Skatteförvaltning och

uppbörd

3

Förslag till statsbudget för 2001

Skatteförvaltning och uppbörd

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 7

2 Utgiftsområde Skatteförvaltning och uppbörd 9

2.1 Omfattning 9

2.2 Utgiftsutveckling 9

3 Politikområde Skatt, tull och exekution 11

3.1 Omfattning 11

3.2 Utgiftsutveckling 11

3.3 Mål 12

3.3.1 Politikens inriktning 13

4 Skatt och exekution 15

4.1 Politikens inriktning 15

4.2 Insatser 16

4.2.1 Statliga insatser inom politikområdet 16

4.2.2 Insatser utanför politikområdet 17

4.3 Resultatbedömning 18

4.3.1 Resultat 18

4.3.2 Analys och slutsatser 18

4.4 Revisionens iakttagelser 19

4.5 Budgetförslag 19

4.5.1 3:1 Riksskatteverket 19

4.5.2 3:2 Skattemyndigheterna 20

5 Tull 21

5.1 Politikens inriktning 21

5.2 Insatser 22

5.2.1 Statliga insatser inom området 22

5.3 Resultatbedömning 23

5.3.1 Resultat 23

5.3.2 Analys och slutsatser 24

5.4 Revisionens iakttagelser 25

5.5 Budgetförslag 25

5.5.1 3:3 Tullverket 25

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 7

2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 9

3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområde Skatt, tull och exekution 11

4.1 Anslagsutvecklingen för Riksskatteverket 19

4.2 Beräkning av anslaget för 2001 19

4.3 Anslagsutvecklingen för skattemyndigheterna 20

4.4 Beräkning av anslaget för 2001 20

5.1 Uppbörd och produktivitet 23

5.2 Samhällsekonomiskt beslagsvärde 24

5.3 Anslagsutveckling för Tullverket 25

5.4 Offentligrättslig verksamhet 26

5.5 Uppdragsverksamhet 26

5.6 Beräkning av anslaget för 2001 26

Anslagsbenämningar 2000 och 2001 29

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner målen inom politikområdet

Skatt, tull och exekution i enlighet med vad

regeringen förordar under avsnitt 3.3,

2. för budgetåret 2001 anvisar anslagen under

utgiftsområde 3 Skatteförvaltning och

uppbörd enligt nedanstående uppställning.

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

3:1

Riksskatteverket

ramanslag

442 682

3:2

Skattemyndigheterna

ramanslag

4 593 878

3:3

Tullverket

ramanslag

1 170 388

Summa

6 206 948

2 Utgiftsområde Skatteförvaltning och

uppbörd

2.1 Omfattning

Utgiftsområdet omfattar skatteförvaltningen

(Riksskatteverket och skattemyndigheterna) och

Tullverket. Skatteförvaltningen och Tullverket

samt exekutionsväsendet inom utgiftsområde 4

ingår i politikområdet Skatt, tull och exekution.

2.2 Utgiftsutveckling

Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Politikområdet Skatt, tull och exekution1

5 953

5 922

6 229

6 207

6 338

6 483

Totalt för utgiftsområde 3

5 953

5 922

6 229

6 207

6 338

6 483

1. Exekution redovisas under utgiftsområde 4 Rättsväsendet.

3 Politikområde Skatt, tull och exekution

3.1 Omfattning

Kärnan i politikområdet utgörs av beskattning,

uppbörd av tull och avgifter samt indrivning av

skatter och avgifter. Nära knutna till och starkt

integrerade med beskattning och uppbörd finns

verksamheter med andra syften som antingen

följer av eller direkt stödjer de huvudsakliga

verksamheterna. Förutom beskattning, uppbörd

och nämnda indrivning ingår således även

folkbokföring, fastighetstaxering, gränsskydd

och verkställighet av enskildas

betalningsanspråk.

Riksskatteverket är chefsmyndighet för

skatteförvaltningen och exekutionsväsendet.

Inom skatteförvaltningen finns på regional nivå

tio skattemyndigheter med verksamhet vid

skattekontor på sammanlagt 110 orter. Inom

exekutionsväsendet finns på regional nivå tio

kronofogdemyndigheter med ca 80 lokala

kontor som inom sitt geografiska område

ansvarar för summarisk process, indrivning och

skuldsanering. Exekutiv försäljning av

fastigheter, tillsyn i konkurs m.m. är dock

koncentrerade till ett mindre antal orter.

Tullverket är efter 1999 års omorganisation en

sammanhållen myndighet med ett huvudkontor

och en regional organisation bestående av sex

tullregioner.

3.2 Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområde Skatt, tull och exekution

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Anslag inom utgiftsområde 3

3:1 Riksskatteverket

388

405

452

443

452

462

3:2 Skattemyndigheterna

4 458

4 389

4 616

4 594

4 689

4 798

3:3 Tullverket

1 107

1 127

1 162

1 170

1 196

1 223

Totalt för utgiftsområde 3

5 953

5 922

6 229

6 207

6 338

6 483

Anslag inom utgiftsområde 4

3:1 Kronofogdemyndigheterna

1 347

1 342

1 405

1 362

1 391

1 422

Totalt för politikområde Skatt, tull och exekution

7 299

7 263

7 634

7 569

7 728

7 904

3.3 Mål

Regeringens förslag: Målet för politikområdet

Skatt, tull och exekution skall vara att

eftersträvade skatte-, tull- och avgiftsintäkter

skall säkerställas på ett rättssäkert och

ekonomiskt effektivt sätt, samtidigt som

enkelhet skall eftersträvas och brottslighet

motarbetas. Målet skall ersätta det tidigare

gemensamma målet för utgiftsområde 3.

Det för Skatteförvaltningen och Tullverket

gemensamma målet att inom ramen för gällande

regelverk säkerställa avsedda skatte-, tull- och

avgiftsintäkter avser endast en del av de bedrivna

verksamheterna och det finns ett behov av att

formulera om målet till att avse en större del av

verksamheterna.

Skatteförvaltningen och Tullverket ingår

tillsammans med exekutionsväsendet i

politikområdet Skatt, tull och exekution. Målet

bör formuleras så att det avser så stor del som

möjligt av politikområdet.

Skatteförvaltningen och Tullverket har hand

om beskattning och uppbörd av skatter, tull och

avgifter. Dessa uppgifter utgör närmare 90

procent av skatteförvaltningens verksamhet och

mer än 50 procent av Tullverkets verksamhet.

Indrivningen av skatter och avgifter utgör 35

50 procent (varierar från år till år) av

kronofogdemyndigheternas verksamhet. Det

huvudsakliga gemensamma målet kan därför

sägas vara att säkerställa skatte-, tull- och

avgiftsintäkter.

I Tullverkets verksamhet ingår även ett ansvar

för gränsskyddet avseende varor. I detta ansvar

ingår bland annat att motverka brottslighet.

Skattemyndigheterna och

kronofogdemyndigheterna samt Tullverket skall

medverka till att ekonomisk brottslighet

bekämpas. Skatteförvaltningen medverkar också

aktivt vid förundersökningar i fråga om brott på

skatteområdet. Myndigheternas roll i

bekämpandet av brottsligheten bör därför

komma till uttryck även när det gäller

formuleringen av målet.

