Samhällsplanering,

bostadsförsörjning

och byggande

18

Förslag till statsbudget för 2001

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 9

2 Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

11

2.1 Omfattning 11

2.2 Utgiftsutveckling 11

2.3 Skatteavvikelser 12

2.3.1 Skatteförmåner 12

2.3.2 Skattesanktioner 13

3 Politikområde Bostadspolitik 15

3.1 Politikområdets omfattning 15

3.2 Utgiftsutveckling 16

3.3 Mål för bostadspolitiken 16

3.4 Politikens inriktning 16

3.5 Insatser 18

3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 18

3.5.2 Insatser utanför politikområdet 19

3.6 Resultatbedömning 19

3.6.1 Resultat 19

3.6.2 Analys och slutsatser 22

3.7 Revisionens iakttagelser 24

3.8 Budgetförslag 24

3.8.1 31:1 Boverket 24

3.8.2 31:2 Räntebidrag m.m. 25

3.8.3 31:3 Statens bostadskreditnämnd: Förvaltningskostnader 27

3.8.4 31:4 Statens bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet 27

3.8.5 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador 28

3.8.6 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 29

3.8.7 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter

29

3.8.8 31:8 Statens geotekniska institut 30

3.8.9 31:9 Lantmäteriverket 30

3.8.10 31:10 Statens va-nämnd 31

3.8.11 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk

hållbarhet 32

4 Politikområde Regional samhällsorganisation 33

4.1 Omfattning 33

4.2 Utgiftsutveckling 33

4.3 Mål 34

4.4 Politikens inriktning 34

4.5 Insatser 34

4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 34

4.5.2 Insatser utanför politikområdet 34

4.6 Resultatbedömning 35

4.6.1 Resultat 35

4.6.2 Analys och slutsatser 37

4.7 Revisionens iakttagelser 37

4.8 Budgetförslag 37

4.8.1 32:1 Länsstyrelserna m.m. 37

4.8.2 32:2 Regionala självstyrelseorgan 39

5 Ekonomisk familjepolitik 41

5.1 Budgetförslag 41

5.1.1 21:1 Bostadsbidrag 41

6 Miljöpolitik 45

6.1.1 Anslag 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk

hållbarhet 45

6.1.2 Anslag 34:2 Centrum för kunskap om ekologisk hållbarhet 46

Bilaga 1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 49

Tabellförteckning

Utveckling inom utgiftsområdet 10

2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 11

2.2 Skatteavvikelser, netto 12

3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Bostadspolitik 16

3.2 Anslagsutveckling för Boverket 24

3.3 Beräkning av anslaget år 2001 25

3.4 Anslagsutveckling för Räntebidrag m.m. 25

3.5 Antaganden om byggvolym 25

3.6 Beräknade utbetalningar av räntebidrag - fördelat på

ändamål och upplåtelseform 25

3.7 Beräkning av anslaget 2001 27

3.8 Anslagsutveckling för Statens bostadskreditnämnd: Förvaltningskostnader

27

3.9 Beräking av anslaget 2001 27

3.10 Anslagsutveckling för Statens bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet

27

3.11 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde Äldre garantier 28

3.12 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde Nya garantier 28

3.13 Anslagsutveckling för Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador 28

3.14 Beräkning av anslaget för 2001 29

3.15 Anslagsutveckling för Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 29

3.16 Anslagsutveckling för Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för

studenter 29

3.17 Anslagsutveckling för Statens geotekniska institut 30

3.18 Uppdragsverksamhet 30

3.19 Beräkning av anslaget 2001 30

3.20 Anslagsutveckling för Lantmäteriverket 30

3.21 Offentligrättslig verksamhet 31

3.22 Uppdragsverksamhet 31

3.23 Beräkning av anslaget 2001 31

3.24 Anslagsutveckling för Statens va-nämnd 31

3.25 Beräkning av anslaget 2001 32

3.26 Anslagsutveckling för Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar

ekologisk

hållbarhet 32

4.1 Utgiftsutvecklingen 33

4.2 Anslagsutveckling 37

4.3 Offentligrättslig verksamhet 38

4.4 Beräkning av anslaget för år 2001 39

4.5 Ramanslagets fördelning på ramposter år 2001 39

4.6 Anslagsutveckling 39

5.1 Anslagsutvecklingen 21:1 Bostadsbidrag 41

5.2 Hushåll med bostadsbidrag under maj månad, 1995 1999 42

5.3 Beräkning av anslaget för 2001 42

6.1 Anslagsutveckling 45

6.2 Bemyndiganden 45

6.3 Beräkning av anslaget år 2001 46

6.4 Anslagsutvecklingen 46

6.5 Beräkning av anslag år 2001 47

Anslagsbenämningar 2000 och 2001 51

Diagramförteckning

4.1 Länsstyrelsernas finansiering 36

4.2 Ramanslaget fördelat på sakområden 38

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner avvecklingen av det statliga

räntestödet för reparation och underhåll

(RBFstödet (avsnitt 3.8.2),

2. godkänner att räntebidrag enligt 1991 års

regler utbetalas som ett engångsbelopp i

januari 2001 (avsnitt 3.8.2),

3. godkänner förslag till ändrade regler för

räntesubvention enligt 1993 års regler, såvitt

gäller frågan om viss tidpunkt för ansökan

om bidrag och såvitt gäller frågan om viss

tidpunkt för ansökan om utbetalning av

bidrag, m.m. (avsnitt 3.8.2),

4. godkänner vad regeringen förordar om

avräkning av anslaget 31:4 Statens

bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet

(avsnitt 3.8.4),

5. godkänner bemyndigande i fråga om

anslaget 34:1 Stöd till lokala

investeringsprogram för ekologisk hållbarhet

(avsnitt 6.1.1),

6. för budgetåret 2001 anvisar anslaget under

utgiftsområdet 18 Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande enligt

följande uppställning.

Utveckling inom utgiftsområdet

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

21:1

Bostadsbidrag

ramanslag

4 760 000

31:1

Boverket

ramanslag

135 765

31:2

Räntebidrag m.m.

ramanslag

1 952 000

31:3

Statens bostadskreditnämnd: Förvaltningskostnader

ramanslag

13 383

31:4

Statens bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet

ramanslag

600 000

31:5

Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador

ramanslag

50 000

31:6

Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder

ramanslag

7 000

31:7

Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter

ramanslag

274 000

31:8

Statens geotekniska institut

ramanslag

25 284

31:9

Lantmäteriverket

ramanslag

416 323

31:10

Statens va-nämnd

ramanslag

6 519

31:11

Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet

ramanslag

135 000

32:1

Länsstyrelserna m.m.

ramanslag

1 864 659

32:2

Regionala självstyrelseorgan

obetecknat anslag

25 138

34:1

Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet

ramanslag

1 364 500

34:2

Centrum för kunskap om ekologisk hållbarhet

ramanslag

5 169

Summa

11 634 740

2 Utgiftsområde 18, Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande

2.1 Omfattning

Utgiftsområdet är indelat i politikområdena Bo-

stadspolitik och Regional samhällsorganisation.

Vidare ingår vissa anslag inom politikområdena

Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik.

2.2 Utgiftsutveckling

Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Politikområde Bostadspolitik

9 262

6 210

5 204

3 615

3 310

3 289

Politikområde Regional samhällsorganisation

1 819

1 819

1 851

1 890

1 921

1 960

Politikområde Ekonomisk familjepolitik 2

5 067

5 170

4 500

4 760

4 650

4 530

Politikområde Forskningspolitk 3

116

130

149

-

-

-

Politikområde Miljöpolitik 3

908

1 763

1 055

1 370

1 130

835

Totalt för utgiftsområde 18

17 172

15 093

12 760

11 635

11 012

10 613

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Politikområdet ligger under utgiftsområde 12.

3 Politikområdet ligger under utgiftsområde 20.

2.3 Skatteavvikelser

Samhällets stöd inom utgiftsområde 18 Sam-

hällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

redovisas i huvudsak som anslag på statsbudge-

tens utgiftssida. Vid sidan av de stöd som redovi-

sas via anslag finns dock även stöd på statsbud-

getens inkomstsida i form av olika särregler i

skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar beteck-

nas som saldopåverkande skatteavvikelser. De

kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och fö-

retagens inkomster eller priser. Skatteförmåner-

na kan vara motiverade av fördelningspolitiska

eller andra skäl. Om en sådan förmån på budge-

tens inkomstsida avvecklas leder detta till en

budgetförstärkning för den offentliga sektorn.

Skatteavvikelsernas storlek har beräknats med

den s.k. utgiftsekvivalentmetoden. Metoden in-

nebär att den nettoberäknade skatteavvikelsen är

lika med storleken på den skattefria transferering

som fullt ut kompenserar den skattskyldige för

en eventuell avveckling av avvikelsen.

Värdet på de aggregerade skatteavvikelserna

bör tolkas med stor försiktighet. Nedan redovi-

sas de skatteavvikelser som är direkt hänförbara

till utgiftsområdet. Redovisningen avser de regler

som gällde den 1 januari 2000 och tar inte hänsyn

till de skatteförändringar som föreslås i

propositionen..

Tabell 2.2 Skatteavvikelser, netto

Miljarder kronor

2000

2001

Avkastning småhus

13,04

11,07

Avkastning bostadsrätt

2,38

1,38

Kapitalvinstbeskattning på eget hem

och bostadsrätt

1,15

1,15

Försäljning av tomtmark och

byggnader

0,05

0,06

Tidpunkt för redovisningsskyldighet i

byggnadsrörelse

0,21

0,24

Ränteutgifter för bostadsrättsföre-

ningar

-1,84

-1,54

Fastighetsskatt på hyreshus

(bostadsdelen)

-2,46

-4,10

Fastighetsskatt på lokaler

-2,48

-2,58

Fastighetsskatt på industrienheter

-1,04

-1,05

Summa

9,01

4,63

2.3.1 Skatteförmåner

Avkastning småhus

Avkastning från eget hem behöver ej tas upp till

beskattning. Däremot utgår fastighetsskatt med

1,5 procent av taxeringsvärdet. Skatteavvikelsen

utgörs av skillnaden mellan skatten (30 procent)

på räntan på fastighetens marknadsvärde och

fastighetsskatten.

Avkastning bostadsrätt

Bostadsrättsförening skall årligen ta upp en

intäkt om 3 procent av fastighetens taxeringsvär-

de. Därutöver utgår fastighetsskatt på 1,5 pro-

cent av taxeringsvärdet (temporärt nedsatt till

1,2 procent år 2000). Skatteavvikelsen utgörs av

skillnaden mellan skatten (30 procent) på räntan

på det sammanlagda marknadsvärdet av bostads-

rätterna och den skatt som betalas.

Kapitalvinst på eget hem och bostadsrätt

Endast halva kapitalvinsten som eventuellt upp-

står vid försäljning av eget hem och bostadsrätt

tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital.

Kapitalvinsten kan fr.o.m. den 8 september 1993

under vissa omständigheter också skjutas upp.

Vid sidan av att endast halva kapitalvinsten tas

upp motsvarar skatteavvikelsen, vad avser

möjligheten till uppskov, en räntefri kredit.

Försäljning av tomtmark och byggnader

Skatteavvikelsen gäller försäljning av tomtmark

till icke-skattskyldiga och den obeskattade

vinstmarginalen på byggnader som byggts i egen

regi med uttagsbeskattning och som sålts vidare

till icke skattskyldig person.

Tidpunkt för redovisningsskyldighetens inträde i

byggnads- och annan entreprenadverksamhet

Redovisningsskyldigheten inträder två månader

efter det att fastigheten har tagits i bruk.

Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten.

2.3.2 Skattesanktioner

Ränteutgifter för bostadsrättsföreningar

Avdragsrätten för räntor är begränsad och får ej

överstiga den intäkt på 3 procent av taxerings-

värdet som föreningen skall ta upp till beskatt-

ning.

