Samhällsplanering,

bostadsförsörjning

och byggande

 18

.

Förslag till statsbudget för år 1998

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagtext 7

3 Inledning 11

3.1 Omfattning/ändamål 11

3.2 Beslutade och nya besparingsåtgärder från

år 1998 12

3.3 Åtgärder utanför utgiftsområdet 12

3.4 Skatteavvikelser 13

4 Plan-, bygg- och bostadsväsendet 15

4.1 Omfattning/ändamål 15

4.2 Resultatbedömning 15

4.3 Anslag 18

A 1. Boverket: Förvaltningskostnader 18

A.2. Räntebidrag m.m. 18

A.3. Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostads-

ändamål m.m. 20

A.4. Statens bostadskreditnämnd: Förvaltnings-

kostnader 20

A 5. Statens bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet 21

A 6. Byggforskningsrådet: Förvaltningskostnader 21

A 7. Byggforskning 22

A 8. Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador 23

A 9. Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 23

A 10. Bostadsbidrag 24

A 11. Bonusränta för ungdomsbosparande 27

5 Geoteknik 29

5.1 Omfattning/ändamål 29

B 1. Geoteknik 29

6 Länsstyrelserna m.m. 31

6.1 Omfattning/ändamål 31

6.2 Resultatbedömning 32

6.3 Anslag 32

C 1. Länsstyrelserna m.m. 32

C 2. Regionala självstyrelseorgan 34

7 Lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet m.m. 37

7.1. Omfattning/ändamål 37

7.2. Resultatbedömning och slutsatser 37

7.3. Anslag 38

D 1. Förvaltningskostnader för Lantmäteriverket 38

D 2. Statens va-nämnd 40

8 Stöd till ekologisk omställning och utveckling 43

8.1 Omfattning/ändamål 43

8.2 Kommunens lokala investeringsprogram 44

8.3 Anslag 45

E 1. Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk

hållbarhet 45

Bilagor

Bilaga 1 Uppföljning av Preliminär analys av 1997 års regler för

bostadsbidrag (Uo18)

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar förslaget till lag om ändring i lagen

(1987:813) om homosexuella sambor,

2. antar förslaget till lag om ändring i lagen

(1993:737) om bostadsbidrag,

3. antar förslaget till lag om försöksverksamhet med

vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län,

4. antar förslaget till lag om rätt för kommuner att ge

stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som

ökar den ekologiska hållbarheten i samhället,

5. godkänner målet att främja en ekologiskt hållbar

utveckling inom samhällsplanering och byggande

(avsnitt 3.1),

6. godkänner regeringens förslag om sänkt

bidragsandel i fråga om räntestöd för reparation

och underhåll av hyres- och bostadsrättshus (avsnitt

3.2),

7. bemyndigar regeringen att under budgetåret 1998

disponera högst 20 miljoner kronor för bidrag till

vissa åtgärder inom ramen för internationellt

samarbete på bygg- och bostadsområdet (avsnitt

3.2),

8. godkänner regeringens förslag om inriktning för de

lokala investeringsprogrammen för ekologisk

hållbarhet (kapitel 8),

9. bemyndigar regeringen att, i fråga om ramanslaget

Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk

hållbarhet, åta sig ekonomiska förpliktelser

innebärande åtaganden om högst 1 000 000 000

kronor under år 1999 och högst 1 000 000 000

kronor under år 2000,

10. för budgetåret 1998 anvisar anslagen under

utgiftsområde 18 Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande enligt följande

uppställning

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

A 1. Boverket: Förvaltningskostnader

ramanslag

120 455

A 2. Räntebidrag m.m.

ramanslag

12 100 000

A 3. Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål

m.m.

ramanslag

8 000

A 4. Statens bostadskreditnämnd: Förvaltningskostnader

ramanslag

12 480

A 5. Statens bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet

ramanslag

1 500 000

A 6. Byggforskningsrådet: Förvaltningskostnader

ramanslag

22 779

A 7. Byggforskning

ramanslag

164 430

A 8. Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador

ramanslag

60 000

A 9. Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder

ramanslag

12 000

A 10. Bostadsbidrag

ramanslag

5 919 600

A 11. Bonusränta för ungdomsbosparande

ramanslag

3 000

B 1. Geoteknik

ramanslag

22 555

C 1. Länsstyrelserna m.m.

ramanslag

1 646 031

C 2. Regionala självstyrelseorgan

obetecknat anslag

12 680

D 1. Förvaltningskostnader för Lantmäteriverket

ramanslag

416 174

D 2. Statens va-nämnd

ramanslag

5 349

E 1. Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk

hållbarhet

ramanslag

800 000

Summa

22 825 533

.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om

ändring i lagen (1987:813)

om homosexuella sambor

Härigenom föreskrivs att lagen (1987:813) om homosexuella sambor1

skall ha följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

Om två personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad

som gäller i fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser

tillämpas även på de homosexuella samborna:

1. lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem,

2. ärvdabalken,

3. jordabalken,

4. 10 kap. 9 § rättegångsbalken,

5. 4 kap. 19 § första stycket utsökningsbalken,

6. 19 § första stycket, punkt 1 nionde stycket och punkt 3 sjunde stycket

av anvisningarna till 31 § samt punkt 3 a av anvisningarna till

33 § kommunalskattelagen (1928:370),

7. lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt,

8. bostadsrättslagen (1991:614),

9. 9 § rättshjälpslagen (1972:429),

10. lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer,

11. 5 kap. 18 § tredje stycket fastighetsbildningslagen (1970:988),

12. 10 § insiderlagen (1990:1342),

13. 14 kap. 3 §, 4 § tredje stycket och 8 § tredje stycket vallagen

(1997:157),

14. 36 § första stycket lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval, m.m.,

15. 4 § lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall,

16. lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad,

17. 10 kap. 18 §, 11 kap. 2, 15 och 16 §§, 12 kap. 7 och 8 §§ samt 16 kap.

7 och 9 §§ föräldrabalken,

18. säkerhetsskyddslagen

(1996:627), samt

18. säkerhetsskyddslagen

(1996:627),

19. lagen (1996:1231) om

skattereduktion för fastighetsskatt i

vissa fall vid 1997-2001 års

taxeringar.

19. lagen (1996:1231) om

skattereduktion för fastighetsskatt i

vissa fall vid 1997-2001 års

taxeringar, samt

20. lagen (1993:737) om

bostadsbidrag.

Förutsätter dessa lagar eller bestämmelser att samborna skall vara ogifta,

gäller det också de homosexuella samborna.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.2 Förslag till lag om

ändring i lagen (1993:737)

om bostadsbidrag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:737) om bostadsbidrag dels

att punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1996:441) om ändring i

nämnda lag skall upphöra att gälla,

dels att 14 § skall ha följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

14 §1

Bostadsbidrag lämnas månadsvis som

1. särskilt bidrag med

 600 kronor för ett barn,

 900 kronor för två barn,

 1 200 kronor för tre barn,

 1 500 kronor för fyra barn och

 1 800 kronor för fem eller flera

barn, samt

1. särskilt bidrag med

 600 kronor för ett barn,

 900 kronor för två barn och

 1 200 kronor för tre eller

 flera barn, samt

2. bidrag till kostnader för bostad med 75 procent av den del av

bostadskostnaden per månad som för familjer med

 ett barn överstiger 2 000 kronor men inte 3 000 kronor,

 två barn överstiger 2 000 kronor men inte 3 300 kronor,

 tre eller flera barn överstiger 2 000 kronor men inte 3 600 kronor.

Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket 2,

lämnas bidrag med 50 procent av den överskjutande bostadskostnaden per

månad upp till

 5 300 kronor för familjer med ett barn,

 5 900 kronor för familjer med två barn,

 6 600 kronor för familjer med tre eller flera barn.

Högre bostadskostnad än som anges i andra stycket får beaktas, om

sökanden eller någon medlem av familjen är funktionshindrad.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre bestämmelser skall

tillämpas på bidrag som avser tid före ikraftträdandet.

2.3 Förslag till lag om

försöksverksamhet med

vidgad samordnad

länsförvaltning i Gotlands

län

Härigenom föreskrivs följande.

1 § I Gotlands län får under tiden den 1 januari 1998 - 31 december 2002

bedrivas försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning.

Länsstyrelsen fullgör under den tid som försöksverksamheten pågår de

uppgifter som ankommer på länsarbetsnämnden och skogsvårdsstyrelsen.

2 § Vad som i lag eller annan författning sägs om länsarbetsnämnden eller

skogsvårdsstyrelsen skall under försöksverksamheten i stället avse

länsstyrelsen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.4 Förslag till lag om rätt

för kommuner att ge stöd till

åtgärder i lokala

investeringsprogram som

ökar den ekologiska

hållbarheten i samhället

Härigenom föreskrivs följande.

En kommun som fått statligt bidrag för åtgärder i lokala

investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället får,

trots bestämmelserna i kommunallagen (1991:900), använda det för att ge

ekonomiskt och annat stöd till enskilda i enlighet med de föreskrifter som

gäller för bidraget.

Denna lag träder i kraft den 15 januari 1998.

3 Inledning

3.1 Omfattning/ändamål

Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och

bostadsväsendet, geotekniska frågor, länsstyrelserna,

lantmäteriverksamhet m.m. samt stöd till ekologisk

omställning och utveckling.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

62 039

40

368

30

856

22

826

20

427

17

574

Ramen för utgiftsområdet har justerats upp i förhållande

till den preliminära ram som redovisades i den

ekonomiska vårpropositionen. Skälet till justeringen är

ändrade beräkningsförutsättningar, vilka har inneburit

att anslaget A 10 Bostadsbidrag under budgetåret 1998

beräknas öka med 23,6 miljoner kronor i förhållande till

vad som tidigare angetts.

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Samhällets samlade stöd för bostadsbidrag ökade t.o.m.

kalenderåret 1995 medan utgifterna för det generella

stödet till bostadsbyggandet (räntebidrag) började

minska från budgetåret 1993/94.

De totala utgifterna för utgiftsområdet minskar

främst beroende på lägre utgifter för räntebidrag.

Utgifterna minskar snabbare än vad som beräknades i

budgetpropositionen för 1997 i första hand till följd av

att de förbättrade statsfinanserna har lett till att

räntenivån har sjunkit betydligt.

Antalet bostadsbidragstagare har minskat på grund av

de regeländringar som genomförts. År 1995 lämnades

bostadsbidrag till drygt 556 000 hushåll, 1996 till ca 460

000 hushåll och under första halvåret 1997 till ca 360

000 hushåll.

Större förändringar

Fr.o.m. 1997 tillämpas nya regler för bostadsbidrag,

bl.a. ett nytt inkomstprövningssystem. De nya

bestämmelserna beräknas leda till att utgifterna för

bidragsgivningen minskar med drygt 25 procent.

Den 1 januari 1997 bildades Skåne län genom

sammanläggning av Kristianstads län och Malmöhus

län. Samtidigt bildades Länsstyrelsen i Skåne län.

Det statliga lantmäteriet har fr.o.m. 1996 en ny

central och lokal myndighetsorganisation.

Riksdagen har anvisat en miljard kronor för ett

femårigt program för stöd till investeringar för en

ekologiskt hållbar samhällsutveckling. Programmet

syftar till att skapa sysselsättning främst genom

kretsloppsanpassning av byggnader och teknisk

infrastruktur.

Mål för utgiftsområdet

Att främja en ekologiskt hållbar utveckling inom

samhällsplanering och byggande.

Att utveckla instrumenten för samhällsplaneringen

och ge denna en mer sektorsövergripande karaktär.

Bostadspolitikens uppgift är att trygga alla

människors behov av en god bostad till rimlig kostnad

och av en trygg närmiljö.

Prioriteringar för 1998

Omställningen till ekologiskt och hållbart byggande och

boende skall påskyndas. Beslut har fattats om stöd till

lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet för

åren 1998 - 2000. En stor del av medlen bedöms riktas

till bostadsbeståndet, främst ombyggnader i

miljonprogramsområdena.

Arbetet med att söka undanröja och förebygga

inomhusmiljöns bidrag till ohälsa måste fortsätta.

Regeringen föreslår att riksdagen tar ställning till målet

att främja en ekologiskt hållbar utveckling inom

samhällsplanering och byggande. I övrigt stäm-

mer de angivna målen överens med de utgångspunkter

som redan tidigare gäller för samhällets insatser inom

utgiftsområdet.

3.2 Beslutade och nya

besparingsåtgärder från år 1998

I budgetpropositionen för år 1997 (prop. 1996/97:1)

föreslog regeringen att besparingar motsvarande 50

miljoner kronor per år fr.o.m. år 1998 görs på

räntebidrag med anledning av riksdagens beslut om

besparingar inom utgiftsområde 18 (prop. 1995/

96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96: 304).

Vidare föreslog regeringen i 1997 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1996/97:150) att besparingar

motsvarande 300 miljoner kronor görs engångsvis för år

1998. I samma proposition föreslogs också att

regelförändringar i bostadsbidragen skall finansieras

inom utgiftsområdets ram, dock ej inom anslaget A10

Bostadsbidrag. Merutgiften för regelförändringen

beräknas uppgå till 175 miljoner kronor per år fr.o.m.

år 1998. Riksdagen beslutade enligt regeringens förslag

(bet. 1996/97:BoU1, rskr. 1996/97:92 och bet.

1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284).

Riksdagen beslutade vidare på regeringens förslag i

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1997

(prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr.

1996/97:284) att genomföra vissa förändringar dels av

reglerna för bostadsbidrag fr.o.m. den 1 november

1997, dels av reglerna för räntebidrag m.m. i syfte att

effektivisera, begränsa och få utgifterna för bidragen

under kontroll. I åtgärderna ingår att en senaste tidpunkt

fastställts för ansökningar om räntebidrag för ny- och

ombyggnad av bostäder enligt 1992 års

subventionssystem samt för när projekt senast skall vara

färdigställda och ansökningar om utbetalning av bidrag

skall ha kommit in till länsstyrelsen. Tidsfrister har

också införts i reglerna för det statliga

investeringsbidraget för ny- och ombyggnad av

bostäder. Vidare har en ny bestämmelse införts i 1993

års subventionssystem, det s.k. Danellsystemet, som

innebär att ett projekt aldrig skall anses påbörjat tidigare

än två år före den dag då ansökan om utbetalning av

bidrag kommer in till länsstyrelsen. Därutöver har

reglerna ändrats för beräkning av subventionsräntan i

vissa fall både i 1992 års och i 1993 års

subventionssystem samt nya regler införts i 1992 års

system för räntebidrag efter exekutiv försäljning.

I enlighet med vad som tidigare aviserats beräknas

också en neddragning med 75 miljoner kronor för

Lantmäteriverket (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:

BoU17, rskr. 1994/95:313).

RRV har i sin årliga rapport pekat på risken för

negativa konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet

till följd av beslutade besparingskrav på länsstyrelserna.

RRV bedömer att de resurser som lagts ned på vissa

uppgifter inte varit tillräckliga. Regeringen delar RRV:s

bedömning. Regeringen föreslår att det tidigare

beslutade besparingskravet på länsstyrelserna reduceras

med 50 miljoner kronor fr.o.m. år 1998. Vidare avser

regeringen att minska besparingskravet till 30 miljoner

kronor för Länsstyrelsen i Västra Götalands län.

Sveriges medlemsskap i EU liksom det ökade

internationella samarbetet innebär att krav i olika

sammanhang ställs på ekonomiska åtaganden av staten.

Det gäller bl.a. insatser till följd av Habitat II, FN:s

andra världskonferens om boende och

bebyggelsefrågor, och åtgärder som hänger samman

med att genomföra en europeisk bostadsmässa i

Sverige. Därför föreslås att regeringen under budgetåret

1998 får disponera högst 20 miljoner kronor på anslaget

A 2 Räntebidrag m.m. för bidrag till vissa åtgärder

inom ramen för internationellt samarbete på bygg- och

bostadsområdet. Regeringen avser att återkomma till

riksdagen med redovisning av hur medlen använts.

För att kunna tillgodose dessa omfördelningsbehov är

det enligt regeringens bedömning nödvändigt att vidtaga

ytterligare besparingsåtgärder utöver de redovisade

regeländringarna i räntebidragen m.m. Regeringen

anser av detta skäl att anslaget A 7 Byggforskning bör

minska med 20 miljoner kronor fr.o.m. år 1998. Vidare

föreslår regeringen att bidragsandelen för statligt

räntestöd för reparation och underhåll (RBF-stöd) sänks

med fem procentenheter, dvs. från 20 till 15 procent.

Den lägre bidragsandelen bör gälla bidrag som avser

tiden efter den 1 januari 1998. Eftersom

bidragsgivningen upphört påverkar ändringen

återstående utbetalningar av redan beviljat räntestöd.

Åtgärden beräknas leda till en utgiftsminskning för

räntebidrag med ca 75 miljoner kronor fr.o.m. 1998.

Tillgängliga uppgifter om stödets storlek i relation till

antalet bostäder ger vid handen att minskningen av

bidrag i de flesta fall blir mycket begränsad.

3.3 Åtgärder utanför utgiftsområdet

För att öka sysselsättningen har betydande resurser

omfördelats, bl.a. har regeringen sedan december 1994

lagt fram flera stimulanspaket för byggandet. I dessa

har ingått bl.a. bidrag till bostadsförbättringsåtgärder,

investeringsbidrag för nybyggande av bostäder samt

stöd till miljöförbättringar i bostäder och sådana lokaler

där främst barn och ungdomar vistas. För åren 1997 -

1999 finns ett tillfälligt investeringsbidrag för att få fram

fler studentbostäder. Totalt har drygt 6 miljarder

kronor avsatts för de nämnda stöden. Stöden har

utbetalats från anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska

åtgärder inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och

arbetsliv.

Att bryta boendesegregationen är ett nationellt

intresse där kommunerna har en huvudroll. Inom

utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar på anslaget B

1 Särskilda insatser i invandrartäta områden anvisas

medel för stöd till kommuner för åtgärder i

invandrartäta och utsatta bostadsområden.

3.4 Skatteavvikelser

Samhällets stöd inom utgiftsområde 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens

utgiftssida. Vid sidan av de stöd som redovisas via

anslag finns dock även stöd på statsbudgetens

inkomstsida i form av olika särregler i

skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar betecknas som

saldopåverkande skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till

att påverka hushållens och företagens inkomster eller

priser. Skatteförmånerna kan vara motiverade av

fördelningspolitiska eller andra skäl. Om en sådan

förmån på budgetens inkomstsida slopas leder detta till

en budgetförstärkning för den offentliga sektorn.

En brist i den traditionella redovisningen av anslag

gäller den samtidiga förekomsten av skattepliktiga och

icke skattepliktiga transfereringar på budgetens

utgiftssida. Blandningen av skattepliktiga och icke

skattepliktiga transfereringar medför att kostnaden för

dessa stöd inte är direkt jämförbara.

I tabellen anges hur mycket bostadsbidragen skulle

behöva höjas för att hushållens disponibla inkomster inte

skall påverkas av en skattebeläggning. Skattebefrielsen

för olika offentliga transfereringar brukar betecknas

som icke saldopåverkande skatteavvikelser.

För att identifiera en skatteavvikelse måste det

existerande regelsystemet sättas i relation till en

jämförelsenorm. Den jämförelsenorm som

huvudsakligen använts här baseras på principen om en

enhetlig beskattning av olika ekonomiska aktiviteter,

vilket också var en av grundpelarna i 1990-års

skattereform. En sådan norm underlättar analysen av

skattesystemet utifrån ett budgetperspektiv.