Beskattningsverksamheten är av stor betydelse

för såväl den enskilde som för det offentliga. För

den enskilde är det viktigt att han får betala den

skatt som åvilar honom, dvs. rätt skatt.

Beskattningsförfarandet skall inte vara onödigt

betungande för honom utan skall ske på ett

enkelt sätt. Den enskilde bör kunna kontrollera

att han beskattas på rätt sätt. För det offentliga är

beskattningen avgörande för finansieringen av de

offentliga åtagandena. En förutsättning för att

bibehålla den höga skattemoralen är att de

enskilda känner ett stort förtroende för

beskattningsmyndigheterna. Det är därför av

största vikt att beskattningen sker i den

omfattning och ordning som har beslutats och

som kommer till uttryck i våra författningar. En

självklarhet är att verksamheterna skall bedrivas

effektivt.

Målet kan sammanfattas i att eftersträvade

skatte-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas

på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt,

samtidigt som enkelhet skall eftersträvas och

brottslighet motverkas.

För skatteförvaltningen skall målet för

politikområdet uppnås genom sedan tidigare

gällande mål, nämligen

- att skatt skall tas ut i den omfattning, med

den fördelning och i den tid och ordning

som åsyftas med gällande

skatteförfattningar,

- att olika samhällsfunktioner skall

tillhandahållas fullständig och korrekt

basinformation från folkbokföringen med

god tillgänglighet, och

- att taxeringsvärden för fastigheter skall

beslutas och information om dessa

tillhandahållas i enlighet med gällande

författningar.

Målet för exekutionsväsendet är att

upprätthålla rättstrygghet och rättssäkerhet vad

gäller betalningsförpliktelser och andra

förpliktelser som kan verkställas av

kronofogdemyndigheterna.

För Tullverket skall målet för politikområdet

uppnås genom sedan tidigare gällande mål,

nämligen

- att effektivt fastställa och uppbära tullar,

mervärdesskatt och andra skatter samt

avgifter så att en riktig uppbörd kan

säkerställas,

- att övervaka och kontrollera trafiken till

och från utlandet så att bestämmelserna om

in- och utförsel av varor efterlevs,

- att vid fullgörande av sina uppgifter verka

för att kostnaderna för tullprocedurerna

minimeras, både för näringsliv, allmänhet

och inom Tullverket, samt tillhandahålla en

god service så att den legitima handeln med

tredje land underlättas i största möjliga

utsträckning och att det legitima varuflödet

inom EU inte hindras.

Regeringen har vidare angett ett antal

verksamhetsmål för Tullverket med

tyngdpunkten inom områdena uppbörd och in-

och utförselrestriktioner, dvs. Tullverkets

processer effektiv handel och gränsskydd. Som

särskilt angelägna uppgifter i övrigt för

Tullverket har regeringen angett:

- enhetligare tolkning av lagar och

bestämmelser,

- tillförlitligare transiteringssystem,

- förenkling av regler och procedurer,

- ökad datorisering av tullprocedurer,

- effektivare narkotikabekämpning,

- stöd för EU:s utvidgning,

- internationell samverkan mot

gränsöverskridande brottslighet,

- stöd till regeringskansliet i EU-arbetet och

under EU-ordförandeskapet.

3.3.1 Politikens inriktning

Gemensamma prioriteringar inom området är

bl.a. strävan efter en modern, effektiv och

ändamålsenlig förvaltning vilken bl.a. ska uppnås

genom kontinuerlig IT-, metod- och kompetens-

utveckling. Myndigheterna ska också sträva efter

ökad service och förenklingar för företag och

allmänhet.

I övrigt är förutsättningarna och inriktningen i

hög grad specifika för respektive

myndighetsområde.

Skatteförvaltningen skall bl.a. prioritera

förstärkt skattekontroll och insatser mot så kallat

svart arbete. Tullverket skall bl.a. prioritera

insatser mot narkotika samt illegal storskalig

införsel av alkohol och tobak.

Exekutionsväsendet skall upprätthålla

rättstrygghet och rättssäkerhet vad gäller

betalningsförpliktelser och andra förpliktelser.

I det internationella politiska och

administrativa samarbetet inom

myndighetsområdena prioriteras Sveriges

ordförandeskap i EU, insatser för regel- och

procedurförenklingar, Schengenanpassning samt

ett effektivare samarbete och informationsutbyte

mellan Sverige och olika medlemsstaters

förvaltningar.

4 Skatt och exekution

4.1 Politikens inriktning

Effektivare förvaltning

Den ekonomiska situationen ställer allt högre

krav på en effektiv förvaltning.

Effektivitetskraven gör att satsningar på IT-

utveckling och kompetensutveckling är

prioriterade områden. Inom

skatteförvaltningen är det särskilt viktigt att

kunna följa med i den tekniska utvecklingen.

Kraven från allmänheten att kunna sköta sina

mellanhavanden med skattemyndigheterna

med hjälp av modern teknik blir allt större.

Även från myndigheternas perspektiv finns

vinster att göra på detta område. Alltfler

medborgare blir ekonomiskt aktiva och antalet

internationella transaktionerna ökar. Samtidigt

blir utredningarna inom skatteområdet allt

mer omfattande och tidskrävande. För att

kunna leva upp till de allt större kraven bör

skatteförvaltningen ligga långt framme när det

gäller den tekniska utvecklingen. Det gäller

också att bibehålla den kompetens och

kunskap som finns. Utvecklingen ställer allt

högre krav på personalen. För att kunna

behålla och rekrytera kvalificerad personal är

satsningar på kompetensutveckling

nödvändiga.

Inom exekutionsväsendet har satsningar på

IT-utvecklingen särskilt uppmärksammats under

senare år. Det pågår ett arbete med att utarbeta

och införa nya arbetsmetoder med IT-stöd för

indrivningsverksamheten, det så kallade INIT-

projektet. Målet med INIT är att effektivisera

indrivningsverksamheten. Regeringen ser det

som ett högt prioriterat arbete som skall

fullföljas.

Det bör framhållas att verksamheterna även

framdeles skall bedrivas med höga kvalitetsmål

och strävan skall vara att ytterligare höja kvalitén.

INIT är ett exempel på att en effektivare

förvaltning även syftar till att höja kvalitén.

En fråga som har nära samband med en

effektivare förvaltning är myndigheternas nivå på

information och service. Den förebyggande

effekt som en god information och en väl

utbyggd servicefunktion kan medföra kan också

innebära stora arbetsbesparingar i ett senare

skede och på så sätt vara en del av

effektiviseringen.

Skattekontroll

När det gäller skatteförvaltningens verksamhet

och särskilt skattekontrollen konstaterades i

budgetpropositionen för 2000 att det kan

komma att krävas ett resurstillskott för att

upprätthålla kontrollintensiteten på önskvärd

nivå och skapa visst utrymme för särskilda

satsningar när läget så kräver. 1997 års

kontrollnivå bedömdes vara en rimlig

utgångspunkt. I 2000 års ekonomiska

vårproposition föreslogs följaktligen att

skatteförvaltningen från och med 2001 skall få

ett varaktigt tillskott om 125 miljoner kronor.