Fastighetsskatt på hyreshus (bostadsdelen)

Fastighetsskatten på hyreshusfastigheter (bo-

stadsdelen) är en objektskatt som enbart träffar

fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas

som inkomst av näringsverksamhet utgör fastig-

hetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna),

till den del den inte reducerar skatten, en skatte-

avvikelse.

Fastighetsskatt på lokaler

Fastighetsskatten på lokaler är en objektskatt

som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom

intäkterna beskattas som inkomst av närings-

verksamhet, utgör fastighetsskatten (som är av-

dragsgill mot intäkterna), till den del den inte re-

ducerar skatten, en avvikelse.

Fastighetsskatt på industrienheter

Fastighetsskatten på industrienheter är en ob-

jektskatt som enbart träffar fastighetskapital.

Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av

näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som

är avdragsgill mot intäkterna), till den del den

inte reducerar skatten, en avvikelse.

3 Politikområde Bostadspolitik

3.1 Politikområdets omfattning

Politikområdet Bostadspolitik omfattar frågor

om statens stöd till bostadssektorn,

bostadsförsörjning, bostadssociala frågor samt

samhällsplanering och bostadsrelaterade frågor

kring ekologi och miljö. Till politikområdet har

även förts tekniska frågor med anknytning till

byggnader och anläggningar.

Politikområdet omfattar ca 3,6 miljarder

kronor i anslag i huvudsak för bidrag. Vidare

ingår sex myndigheter med ca 2 400 anställda

och 590 miljoner kronor i anslag samt ca

1 300 miljoner kronor i intäkter som i huvudsak

kommer från icke-statliga kunder. De sex

myndigheterna är Boverket, Statens

bostadskreditnämnd, Fonden för fukt- och

mögelskador, Statens geotekniska institut,

Lantmäteriverket och Statens va-nämnd.

Resurserna inom politikområdet innefattar

plan-, bygg- och bostadsfrågor, geotekniska

frågor samt lantmäteriverksamhet, m.m.

Huvuddelen av resurserna riktar in sig på stöd i

form av

räntebidrag, investeringsbidrag för anordnande

av studentbostäder, bidrag till äldrebostäder,

bostadsinvesteringar som främjar ekologisk

hållbarhet samt statliga kreditgarantier vid ny-

och ombyggnad av bostäder. Det internationella

samarbetet rör främst deltagande i särskilda

samarbetsprojekt inom den europeiska unionen,

samarbete inom Östersjöområdet samt FN-

samarbete genom t.ex. världskonferensen om

boende och bebyggelsefrågor, Habitat II.

Politikområdet Bostadspolitik är nära

besläktat med flera andra politikområden.

Bostadsbidragen inom den Ekonomiska

familjepolitiken och Storstadspolitiken knyter

starkt an till genomförandet av bostadspolitiken.

Frågor med anknytning till byggande och

förvaltning av byggnader och anläggningar är

vidare besläktade med energifrågor m.m. som

behandlas inom Energipolitiken.

3.2 Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Bostadspolitik

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

31:1 Boverket

124,3

130,9

134,4

135,8

138,5

141,6

31:2 Räntebidrag m.m.

7 366,6

3 742,0

3 891,0

1 952,0

1 669,0

1 769,0

31:3 Statens bostadskreditnämnd:

Förvaltningskostnader

11,6

13,2

11,6

13,4

13,7

13,9

31:4 Statens bostadskreditnämnd:

Garantiverksamhet

1 246,9

1 800,0

600,0

600,0

600,0

600,0

31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador

34,5

40,0

60,0

50,0

50,0

40,0

31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder

3,3

7,0

5,0

7,0

7,0

7,0

31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder

för studenter

-

1,0

1,0

274,0

125,0

-

31:8 Statens geotekniska institut

26,6

24,1

24,3

25,3

25,8

26,4

31:9 Lantmäteriverket

390,5

417,8

418,1

416,3

424,7

434,1

31:10 Statens va-nämnd

5,5

6,7

6,8

6,5

6,7

6,8

31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar

ekologisk hållbarhet

-

-

-

135,0

250,0

250,0

2000 A9 Bonusränta för ungdomsbosparande

3,3

7,5

7,5

-

-

-

2000 A11 Internationellt samarbete

10,3

20,0

24,0

-

-

-

2000 A13 Vissa investeringsbidrag

-

-

6,0

-

-

-

1999 A3 Vissa äldre låne- och bidragsstöd för

bostadsändamål m.m.

7,4

-

1,0

-

-

-

1999 A12 Investeringsbidrag för anordnande av

bostäder för studenter m.fl.

31,2

-

13,5

-

-

-

Totalt för Utgiftsområde 18

9 262,0

6 210,2

5 204,2

3 615,3

3 310,4

3 288,8

Anslag inom Utgiftsområde 9

1999 B19 Bidrag till äldrebostäder m.m.

102,4

-

230,0

-

-

-

Totalt för Politikområdet Bostadspolitik

9 364,4

6 210,2

5 434,2

3 615,3

3 310,4

3 288,8

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

3.3 Mål för bostadspolitiken

Målet för bostadpolitiken är att alla skall ges

förutsättningar att leva i goda bostäder till

rimliga kostnader och i en stimulerande och

trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar.

Boendemiljön skall bidra till jämlika och värdiga

levnadsförhållanden och särskilt främja en god

uppväxt för barn- och ungdomar (prop.

1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr.

1997/98:306). Vid planering och byggande skall

ekologisk hållbarhet vara grund för

verksamheten.

Jämfört med budgetpropositionen för år 2000

är målet kompletterat och delvis omformulerat,

dock utan att inriktningen därmed förändrats.

3.4 Politikens inriktning

Inom ramen för det övergripande målet för

politikområdet är nu fyra områden i första hand

prioriterade i regeringens arbete.

- Bostadsförsörjningen, särskilt att undanröja

hinder för och stimulera bostadsbyggande i

expansiva regioner.

- Utveckling av de allmännyttiga

bostadsföretagen.

- Lägre bygg- och boendekostnader.

- Öka den ekologiska hållbarheten i samhället.

Bostadsförsörjningen

Bostaden är en social rättighet. Målsättningen att

bostadspolitiken skall skapa förutsättningar för

alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader

förutsätter aktiva insatser av kommunerna.

Kommunerna har det övergripande ansvaret för

bostadsförsörjningen på den lokala nivån. De

ändringar som i början av 1990-talet

genomfördes av reglerna för den kommunala

verksamheten inom bostadsförsörjningen

förändrade inte kommunernas grundläggande

ansvar för bostadsförsörjningen. Det

kommunala åtagandet baseras i allt väsentligt på

kommunallagen (1991:900) och socialtjänstlagen

(1980:620).

Situationen på bostadsmarknaden med

bostadsbrist i ett ökat antal kommuner, framför

allt i storstadsområdena, kan komma att utgöra

ett allvarligt hinder för en fortsatt snabb

sysselsättningstillväxt och bidra till att

inflationstrycket i ekonomin ökar. Regeringen är

angelägen om att så långt möjligt bidra till att

förutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande

förbättras, framför allt när det gäller

hyresbostäder. Samtidigt tycks nu finnas en

osäkerhet i många kommuner om vilket ansvar

man har för bostadsförsörjningen. I vissa

kommuner byggs inte alls även om det finns ett

stort behov. Enligt regeringens uppfattning finns

det därför skäl att förtydliga det kommunala

ansvaret för bostadsförsörjningen.

Ett förslag om en ny lag om kommunernas

bostadsförsörjningsansvar har redovisats i en

promemoria som har utarbetats inom

Finansdepartementet och Justitiedepartementet.

Promemorian har remissbehandlats. Regeringen

avser att återkomma till riksdagen med förslag i

denna fråga i en proposition om

bostadsförsörjning m.m. under hösten.

Utveckling av de allmännyttiga

bostadsföretagen

De kommunala allmännyttiga bostadsföretagen

har alltsedan sin tillkomst varit ett mycket

betydelsefullt verktyg för kommunerna när de

skall uppfylla sitt ansvar inom

bostadsförsörjningen. Starka och välskötta

bostadsföretag som drivs utan vinstsyfte och

som är öppna för alla grupper av medborgare

måste även i fortsättningen vara ett

grundläggande inslag i den svenska

bostadspolitiken.

Regeringen beslutade den 6 maj 1999 om

direktiv till en särskild utredare att ta fram

underlag för kommande beslut om allmännyttiga

bostadsföretag. Utredningen överlämnade i

december 1999 betänkandet På de boendes

villkor - allmännyttan på 2000-talet (SOU

1999:148). Därefter tillsattes en parlamentariskt

sammansatt kommitté (dir. 1999:110) med

uppgift att värdera utredningens förslag om olika

verksamhetsformer för icke-vinstdrivande

företag m.m. och bedöma behovet av ett nytt

regelverk för sådana företag. Kommitténs arbete

skall enligt direktiven redovisas senast den 1

november 2000.

Under den tid då den framtida utvecklingen

av de allmännyttiga bostadsföretagen utreds har

riksdagen beslutat att ett tidsbegränsat

sanktionssystem skall gälla. Syftet med det

tillfälliga sanktionssystemet är att motverka att

de kommunala bostadsföretagen säljs ut eller att

pengar förs över från bostadsföretagen till annan

verksamhet i kommunerna (prop. 1998/99:122,

bet. 1998/99:BoU11, rskr. 1998/99:251).

Lägre bygg- och boendekostnader

Boendekostnaderna i Sverige är bland de högsta i

Europa som andel av den disponibla inkomsten.

Ett genomsnittligt hushåll betalar ungefär

30 procent av sin disponibla inkomst för att bo i

en hyreslägenhet. Regeringen har som mål att

minska den andelen. Målet kan nås både genom

att boendekostnaderna minskar och genom att

hushållens disponibla inkomster ökar.

Det är angeläget att komma till rätta med de

höga produktionskostnaderna inte minst för att

få rimliga boendekostnader i nya bostäder.

Regeringen tillsatte våren 1996 en

byggkostnadsdelegation med uppgift att aktivt

och i samarbete med byggsektorns aktörer arbeta

för långsiktigt sänkta produktionskostnader för

bostäder. Delegationen lämnade i maj 2000 sitt

slutbetänkande Från byggsekt till byggsektor

(SOU 2000:44). Betänkandet har

remissbehandlats och bereds nu inom

Regeringskansliet.

Utformningen av fastighetsskatten har också

en viss betydelse för boendekostnaderna.

Fastighetsbeskattningskommittén som haft i

uppdrag att se över och utvärdera reglerna om

fastighetsskatt m.m. lämnade i maj månad sitt

slutbetänkande Likformig och neutral

fastighetsbeskattning (SOU 2000:34).

Betänkandet har remissbehandlats.

Öka den ekologiska hållbarheten i samhället

Samhällsplaneringens inriktning har stor bety-

delse för möjligheterna att nå närmare målet om

ekologisk hållbarhet. De nationella

miljökvalitetsmålen skall, tillsammans med

övriga nationella mål, vara vägledande för fysisk

planering och samhällsbyggande (prop.

1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6,

rskr.1998/99:183). Det är regeringens

uppfattning att insatser inom

samhällsplaneringsområdet, såväl vad avser

metodutvecklingsarbete som indirekt stödjande

verksamheter, t.ex. lantmäteriet, skall inriktas

mot att såväl kort- som långsiktigt öka den

ekologiska hållbarheten i samhället. Väl

fungerande system för informationsförsörjning

av hög kvalitet, bl.a. när det gäller landskaps- och

fastighetsinformation samt geoteknisk kunskap

och information, är av stor betydelse för den

fysiska planeringen.

Byggverksamheten i samhället har en bety-

dande inverkan på den ekologiska hållbarheten.

En stor mängd naturresurser binds genom in-

vesteringarna och dessutom står den byggda

miljön för en stor andel av resursförbrukningen,

t.ex. när det gäller energianvändningen. Det är

därför regeringens avsikt att även i fortsättningen

rikta in samhällsinsatserna inom byggområdet

mot åtgärder som ökar den ekologiska

hållbarheten utan att andra angelägna

samhällskrav läggs åt sidan. Särskilt angeläget är

att detta arbete samordnas med insatser för en

bättre inomhusmiljö.

