Regeringens proposition 1990/91:38

om statsbidrag till personalkooperativ barnomsorg     Prop.

1990/91:38

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifo­gade utdrag ur regeringsprotokoilet den 4 oktober 1990.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen redovisas under vilka förutsättningar statsbidrag skaff kunna lämnas för barnomsorg i form av daghem och fritidshem som ägs och drivs av personal (personalkooperativ).

Riksdagen föreslås godkänna de angivna riktlinjerna för utvidgning av statsbidraget.

De nya reglerna avses träda i kraft den 1 januari 1991.

1 Riksdagen 1990191. 1 saml. Nr 38

Socialdepartementet

Prop. 1990/91:38

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4 oktober 1990.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Johans­son,[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om statsbidrag till personalkooperativ barnomsorg

1 Inledning

Riksdagen antog i december 1985 regeringens förslag i propositionen om förskola för alla barn (prop. 1984/85:209, SoU 1985/86:5, rskr.27). Riksda­gen lade därmed fast principerna för att förverkliga en rätt för alla barn att della i kommunal barnomsorgsverksamhet från ett och ett halvt års ålder till dess de börjar skolan. Utbyggnaden av verksamheten avsågs ske i sådan takt att barnomsorgen skulle vara fullt utbyggd senast år 1991.

Del i propositionen beräknade utbyggnadsbehovet uppnåddes i praktiken redan vid mitten av år 1989. Behovet, och därmed efterfrågan på platser i daghem och familjedaghem har emellertid ökat för varje år. Denna ökade efterfrågan kan i stort sett förklaras av den mycket kraftiga ökningen av an­talet födda barn under den senare delen av 1980-talet. Även kvinnornas för­längda arbetstider och en ökad invandring har bidragit till den ökade efter­frågan på barnomsorgsplatser. Tillgången på platser i förhållande till behovs­utvecklingen varierar emellertid mellan kommunerna.

Regeringen tillsatte i april 1990 en särskild grupp, kallad Aktionsgruppen för barnomsorg. Gruppens direktiv (dir. 1990:13) innebar bl.a. att gruppen snabbt skulle agera för att åstadkomma en förbättring av utbyggnadssituatio­nen inom barnomsorgen. Gruppen har nyligen redovisat sitt arbete i betän­kandet (SOU 1990:80) Förskola för alla barn 1991 - hur blir det?

Enligt aktionsgruppen bedömer en klar majoritet av landels kommuner att de kommer att klara det uppställda målet. Ett antal kommuner har emel­lertid i en av aktionsgruppen genomförd enkätundersökning anmält att de har svårigheter att klara utbyggnaden. OUka förklaringar till svårigheterna har framförts från dessa kommuners sida. Hit hör, förutom en oförutsedd ökad efterfrågan på platser, en försämrad ekonomisk situation, instabil poH-tisk majoritet i kommunen, tidsödande planeringsregler vid ny- och ombygg-nation och i många fall - främst i storstadsområdena -brist på personal och lokaler.

För att underlätta för kommunerna att nå det av riksdagen uppsatta ut-

byggnadsmålel har olika åtgärder vidtagits. Fr.o.m. år 1990 höjdes således    Prop. 1990/91:38 statens årliga bidrag till kommunerna för barnomsorg med ca 900 miljoner kronor Regeringen har vidare uppdragit åt socialstyrelsen all utarbeta elt särskilt informationsmaterial om vilka regler och villkor som gäller när man startar alternativ barnomsorg.

Socialstyrelsen genomför för närvarande en utvärdering av barnomsor­gens kvantitet, kvalitet och ekonomi.

I 1990 års budgetproposition (prop. 1989/90:100, bil. 10) föreslogs en ök­ning av förskollärarutbildningen med 270 platser fr.o.m. höstterminen 1990. Riksdagen beslutade i enlighet med defta förslag (UbU 1989/90:22, rskr. 233). För alt ytterligare förbättra situationen i barnomsorgen beslutade rege­ringen den 8 mars 1990 atl ökningen av förskoffärarutbildningen år 1990 skulle fördubblas till 540 nya platser.

1985 års riksdagsbeslut innebar också att mål och innehåll för barnomsor­gens förskoleverksamhet lades fast. För verksamheten finns numera etl av socialstyrelsen utarbetat pedagogiskt program. 1 etl stort antal kommuner har, som etl komplement lill det pedagogiska programmet, utarbetats kom­munala riktlinjer för förskolans pedagogiska ledning och utveckling. Vidare har socialstyrelsen nyligen presenterat ett särskilt komplement till det peda­gogiska programmet för de äldre barnen i förskolan. 1 detta sammanhang vill jag också nämna att sedan år 1984 avsätts särskilda statliga medel för utvecklingsinsatser i barnomsorgen. Hittills har ca 600 utveckhngsprojekt genomförts med stöd av dessa medel.