Den utvidgning av verksamheten som är

nödvändig för att skattefel och skattefusk skall

kunna åtgärdas i önskvärd utsträckning kan inte

genomföras på en gång. Det tar tid att rekrytera

ny personal och att i övrigt utvidga

verksamheten. En utvidgning innebär en

väsentlig påfrestning på den befintliga

organisationen och bör planeras väl och ske

successivt.

Anslagssparande och samtidigt

resurstillskott

Enligt riksdagen bör Riksdagens revisorers

förslag angående resursförstärkning till

skattemyndigheternas kontrollverksamhet ingå i

underlaget vid regeringens prövning av det

framtida resursbehovet och

kontrollverksamhetens inriktning (förslag

1998/99RR3, bet. 1998/ 99:14, rskr.

1998/99:172). I förslaget ifrågasätts om de extra

medel som tillfördes i mitten av 1990-talet

verkligen behövdes, eftersom myndigheterna vid

samma tid hade ett växande anslagssparande.

Efter utgången av 1996 har anslagssparandet

successivt minskat. Den viktigaste orsaken till att

det fram till dess byggdes upp ett sparande är

enligt regeringens bedömning att den nya

anslagstekniken i sig stimulerade till

återhållsamhet med utgifterna. Samtidigt var

möjligheterna till rationaliseringar tack vare den

tekniska utvecklingen förhållandevis stora.

Återhållsamheten med rekrytering av personal

torde ha förstärkts genom de sparkrav som

ställdes. I en verksamhet där huvuddelen av

kostnaderna är personalkostnader är det ett

naturligt ansvarstagande att inte anställa personal

utöver vad man bedömer ryms inom anslagen på

sikt. På så sätt anpassas personalstyrkan nedåt "i

förtid", vilket bidrar till anslagssparande.

I efterhand kan möjligen sägas att det hade

funnits andra möjligheter att stärka

kontrollverksamheten än att ge ett

resurstillskott. Teoretiskt hade man i stället

kunnat ge direktiv om att anslagssparandet skulle

utnyttjas för rekrytering av medarbetare för

extra kontrollinsatser. I praktiken torde det

emellertid ha blivit svårt att på det sättet tvinga

myndigheterna att agera i strid med vad de själva

uppfattade som ansvarsfullt.

Regeringen ser det därför inte som särskilt

anmärkningsvärt att extra resurser tillfördes trots

anslagssparandet. Som revisorerna själva är inne

på hade tillskottet den positiva effekten att det

ledde till nyrekrytering av kvalificerade

medarbetare. Regeringen bedömer att detta varit

svårt att uppnå på annat sätt.

Svart arbete

En företeelse som det är av särskild vikt att

motverka är bruket av det så kallade svartarbetet.

Skattebortfallet på grund av svart arbete kan

enligt Riksskatteverket beräknas vara i

storleksordningen 20 till 40 miljarder kronor.

Att få allmänheten att inse konsekvenserna av att

arbeta svart respektive använda svart arbetskraft

kan leda till att efterfrågan på sådan arbetskraft

minskar. Undersökningar tyder på att

inställningen till att arbeta svart är mera tolerant

bland yngre personer än bland äldre. Det är

därför genom att särskilt vända sig till ungdomar

t.ex. med information som man på sikt kan få

den bästa preventiva effekten. Naturligtvis måste

kampen mot svart arbete föras på många håll.

Regeringen utgår i från att satsningarna på

skattekontrollen och resurstillskottet skall

komma att användas även för att kontrollera

förekomsten av svart arbetskraft. En sådan

användning skulle ligga väl i linje med övriga

satsningar för att motverka svart arbete och

upprätthålla skattemoralen.

4.2 Insatser

4.2.1 Statliga insatser inom

politikområdet

Punktskatteverksamheten

Det särskilda skattekontoret i Ludvika är från

och med den 1 juli i år organisatoriskt inordnat i

Riksskatteverket. Verksamheten på

punktskatteområdet kommer dock även

fortsättningsvis att vara koncentrerad till

Ludvika.

Riksskatteverkets organisation

Från och med den 1 juni i år gäller en ny

organisation inom Riksskatteverket. Syftet med

omorganisationen är att genomföra

förbättringsåtgärder i verksamheten så att

Riksskatteverket på ett bättre sätt skall kunna

fullgöra sitt uppdrag och vidareutvecklas till en

stark och kompetent chefsmyndighet.

En grundprincip i den nya organisationen är

att renodla Riksskatteverkets olika roller genom

att skilja chefsmyndighetsfunktionen från

produktionsfunktionen och

verksamhetsstödsfunktionen. De olika rollernas

ansvar skall vara tydliga.

Den huvudsakliga uppgiften för

chefsmyndighetsfunktionen skall vara att styra

och leda regionmyndigheterna i deras

verksamhet. Detta skall göras t.ex. genom

utveckling av regelverk och arbetsmetoder samt

genom styrning av kontroll- och

serviceverksamheten.

Den huvudsakliga uppgiften för den andra

funktionen, produktions- och stödfunktionen,

skall vara att utveckla och förvalta effektiva och

rationella verksamhetsadministrativa stödsystem

för regionmyndigheternas verksamhet.

Uppföljning och analyser skall förbättras för

att bidra till en tydligare styrning. En systematisk

och kontinuerlig omvärldsbevakning skall göras

inom alla verksamhetsområden.

Regionmyndigheternas bevakning skall

samordnas inom respektive områden.

Skattebrottsenheterna

Uppbyggnaden av skattebrottsenheterna har

fortgått successivt. De första enheterna bildades

vid skattemyndigheterna i Stockholm, Göteborg

och Malmö. Ytterligare sju enheter har bildats.

Under 1999 har verksamheten bestått av att på

begäran av åklagare utföra egna

förundersökningar. I viss utsträckning har

skattebrottsutredare även deltagit i

förundersökningar där polisen har haft

huvudansvaret. Förundersökningarna har i

huvudsak avsett skattebrott och bokföringsbrott.

Även andra brottstyper har förekommit, såsom

oredlighets- och förfalskningsbrott.

Skattekontot

Skattekontosystemet infördes i slutet av 1997.

Till en början omfattade systemet endast

företagen, men numera har alla skattskyldiga ett

skattekonto. Systemet har otvivelaktigt inneburit

en effektivisering av verksamheten. Det har dock

särskilt i inledningsskedet förekommit viss kritik

bland annat mot utformningen av

kontoutdragen, som i vissa avseenden har

uppfattats som svårtydda. Regeringen har erfarit

att Riksskatteverket nu planerar att påbörja en

utvärdering av skattekontoreformen ur ett

helhetsperspektiv. Nyttan av att inordna

ytterligare skatter i skattekontosystemet skall då

också belysas.

I regeringskansliet finns redan

utredningsförslag om att utvidga systemet, som i

dag omfattar bland annat inkomstskatt,

mervärdesskatt och socialavgifter, till att även

omfatta dels punktskatter, dels kupongskatt.