Inför år 2001 är det viktigt att Statens

geotekniska instituts roll som geotekniskt

kompetenscentrum stärks och den gentemot

andra aktörer oberoende sakkunnighetsrollen

inom ras- och skredområdet vidmakthålls.

Vid besluten kring omorganisationen av verk-

samheten vid Lantmäteriverket uttalades att

verksamheten utgör en viktig del av samhällets

grundläggande infrastruktur (prop. 1994/95:166,

bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313).

Samhällets beställning av landskapsinforma-

tion regleras i en långsiktig plan som avser bud-

getåren 1994/95 2003 (prop. 1993/94:100 bil

15, bet. 1993/94:BoU10, rskr. 1993/94:185).

Målet är att verka för en effektiv försörjning med

grundläggande landskaps- och fastighetsinfor-

mation samt att tillhandahålla aktuell informa-

tion i den form, standard och aktualitet som till-

godoser angelägna samhällsbehov.

Av den senaste IT-propositionen framgår att

geografisk informationsteknik är en viktig del i

utvecklingen mot informations- och kunskaps-

samhället (prop. 1999/2000:86, bet.

1999/2000:TU09, rskr. 1999/2000:256). Tekni-

ken ger förutsättningar för en mer rationell han-

tering av ärenden inom olika samhällssektorer,

bl.a. har Miljömålskommittén uppmärksammat

tekniken för att nå miljömålen (SOU 2000:52).

En arbetsgrupp i Regeringskansliet har tagit fram

ett förslag om hur infrastrukturen på området

Samhällets informationsförsörjning kan se ut och

föreslår att denna börjar att tillämpas på bl.a.

fastighetsinformation och geografisk

information (Ds 2000:34).

3.5 Insatser

3.5.1 Statliga insatser inom

politikområdet

Statens stöd till bostadsbyggandet består dels av

räntebidrag för ny- och ombyggnad av

flerbostadshus, dels av statliga kreditgarantier för

lån till bostadsinvesteringar. Ärenden om

räntebidrag handläggs av Boverket och

länsstyrelserna. Statens bostadskreditnämnd

svarar för ärenden om kreditgarantier.

Under olika perioder har också tillfälliga stöd

lämnats för investeringar med särskild

inriktning. År 2000 har ett investeringsbidrag för

anordnande av studentbostäder införts. Bidraget

kan ges till projekt som påbörjas under tiden 13

april 2000 31 december 2002. Totalt har för

ändamålet anslagits 400 miljoner kronor.

För att öka effektiviteten i bidragsgivningen

till åtgärder mot radon i småhus har regelverket

förändrats så att tidpunkten för färdigställande

av bidragsberättigade åtgärder skall fastställas i

samband med beslutet om bidrag.

Det pågår till och med år 2001 en särskild

satsning för att stimulera en ökad användning av

geografiska data och informationssystem inom

den offentliga sektorn (se bl.a. prop.

1999/2000:1). Satsningen avser breddutbildning i

tekniken mot området samhällsplanering och

standardisering. Sveriges nationalatlas har gjorts

tillgänglig på Internet

 Boverket har på uppdrag av regeringen tagit

fram rapporten Bostad sökes (In/1116/IFU) i

vilken presenteras en mängd olika idéer som

finns ute i kommunerna om bostäder för unga.

Boverket bör även i fortsättningen bedriva ett

aktivt arbete för att sprida goda exempel på detta

område.

3.5.2 Insatser utanför politikområdet

En särskild delegation inrättades den 1 juli 1998

för att tillfälligt hantera frågor om stöd till

kommuner med stora åtaganden inom

bostadsområdet. Delegationen finansieras inom

utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till

kommuner.

Under 1999 träffade Bostadsdelegationen

avtal med fjorton kommuner samt preliminära

förhandlingsöverenskommelser med ytterligare

två kommuner (Lysekil, Åtvidaberg,

Surahammar,[REDACTED_EFTERNAMN], Munkedal, Grums,

Älvsbyn, Bjuv, Olofström, Gällivare, Dorotea,

Haparanda, Storfors och Nordanstig respektive

Timrå och Vingåker).

Ett annat viktigt stöd för att uppfylla målen

inom Bostadspolitikområdet är Miljöpolitiken

och omställningen av det svenska energisystemet

inom Energipolitiken.

Regeringens handlingsprogram för arkitektur,

formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet.

1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225) innehåller

nationella mål och förändrad lagstiftning. I

Regeringskansliets arbetsgrupp för arkitektur,

formgivning och design ingår åtta departement

och gruppen leds av Kulturdepartementet.

Under 2001 genomförs på regeringens initiativ

en särskild kampanj; Arkitekturåret 2001. 44

myndigheter inom skilda politikområden har fått

i uppdrag att medverka i kampanjen som leds av

Arkitekturmuseet. Den långsiktiga

målsättningen är att öka efterfrågan på och

förståelsen för god arkitektur, formgivning och

design i hela landet.

Regeringen har tillkallat en särskild utredare

(dir. 2000:16) med uppgift att göra en analys av

de samlade effekterna av ekonomiska

familjestöd, inklusive bostadsbidrag. Syftet med

analysen är att undersöka vilka möjligheter det

finns att inom ramen för den generella

välfärdspolitiken, med bibehållen eller ökad

träffsäkerhet, på ett mer effektivt sätt stödja

barnfamiljerna. Uppdraget skall slutredovisas

senast i februari 2001.

Riksdagen har beslutat att nästa folk- och bo-

stadsräkning skall göras registerbaserad (prop.

1995/96:90, bet. 1995/96:FiU06, rskr.

1995/96:117). Förfarandet kräver bl.a. ett

register över lägenheter vilket Lantmäteriverket

bygger upp.

3.6 Resultatbedömning

3.6.1 Resultat

Räntebidrag m.m.

Budgetåret 1999 blev utgifterna för räntebidrag

ca 170 miljoner kronor lägre än vad som hade

anvisats på statsbudgeten. För innevarande

budgetår beräknas utgifterna bli ca 150 miljoner

högre än det anvisade beloppet. Den högre

anslagsbelastningen beror framför allt på att

räntenivån har varit högre än de antaganden som

gjordes i budgetpropositionen för år 2000. I

budgetpropositionen för 2000 antogs den

genomsnittliga subventionsräntan bli

5,26 procent under det andra halvåret 1999.

Under detta halvår var subventionsräntan i

genomsnitt 6,03 procent. För år 2000 antogs

subventionsräntan i genomsnitt bli 5,25 procent

det första halvåret och 5,43 under det andra

halvåret. Under det första halvåret var

subventionsräntan i genomsnitt 6,11 procent.

De mest betydelsefulla faktorerna för det

statsfinansiella utfallet på anslaget är räntenivån

och byggvolymen. Byggvolymen i sig påverkas

av flera faktorer såsom t.ex. ränteläge,

utvecklingen av hushållens disponibla inkomster

och arbetslöshetens storlek. Utgifternas

utveckling är således i hög grad beroende av den

samhällsekonomiska utvecklingen i stort.

Känslighetsanalyser visar att i nuvarande

ärendestock medför en ökning av

subventionsräntan med en procentenhet att

utgifterna ökar med ca 110 miljoner kronor på

årsbasis.

Under år 1999 fattades beslut om räntebidrag

för ca 15 000 lägenheter i nyproduktion och

nästan 21 000 lägenheter i samband med

ombyggnad. Detta innebär att antalet påbörjade

lägenheter i nyproduktion blev ca 1 000 högre än

beräknats. Även antalet påbörjade lägenheter i

samband med ombyggnad blev ca 1 000 högre i

jämförelse med vad som antagits.

Utgifterna för räntebidrag fortsätter att

minska de närmaste åren om den nuvarande

räntenivån består. På längre sikt kommer

utgifterna dock att öka i takt med att nya

bidragsärenden tillkommer.

Statliga kreditgarantier vid bostadsinvesteringar

Statliga kreditgarantier vid bostadsinvesteringar

medför ökad kredittillgänglighet för låntagarna.

Kreditinstitutens kostnader blir lägre då kravet

på kapitaltäckning bortfaller för sådan utlåning

som sker mot säkerhet i form av statlig

kreditgaranti. Härigenom skapas förutsättningar

för lägre kapitalkostnader för kredittagaren.

Verksamheten vid Statens

bostadskreditnämnd (BKN) präglades under

budgetåret 1999 av en markant minskning av

inkommande skadeärenden.

Utgifterna för garantiverksamheten vid BKN

blev nästan 1 800 miljoner kronor lägre än det

ursprungligen anvisade beloppet 1999 och

beräknas år 2000 bli ca 1 200 miljoner kronor

lägre än anvisat belopp. Utgiftsförändringen

förklaras av färre aktualiserade skador inom

resultatområdet Äldre garantier. Det minskade

skadeutfallet beror främst på en fortsatt låg

räntenivå samt på de mycket omfattande

utbetalningarna som gjordes under 1998 och

som innebär att den återstående garantistocken

har en väsentligt bättre överlevnadsförmåga.

Garantistocken uppgick vid utgången av juni

2000 till 16 150 miljoner kronor. Nytillskottet av

garantier till stocken har fortsatt att minska.

Drygt 80 procent av garantistocken avser

resultatområdet Äldre garantier.

Inom resultatområdet Nya garantier lämnades

inga beslut om ersättning under 1999.

De aktualiserade skadorna inom

resultatområdet Äldre garantier under år 1999

avsåg ett totalt garanterat belopp om

1 384 miljoner kronor, vilket är en halvering i

förhållande till motsvarande period år 1998. Av

de aktualiserade skadeärendena inom

resultatområdet Äldre garantier under 1999 står

bostadsrätter för 78 procent av det garanterade

beloppet, hyresrätter för 21 procent och

egnahem för knappt 1 procent.

Det totala underskottet i garantiverksamheten

inom resultatområdet Äldre garantier uppgick

t.o.m. 1999 till 7 769 miljoner kronor. BKN har

på uppdrag av regeringen bedömt storleken av de

kvarvarande förlusterna inom resultatområdet

Äldre garantier till 3 450 miljoner kronor. En

känslighetsanalys visar att en räntehöjning med

1 procent skulle motsvara ytterligare utgifter om

ca 1 500 miljoner kronor inom resultatområdet

Äldre garantier.

Efter beslut av riksdagen med anledning av

regeringens proposition Bostadspolitik för

hållbar utveckling (prop. 1997/98:119, bet.

1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) tillkom

ytterligare ett resultatområde som närmast är att

hänföra till Äldre garantier, nämligen

Kreditgaranti för avlösen av kommunala

borgensåtaganden. Infrianden och

administration för sådana garantier finansieras

emellertid med medel från anslaget för bidrag till

särskilda insatser i vissa kommuner och landsting

under posten allmänt bidrag till kommuner i

statsbudgeten. Garantistocken inom

resultatområdet Kreditgarantier för avlösen av

kommunala borgensåtaganden uppgick vid

halvårsskiftet 2000 till 335 miljoner kronor.

BKN bedömer reservationsbehovet för dessa

garantier till 115 miljoner kronor.

En särskild utredare har utvärderat BKN-

systemet. Utredaren lämnade i februari 2000

betänkandet Statsgarantier för investeringar i

bostäder en utvärdering av BKN-systemet (SOU

2000:13). Betänkandet har remissbehandlats och

bereds för närvarande inom Regeringskansliet.

Radon

Under budgetåret 1999 beslutades om 139 bi-

drag till åtgärder mot radon i bostäder med ett

genomsnittligt belopp på 9 023 kronor, att jäm-

föras med 1998 då 834 bidrag beviljades med ett

genomsnittligt belopp på 10 541 kronor. Bo-

verket beslutade om beviljandestopp i början av

1999, därför att det beviljade beloppet var större

än tillgängligt anslag. De beviljade ännu ej utbe-

talade bidragen uppgick den sista december 1999

till 4,4 miljoner kronor. En stor andel av de be-

viljade medlen, ca 2,5 miljoner kronor, be-

slutades redan 1994.

