Prop.

1994/95:122

Regeringens proposition

1994/95:122

Finansiering av medlemskap i EU

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 21 november 1994

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen förslås att en allmän löneavgift för finansiering av medlemskap

i EU tas ut på löneinkomst och inkomst av annan förvärvsverksamhet. Avgiften

blir 1,5 % och beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgift

respektive egenavgift till folkpensioneringen enligt lagen (1981:691) om

socialavgifter. Som en konsekvens härav höjs också de särskilda löneskatterna

och premieskatten på grupplivförsäkringar.

 De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 1995.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut...................... 3

2 Lagtext.......................................... 3

2.1 Förslag till lag om allmän löneavgift............ 3

2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

 (1928:370)....................................... 5

2.3 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen

 (1953:272)....................................... 7

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om

 socialavgifter................................... 8

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om

 särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster.... 9

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1427)

 om särskild premieskatt för grupplivförsäkring,

 m.m.............................................. 12

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om

 särskild löneskatt på pensionskostnader.......... 13

3 Ärendet och dess beredning....................... 15

4 Finansieringen av medlemskapet i EU.............. 15

4.1 Allmänna överväganden............................ 15

4.2 Införandet av en allmän löneavgift............... 16

4.3 Utformningen av den allmänna löneavgiften samt

 vissa konsekvensändringar........................ 17

5 Författningskommentarer.......................... 18

5.1 Lagen om allmän löneavgift....................... 18

5.2 Lagen om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 19

5.3 Lagen om ändring i uppbördslagen (1953:272)...... 19

5.4 Lagen om ändring i lagen (1981:691) om

 socialavgifter................................... 19

5.5 Lagen om ändring i lagen (1990:659) om särskild

 löneskatt på vissa förvärvsinkomster............. 20

5.6 Lagen om ändring i lagen (1990:1427) om särskild

 premieskatt för grupplivförsäkring, m.m.......... 20

5.7 Lagen om ändring i lagen (1991:687) om särskild

 löneskatt på pensionskostnader................... 20

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 21 november 1994.................................. 21

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om allmän löneavgift

2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

3. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

4. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter

5. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa

 förvärvsinkomster

6. lag om ändring i lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för gruppliv-

 försäkring, m.m.

7. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om allmän löneavgift

 Härigenom föreskrivs följande.

 1 §

 Arbetsgivare skall för varje år betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas

på det underlag som gäller för arbetsgivaravgift till folkpensioneringen enligt

lagen (1981:691) om socialavgifter.

 2 §

 Den som enligt 1 kap. 2 § lagen (1981:691) om socialavgifter skall betala

egenavgifter skall för varje år betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas

på det underlag som gäller för egenavgift till folkpensioneringen enligt nämnda

lag.

 3 §

 Allmän löneavgift tas ut med 1,5 procent av underlaget och tillfaller staten.

 4 §

 I fråga om allmän löneavgift gäller bestämmelserna i 5 kap. lagen (1981:691) om

socialavgifter samt vad som i nedan angivna författningar är föreskrivet i fråga

om avgifter enligt nämnda lag:

 1. kommunalskattelagen (1928:370),

 2. lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter,

 3. skattebrottslagen (1971:69),

 4. lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m.m.,

 5. lagen (1979:611) om upphovsmannakonto.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas

 1. på lön eller annan ersättning som betalas ut efter utgången av år

1994,

 2. på inkomst enligt 2 § som tas upp till beskattning vid 1996 års

taxering eller senare. Omfattar beskattningsår tid såväl före som efter utgången

av år 1994, skall - om den skattskyldige inte visar annat - så stor del av

beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av år 1994

som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller

under denna tid och hela beskattningsåret.

2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

 Härigenom föreskrivs att punkt 19 av anvisningarna till 23 § och punkt 7 av

anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Anvisningar

 till 23 §

 19.1 Avdrag medges för påförda egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socia-

lavgifter i den mån avgifterna hänför sig till näringsverksamhet.

 Fysisk person får dessutom avdrag för belopp som har avsatts för att täcka på

beskattningsåret belöpande egenavgifter avseende näringsverksamhet här i riket.

Den som enligt bokföringslagen (1976:125) eller jordbruksbokföringslagen

(1979:141) är skyldig att upprätta årsbokslut skall ha satt av ett mot avdraget

svarande belopp i räkenskaperna för beskattningsåret. Medgivet avdrag skall

återföras till beskattning nästföljande beskattningsår.