Vidare övervägs för närvarande möjligheterna att

inordna arvs- och gåvoskatt i systemet redan den

1 juli 2001, när bouppteckningsverksamheten

förs över från tingsrätterna till

skattemyndigheterna.

INIT-projektet

Inom exekutionsväsendet bedrivs ett projekt

vars syfte är att utarbeta och införa nya arbetssätt

med IT-stöd för indrivningsverksamheten, det så

kallade INIT-projektet. Genom INIT skall

registrering, akthantering och registerforskning

effektiviseras. Vidare skall INIT bland annat leda

till att genomströmningshastigheten på

indrivningsuppdragen ökar. Förhoppningen är

att systemet skall vara användarvänligt,

kvalitetsbefrämjande och utvecklingsbart. När

INIT är fullt utbyggt skall det enligt

Riksskatteverkets bedömning innebära

inbesparade resurser om 15 20 procent inom

indrivningsverksamheten.

4.2.2 Insatser utanför politikområdet

Internationellt samarbete

Som redan har framgått skapar den ekonomiska

integrationen i Europa och internationaliseringen

av ekonomin i allmänhet delvis nya

förutsättningar för skattekontrollen. För att inte

denna utveckling skall leda till en allvarlig

urholkning av viktiga skattebaser krävs ett

effektivt skattepolitiskt och skatteadministrativt

samarbete mellan olika stater.

Såväl inom EU som t.ex. inom OECD

prioriterar Sverige arbetet med åtgärder för att

förhindra skadlig skattekonkurrens, både mellan

medlemsstaterna och från tredje land.

Regeringen har nyligen beslutat om ett frivilligt

bidrag till OECD:s arbete mot skadlig

skattekonkurrens.

Vad gäller det administrativa samarbetet

stödjer Sverige regelmässigt förslag som syftar

till ett snabbare och smidigare

informationsutbyte i skatteärenden och ett

effektivare ömsesidigt bistånd för indrivning av

skatt. Det samarbete på skatteområdet som

förekommer mellan de nordiska länderna torde i

t.ex. OECD-sammanhang ses som ett föredöme

och överenskommelser om automatiskt

informationsutbyte har slutits även med ett antal

utomnordiska länder. Under Sveriges period

som ordförandeland i EU kan det bli aktuellt att

påbörja eller fortsätta behandlingen av flera

förslag inom detta område. Regeringen är beredd

att ge det arbetet hög prioritet.

Bouppteckningsverksamheten

Riksdagen har beslutat att

bouppteckningsverksamheten skall föras över till

skattemyndigheterna från domstolsväsendet.

Genom överföringen kommer arbetet på sikt att

förenklas och effektiviseras. Överföringen är

planerad att ske den 1 juli 2001.

Regeringen har idag beslutat om en

lagrådsremiss med förslag till de ändringar i

bland annat ärvdabalken och lagen (1941:416)

om arvsskatt och gåvoskatt som krävs för att

genomföra överföringen.

4.3 Resultatbedömning

4.3.1 Resultat

Skatteförvaltningen skall, inom ramen för

gällande regelverk, säkerställa avsedda skatte-

och avgiftsinkomster.

Det är omöjligt att exakt bestämma huruvida

det totala skatteuttaget överensstämmer med den

skatt som borde ha debiterats

(beskattningseffektiviteten). Bedömningen av

beskattningseffektiviteten måste därför göras

med ledning av indikatorer som indirekt ger en

uppfattning om denna, t.ex. kontrollintensitet.

Det kan konstateras att det finns en nedåtgående

trend i kontrollverksamheten. Antalet revisioner

har minskat sedan 1997. Minskningen uppgår till

närmare 28 procent. Vad som också kan

konstateras är att 99,5 procent av beslutade

skatter kommer in (uppbördseffektivitet).

Uppbördsförlusterna uppgår således i år liksom

förra året till 0,5 procent. Produktiviteten

fortsätter att minska vilket den har gjort sedan

1997. När det gäller kvalitén har särskilda

kompetenshöjande insatser gjorts när det gäller

tilldelningen av F-skattsedel.

Kvalitetsuppföljningar görs, bl.a. genom

undersökningar av allmänhetens och företagens

uppfattning om den service som tillhandahålls.

När det gäller produktkvalitén och

processkvalitén finns inga riktigt bra

mätmetoder. Av undersökningarna framgår dock

att drygt hälften (57 %) av företagen är nöjda

med sina kontakter med myndigheten.

Exekutionsväsendet skall verka för en god

betalningsmoral i samhället och för att alla gör

rätt för sig.

Verksamheten är beroende av omvärlden och

det kan konstateras att måltillströmningen

fortsätter att sjunka. Indrivningsresultatet har

förbättrats. Produktiviteten inom

exekutionsväsendet har dock försämrats i

förhållande till 1998 om man bortser från

gallringen av preskriberade mål. Detta är dock

inte någon trend eftersom produktiviteten har

varierat från år till år. När det gäller

produktkvalitén finns ingen bra mätmetod.

Enligt uppgift är antalet överklagningar lågt och

myndigheternas bedömningar håller oftast vid

överklaganden. När det gäller processkvalitén

mäts detta framförallt genom

handläggningstiderna. För de allmänna målen har

handläggningstiderna blivit längre medan de har

förkortats för de enskilda målen och för

konkurstillsynen. Ändamålsenligheten, dvs. i

vilken utsträckning produkterna uppfyller

parternas och andras krav och önskemål, mäts

framförallt genom förhållandet mellan debiterat,

återkallat/nedsatt och betalt belopp. Denna så

kallade indrivningsprocent har förbättrats; för de

allmänna målen har indrivningsprocenten ökat

från 39 till 42 procent och för de enskilda målen

från 26 till 32 procent. Effektiviteten, mätt som

förhållandet mellan det indrivna beloppet mot

kostnaderna för indrivningsverksamheten, är

densamma som 1998. Varje krona kostar 16 öre

att driva in. Den indirekta effekten, dvs.

påverkan på betalningsmoralen är svår att mäta.

Antalet nya gäldenärer minskar, vilket kan bero

på annat, t.ex. den samhällsekonomiska

utvecklingen i övrigt.

När det gäller det ekonomiska resultatet kan

konstateras att flera myndigheter, såväl inom

skatteförvaltningen som inom

exekutionsväsendet går med underskott. Det

innebär att den löpande verksamheten i viss

utsträckning finansieras genom anslagssparandet.

4.3.2 Analys och slutsatser

Situationen inom skatteförvaltningen är oroande.

Den nedgående trend som kan noteras bland

annat när det gäller produktiviteten måste

vändas. Detta samtidigt som underskotten i

myndigheternas verksamheter måste elimineras.

Anslagssparandet är fortfarande stort men

krymper snabbt.

Situationen vad gäller

skattekontrollverksamheten är särskilt oroande.

Regeringen har för avsikt att noga följa

utvecklingen och resultatet av det resurstillskott

om 125 miljoner kronor som aviserades i 2000

års ekonomiska vårproposition och som

regeringen nu föreslår. Tillskottet är avsett att

användas för att höja kontrollnivån i riktning

mot 1997 års nivå. Om detta lyckas bör det ha

gynnsam effekt även inom andra områden.