3.4.1 Beräkning och redovisning av

skatteavvikelser

Skatteavvikelsernas storlek har beräknats med den s.k.

utgiftsekvivalentmetoden. För saldopåverkande

skatteavvikelser innebär denna metod att den

nettoberäknade skatteavvikelsen är lika med storleken

på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar

den skattskyldige för ett eventuellt slopande av

avvikelsen. Den bruttoberäknade skatteavvikelsen visar

storleken på motsvarande skattepliktiga transferering.

Denna beräknas som kvoten mellan nettoavvikelsen och

1 minus marginalskattesatsen för den skattskyldige. För

icke saldopåverkande skatteavvikelser beräknas endast

en bruttoavvikelse.

Värdet på de aggregerade skatteavvikelserna bör

tolkas med stor försiktighet. Redovisningen avser de

regler som gällde den 1 januari 1997.

Nedan redovisas de största skatteavvikelserna som är

direkt hänförbara till utgiftsområdet.

SKATTEAVVIKELSER

NAMN PÅ SKATTEAVVIKELSEN

SKATTEAVVIK

ELSE BRUTTO

MDR KRONOR

SKATTEAVVIK

ELSE NETTO

MDR KRONOR

199

6

199

7

199

6

199

7

Saldopåverkande

Avkastning egnahem

7,8

7,9

5,5

5,5

Avkastning bostadsrätter

4,3

4,5

3,0

3,1

Uppskov

reavinstbeskattning

fastigheter

1,6

1,6

1,2

1,2

ROT-reduktioner

2,7

4,1

2,0

3,0

Försäljning av tomtmark

och byggnader

0,1

0,1

0,1

0,1

Tidpunkt för inbetalning

av moms i

byggnadsrörelse

0,3

0,3

0,2

0,2

Räntekostnader för

bostadsrättsföreningar

-2,9

-2,9

-2,0

-2,0

Fastighetsskatt på

hyresfastigheter

-3,2

-3,8

-2,4

-2,8

Summa saldopåverkande

avvikelser

10,7

11,8

7,6

8,3

Icke saldopåverkande

Bostadsbidrag

4,4

3,1

-

-

Summa icke

saldopåverkande

avvikelser

4,4

3,1

-

-

3.4.2 Skatteförmåner

Avkastning egnahem

Avkastning från egnahem behöver ej tas upp till

beskattning. Däremot utgår fastighetsskatt med 1,7

procent av taxeringsvärdet. Den skatt som borde utgått

enligt normen baseras på fastighetens verkliga

marknadsvärde. Skatteavvikelsen uppgår till

mellanskillnaden mellan skatten på räntan på

fastighetens marknadsvärde och den fastighetskatt som

istället utgår.

Avkastning bostadsrätter

En bostadsrättsförening skall årligen ta upp en intäkt på

3 procent (schablonintäkt) av fastighetens

taxeringsvärde. Denna intäkt skall motsvara

avkastningen på fastigheten. Eftersom summan av

marknadsvärdena för lägenheterna överstiger

fastighetens marknadsvärde uppstår en skatteavvikelse

när medlemmarna själva inte betalar någon

kompletterande skatt för den avkastning som överstiger

schablonintäkten. Skatteavvikelsen uppgår till

mellanskillnaden mellan den skatt på avkastningen av

bostadsrätterna som borde utgå enligt normen och den

skatt på schablonintäkten som faktiskt betalas av

föreningen plus fastighetsskatten.

Uppskov med reavinst vid försäljning av

småhus och bostadsrätter

Fr.o.m. den 8 september 1993 kan den reavinst som

uppstår vid försäljning under vissa omständigheter

skjutas upp. Skatteavvikelsen motsvarar räntan på

skattekrediten.

ROT-reduktioner

Under 1993 och 1994 medgavs en skattereduktion om

30 procent på löneandelen av reparations- och

förbättringskostnader på fastigheter. Skatteavvikelsen

avser skatt på kapitalinkomst och näringsverksamhet.

Under 1995 medgavs ingen skattereduktion, men under

tiden den 15 april 1996 - 31 december 1997 har ROT-

avdraget återinförts och utvidgats till att gälla även för

bostadsrättshavare.

Försäljning av tomtmark och byggnader

Då tomtmark försäljs till en icke momspliktig uppstår

en skatteavvikelse genom att ingen mervärdesskatt utgår

vid en sådan försäljning. Samma sak gäller den

obeskattade vinstmarginalen på byggnader som uppförts

i egen regi och som omfattas av uttagsbeskattning och

som säljs vidare till en icke momspliktig person.

Tidpunkt för redovisningsskyldighetens inträde

i byggnads- och annan

entreprenadverksamhet

Redovisningsskyldigheten inträder två månader efter det

att fastigheten tagits i bruk. Skatteavvikelsen avser

räntan på skattekrediten.

Bostadsbidrag

Bidragen är skattefria. Skatteavvikelsen avser det

belopp med vilket bidragen skulle behöva ökas om de

vore skattepliktiga.

3.4.3 Skattesanktioner

Räntekostnader för bostadsrättsföreningar

Avdragsrätten för räntor är begränsad till ett belopp

som svarar mot de intäkter föreningen har.

Fastighetsskatt på hyresfastigheter

Fastighetsskatten är en objektskatt som enbart träffar

fastighetskapital. I linje med övrig företagsbeskattning

borde enligt normen endast företagets resultat beskattas.

Skatteavvikelsen motsvarar den faktiska

fastighetsskatten på fastigheter som ägs av

konventionellt beskattade företag, minskad med den

skatteeffekt som följer av att fastighetsskatten är en

avdragsgill kostnad.

UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDE 18 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA

(MILJONER KRONOR)

UTGIFT

1995/96

DÄRAV

1996

ANVISAT

1997

UTGIFTSPROG

NOS

1997

FÖRSLAG

1998

BERÄKNAT

1999

BERÄKNAT

2000

A Plan-, bygg- och

bostadsväsendet

58

516,0

37

964,7

31

128,0

28 487,4

19

922,7

16

475,1

12

575,7

B Geoteknik

23,7

15,8

24,0

23,0

22,6

23,2

23,8

C Länsstyrelserna m.m.

2 699,5

1 803,8

1 720,8

1 820,0

1 658,7

1 695,2

1 730,7

D Lantmäteri- och

fastighetsdataverksamhet m.m.

799,9

583,7

495,4

525,6

421,5

433,4

443,9

E Stöd till ekologisk omställning

och utveckling

800,0

1 800,0

2 800,0

Totalt för utgiftsområde 18

62

039,0

40

368,0

33

368,2

30 856,0

22

825,5

20

426,8

17

574,1

4 Plan-, bygg- och bostadsväsendet

4.1 Omfattning/ändamål

Till verksamhetsområdet plan-, bygg- och

bostadsväsendet hör utgifter för bl.a. räntebidrag,

statliga kreditgarantier, bostadsbidrag, byggforskning

och bidrag till fonden för fukt- och mögelskador samt

förvaltningskostnader för myndigheterna Boverket,

Statens bostadskreditnämnd, Byggforskningsrådet och

Fonden för fukt- och mögelskador.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

58 516

37

965

28

487

19

923

16

475

12

576

Sammanfattande kommentarer

Utgifterna för de statliga räntesubventionerna har

minskat kraftigt. Budgetåret 1995/96 utbetalades 43,3

miljarder kronor, varav 27,8 miljarder kronor under

1996, jämfört med 32,6 miljarder kronor budgetåret

1994/95. För år 1997 beräknas utgifterna till 20,6

miljarder kronor, vilket är lägre än anslaget i 1997 års

budgetproposition.

Även utgifterna för bostadsbidrag minskar. År 1995

utbetalades ca 9,2 miljarder kronor medan utgifterna

under 1996 uppgick till 8,4 miljarder kronor. För år

1997 beräknas kostnaderna till 6,1 miljarder kronor.

Större förändringar

Bostadsbidrag till hushåll utan barn där sökanden är

äldre än 28 år slopades den 1 januari 1996. Fr.o.m. år

1997 tillämpas ett nytt system för inkomstprövning av

bostadsbidragen som tillsammans med övriga

regeländringar leder till betydande besparingar.

Riksdagen har våren 1997 beslutat om vissa justeringar

av reglerna i syfte att något mildra effekterna av de nya

reglerna.

Prioriteringar för 1998

Det inledda arbetet med inomhusmiljöfrågor och

kretslopp i byggandet fortsätter.

Byggkostnadsdelegationen slutför

teknikupphandlingsprojektet och arbetar vidare med

övriga frågor som påverkar produktionskostnaderna.

4.2 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

I bostadsbeståndet finns ca 4,2 miljoner permanenta

bostäder. Bostadsstandarden i Sverige är i ett

internationellt perspektiv hög och jämnt fördelad.

Praktiskt taget alla bostäder har fullt modern utrustning.

Den genomsnittliga bostadsytan per person har

beräknats vara 43 kvm (år 1993).

Bostadsbyggandet har varit mycket lågt de senaste

åren. Antalet påbörjade lägenheter har enligt SCB

uppgått till i genomsnitt drygt 12 000 lägenheter årligen

under åren 1993 - 1996. Bostadsbyggandet var högt i

slutet på 1980-talet och de första åren på 1990-talet.

Under femårsperioden 1988 - 1992 färdigställdes drygt

270 000 lägenheter eller i genomsnitt nästan 55 000

lägenheter per år.

När det gäller tillgången på bostäder rapporterar

Boverket att 264 kommuner i januari 1997 bedömt att

det råder balans på bostadsmarknaden eller att det finns

överskott på bostäder. Bostadsbrist råder i 18

kommuner, i första hand på högskoleorter och i

storstadsregionerna.

Enligt SCB fanns det i mars 1997 drygt 59 000

lägenheter som var lediga till uthyrning i privatägda och

allmännyttiga fastigheter. Det motsvarar 3,8 procent av

det aktuella beståndet. Jämfört med mars 1996 har

antalet lediga lägenheter ökat med närmar

10 000 lägenheter. Merparten eller 70 procent av lediga

lägenheter i allmännyttiga fastigheter finns i kommuner

med mindre än 75 000 invånare.

Från år 1990 har bostadsutgifterna tagit i anspråk en

allt större del av hushållens inkomster. Enligt SCB visar

bostads- och hyresundersökningen (BHU) att

nettobostadsutgifterna (bostadskostnaden sedan hänsyn

tagits till erhållet bostadsbidrag och skatteavdrag) år

1993 uppgick till ca 24 procent av hushållens disponibla

inkomster. SCB redovisar vidare att motsvarande andel

år 1995 var 27,5 procent enligt undersökningen om

hushållens inkomster (HINK).

I november 1996 redovisade den bostadspolitiska

utredningen förslag om bostadspolitiken på längre sikt

och statens stöd till bostadsproduktionen i betänkandet

Bostadspolitik 2000 - från produktions- till boendepolitik

(SOU 1996:156). Betänkandet har remissbehandlats.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen med en

proposition.

Statens utgifter för räntebidrag till bostadsbyggandet

har minskat till följd av ändrade regler, lägre

räntenivåer och minskat byggande.

Antalet skadeärenden i samband med statlig

kreditgaranti har ökat. Den största delen av

skadeärendena avser myndighetsbeslutade lån, dvs.

sådana tidigare statliga bostadslån som beslutats av

länsbostadsnämnderna och som utbetalats av Statens

Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB efter år 1991.

 Samhällets utgifter för bostadsbidrag steg kraftigt

under 1990-talets första hälft. De omfattande

besparingsåtgärder och regeländringar som genomförts

för att bryta utvecklingen har lett till att utgifterna

minskar fr. o.m. år 1996.

UTVECKLINGEN AV STATENS UTGIFTER FÖR

RÄNTEBIDRAG M.M., ERSÄTTNING FÖR

KREDITFÖRLUSTER OCH BOSTADSBIDRAG

MILJARDER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

91/92

92/93

93/94

94/95

1996

19971

Räntebidrag

m.m.

29,

1

33,

8

33,

7

32,

6

27,

8

20,

6

Ersättning för

kreditförluster

0,1

0,5

1,2

1,3

Bostadsbidrag

2,5

2,9

11,

42

9,2

8,4

6,1

1. Utgiftsprognos

2. Anslaget belastades engångsvis med kostnader för ett extra halvår i

samband med att staten övertog hela kostnadsansvaret.

Regeringen tillkallade i maj 1996 en särskild

byggkostnadsdelegation (dir. 1996:38) med uppgift att

aktivt och i samarbete med byggsektorns aktörer arbeta

för varaktigt sänkta produktions- och

förvaltningskostnader. Delegationen genomför nu ett

teknikupphandlingsprojekt som syftar till att premiera

ny och billigare byggteknik. Projektet har i

anbudsskedet omfattat tio anbudslämnare. De fyra

vinnare som utsetts kommer att få bygga prototyphus

om 9 - 12 lägenheter på olika orter i Sydsverige. En

utvärdering kommer därefter att göras. Delegationens

arbete går nu vidare med övriga frågor som påverkar

produktionskostnaderna.

Arbetet med att förebygga och minska

inomhusmiljöns bidrag till ohälsa fortsätter. Boverket

har ett omfattande regeringsuppdrag som innefattar bl.a.

demonstrations- och utvecklingsprojekt som avser

inomhusmiljön, kretsloppet i byggandet, miljöklassning

av byggnader och hälsodeklaration av bostäder m.m.

Slutredovisning skall ske senast den 15 mars 1998.

Regeringen har vidare tillkallat

Byggkvalitetsutredningen (dir. 1996:39) för att se över

vilka krav som kan ställas på byggsektorn i syfte att

garantera ett miljö- och hälsoriktigt byggande.

Resultaten från det pågående arbetet i dessa delar

kommer att utnyttjas i den fortsatta översynen av de

bestämmelser som gäller för byggandet.

Ändringarna i systemet för tillsyn och kontroll enligt

Plan- och bygglagen, PBL, har mottagits både positivt

och negativt av aktörerna. Boverket har i uppdrag att

utvärdera ändringarna. Boverket skall bl.a. undersöka

funktionen hos systemet samt utvärdera om syftena med

förändringarna uppnåtts t.ex. när det gäller att få ett

regelsystem som främjar bättre kvalitet i byggandet,

tillgodoser väsentliga allmänna intressen samt möjliggör

en smidigare byggprocess, teknisk utveckling och lägre

byggkostnader. Utvärderingen skall redovisas den 1

oktober 1997.

Myndighetsorganisationen inom plan-, bygg- och

bostadsväsendet är för närvarande föremål för en

översyn (dir. 1996:113) av en särskild utredare.

Utredningen överlämnade i maj månad betänkandet

Ändrad organisation för det statliga plan-, bygg- och

bostadsväsendet (SOU 1997:90). Betänkandet har

remissbehandlats. Utredningens slutbetänkande skall

lämnas den 1 oktober 1997. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen i denna fråga.

Länsstyrelsernas arbete med bostads-

administration

Länsstyrelserna har fått ansvar för besluten om de

tillfälliga bostadsstöd som införts av

arbetsmarknadsskäl. Under budgetåret 1995/96 har

huvuddelen av bostadsenheternas arbete varit inriktat på

handläggning av dessa ärenden. Årsredovisningarna

visar att man trots stor efterfrågan klarat att fördela de

tillfälliga stöden. Samtidigt har i de flesta fall målen för

handläggningstiderna nåtts och servicenivån hållits

uppe.

Samhällsplanering

Verksamheten inom planområdet har inriktats på att

ytterligare utveckla arbetet med samordning och

sammanvägning av olika statliga intressen. Detta arbete

är emellertid förenat med vissa svårigheter. Av

Boverkets årsredovisning framgår bl.a. vissa problem

när det gäller verkets möjligheter att fullfölja sitt

samordningsansvar. Vidare tyder verkets uppföljningar

på att frågan om långsiktig hushållning inte beaktas i

tillräcklig utsträckning, t.ex. i fråga om

miljökonsekvensbeskrivningar. Detta gäller även vid

genomförandet av de geografiskt bestämda

strukturfondsprogrammen inom ramen för EU.

Länsstyrelserna redovisar i allmänhet en stark satsning

på analys- och utredningsarbete samt medverkan i

översiktsplanering. Insatserna på uppföljning och

utvärdering behöver emellertid utvecklas och

samordnas.

Med anledning av utvecklingen vill regeringen

särskilt betona några utvecklingstendenser som kommer

att påverka samhällsplaneringen under det kommande

året.

Omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle

innebär en höjning av ambitionsnivån i

samhällsplaneringen med krav på delvis nya

arbetsformer och ett omfattande utvecklingsarbete.

Viktiga steg har tagits genom bl.a. arbetet med lokala

Agenda 21 och utveckling av stödformer samt

lagstiftning. Regeringen utvecklar tydligare i särskild

skrivelse till riksdagen några utgångspunkter för de

utmaningar som den ekologiska omställningen kan

innebära för samhällsplaneringen.

Det internationella samarbetet intensifieras och

breddas. En förestående försöksverksamhet med

gränsöverskridande planeringssamarbete kommer att

involvera inte bara den nationella nivån, utan framför

allt utgå från regionala och lokala myndigheters

erfarenheter. Samtidigt förutsätter Sveriges medverkan i

arbetet ökade insatser på forskning och utveckling av

metoder och arbetssätt, bl.a. för ett närmande mellan

fysisk planering och regional utveckling. Framför allt

behöver den fysiska planeringen på regional nivå

utvecklas.

Den regionala samhällsorganisationen är i en

process av förändring, både vad gäller regional

indelning och demokratisk förankring. Det har blivit

alltmer uppenbart att det behövs en bättre samordning

av sektorspolitiken på olika nivåer. Den fysiska

planeringen är outvecklad på regional nivå, samtidigt

som nya former av mellankommunal samverkan växer

fram kring t.ex. kommunikationer och annan

infrastruktur samt utbildnings- och servicefrågor.

Sammantaget verkar dessa förändringar i riktning mot

ett närmande mellan fysisk planering och regional

utveckling.

Dessa omvärldsförändringar behöver även

uppmärksammas vid diskussioner om statens åtaganden

inom samhällsplaneringsområdet.

EU-arbetet

Arbetet med byggproduktdirektivet (89/106/EEG)

dominerar EU-arbetet inom detta verksamhetsområde.

Under 1995/96 har arbetet med mandat och

harmoniserade europastandarder fortsatt.

Under 1996 initierade kommissionen ett projekt för

att förenkla lagstiftningen på den inre marknaden

(SLIM - Simpler Legislation for the Internal Market).

Sverige har deltagit aktivt i arbetet som bl.a. resulterat i

att kommissionen tagit fram en handlingsplan för den

inre marknaden som också berör byggproduktdirektivet.

Regeringen tillkallade i december 1996 en särskild

utredare (dir. 1996:104) med uppgift att aktivt och i

samarbete med byggsektorns aktörer arbeta för ett

genomförande av en europeisk bostadsmässa. Vid flera

tillfällen har regeringen fört fram en europeisk

bostadsmässa som en möjlighet att skynda på

genomförandet av byggproduktdirektivet. En europeisk

bostadsmässa bör kunna bidra till att skapa en

helhetssyn på bygg- och bostadsfrågorna inom EU och

därigenom också skapa förutsättningar för en väl

fungerande inre marknad när det gäller byggsektorn.

Som redovisats förväntas ett ökat engagemang i EU-

samarbetet inom samhällsplaneringen under det

kommande året. Sverige skall genomföra ett brett

nationellt rådslag om ett utkast till Regional

Utvecklingsplanering i ett europeiskt perspektiv.

Resultatet av samrådet skall användas i det fortsatta EU-

samarbetet inom samhällsplaneringen. Sverige kommer

också att delta aktivt i de diskussioner om

stadsutveckling som initierats inom EU.

För att pröva och utveckla metoder i

planeringssamarbetet har särskilda medel, det s.k.