 Avdrag enligt andra stycket beräknas på ett underlag som motsvarar den

skattskyldiges inkomst av förvärvskällan, beräknad enligt lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt, före avdraget, minskad med

 1) sjukpenning eller annan ersättning som avses i punkt 11 av anvisningarna

till 22 §,

 2) intäkt som är att hänföra till inkomst av anställning enligt 11 kap. 2 §

första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 Avdrag enligt Avdrag enligt

andra stycket får andra stycket får

uppgå till högst 23 uppgå till högst 25

procent av under- procent av

laget, beräknat underlaget, beräknat

enligt tredje enligt tredje

stycket. I fråga stycket. I fråga om

om sådana inkoms- sådana inkomster som

ter som avses i 2 § avses i 2 § lagen

lagen (1990:659) om (1990:659) om

särskild löneskatt särskild löneskatt på

på vissa förvärvs- vissa förvärvsin-

inkomster får dock komster får dock

avdraget uppgå till avdraget uppgå till

högst 15 procent. högst 18 procent.

 Vad som har sagts i första-fjärde styckena gäller också för en fysisk person,

som är delägare i ett handelsbolag, under förutsättning att bolaget har haft

inkomst av näringsverksamhet här i riket. Avdrag enligt första och andra

styckena skall därvid göras av delägaren.

 Beskattas enligt tredje stycket av anvisningarna till 52 § en medhjälpande make

för del av inkomst av en verksamhet, som bedrivs av den andra maken, skall

avdrag enligt första och andra styckena göras särskilt för envar av makarna.

 Skattskyldig som har gjort avdrag enligt andra stycket skall vid självdek-

larationen foga uppgifter om avdragets beräkning. Uppgifterna skall lämnas på

blankett enligt fastställt formulär.

 till 33 §

 7.2 Avdrag medges för påförda egenavgifter enligt lagen (1981:691) om

socialavgifter i den mån avgifterna hänför sig till sådan intäkt av tjänst som

enligt 11 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring utgör inkomst av annat

förvärvsarbete.

 Från sådan intäkt Från sådan intäkt av

av tjänst medges tjänst medges

dessutom avdrag med dessutom avdrag med

23 procent eller, 25 procent eller,

om den skattskyl- om den skatt-

dige vid ingången skyldige vid

av året före ingången av året före

taxeringsåret fyllt taxeringsåret fyllt

65 år eller inte 65 år eller inte

fyllt 65 år men fyllt 65 år men

under hela året under hela året

uppburit hel ålder- uppburit hel ålders-

spension eller pension eller

avlidit under året avlidit under året

före taxeringsåret, före taxeringsåret,

med 15 procent av med 18 procent av

ett underlag beräk- ett underlag beräk-

nat enligt nästa nat enligt nästa

stycke. Medgivet stycke. Medgivet

avdrag skall avdrag skall

återföras till återföras till

beskattning beskattning

nästföljande be- nästföljande be-

skattningsår. skattningsår.

 Underlaget utgörs av sådan intäkt av tjänst som avses i första stycket minskad

med andra från intäkten avdragsgilla kostnader än som avses i föregående stycke

och med inkomst som avses i 11 kap. 3 § första stycket d lagen om allmän

försäkring.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering.

1Senaste lydelse 1993:1541.

2Senaste lydelse 1992:1343.

2.3 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att 1 § uppbördslagen (1953:272)1 skall ha följande

lydelse.

Lydelse enligt förslag Föreslagen lydelse

i prop. 1994/95:99

 1 §

 Med skatt avses i denna lag, om inte annat anges:

 1. kommunal inkomstskatt,

 2. statlig inkomstskatt,

 3. statlig förmögenhetsskatt,

 4. statlig fastighetsskatt,

 5. skogsvårdsavgift,

 6. egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter,

 7. avkastningsskatt i fall som avses i 2 § första stycket 1-5 lagen

(1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel,

 8. särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt

på pensionskostnader,

 9. skattetillägg och förseningsavgift enligt taxeringslagen (1990:324)

samt förseningsavgift enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152),

 10. mervärdesskatt som redovisas i särskild självdeklaration enligt

14 kap. 3 § mervärdesskattelagen (1994:200),

 11. annuitet på avdikningslån,

 12. avgifter enligt lagen (1994:000) om allmänna egenavgifter,

 13. skatt enligt lagen (1993:1537) om expansionsmedel.