Även inom exekutionsväsendet går som

nämnts flera myndigheter med underskott.

Bedömningen är dock att situationen är under

kontroll. Genom satsningar främst på IT-stödet

skall underskotten på sikt kunna elimineras.

4.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverkets revisionsberättelse avseende

skatteförvaltningen och exekutionsväsendet

innehåller inte någon invändning.

Årsredovisningen bedöms i allt väsentligt vara

rättvisande. I revisionsrapporten har

Riksrevisionsverket tagit upp två frågor.

Enligt regleringsbrevet skall Riksskatteverket

ställa upp verksamhetsmål med utgångspunkt i

regleringsbrevet samt ange hur

återrapporteringen skall ske. För att undanröja

den oklarhet som funnits vid årets redovisning

rekommenderas Riksskatteverket att klargöra

vilka verksamhetsmål som gäller enligt mål och

krav i regleringsbrevet samt hur

återrapporteringen skall ske. Övriga brister har

redovisats mer detaljerat i

revisionspromemorian.

Vidare tar Riksrevisionsverket upp

kommunkontosystemet. Kontosystemet är ett

kompensationssystem för kommuners och

landstings ingående mervärdesskatt i icke

skattepliktig verksamhet. Det administreras av

det särskilda skattekontoret i Ludvika. Kontoret

betalar ut ersättning för ingående mervärdesskatt

till kommuner och landsting. Riksskatteverket

skall beräkna tillskotten så att inbetalningarna till

kontona inklusive räntan så nära som möjligt

motsvarar utbetalningarna från kontot. Vid

granskningen har uppmärksammats att

underskott inte har medräknats vid beräkningen

av tillskotten 2000. Vidare har hänsyn inte tagits

till att utbetalningarna från kontona har ökat

varje år sedan 1996 då systemet infördes.

Regeringen instämmer i Riksrevisionsverkets

kritik vad gäller redovisningen av målen och

återrapporteringen. Regeringen utgår i från att de

givna rekommendationerna kommer att följas.

Vad gäller kommunkontosystemen har

Riksskatteverket bemött kritiken. Ytterligare

åtgärder är enligt regeringens bedömning inte

nödvändiga.

4.5 Budgetförslag

4.5.1 3:1 Riksskatteverket

Tabell 4.1 Anslagsutvecklingen för Riksskatteverket

Tusental kronor

1999

Utfall

387 644

Anslags-

sparande

95 382

2000

Anslag

405 097

Utgifts-

prognos

451 654

2001

Förslag

442 682

2002

Beräknat

452 121

1

2003

Beräknat

462 163

2

1 Motsvarar 442 682 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 442 682 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel för

Riksskatteverkets arbetsuppgifter som central

myndighet inom såväl skatteförvaltningen som

exekutionsväsendet (jfr utgiftsområde 4

Rättsväsendet, anslag 3:1

Kronofogdemyndigheterna).

Under 2000 har regeringen beslutat om

indragning av anslagssparandet med 11 miljoner

kronor.

Regeringens överväganden

Tabell 4.2 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

405 097

Pris och löneomräkning

6 030

Överföring från anslaget 3:2

31 155

Överföring från utgiftsområde 2

400

Förslag 2001

442 682

Vid beräkning av anslagen har hänsyn tagits

till att det särskilda skattekontoret i Ludvika

organisatoriskt har inordnats i Riksskatteverket.

Vidare har hänsyn tagits till att Sveriges bidrag

till Nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet

numera skall betalas från anslaget. Med

anledning härav har medel överförts från

utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och

finansförvaltning.

4.5.2 3:2 Skattemyndigheterna

Tabell 4.3 Anslagsutvecklingen för skattemyndigheterna

Tusental kronor

1999

Utfall

4 457 878

Anslags-

sparande

303 353

2000

Anslag

4 389 494

Utgifts-

prognos

4 616 150

2001

Förslag

4 593 878

2002

Beräknat

4 689 424

1

2003

Beräknat

4 797 736

2

1 Motsvarar 4 590 478 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 4 593 778 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel för de tio

skattemyndigheternas verksamhet. Anslaget

disponeras av Riksskatteverket och

skattemyndigheterna efter vad Riksskatteverket

bestämmer.

Under 2000 har regeringen beslutat om

indragning av anslagssparandet med 4 miljoner

kronor.

Regeringens överväganden

Tabell 4.4 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

4 389 494

Pris och löneomräkning

78 173

Minskat/Ökat resursbehov

125 000

Överföring till anslaget 3:1

-31 155

Överföring från UO 4

anslaget 4:5

33 000

Övrigt

-634

Förslag 2001

4 593 878

I samband med 2000 års ekonomiska

vårproposition aviserades ett resurstillskott om

125 miljoner kronor i syfte att höja

skattekontrollnivån. Dessa medel tillförs nu

skattemyndigheterna.

Med anledning av att det särskilda

skattekontoret i Ludvika organisatoriskt har

inordnats i Riksskatteverket har medel överförts

till anslaget för Riksskatteverket.

Med anledning av att

bouppteckningsverksamheten förs över till

skatteförvaltningen från rättsväsendet skall också

medel tillskjutas skatteförvaltningen. För att

påbörja och bedriva verksamheten beräknas

skatteförvaltningens kostnader uppgå till minst

33 miljoner kronor för 2001. Medlen skall föras

över från utgiftsområde 4, anslaget 4:5

Domstolsväsendet m.m. Regeringen avser att

under 2001 återkomma med förslag till den

slutliga beräkningen för det året och beräkningen

av de totala kostnaderna för reformen.

5 Tull

5.1 Politikens inriktning

Regeringen lägger stor vikt vid utvecklings- och

effektiviseringsarbetet inom tullverksamheten

vilket omfattar utveckling av nya arbetsmetoder,

IT-utveckling, förenklingsarbete, information

m.m. När det gäller IT-området anser regeringen

att Tullverket bör vara en av de ledande

myndigheterna beträffande utveckling och

användning av IT i verksamheten.

Inom gränsskyddets kontrollverksamhet skall

narkotikakontrollen ges fortsatt högsta prioritet.

Hög prioritet skall också ges kontroller mot

storskalig illegal införsel av alkohol och tobak.

Tullverkets arbete med förenklingar av regler

och tullprocedurer skall fortgå.

De olika delarna i förändringsarbetet skall

stödja varandra i utvecklandet av en modern,

effektiv och ändamålsenlig tullverksamhet.

Utvecklings- och IT- arbetet

De ökade kraven på Tullverket till följd av

förändringar i utrikeshandeln och ökat resande

gör att Tullverket måste bli effektivare och

förnya sitt sätt att arbeta på. Metoderna måste

kontinuerligt förnyas och förbättras.

Förnyelsearbete kräver investeringar i bl.a. ny

teknik vilket i sin tur medför ökat behov av

kompetensutveckling. Inom Tullverket bedrivs

ett kontinuerligt utvecklingsarbete som syftar till

att förbättra och effektivisera verksamheten.