Riksdagen har den 14 juni 2000 (prop.

1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr.

1999/2000:262) beslutat ge regeringen ett

bemyndigande att besluta om bidrag som

inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär

utgifter på högst 7 miljoner kronor under 2001.

Riksdagen godkände också regeringens förslag

att i ärenden där beslut om bidrag fattats tidigare,

men där begäran om utbetalning ännu inte skett,

skall åtgärderna vara slutförda och begäran om

utbetalning kommit in senast den 1 juli 2001.

Förordningen (1998:372) om bidrag till åtgärder

mot radon i egnahem har därutöver också

ändrats (2000:591) så att sista tidpunkt för

färdigställande och utbetalning av bidrag

bestäms när beslut om bidrag fattas.

Myndigheter

Länsstyrelsernas arbete med

bostadsadministration

Under 1999 minskade det totala antalet

bidragsbeslut beroende på minskad volym av

bidrag. Betydande informationsinsatser har bl.a.

gjorts om stoppad bidragsgivning och om

kvarvarande stödformer. Regeringen bedömer

att verksamheten sköts på ett effektivt sätt i

flertalet län och att tillfredställande resultat har

uppnåtts.

Länsstyrelserna fattade under år 1999 beslut

om räntebidrag för nyproduktion av 15 000

lägenheter samt för ombyggnad av 21 000

lägenheter (projekt med ett bidragsunderlag på

minst 50 000 kronor per lägenhet). Dessutom

beviljades investeringsbidrag för produktion av

äldrebostäder i 105 ärenden omfattande ca 3 500

lägenheter. Investeringsbidrag för anordnande av

bostäder för studenter m.fl. beviljades för ca 225

lägenheter.

Boverket

Målen för Boverkets verksamhet med samhälls-

planering och stadsutveckling var under 1999 att

initiera och stödja utveckling och

kunskapsuppbyggnad av effektiva och

ändamålsenliga besluts- och planeringsprocesser

enligt plan- och bygglagen (PBL) och berörda

delar av miljöbalken. Målet inom byggandet var

att bidra till ett kostnadseffektivt och

kretsloppsanpassat byggande som tillgodoser

allmänna krav på kvalitet, hälsa, god miljö,

säkerhet och tillgänglighet. Vad avser boendet

var målet att främja tillgången till bostäder av

god kvalitet till rimliga priser.

Boverkets uppgifter innebär ofta kontakter

med länsstyrelser, kommuner, företag och

centrala myndigheter för att ge underlag för bra

beslut eller att påverka andra aktörer genom

kunskapsunderlag. Verket har sedan 1994 årligen

genom en större intressentundersökning följt

upp hur intressenterna bedömer kvalitet och

relevans i verkets insatser. Regeringen

konstaterar att resultaten visar på en liten men

genomgående positiv utveckling jämfört med

1997 och ger ett gott helhetsomdöme av

verksamheten.

Beträffande utvecklingen av effektiva och än-

damålsenliga besluts- och planeringsprocesser

enligt PBL och miljöbalken återstår mycket att

uppnå i lov- och tillsynshanteringen.

Boverket har på uppdrag av regeringen sett

över och ändrat de föreskrifter och allmänna råd

som gäller utformningen av studentbostäder.

Därmed har förutsättningar skapats för att sänka

produktionskostnaderna för studentbostäder.

Regeringen bedömer att Boverkets

verksamhet i stort har bedrivits i enlighet med de

av rege-ringen fastlagda riktlinjerna och att

verket har utfört de uppdrag och aktiviteter som

följer av verksamhetsmålen.

Statens bostadskreditnämnd

Målet för verksamheten är en effektivt

fungerande garantigivning för finansiering av

bostäder.

Regeringen bedömer att BKN har uppfyllt de

verksamhetsmål som följer av regleringsbrevet

när det gäller att, så långt regelverken medger

detta, minimera kostnaderna för garantiförluster

och administration. Verksamhetens inriktning är

styrd av de författningar som avser att tillgodose

det övergripande målet för verksamheten.

Fonden för fukt- och mögelskador

Målet för bidragsverksamheten är att motverka

ohälsa till följd av fukt- och mögelskador i egna-

hem.

De mest betydelsefulla faktorerna som påver-

kar utgifterna för verksamheten är antalet an-

sökningar, regler för bidrag och byggkostnader.

Den ändring av förordning (1993:712) om den

statliga fonden för fukt- och mögelskador i

småhus, som trädde i kraft den 1 januari 2000

innebär en höjd minimisjälvrisk.

Antalet ärenden under 1999 minskade något i

förhållande till 1998, från 752 till 645 stycken. En

ökande andel av ärendena avser skador som är

att hänföra till vissa typer av krypgrunder vilka är

relativt dyra att åtgärda. Byggkostnaderna har

även ökat kraftigt mellan maj 1999 och maj 2000.

Efter den 1 januari 2000, då den nya

förordningen började gälla, har antalet

ansökningar ökat med ca 70 procent om man

jämför perioden jan-maj 1999 med jan maj 2000.

Denna ökning förväntas bestå då fler nu kan

söka stöd men med högre minimisjälvrisk.

Förändringen innebär samtidigt en enklare

handläggning och den ökade

ärendetillströmningen beräknas klaras utan

förstärkningar. Regeringen bedömer att Fonden

för fukt- och mögelskador bedrivit sin

verksamhet i enlighet med de fastlagda

riktlinjerna och utfört sitt uppdrag i enlighet

med dessa riktlinjer.

Statens geotekniska institut

Det övergripande målet för SGI under 1999 var

att genom egna insatser och i samverkan med

andra aktörer i samhället svara för

kunskapsuppbyggnad och teknisk utveckling

inom det geotekniska området samt se till att

denna kunskap förs vidare och kommer till

praktisk användning. SGI:s verksamhet skall vara

präglad av kvalitet och oberoende samt medverka

till en säker, ekonomisk och miljöanpassad

samhällsutveckling inom det geotekniska

området.

Regeringen bedömer att SGI i huvudsak har

uppnått de mål, med undantag för de

ekonomiska, som åsatts för verksamheten 1999.

Regeringen konstaterar emellertid att den

ekonomiska situationen är otillfredsställande och

kräver särskild uppmärksamhet.

Regeringen förutsätter att SGI genomför det

åtgärdsprogram som institutet redovisat i

delårsrapporten. Åtgärderna innebär minskning

av personalstyrkan, nedläggning av

verksamhetsdelar, minskade lokalkostnader samt

prioritering av uppdrags- och samfinansierade

projekt. Ekonomin skall vara i balans vid

utgången av år 2001.

Lantmäteriverket

Omstruktureringen av den statliga lantmäteri-

verksamheten har nu pågått sedan mitten av

1990-talet. En huvuduppgift, som en följd av

problem under detta omstruktureringsarbete, för

Lantmäteriverket under 1998 och 1999 har varit

att säkerställa ekonomisk och verksamhetsmässig

balans inom verksamheten. En ytterligare

prioriterad uppgift är att uppnå minskade

kostnader och handläggningstider inom

förrättningsverksamheten.

Lantmäteriverket har under 1999 säkerställt

ekonomisk balans i den anslagsfinansierade

verksamheten samt verksamhetsmässig balans

inom organisationen.

De ekonomiska problemen har dock förvär-

rats inom uppdragsverksamheten.

Inom verksamheten med landskaps- och fas-

tighetsdata kan konstateras att tillgången till

digital landskapsinformation har ökat. Under

året har verket inlett försäljning av

landskapsinformation via Internet. Försäljningen

av landskapsinformation på CD-rom har under

året ökat med ca 160 procent medan

försäljningen av tryckta kartor minskat med

25 procent.

Full rationaliseringseffekt har ännu inte upp-

nåtts inom fastighetsbildningsverksamheten som

ett resultat av införandet av en ny arbetsprocess

med IT-stöd.

Regeringen bedömer att de mål, undantaget de

ekonomiska, som lagts fast för verksamheten i

huvudsak har uppnåtts. Den ekonomiska

situationen, särskilt den inom

uppdragsverksamheten, kräver dock särskild

fortsatt uppmärksamhet. Regeringen kommer

noga att följa utvecklingen bl.a. i anslutning till

den reguljära dialogen med myndigheten.

Det är angeläget att effektiviseringen av fas-

tighetsbildningsprocessen, som bl.a. innebär

minskade kostnader och handläggningstider,

drivs vidare med fortsatt hög ambition.

Regeringen överväger för närvarande olika

åtgärder som syftar till att förändra

förutsättningarna för verksamheten inom

Lantmäteriverket.

Insatser inom totalförsvarsfunktionen

Landskaps- och fastighetsinformation, över

vilken Lantmäteriverket är funktionsansvarig,

har bl.a. förbättrat Lantmäteriverkets förmåga att

hantera allvarliga störningar i elförsörjningen.

Regeringen bedömer sammanfattningsvis att

funktionens förmåga vid utgången av år 1999 är

godtagbar.

Statens va-nämnd

Det mål som gällt för Statens va-nämnd är att

handläggningstiden under 1999 skall minskas så

att 75 procent av målen som nämnden

handlägger avgörs inom 12 månader och resten

inom 18 månader.

Regeringen bedömer att nämnden i allt vä-

sentligt uppfyllt målen för verksamheten och

även i övrigt bedrivit verksamheten på ett till-

fredsställande sätt.

3.6.2 Analys och slutsatser

Bostadsmarknadsläget

I bostadsbeståndet finns drygt 4,2 miljoner

permanenta bostäder. Uppgiften baseras på

resultatet från den senaste folk- och

bostadsräkningen, FoB 1990, och en uppräkning

med senare års bostadsproduktion. Antalet

motsvarar ca 480 bostäder per tusen invånare.

Det svenska bostadsbeståndet tillhör de yngre i

Europa och är i stort sett helt modernt. Ungefär

75 procent av alla bostäder har byggts efter 1940

och bara några procent av bostäderna saknar

modern utrustningsstandard.

Bostadsbyggandet har varit mycket lågt de

senaste åren. Antalet påbörjade lägenheter har

enligt SCB uppgått till i genomsnitt 12 000

lägenheter årligen under åren 1993 till 1998.

Under år 1999 har en viss ökning skett och hus

med sammanlagt ca 15 000 bostadslägenheter ha

börjat byggas.

Bostadsmarknadsläget varierar stort mellan

olika regioner i landet. Resultaten från Boverkets

bostadsmarknadsenkät 2000 visar på en ökad

bostadsefterfrågan i flera regioner, inte bara i

storstadsregionerna. Det är betydligt fler

kommuner än tidigare som rapporterar

bostadsbrist. I 45 kommuner råder det

bostadsbrist jämfört med 32 kommuner för ett

år sedan. Ytterligare ett tjugotal kommuner har

redovisat bostadsbrist i centralorten eller i

innerstaden medan de i övrigt i stort sett har

balans på bostadsmarknaden. I likhet med 1999

är bostadsbristen störst i Stockholms län. Under

år 2000 och 2001 prognostiserar Boverket en

nybyggnation om 19 000 respektive 22 000

lägenheter i landet.

Antalet outhyrda lägenheter har minskat de

senaste åren. Enligt SCB var i mars 1998 drygt

62 000 lägenheter lediga till uthyrning vilket är

det största antalet som har noterats. Från mars

1998 till mars 1999 minskade antalet lediga

lägenheter med nästan 6 000. Minskningen har

därefter fortsatt och i mars 2000 fanns det ca

48 500 lägenheter som var lediga till uthyrning i

allmännyttiga och privatägda fastigheter. Det

motsvarar 3,2 procent av det aktuella beståndet.