INTERREG II C, avsatts för bl.a. Östersjöområdet. Ett

sekretariat med uppgift att initiera projekt och följa

arbetet kommer att inrättas i Rostock med en filial i

Karlskrona. Kostnaderna för filialen avses betalas till

hälften av Sverige och till hälften med medel från EU.

4.3 Anslag

A 1. Boverket: Förvaltningskostnader

1995/96

Utgift

200 981

Anslag

s-

sparan

de

42 109

Därav

1996

Utgift

139 913

1997

Anslag

131 058

Utgifts

-

progno

s

142 650

1998

Förslag

120 455

1999

Beräkna

t

123 399

2000

Beräkna

t

126 419

Beloppen anges i tusental kr

Boverket är central förvaltningsmyndighet för frågor

om byggd miljö och hushållning med naturresurser,

fysisk planering, byggande och boende. Verket svarar

också för den centrala administrationen av statligt

bostadsstöd i form av bidrag för finansiering av

bostäder.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målen för Boverkets verksamhet är enhetlighet och

effektivitet i tillämpningen av regler och stödsystem.

Boverket skall vidare verka för att den fysiska

planeringen främjar en god hushållning med

naturresurser och en god bebyggelsemiljö samt ett

effektivt och hälsosamt byggande.

Årsredovisningen för budgetåret 1995/96 visar att

resursmässigt togs 39 procent av det totala antalet

årsarbetskrafter i anspråk för verksamhetsområdet

Hushållning med naturresurser, byggd miljö och fysisk

planering. Verksamhetsområdena Byggande respektive

Boende tog i anspråk 23 respektive 35 procent. Det

totala antalet årsarbetskrafter har minskat något i

jämförelse med budgetåret 1994/95 (från 189 till 187 -

mätt på 12-månadersbasis). Antalet tills vidare anställda

uppgick vid utgången av budgetåret till 199, vilket är en

ökning med 1 anställd jämfört med året innan.

De mest resurskrävande prestationerna inom

respektive verksamhetsområde var under budgetåret

1995/96 metodutveckling (Hushållning med natur-

resurser, byggd miljö och fysisk planering), EU-arbete

(Byggande) samt utbetalning av stöd och

ärendehandläggning (Boende).

Inom verksamhetsområdet Boende har målet om

högst tre månaders handläggningstid för

förvaltningsärenden inte uppnåtts under budgetåret,

vilket i hög grad beror på den ökade

ärendetillströmningen i samband med att olika

stimulansbidrag infördes.

Andelen överklagade beslut varierar mellan olika

typer av bidrag. Den högsta andelen överklagade beslut

under verksamhetsåret 1995/96 gällde räntebidrag för

ombyggnad enligt 1992 års regler (12 procent).

Mot bakgrund av vad som ovan anförts samt vad

som i övrigt redovisas i Boverkets årsredovisning för

1995/96 bedömer regeringen att Boverkets verksamhet

under budgetåret 1995/96 bedrivits i enlighet med de av

regeringen fastlagda riktlinjerna.

Boverkets ramanslag har för budgetåret 1998 räknats

ned med 12,8 miljoner kronor, till följd av riksdagens

beslut om besparingar på statlig konsumtion och

regeringens förslag till budgetförstärkningar enligt 1995

års kompletteringsproposition (prop. 1994/95:100 bil.

1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1994/

95:179 respektive prop. 1994/95:150 bil. 1, bet.

1994/95: FiU29, rskr. 1994/95:459).

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några

invändningar i revisionsberättelsen avseende Boverkets

årsredovisning. RRV har heller inte framfört några

iakttagelser av större vikt eller av principiell betydelse.

A 2. Räntebidrag m.m.

1995/96

Utgift

43 341

780

Därav

1996

Utgift

27 832

306

1997

Anslag

23 400

000

1

Utgifts

-

progno

s

20 560

000

1998

Förslag

12 100

000

1999

Beräkna

t

9 000

000

2000

Beräkna

t

5 500

000

Beloppen anges i tusental kr

1. Varav 25 miljoner kronor har omfördelats till A 10 Bostadsbidrag

De utgifter som belastar anslaget är statliga

räntesubventioner för ny- och ombyggnad av bostäder

och för vissa underhålls- och förbättringsåtgärder i

hyres- och bostadsrättshus. Anslaget disponeras vidare

för ombyggnadsbidrag till äldrebostäder och för bidrag

till förvaltningsförluster, s.k. 33 §-ersättning, till

kommuner.

Utgifterna för räntebidrag är starkt beroende av

räntenivån och byggvolymen. Byggvolymen i sin tur

påverkas av ett antal faktorer såsom ränteläge,

utvecklingen av hushållens disponibla inkomster,

arbetslöshet osv. Utgifterna för räntebidrag påverkas

alltså i stor utsträckning av den samhällsekonomiska

utvecklingen i stort.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

För innevarande budgetår beräknas utgifterna för

räntebidrag bli 20 560 miljoner kronor jämfört med

anslaget på 23 400 miljoner kronor. Underskridandet

beror framför allt på lägre räntenivåer.

Statens utgifter för räntesubventioner till

bostadsbyggande minskar kraftigt även kommande år

till följd av lägre räntenivåer. Av utgiftssminskningen

mellan 1997 och 1998 kan ca 7 miljarder kronor

hänföras till den lägre räntenivån. Även de i systemet

inbyggda upptrappningarna påverkar anslaget.

Utgifterna minskar också till följd av ändrade regler för

räntebidrag. De regeländringar som genomförts av

besparings- och effektivitetsskäl i enlighet med

förslagen i årets tilläggsbudget får effekt budgetåret

1998 och följande år.

 För budgetåret 1998 beräknas utgifterna bli 12,1

miljarder kronor. Utgifterna beräknas sedan sjunka till

en nivå som lägst på ca 3 miljarder kronor år 2002.

Därefter beräknas utgifterna åter stiga, om än i en

långsam takt. Detta beror på att räntebidrag utgår evigt

enligt reglerna i 1993 års finansieringssystem, det s.k.

Danellsystemet.

Prognosmetoderna för beräkning av utgifterna för

räntebidrag har successivt förbättrats. Räntenivån är

dock den mest avgörande faktorn för utfallet vilket gör

att utgiftsutvecklingen även i fortsättningen är mycket

svårprognosticerad. Känslighetsanalyser som gjorts

visar att om subventionsräntan skulle ligga 0,5

procentenheter högre det andra halvåret 1997 skulle det

medföra en högre anslagsbelastning under perioden

1998 - 2000 med ca 400 miljoner kronor per år.

Beräkningen av utgifterna för räntebidrag baseras på

regeringens prognos över ränteutvecklingen. Med ett

antagande om att den s.k. bopremien, dvs. marginalen

mellan räntorna på stats- respektive bostadsobligationer

med fem års utestående löptid, är 0,5 procentenheter

ger det en subventionsränta på 6,3 procent under 1997

och 6,5 procent under 1998. För 1999 och 2000 antas

subventionsräntan vara 6,8 procent.

Även det låga bostadsbyggandet påverkar utgifterna.

Beräkningarna bygger på de antaganden om det

framtida bostadsbyggandet som redovisas i tabellen.

Vad gäller ombyggnad ingår endast projekt med ett

bidragsunderlag på lägst 50 000 kronor per lägenhet.

Antaganden om byggvolym (antal påbörjade

lägenheter)

NYBYGGNAD

OMBYGGNAD

1997

1998

1999

2000

10 000

15 000

20 000

25 000

23 000

30 000

30 000

30 000

Räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder enligt

äldre regler svarar för huvuddelen av utgifterna för

räntesubventioner. För år 1997 beräknas räntebidrag

enligt äldre bestämmelser svara för 93 procent av

statens utgifter för räntebidrag. Endast en mindre del

avser således räntesubventioner enligt 1993 års

finansieringssystem. Räntebidrag utbetalas främst till

fastigheter färdigställda under perioden 1988-1992, där

årgång 1992 väger tyngst under budgetåret 1997.

Den ungefärliga fördelningen på upplåtelseform och

ny- och ombyggnad anges i följande tabell.

BERÄKNADE RÄNTEBIDRAGSUTBETALNINGAR ÅR 1997

OCH 1998, FÖRDELADE PÅ ÄNDAMÅL OCH

UPPLÅTELSEFORM

MILJARDER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

ÄNDAMÅL

UPPLÅTELSEF

ORM

1997

1998

Nyprodukti

on

Summa

Hyresrätt

Bostadsrätt

Äganderätt

7,8

5,3

1,0

14,1

4,6

2,9

0,5

8,0

Ombyggnad

Summa

Hyresrätt

Bostadsrätt

Äganderätt

4,7

1,5

0,3

6,5

3,1

0,9

0,1

4,1

TOTALT

20,6

12,1

I anslaget ingår även utgifter för räntestöd vid

förbättring av bostadshus, s.k. RBF-stöd, med ca 500

miljoner kronor år 1997. Utgifterna för RBF-stöd för

år 1998 beräknas bli ca 400 miljoner kronor. I

beräkningen har då beaktats regeringens förslag till

sänkt bidragsandel från 20 till 15 procent. Dessutom

tillkommer utgifter för bidrag till s.k. 33 §-ersättning till

kommuner som kan beräknas till ca 20 miljoner kronor

per år.

Med hänvisning till förslaget i avsnitt 3.2 beräknas

anslaget också kunna disponeras av regeringen för

bidrag till vissa åtgärder avseende internationellt

samarbete på bygg- och bostadsområdet inom en ram av

20 miljoner kronor för budgetåret 1998.

A 3. Vissa äldre låne- och bidragsstöd

för bostadsändamål m.m.

1995/96

Utgift

268 614

1

Därav

1996

Utgift

159 457

1997

Anslag

94 333

Utgifts

-

progno

s

72 800

1998

Förslag

8 000

1999

Beräkna

t

8 000

2000

Beräkna

t

8 000

Beloppen anges i tusental kronor

1. Uppgifterna för 1995/96 avser de tidigare anslagen

Investeringsbidrag för bostadsbyggande och Tilläggslån för vissa

reparations- och ombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus

De utgifter som belastar anslaget är återstående statliga

åtaganden enligt ett antal stödformer som är under

avveckling. Det gäller nybyggnadsbidrag, bidrag till

bostadskostnader efter ombyggnad, statsbidrag till

hyresrabatter, ungdomsbostadsstöd, investeringsbidrag

för bostadsbyggande samt tilläggslån för vissa

reparations- och ombyggnadsåtgärder i hyres- och

bostadsrättshus.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Huvuddelen av utgifterna avser utbetalningar av

investeringsbidrag för bostadsbyggande. När det gäller

statsbidrag till hyresrabatter och ungdomsbostadsstöd

samt tilläggslån beräknas inga utbetalningar ske efter

1997.

I de åtgärder som riksdagen beslutat med anledning

av förslag i tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1997 ingår att införa en sluttidpunkt för

utbetalning av investeringsbidrag för bostadsbyggande.

Mot denna bakgrund beräknar regeringen att behovet

av medel för utbetalningar under år 1998 uppgår till 8

miljoner kronor.

A 4. Statens bostadskreditnämnd:

Förvaltningskostnader

1995/96

Utgift

21 198

Anslag

s-

sparan

de

5 012

Därav

1996

Utgift

14 395

1997

Anslag

15 400

Utgifts

-

progno

s

14 000

1998

Förslag

12 480

1999

Beräkna

t

12 813

2000

Beräkna

t

13 157

Beloppen anges i tusental kr

Statens bostadskreditnämnd (BKN) lämnar

kreditgarantier enligt förordningen (1991:1924) om

statlig kreditgaranti för ny- och ombyggnad av bostäder.

Kreditgarantier kan även lämnas enligt förordningen

(1993:1591) om statlig kreditgaranti för lån för

omfördelning av ränteutgifter på lån till bostäder (s.k.

omfördelningsgaranti). BKN skall även följa och

informera om kreditmarknaden för ny- och ombyggnad

av bostäder.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för verksamheten är en effektivt fungerande

garantigivning för finansiering av bostadsbyggande.

BKN:s verksamhet har under budgetåret 1995/96

präglats av den ökade tillströmningen av skadeärenden.

Under budgetåret inkom 908 garantiärenden och 808

skadeärenden samt påbörjades handläggningen av ca

640 regressärenden. Antalet aktualiserade skador ökade

med 11 procent under år 1996 jämfört med budgetåret

1994/95. Av de aktualiserade skadeärendena under

budgetåret 1995/96 står bostadsrätter för 64 procent av

det garanterade beloppet, hyresrätter för 33 procent och

egnahem för 3 procent. Av aktualiserade skadeärenden

under budgetåret 1995/96 utgjorde ackordsärenden 73

procent av det garanterade beloppet.

Avgiftsbelagd verksamhet

Riksdagen beslutade på regeringens förslag i

budgetpropositionen för 1997 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) en ny modell för

hantering av statliga kreditgarantier. Den nya modellen

innebär att avgifts- och anslagsmedel skall reserveras på

ett konto hos Riksgäldskontoret. Medlen skall finansiera

infrianden, administration och andra utgifter.

Regeringen gör den bedömningen att man inte nu bör

genomföra den nya ordningen för äldre garantier. Detta

innebär att man tills vidare behåller ett särskilt anslag

för förvaltningskostnader.

BKN:s garantiverksamhet har delats in i två

resultatområden, Äldre garantier och Nya garantier.

Med äldre garantier avses garantier utfärdade t.o.m. år

1996 samt omfördelningsgarantier. Med nya garantier

avses i princip garantier utfärdade fr.o.m. 1997 som

inte avser omfördelning av ränteutgifter.

Anslaget får användas för förvaltningskostnader som

är hänförbara till resultatområdet Äldre garantier.

I enlighet med riksdagens beslut skall finansieringen

av resultatområdet Nya garantier ske helt utanför

statsbudgeten fr.o.m. år 1998. Resultatområdet Nya

garantier skall finansieras genom avgifter som skall

täcka både garantiverksamheten och

förvaltningskostnaderna.

I tabellerna redovisas budget för de två

resultatområdena.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

AVSEENDE RESULTATOMRÅDET ÄLDRE GARANTIER

(MILJONER

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

222

1 648

-1 426

13

Prognos

1997

120

1 420

- 1

300

8

Budget 1998

100

1 600

- 1

500

6

Beräknat

1999

90

1 290

- 1

200

7

Beräknat

2000

80

980

- 900

8

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

AVSEENDE RESULTATOMRÅDET NYA GARANTIER

(MILJONER

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Prognos

1997

10

0

10

Budget 1998

20

3

17

667

Beräknat

1999

33

25

8

132

Beräknat

2000

48

48

0

100

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några

invändningar i revisionsberättelsen avseende BKN:s

årsredovisning för budgetåret 1995/96. RRV har inte

framfört några iakttagelser av större vikt eller av

principiell betydelse.

A 5. Statens bostadskreditnämnd:

Garantiverksamhet

1995/96

Utgift

1 427

647

Därav

1996

Utgift

1 201

151

1997

Anslag

1 300

000

Utgifts

-

progno

s

1 300

000

1998

Förslag

1 500

000

1999

Beräkna

t

1 200

000

2000

Beräkna

t

1 000

000

Beloppen anges i tusental kr

Anslaget får användas för att täcka förluster till följd av

statliga garantier till långivare för ny- och ombyggnad

av bostäder inom resultatområdet Äldre garantier.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Garantistocken uppgick vid utgången av juni 1996 till

24 690 miljoner kronor. Nytillskottet av garantier har

fortsatt att minska. Garantistocken minskar också totalt

sett och uppgick vid utgången av juni 1997 till 24 346

miljoner kronor. Minskningen av garantistocken är en

följd av det ökade antalet ersättningsbeslut.

Förlusterna t.o.m. budgetåret 1995/96 uppgick totalt

till 2 327 miljoner kronor och avser 1 187 ärenden. För

budgetåret 1997 beräknar BKN att förlusterna uppgår

till 1,3 miljarder kronor. Uppskattade framtida förluster

uppgår till ca 3,6 miljarder kronor för åren 1998 -

2000.

Inkomsterna från garantiavgifter för ny- och

ombyggnad, vilka tas ut årligen med 0,5 procent av

garanterat belopp, uppgick budgetåret 1995/96 till 222

miljoner kronor. För innevarande budgetår beräknas

inkomsterna uppgå till 120 miljoner kronor.

A 6. Byggforskningsrådet:

Förvaltningskostnader

1995/96

Utgift

34 042

Anslag

s-

kredit

124

Därav

1996

Utgift

22 770

1997

Anslag

23 000

Utgifts

-

progno

s

22 900

1998

Förslag

22 779

1999

Beräkna

t

23 494

2000

Beräkna

t

24 232

Beloppen anges i tusental kr

Byggforskningsrådet (BFR) har samordningsansvaret

för all forskning och utveckling som berör byggnader,

anläggningar och den byggda miljön. Det innefattar

också forskning och utveckling inom energi- och

miljöteknik för en bättre byggd miljö.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målen för det stöd BFR lämnar till satsningar på

forskning och utveckling är att främja den byggda

miljöns kvalitet, kostnadseffektivitet och långsiktiga

hållbarhet.

BFR:s administrativa verksamhet omfattar planering,

initiering och samordning av FoU-insatser och

experimentbyggande, internationellt samarbete,

informationsinsatser samt handläggning av

projektansökningar. BFR har under budgetåret 1995/96

fortsatt arbetet med att utveckla och effektivisera sin

projektadministration.

Under budgetåret 1995/96 registrerade BFR 1 009

ansökningar om bidrag till FoU-verksamhet eller

experimentbyggande. Jämfört med närmast föregående

år har antalet ansökningar minskat, men beloppen som

sökts har ökat. BFR har beviljat 282,6 miljoner kronor

till FoU-projekt och experimentbyggande vilket utgör

98,9 procent av totalt disponibla medel. Genom

samarbetsavtal med branschen och samfinansiering av

FoU-projekt har andra finansiärer bidragit med

ytterligare 202 miljoner kronor.

Med anledning av riksdagens beslut (prop.

1994/95:100 bil. 1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1994/

95:179) om besparingar när det gäller statlig

konsumtion och regeringens förslag till

budgetförstärkningar enligt 1995 års

kompletteringsproposition (prop. 1994/95:150 bil. 1,

bet. 1994/95:FiU29, rskr. 1994/95:459) har BFR:s

ramanslag för budgetåret 1998 räknats ner med 1 miljon

kronor.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

BFR:s årsredovisning visar att verksamheten har

bedrivits i enlighet med de av regeringen fastlagda

riktlinjerna. Regeringen konstaterar att RRV inte har

haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende

BFR:s årsredovisning.

A 7. Byggforskning

1995/96

Utgift

229 397

Anslag

s-

sparan

de

37 363

Därav

1996

Utgift

147 472

1997

Anslag

179 196

Utgifts

-

progno

s

197 000

1998

Förslag

164 430

1999

Beräkna

t

167 753

2000

Beräkna

t

171 226

Beloppen anges i tusental kr

De utgifter som belastar anslaget är bidrag till

forsknings- och utvecklingsarbetet inom

markanvändnings-, byggnads-, anläggnings- och

förvaltningsområdena samt bidrag enligt förordningen

(1990:818) om bidrag för experimentbyggande m.m.

Medlen fördelas av BFR.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De medel som BFR anvisar skall användas till forskning

och utveckling kring den byggda miljön samt därtill

direkt hörande information om forskningens resultat.

BFR har under budgetåret 1995/96 i huvudsak

fördelat medel till byggforskning inom de av riksdagen

prioriterade områdena (prop. 1992/93:170, bet.

1992/93:BoU23, rskr. 1992/93:401). Vidare har

utvecklingsprojektet Gimle - ett kunskapscentrum för

byggd miljö - finansierats delvis med medel från

anslaget.