Servicetrappan är ett exempel på detta, projektet

syftar till att ge ökad service, kvalitet och

effektivitet i utrikeshandeln. Ju högre

dokumenterad kvalitet företagen har på

tullrutinerna desto större möjligheter ges till

förenklad hantering och ökad service. Projektet

har representerat Sverige på EU:s första

kvalitetskonferens för den offentliga sektorn. I

detta sammanhang kan också det arbete som

pågår för att skapa en grön korridor för snabbare

gränspassage till Ryssland nämnas.

Till utvecklingsarbetet är IT-verksamheten

nära kopplad; ett modernt och ändamålsenligt

utvecklingsarbete är inte möjligt utan ett

effektivt stöd av informationsteknik. Vikten av

att använda informationsteknik i

tullverksamheten kan inte nog understrykas och

regeringen anser att det även fortsättningsvis är

ytterst angeläget att Tullverket avsätter

tillräckliga resurser för IT-utvecklingen. Arbetet

med att öka andelen elektroniska deklarationer

bör fortgå och målsättningen att skapa en

papperslös hantering bör kvarstå. Tullverket bör

vara en av de ledande myndigheterna i Sverige

och Europa när det gäller utveckling och

användning av IT i verksamheten. Regeringen

konstaterar att mycket arbete redan är gjort men

att ansträngningarna måste fortsätta.

Gränsskyddet

Målet för den svenska narkotikapolitiken är att

skapa ett narkotikafritt samhälle. Tullverkets roll

i detta arbete är att stoppa införsel av narkotika

till landet med hjälp av olika kontrollåtgärder.

Regeringen anser att Tullverkets arbete med

narkotikakontroll skall ges fortsatt högsta

prioritet samt att det pågående

Gränsskyddsprojektet, vilket syftar till att

utveckla arbetsmetoderna, är angeläget för att

öka effektiviteten i gränsskyddsverksamheten.

Förenklingar

I Tullverkets arbete med att effektivisera

tullverksamheten är arbetet med förenklingar av

regler och procedurer en viktig del. Regeringen

understryker vikten av det pågående arbetet

med förenklingar av såväl Tullverkets eget

regelverk som gemenskapens regelverk.

Tullverkets organisation

Under våren 1999 genomförde Tullverket en

omorganisation och består nu av ett

huvudkontor och en regional organisation med

sex tullregioner. Huvudkontoret är ansvarigt för

strategisk ledning samt policy- och

normgivnings-frågor och den regionala

organisationen ansvarar för det operativa arbetet.

Omorganisationen har bedrivits utifrån

intentionerna i SOU1998:18 En gräns - en

myndighet. Effekterna av omorganisationen

kommer att kunna bedömas under år 2000 och

regeringen följer den pågående utvecklingen.

Regeringen betonar vikten av att arbetet med att

förbättra och effektivisera organisationen

kontinuerligt fortsätter.

Öresundsbron

I samband med att Öresundsbron öppnades har

kraven på Tullverket till viss del förändrats. Den

fasta förbindelsen kräver Tullverkets närvaro på

ytterligare en plats. Bron ställer också krav på att

nya arbetssätt utvecklas, bl.a. eftersom

tågtrafiken inte kan stoppas i samband med

broöverfarten. För att hantera kontrollen av

trafikflödet över bron har Tullverket i 2000 års

ekonomiska vårproposition tillförts ytterligare

resurser. I samband med öppnandet har Sverige

och Danmark undertecknat ett avtal med syfte

att reglera samarbetet mellan de två

tullförvaltningarna.

Ordförandeskapet i EU

Under det första halvåret 2001 kommer Sverige

att vara ordförandeland i EU:s ministerråd.

Detta innebär att det under hösten 2000 och

våren 2001 kommer att ställas nya krav på den

svenska statsförvaltningen. Det kommer att

krävas omfattande förberedelsearbete och

samarbete för att ordförandeskapet ska kunna

genomföras på ett effektivt och önskat sätt. I

detta arbete har Tullverket en viktig uppgift när

det gäller att i förhandlingsarbetet biträda

Regeringskansliet med expertis i skilda sakfrågor,

att analysera problemställningar och utarbeta

underlag till ställningstaganden m.m.

5.2 Insatser

5.2.1 Statliga insatser inom området

Tullverket har under året fastställt och uppburit

tull, mervärdesskatt och andra skatter och

avgifter som tagits ut vid import och export av

varor till och från Sverige. I myndighetens

uppgift har ingått att övervaka och kontrollera

trafiken till och från Sverige för att säkerställa att

bestämmelser om in- och utförsel av varor

efterlevts. Verksamheten har varit indelad två

grenar, uppbörd och in- och

utförselrestriktioner. Tullverket har definierat

sin verksamhet utifrån två processer, effektiv

handel och gränsskydd. Processen effektiv

handel motsvarar i huvudsak grenen uppbörd

och processen gränsskydd motsvarar i huvudsak

grenen in- och utförselrestriktioner. Inom

effektiv handel har Tullverket arbetat utifrån tre

delar: förebyggande verksamhet (information,

kvalitetssäkring), initialkontroll (kontroll vid

klareringstillfället) och efterkontroll (tullrevision

och eftergranskning). Målsättningen har varit att

fördela insatsen av resurser mellan de olika

delarna för att uppnå en hög sammanlagd kvalitet

i uppbördsverksamheten. Inom gränsskyddet har

Tullverket också arbetat utifrån tre delar:

förebyggande verksamhet, kontroll vid inre och

yttre gräns samt punktskattekontroll. Målet har

även här varit att uppnå en hög kvalitet samt att

uppfylla målen för verksamheten.

5.3 Resultatbedömning

5.3.1 Resultat

Resultat - uppbördsmål

Tabell 5.1 Uppbörd och produktivitet

1999

1998

1997

Debiterad

uppbörd milj. kr.

40 539

41 652

41 694

Antal ärenden

4 845 000

4 688 000

4 415 000

Ökning antal

ärenden

3 %

6 %

*

Arbetade timmar

1 257 400

1 450 570

1 428 870

Ärenden/timme

3,9

3,2

3,1

* Inga angivelse p.g.a. att jämförbart material saknas.

Resultatredovisning för uppbördsmålen -

processen effektiv handel

Tullverket ska verka för att rätt uppbörd (tull,

moms mm) debiteras och betalas. Det

långsiktiga målet är att andelen rätt debiterad tull

och andelen betald tull ska uppgå till 100 %.

Bedömningen är att rätt debiterad uppbörd

uppgår till 98,6 % och andelen rätt debiterad

betald tull uppgår till 99,92 %.

Tullverket ska även uppbära tull på ett sådant

sätt att det från Europeiska kommissionen inte

uppkommer fordringar för otillräckliga

säkerheter och för att tidsfrister inte följts. Målet

för den genomsnittliga kredittiden 1999 var 30

dagar. Den faktiska genomsnittliga kredittiden

för 1999 var 33,2 dagar vilket är en förbättring

jämfört med 1998 då motsvarande tid var 35,6

dagar.

Tullverket har också lämnat statistik till

Statistiska centralbyrån (SCB) i rätt tid och av

tillräckligt god kvalitet. SCB har uppgivit att de

är nöjda med de uppgifter de erhållit.