Merparten av de lediga lägenheterna finns i

kommuner med mindre än 75 000 invånare. I

relativt många kommuner har andelen lediga

lägenheter i allmännyttiga bostadsföretag

minskat avsevärt under det senaste året. Det har i

en hel del fall skett i kombination med att

lägenhetsbeståndet minskat. Försäljningar och

rivningar har förekommit. Bilden är dock inte

entydig. Andelen lediga lägenheter har ökat i en

del kommuner, t.o.m. när beståndet samtidigt

har minskat.

Boendekostnader

Hushållens kostnader för boendet ökade kraftigt

i början av 1990-talet. Boendekostnaden som

andel av disponibel inkomst har ökat och

uppgick enligt nationalräkenskaperna år 1999 till

i genomsnitt 29,9 procent. Motsvarande andel år

1990 var 24,7 procent.

Boendekostnaderna var i februari 2000 för

hyresrätt oförändrad medan kostnaderna för

egnahem var 0,7 procent lägre jämfört med ett år

tidigare. Det hittillsvarande utfallet av

hyresförhandlingarna för 2000 tyder på

hyreshöjningar i genomsnitt med 0,32 procent.

En mer långsiktig trend visar att

boendekostnaderna för perioden januari 1996 till

februari 1999 har ökat med i genomsnitt

1,56 procent per år i hyresrätt men har minskat

med 4,3 procent per år i egnahem. Den kraftiga

nedgången av boendekostnaderna för egnahem

förklaras huvudsakligen av sänkta

räntekostnader.

Ekologiska hållbarheten i samhället

Metodutvecklingen inom den fysiska plane-

ringen har förskjutits till förmån för insatser som

i ett tidigare skede integrerar miljö- och

resurshushållningsaspekter. Boverket har bland

annat tillsammans med Naturvårdsverket

bedrivit projektet SAMS Samhällsplanering

med miljömål i Sverige, som redovisats under

året.

Det är regeringens bedömning att de investe-

ringar som givits stöd inom ramen för det lokala

investeringsprogrammet ökar utvecklingsarbetet

inom byggsektorn. Genom programmet skapas

exempel på nya lösningar som leder till lägre

miljöbelastning och ökad resurseffektivitet.

Effektiva system för säkring av kvaliteten un-

der ett byggnadsverks förvaltning har betydelse

för att öka bl.a. effektiviteten i re-

sursanvändningen. Regeringen har därför givit

Banverket, Vägverket, Statens fastighetsverk,

Luftfartsverket och Fortifikationsverket i

uppdrag att tillsammans leda

kompetensutveckling hos byggherrar, beställare

och förvaltare samt ta initiativ till att bilda ett

byggbranschens kvalitetsråd. I rådet skall

företrädare för alla aktörer på byggområdet

inklusive försäkringsbolag och

finansieringsinstitut ingå. Verken har lämnat en

första delrapport till regeringen om arbetet.

Effektiva stödjande verksamheter inom t.ex.

lantmäteri och geoteknik är viktiga för att

planering och byggande skall kunna ske på ett

ekologiskt hållbart sätt.

Fukt och mögel i bostadshus är ekologiskt

ohållbart med tanke på den dåliga inomhusmiljö

som uppstår och med tanke på slöseriet med

byggmaterial. Det är regeringens bedömning att

ändringen i förordningen tillsammans med

förslaget om ökat anslag kommer att bidra till att

problemen åtgärdas effektivare i egnahem.

Regeringen gör bedömningen att det

föreslagna anslaget 2001 till radonbidrag i

bostäder samt vidtagna åtgärder skapar

förutsättningar för en löpande ärendehantering.

Radon och andra problem med

inomhusmiljön leder till ekologiskt ohållbara

boendemiljöer. Regeringen har därför tillsatt en

särskild utredare (dir. 1999:102) med uppgift att

presentera förslag till ändamålsenliga och

effektiva statliga åtgärder som inom rimlig tid

kan bidra till att få ned radonhalterna under

gällande gränsvärden för sådana byggnader.

Boverket har fått i uppdrag att genomföra

försöksverksamhet vad avser deklaration av

bostäder, skolor och förskolor med de krav som

samhället ställer i bygglagstiftning och

byggregler som bas. Avsikten är bl. a. att detta

skall bidra till att undvika att någon utsätts för

bristfällig inomhusmiljö.

Boverket har vidare fått möjlighet att medge

undantag från den obligatoriska

ventilationskontrollen under viss tid i de fall

byggnadsägare utarbetat sätt som säkerställer

t.ex. att ventilationen fungerar kontinuerligt.

Syftet med verksamheten är bl.a. att ta tillvara

alla sätt att få bättre genomslagskraft i

kontrollsystemet.

3.7 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte lämnat några in-

vändningar i revisionsberättelserna för år 1999

avseende myndigheterna inom politikområdet.

RRV har dock ifrågasatt BKN:s fördelning av

indirekta kostnader mellan resultatområdena

Äldre och Nya garantier. BKN har använt sig av

samma tidredovisningsmetod som

Exportkreditnämnden. En ny studie av

fördelningen är gjord och i budgetunderlaget för

2001 till 2003 har anslagsberäkningen beaktat

den framtida förskjutningen mellan

resultatområdena. RRV har vidare påpekat att

alla regressfordringar skall värderas individuellt,

men att en kollektiv värdering kan tillåtas om en

tillförlitlig metod används. BKN har ett mål att

alla ärenden äldre än ett år skall ha värderats

innan BKN kan bedöma vilket värde som skall

användas vid den inledande nedskrivningen.

Framdeles kommer en mer rättvisande bild att

ges av BKN:s långfristiga fordringar. Regeringen

lämnar därför RRV:s synpunkter utan åtgärd.

RRV har även i en särskild

revisionspromemoria ställd till Lantmäteriverket

bl.a. påtalat att verket inte presenterat godtagbara

underlag eller analyser för de olika

resultatområdenas resultaträkningar med

anledning av ändrade redovisningsprinciper.

Dessa ändringar har, i jämförelse med 1998,

minskat resultatet för uppdragsverksamheten

med ca 25 miljoner kronor avseende

samkostnader och koncerngemensamma

kostnader samt med ca 20 miljoner kronor för

andra interna kostnader.

3.8 Budgetförslag

3.8.1 31:1 Boverket

Tabell 3.2 Anslagsutveckling för Boverket

Tusental kronor

1999

Utfall

124 305

Anslags-

sparande

6 544

2000

Anslag

130 922

Utgifts-

prognos

134 400

2001

Förslag

135 765

2002

Beräknat

138 580

1

2003

Beräknat

141 606

1

1 Motsvarar 135 765 tkr i 2001 års prisnivå.

Boverket är en central förvaltningsmyndighet för

frågor om byggd miljö och hushållning med

mark och vatten och den fysiska miljön i övrigt,

fysisk planering, byggande och boende. Verket

svarar också för den centrala administrationen av

statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansie-

ring av bostäder.

Regeringen avser utöver Boverkets

förvaltningskostnader belasta anslaget med högst

3 miljoner kronor för internationellt arbete inom

boende-, samhällsplanerings- och byggområdet.

Anslaget för år 2001 har beräknats enligt

följande:

Tabell 3.3 Beräkning av anslaget år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

130 922

Överfört från anslaget 31:12

Statens va-nämnd

300

Överfört från anslaget 26:1

Forskningsrådet för miljö,

areella näringar och

samhällsbyggande:

Förvaltningskostnader

2 700

Pris- och löneomräkning

1 843

Förslag 2001

135 765

3.8.2 31:2 Räntebidrag m.m.

Tabell 3.4 Anslagsutveckling för Räntebidrag m.m.

Tusental kronor

1999

Utfall

7 366 623

Anslags-

sparande

226 000

2000

Anslag

3 742 000

Utgifts-

prognos

3 891 000

2001

Förslag

1 952 000

2002

Beräknat

1 669 000

2003

Beräknat

1 769 000

De utgifter som belastar anslaget avser statliga

räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder.

Anslaget disponeras även för bidrag till

förvaltningsförluster, s.k. 33 §-ersättning, till

kommuner.

Regeringens förslag för 2001 samt de

beräknade utgifterna för 2002 och 2003 baseras

på ett antagande om att subventionsräntan i

genomsnitt blir 5,77 procent under första

halvåret 2001 samt 5,72 procent under det andra

halvåret 2001. För åren 2002 och 2003 antas

subventionsräntan i genomsnitt bli 5,50 procent

respektive år. Den s.k. bopremien, som uttrycker

marknadens bedömning av risken med att

placera i bostadsobligationer i förhållande till att

placera i statsobligationer, antas i genomsnitt

vara 0,5 procent under hela perioden.

Regeringens förslag baseras vidare på en

förväntad bostadsproduktion enligt tabell 3.5

nedan.

Tabell 3.5 Antaganden om byggvolym

Antal påbörjade lägenheter1

År

Nybyggnad

Ombyggnad

2000

19 000

24 000

2001

22 000

27 000

2002

23 600

30 000

2003

26 000

30 000

1 När det gäller ombyggnader har endast projekt med ett bidragsunderlag på

minst 50 000 kronor per lägenhet beaktats.

Känslighetsanalyser visar att om antalet

påbörjade lägenheter i nyproduktion blir 10 000

fler 2000 respektive 2001 än vad som antagits

enligt tabell 3.5 beräknas utgifterna för

räntebidrag öka med ca 45 miljoner kronor 2000

och med ca 140 miljoner kronor 2001 vid

nuvarande räntenivå.

Den ungefärliga fördelningen av utgifterna för

räntebidrag på upplåtelseformer framgår av tabell

3.6 nedan.

Tabell 3.6 Beräknade utbetalningar av räntebidrag -

fördelat på ändamål och upplåtelseform

miljarder kronor (löpande priser)

Ändamål

2000

2001

Nyproduktion

Hyresrätt

1,7

0,9

Bostadsrätt

1,0

0,4

Äganderätt

0,1

0,04

Summa

2,8

1,3

Ombyggnad

Hyresrätt

0,9

0,5

Bostadsrätt

0,3

0,1

Äganderätt

0,01

0,0

Summa

1,2

0,6

TOTALT

4,0

1,9

Räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder

enligt äldre regler svarar för ca 65 procent av

utgifterna på anslaget 2000. År 2001 beräknas

denna andel uppgå till ca 25 procent.

Av de totala utgifterna för räntebidrag

beräknas ca 20 miljoner kronor per år utbetalas

för bidrag till s.k. 33 §-ersättning till kommuner.

Till följd av det låga ränteläget har

räntebidragen enligt äldre regler i stor

utsträckning förts ur systemet.

Räntebidragsanslaget har därför under de senaste

åren minskat i snabb takt. Utgifterna för

räntebidrag kommer dock att öka i takt med att

nya bidragsärenden tillkommer.

Förslag till avveckling av räntestöd för reparation

och underhåll samt vissa regelförändringar

Regeringens förslag: Bidrag avseende statligt

räntestöd för reparation och underhåll, s.k. RBF-

stöd, avvecklas fr.o.m. år 2001.

Ansökan om räntebidrag för nybyggnad av

egnahem enligt 1993 års subventionssystem

skall ha kommit in till länsstyrelsen senast den 31

mars år 2001. Dessutom skall projektet i sin

helhet vara färdigställt och ansökan om

utbetalning av bidrag ha kommit in till

länsstyrelsen senast den 31 december år 2001.

Skälen för regeringens förslag:

Avveckling av det statliga räntestödet för reparation

och underhåll (RBF-stöd.)

Regeringen aviserade i 2000 års ekonomiska

vårproposition att det statliga räntestödet för

reparation och underhåll, det s.k. RBF-stödet,

avvecklas fr.o.m. år 2001 för att delfinansiera

utgif-terna på anslaget A12 Investeringsbidrag för

anordnande av bostäder för studenter. Förslaget,

som innebär att stödet inte beräknas eller betalas

ut fr.o.m. 2001, beräknas medföra att statens

utgifter för detta stöd minskar med ca

90 miljoner kronor 2001 och med totalt ca

240 miljoner kronor under perioden 2002

2005. För berörda fastighetsägare blir de

finansiella effekterna av att bidraget avvecklas i

genomsnitt upp till 140 kronor per lägenhet och

år.