 Att vad som sägs i Att vad som sägs i

denna lag om denna lag om

egenavgifter enligt egenavgifter enligt

lagen om social- lagen om

avgifter även till- socialavgifter även

lämpas i fråga om tillämpas i fråga om

skatt enligt 2 § skatt enligt 2 §

lagen (1990:659) om lagen (1990:659) om

särskild löneskatt särskild löneskatt på

på vissa vissa

förvärvsinkomster förvärvsinkomster och

följer av 3 § avgifter enligt 2 §

sistnämnda lag. lagen (1994:000) om

 allmän löneavgift

 följer av 3 § lagen

 om särskild löneskatt

 på vissa förvärvs-

 inkomster och 4 §

 lagen om allmän

 löneavgift.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter

 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § lagen (1981:691) om socialavgifter1 skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 1 §2

I denna lag ges bestämmelser om avgifter för finansiering av den allmänna

försäkringen och vissa andra sociala ändamål.

 Att denna lag till- Att denna lag

lämpas även i fråga tillämpas även i fråga

om arbetsmiljöav- om särskild löneskatt

gift och särskild på vissa

löneskatt på vissa förvärvsinkomster och

förvärvsinkomster allmän löneavgift

framgår av lagen framgår av lagen

(1989:484) om (1990:659) om

arbetsmiljöavgift särskild löneskatt på

och lagen vissa

(1990:659) om förvärvsinkomster och

särskild löneskatt lagen (1994:000) om

på vissa förvärvs- allmän löneavgift.

inkomster.

 Om nedsättning av socialavgifter som regionalpolitiskt stöd finns särskilda

bestämmelser. Föreskrifter om avdrag vid beräkning av arbetsgivaravgifter finns

i lagen (1993:1503) om generellt anställningsstöd och i lagen (1994:196) om

tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1Lagen omtryckt 1989:633.

2Senaste lydelse 1994:198.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på

vissa förvärvsinkomster

 Härigenom föreskrivs att 1-3 §§ lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa

förvärvsinkomster1 skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt förslag i prop.Föreslagen lydelse

1994/95:25

 1 §

 Särskild löneskatt Särskild löneskatt

skall för varje år skall för varje år

betalas till staten betalas till staten

med 19,89 procent med 21,39 procent

på på

 1. lön eller annan ersättning till arbetstagare som vid årets ingång är

65 år eller äldre,

 2. ersättning som utfaller enligt kollektivavtalsgrundad avgångsbidrags-

försäkring som tecknas av arbetsgivare till förmån för arbetstagare,

 3. avgångsersättning som annorledes än på grund av kollektivavtalsgrundad

avgångsbidragsförsäkring utbetalas av staten, kommun eller kommunalförbund som

arbetsgivare eller av Svenska kommunförbundet, Landstingsförbundet, Svenska

kyrkans församlings- och pastoratsförbund, Kommunernas pensionsanstalt eller

Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut, under

förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal eller av annan

arbetsgivare, under förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt

pensionsavtal och att borgen tecknats i enlighet med vad som anges i punkt 20 e

första stycket b av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen (1928:370),

 4. avgångsersättning som omfattas av s. k. trygghetsavtal,

 5. ersättning som utgår enligt gruppsjukförsäkring som åtnjuts

enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens

huvudorganisationer till den del ersättningen utgör komplement till

förtidspension eller till sjukbidrag,

 6. ersättning som utgår på grund av ansvarighetsförsäkring som åtnjuts enligt

grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens

huvudorganisationer till den del ersättningen utgår i form av engångsbelopp som

inte utgör kompensation för mistad inkomst.

 Skattskyldig är den som utgett sådan ersättning som avses i första stycket.

 Vid bestämmande av skatteunderlaget tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 3-5 §§

lagen (1981:691) om socialavgifter med undantag av 4 § första stycket 2 och 13.

 Vid bestämmande av skatteunderlaget enligt första stycket 6 skall bortses från

ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av juni 1993 om

ersättningen avser tid därefter samt från ersättning för arbetsskada som

inträffat före utgången av år 1992 om skadan anmälts till allmän

försäkringskassa efter utgången av juni 1993. Detta gäller dock endast

ersättning som för en och samme arbetstagare beräknas på

lönedelar som inte överstiger sju och en halv gånger basbeloppet enligt

1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Lydelse enligt förslag Föreslagen lydelse

i prop. 1994/95:25

 2 §

 En enskild person En enskild person

eller ett dödsbo eller ett dödsbo

skall för varje år skall för varje år

till staten betala till staten betala

särskild löneskatt särskild löneskatt

med 19,89 procent med 21,39 procent på

på inkomst enligt inkomst enligt

kommunalskattelagen kommunalskattelagen

(1928:370) av annan (1928:370) av annan

näringsverksamhet näringsverksamhet här

här i landet än i landet än sådan

sådan aktiv aktiv näringsverk-

näringsverksamhet samhet som avses i

som avses i 11 kap. 11 kap. 3 § första

3 § första stycket stycket lagen

lagen (1962:381) (1962:381) om allmän

om allmän försäk- försäkring (passiv

ring (passiv näringsverksamhet)