Samverkan i och samfinansiering av BFR:s forskning

och utveckling sker genom stöd till enskilda projekt och

genom samarbetsavtal med ett antal aktörsgrupper i

byggsektorn. Den externa finansieringen i BFR-projekt

uppgick vid slutet av 1995/96 till ca 70 procent av

BFR:s totala forsknings- och utvecklingsanslag. Antalet

utexaminerade doktorer och licentiater har ökat från 61

budgetåret 1991/92 till 93 budgetåret 1995/96. Detta har

bl.a. skett genom att BFR ökat sitt stöd till högskolor

och universitet.

Slutsatser

För att möjliggöra de omfördelningar inom

utgiftsområdet som regeringen anser nödvändiga

föreslår regeringen att anslaget A 7 Byggforskning skall

minskas med 20 miljoner kronor fr.o.m. år 1998.

Anslaget har räknats ned med detta belopp.

Neddragningen kan innebära att vissa

forskningsområden måste omprövas.

I enlighet med vad som redovisades i

budgetpropositionen för 1997 beräknas vidare att upp

till 10 miljoner kronor av anslaget för budgetåret 1998

kan disponeras för den teknikupphandling m.m. som

byggkostnadsdelegationen enligt sitt uppdrag skall

genomföra. Anslaget har sedan tidigare räknats upp

med 10 miljoner kronor per år för budgetåren 1998 och

1999 för detta ändamål.

Den särskilde utredaren som ser över

myndighetsorganisationen inom plan-, bygg och

bostadsväsendet (dir. 1996:113) skall senast den 1

oktober 1997 bl.a. identifiera statens roll i

byggforskningen samt föreslå åtgärder och

finansieringsvägar m.m. vad gäller byggforskningen.

Utredarens förslag kommer att ge närmare underlag för

inriktningen och omfattningen av insatserna för

byggforskning.

BESTÄLLNINGSBEMYNDIGANDE

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1998

1999

2000

2001

Utnyttjat

bemyndigande

t.o.m. 1995/96

54

23

1

0

Anvisat

bemyndigande

för 1997

101

61

37

22

För budgetåret 1997 har regeringen, i likhet med

tidigare år, av riksdagen bemyndigats att låta staten ta

på sig förpliktelser i samband med stöd till

byggforskningen som innebär åtagande för flera

budgetår. Med hänsyn till den tidigare nämnda

översynen bör lämnade bemyndiganden nu inte

utvidgas. De bemyndiganden avseende budgetåren 1999

- 2001 som riksdagen redan beslutat om bör däremot

kunna utnyttjas också för beslut under år 1998.

A 8 Bidrag till fonden för fukt- och

mögelskador

1995/96

Utgift

60 100

Därav

1996

Utgift

60 100

1997

Anslag

60 000

Utgifts

-

progno

s

60 000

1998

Förslag

60 000

1999

Beräkna

t

60 000

2000

Beräkna

t

60 000

Beloppen anges i tusental kr

De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till

kostnader för att avhjälpa fukt- och mögelskador i

egnahem. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen

(1993:712) om den statliga fonden för fukt- och

mögelskador i småhus, m.m. Vidare får anslaget

belastas med utgifter för kansli- och

utredningskostnader.

Målet för bidragsverksamheten är att motverka

ohälsa till följd av fukt- och mögelskador i egnahem.

De mest betydelsefulla faktorerna för utgifternas

utveckling är förknippade med gällande bestämmelser

för beräkning av husägarens självrisk. Denna påverkas

av det skadade husets ålder och det låneutrymme som

finns tillgängligt i fastigheten. Som regel är självrisken

högre ju äldre huset är.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Bidragsverksamheten påbörjades år 1986. Av Fond-

styrelsens budgetunderlag framgår att bidrag t.o.m. år

1996 utbetalats i 2 800 ärenden med sammanlagt 376

miljoner kronor. Antalet ansökningar ökade kraftigt

under år 1996 till drygt 1 500, bl.a. på grund av

möjligheten att få förhöjt bidrag före den 1 oktober

1997. Antalet återkallade ansökningar ökar emellertid

också på grund av fastighetsägarnas svårigheter att

finansiera självrisken. Vidare uppger fondstyrelsen att

allt fler fastighetsägare väljer att väcka talan vid

domstol. Det genomsnittliga bidragsbeloppet har fortsatt

att minska och uppgick 1996 till 72 000 kronor.

Minskningen av det genomsnittliga bidragsbeloppet de

senaste åren beror bl.a. på ändrade bidragsregler.

Verksamheten med bidragsgivning till åtgärder för

att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem är

föremål för analys inom ramen för

Byggkvalitetutredningens arbete (dir. 1996:39).

Utredaren skall bl.a. pröva behovet av och formerna för

verksamheten. Utredningsarbetet skall vara slutfört

under hösten 1997. I avvaktan på ett ställningstagande

till detta arbete bör verksamheten med att avhjälpa fukt-

och mögelskador i egnahem fortsätta enligt nu gällande

bestämmelser under budgetåret 1998.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Anslaget disponeras av Kammarkollegiet och omfattas

därför av kollegiets årsredovisning. Regeringen

konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i

revisionsberättelsen avseende Kammarkollegiets

årsredovisning när det gäller Fonden för fukt- och

mögelskador.

A 9. Bidrag till åtgärder mot radon i

bostäder

1995/96

Utgift

15 707

Därav

1996

Utgift

11 184

1997

Anslag

12 000

Utgifts

-

progno

s

12 000

1998

Förslag

12 000

1999

Beräkna

t

12 000

2000

Beräkna

t

12 000

Beloppen anges i tusental kr

De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till

åtgärder mot radon i småhus. Bidrag lämnas om

radongashalten i huset överstiger det gränsvärde som

Socialstyrelsen anger som godtagbart från

hälsoskyddssynpunkt. Bidraget beviljas av Boverket.

Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1988:

372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under budgetåret 1995/96 beviljades 1586 bidrag. Det

genomsnittliga bidragsbeloppet var ca 10 100 kronor.

Under kalenderåret 1996 beviljades 1216 egnahem

radonbidrag med ett genomsnittligt bidrag på 9 900

kronor.

Boverket bedömer att anvisade medel under

budgetåret 1997 är tillräckliga och att utgifterna under

1998 kommer att uppgå till 12 miljoner kronor.

Den mest betydelsefulla faktorn för utgifternas

utveckling är småhusägarnas intresse av att genom

mätning av radonhalten i sina bostäder klarlägga

radonsituationen och därefter ansöka om bidrag för att

vidta åtgärder.

Boverket redovisar uppgifter om bidragsgivningen

sedan bidraget infördes den 1 juli 1988. Den

genomsnittliga kostnaden för åtgärder har varit 27 900

kronor och det genomsnittliga bidraget har uppgått till

12 000 kronor. De huvudsakliga åtgärderna har varit

ventilation och radonsug.

A 10. Bostadsbidrag

1995/96

Utgift

12 912

300

Därav

1996

8 372

900

1997

Anslag

5 910

000

1

Utgifts

-

progno

s

6 100

000

1998

Förslag

5 919

600

1999

Beräkna

t

5 864

600

2000

Beräkna

t

5 657

700

Beloppen anges i tusental kronor

1. Utöver dessa medel som tilldelades i statsbudgeten har riksdagen

beslutat i tilläggsbudget om att tillföra anslaget ytterligare 25

miljoner kronor.

Anslaget disponeras för bostadsbidrag till barnfamiljer

och ungdomar mellan 18 och 29 år utan barn.

Bestämmelser om bostadsbidrag finns i lagen

(1993:737) om bostadsbidrag och

bostadsbidragsförordningen (1993:739)

Effektmålet för bostadsbidragen är att ge ekonomiskt

svaga hushåll möjligheter att hålla sig med goda och

tillräckligt rymliga bostäder. Bidragen utgör också en

viktig del av det ekonomiska familjestödet (utgifts-

område 12). Detta stöd syftar främst till att ge en

ekonomisk grundtrygghet för barnfamiljer under den tid

de har en stor försörjningsbörda.

Utgifterna för bostadsbidrag är starkt beroende av

inkomst-, bostadskostnads- och

arbetslöshetsutvecklingen och därmed av den

samhällsekonomiska utvecklingen i stort.

För innevarande budgetår (1997) beräknas utgifterna

för bostadsbidrag till 6 100 miljoner kronor, jämfört

med anslaget på 5 935 miljoner kronor. Avvikelsen,

som ligger inom ramen för angiven anslagskredit, beror

främst på svårigheter att bedöma verkningarna av de

omfattande regeländringar som skett vid årsskiftet

1996/97.

Administrationen av bostadsbidragen sköts av de

allmänna försäkringskassorna. Riksförsäkringsverket

(RFV) har som central förvaltningsmyndighet ansvar

för tillsyn, uppföljning och utvärdering av

bostadsbidragen. Försäkringskassornas respektive

RFV:s anslag tillhör utgiftsområde 10 Ekonomisk

trygghet vid sjukdom och handikapp. Såsom där anges

har särskilda insatser vidtagits i syfte att motverka fusk

och överutnyttjande.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Utgifterna för bostadsbidrag har stigit kraftigt under

1990-talets första hälft. I syfte att bryta denna

utveckling har riksdagen beslutat om förändringar av

bidragssystemet fr.o.m. år 1996 och fr.o.m. år 1997

(prop. 1994/95:100 bil.6, bet. 1994/95:BoU14, rskr.

1994/95:312 och prop. 1995/96:186, bet. 1995/96:

BoU11, rskr. 1995/96:229). Såväl utgifterna för

bostadsbidrag som antalet bidragshushåll (alla

kategorier) är nu på väg att minska.

TOTALA UTGIFTER FÖR BOSTADSBIDRAG (LÖPANDE

PRISER, MKR/ÅR) SAMT ANTAL HUSHÅLL MED

BOSTADSBIDRAG (1000-TAL) I MAJ RESP. ÅR, 1990-

1997

ÅR

UTGIFT

ANTAL HUSHÅLL

1990

3 142

1

1991

5 065

328

1992

5 928

360

1993

7 164

441

1994

8 669

538

1995

9 221

576

1996

8 373

471

1997

6 1002

365

Källa: Boverket, RFV

1. Statistik finns ej

2. Beräknad

De totala utgifterna för bostadsbidrag steg mellan åren

1990 och 1995 från 3 142 till 9 221 miljoner kronor i

löpande priser, en ökning med 193 %. Motsvarande

ökning räknat i fasta priser är 139 %. Antalet

bidragstagare ökade från 328 000 (år 1991) till 576 000,

eller med 75 %.

Efter år 1995 minskar såväl utgifterna för

bidragsgivningen, som antalet bidragstagare. År 1996

utbetalades 8 400 miljoner kronor. För år 1997 beräk-

nas utgifterna till 6 100 miljoner kronor. Även prog-

nosen för resterande del av 1990-talet pekar på

sjunkande utgifter vid ett oförändrat regelsystem. Under

perioden maj 1995 maj 1996 minskade antalet

bidragstagare med 105 000 eller 18 %. Omkring 80 000

av dem är hushåll utan barn, som förlorade rätten till

bidrag i samband med att bostadsbidrag till andra

hushåll utan barn slopades år 1996. Under perioden maj

1996 maj 1997 minskade antalet bidragstagare med

ytterligare 105 000 hushåll eller 22 %. Drygt 81 000 av

dem var familjer med hemmavarande barn, varav

68 000 make/sambohushåll och 13 000 ensamstående

hushåll. I maj 1997 lämnades bostadsbidrag till 365 000

hushåll, varav 309 000 barnfamiljer och 56 000 hushåll

utan barn.

HUSHÅLL MED BOSTADSBIDRAG MAJ 1995,

MAJ 1996 OCH MAJ 1997 (1000-TAL)

1995

1996

1997

Hushåll med

hemmavarande barn

makar/samboende

ensamstående

193,

3

191,

9

173,

9

187,

9

105,

5

174,

8

Hushåll med enbart

umgängesrättsbarn

42,5

41,3

29,0

Hushåll utan barn

ungdomar

andra

90,4

58,1

67,7

56.1

Samtliga

576,

2

470,

8

365,

4

Källa: RFV

En bostads utrymmesstandard har preciserats i form av

olika standardnormer. Den mest generösa av dessa

innebär att varje barn skall kunna erbjudas ett eget rum,

föräldrarna ett sovrum, kök och vardagsrum oräknade.

Det innebär t.ex. att en familj med ett barn enligt

normen skall bo i tre rum och kök. I nedanstående

tabell redovisas i vissa kategorier antalet hushåll med

bostadsbidrag, genomsnittlig boendekostnad, med

respektive utan bidrag, samt genomsnittlig

bidragsgrundande inkomst för år 1996. Av tabellen

framgår också hur stor andel av dessa hushåll som med

bostadsbidrag uppfyller ovan nämnda intentioner om

utrymmesstandard.

Av det totala antalet hushåll med barn erhöll år 1996

ca 30 % bostadsbidrag. Knappt 70 % av dem

uppnådde, med stöd av detta bidrag, en

utrymmesstandard, som innebär att varje barn kan

erbjudas ett eget sovrum. Bland ensamstående med

hemmavarande barn bor män rymligare än kvinnor.

Gifta/samboende och ensamstående har genomsnittligt

sett likartad utrymmesstandard. Ju fler barn som finns i

familjen, desto större är andelen hushåll med

utrymmesstandard under norm.

De totala administrationskostnaderna ökade kraftigt

under budgetåret 1995/96, bl.a. beroende på

utbildnings- och informationsinsatser inför ändrade

bidragsbestämmelser fr.o.m. år 1997. En jämförelse

mellan budgetåret 1994/95 och kalenderåret 1996 visar

en ökning med 194 miljoner kronor eller 52 %. Den

totala styckkostnaden per beslut ökade från 301 till 450

kronor. Samtliga försäkringskassor handlade minst 60

% av sina bostadsbidragsärenden inom fastställda mål

för handläggningstid (14-42 dagar).

ANTAL HUSHÅLL MED BOSTADSBIDRAG SAMT GENOMSNITTLIG BOENDEKOSTNAD, GENOMSNITTLIG

UTRYMMESSTANDARD OCH GENOMSNITTLIG BIDRAGSGRUNDANDE INKOMST, ÅR 1996

HUSHÅLLSTYP

ANTAL

BOENDEKOSTNAD (KR/MÅN)

UTRYMMESSTANDARD MED

BOSTADSBIDRAG (%)

BIDRAGSGRUNDA

NDE INKOMST

(KR/ÅR)

UTAN STÖD

MED STÖD

UNDER

NORM

ENLIGT

NORM

ÖVER

NORM

Hushåll med hemmavarande

barn

Ensamstående

187 914

4 689

2 770

31

50

19

123 280

 kvinnor

165 842

4 674

2 705

33

51

16

119 220

 män

22 072

4 807

3 261

20

42

38

153 784

 1 barn

104 383

4 360

2 815

16

59

25

125 462

 2 barn

60 733

4 964

2 779

44

41

15

125 478

 3 barn

22 798

5 467

2 538

67

33

0

107 437

Gifta/samboende

173 853

5 365

3 870

36

46

18

183 940

 1 barn

36 866

4 612

3 305

14

51

35

141 378

 2 barn

65 698

5 330

3 941

34

37

29

185 560

 3 barn

71 289

5 786

4 095

48

52

0

204 457

Källa: RFV

I samband med behandlingen av budgetpropositionen

för 1997 anmodades regeringen (bet. 1996/97:BoU1,

rskr. 1996/97:93) att på grundval av inkomna

ansökningar om bostadsbidrag, genomföra en analys av

de regler som gäller fr.o.m. den 1 januari 1997. En

sådan preliminär analys redovisades för bostadsutskottet

i februari 1997. Denna analys omfattar endast de

hushåll som ingår i Riksförsäkringsverkets

administrativa register för januari månad, dvs. 285 000

bidragsansökningar. En uppföljning på basis av ett mer

fullständigt material, 380 000 ansökningar, som nu

finns tillgängligt har därför genomförts på

Socialdepartementet.

En jämförelse mellan den preliminära analysen och

uppföljningen visar en praktiskt taget kongruent bild av

fördelningen hushåll med sänkt bostadsbidrag. Det

innebär att knappt 65 % av bidragshushållen inte berörs

av de regelförändringar som trädde i kraft den 1 januari

1997. Dessa hushåll utgörs främst av ensamstående som

bor i hyresrätt i större städer. Vidare har 85 % av

bidragshushållen fått minskat bidrag med högst 500

kronor per månad. De hushåll som berörts mest av

förändringarna är gifta/samboende med egnahem i

landsbygd. I bilaga till detta utgiftsområdesavsnitt

redovisas antal och andel hushåll med sänkt

bostadsbidrag i 500 kronor breda intervall enligt

uppföljningen. Hushållen har, liksom i den preliminära

analysen, fördelats på decilgrupp, boendeform,

familjetyp och boenderegion.

För att något mildra effekterna av de nya

bestämmelserna lämnade regeringen på begäran av

riksdagen (bet. 1996/97:BoU14, rskr. 1996/97:167)

förslag om ändrade bestämmelser i 1997 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150).

Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag

(rskr. 1996/97:284). Förändringen beräknas medföra en

utgiftsökning på 175 miljoner kronor per helt år

(25 miljoner kronor under budgetåret 1997).

Finansiering sker genom en omfördelning inom

utgiftsområde 18 från räntebidrag till bostadsbidrag.

Slutsatser

De genomgripande regeländringar som beslutats fr.o.m.

år 1997 medför att utgifterna för bostadsbidrag under de

närmaste åren är svårprognosticerade. Risk för

överskridanden kan föreligga. Regeringen följer därför

utgiftsutvecklingen noga.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att

5 919 600 000 kronor anvisas under anslaget A 10

Bostadsbidrag för 1998. För åren 1999 och 2 000 har

anslaget beräknats till ca 5 864 600 000 kronor

respektive ca 5 657 700 000 kronor. Därvid har hänsyn

tagits till nedanstående förslag till regeländringar.

Förslag till vissa regeländringar

Regeringens förslag

Lagen (1993:737) om bostadsbidrag tas in bland de

lagar som räknas upp i lagen (1987:813) om

homosexuella sambor fr.o.m. den 1 januari 1998.

Skälen för regeringens förslag: I ärendet rörande ny

lagstiftning för bostadsbidrag fr.o.m. år 1997

behandlade riksdagen frågan om kretsen av

bidragsberättigade. Bostadsutskottet anförde (bet.

1995/96:BoU11) att denna krets bör utvidgas till att

omfatta personer som bor tillsammans och har

hushållsgemenskap oavsett samlevnadsform.

Utgångspunkten bör enligt utskottet vara att andra

sammanboende i bostadsbidragshänseende skall

jämställas med samboende män och kvinnor enligt de

regler som gäller i dag. Om en snabb förändring inte är

möjlig, anförde utskottet vidare, borde det som ett

första steg kunna övervägas att utvidga kretsen

bidragsberättigade med homosexuella sambor, vilket

enligt utskottets mening borde kunna ske relativt enkelt,

t.ex. genom att bostadsbidragslagen tas in bland de

lagar som räknas upp i lagen (1987:813) om

homosexuella sambor. Vad utskottet sålunda anförde

gav riksdagen som sin mening regeringen tillkänna

(rskr. 1995/96:229).

Genom beslut den 5 juni 1997 bemyndigade

regeringen chefen för justitiedepartementet att tillkalla

en utredning (dir. 1997:75) med uppdrag att utvärdera

lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem

(sambolagen), m.m. I fråga om bostadsbidrag till andra

former av hushållsgemenskap än sådana som i dag är

reglerade i lag, skall utredningen analysera de problem

som bostadsutskottet redovisat och lämna förslag till

lagändringar som möjliggör den av riksdagen förordade

utvidgningen av kretsen bidragsberättigade tillsammans

med beräkningar av utgifterna för en sådan reform.