Av särskild betydelse för barnomsorgens kvalitelsmässiga utveckling är möjligheterna lill fortbildning för personalen. Sedan år 1988 har särskilda medel för fortbildning avsatts inom ramen för statsbidraget. Svenska kom­munförbundet gör för närvarande i samarbete med socialdepartementet en analys av utvecklingen på forlbildningsområdet.

Jag lar nu, mot bakgrund av nu lämnad redovisning, och då särskilt med avseende på personalsituationen, upp till behandling frågan om statsbidrag lill alternativ barnomsorg i form av personalkooperativa daghem och fritids­hem.

2 Nuvarande regler för statsbidrag till alternativ barnomsorg

Riksdagen beslutade år 1984 om riktlinjer för statsbidrag lill alternativa barnomsorgsformer (prop. 1983/84:177, SoU 31, rskr. 387). Beslutet innebar att statsbidrag lämnas lill kommunen även för sådan barnomsorg i form av daghem eller fritidshem som drivs av någon annan än kommunen (alternativ barnomsorg). Statsbidrag lämnas endast under förutsättning att den som dri­ver daghemmet eller fritidshemmet är antingen en sammanslutning av för­äldrar som gemensamt lar ansvaret för omsorgen om sina egna eller varand­ras barn, eller en sammanslutning som har anknytning lill en ideell organisa­tion, erbjuder en speciell form av pedagogik eller arbetar på andra liknande ideella grunder.

De beslutade riktlinjerna innebär vidare alt daghemmet eller fritidshem­met skall vara upplaget i kommunens barnomsorgsplan saml uppfylla de krav som finns för motsvarande kommunal verksamhet, dvs. verksamheten skall bedrivas fortlöpande, barnen skall vara inskrivna och det skall finnas en överenskommelse med föräldrarna om barnens vistelsetider.

Slutligen innebär riktlinjerna atl statsbidrag inte lämnas lill daghem eller fritidshem som drivs i uppenbart vinstsyfte.

Föreskrifter om statsbidrag i enffghet med dessa riktlinjer trädde i kraft den 1 juli 1984 och återfinns numera i förordningen (1987:860) om statsbi­drag tffl kommunerna för barnomsorg. Socialstyrelsen meddelar verkställig-helsföreskrifler om de förutsättningar som gäller för statsbidrag till alterna­tiva barnomsorgsformer. Dessa föreskrifter har redovisats för riksdagen i 1988 års budgetproposition (prop. 1987/88:100, bil.7, SoU 13, rskr. 179) och har därefter tillämpats av socialstyrelsen.

Prop. 1990/91:38

3 Nya regler

Mitt förslag: Statsbidrag för barnomsorg lämnas till kommunen även för daghem och fritidshem som ägs och drivs av personalen (personal­kooperativ). Den personal som ingår i kooperativet och som arbetar med barnen skall ha sådan utbildning och erfarenhet att den kan till­godose barnens behov av omsorg och god pedagogisk verksamhet. Principen skall vara atl barnen i verksamheten skall hämtas ur kom­munens kö enligl samma regler som gäller för placering i kommunala daghem och fritidshem. För barnomsorg i personalkooperativ bör av­giften inle översliga den som tillämpas i kommunens barnomsorg.

Skälen för mitt förslag: För att underlätta utbyggnaden lill full behovsläck­ning, skapa fler alternativ i barnomsorgen och för att erbjuda utbildad perso­nal som i dag inte finns i barnomsorgen ytterligare en alternativ verksam­hetsform föreslår jag all daghem och fritidshem som ägs och drivs av ut­bildad, erfaren personal skall vara statsbidragsberätligade i likhet med för-äldrakooperativa daghem, daghem med alternativ pedagogik och daghem som drivs av ideella organisationer. Aktionsgruppen för barnomsorg konsta­terar i sitt belänkande atl del tycks vara en allmän uppfattning i de kommu­ner som gruppen har besökt atl del finns personal som är intresserad av alt starta och driva dag- och fritidshem. Del torde i de flesta fall röra sig om personal som, i friare former än vad som hittills varit vanligt i den kommu­nala barnomsorgen, vill utveckla del pedagogiska arbetet.

Den kooperativa verksamhetsformen är internationellt välkänd och an­vänd, inte minst inom EG-länderna. Den personalkooperativa verksamhels-formen är enligt min mening etl lämpligt komplement lill nuvarande alterna­tiv verksamhet i barnomsorgen.

Personalkooperalivel utmärks av all medlemmarna såväl äger som arbetar i verksamheten. Verksamheten sker inom ramen för kommunernas barnom-

sorg och de regler som gäller för statsbidrag. Delaktighet och insyn för affa    Prop. 1990/91:38 parter kan garanteras.