näringsverk- samt, om den skatt-

samhet) samt, skyldige före årets

om den skattskyl- början fyllt 65 år

dige före årets eller inte fyllt 65

början fyllt 65 år år men under hela

eller inte fyllt året uppburit hel

65 år men under ålderspension eller

hela året uppburit avlidit under året,

hel ålderspension på inkomst som avses

eller avlidit i 3 kap. 4 § andra

under året, på in- stycket lagen

komst som avses i (1981:691) om

3 kap. 4 § andra socialavgifter samt

stycket lagen vidare på ersättning

om socialavgifter som utgår enligt

samt vidare sådan avtals-

på ersättning gruppsjukförsäkring

som utgår enligt som avses i punkt

sådan avtalsgrupp- 12 av anvisningarna

sjukförsäkring till 22 §

som avses i punkt kommunalskattelagen

12 av anvisningar- eller enligt sådan

na till 22 § kom- trygghetsförsäkring

munalskattelagen som avses i nämnda

eller enligt sådan anvisningspunkt

trygghetsförsäkring till den del

som avses i nämnda ersättningen utgår i

anvisningspunkt form av

till den del er- engångsbelopp som

sättningen utgår i inte utgör

form av engångs- kompensation för

belopp som inte mistad inkomst.

utgör kompensation Skatt beräknas inte

för mistad inkomst. på sådana inkomster

Skatt beräknas inte för vilka den

på sådana inkomster skattskyldige skall

för vilka den betala egenavgifter

skattskyldige skall enligt 3 kap. 4 §

egenavgifter enligt lagen om

3 kap. 4 § lagen socialavgifter.

om socialavgifter. Bedömningen om

Bedömningen om nä- näringsverksamhet är

ringsverksamhet är aktiv eller passiv

aktiv eller passiv görs för en

görs för en för- förvärvskälla enligt

värvskälla enligt kommunalskattelagen.

komunalskattelagen.

 Vid beräkning av skatteunderlaget gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3

kap. 5 § lagen om socialavgifter.

 Skatt betalas inte då skatteunderlaget understiger 1 000 kronor.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §

 I fråga om särskild löneskatt gäller bestämmelserna i 5 kap. lagen

(1981:691) om socialavgifter samt vad som i nedan angivna författningar

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

är föreskrivet i fråga om avgifter enligt nämnda lag:

 1. kommunalskattelagen (1928:370),

 2. lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter,

 3. skattebrottslagen (1971:69),

 4. lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m. m.,

 5. lagen 5. lagen

(1979:611) om (1979:611) om

upphovsmannakonto, upphovsmannakonto.

 6. lagen

(1990:654) om

skatteut-

jämningsreserv.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas på lön eller annan

ersättning som utges efter utgången av år 1994 samt på inkomst enligt 2 § som

tas upp till beskattning vid 1996 års taxering eller senare. Omfattar

beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av år 1994, skall - om den

skattskyldige inte visar annat - så stor del av beskattningsårets inkomst anses

hänförlig till tiden efter utgången av år 1994 som svarar mot förhållandet

mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela

beskattningsåret.

1Senaste lydelse av lagens rubrik 1991:668.

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1427) om

 särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m. m.

 Härigenom föreskrivs att 4-6 §§ lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för

grupplivförsäkring, m.m. skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt förslag i prop.Föreslagen lydelse

1994/95:25

 4 §

 För skattskyldiga För skattskyldiga

som avses i 3 § som avses i 3 §

första stycket in- första stycket

träder skatteplikt inträder skatteplikt

när premie mottas. när premie mottas.

Beskattnings- Beskattnings-

underlaget utgörs underlaget utgörs av

av 95 procent av 95 procent av

mottagen premie. mottagen premie.

Skatten uppgår till Skatten uppgår till

42,76 procent av 43,47 procent av

underlaget. underlaget.

 Har ett försäkringsföretag för visst år tagit ut för hög preliminär premie för

försäkring som avses i 3 § första stycket, skall beskattningsunderlaget för

nästföljande år sättas ned med belopp som motsvarar för högt uttagen premie.

 5 §

 För skattskyldiga som avses i 3 § andra och tredje styckena inträder

skatteplikt vid utbetalning som där sägs.

 Beskattningsunder- Beskattningsunder-

laget utgörs av laget utgörs av

utbetalt belopp. utbetalt belopp.

Skatten uppgår Skatten uppgår

till 74,72 procent till 76,90 procent

av underlaget. av underlaget.