Utredningen skall också analysera de ekonomiska

effekterna för den enskilde. Uppdraget skall redovisas

senast den 30 juni 1999.

I avvaktan på resultatet av utredningens

överväganden tar regeringen upp frågan om att utvidga

kretsen bidragsberättigade med homosexuella sambor

som ett första steg, i enlighet med riksdagens

tillkännagivande. Regeringen föreslår att kretsen

bidragsberättigade utvidgas med homosexuella sambor,

genom att bostadsbidragslagen tas in bland de lagar som

räknas upp i lagen (1987:813) om homosexuella

sambor. De ändrade bestämmelserna bör träda i kraft

den 1 januari 1998. Frågan har beretts i

Regeringskansliet och kontakter har därvid tagits med

bl.a. Riksförsäkringsverket och RFSL, Riksförbundet

för sexuellt likaberättigande. Förslaget har därvid inte

mött några invändningar. Med hänsyn till förslagets

karaktär, att det bygger på ett tillkännagivande av

riksdagen och att det är avsett som en övergångslösning

anser regeringen att denna beredning är tillräcklig.

Åtgärden är, till följd av att aktuell statistik saknas, inte

möjlig att kostnadsberäkna. Mot bakgrund av hur i

första hand reglerna för bidragsgrundande inkomst för

ensamstående respektive samboende hushåll är

utformade, bedöms den dock endast få marginella

kostnadskonsekvenser.

Regeringens förslag

Det särskilda bidraget lämnas fr.o.m. den 1 januari

1998 med 1 200 kronor per månad för familjer med tre

eller flera barn.

Skälen för regeringens förslag: I bostadsbidraget till

hushåll med hemmavarande barn ingår ett särskilt

belopp, som lämnas oberoende av bostadskostnadens

storlek. Bidraget är differentierat beroende på antalet

barn i hushållet och lämnas till familjer med ett barn

med 600 kronor per månad, till familjer med två barn

med 900 kronor per månad och till familjer med tre

barn med 1 200 kronor per månad. Från och med den 1

januari 1997 höjdes bidraget för de hushåll med flera

barn som inte beviljades nya flerbarnstillägg, med 300

kronor per månad från 1 200 till 1 500 kronor per

månad för familjer med fyra barn och med 600 kronor

per månad från 1 200 till 1 800 kronor per månad för

familjer med fem eller flera barn.

Regeringen har under utgiftsområde 12 Ekonomisk

trygghet för familjer och barn föreslagit att fler-

barnstillägg fr.o.m. den 1 januari 1998 lämnas med 600

kronor per månad för det fjärde barnet och med 750

kronor per månad för det femte och därefter följande

barn i hushållet. Förslaget innebär att flerbarnsfamiljer

som har fått barn under åren 1996 och 1997 kommer att

omfattas av de nya reglerna. Som en konsekvens härav

bör reglerna för bostadsbidrag ändras. Det särskilda

bidraget bör sålunda fr.o.m. årsskiftet 1997/98 lämnas

med 1 200 kronor för samtliga bidragsberättigade

familjer med tre eller flera barn. Frågan har beretts i

Regeringskansliet och kontakter har därvid tagits med

bl.a. Riksförsäkringsverket. Förslaget har inte mött

några invändningar. Regeringen bedömer att de

kostnadskonsekvenser som följer av föreslagna

ändringar är av smärre art och därför inte föranleder

någon justering av anslaget.

Övriga frågor

I ärendet rörande ny lagstiftning för bostadsbidrag

fr.o.m. år 1997 behandlade riksdagen frågan om

direktutbetalning av bostadsbidrag till t.ex. hyresvärd.

Bostadsutskottet anförde (bet. 1995/96:BoU11) att en

ordning med möjlighet till utbetalning direkt till

hyresvärden bör kunna tillämpas för den som så

önskar inom dagens administrativa system. Vad

utskottet sålunda anförde gav riksdagen som sin mening

regeringen tillkänna (rskr. 1995/96:229).

Regeringen har i regleringsbrev för 1997 gett

Riksförsäkringsverket (RFV) i uppdrag att göra en

översyn av vilka regeländringar m.m. som erfordras för

att möjliggöra direktutbetalning till t.ex. hyresvärd.

Med den genomgång av frågan som RFV har gjort och

som redovisas i verkets skrivelse till regeringen den 27

juni 1997, har de argument som regeringen tidigare

framfört i ärendet med avseende på bostadsbidragens

konstruktion och ett ökat ansvarstagande för individen

fått stöd och ökad tyngd. Vidare har under senare år

betalningssystemen i samhället utvecklats i riktning mot

alltmer automatiserade betalningsuppdrag. För

hushållen erbjuds därför numera möjligheter att på ett

enkelt sätt själva ordna direktbetalning av hyra.

Regeringen avser under dessa förhållanden inte vidta

någon åtgärd i frågan.

A 11. Bonusränta för ungdoms-

bosparande

1995/96

Utgift

4187

Därav

1996

Utgift

3040

1997

Anslag

3000

Utgifts-

prognos

6000

1998

Förslag

3000

1999

Beräknat

3000

2000

Beräknat

3000

Beloppen anges i tusental kronor.

År 1988 beslutade statsmakterna att ett speciellt

ungdomsbosparande skulle inrättas (prop. 1987/88:

150 bil. 3, bet. 1987/88 FiU21, rskr. 1987/88:395).

Lagen om ungdomsbosparande trädde i kraft i

december 1988. Lagen innebär att ungdomar mellan 16

och 25 år kan påbörja ett sparande i vissa banker eller

sparkassor som kan fortgå till och med det år spararen

fyller 28 år. Riksgäldskontoret fastställer en

minimiränta. När kontoinnehavaren har sparat under tre

år och det sparade kapitalet uppgår till minst 5 000

kronor, blir kontoinnehavaren berättigad till en årlig

bonusränta på 3 procent från den tidpunkt sparandet

började. Den som sparar har rätt att låna upp till tre

gånger det sparade beloppet, dock efter sedvanlig

kreditprövning. Det finns inga krav på att sparandet

skall användas till att köpa bostad. Under 1996 var

drygt 45 000 ungdomar knutna till sparandet. Dessa är

berättigade till 18 miljoner i premier när sparandet

avslutas. Sparandet uppgick i september 1996 till ca.

246 miljoner kronor. Bonusräntan bekostas av staten

och betalas ut då kontoinnehavaren begär det eller när

lån erhålles. När bonusräntan betalas ut upphör kontots

anslutning till ungdomsbosparandet.

Under budgetåret 1997 förväntas anslaget

överskridas med 3 miljoner kronor. Detta beror bl.a. på

att många sparare uppnått 28 års ålder och därför

tvingats avsluta sina konton.

Regeringens överväganden

Frågan om statligt premierat bosparande har utretts av

både Utredningen om ett nytt premierat statligt

bosparsystem (SOU 1994:121) och Bostadspolitiska

utredningen (SOU 1996:156). Dessa utredningars

betänkanden är f.n. föremål för beredning i

regeringskansliet.

Den ungdomspolitiska kommittén, som specifikt

behandlat frågan om ungdomsbosparande (SOU

1997:71), presenterade sitt slutbetänkande i april 1997.

Kommittén föreslår att ungdomsbosparandet skall

avskaffas. Betänkandet är f.n. på remiss och kommer

därefter beredas i sedvanlig ordning inom

regeringskansliet.

I avvaktan på resultatet av denna beredning föreslås

ingen förändring av beräknat anslag för 1998. För år

1999 och år 2000 beräknas anslaget till 3 miljoner

kronor.

5 Geoteknik

5.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar Statens geotekniska

institut. Institutet är en uppdragsmyndighet och har

sektorsövergripande geotekniskt ansvar. Detta innebär

att SGI skall upprätthålla och utveckla kunskap inom

området samt tillhandahålla geoteknisk kunskap och

rådgivning till statliga myndigheter med ansvar för olika

områden med koppling till miljö, infrastruktur, fysisk

planering och byggande samt till branschens övriga

aktörer. Institutet har ett särskilt ansvar för ras- och

skredfrågor.

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

SGI redovisar för budgetåret 1995/96 ett totalt

underskott av verksamheten om 3,4 miljoner kronor.

Detta förklaras bl.a. av särskilda satsningar på

kompetenshöjande aktiviteter och FoU, vilka till största

del belastat uppdragsverksamheten.

Prioriteringar för 1998

Att fortsätta genomförandet av tidigare beslutade

satsningar på SGI:s myndighetsroll inom områdena

riskvärdering, kvalitetsvärdering och

informationsteknik.

B 1. Geoteknik

1995/96

Utgift

23 696

Anslag

s-

kredit

478

Därav

1996

Utgift

15 782

1997

Anslag

23 967

Utgifts

-

progno

s

23 000

1998

Förslag

22 555

1999

Beräkna

t

23 177

2000

Beräkna

t

23 818

Beloppen anges i tusental kronor.

Anslaget finansierar institutets verksamhet.

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar att institutet detta år förbrukade ca

478 000 kronor mer än vad som disponerades i form av

anslag och anslagssparande från tidigare år.

Anledningen till detta är de omfattande satsningar på

kompetensutveckling av personalen som skett under

budgetåret. För år 1997 pekar SGI:s prognos på ett

underskridande av tillgängliga medel med ca 500 000

kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

SGI:s verksamhet består av myndighetsuppgifter samt

uppdragsverksamhet. Under budgetåret 1995/96

indelades verksamheten i grenarna långsiktig

kunskapsuppbyggnad, tillämpad forskning,

säkerhetsfrågor, information samt konsultation.

Samtliga verksamheter finansierades av dels anslag och

dels uppdragsintäkter. Indelningen av verksamheten

renodlades inför innevarande budgetår till att omfatta

två grenar för myndighetsuppgifter och två grenar för

uppdragsverksamheten.

Institutets omsättning under budgetåret 1995/96

uppgick till 79,6 miljoner kronor, varav intäkter från

uppdrag stod för ca 70 %. SGI redovisar ett underskott

av verksamheten om 3,4 miljoner kronor, vilket

förklaras av särskilda satsningar som till största delen

belastat uppdragsverksamheten. Dessa har främst avsett

kompetenshöjande aktiviteter, FoU samt ombyggnad av

laboratoriet.

SGI har under budgetåret koncentrerat arbetet med

myndighetsuppgifter till uppbyggnad av grundläggande

geoteknisk kunskap, tillämpad forskning,

skredförebyggande verksamhet och förmedling av

geoteknisk kunskap. I den skredförebyggande

verksamheten har SGI samarbetat med kommuner och

länsstyrelser i plan- och byggärenden. Institutets arbete

har därvid omfattat granskning, remissyttranden,

rådgivning samt förslag till åtgärder gällande hälso- och

säkerhetsfrågor.

Den uppdragsfinansierade delen av SGI:s verksamhet

har omfattat teknikutveckling, kunskapsförmedling och

rådgivning. SGI har under budgetåret utfört

uppdragsfinansierad forskning åt i första hand

Vägverket, Banverket och Byggforskningsrådet. SGI

har även i egen regi och tillsammans med andra

organisationer anordnat kurser och konferenser för

tekniker och förtroendevalda. Kurserna har behandlat

praktisk tillämpning av geoteknisk kunskap.

Institutet har dessutom arbetat med rådgivning i

grundläggnings-, förstärknings- och miljöfrågor. På så

sätt har SGI:s forskningsresultat kunnat omsättas i

praktiken och nya geotekniska metoder har införlivats i

bygg- och anläggningsverksamhet.

SGI redovisade under slutet av år 1996 ett

regeringsuppdrag avseende en utredning om svensk

geoteknisk forskning i ett internationellt perspektiv. I

denna konstaterade man bl.a. att den svenska

geotekniska kompetensen är ledande i världen inom

vissa delområden. Då det inte är möjligt för Sverige att

vara ledande inom hela det geotekniska området

framhåller SGI att det är nödvändigt med en

samordning och koncentration av svenska FoU-

satsningar för att säkerställa den internationella

konkurrenskraften på området. SGI har under

innevarande år påbörjat ett arbete tillsammans med

ansvariga myndigheter, forskningsorganisationer och

forskningsråd som innebär att formerna och villkoren

för en ökad samordning av svenska forskningsresurser

undersöks.

Inför innevarande budgetår överfördes ansvaret för

långsiktig tillämpad forskning inom

infrastrukturområdet från Banverket och Vägverket till

SGI. I början av år 1997 inkom SGI , Vägverket och

Banverket till regeringen med en gemensam plan för

den planerade användningen av medel för

forskningsinsatser som kan öka den geotekniska

kvaliteten inom väg- och järnvägsområdet.

Mot bakgrund av vad som anförts ovan samt vad

som i övrigt redovisats i SGI:s årsredovisning för

budgetåret 1995/96 bedömer regeringen att SGI uppfyllt

större delen av åsatta verksamhetsmål och att SGI tagit

ett sektorsövergripande ansvar för det geotekniska

området. Regeringen anser att det är angeläget att den

satsning på att utöka och stärka SGI:s myndighetsroll

som påbörjades under innevarande budgetår fortsätter

även under år 1998. Regeringen bedömer att SGI:s

anslag för år 1998 skall uppgå till 22 555 kronor.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

55 890

59 310

-3 420

94

varav 1996

38 372

43 211

-4 839

88

Prognos

1997

31 000

31 000

0

100

Budget 1998

35 000

35 000

0

100

Beräknat

1999

35 000

Beräknat

2000

35 000

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverkets revisionsberättelse för budgetåret

1995/96 avseende granskningen av årsredovisningen,

räkenskaperna och ledningens förvaltning innehåller inte

några anmärkningar.

SGI har erhållit värdet AA vid Riksrevisionsverkets

ekonomiadministrativa värdering av statliga

myndigheter avseende räkenskapsåret 1995/96.

6 Länsstyrelserna m.m

6.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet C Länsstyrelserna m.m. består av

anslaget C 1 Länsstyrelserna m.m. och det nya anslaget

C 2 Regionala självstyrelseorgan som regeringen nu

föreslår.

Länsstyrelsernas övergripande mål är att länen skall

utvecklas på ett sådant sätt att de nationella målen får

genomslag, samtidigt som hänsyn tas till regionala

förhållanden och förutsättningar.

Länsstyrelsernas verksamhet spänner över i stort sett

samtliga politikområden och utgörs av följande

verksamhetsgrenar:

1. Regionalekonomi och näringslivsutveckling

 (Regionalekonomi; utgiftsområde 19, Konkur-

 rensfrämjande; utgiftsområde 24, Utbildnings-

 frågor; utgiftsområde 16)

2. Kommunikationer (utgiftsområde 22)

3. Lantbruk (utgiftsområde 23)

4. Rennäring m.m. (utgiftsområde 23)

5. Fiske ( utgiftsområde 23)

6. Livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna

 veterinära frågor (utgiftsområde 23)

7. Naturvård och miljöskydd (utgiftsområde 20)

8. Planväsende, hushållning med naturresurser

 (utgiftsområde 18)

9. Kulturmiljö (utgiftsområde 17)

10. Social omvårdnad (utgiftsområde 9)

11. Civilt försvar och räddningstjänst

 (utgiftsområde 6)

12. Bostadsfinansiering (utgiftsområde 18)

13. Jämställdhet (utgiftsområde 14)

14. Allmän förvaltning (utgiftsområde 18)

Till följd av riksdagens beslut (prop 1995/96:38, bet.

1995/96:BoU9, rskr. 1995/96:206 samt prop. 1996/

97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228) om

ändrad länsindelning i Skåne och Västsverige är antalet

länsstyrelser 23 sedan den 1 januari 1997. Från och

med den 1 januari 1998 reduceras antalet länsstyrelser

till 21.

Vid ingången av år 1997 var cirka 4 800 personer

anställda inom länsstyrelseorganisationen.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

2 699

1 804

1 820

1 659

1 695

1 731

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Länsstyrelserna har inom sina ekonomiska ramar i allt

väsentligt genomfört sina uppgifter i enlighet med de av

statsmakterna formulerade målen.

Större förändringar

Riksdagen har fattat beslut om försöksverksamhet med

ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och

kommun (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr.

1996/97:77 samt prop. 1996/97:108, bet.

1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228). Genom lagen

(1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad

regional ansvarsfördelning har regionala

självstyrelseorgan bildats i Kalmar, Gotlands och Skåne

län. Särskilda regionförbund har inrättats i Kalmar och

Skåne län, medan kommunen utgör självstyrelseorgan i

Gotlands län. Självstyrelseorganen övertar vissa statliga

uppgifter från länsstyrelserna, bl.a. ansvaret för att

utarbeta program för länets långsiktiga utveckling och

ansvaret för frågor om länsplaner för regional

transportinfrastruktur.

Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté

(dir. 1997:80) med uppgift att dels följa upp och

utvärdera försöksverksamheten, dels utforma vissa

förslag om den framtida regionala organisationen.

6.2 Resultatbedömning

Länsstyrelsernas årsredovisningar har behandlats

gemensamt inom Regeringskansliet. Regeringens

sammanfattande bedömning är att länsstyrelserna i allt

väsentligt har genomfört sina uppgifter i enlighet med

de av statsmakterna formulerade målen. Detta gäller

såväl i rollen som tillsyns- och uppföljningsorgan på

regional nivå inom olika politikområden som i rollen

som samordnare och främjare av sektorsövergripande

arbete inom respektive län.

6.3 Anslag

C 1. Länsstyrelserna m.m.

UTGIFTSUTVECKLING

1995/96

Utgift

2 699

451

Anslag

s-

sparan

de

179 898

Därav

1996

Utgift

1 803

823

1997

Anslag

1 720

847

Utgifts

-

progno

s

1 820

000

1998

Förslag

1 646

031

1999

Beräkna

t

1 682

523

2000

Beräkna

t

1 717

981

Beloppen anges i tusental kronor

Länsstyrelserna hade vid ingången av år 1997 ett

anslagssparande om knappt 180 miljoner kronor, vilket

motsvarar cirka 10 procent av ramanslaget för år 1997.

Anslagssparandet prognostiseras minska till cirka 80

miljoner kronor vid utgången av år 1997, vilket

motsvarar cirka 5 procent av föreslaget ramanslag för år

1998. Här förekommer dock stora variationer mellan

länsstyrelserna. Ett antal länsstyrelser redovisar att

anslagskrediten kommer att tas i anspråk fullt ut.

Regeringens överväganden

Riksdagen har i enlighet med regeringens förslag (prop.

1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/

97:77) beslutat att en försöksverksamhet med vidgad

samordnad länsförvaltning skall genomföras i Gotlands

län genom att föra in länsarbetsnämnden och

skogsvårdsstyrelsen i länsstyrelsens organisation.

Regeringen har tillkallat en särskild utredare med

uppgift att förbereda och föreslå åtgärder för att för-

söksverksamheten skall kunna genomföras. Utredaren

har i rapporten Försök med vidgad samordnad

länsförvaltning i Gotlands län (In97/2080/LS), i vilken

experter från de berörda myndigheterna medverkat,

lämnat förslag till bl.a. ändringar i lagar och

förordningar.

Regeringen föreslår att en särskild lag införs om

försöksverksamhet med vidgad samordnad länsför-

valtning i Gotlands län. Denna lag innebär att Läns-

styrelsen i Gotlands län skall omfattas av det regel-

system som i dag reglerar skogsvårdsstyrelsens

respektive länsarbetsnämndens verksamheter.

Regeringen föreslår att förvaltningsmedel, som i dag

disponeras av Skogsvårdsstyrelsen Gotland, förs över

till anslaget C 1 Länsstyrelserna m.m. När det gäller de

förvaltningsmedel som länsarbetsnämnden i dag

disponerar anser regeringen att dessa för år 1998 bör

fördelas av Arbetsmarknadsstyrelsen i enlighet med den

modell som tillämpas vid fördelning av

förvaltningsresurser till länsarbetsnämnderna.