Vidare ska Tullverket arbeta för att inlämnade

tulldeklarationer från början innehåller riktiga

och fullständiga uppgifter. Minst 50 % av de

lämnade uppgifterna ska vara riktiga och

fullständiga. Utvecklingen avseende andelen

initialt fullständiga och korrekta deklarationer är

positiv; under 1999 var andelen 38 % vilket är en

ökning jämfört med 1998 då motsvarande siffra

var 10 %. Likaså har andelen deklarationer med

fel av allvarlig karaktär minskat; under 1999 var

andelen 4,6 % jämfört med 1998 då motsvarande

andel var 5,2 %.

Tullverket ska också arbeta för att öka graden

av anslutning till tulldatasystemet. Målsättningen

var att 85 % av deklarationerna vid utgången av

1999 skulle lämnas elektroniskt. Vid utgången av

året lämnades 81 % elektroniskt vilket är en

ökning med tre procentenheter sedan föregående

år. Tullverket arbetar för att öka intresset

ytterligare och har också påbörjat en utredning

av förutsättningarna för att lämna uppgifter via

Internet.

Tullverket ska också genomföra

varuundersökningar för att säkerställa att riktig

uppbörd fastställts. För att förbättra urvalet och

för att få en effektivare kontroll ska urvals- och

kontrollmetoderna vidareutvecklas och

effektiviseras. Under 1999 har antalet utförda

varuundersökningar ökat med 20 %;

träffsäkerheten uppgick till 16 %.

För att säkerställa riktig uppbörd samt

bekämpa ekonomisk brottslighet i samma

omfattning som tidigare ska Tullverket använda

eftergranskning och revision. Under 1999

minskade antalet utförda tullrevisioner med

45 %. Antalet timmar minskade med 37 %.

Debiteringen (netto) minskade med 69 % till

192 miljoner kronor. Antalet utförda

eftergranskningar minskade med 39 %. Antalet

timmar minskade med 23 %. Debiteringen

(netto) minskade med 73 % till 20 miljoner

kronor. Minskningen anses bero på

omorganisation där resurser flyttats från

efterkontrollsverksamheten till den

förebyggande verksamheten samt ett relativt

stort antal avgångar på revisionssidan. Tullverket

har under året arbetat med att ta fram IT-stöd

för att förbättra arbetet med eftergranskning.

Resultat - kontrollmålet

Tullverkets verksamhet har under 1999

sammanlagt lett till fler beslag av narkotika,

alkohol och tobak än tidigare. Det

samhällsekonomiska värdet av beslagen har

beräknats enligt modellen i SOU 1998:18;

resultatet visas i nedanstående tabell. Den stora

ökningen av det samhällsekonomiska värdet på

narkotikabeslagen beror i stor utsträckning på

ökade beslag av kokain.

Tabell 5.2 Samhällsekonomiskt beslagsvärde

Miljoner kronor

1999

1998

1997

Narkotika

1 411

558

499

Alkohol/tobak

182

267

246

Summa

1 593

825

745

Resultatredovisning för kontrollmålen - processen

gränsskydd

Tullverket ska arbeta för att förbättra urvalet av

kontrollobjekt. Träffsäkerheten har förbättras de

tre senaste åren från 3,8 % 1997 till 5,6 % 1999.

Tullverkets arbete med att förhindra införsel

av narkotika ska ges högsta prioritet och den

beslagtagna mängden narkotika ska öka

samtidigt som Tullverkets aktiviteter i preventivt

syfte ska ha minst samma omfattning som

tidigare. Tullverket har under 1999 gjort fler

beslag än tidigare. Det samhällsekonomiska

värdet av narkotikabeslagen uppgår till 1,4

miljarder kronor.

Tullverket ska också förhindra storskalig

illegal införsel av alkohol och tobak. Antalet

beslag avseende alkohol ökade under 1999 till

8 475 stycken. Beslagsvärdet (skattebortfallet)

minskade från 205 till 137 miljoner kronor.

Antalet beslag av tobak minskade till 5 934

stycken. Beslagsvärdet (skattebortfallet)

minskade från 63 till 45 miljoner kronor. Det

samhällsekonomiska värdet av beslagen av

alkohol och tobak uppgår till 182 miljoner

kronor.

Tullverket har sedan 1 juli 1998, när den nya

punktskattelagen trädde i kraft, ansvar för

kontrollen av transporter innehållande alkohol,

tobak och mineraloljeprodukter. Under 1999

kontrollerades 15 418 objekt (inklusive kontroll

av postförsändelser). Den beslagtagna eller

omhändertagna kvantiteten uppgick till bl.a.

707 000 cigaretter, 54 300 liter sprit, 113 250 liter

vin och 51 000 liter mineraloljeprodukter.

Resultat - service och effektivitetsmålet

Tullverket har bl.a. genomfört en undersökning

där näringslivets krav, behov och önskemål

kartlagts. Tullverket har också deltagit i en

undersökning som omfattade kunder till

myndigheter. Resultatet av undersökningarna

ingår som en del i Tullverkets förbättringsarbete.

I detta arbete ingår bl.a. att näringslivet löpande

blir informerat om förändringar i verksamheten.

Under året har arbetet med att förkorta

handläggningstiden ägnats särskild

uppmärksamhet. Tullverket har under det

gångna året intensifierat arbetet med

Servicetrappan där operatörer med hög kvalitet

på sina tullrutiner ska ges möjligheter till

förenklad hantering vid utrikeshandel.

5.3.2 Analys och slutsatser

Uppbördsmålet - processen effektiv handel

Den minskade debiterade uppbörden för 1999

förklaras av förändringar i värdet på importen

samt förändringar i tull-, skatte- och

avgiftssatser.

Tullverket har med en lägre resursinsats

hanterat fler ärenden genom att öka den

elektroniska hanteringen.

Tullverkets arbete med att få deklarationerna

"rätt från början" har gett positivt resultat,

andelen initialt riktiga och korrekta deklarationer

har ökat och andelen deklarationer med allvarliga

fel har minskat.

Merparten av de uppställda målen har helt eller

delvis uppfyllts under det gångna året.

Måluppfyllelsen är dock inte i alla delar

tillfredsställande, vilket framgår av

resultatredovisningen i föregående stycke.

Tullverket måste i sitt fortsatta arbete säkerställa

att man uppfyller de tidsfrister för uppbörd som

fastställts. Tullverket har inte uppnått målen för

genomsnittlig kredittid, andelen korrekta

deklarationer och ökad anslutningsgrad till

tulldatasystemet men utvecklingen de senaste

åren tyder på att Tullverkets nuvarande arbete

ger resultat och att stora förbättringar skett.

Regeringen anser att det är viktigt att det

pågående arbetet fortsätter.

Tullverket har inte uppnått målet om att

revisionsverksamheten ska utföras i samma

omfattning som tidigare. Detta anses bero på

omorganisationen samt ett relativt stort antal

avgångar på revisionssidan. Regeringen anser att

tullrevision och eftergranskning är ett viktigt

instrument för att säkerställa en riktig uppbörd

samt att bekämpa ekonomisk brottslighet. Det är

viktigt att revisions- och

eftergranskningsverksamheten förstärks samt att

urvalet av kontrollobjekt förbättras. Revision

och eftergranskning ses också som en nödvändig

del i projektet med Service-trappan då dessa

kontroller säkerställer och verifierar att

hanteringen skett enligt gällande regler.