 6 §

 För skattskyldiga För skattskyldiga

som avses i 3 § som avses i 3 §

fjärde stycket in- fjärde stycket

träder skatteplikt inträder skatteplikt

vid betalning av vid betalning av

premie. Beskatt- premie. Beskatt-

ningsunderlaget ningsunderlaget

utgörs av 95 pro- utgörs av 95 procent

cent av betald av betald premie.

premie. Skatten Skatten uppgår till

uppgår till 74,72 76,90 procent av

procent av under- underlaget.

laget.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas

 1. för skattskyldiga som avses i 3 § första stycket på premie som mottas och

avser tid efter ikraftträdandet,

 2. för skattskyldiga som avses i 3 § andra och tredje styckena på belopp som

utbetalas och avser tid efter ikraftträdandet,

 3. för skattskyldiga som avses i 3 § fjärde stycket på premie som betalas och

avser tid efter ikraftträdandet.

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om

 särskild löneskatt på pensionskostnader

 Härigenom föreskrivs att 1 och 3 §§ lagen (1991:687) om särskild löneskatt på

pensionskostnader skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt förslag i prop.Föreslagen lydelse

1994/95:91

 1 §

 Den som utfäst en Den som utfäst en

tjänstepension tjänstepension skall

skall till staten till staten betala

betala särskild särskild löneskatt

löneskatt med 19,89 med 21,39 procent på

procent på kostna- kostnaden för pen-

den för pensionsut- sionsutfästelsen,

sionsutfästelsen, beräknad enligt 2 §.

beräknad enligt 2 §.

 I fråga om handelsbolag och europeisk ekonomisk intressegruppering är dock

delägarna respektive medlemmarna skattskyldiga.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §1

 Beskattningsunderlaget skall beräknas som den under beskattningsåret uppkomna

skillnaden mellan

 å ena sidan summan av följande poster:

 a) avgift för tjänstepensionsförsäkring,

 b) avsättning till pensionsstiftelse,

 c) ökning av konto Avsatt till pensioner,

 d) utbetalda pensioner som inte utgår enligt lag eller på grund av

 tjänstepensionsförsäkring,

 e) utgiven ersättning för av annan övertagen pensionsutfästelse,

 å andra sidan summan av följande poster:

 f) gottgörelse från pensionsstiftelse,

 g) minskning av konto Avsatt till pensioner,

 h) 91 procent av h) 85 procent av

bokförd skuld på bokförd skuld på

konto Avsatt till konto Avsatt till

pensioner vid pensioner vid

beskattningsårets beskattningsårets

ingång multipli- ingång multipli-

cerad med den cerad med den

genomsnittliga genomsnittliga

statslåneräntan statslåneräntan under

under kalenderåret kalenderåret närmast

närmast före in- före ingången av

gången av beskatt- beskattningsåret,

ningsåret,

 i) erhållen ersättning för övertagen pensionsutfästelse,

 j) negativt belopp som föregående beskattningsår uppkommit vid tillämpning av

denna paragraf.

 I posten a i första stycket skall inte räknas med avgift för sådan

gruppsjukförsäkring som omfattas av 1 § första stycket 5 lagen (1990:659) om

särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster.

 I det fall beskattningsåret är längre eller kortare än 12 månader skall posten

h i första stycket jämkas i motsvarande mån. Detsamma skall gälla om

pensionsskuld som avses i posten h helt upplöses under beskattningsåret.

 Om den som övertar en pensionsutfästelse inte är skattskyldig enligt denna lag

skall den som tidigare utfäst pensionen under posten e i första stycket ta upp

det verkliga värdet av den övertagna utfästelsen om detta är högre än den

utgivna ersättningen. Om den som befrias från en utfästelse inte är skattskyldig

enligt denna lag skall den som övertar utfästelsen under posten i i första

stycket ta upp det verkliga värdet av den övertagna utfästelsen om detta är

lägre än den erhållna ersättningen.

 Vid beräkning av beskattningsunderlaget skall bokföringsmässiga grunder

tillämpas.

Lydelse enligt förslag i prop.Föreslagen lydelse

1994/95:25

 3 §

 En enskild person En enskild person

eller ett dödsbo eller ett dödsbo som

som medges avdrag medges avdrag för

för avgift för avgift för

pensionsförsäkring pensionsförsäkring

enligt punkt 21 av enligt punkt 21 av

anvisningarna till anvisningarna till

23 § kommunal- 23 § kommunal-

skattelagen (1928: skattelagen

370) skall för (1928:370) skall för

det beskattnings- det beskattningsåret

året till staten till staten betala

betala särskild särskild löneskatt

löneskatt med med 21,39 procent på

19,89 procent på avgiften.

avgiften.