Riksdagen har godkänt regeringens förslag (prop.

1995/96:38, bet. 1995/96:BoU9 rskr. 1995/96:206 samt

prop. 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr.

1996/97:228) om ändrad länsindelning i Västsverige

m.m. Riksdagsbeslutet innebär bl.a. att Göteborgs och

Bohus, Älvsborgs samt Skaraborgs län, med undantag

för Habo och Mullsjö kommuner som förs över till

Jönköpings län, den 1 januari 1998 kommer att läggas

samman till ett län, Västra Götalands län. Samtidigt

bildas Länsstyrelsen i Västra Götalands län.

En organisationskommitté tillkallades den 6 mars

1997 för att förbereda och genomföra bildandet av den

nya länsstyrelsen. Kommittén har den 13 maj 1997

redovisat del av uppdraget. Regeringen avser att genom

omfördelning inom utgiftsområdet minska det tidigare

angivna besparingskravet för Länsstyrelsen i Västra

Götalands län till 30 miljoner kronor. Besparingen skall

vara uppnådd senast till år 2001.

Resultatinformation

I länsstyrelsernas årsredovisningar för budgetåret

1995/96 återfinns fler bedömningar av tillstånd inom de

olika politikområdena än i föregående års

redovisningar. I anslutning till dessa bedömningar

redovisas vilka förändringar som skett under året bl.a.

till följd av länsstyrelsens insatser. Det är av naturliga

skäl svårt att isolera de effekter som länsstyrelsernas

verksamhet gett upphov till från andra faktorer som

påverkat tillståndet i ett län. Regeringen bedömer dock

att länsstyrelsernas insatser i hög grad har främjat en

positiv utveckling inom länen, såväl totalt som inom

respektive politikområde.

Länsstyrelserna har i ökad utsträckning tagit initiativ

till samverkan med andra aktörer inom länen samt med

andra länsstyrelser, vilket har lett till en effektivare

verksamhet inom flera politikområden.

Regeringen redovisar sin närmare bedömning av

länsstyrelsernas olika verksamheter under respektive

utgiftsområde.

På uppdrag av regeringen har landshövdingarna i

särskilda rapporter redovisat förslag för att samordna

regionala åtgärder för ökad sysselsättning och tillväxt.

Arbetet har genomförts i bred samverkan med olika

aktörer i länen. En närmare redovisning av detta samt

regeringens slutsatser avses lämnas i en regionalpolitisk

proposition.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

För år 1998 beräknas de offentligrättsliga avgifter som

länsstyrelserna redovisar mot inkomsttitel bli cirka 150

miljoner kronor.

Länsstyrelserna prövar ansökningar om att bedriva

pantbanksverksamhet samt utövar tillsyn av pantbanker.

För denna offentligrättsliga verksamhet disponerar

länsstyrelserna avgiftsintäkterna. För år 1998 beräknas

dessa intäkter uppgå till cirka 100 000 kronor, vilket

motsvarar de beräknade kostnaderna för verksamheten.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Länsstyrelserna i Uppsala, Malmöhus och

Västernorrlands län har av RRV erhållit

revisionsberättelse med invändning avseende budgetåret

1995/96. För länsstyrelserna i Uppsala och Malmöhus

län gäller invändningen att förslagsanslagen för

Kulturmiljövård (11 B 15) och Kulturstöd vid

ombyggnad (11 B 17) har överskridits. Även

Riksantikvarieämbetet (RAÄ) har erhållit invändning

med anledning av överskridande av anslaget (11 B 17).

Regeringen redovisar sin bedömning av RAÄ:s

överskridande under utgiftsområde 17. Länsstyrelsen i

Västernorrlands län har fått invändning avseende

tecknande av borgen vid två tillfällen om totalt 5,05

miljoner kronor.

Regeringen bedömer att berörda länsstyrelser vidtagit

nödvändiga åtgärder i syfte att stärka den interna

kontrollen så att anslagsöverskridanden i framtiden inte

uppkommer. I fråga om invändningen avseende

tecknande av borgen kan regeringen konstatera att nya

kreditgarantier inte längre ställs ut då denna stödform

upphört vid årsskiftet 1996/97. Regeringens bedömning

är att Länsstyrelsen i Västernorrlands län vidtagit

nödvändiga åtgärder vad gäller tidigare ställda och

fortfarande gällande kreditgarantier.

RRV har i sin årliga rapport till regeringen påpekat

att det finns betydande olikheter i länsstyrelsernas

årsredovisningar som försvårar eller omöjliggör

jämförelser. För att öka jämförbarheten föreslår RRV

att regeringen inrättar en normfunktion för

redovisningsfrågor m.m. på central nivå. Regeringen

anser i likhet med RRV att en större enhetlighet bör

eftersträvas för att öka jämförbarheten. Ett arbete med

bl.a. denna inriktning pågår redan inom ramen för den

utveckling av resultatstyrningen som bedrivs inom

Regeringskansliet i samverkan med länsstyrelserna.

Inom ramen för detta utvecklingsarbete har bl.a. en

gemensam mall för länsstyrelsernas årsredovisningar

tagits fram, vilken underlättar jämförelser och samlade

resultatbedömningar. Det fortsatta utvecklingsarbetet

väntas leda till ytterligare förbättring av

årsredovisningarna kommande år.

RRV pekar vidare på att länsstyrelsernas verksamhet

har präglats av betydande besparingar samtidigt som de

fått ökade uppgifter till följd av EU-inträdet. Andra

väsentliga uppgifter kan därmed komma att

nedprioriteras. RRV bedömer att de resurser som lagts

ned på vissa av de nya EU-relaterade uppgifterna inte

varit tillräckliga. RRV anser att besparingarnas effekter

på verksamheten måste följas noga. Regeringen delar

RRV:s bedömning.

Slutsatser

I enlighet med tidigare beslutade besparingar (prop.

1994/95:100 bil. 14 s. 10, bet. 1994/95:BoU12, rskr.

1994/95:213, och prop. 1995/96:150 bil. 13 s. 1, bet.

1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) har anslaget C 1

Länsstyrelserna m.m. för år 1998 räknats ned med

drygt 150 miljoner kronor, vilket motsvarar cirka 9

procent.

Regeringen föreslår riksdagen att genom

omfördelning inom utgiftsområde 18 tillföra anslaget

C 1 Länsstyrelserna m.m. 50 miljoner kronor fr. o.m.

år 1998.

För verksamheter under anslaget C 2 Regionala

självstyrelseorgan beräknas 12 680 000 kronor.

Regeringen föreslår att anslaget C 1 Länsstyrelserna

m.m. räknas ned med motsvarande belopp.

Förvaltningsmedel om 4 358 000 kronor, som i dag

disponeras av Skogsvårdsstyrelsen Gotland under

utgiftsområde 23 anslag H 1 Skogsvårdsorganisationen

föreslår regeringen överförda till anslaget C 1

Länsstyrelserna m.m.

Med anledning av regeringens prop. 1994/95:100,

bilaga 14, framhöll bostadsutskottet (bet. 1994/95:

BoU12) att det vid fördelningen av förvaltningsanslaget

mellan olika länsstyrelser kunde finnas anledning att ta

hänsyn till länets befolkningsstorlek. Regeringen gav

Statskontoret i uppdrag att se över fördelningen av

förvaltningsanslaget mellan länsstyrelserna och ge

förslag till en fördelningsmodell med beaktande av olika

kriterier. Resultatet redovisas i Statskontorets rapport

(1996:8) Modeller för fördelning av ramanslaget till

länsstyrelserna. Samtliga länsstyrelser har yttrat sig i

ärendet. Regeringen har beslutat att omfördela anslaget

mellan länsstyrelserna fr.o.m. år 1998, varvid bl.a.

befolkningsstorlek fått genomslag.

Riksdagen har fattat beslut (prop. 1995/96:38, bet.

1995/96:BoU9, rskr. 1995/96:206) om sammanslagning

av länsstyrelserna i Kristianstads och Malmöhus län till

Länsstyrelsen i Skåne län. Regeringen avser till följd av

sammanslagningen att minska anslagsramen för

Länsstyrelsen i Skåne län med 30 miljoner kronor.

Regeringen avser att för år 1998 tilldela

Länsstyrelsen i Västra Götalands län en anslagsram som

motsvarar vad som tidigare tilldelats länsstyrelserna i

Göteborgs och Bohus, Skaraborgs samt Älvsborgs län,

med justering för Habo och Mullsjö kommuner som

förs över till Jönköpings län.

För riksdagens kännedom redovisas den fördelning

som regeringen, om riksdagen godtar

medelsberäkningen, senare avser att besluta om.

TABELL RAMANSLAGETS FÖRDELNING PÅ RAMPOSTER

1998

TUSENTAL KRONOR

LÄNSSTYRELSE

RAMPOST

Stockholms län

 168 880

Uppsala län

 54 615

Södermanlands län

 54 299

Östergötlands län

 69 944

Jönköpings län

 61 545

Kronobergs län

 50 803

Kalmar län

 53 359

Gotlands län

 35 547

Blekinge län

 45 483

Skåne län

 153 117

Hallands län

 53 652

Västra Götalands län

 246 972

Värmlands län

 64 453

Örebro län

 59 597

Västmanlands län

 56 153

Dalarnas län

 67 076

Gävleborgs län

 62 619

Västernorrlands län

 70 383

Jämtlands län

 57 079

Västerbottens län

 71 325

Norrbottens län

 88 544

Utvecklingsinsatser m.m.

 586

Summa

1 646 031

C 2. Regionala självstyrelseorgan

1998

Nytt anslag

1

12

680

1999

Beräknat

12

680

2000

Beräknat

12

680

Beloppen anges i tusental kronor

1. Anslaget disponeras av länsstyrelserna i Kalmar, Gotlands samt

Skåne län.

Anslaget avser medel för förvaltningskostnader hos

regionförbunden i Kalmar och Skåne län samt hos

Gotlands kommun med anledning av den

försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning i Kalmar, Gotlands och Skåne län,

som regleras i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet

med ändrad regional ansvarsfördelning.

Regeringens överväganden

En försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarfördelning har inletts den 1 juli 1997 i Kalmar,

Gotlands och Skåne län och avslutas vid utgången av år

2002 (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr.

1996/97:77). Syftet är att utveckla former för en bättre

demokratisk förankring av det regionala

utvecklingsarbetet.

Försöket innebär att ett regionalt självstyrelseorgan i

vart och ett av nämnda län från och med den 1 juli 1997

från länsstyrelserna tar över det regionala

utvecklingsansvaret i enlighet med vad som närmare har

preciserats i förordningen (1982:877) om regionalt

utvecklingsarbete. Självstyrelseorganen skall vidare från

länsstyrelsen överta ansvaret för frågor om länsplaner

enligt förordningen (1997:263) om länsplaner för

regional transportinfrastruktur. Statsbidrag som tidigare

överförts till regionala kulturinstitutioner via Statens

kulturråd skall fördelas av de regionala

självstyrelseorganen. Detta redovisas närmare under

utgiftsområde 17 anslaget A 5 Försöksverksamhet med

ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel.

Självstyrelseorganen skall också fr.o.m. den 1 januari

1998 besluta om användningen av vissa regionalpolitiska

medel. Detta redovisas närmare under utgiftsområde 19

anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder.

I Skåne län innebär försöksverksamheten att ett

regionförbund, som omfattar länets 33 kommuner och

två landsting, får ta över ansvaret för de frågor som

ingår i försöket. I Kalmar län, som omfattar tolv

kommuner samt landstinget, tar ett regionförbund över

ansvaret. I Gotlands län övertas ansvaret av Gotlands

kommun.

Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté

(dir. 1997:80) med uppgift att följa och utvärdera

försöksverksamheten. Senast den 1 oktober 2000 skall

kommittén redovisa sina överväganden och förslag om

den framtida regionala organisationen.

Slutsatser

Regeringen föreslår att ett nytt anslag C 2 Regionala

självstyrelseorgan inrättas för år 1998 för

förvaltningskostnader vid de regionala

självstyrelseorganen med anledning av

försöksverksamheten med ändrad regional

ansvarsfördelning i Kalmar, Gotlands och Skåne län.

Regeringen föreslår att medel motsvarande 12 680 000

kronor överförs från anslaget C 1 Länsstyrelserna m.m.

till det nya anslaget.

.

7 Lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet m.m

7.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar verksamheterna inom

Lantmäteriverket och Statens va-nämnd.

Vid ingången av år 1997 var cirka 2 880 personer

anställda inom den statliga lantmäteriorganisationen och

7 personer vid va-nämnden.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

799

927

583

738

525

620

421

523

433

360

443

910

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Den avgiftsfinansierade verksamheten uppvisar negativt

resultat för år 1996.

Genomförda rationaliseringar inom

lantmäteriområdet har medfört personalreduceringar

under 1996. Fortsatta rationaliseringar kan enligt

Lantmäteriverket förväntas under åren 1997 och 1998.

Större förändringar

En ny arbetsprocess införs successivt i

fastighetsbildningsverksamheten med början under år

1997.

Statens ägande i det tidigare av staten helägda

bolaget SVEFA - Svensk Fastighetsvärdering AB har

avvecklats.

Prioriteringar inför år 1998

En huvuduppgift för Lantmäteriverket under år 1998 är

att fullfölja organisationsöversynen och att fortsätta

arbetet med att integrera fastighetsbildning och

fastighetsregistrering samt att rationalisera dessa

verksamheter.

Databaser för grundläggande landskaps- och

fastighetsinformation skall byggas upp med sikte på

slutförande år 2003. Fastighetsregisterkartan skall så

långt möjligt föreligga i digital form år 2001.

7.2 Resultatbedömning och

slutsatser

De övergripande målen för det statliga lantmäteriet är

att verka för en ändamålsenlig fastighetsindelning och

en effektiv försörjning med grundläggande landskaps-

och fastighetsinformation. Landskaps- och

fastighetsinformation skall tillhandahållas i den form,

standard och aktualitet som tillgodoser angelägna

samhällsbehov.

Regeringen bedömer att de mål som lagts fast kan

nås trots ändrade organisatoriska, finansiella och

marknadsmässiga förutsättningar.

Utvecklingsinsatserna för att uppnå ett ökat

användarinflytande över produktionen av landskaps- och

fastighetsinformation fortgår. Lantmäteriverket har i en

rapport den 27 mars 1997 till regeringen redovisat

förslag till hur användarnas önskemål och inflytande

över de grundläggande databasernas innehåll,

utformning, kvalitet och tillgänglighet skall tillvaratas

och stärkas. Rapporten bereds för närvarande inom

Regeringskansliet.

Geografisk informationsteknik bör på ett så effektivt

sätt som möjligt utnyttjas inom samhällsplanering,

forskning, utbildning och näringspolitik. I detta

sammanhang är det angeläget att utveckling sker av nya

tillämpningar och tjänster med anknytning till

geografiska data.

Lantmäteriverket är för närvarande inne i en

omfattande omstruktureringsprocess. Inte minst

fastighetsbildningsverksamheten berörs. Den

verksamhet som finansieras med avgifter och

uppdragsintäkter visar negativa resultat under år 1996

och första halvåret 1997.

Regeringen avser att noga följa utvecklingen vad

gäller pågående organisationsöversyn och kostnaderna

för denna. Regeringen återkommer till riksdagen i

vårpropositionen 1998 med en fortsatt redovisning av

vilka insatser som har gjorts för att långsiktigt trygga

effektivitet och tillförlitlighet i lantmäteriverksamheten.

7.3 Anslag

D 1. Förvaltningskostnader för

Lantmäteriverket

1995/96

Utgift

793 194

Anslag

s-

kredit

1 326

Därav

1996

Utgift

579 076

1997

Anslag

490 272

Utgifts

-

progno

s

520 000

1998

Förslag

416 174

1999

Beräkna

t

427 848

2000

Beräkna

t

438 228

Beloppen anges i tusental kronor

Lantmäteriverket är central förvaltningsmyndighet för

frågor om fastighetsindelning och grundläggande

landskaps- och fastighetsinformation. Lantmäteriverket

är chefsmyndighet för lantmäterimyndigheterna i länen.

Lantmäteriorganisationen innehåller tre

huvudverksamheter: Fastighetsbildning,

Informationsförsörjning och Uppdragsverksamhet.

Lantmäteriverkets uppdragsverksamhet bedrivs inom

affärsområde Metria. Tjänsteexport inom

verksamhetsområdet bedrivs av det statligt ägda bolaget

Swedesurvey AB, som i stor utsträckning anlitar

personal från det statliga lantmäteriet.

Lantmäteriverkets budgetomslutning uppgick under

år 1996 till 1408 miljoner kronor.

Pågående omorganisationsarbete

Den nya statliga lantmäteriorganisationen trädde i kraft

den 1 januari 1996 då Lantmäteriverket bildades genom

en sammanslagning av Statens lantmäteriverk och

Centralnämnden för fastighetsdata. Samtidigt inrättades

i varje län statliga lantmäterimyndigheter genom

sammanslagning av tidigare statliga fastighetsbildnings-,

fastighetsregister- och överlantmätarmyndigheter.

Detta har inneburit rationaliseringar inom

lantmäteriområdet. Under år 1996 har antalet anställda

minskat med cirka 145 personer. Fortsatta

rationaliseringar inom fastighetsbildningsverksamheten

förväntas innebära personalreduceringar i

storleksordningen 400 personer. Minskad orderingång

inom uppdragsverksamheten samt upphandling av vissa

delar av produktionen i konkurrens ställer ökade krav

på rationalisering och minskning av personalen. En

översyn av Metrias organisation har genomförts. Till

följd av nämnda förändringar har även en översyn av

organisations- och resursbehov vid Lantmäteriverkets

centrala organisation i Gävle initierats. Sammanlagt

bedöms fortsatta rationaliseringar under åren 1997 och

1998 medföra en personalreducering med totalt cirka

750 personer.

Rationaliseringsarbetet kommer temporärt att

medföra stora omställningskostnader. För åren 1997

och 1998 har dessa kostnader av Lantmäteriverket

beräknats uppgå till mellan 100 och 120 miljoner

kronor. Lantmäteriverket har vidare aviserat att

nödvändiga personalminskningar m.m. kommer att

genomföras så snart som möjligt och i ett sammanhang.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Verksamheten vid Lantmäteriverket finansieras dels

med anslag, dels med avgifter och uppdragsintäkter.

Den avgifts- och uppdragsfinansierade verksamheten

vid Lantmäteriverket visar år 1996 ett negativt

ekonomiskt resultat om 39,4 miljoner kronor. Enligt

Lantmäteriverkets delårsrapport redovisas första

halvåret 1997 förlustsiffror på närmare 27 miljoner

kronor. En prognos för helåret 1997 indikerar

underskott på cirka 37 miljoner kronor.

Den avgiftsfinansierade verksamheten står år 1996

för 62 procent av den totala budgetomslutningen.

Osäkerheten i bedömda intäkter och kostnader för den

avgiftsfinansierade verksamheten är stor till följd av det

pågående omstrukturerings- och rationaliseringsarbetet.

Orsaken till den negativa ekonomiska utvecklingen är

bl.a. vikande orderingång och problem i samband med

omorganisationsarbetet och omfattande övertalighet

m.m. Resultatet bedöms av regeringen kunna vändas i

positiv riktning i slutet av 1998.

Inom den anslagsfinansierade verksamheten visar en

jämförelse mellan anslag och utfall att det

anslagssparande som fanns vid ingången av år 1996 helt

har förbrukats. Prognosen för år 1997 visar också ett

negativt utfall vilket innebär att den beviljade

anslagskrediten torde komma att utnyttjas.