Den vanligaste kooperativa driftformen är den ekonomiska föreningen. Jag anser all denna form är lämplig för alt driva ett personalkooperativ. En tvingande bestämmelse i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar som kan utgöra ett hinder för all driva dag- eller fritidshem i form av personal­kooperativ är emellertid regeln om all det minsta antalet medlemmar i en ekonomisk förening skall vara fem när det är fråga om fysiska personer. I den allmänna debatten har det emellertid ofta åberopats alt del kan finnas enskilda förskollärare som tillsammans med en yrkeskollega vill driva barn­omsorg. Jag menar mot den bakgrunden att det också måste vara möjligt för t.ex. två förskollärare att bilda ett personalkooperativ. Det lämpliga tillväga­gångssättet är då att bilda ett handelsbolag som anpassas till den kooperativa formen. Aktiebolag är däremot inte aktuella för statsbidrag.

En förutsättning för statsbidrag skall vidare vara atl verksamheten finns upptagen i kommunens barnomsorgsplan. Häri ligger ett hinder mot all un­dermålig barnomsorgsverksamhel får statsbidrag eftersom det får förutsättas atl kommunen i sin plan endast tar upp sådan verksamhet som uppfyller grundläggande kvalitetskrav.

Enligt min mening bör kommunen, när den avgör om en verksamhet skall tas upp i planen, kunna bedöma om verksamhetsformen och verksamhetens kvalitet är tillfredsställande.

Socialstyrelsen bör dock noggrannt följa utvecklingen på området och årli­gen avlämna en rapport lill regeringen.

Jag vill också understryka ätt kommunerna har det yttersta ansvaret enligt socialtjänstlagen (1980:620) för socialtjänsten. Kommunen kan inle un­dandra sig detta ansvar genom att hänvisa till att verksamheten bedrivs av annan.

En förutsättning för alt få statsbidrag skall också vara alt verksamheten ägs och drivs av en sammanslutning av dem som arbetar på daghemmet/fri­tidshemmet. Beträffande personalen bör samma krav på utbildning gälla som för övrig i barnomsorgsplanen upplagen verksamhet. Självfallet skall också de allmänna kraven för statsbidrag lill alternativ barnomsorg gälla för verksamheten, dvs. den skall bedrivas fortlöpande, barnen skall vara in­skrivna och del skall finnas en överenskommelse med föräldrarna om bar­nens vislelselider. Personalkooperaliven skall, i likhet med övrig barnom­sorg, också la emot barn med behov av särskilt stöd.

För alt undvika atl man får sociala skillnader mellan olika former av barn­omsorg bör principen vara atl barnen las ur kommunens kö enligl samma regler som för kommunal barnomsorg i övrigt. Det bör dock vara möjligt för kommunen alt medge undanlag från denna princip när det gäller arbetsplats­daghem.

Avgiften för barn i personalkooperativ bör inle översliga den som tilläm­pas i kommunens barnomsorg.

Om en familj inle önskar plats för sill barn i elt personalkooperativ måste den självfallet ha en bibehållen möjlighet lill en kommunal barnomsorgs­plats.

Enligt gällande föreskrifter lämnas statsbidrag fr.o.m. den 1 januari 1990 Prop. 1990/91:38 med 475 000 kr för varje femlonlal barn i daghem och med 185 000 kr för varje femtontal barn i fritidshem. Kommunen bör söka och betåla ut statsbi­drag lill personalkooperaliv enligt samma ordning som för övriga typer av alternativ barnomsorg. Delta innebär alt även de medel som är avsedda för insatser för barn med behov av särskilt stöd eller för insatser för fortbildning av personalen överförs från kommunen lill personalkooperativet, dock en­dast i den mån kooperativet har haft kostnader för dessa ändamål. I annat fall stannar dessa medel hos kommunen.

I della sammanhang vill jag i fråga om s.k. arbetsplatsdaghem som min mening uttala att sådana enligt nuvarande föreskrifter kan erhålla'statsbi­drag, om de uppfyller förutsättningarna för statsbidrag tffl alternativ barn­omsorgsverksamhet, exempelvis genom att ha formen av föräldrakoopera-tiv. Med mitt förslag kan arbetsplatsdaghem också ha formen av personal­kooperaliv och få statsbidrag. Kommunerna bör, med hänsyn till barnens bästa, sträva efter atl i första hand placera barn i daghem som ligger i närhe­ten av deras hem .

Kompletterande föreskrifter om statsbidragsvillkoren avses bli intagna i förordningen om statsbidrag till kommunerna för barnomsorg.

De nya föreskrifterna bör träda i kraft den 1 januari 1991.

4 Kostnadskonsekvenser

Det finns inle någol underlag för atl bedöma hur många personaldrivna dag-

och fritidshem som kommer all bildas med den konstruktion som jag före­

slår. Utbetalningsbestämmelserna för statsbidrag till kommunerna för barn­

omsorg innebär emellertid alt det inle blir någon belastning på anslaget inne­

varande budgetår.

,

5 Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringeii före­slår riksdagen

all godkänna de rikllinjer som jag har angett för statsbidrag tiff barnomsorg i form av daghem och fritidshem som ägs och drivs av per­sonal (personalkooperativ).

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen all anta det förslag som föredraganden har lagt fram.