 Detsamma gäller för enskild person som medges avdrag för inbetalning på

pensionssparkonto enligt nämnda anvisningspunkt.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre bestämmelser tillämpas dock

för beskattningsår som påbörjats före ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 1993:949.

3 Ärendet och dess beredning

I propositionen 1994/95:40 Budgeteffekter av Sveriges medlemskap i Europeiska

unionen m.m., som överlämnades till riksdagen den 2 november 1994, har

regeringen lämnat förslag till bl.a. principer för finansieringen av avgiften

till EG:s budget. En av dessa principer är att ett svenskt medlemskap inte får

leda till en ökning av statens upplåningsbehov utan skall finansieras fullt ut

genom en kombination av utgiftsneddragningar och inkomstförstärkningar.

Finansieringen av avgiften skall främst beröra de områden som gynnas av ett

svenskt medlemskap. Av propositionen framgår också att EU-medlemskapet bedöms

medföra en bestående ökad belastning på ca 20 mdkr på helårsbasis. För år 1995

uppgår belastningen till knappt 16 mdkr.

 I förevarande ärende redovisas fördelningen av finansieringen mellan

utgiftsbegränsningar och inkomstförstärkningar. Vidare lämnar regeringen förslag

till en delfinansiering genom ökat skatteuttag. Det sistnämnda förslaget innebär

en höjning av arbetsgivaravgifterna genom att en allmän löneavgift införs. Denna

fråga måste behandlas av riksdagen i höst för att de föreslagna reglerna skall

kunna börja tillämpas från årsskiftet. Ytterligare finansieringsförslag kommer

att läggas fram senare i budgetpropositionen.

 Beträffande lagförslagen i förevarande ärende har synpunkter under hand

inhämtats från Riksskatteverket.

Lagrådet

Förslagen gäller ämnen som faller inom Lagrådets granskningsområde. Förslaget

till allmän löneavgift är utformat efter mönster av den år 1991 upphävda

allmänna löneavgiften. Förslaget är därför enligt regeringens bedömning av sådan

enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Övriga

lagförslag innebär endast förändringar i de skattebelopp som tas ut eller utgör

följdändringar. Även dessa är därför av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets

hörande skulle sakna betydelse.

4 Finansieringen av medlemskapet i EU

4.1 Allmänna överväganden

Vår bedömning är att statens utgifter kan minskas med ca 6 mdkr vid ett

medlemskap i EU. Det är viktigt att framhålla att dessa utgiftsbegränsningar i

de flesta fall inte innebär minskade resurser till berörda sektorer, då medel

istället utbetalas från gemenskapsbudgeten.

 Inom utrikesdepartementets område kommer att göras neddragningar främst

avseende bistånd och östsamarbete. Vissa nedjusteringar kommer att göras på

forskningsområdet, som berör bl.a. närings-, utbildnings- samt miljö- och

naturresursdepartementens områden. Det regionala och arbetsmarknadspolitiska

området kommer också att beröras. Vidare kommer Sveriges bidrag till EFTA och

EFTA:s fond för ekonomisk och social utjämning att bortfalla som en direkt följd

av medlemskapet i EU. Förslag i dessa delar med fördelning på olika anslag

kommer att presenteras i 1995 års budgetproposition.

 Med utgiftsbegränsningar på ca 6 mdkr återstår ca 14 mdkr som skall finansieras

genom inkomstförstärkningar. I detta avsnitt redovisas förslag som sammantagna

medför inkomstförstärkningar på 5,4 mdkr. Resterande förslag återkommer vi till

i 1995 års budgetproposition.

 En strävan är att skatteåtgärderna så långt möjligt koncentreras till sektorer

som är bidragsmottagare från EU eller till aktiviteter som i andra avseenden kan

anses gynnas av ett medlemsskap. Finansieringen bör ske genom en belastning på

produktionen, ej välfärden. För valet mellan olika skattehöjningar innebär detta

att i första hand sådana skatter bör höjas där skattesubjektet utgörs av

företag.

 Liksom i andra sammanhang är det angeläget att de skattehöjningar som väljs i

så liten utsträckning som möjligt leder till välfärdsförluster utöver den ound-

vikliga som följer av själva skatteuttaget. De extra bördor som följer av

skattens snedvridande effekter på produktion och konsumtion bör begränsas i så

stor utsträckning som möjligt.