Införande av stoppdatum för ansökan om

räntebidrag respektive ansökan om utbetalning av

räntebidrag för egnahem enligt 1993 års regler.

Statlig bostadsbyggnadssubvention enligt

förordningen (1992:986) om statliga

bostadsbyggnadsubventioner lämnas i form av

ett årligt bidrag under en viss tid till den som

byggt eller byggt om hyres- eller bostadsrättshus

för permanent bruk. Bidragsgivningen omfattade

ursprungligen även nybyggnad av egnahem.

Beträffande den sistnämnda kategorin upphörde

dock bidragsgivningen för projekt som

påbörjades efter utgången av år 1999. Den

statliga budgetprocessen ställer krav på att

beräkningarna av utbetalningarna av statens

bidrag till olika stödsystem är tillförlitliga.

Mot denna bakgrund anser regeringen att det i

1993 års subventionssystem bör införas en

bestämmelse som innebär att ansökan om bidrag

skall ha kommit in till länsstyrelsen senast den 31

mars 2001 och att projektet i sin helhet måste

vara färdigställt och ansökan om utbetalning av

bidrag ha kommit in till bidragsmyndigheten

före utgången av år 2001.

Det bör ankomma på regeringen att närmare

utforma de regeländringar som behövs med

anledning av de nu redovisade förslagen.

Administrativa förenklingar

Regeringens förslag: Räntebidrag enligt 1991 års

regler och äldre bestämmelser utbetalas för

återstående bidragstid i respektive ärende som ett

engångsbelopp i januari månad 2001. Boverket

skall vid dessa beräkningar använda de i ärendet

gällande subventionsräntorna och, när

bindningstiden för dessa går ut, den första

subventionsräntan som fastställs av Boverket

under år 2001.

Skälen för regeringens förslag: Boverket

administerar i dag fyra typer av periodiska

räntebidrag (bidragstid före 1992, 1992 års

system respektive 1993 års system samt RBF-

stödet) med hjälp av tre olika datasystem.

Genom att göra administrativa förenklingar

möjliggörs en snabbare avveckling av

datasystemen och därmed minskar kostnaderna

för administrationen. Förenklingarna görs

etappvis för att effekterna för bidragsmottagarna

skall bli så små som möjligt. I första etappen

föreslår regeringen att räntebidragsärenden enligt

förordningen (1993:1587)om ändrade

bestämmelser i fråga om sådana räntebidrag för

bostäder som lämnas enligt vissa äldre

förordningar eller förordningen (1989:573) om

ändrade villkor för vissa lån som beviljats för

anordnande av studentbostäder betalas ut som

ett engångsbelopp fr.o.m. januari månad 2001. I

nästa etapp avser regeringen återkomma med

förslag till avveckling av räntebidragsärenden

enligt 1992 års system. Förslaget för den nu

aktuella etappen medför att Boverkets

administrativa driftstid för detta system

förkortas med ca 1 år. För bidragsmottagarna

innebär förändringen att de kommer att få

återstående bidrag utbetalat vid ett tillfälle, som

ett engångsbelopp.

Det bör ankomma på regeringen att närmare

utforma de regeländringar som behövs med

anledning av de nu redovisade förslagen.

Anslaget för 2001 har sammanfattningsvis

beräknats enligt följande (effekterna av

respektive förändring är i vissa fall

uppskattningar).

Tabell 3.7 Beräkning av anslaget 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

3 742 000

Räntenivån- den garanterade

räntan överstiger

subventionsräntan

-1 365 000

Upptrappning av garanterad

ränta

-350 000

Högre bostadsproduktion

15 000

Avveckling av RBF-stöd

-90 000

Förslag 2001

1 952 000

3.8.3 31:3 Statens bostadskreditnämnd:

Förvaltningskostnader

Tabell 3.8 Anslagsutveckling för Statens

bostadskreditnämnd: Förvaltningskostnader

Tusental kronor

1999

Utfall

11 607

Anslags-

sparande

7 3832

2000

Anslag

13 197

Utgifts-

prognos

11 600

2001

Förslag

13 383

2002

Beräknat

13 652

1

2003

Beräknat

13 945

1

1 Motsvarar 13 383 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Därav har 3 383 tkr dragits in m.a.a. regeringens prövning av

anslagssparande.

BKN är en myndighet som utfärdar

kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar

affärsmässigt inom ramen för de fastlagda

bostadspolitiska målen. Anslaget får användas

för BKN:s förvaltningskostnader som är

hänförliga till resultatområdet Äldre garantier.

Anslaget för år 2001 har beräknats enligt

följande:

Tabell 3.9 Beräking av anslaget 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

13 197

Pris- och löneomräkning

186

Förslag 2001

13 383

3.8.4 31:4 Statens bostadskreditnämnd:

Garantiverksamhet

Tabell 3.10 Anslagsutveckling för Statens

bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet

Tusental kronor

1999

Utfall

1 246 947

Anslags-

sparande

1 757 0691

2000

Anslag

1 800 000

Utgifts-

prognos

600 000

2001

Förslag

600 000

2002

Beräknat

600 000

2003

Beräknat

600 000

1 Därav har 1 657 069 tkr dragits m.a.a. regeringens prövning av

anslagssparande.

Garantiverksamheten är indelad i tre

resultatområden: Äldre garantier, Nya garantier

samt Kreditgarantier för avlösen av kommunala

borgensåtaganden. Med Äldre garantier avses

garantier utfärdade t.o.m. 1996 samt

omfördelningsgarantier. Med Nya garantier

avses i princip garantier utfärdade fr.o.m. 1997

som inte avser omfördelning av ränteutgifter.

Kreditgarantier för avlösen av kommunala

borgensåtaganden är ett nytt resultatområde

fr.o.m. budgetåret 1998. Anslaget får användas

för att täcka förluster till följd av statliga

garantier för ny- och ombyggnad av bostäder

inom resultatområdet Äldre garantier.

Regeringens förslag: Anslaget 31:4 Statens

bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet får

fr.o.m budgetåret 2001 anslagsavräknas vid

överföring till Bostadskreditnämndens separata

garantireserv för resultatområdet Äldre garantier

i Riksgäldskontoret (RGK).

Skälen för regeringens förslag: Riksdagens

revisorer har granskat tillämpningen av den

statliga garantimodellen (förs. 1999/2000:RR8).

Vad gäller BKN:s äldre garantier så anför

revisorerna att en garantireserv med kredit bör

inrättas för resultatområdet Äldre garantier.

Garantireserven skall belastas vid skadeutfall (se

även bet. 1999/2000:FiU24 samt bet.

1999/2000:BoU5y).

En sådan reserv har inrättats från och med

innevarande år. Under förutsättning att de

anslagsmedel som tillförs reserven säkerställer att

den är i långsiktig balans, kan skadeutfallen

tillåtas belasta reserven. I samband med att

reserven inrättades gavs därför BKN i uppdrag

att i samarbete med RGK beräkna de totala

förlusterna för resultatområdet. Detta uppdrag

redovisades den 1 juni 2000. Enligt BKN:s

beräkningar kommer de framtida förlusterna

inom resultatområdet Äldre garantier att uppgå

till 3 450 miljoner kronor från och med år 2000

till det att samtliga äldre garantier har förfallit.

Utfallet av skador inom resultatområdet är

räntekänsligt.

Enligt regeringens bedömning bör reserven

tillföras 600 miljoner kronor per år under

perioden 2001 2003 och i genomsnitt ca

100 miljoner kronor per år under de därpå

följande 10 åren för att den skall vara i långsiktig

balans.

Av 10 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten

följer att utgifter av detta slag skall avräknas det

budgetår till vilket de hänför sig, dvs.

Avräkningen skall ske på utgiftsmässig grund.

Det avräkningsförfarande som regeringen nu

föreslår är inte utgiftsmässigt. Enligt fjärde

stycket i angivet lagrum kan emellertid riksdagen

besluta att avräkning skall göras på någon annan

grund. Regeringen föreslår därför att riksdagen

med stöd av 10 § fjärde stycket lagen om

statsbudgeten godkänner att anslaget 31:4 Statens

bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet från och

med budgetåret 2001 får anslagsavräknas vid

överföring till BKN:s separata garantireserv för

resultatområdet Äldre garantier i RGK.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Finansieringen av resultatområdet Nya garantier

sker helt utanför statsbudgeten fr.o.m. år 1998.

Detta resultatområde finansieras genom avgifter

som skall täcka både garantiverksamheten och

förvaltningskostnaderna. I tabellerna nedan

redovisas budget för resultatområdena Äldre

garantier och Nya garantier

Tabell 3.11 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde

Äldre garantier

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

225

78 872

-1 326 789

-1 247 692

Prognos 2000

26

60 000

-660 000

-600 000

Budget 2001

50 000

-650 000

-600 000

Tabell 3.12 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde

Nya garantier

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

0

13 742

2 340

11 402

Prognos 2000

0

16 500

2 500

14 000

Budget 2001

0

18 000

3 000

15 000

Regeringens förslag för år 2001 samt de

beräknade utgifterna för år 2002 och år 2003

baseras på de ränteantaganden som ligger till

grund för budgetpropositionen. BKN:s

känslighetsanalys visar dock att nivån på

skadeutfallet i hög grad är beroende av

ränteläget.

Anslaget för år 2001 har beräknats till

600 miljoner kronor.

3.8.5 31:5 Bidrag till Fonden för fukt-

och mögelskador

Tabell 3.13 Anslagsutveckling för Bidrag till Fonden för

fukt- och mögelskador

Tusental kronor

1999

Utfall

34 500

Anslags-

sparande

32 650

2000

Anslag

40 000

Utgifts-

prognos

60 000

2001

Förslag

50 000

2002

Beräknat

50 000

2003

Beräknat

40 000

Fonden för fukt- och mögelskador skall

administrera det bidrag som lämnas för att

avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem och

att därigenom bidra till en god bostad för de

ägare av egnahem som annars riskerar ohälsa till

följd av sådana skador. De utgifter som belastar

anslaget avser bidrag till kostnader för att

avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem.

Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel.

Bidragsbestämmelserna finns i förordningen

(1993:712) om den statliga fonden för fukt- och

mögelskador i småhus m.m. Vidare får anslaget

belastas med utgifter för kansli och

utredningskostnader.

Anslaget för år 2001 har beräknats enligt

följande

Tabell 3.14 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

40 000

Ökat anslag

10 000

Förslag 2001

50 000

3.8.6 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon

i bostäder

Tabell 3.15 Anslagsutveckling för Bidrag till åtgärder mot

radon i bostäder

Tusental kronor

1999

Utfall

3 303

Anslags-

sparande

3 669

2000

Anslag

7 000

Utgifts-

prognos

5 000

2001

Förslag

7 000

2002

Beräknat

7 000

2003

Beräknat

7 000

De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till

åtgärder mot radon i småhus. Bidrag lämnas om

radongashalten i huset överstiger det gränsvärde

som Socialstyrelsen anger som godtagbart från

hälsosynpunkt. Bidraget beviljas av Boverket.

Bidragsbestämmelserna finns i förordningen

(1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i

egnahem. Bidrag lämnas i mån av tillgång på me-

del. Den mest betydelsefulla faktorn för utgif-

ternas utveckling är småhusägarnas intresse av att

genom mätning av radongashalten i sina bostäder

klarlägga radonsituationen och att vid radonfö-

rekomst över gränsvärdet ansöka om bidrag för

att vidta åtgärder.

Anslaget för år 2001 har beräknats till 7

miljoner kronor.

3.8.7 31:7 Investeringsbidrag för

anordnande av bostäder för

studenter

Tabell 3.16 Anslagsutveckling för Investeringsbidrag för

anordnande av bostäder för studenter

Tusental kronor

1999

Utfall

-

Anslags-

sparande

-

2000

Anslag

1 000

1

Utgifts-

prognos

1 000

2001

Förslag

274 000

2002

Beräknat

125 000

2003

Beräknat

-

1 Varav 1 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 2000.

Riksdagen beslutade den 14 juni 2000 att införa

ett tillfälligt investeringsbidrag för anordnande

av bostäder för studenter (prop. 1999/2000:100,

bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262).