Införandet av Servicetrappan bör kunna frigöra

resurser till att förstärka och effektivisera

revisions- och eftergranskningsverksamheten.

Kontrollmålet - processen gränsskydd

Tullverkets verksamhet har under 1999 lett till

fler beslag än tidigare. Det samhällsekonomiska

värdet av beslagen för de tre senaste åren har

ökat från 745 miljoner kronor till 1 592 miljoner

kronor 1999. Anledningen till det förbättrade

resultatet är att Tullverket fokuserat sitt arbete

på den grövre brottsligheten och att man

utvecklat underrättelse- och riskanalysarbetet.

Det s.k. Gränsskyddsprojektet bedöms därför

som viktigt när det gäller den fortsatta

utvecklingen av arbetsmetoderna. Regeringen

anser det väsentligt att Tullverket fortsätter sina

ansträngningar för att förhindra införseln av

narkotika, illegal alkohol och tobak. Det bör

också noteras att Tullverkets fysiska närvaro vid

gränsövergångar har en viktig preventiv effekt

när det gäller illegala strömmar av narkotika,

alkohol och tobak. Regeringen anser vidare att

det är viktigt att samarbetet mellan Tullverket

och Kustbevakningen utvecklas. Samarbetet är

nödvändigt för att säkerställa en effektiv och

ändamålsenlig gränskontroll.

5.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har i sin

revisionsberättelse bedömt Tullverkets

årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande

och lämnar ingen invändning. Synpunkter på

förvaltningen har lämnats i en revisionsrapport.

RRV anser att Tullverket borde redovisa

kvalitetsuppgifter av mätningar från både 1998

och 1999. Vissa av de slutsatser om långsiktiga

trender som Tullverket dragit kan inte baseras på

den typ av mätningar som genomförts. RRV

menar vidare att Tullverket saknat information

om utvecklingen av kvaliteten på de

deklarationer som automatklareras. RRV menar

också att Tullverket borde ha lämnat information

i årsredovisningen om att verket tagit en risk när

man vidmakthållit det interna målet om

automatklarering när det saknats möjlighet att

följa upp kvaliteten. RRV har i denna och

tidigare revisionsrapporter påpekat att en

katastrofplan för Tullverket bör upprättas.

Tullverket har i sitt svar till RRV angivit att

det finns fog för de slutsatser som dragits men

att man kommer att införa ett nytt integrerat

system för mätning av kvaliteten samt förbättra

analysen och presentationen av

kvalitetsutvecklingen. När det gäller kvaliteten

på de deklarationer som automatklareras anger

Tullverket att man under 1999 haft ett manuellt

system för uppföljning av kvaliteten och att man

därigenom säkerställt att större

kvalitetsförsämringar inte skulle kunna inträffat.

När det gäller katastrof-planen har Tullverket

antagit en plan som innefattar satsningar för att

höja skyddet till en rimlig nivå i förhållandet till

riskerna.

Regeringen anser att årsredovisningen för

1999 har förbättrats och att många av de tidigare

bristerna har åtgärdats. Årsredovisningen för

1999 ger i många stycken bättre information än

tidigare år. Regeringen instämmer i RRV:s

bedömning men bedömer att Tullverkets

planerade eller redan genomförda åtgärder

säkerställer att verksamheten bedrivs på ett

tillfredsställande sätt.

5.5 Budgetförslag

5.5.1 3:3 Tullverket

Tabell 5.3 Anslagsutveckling för Tullverket

Tusental kronor

1999

Utfall

1 107 047

Anslags-

sparande

74 600

2000

Anslag

1 127 027

Utgifts-

prognos

1 161 500

2001

Förslag

1 170 388

2002

Beräknat

1 195 958

1

2003

Beräknat

1 222 926

2

1 Motsvarar 1 170 388 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 170 388 tkr i 2001 års prisnivå.

Tullverkets anslag var för budgetåret 1999

1 098 710 000 kronor. Det ingående

anslagssparandet uppgick till 82 937 000 kronor.

Utgifterna uppgick till 1 107 047 000 kronor

vilket innebär att anslagssparandet inför

budgetåret 2000 var 74 600 000 kronor.

Tullverkets har således utnyttjat 8 400 000

kronor av anslagssparandet. För innevarande år

visar prognosen att Tullverket kommer att

förbruka 1 161 500 000 kronor vilket innebär att

34 500 000 kronor av anslagssparandet kommer

att tas i anspråk. Resterande 40 100 000 kronor

beräknas balanseras över till år 2001. Det då

kvarvarande anslagssparandet är intecknat för

kommande utbetalningar av

pensionsersättningar tillföljd av 1999 års

omorganisation.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 5.4 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

51 550

0

51 500

0

Prognos 2000

34 500

12 500

47 000

0

Budget 2001

22 000

25 000

47 000

0

Kommentar: Tullverket har tillföljd av merkostnader i och med

öppnandet av Öresundsbron, bemyndigats att disponera vissa avgifter.

Tabell 5.5 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

15 700

15 700

0

(varav tjänsteexport)

0

0

0

Prognos 2000

15 700

15 700

0

(varav tjänsteexport)

0

0

0

Budget 2001

15 700

15 700

0

(varav tjänsteexport)

0

0

0

Avser: Insamlande av farledsavgiftsdeklarationer. Insamling av Intrastat-

uppgifter. Försäljning av vägavgiftsbevis. Kontroll av exportbidragsgods

(omförhandling om kompensationsnivå initierad)

Regeringens överväganden

Tabell 5.6 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

1 127 027

Justering för premier för

statliga avtalsförsäkringar

- 553

Pris- och löneomräkning

23 863

Resursökning, beslut i VÅP

10 000

Övrigt

51

Återlägg av

engångsneddragning år 2000

10 000

Förslag 2001

1 170 388

Regeringen har beräknat anslaget för 2001 till

1 170 388 000 kronor. Vid beräkningen har

hänsyn tagits till justeringar på 553 000 kronor

till följd av premier för statliga avtalsförsäkringar

och förstärkning av anslaget på 10 000 000

kronor till följd av merkostnader i samband med

Öresundsbrons öppnande. Vid beräkningen har

även hänsyn tagits till återlägg till följd av en

engångsneddragning på 10 000 000 kronor.

Anslaget för år 2002 och 2003 beräknas till

1 195 958 000 respektive 1 222 926 000 kronor.

Bilaga 1

Anslagsbenämningar

Nya anslagsbenämningar

Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen åren 2000 och 2001. Syftet med

 tabellen är att

underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikerområden

 införs.

Anslagsbenämningar 2000 och 2001

Benämning 2000

Benämning 2001

Anslagets namn

A1

3:1

Riksskatteverket

A2

3:2

Skattemyndigheterna

B1

3:3

Tullverket

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

2

7

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

8

9

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

12

13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

20

19

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

24

21

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

26

27

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 BILAGA 1

28

29