 Av tidigare presenterade propositioner framgår att ett svenskt EU-medlemsskap

framtvingar ett antal skatteförändringar. Budgetkonsekvenser av betydelse

uppkommer på områdena för indirekt skatt, mervärdesskatt och punktskatter. Vid

ett svenskt EU-medlemskap är det exempelvis nödvändigt att höja momsen på porto

och serveringstjänster. Dessa inkomstförstärkningar balanseras av vissa

budgetförsvagningar. En övergång från importmoms till beskattning i senare led

ger ett skattebortfall i form av en ränteförlust för staten som till viss del

motverkas av en inkomstförstärkning p.g.a. förkortad redovisningsperiod. Vidare

har vissa justeringar i olika punktskatter budgetkonsekvenser. Sammantagna

medför dessa åtgärder en varaktig inkomstförstärkning på 0,9 mdkr.

 Enligt ett EG-direktiv är det vidare nödvändigt att halvera stämpelskatten på

aktier. Regeringen har i den ekonomisk-politiska propositionen (1994/95:25)

föreslagit ett slopande av stämpelskatten i syfte att stimulera

nyemissionsverksamheten i näringslivet. Konsekvenserna för statens finanser av

denna förändring har avräknats från de budgetförstärkningar som redovisades i

prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.

4.2 Införandet av en allmän löneavgift

Vi föreslår i denna proposition att en allmän löneavgift på 1,5 % införs fr.o.m.

inkomståret 1995 för finansiering av medlemskapet i EU. Löneavgiften föreslås

utformad så att den motsvarar en höjning av arbetsgivar- och egenavgifterna med

1,5 procentenheter. I ett medelfristigt perspektiv är en höjning av

arbetsgivaravgifterna motiverad även om skäl talar mot denna åtgärd i ett

långsiktigt tidsperspektiv.

 Som ett inslag i försöken att försvara kronkursen under hösten 1992 sänktes

arbetsgivaravgifterna med 4,3 procentenheter, samtidigt som mervärdesskatten

höjdes. Därefter deprecierades den svenska kronan. Följaktligen skedde under

hösten 1992 en dubbel devalvering, såväl en intern som en extern. Den kraftiga

förstärkningen av konkurrenskraften sedan dess gör det möjligt att delvis återta

den sänkning av arbetsgivaravgifterna som gjordes innan kronfallet.

 För att statsbudgeten skall förstärkas bör den höjda arbetsgivaravgiften avse

en avgift som redovisas på statsbudgeten. En avgift med samma utformning som den

år 1991 upphävda allmänna löneavgiften är därvid enligt vår mening en lämplig

lösning. Avgiften bör grundas på såväl löneinkomster som inkomster av annat

förvärvsarbete.

 Som en följd av att en allmän löneavgift införs är det motiverat med en

följdjustering av de särskilda löneskatterna och premieskatten för grupp-

livförsäkringar.

 Ett införande av en allmän löneavgift om 1,5 % på löneinkomster ger tillsammans

med övriga förändringar en nettobudgetförstärkning för offentlig sektor på

5,4 mdkr (brutto 11,0 mdkr). Avvikelserna mellan netto- och bruttoeffekter

förklaras av att löneavgiften förutsätts övervältras på driftsöverskott och

löner, vilket reducerar underlaget för andra avgifter och inkomstskatter. För år

1998 då övervältringen inte torde ha skett fullt ut beräknas

inkomstförstärkningen till 6,3 mdkr.

 Höjningen av arbetsgivaravgifterna kommer att leda till merkostnader i

kommunsektorn. I enlighet med vad som redovisas i prop. 1994/95:40 om att den

sociala sektorn ej bör drabbas och i enlighet med den s.k.

finansieringsprincipen skall hela detta belopp återföras till kommunsektorn.

4.3 Utformningen av den allmänna löneavgiften samt vissa konsekvensändringar

Regeringens förslag: En allmän löneavgift tas ut på

löneinkomst och inkomst av annat förvärvsarbete.

 Avgiften blir 1,5 % och beräknas på det underlag som

gäller för arbetsgivaravgift respektive egenavgift

till folkpensioneringen enligt lagen (1981:691) om

socialavgifter.

 Både den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster

och den särskilda löneskatten på pensionskostnader

höjs med 1,5 %. Även den särskilda premieskatten för

grupplivförsäkringar höjs som en konsekvens härav.

Likaså sker en justering av schablonavdraget för

egenavgifter.

 Skälen för regeringens förslag: Som framgått av det föregående skall en allmän

löneavgift på 1,5 % införas för finansiering av medlemskapet i EU. Avgiften bör

lämpligen kunna utformas efter mönster av den år 1991 upphävda allmänna

löneavgiften. Även om utformningen därmed kommer att ansluta till vad som gäller

för uttag av socialavgifter är det i både rättslig och ekonomisk mening dock

fråga om en skatt.