Investeringsbidraget lämnas för anordnande

av nya studentbostäder på eller i anslutning till

orter där det finns universitet och högskola.

Endast projekt som påbörjas under tiden 13 april

2000 till 31 december 2002 kan beviljas

investeringsbidrag. Bidrag kan lämnas till både

ny- och ombyggnadsprojekt som medför ett

nytillskott av bostadslägenheter. Bidrag lämnas

med upp till 15 procent av det bidragsunderlag

för bostadsbyggnadssubvention som beräknas

enligt 10 och 11 §§ förordningen (1992:986) om

statlig bostadsbyggnadssubvention, dock med

högst 40 000 kronor för varje nytt studentrum i

lägenhet för en eller två studenter. Länsstyrelsen

skall i varje särskilt fall pröva bidragets storlek.

Om ansökningarna om bidrag beräknas komma

att överstiga tillgången på medel, lämnas bidrag

till de projekt som erbjuder de förmånligaste

villkoren för studenter. Vid bedömningen av

villkoren skall främst hyreskostnaden för de

boende beaktas samt tidpunkt för

färdigställande.

3.8.8 31:8 Statens geotekniska institut

Tabell 3.17 Anslagsutveckling för Statens geotekniska

institut

Tusental kronor

1999

Utfall

26 528

Anslags-

sparande

-470

2000

Anslag

24 078

Utgifts-

prognos

24 300

2001

Förslag

25 284

2002

Beräknat

25 815

1

2003

Beräknat

26 384

1

1Motsvarar 25 284 tkr i 2001 års prisnivå.

Statens geotekniska institut (SGI) är en

uppdragsmyndighet och har ett

sektorsövergripande ansvar för geoteknikfrågor.

Detta innebär att SGI skall upprätthålla och

utveckla kunskap inom området samt

tillhandahålla geoteknisk kunskap och

rådgivning till statliga myndigheter med ansvar

för olika områden med koppling till miljö,

infrastruktur, fysisk planering och byggande

samt till övriga aktörer inom branschen.

Institutet har ett särskilt ansvar för ras- och

skredfrågor.

Anslaget finansierar SGI:s

verksamhetsområden Säkerhet och kvalitet,

Forskning samt Kunskapsförmedling.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1999 visar att SGI förbrukat tidigare

ingående överföringsbelopp på drygt 3 miljoner

kronor och därutöver använt ca 0,5 miljon

kronor mer än disponibla medel.

SGI bedömer att ekonomisk balans kommer

att uppnås vid utgången av år 2001.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 3.18 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

37 107

41 079

-3 972

Prognos 2000

38 000

45 000

-7 000

Budget 2001

42 000

41 000

1 000

Uppdragsverksamheten indelas i

verksamhetsgrenarna Forskning,

Kunskapsförmedling och Rådgivning.

Underskottet i uppdragsverksamheten för år

1999 uppgick till 3,9 miljoner kronor och

stämmer väl med budgeten för år 1999. För år

2000 pekar SGI:s prognos på ett underskott i

uppdragsverksamheten med 7 miljoner kronor.

Institutet bedömer att uppdragsverksamheten

ger ett överskott under år 2001.

Anslagen för år 2001 har beräknats enligt

följande:

Tabell 3.19 Beräkning av anslaget 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

24 078

Pris- och löneomräkning

1 206

Förslag 2001

25 284

3.8.9 31:9 Lantmäteriverket

Tabell 3.20 Anslagsutveckling för Lantmäteriverket

Tusental kronor

1999

Utfall

390 482

Anslags-

sparande

14 4823

2000

Anslag

417 755

Utgifts-

prognos

418 100

2001

Förslag

416 323

2002

Beräknat

424 658

1

2003

Beräknat

434 070

2

1 Motsvarar 415 823 tkr i 2001 års prisnivå

2 Motsvarar 415 823 tkr i 2001 års prisnivå

3 Därav har 1 645 tkr dragits m.a.a. regeringens prövning av anslagssparande.

Lantmäteriet består av Lantmäteriverket och

länsvisa lantmäterimyndigheter. Lantmäteriver-

ket är en central förvaltningsmyndighet för

lantmäterimyndigheterna.

Uppdragsverksamheten skall hållas

organisatoriskt skild från övrig verksamhet.

Lantmäte-rimyndigheten i länet får mot avgift

bedriva myndighetsservice som har ett naturligt

samband med myndighetsutövningen.

Tjänsteexport inom verksamhetsområdet bedrivs

av det av staten he-lägda bolaget Swedesurvey

AB, som i stor ut-sträckning anlitar personal från

det statliga lant-mäteriet.

Lantmäteriverkets totala omsättning uppgick

1999 till 1 278 miljoner kronor.

Anslaget finansierar det statliga lantmäteriets

ansvar för frågor om fastighetsindelning och för

grundläggande landskaps- och fastighetsinfor-

mation.

För 1999 redovisar Lantmäteriverket en

förbrukning av anslaget med 390 miljoner

kronor. Den under senare år stora utnyttjade an-

slagskrediten har därmed helt kunnat avamorte-

rats och ersättas av ett utgående

överföringsbelopp på 14 miljoner kronor.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 3.21 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

252 945

589 751

551 365

38 386

Prognos 2000

244 000

624 200

559 100

65 100

Budget 2001

246 000

658 000

603 000

55 000

Tabell 3.22 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

264 457

299 691

-35 234

(varav tjänsteexport)

31 2000

42 700

-11 500

Prognos 2000

282 500

299 300

-16 800

(varav tjänsteexport)

25 600

30 200

-4 600

Budget 2001

310 000

305.000

5 000

(varav tjänsteexport)

20 000

19 000

1 000

Den avgiftsbelagda verksamhetens andel av den

totala budgetomslutningen beräknas för 1999

uppgå till knappt 70 procent. Överskottet i den

avgiftsbelagda verksamheten var 3 miljoner kro-

nor under 1999.

Lantmäteriverkets två omsättningsmässigt

största avgiftsfinansierade verksamheter är inte i

finansiell balans. Förrättningsverksamheten

uppvisar för 1999, efter flera år av stora

ekonomiska problem, ett överskott på ca

8 miljoner kronor. Det balanserade underskottet

inkluderande 1999 års kapitalförändring uppgår

därmed till ca 95 miljoner kronor.

Uppdragsverksamheten uppvisar för år 1999,

efter ett mindre överskott under år 1998, ett

underskott med ca 35 miljoner kronor. Det

balanserade underskottet efter 1999 års

kapitalförändring uppgår därmed till ca

74 miljoner kronor.

Resultatförsämringen inom uppdragsverk-

samheten förklaras förutom av en reell resultat-

försämring dessutom av vissa kostnadsökningar

av engångskaraktär samt av förändrade redovis-

ningsprinciper.

Av verkets delårsrapport för första halvåret

2000 framgår bl.a. att uppdragsverksamheten

fortfarande uppvisar förlustsiffror. De vidtagna

åtgärderna kommer enligt verket att påverka

resultatet med fullt genomslag under 2001.

Vid anslagsberäkningen har anslaget varaktigt

minskat med 10 miljoner kronor. Vidare har re-

geringen bedömt det skäligt att tillfälligt under år

2001 minska anslaget med 10 miljoner kronor

med anledning av vissa ökade avgiftsintäkter

inom verksamheten. Anslaget minskas även med

ytterligare 2,5 miljoner kronor med anledning av

att vidareutvecklingen rörande Sveriges natio-

nalatlas upphör.

 Anslagen för år 2001 har beräknats enligt

följande:

 Tabell 3.23 Beräkning av anslaget 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

417 755

Pris- och löneomräkning

6 068

Neddragning

-7 500

Förslag 2001

416 323

3.8.10 31:10 Statens va-nämnd

Tabell 3.24 Anslagsutveckling för Statens va-nämnd

Tusental kronor

1999

Utfall

5 481

Anslags-

sparande

4623

2000

Anslag

6 721

Utgifts-

prognos

6 800

2001

Förslag

6 519

2002

Beräknat

6 659

1

2003

Beräknat

6 807

2

1 Motsvarar 6 519 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 6 519 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Därav har 299 tkr dragits in m.a.a. regeringens prövning av anslagssparande.

Statens va-nämnd handlägger mål enligt lagen

(1970:244) om allmänna vatten- och avloppsan-

läggningar samt enligt lagen (1981:1354) om

allmänna värmesystem.

Regeringen har bedömt det skäligt att minska

anslaget med 300 000 kronor.

Mot denna bakgrund beräknar regeringen

anslaget för Statens va-nämnd till

6 519 000 kronor.

Anslagen för år 2001 har beräknats enligt

följande:

Tabell 3.25 Beräkning av anslaget 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

6 721

Pris- och löneomräkning

98

Överfört till anslaget 31:1

Boverket

-300

Förslag 2001

6 519

3.8.11 31:11 Bidrag till

bostadsinvesteringar som främjar

ekologisk hållbarhet

Tabell 3.26 Anslagsutveckling för Bidrag till

bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet

Tusental kronor

1999

Utfall

Anslags-

sparande

2000

Anslag

Utgifts-

prognos

2001

Förslag

135 000

1

2002

Beräknat

250 000

2003

Beräknat

250 000

1 Anslaget reducerat med 115 tkr på grund av omprioriteringar

Riksdagen har beslutat (prop. 1997/98:119, bet.

1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) om

införande av ett investeringsbidrag för

merkostnader för investeringar som främjar

ekologisk hållbarhet vid ny- och ombyggnad av

hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna

bostadsområden. I proposition (prop.

1999/2000:1, bet. 1999/2000:BoU1, rskr.

1999/2000:71) senarelades införandet till år 2001.

4 Politikområde Regional

samhällsorganisation

4.1 Omfattning

Politikområdet Regional samhällsorganisation

avser den samordnade länsförvaltningen och

försöksverksamheten med ändrad regional

ansvarsfördelning. Politikområdet omfattar

således anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. och

anslaget 32:2 Regionala självstyrelseorgan.

Länsstyrelsernas totala omslutning är närmare

2,7 miljarder kronor. Härav finansieras knappt

68 procent inom ramen för politikområdet

genom anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.. Andra

finansieringskällor är sakanslag, bidrag och

avgiftsintäkter. För viss försöksverksamhet vid

de regionala självstyrelseorganen i Gotlands,

Kalmar, Skåne och Västra Götalands län tillförs

drygt 21 miljoner kronor via anslaget 32:2 inom

politikområdet.

De verksamheter länsstyrelserna ansvarar för

återfinns i huvudsak inom nedanstående

sakområden.

1. Regionalpolitik, regional näringspolitik och

konkurrens (Regionalpolitik och regional

näringspolitik; utgiftsområde 19,

Konkurrensfrämjande; utgiftsområde 24)

2. Kommunikationer (utgiftsområde 22)

3. Lantbruk (utgiftsområde 23)

4. Rennäring m.m. (utgiftsområde 23)

5. Fiske (utgiftsområde 23)

6. Livsmedelskontroll, djurskydd och

allmänna veterinära frågor (utgiftsområde

23)

7. Hållbar samhällsplanering och boende (ut-

giftsområde 18)

8. Kulturmiljö (utgiftsområde 17)

9. Social omvårdnad (utgiftsområde 9)

10. Civilt försvar och räddningstjänst m.m.

(utgiftsområde 6)

11. Naturvård och miljöskydd (utgiftsområde

20)

12. Jämställdhet (utgiftsområde 14)

13. Övrig förvaltning (utgiftsområde 18)

4.2 Utgiftsutveckling

Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

32:1 Länsstyrelserna m.m.