I övrigt redovisar Lantmäteriverket följande.

Uppbyggnaden av databaser och utgivningen av de

allmänna kartorna har följt tidigare upprättad nioårig

plan för verksamheten.

Grundläggande landskaps- och fastighetsinformation

samt information från den allmänna kartläggningen

tillhandahålls på konkurrensneutrala villkor.

Ökad tillgänglighet till landskaps- och

fastighetsinformation skall åstadkommas bl.a. genom

utveckling av användaranpassade produkter.

Arbetet med digital fastighetsregisterkarta drivs

vidare med hög prioritet inom Lantmäteriverket. För

etableringen av en rikstäckande databas har upprättats

ett ramavtal mellan Lantmäteriverket och Svenska

kommunförbundet som reglerar

informationshanteringen mellan stat och kommun.

Verksamhetens inriktning m.m.

Regeringen bedömer att det är nödvändigt att

omorganisations- och rationaliseringsarbetet fullföljs.

Det är samtidigt viktigt att verksamheten kan hålla den

omfattning och den kvalitet som är nödvändig för

myndighetsutövningen och att samhällets behov av

grundläggande landskaps- och fastighetsinformation kan

tillgodoses. Regeringen avser, som ovan nämnts, att

återkomma till riksdagen vad gäller pågående

omorganisationsarbete.

Geografisk informationsteknik bör utnyttjas på ett

effektivt sätt i samhället. Databaser för grundläggande

landskaps- och fastighetsinformation skall enligt

regeringens mening byggas upp med sikte på

slutförande år 2003. Målet för arbetet med

fastighetsregisterkartan är att den så långt möjligt skall

föreligga i digital form år 2001.

Riksdagen har tidigare tagit ställning för att utsätta

delar av lantmäteriverksamheten för konkurrens genom

bolagisering och upphandling i konkurrens (prop.

1993/94:214, bet. 1993/94:BoU19, rskr. 1993/94:375,

prop. 1994/95:166, bet. 1994/95: BoU17,

rskr. 1994/95:313). Lantmäteriverket har i en rapport

den 28 november 1996 till regeringen redovisat

förutsättningarna för en bolagisering av den fristående

förlagsverksamheten och den kartografiska

uppdragsverksamheten. I rapporten redovisar

Lantmäteriverket som sin bedömning att det inte är

möjligt att ange när en bolagisering kan ske.

Det faktum att organisationen för närvarande utsätts

för omfattande förändringar talar enligt regeringens

uppfattning för att tills vidare avvakta med ett beslut om

bolagisering och med upphandling av ytterligare delar

av produktionen av landskapsinformation i konkurrens.

Det är också viktigt att frågorna om bolagisering och

om ökad konkurrensutsättning kan bedömas bl.a. mot

bakgrund av de förändringar av arbetsformerna inom

landskapsinformationsområdet som den pågående

övergången till digitala databaser innebär.

För närvarande pågår ett omfattande

utredningsarbete som har anknytning till

Lantmäteriverkets ansvarsområde.

Grunddatabasutredningen (Fi 1996:6) avser att lämna ett

betänkande den 30 september 1997. Den inom

Regeringskansliet tillsatta arbetsgruppen för samverkan

kring geografiska data och informationssystem,

REGGIT-gruppen, har avlämnat tre rapporter, den

senaste den 30 maj 1997. Rapporterna har

remissbehandlats. Arbetsgruppens förslag bereds för

närvarande inom Regeringskansliet. Projektet

 Pilotverksamhet med GIS i fysisk översiktsplanering

- PilotGIS - har överlämnat sin slutrapport till

Toppledarforum i juni 1997. En närmare redogörelse

över utvecklingen inom området lämnas i regeringens

skrivelse till riksdagen om utvecklingen på IT-området

(skr. 1997/98:19).

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

TABELL: BUDGET FÖR LANTMÄTERIVERKETS

AVGIFTSBELAGDA VERKSAMHET ÅR 1998

MILJONER KRONOR

VERKSAMHET

INTÄKTE

R

KOSTN

AD

RESULT

AT

Uppdrag

300

300

0

Förrättningar

330

330

0

Myndighetsservice

60

60

0

Pantbrevsregistrering &

kreditmarknadssystem

33

33

0

Tillhandahållande av

grundläggande

fastighetsinformation

90

44

46

Tillhandahållande av

grundläggande

landskapsinformation

55

32

23

Summa

868

799

69

Uppgifterna i tabellen grundar sig på underlag från Lantmäteriverket

Den avgiftsbelagda verksamhetens andel av den totala

budgetomslutningen beräknas för år 1997 uppgå till

cirka 65 procent.

Lantmäteriverkets uppdragsverksamhet och

myndighetsservice är avgiftsfinansierad och

konkurrensutsatt. Förrättningsverksamheten är också i

huvudsak avgiftsfinansierad och bedrivs som

myndighetsutövning.

Enligt regeringens proposition Finansiering m.m. av

lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet (prop.

1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95: 313)

skall användarna av landskaps- och

fastighetsinformation i ökad utsträckning bidra till

finansieringen av kostnaderna för drift och utveckling

av landskaps- och fastighetsinformationssystemen.

Denna prissättningsmodell introducerades vid utgången

av år 1996. Lantmäteriverket har redovisat att

erfarenheterna av den nya prissättningsmodellen är

goda.

Beträffande fastighetsområdet i en vidare mening

gäller enligt tidigare riksdagsbeslut (prop. 1983/84: 100

bil. 13, bet. 1983/84:BoU18, rskr. 1983/84:192)

principen att statens kostnader för

fastighetsdataverksamhet, fastighetsregistrering och

inskrivningsverksamhet samt vissa övriga kostnader hos

Lantmäteriverket och Domstolsverket skall täckas

genom expeditionsavgifter som tas ut vid

inskrivningsmyndigheterna. Regeringen har givit

Domstolsverket i uppdrag att i samråd med

Lantmäteriverket utarbeta och lämna förslag om

inskrivningsverksamhetens framtida organisation.

Finansierings- och prissättningsfrågor av betydelse i

sammanhanget har vidare behandlats i de tidigare

nämnda rapporterna från REGGIT-gruppen och

PilotGIS. Grunddatabasutredningen kommer också att

behandla dessa frågor.

När ett mera fullständigt underlag föreligger bör det

finnas förutsättningar för regeringen att mera samlat

återkomma till nu berörda finansierings- och

prissättningsfrågor.

Lantmäteriverket disponerar avkastningspliktigt

kapital med konsolideringsansvar för att finansiera

omsättningstillgångar i den avgiftsfinansierade

verksamheten. Regeringen avser att uppdra åt

Riksrevisionsverket att i samarbete med

Lantmäteriverket utreda vissa frågor rörande

finansiering och avkastningskrav gällande olika delar av

denna verksamhet och att bedöma förutsättningarna för

en avveckling av det s.k. statskapitalet.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några

invändningar i revisionsberättelsen avseende

Lantmäteriverkets årsredovisning för år 1996. RRV har

samtidigt i en särskild rapport pekat på att

redovisningen inte är upplagd på ett sådant sätt att det

går att särskilja olika verksamhetsgrenar på ett

tillräckligt tydligt sätt. RRV rekommenderar att resultat

redovisas för myndighets- och uppdragsverksamheten

på ett sådant sätt att verksamheterna kan särskiljas och

verifieras samt jämföras över åren. Rapporten har

behandlats av Lantmäteriverkets styrelse.

Regeringen anser att det är mycket angeläget att

lantmäteriverksamheten redovisas på ett överskådligt

och tydligt sätt så att det bl.a. går att skilja mellan olika

verksamhetsgrenar och att göra rättvisande jämförelser

mellan olika år. Med anledning av vad RRV framfört

avser regeringen uppdra åt RRV att i samråd med

Lantmäteriverket skyndsamt överväga vilka åtgärder

som bör vidtas för att förbättra redovisningen.

Slutsatser

Regeringen lade i propositionen år 1995 om finansiering

m.m. av lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet

(prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU 17, rskr.

1994/95:313) fast sparbetinget på Lantmäteriverket.

Därvid aviserades en neddragning med 75 miljoner

kronor för Lantmäteriverket för år 1998.

Mot denna bakgrund beräknas anslaget för Lant-

mäteriverket till 416 174 000 kronor.

Övrig information

Sedan riksdagen våren 1996 beslutat om en ny

lagstiftning om kommunala lantmäterimyndigheter har

regeringen meddelat 37 av de kommuner som tidigare

haft kommunal fastighetsbildningsmyndighet tillstånd att

inrätta kommunala lantmäterimyndigheter.

Ett statligt ägt bolag, SVEFA - Svensk

Fastighetsvärdering AB, bildades den 1 juli 1995 och

övertog vid denna tidpunkt den av Statens

lantmäteriverk bedrivna fastighetsekonomiska

uppdragsverksamheten. Redan i samband med

bolagsbildningen förutsattes att statens ägande skulle

avvecklas. Riksdagen bemyndigade därvid regeringen

att i en nära framtid sälja aktierna i bolaget (prop.

1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313).

Aktierna i bolaget har genom avtal den 30 juni 1997

överlåtits till ett bolag som ägs av en sammanslutning av

de anställda.

D 2. Statens va-nämnd

1995/96

Utgift

6 733

Anslag

s-

sparan

de

2 049

Därav

1996

Utgift

4 662

1997

Anslag

5 124

Utgifts

-

progno

s

5 620

1998

Förslag

5 349

1999

Beräkna

t

5 512

2000

Beräkna

t

5 682

Beloppen anges i tusental kronor

Statens va-nämnd handlägger mål enligt lagen

(1970:244) om allmänna vatten- och

avloppsanläggningar samt mål enligt lagen (1981:1354)

om allmänna värmesystem.

Det mål som gäller för Statens va-nämnd är att

handläggningstiden under budgetåret 1997 skall minskas

så att 75% av målen avgörs inom 12 månader och

resterande del inom 18 månader. Detta skall ske genom

fortsatt rationalisering och regelförenkling.

I sammanhanget bör nämnas att lagen (1970:244) om

allmänna vatten- och avloppsanläggningar varit föremål

för översyn inom ramen för Plan- och byggutredningen

(M 1992:03). Utredningens betänkande, Översyn av

PBL och va-lagen (SOU 1996:168), har

remissbehandlats och ärendet bereds för närvarande

inom Regeringskansliet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De ärenden som behandlas av nämnden uppvisar en

varierande omfattning och svårighetsgrad. Liksom

andra rättsprövande myndigheter har Statens va-nämnd

svårt att finna mätbara kvalitetsmått för verksamheten.

Av nämndens årsredovisning för budgetåret 1995/96

framgår att handläggningstiden för de slutligt handlagda

va-målen minskat från nästan 12 månader under

1994/95 till 11 månader under hela budgetperioden

1995/96 och till drygt 10 månader under 1996.

De hittillsvarande resultaten visar att de mål för

verksamheten som lagts fast kommer att uppnås.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några

invändningar i revisionsberättelsen avseende Va-nämn-

dens årsredovisning för budgetåret 1995/96.

Slutsatser

Mot denna bakgrund beräknar regeringen anslaget för

Statens va-nämnd till 5 349 000 kronor.

En översyn av målen kommer att göras inför år

1999. Det anslagssparande som uppstått - delvis

beroende på uppskjutna inköp m.m., delvis på grund av

viss överbudgetering av anslaget - bör kunna finansiera

bl.a. kostnaderna för en förestående flyttning till nya

lokaler.

8 Stöd till ekologisk omställning

och utveckling

8.1 Omfattning/ändamål

Till verksamhetsområdet stöd till ekologisk omställning

och utveckling hör utgifter för lokala

investeringsprogram. Verksamhetsområdet är nytt och

ett resultat av regeringens prioriteringar i budgeten.

Regeringen beslöt den 21 januari 1997 att tillsätta en

delegation för en ekologiskt hållbar utveckling. I

delegationen ingår statsråden Anna[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande,

Ylva[REDACTED_EFTERNAMN], Ulrika[REDACTED_EFTERNAMN], Annika[REDACTED_EFTERNAMN] och

Thomas[REDACTED_EFTERNAMN].

Den 21 mars lämnade delegationen sina första

förslag som sedan låg till grund för regeringens förslag

under rubriken Ett hållbart Sverige i den ekonomiska

vårpropositionen (prop. 1996/97:150). Regeringen

föreslog bland annat statligt stöd till lokala

investeringsprogram som ökar den ekologiska

hållbarheten i samhället. Riksdagen har beslutat i

enlighet med regeringens förslag.

Delegationen lämnade den 18 juni förslag om hur

stödet till lokala investeringsprogram närmare kan

utformas. I rapporten lämnades bland annat förslag om

ny lag som ger kommuner rätt att ge stöd till åtgärder i

lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska

hållbarheten i samhället. Förslaget remitterades.

Remissammanställning (Dnr M97/2410/9) finns

tillgänglig på Miljödepartementet.

Hållbar utveckling innebär att vi som lever i dag

tillgodoser våra behov utan att äventyra kommande

generationers möjlighet att tillgodose sina. Detta mål

fastslogs vid FN:s konferens om miljö och utveckling i

Rio de Janeiro 1992. De övergripande målen kan

sammanfattas i följande tre punkter:

 Skyddet av miljön

 Effektiv användning (av energi och andra

naturresurser)

 Hållbar försörjning (med naturresurser)

Sammantaget innehåller politiken för en ekologiskt

hållbar utveckling insatser inom många olika

verksamhetsområden. I det följande beskrivs stödet till

lokala investeringsprogram, liksom hur dessa program

bör kopplas till de andra insatser regeringen genomför.

De lokala investeringsprogrammen bör genom sin

utformning också aktivt kunna bidra till målsättningen

att halvera den öppna arbetslösheten fram till år 2000.

Kommunerna kan bli en viktig motor i utvecklingen mot

ett ekologiskt hållbart samhälle. Lokal förankring krävs

om arbetet med att föra in den ekologiska dimensionen i

samhällsbygget skall lyckas. Det lokala Agenda 21-

arbetet bör tas till vara i arbetet med

investeringsprogrammet.

Programmet bygger på en uppgiftsfördelning där

kommunen svarar för att insatser som lokala aktörer,

privata och offentliga, åtar sig att genomföra

sammanställs till ett lokalt investeringsprogram för

vilket kommunen ansöker om stöd av staten.

Programmet skall sammanfattas i ett erbjudande från

kommunen att se till att de med regeringen

överenskomna målen uppnås för en preciserad

bidragssumma. Regeringen tar ställning till ansökan och

det statliga projektbidraget och kommer överens med

kommunen om hur resultaten skall verifieras.

Kommunen svarar för att programmet genomförs

genom att ingå överenskommelser med de enskilda

investerarna om varje enskilt projekt.

Tidigare har en miljard kronor avsatts till ett fem-

årigt program för stöd till investeringar för en ekolo-

giskt hållbar samhällsutveckling, den s.k. kretslopps-

miljarden (prop.1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15,

rskr. 1995/96:307, SFS 1996:1378). Ett viktigt syfte

med kretsloppsmiljarden är att ge kommuner, företag

och organisationer möjlighet att pröva ny miljöteknik

och nya metoder och därigenom driva på utvecklingen

mot ekologisk hållbarhet. Programmet under

kretsloppsmiljarden, som framför allt är inriktat på

investeringar i pilotprojekt, kommer att fullföljas

parallellt med de lokala investeringsprogrammen.

Regeringen avser att kontinuerligt följa hur

kretsloppsmiljarden förhåller sig till de lokala

investeringsprogrammen, och om så är nödvändigt

genomföra de justeringar i bestämmelserna som bedöms

nödvändiga.

Parallellt med utvecklandet av de lokala

investeringsprogrammen arbetar Regeringskansliet med

en mängd åtgärder inom olika sektorer. För att

underlätta samordning är det regeringens uppfattning att

det bör vara möjligt att kombinera stöd inom ramen för

de lokala investeringsprogrammen med andra

statsbidrag i den mån övriga regelverk tillåter det.

8.2 Kommunens lokala

investeringsprogram

Ett av skälen till att de statliga pengarna skall

kanaliseras via kommunerna, i stället för att sökas direkt

av enskilda investerare, är behovet av ett helhets-

perspektiv. Kommunen känner bäst till vilka åtgärder

som är mest angelägna i arbetet för ekologisk hållbarhet

i den egna kommunen. Ett annat skäl är att en sådan

modell stimulerar kreativiteten hos de lokala aktörerna.

Av detta följer också att kommunerna skall ges stor

frihet i utformningen av sina lokala program.

Krav på programmen

Kommunerna ges möjlighet att i samverkan med olika

lokala aktörer, privata och offentliga, söka statligt stöd

till investeringsinsatser som ökar den ekologiska

hållbarheten. De olika projekt som omfattas av

kommunens investeringsprogram skall beskrivas.

Uttrycket projekt skall i detta sammanhang ges en vid

innebörd. Det kan avse fall när den slutliga mottagaren

av stödet är känd vid tidpunkten för ansökan, men det

kan också avse fall när kommunen avser att rikta

erbjudande om investeringsstöd till en viss kategori

hushåll eller företag. I det första fallet kan

investeringsobjektet preciseras, i det senare kan främst

anges efter vilka principer som investeringsobjekten

kommer att väljas ut. En kommun som avser att söka

statligt stöd skall anmäla sitt intresse till regeringen. Till

anmälan bifogas investeringsprogrammet. I programmet

bör följande punkter tas upp:

 Kommunens pågående och kommande arbete för att

skapa en ekologiskt hållbar utveckling skall

beskrivas brett. Helhetsperspektivet är av stor vikt.

De sociala aspekterna måste beaktas. Sverige har

genom Habitat agendan åtagit sig att verka för en ur

social synpunkt hållbar utveckling i

bostadsområdena. I programmen bör anges graden

av deltagande från allmänhet, ideella föreningar,

företag etc. samt hur den lokala Agenda-21

processen använts för att ta fram projekten. Där bör

också redovisas förekomsten av och innehållet i

folkbildnings- och utbildningsinsatser, förekomsten

av hållbarhets- och andra konsekvensbeskrivningar

samt effekter på sociala villkor och jämställdhet.

Hur programmet kopplas till regeringens satsning på

ett nationellt kunskapslyft bör redovisas. Regeringen

bedömer att det kommer att krävas olika former av

kompetenshöjande insatser för att ge bästa effekt på

omställningsarbetet.

 Sambanden med kommunens översiktliga planering

bör anges, särskilt när det gäller en långsiktigt god

hushållning med mark, vatten och den fysiska

miljön i övrigt. Hur kommunen avser att samordna

programmet med insatserna för omställning av

energisystemet och andra offentliga insatser för ökad

ekologisk hållbarhet skall framgå.

 Projekten skall beskrivas i termer av vilka resultat

man avser att åstadkomma för att uppnå en

ekologiskt hållbar utveckling samt vilka metoder

som skall användas för att åstadkomma resultaten.

När det gäller folkbildningsinsatser bör anges hur

åtgärderna ökar kunskapen och medvetenheten om,

samt påverkar attityder i frågor kring ekologisk

hållbarhet.

 Sysselsättningseffekterna av de planerade projekten

skall redovisas. Det gäller i första hand de direkta

effekterna men även en bedömning av projektens

påverkan på det framtida arbetskraftsbehovet.

Vidare bör anges hur stor andel av de sysselsatta

som hämtas från öppen arbetslöshet.

 Det bör redovisas hur investeringsinsatserna

stimulerar utvecklingen av ny teknik, nya processer

och nya arbetsmetoder som främjar en ekologiskt

hållbar utveckling. Detta kan medföra gynnsam

påverkan av näringslivet såväl lokalt som nationellt.