 Den allmänna löneavgiften bör tas ut på både löneinkomst och inkomst av annat

förvärvsarbete och den bör beräknas på det underlag som gäller för beräkning av

arbetsgivaravgift resp. egenavgift till folkpensioneringen enligt

socialavgiftslagen.

 Särskild löneskatt tas ut dels enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på

vissa förvärvsinkomster, dels enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på

pensionskostnader. Skattesatserna för de särskilda löneskatterna är beräknade så

att de schablonmässigt skall motsvara skattedelen av de sociala avgifterna. Som

en konsekvens av den nu föreslagna allmänna löneavgiften bör därför enligt de

beräkningskonventioner som hittills använts även de särskilda löneskatterna

höjas med 1,5 procentenheter. Vidare bör av denna anledning även skattesatserna

i lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. höjas.

Som en konsekvens av nu nämnda höjningar bör även schablonavdragen för

egenavgifter justera.

 Förslaget föranleder ändringar i punkt 19 av anvisningarna till 23 § och punkt

7 av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370), 1 § uppbördslagen

(1953:272), 1 och 2 §§ lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster,

1 och 3 §§ lagen om särskild löneskatt på pensionskostnader, 4 - 6 §§ lagen om

särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. och 1 kap. 1 § lagen

(1981:691) om socialavgifter.

5 Författningskommentar

5.1 Lagen om allmän löneavgift

1 §

Paragrafen reglerar arbetsgivares skyldighet att betala den nya allmänna

löneavgiften. Som framgår av andra meningen beräknas avgiften på samma underlag

som folkpensionsavgiften.

2 §

Bestämmelsen reglerar egenföretagares skyldighet att betala allmän löneavgift på

inkomst av annat förvärvsarbete. Även här beräknas avgiften på samma underlag

som folkpensionsavgiften.

3 §

Här anges att den allmänna löneavgiften är 1,5 % av underlaget och att avgiften

tillfaller staten.

4 §

I paragrafen anges för det första att bestämmelserna i 5 kap. lagen (1981:691)

om socialavgifter om exempelvis debitering och uppbörd skall tillämpas även

beträffande den allmänna löneavgiften. Vidare anges att de bestämmelser av t.ex.

skattemässig och straffrättslig natur som enligt fristående författningar gäller

för socialavgifter också skall tillämpas beträffande den allmänna löneavgiften.

5.2 Lagen om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

punkt 19 av anvisningarna till 23 § och punkt 7 av anvisningarna til1 33 §

Schablonavdraget höjs som en konsekvens av införandet av den allmänna

löneavgiften.

5.3 Lagen om ändring i uppbördslagen (1953:272)

1 §

I andra stycket har införts en upplysning om att vad som sägs i denna lag om

egenavgifter enligt lagen om socialavgifter även tillämpas i fråga om allmän

löneavgift och att detta framgår av lagen (1994:000) om allmän löneavgift.

5.4 Lagen om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter

1 §

I första stycket har införts en upplysning om att denna lag tillämpas även i

fråga om allmän löneavgift och att detta framgår av lagen (1994:000) om allmän

löneavgift.

 Den tidigare upplysningen om att lagen är tillämplig även i fråga om

arbetsmiljöavgift har tagits bort eftersom arbetsmiljöavgift enligt lagen

(1989:484) om arbetsmiljöavgift inte tas ut på ersättning som utgetts efter den

31 december 1990.

5.5 Lagen om ändring i lagen (1990:659) om särskild

 löneskatt på vissa förvärvsinkomster

1 och 2 §§

Skattesatserna höjs som en konsekvens av införandet av den allmänna

löneavgiften.

3 §

Hänvisningen i första stycket punkt 6 till lagen (1990:654) om

skatteutjämningsreserv har tagits bort eftersom sistnämnda lag har upphört att

gälla.

5.6 Lagen om ändring i lagen (1990:1427) om särskild

 premieskatt för grupplivförsäkring, m.m.

4, 5 och 6 §§

Skattesatserna höjs som en konsekvens av införandet av den allmänna

löneavgiften.

5.7 Lagen om ändring i lagen (1991:687) om särskild

 löneskatt på pensionskostnader

1 och 3 §§

Skattesatsen höjs som en konsekvens av införandet av den allmänna löneavgiften.

2 §

En justering av en avdragspost i avräkningsschemat har skett som en konsekvens

av förslaget om höjning av skattesatsen för avkastningsskatt på pensionsmedel

från 9 till 15 procent.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 21 november 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:122 Finansiering av medlemskap i EU.