Kommunerna bör därför så långt möjligt är,

redovisa vilken roll investeringsprogrammet avses

spela härvidlag och vilka projekt som stödjer denna

inriktning.

 Beräknad kostnad för projekten och sökt

bidragsbelopp skall anges. Kommunen skall själv

ange vilken andel statligt bidrag man avser bevilja

olika projekt. Finansieringen av projekten skall

redovisas. EG:s statsstödsregler begränsar

möjligheten för staten att subventionera

konkurrensutsatt verksamhet till högst 30 % totalt

statsbidrag.

 De insatser som ingår i investeringsprogrammen bör

präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Många av

vardagslivets och arbetets villkor grundläggs i

samhällsplaneringen, när beslut fattas om mark- och

vattenanvändning, bebyggelse och rumslig

utveckling. Kvinnors erfarenheter, intressen och

prioriteringar måste tas bättre tillvara än hittills.

 Den arkitektoniska kvaliteten i den byggda miljön

måste tas tillvara och utvecklas i de lokala

investeringsprogrammen. Varsamhetsaspekterna i 3

kap. 10 § plan- och bygglagen skall vara vägledande

vid valet av åtgärd. I programmen bör redovisas på

vilket sätt arkitektoniska kvaliteter främjas och hur

bebyggelsens kulturhistoriska värden tas tillvara.

Kriterier för bedömning av

investeringsprogrammens ekologiska

hållbarhet

Av investeringsprogrammen skall framgå om och i så

fall hur de planerade insatserna:

a) minskar miljöbelastningen

b) ökar effektiviteten i användning av energi

c) ökar effektiviteten i användning av andra

naturresurser

d) gynnar användning av förnybara råvaror

e) ökar återbruk och återvinning av resurser

f) bidrar till att den biologiska mångfalden bevaras och

förstärks

g) bidrar till att förbättra cirkulationen av

växtnäringsämnen

8.3 Anslag

E 1. Stöd till lokala

investeringsprogram för

ekologisk

hållbarhet

1998

Nytt anslag (Förslag)

800 000

1999

Beräknat

1 800 000

2000

Beräknat

2 800 000

Beloppen anges i tusental kronor

Statsbidraget skall i första hand gå till

investeringsprojekt, en viktig utgångspunkt är att de

bidrar till att öka sysselsättningen. I de fall

investeringarna sker inom bostadsbebyggelsen kommer

insatser i de så kallade miljonprogramsområdena att

prioriteras. Medel kan även utgå till lokala

folkbildningsinsatser (t.ex. inom ramen för lokala

Agenda 21-projekt) och allmänna näringslivsinsatser

med anknytning till kommunens investeringsprogram.

En mindre del får användas till administration av

programmet.

Kommuner som avser att delta bör ge aktörer inom

kommunen (företag, organisationer, kommunala bolag

och förvaltningar, landstingsverksamheter, enskilda och

liknande) möjlighet att komma med förslag till projekt.

För att underlätta och påskynda arbetet med

utformningen av de lokala investeringsprogrammen kan

olika former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder,

exempelvis ALU, med fördel användas.

Statsbidrag utgår inte till påbörjade insatser. Inte

heller ges bidrag till åtgärder som ändå måste vidtas för

att uppfylla gällande lagar och föreskrifter, liksom ej

heller för löpande underhållsinsatser.

Endast kommuner kan söka stöd för sitt

investeringsprogram. Åtgärder inom regionala

verksamheter (t.ex. landstingsverksamheter) får tas in i

respektive kommunalt program. Det kan vara lämpligt

att flera kommuner (eller samtliga kommuner i ett län)

slår sig samman om ett gemensamt program (det kan

t.ex. gälla åtgärder i regionala system för

kollektivtrafik, värme, va, avfall). Varje kommun söker

emellertid statligt stöd för åtgärder inom den egna

kommunen. Som kommun räknas också kommunal-

förbund.

Ett lokalt investeringsprogram kan innehålla få eller

många konkreta investeringsprojekt och objekt.

Omfattningen av programmet påverkar inte

bedömningen. En kommun kan till exempel söka

investeringsbidrag för endast en del av kommunen.

Kommunen skall samråda med länsstyrelsen om sitt

investeringsprogram för att belysa projektens betydelse i

ett regionalt perspektiv och i förhållande till de

nationella miljömålen. Samrådet bör ske under arbetets

gång och redovisas i programmet. Länsstyrelsen skall

till regeringen avge ett samrådsyttrande.

Regeringen bör kunna fatta preliminära beslut redan

under våren 1998 att inteckna delar av anslaget för åren

1999-2000. De kommuner som ansökt om medel men

inte får sådant beslut för 1998 kan lämna förnyad

ansökan till regeringen följande år.

Bedömning och urval av kommunernas

förslag

De kommuner som bedöms ha de bästa förslagen till

lokala insatser för en ekologiskt hållbar utveckling får

del av de statliga pengar som anslagits till

investeringsprogrammen. Avsikten är att koncentrera

insatserna så att de kommuner som deltar får möjlighet

att åstadkomma märkbara resultat.

Staten skall vid urvalet främja en helhetssyn och

stimulera nya idéer när det gäller bland annat teknik och

arbetsmetoder, inte peka ut vissa typer av investeringar

eller speciella tekniska lösningar. Programmen skall

värderas utifrån vilka resultat avseende målen om

ekologisk hållbarhet samt i fråga om ökad sysselsättning

som beräknas åstadkommas i förhållande till det statliga

stödet.

Delegationen för en ekologiskt hållbar utveckling är

ansvarig för beredningen av förslag till regeringens

beslut när det gäller fördelningen av statsbidrag till

lokala investeringsprogram. Vid bedömningen av

ansökningar bör den kompetens och kunskap som finns

hos berörda sektorsmyndigheter tillvaratas.

Uppföljning, utvärdering och kunskaps-

spridning

Ett viktigt syfte med de lokala investeringsprogrammen

är att de skall fungera som stimulans till marknaden att

finna nya möjligheter och nya lösningar när det gäller

omställningen till ekologisk hållbarhet. Uppföljningen

och utvärderingen såväl av enskilda projekt och

program som av statsbidragssystemet som helhet är en

nödvändig och angelägen del av den statliga satsningen

på lokala investeringsprogram. De erfarenheter som fås

genom att det genomförs en mångfald olika åtgärder för

att öka den ekologiska hållbarheten måste tas tillvara

och spridas i samhället. Här kan det kompetenscentrum

som nämns i det följande spela en viktig roll.

Uppföljning

Varje ansökande kommun behöver ha en effektiv och

genomtänkt uppföljningsstrategi redan innan

programmet startar för att svara mot de krav på

uppföljning som ställs av regeringen. Regeringen

bedömer det som lämpligt att detta delvis kan ske i

samarbete med högskolor, universitet eller andra

forskningsinstitutioner.

Statlig uppföljning bör ske i form av en

sammanställning av årliga rapporter från kommunerna

som skall innehålla en redovisning av:

 hur tidplanen följs

 hur målen uppfylls när det gäller utlovade resultat

 medelsförbrukningen

Regeringen avser att ge länsstyrelserna och

Regeringskansliet (Miljödepartementet), i uppdrag att

årligen göra en samlad uppföljning av de lokala

investeringsprogrammen.

Utvärdering

Regeringen avser ge Riksrevisionsverket i uppdrag att

utvärdera måluppfyllelse och medelsanvändning i de

lokala investeringsprogrammen. Slutsatserna är ett

viktigt beslutsunderlag för regeringen inför kommande

insatser. Utvärderingen bör även redovisa i vilken mån

de lokala investeringsprogrammen bedöms vara

ekonomiskt lönsamma för investeraren, dvs. i vilken

mån investeringar av denna typ är lönsamma även utan

statligt stöd. Denna övergripande utvärdering kommer

att kräva insatser från såväl Boverket och

Naturvårdsverket som universitet, högskolor eller andra

forskningsinstitutioner.

Utvärderingen av ett program sker när det är

genomfört, de slutliga statsbidragen utbetalade och

huvuddelen av de direkta effekterna hunnit visa sig.

Denna tidpunkt kommer att skilja sig åt mellan de olika

kommunerna.

Kunskapsspridning

Resultaten från uppföljningar och utvärderingar har stort

intresse för bredare kretsar än de närmast berörda.

Övriga kommuner och andra investerare, högskolor,

massmedia är några exempel på intressenter. Såväl

goda som dåliga erfarenheter måste tas tillvara för att

utvecklingen skall kunna gå framåt.

Regeringens förslag

Regeringen föreslår en lag om rätt för kommuner att ge

stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar

den ekologiska hållbarheten i samhället.

Statsrådsdelegationens förslag: Överensstämmer med

regeringens förslag.

Remissinstanserna: I stort sett alla remissinstanser

instämmer i förslaget.

Regeringens överväganden

När regeringen fattat beslut om ett statligt bidrag till

kommunens lokala investeringsprogram är det

kommunens ansvar att programmet genomförs. Den

statliga kontrollen kommer främst att utövas genom

kontinuerlig uppföljning och genom krav på

resultatredovisning innan det slutliga statsbidraget

betalas ut.

Kommunen ansvarar för att fördela det ekonomiska

stödet vidare till de olika interna och externa aktörer

som är ansvariga för de åtgärder som beskrivs i

kommunens program. I princip gäller att en kommuns

åtgärder inte utan särskilt lagstöd får ske i former som

gynnar enskilda företag eller personer. Regeringen

föreslår därför en särskild lag som ger kommunerna rätt

att ge stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram.

Kommunen får anpassa sitt investeringsprogram, om

man hittar andra vägar att uppnå samma eller bättre

resultat till samma eller lägre kostnad. Dock måste

ändringarna meddelas regeringen.

För att få igång arbetet med hållbar utveckling på

såväl lokal som regional och central nivå, och

därigenom ge bättre förutsättningar för genomförandet

av de lokala investeringsprogrammen, krävs särskilda

insatser. Högst 30 miljoner kronor av anslaget för 1998

får användas för administration, utvärdering och

informationsinsatser m.m. Inom ramen för dessa medel

skall bland annat ett kompetenscentrum bildas, som kan

ge stöd till kommunerna i arbetet med

investeringsprogrammen samt sprida erfarenheterna

från de lokala investeringsprogrammen. Länsstyrelserna

kommer att kompenseras för vissa merkostnader i

samband med de lokala investeringsprogrammen.

Bidrag till lokalt utvecklingsarbete bör i begränsad

omfattning kunna lämnas från detta anslag, som ett led i

arbetet med att vidareutveckla lokala

investeringsprogram. För år 1998 bör 3,5 miljoner

kronor avsättas för detta ändamål.

BESTÄLLNINGSBEMYNDIGANDE

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1999

2000

Summa

Begärt

bemyndigan

de för 1998

1 000

1 000

2 000

I budgeten för år 1998 anvisas 800 miljoner kronor.

Riksdagen bör ge regeringen bemyndigande att fatta

preliminära beslut som också tar i anspråk delar av de

planerade anslagen för 1999 och 2000. En miljard av

respektive års anslag bör kunna reserveras i beslut

1998

Bilaga 1

Uppföljning av Preliminär analys av 1997 års regler för bostadsbidrag (Uo18)

ANTAL SAMT ANDEL HUSHÅLL MED SÄNKT BOSTADSBIDRAG I 500 KRONOR BREDA INTERVALL

FÖRDELADE PÅ DECILGRUPP

DECILGRUPP

(GRÄNSVÄRDE)

0

1 500

501 1000

1001 1500

1501 2000

2001 2500

MER ÄN

2500

TOTALT

1

30 390

5 590

1 220

460

120

15

0

37 780

(0 kr i inkomst)

(8,04%)

(1,48%)

(0,32%)

(0,12%)

(0,03%)

(0,00%)

(0,00%)

(10,0%)

2

31 530

5 060

770

320

90

10

0

37 780

(1 15 270)

(8,35%)

(1,34%)

(0,20%)

 (0,08%)

 (0,02%)

 (0,00%)

 (0,00%)

(10,0%)

3

23 960

7 970

4 240

1 170

350

70

10

37 780

(15 270 31

000)

 (6,34%)

(2,11%)

(1,12%)

(0,31%)

(0,09%)

(0,02%)

(0,00%)

(10,0%)

4

22 160

6 570

3 130

1 880

740

260

40

37 780

 (31 000 41

530)

(5,87%)

(1,74%)

(1,62%)

(0,50%)

(0,19%)

(0,07%)

(0,01%)

(10,0%)

5

20 790

7 490

6 330

2 170

740

250

25

37 780

(41 530 51 660)

 (5,50%)

(1,98%)

(1,68%)

(0,57%)

(0,19%)

(0,07%)

(0,01%)

(10,0%)

6

20 620

8 790

5 900

1 850

530

100

1

37 780

(51 660 61

170)

(5,46%)

(2,33%)

(1,56%)

(0,49%)

(0,14%)

(0,03%)

(0,00%)

(10,0%)

7

20 590

10 300

5 160

1 510

210

10

1

37 780

(61 170 70

720)

(5,45%)

(2,73%)

(1,37%)

 (0,40%)

(0,06%)

(0,00%)

(0,00%)

(10,0%)

8

21 360

10 780

4 620

960

60

5

0

37 780

(70 720 81 360)

 (5,65%)

(2,85%)

(1,22%)

(0,25%)

(0,02%)

(0,00%)

(0,00%)

(10,0%)

9

23 000

11 320

2 730

670

60

0

0

37 780

(81 360 97 830)

(6,09%)

(3,00%)

(0,72%)

(0,18%)

(0,02%)

(0,00%)

(0,00%)

(10,0%)

10

25 300

9 130

2 750

580

20

1

0

37 780

(97 830 w)

(6,70%)

(2,42%)

(0,73%)

(0,15%)

(0,00%)

(0,00%)

(0,00%)

(10,0%)

TOTALT

239 700

83 000

39 840

11 560

2 920

710

80

377 810

(63,44%)

(21,97%)

(10,55%)

(3,06%)

(0,77%)

(0,19%)

(0,02%)

(100,0%)

ANTAL SAMT ANDEL HUSHÅLL MED SÄNKT BOSTADSBIDRAG I 500 KRONOR BREDA INTERVALL

FÖRDELADE PÅ BOENDEFORM

BOENDEFORM

0

1 500

501 1000

1001 1500

1501 2000

2001 2500

MER ÄN

2500

TOTALT

Hyresrätt

213 290

41 950

18 140

1 500

200

30

5

275 110

(56,45%)

(11,10%)

(4,80%)

(0,40%)

(0,05%)

(0,01%)

(0,00%)

(72,82%)

Bostadsrätt

20 060

15 750

2 920

460

30

0

0

39 220

(5,31%)

(4,17%)

(0,77%)

(0,12%)

(0,01%)

(0,00%)

(0,00%)

(10,38%)

Egnahem

5 230

23 980

17 390

8 460

2 120

450

30

57 650

(1,38%)

(6,35%)

(4,60%)

(2,24%)

(0,56%)

(0,12%)

(0,01%)

(15,26%)

Övriga

boendeformer

1 110

1 330

1 390

1 140

570

230

40

5 820

(0,29%)

(1,74%)

(0,37%)

(0,30%)

(0,15%)

(0,06%)

(0,01%)

(1,54%)

TOTALT

239 700

83 000

39 840

11 560

2 920

710

80

377 810

(63,44%)

(21,97%)

(10,55%)

(3,06%)

(0,77%)

(0,19%)

(0,02%)

(100,0%)

ANTAL SAMT ANDEL HUSHÅLL MED SÄNKT BOSTADSBIDRAG I 500 KRONOR BREDA INTERVALL

FÖRDELADE PÅ FAMILJETYP

FAMILJETYP

0

1 500

501 1000

1001 1500

1501 2000

2001 2500

MER ÄN

2500

TOTALT

ENSAMSTÅENDE

 utan barn

64 550

9 670

1 260

320

30

5

0

75 830

(17,08%)

(2,56%)

(0,33%)

(0,09%)

(0,01%)

 (0,00%)

(0,00%)

(20,07%)

 ett barn

61 560

24 370

5 120

1 600

180

5

0

92 830

(16,29

%)

(6,45%)

(1,35%)

(0,42%)

(0,05%)

(0,00%)

(0,00%)

(24,57%)

två eller fler barn

57 500

16 170

5 520

1 525

140

20

0

80 870

(15,22%)

(4,28%)

(1,46%)

(0,40%)

(0,04%)

(0,01%)

(0,00%)

(21,41%)

SAMBOENDE

 utan barn

4 410

2 160

290

20

10

0

0

6 890

(1,17%)

(2,60%)

(0,08%)

(0,01%)

(0,00%)

(0,00%)

(0,00%)

(1,82%)

 ett barn

10 713

7 580

6 320

1 540

420

100

0

26 680

(2,84%)

(2,01%)

(1,67%)

(0,41%)

(0,11%)

(0,03%)

(0,00%)

(7,06%)

 två barn

19 840

10 150

9 720

2 730

1 060

270

40

43 820

(5,25%)

(2,69%)

(2,57%)

(0,72%)

(0,28%)

(0,07%)

(0,01%)

(11,60%)

 tre eller fler

21 120

12 900

11 620

3 820

1 080

310

40

50 890

barn

(5,59%)

(3,41%)

(3,08%)

(1,01%)

(0,29%)

(0,08%)

(0,01%)

(13,47%)

TOTALT

239 700

83 000

39 840

11 560

2 920

710

80

377 810

(63,44%)

(21,97%)

(10,55%)

(3,06%)

(0,77%)

(0,19%)

(0,02%)

(100,0%)

ANTAL SAMT ANDEL HUSHÅLL MED SÄNKT BOSTADSBIDRAG I 500 KRONOR BREDA INTERVALL

FÖRDELADE PÅ H-REGION (BOENDEREGION)

H-REGION

(BOENDEREGION)

0

1 500

501 1000

1001 1500

1501 2000

2001 2500

MER ÄN

2500

TOTALT

Stockholm

53 150

13 660

6 830

880

140

10

0

74 680

(14,07%)

(3,62%)

(1,81%)

(0,23%)

(0,04%)

(0,00%)

(0,00%)

(19,77%)

Göteborg

29 920

29 920

3 720

760

160

30

0

41 550

(7,92%)

(1,84%)

(0,99%)

(0,20%)

(0,04%)

(0,01%)

(0,00%)

(11,00%)

Malmö

16 900

6 020

2 450

520

120

30

5

26 040

(4,47%)

(1,59%)

(0,65%)

(0,14%)

(0,03%)

(0,01%)

(0,00%)

(6,89%)

Större städer

88 330

32 700

14 730

4 630

1 240

300

30

141 950

(23,28%)

(8,66%)

(3,90%)

(1,22%)

(0,33%)

(0,08%)

(0,01%)

(37,57%)

Södra

mellanbygden

33 920

14 980

7 940

3 090

800

210

30

60 970

(8,98%)

(3,97%)

(2,10%)

(0,82%)

(0,21%)

(0,06%)

(0,01%)

(16,14%)

Norra tätbygden

10 340

5 030

2 260

840

240

60

10

18 780

(2,74%)

(1,33%)

(0,60%)

(0,22%)

(0,06%)

(0,01%)

(0,00%)

(4,97%)

Norra glesbygden

7 130

3 660

1 900

840

220

60

10

13 820

(1,89%)

(0,97%)

(0,50%)

(0,22%)

(0,06%)

(0,02%)

(0,00%)

(3,66%)

TOTALT

239 700

83 000

39 840

11 560

2 920

710

80

377 810

(63,44%)

(21,97%)

(10,55%)

(3,06%)

(0,77%)

(0,19%)

(0,02%)

(100,0%)

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 4

 5

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 7

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 51

 51

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 51

 51

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 51

 51

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 51

 51

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 51

 51

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 51

 51

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

 51

 51