1 798,6

1 798,4

1 830,0

1 864,7

1 895,8

1 959,5

32:2 Regionala självstyrelseorgan

20,5

21,1

21,1

25,1

25,1

0,0

Totalt för politikområde Regional samhällsorganisation

1 819,1

1 819,4

1 851,1

1 889,8

1 920,9

1 959,5

4.3 Mål

Regeringen föreslår att följande mål för politik-

området Regional samhällsorganisation skall

gälla fr.o.m. 2001. Länen skall utvecklas på ett

sådant sätt att de nationella målen får genomslag

samtidigt som hänsyn tas till olika regionala

förhållanden och förutsättningar.

4.4 Politikens inriktning

En given utgångspunkt för den samordnade

länsförvaltningen är att staten skall verka för att

samtliga län utvecklas så att de mål som anges i

den nationella politiken fullföljs samtidigt som

hänsyn tas till de mål för den regionala

utvecklingen som regionala och lokala

företrädare har ställt upp.

För många av de offentliga åtaganden som

kommuner eller andra aktörer har ett ansvar för

tillser staten genom länsstyrelserna att dessa

fullgörs på ett rättssäkert och effektivt sätt, bl.a.

genom samordning, tillsyn, uppföljning och

utvärdering.

Den pågående försöksverksamheten i fyra län

(Gotlands, Kalmar, Skåne och Västra Götalands

län) med ändrad regional ansvarsfördelning

mellan stat och kommun syftar till att utveckla

formerna för en fördjupad demokratisk

förankring av det regionala utvecklingsarbetet.

Vid Länsstyrelsen i Gotlands län bedrivs försök

med vidgad samordnad länsförvaltning, som

innebär att länsarbetsnämnden och

skogsvårdsstyrelsen integrerats i länsstyrelsens

organisation. Försöksverksamheten avslutas

enligt tidigare riksdagsbeslut (prop. 1996/97:108,

bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228) vid

utgången av 2002. Regeringen har tillkallat en

parlamentarisk regionkommitté, PARK, med

uppgift att dels följa upp och utvärdera

försöksverksamheten, dels överväga den statliga

länsförvaltningens struktur och uppgifter.

Kommittén skall redovisa sina överväganden och

förslag senast den 1 oktober 2000. Regeringen

avser därefter att återkomma till riksdagen i

frågan.

Den ovan nämnda pågående

försöksverksamheten i Gotlands, Kalmar, Skåne

och Västra Götalands län är något olika utformad

i respektive län och har delvis skilda

förutsättningar. Gemensamt är dock att ansvaret

för länets regionala utveckling flyttats från

länsstyrelsen till ett regionalt självstyrelseorgan.

Den ändrade ansvarsfördelningen omfattar även

användning av regionalpolitiska medel och vissa

andra utvecklingsmedel samt länsplaner för

regional infrastruktur. De regionala

självstyrelseorganen har från Statens kulturråd

övertagit befogenheten att besluta om

fördelningen av vissa statsbidrag till regional

kulturverksamhet (ej i Västra Götalands län). I

försökslänen har det regionala

självstyrelseorganet varit ansvarigt för

samordning av arbetet med regionala

tillväxtavtal.

Det regionala perspektivet avspeglas också i de

samverkansinitiativ som tas i skilda delar av

landet. Vid sidan av försöksverksamheten växer

nya samverkansformer av varierande slag fram,

främst kring frågor rörande regional utveckling.

Det rör sig bl.a. om samverkan under politisk

ledning mellan kommuner och landsting inom

ett län eller över länsgränsen, men även med

andra aktörer i regionen.

4.5 Insatser

4.5.1 Statliga insatser inom

politikområdet

Med försöksverksamhet och nya förutsättningar

för den regionala nivåns förankring, legitimitet

och samhällsansvar riktas också uppmärksamhet

på statens regionala uppgifter. Mer komplexa

beslutssituationer och styrningsrelationer kräver

tydliga roller och synliga gränser för statens

ansvar, såväl utifrån ett nationellt som ett

regionalt perspektiv. En arbetsgrupp inom

Regeringskansliet har därför, som ett underlag

för fortsatta överväganden, kartlagt vilka statliga

intressen som särskilt behöver lyftas fram i det

regionala förändringsarbetet.

4.5.2 Insatser utanför politikområdet

Genom bredden i ålagda uppgifter påverkas den

samordnade länsförvaltningen av beslut och

insatser inom många andra politikområden. Flera

pågående eller nyss avslutade utredningar och

framlagda propositioner har behandlat roller och

ansvarsfördelning mellan olika statliga aktörer

(länsstyrelser och centrala verk) respektive

mellan stat och kommuner. Bland andra kan

nämnas regeringens proposition om Vissa

organisationsfrågor inom näringspolitiken (prop.

1999/2000:71, bet. 1999/2000:NU17, rskr.

1999/2000:258). Ett annat exempel är den av

riksdagen antagna propositionen om Det nya

försvaret (prop. 1999/2000:30, bet.

1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168).

4.6 Resultatbedömning

Länsstyrelserna har till regeringen redovisat ett

ekonomiskt ansträngt läge, vilket lett till stress

och övertidsarbete bland personalen. Samtidigt

som nya uppgifter tillförts ställer omvärlden

ökade krav på bättre service, snabbare

handläggning, etc. På lång sikt och med liknande

förutsättningar som gällt under 1999, bedömer

vissa länsstyrelser att det kan bli svårt att uppfylla

de mål och krav som statsmakterna ställer.

Regeringen bedömer dock att det under

budgetåret bedrivits ett tillfredsställande arbete,

även om resultatet varierar, dels mellan

länsstyrelserna, dels mellan sakområdena.

Den närmare redovisningen och

bedömningen av länsstyrelsernas och i

förekommande fall de regionala

självstyrelseorganens resultat inom de olika

sakområdena redovisas i budgetpropositionen

under respektive utgifts- och politikområde.

4.6.1 Resultat

I det följande ges tre tematiska redovisningar

som tar sin utgångspunkt i målet för

politikområdet. Därefter redovisas

utvecklingsinsatser och ekonomiskt resultat:

- sektorsövergripande arbete - vid

genomförande av den nationella politiken

ställs många gånger de nationella målen mot

varandra. En sektorsövergripande hantering

av ett ärende blir nödvändig.

- tillsyn - att då kommuner eller andra aktörer

har ansvar för nationella angelägenheter se till

att dessa aktörer verkar i enlighet med de mål

som statsmakterna beslutat.

- uppföljnings- och utvärderingsverksamhet -

här finns god överblick kombinerat med god

kännedom om förutsättningar på den

regionala och lokala nivån.

Sektorsövergripande arbete

Genom den samordnade länsförvaltningen har

intressen från olika politikområden sammanvägts

till, efter regionala förhållanden, så bra beslut

som möjligt. Många av de nationella mål riksdag

och regering har beslutat om har mötts på den

regionala nivån och här har målkonflikter och

olika intressen retts ut och jämkats samman i

syfte att uppnå en hög samhällsekonomisk kost-

nadseffektivitet. Några exempel på områden av

betydande omfattning, där det

sektorsövergripande arbetet varit av stor vikt, är

områdena miljö och transportinfrastruktur, de

regionala tillväxtavtalen samt EG:s

strukturfonder.

Tillsyn

En av länsstyrelsernas kärnuppgifter är att

bedriva tillsyn över kommuner, företag m.fl..

Tillsyn bedrivs inom flertalet av länsstyrelsens

sakområden, men är mer central och omfattande

inom vissa områden som t.ex. miljö och social

omvårdnad. Länsstyrelserna har till regeringen

redovisat att tillsynen inom många områden har

fått stå tillbaka p.g.a. andra tillkommande

uppgifter och knappa resurser. Flera länsstyrelser

har också påtalat att t.ex. tillståndsgivning ofta

prioriteras före tillsyn. Tendensen är dock att

flera länsstyrelser tagit ett mer samlat grepp

kring tillsynen genom att stimulera ett internt

utbyte av erfarenheter och metoder. Insatser för

att effektivisera tillsynen görs också. En annan

tendens är att utvecklingen tycks gå mot mer av

tema- och systemtillsyn - utgångspunkten blir

helheter och inte enskilda objekt. Allt fler

länsstyrelser betonar också vikten av

förebyggande arbete.

Uppföljning och utvärdering

Uppföljning och utvärdering av statliga insatser

och deras resultat blir allt mer betydelsefullt i

takt med att begränsade resurser kräver hårdare

prioriteringar. För många politikområden gäller

att länsstyrelserna har stor kunskap om

länsspecifika förutsättningar, gjorda insatser och

uppnådda resultat. Denna information blir

därmed viktig som stöd för den statliga

uppföljningen och utvärderingen på nationell

nivå.

Länsstyrelserna har enligt uppdrag inkommit

till regeringen med redovisning av

myndigheternas uppföljnings- och

utvärderingsverksamhet. Redovisningen visar att

utvärderingsinsatser framförallt är koncentrerade

till regionalpolitiska insatser samt områdena

miljö, lantbruk och kulturmiljö. Årliga och

länsvisa uppföljningsrapporter lämnas också till

centrala verk (t.ex. Socialstyrelsen,

Naturvårdsverket, Vägverket och ÖCB) som

underlag till nationella studier.

Utvecklingsinsatser

I regeringens budgetproposition för 2000

framhölls att särskild vikt skulle läggas vid

kvalitetsutveckling vid länsstyrelserna. Under

året har därför flera insatser planerats och några

av dessa har också genomförts. Bland annat har

länsstyrelsernas kvalitetsarbete och behov av

ytterligare insatser kartlagts. Majoriteten av

länsstyrelserna bedriver någon form av

systematiskt kvalitets- eller utvecklingsarbete

bl.a. med miljöledning. Utbildningsinsatser med

inriktning på kvalitet och utveckling, särskilt på

samspelet mellan Regeringskansliet och

myndigheterna i den statliga budgetprocessen,

kommer under hösten att genomföras för

länsstyrelserna.

Ett utvecklingsarbete har initierats av

länsstyrelserna med syfte att effektivisera

verksamheten och öka service och tillgänglighet

för medborgare och andra intressenter genom

den nya informationstekniken.

En samverkansgrupp har fortsatt arbetet med

att skapa principer för en enhetlig redovisning av

verksamhet och ekonomi. Syftet är bl.a. att

förbättra möjligheterna till uppföljning av och

jämförelser mellan länsstyrelsernas resultat och

därmed också öka tillförlitligheten i

redovisningen.

Regeringen uppdrog i februari 1999 åt

länsstyrelserna att i samverkan med

Kommunförbundet, Lantmäteriverket, Boverket

och ett stort antal kommuner utveckla

kompetensen vad gäller geografiska

informationssystem, GIS, hos länsstyrelser och

kommuner. GIS ger ökade möjligheter till och

förutsättningar för sektorsövergripande

samverkan och geografiska analyser genom

högre kvalitet och ökad effektivitet i

samhällsplaneringen.

Den första fasen har genomförts länsvis för

cirka 4 000 personer. GIS-kunskaperna har

breddats och fördjupats.

Länsstyrelsernas ekonomiska resultat

Kostnaderna för länsstyrelsernas verksamhet

uppgick 1999 till närmare 2,7 miljarder kronor.

Verksamheten finansierades till knappt 68

procent från anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m..

Länsstyrelsernas totala finansieringsbild framgår

av diagram 4.1. Tendensen är att ramanslagets

andel av länsstyrelsernas finansiering minskar.

Diagram 4.1 Länsstyrelsernas finansiering

För varje budgetår sedan 1995/96 har de utgifter

som belastar ramanslaget överstigit tilldelat

ramanslag. År 1999 var länsstyrelsernas

underskott 38 miljoner kronor. Ett sätt att

finansiera underskottet i verksamheten har varit

att utnyttja det anslagssparande som

ackumulerats under flera år. Detta

anslagssparande har därför minskat kraftigt

under perioden.

De totala kostnaderna för sakområdena är

främst koncentrerade till Naturvård och

miljöskydd (24 procent), Lantbruk (20 procent),

Regionalpolitik, regional näringspolitik och

konkurrens (13 procent) samt

Kommunikationer (9 procent). Inom dessa

områden har följande uppgifter varit särskilt

prioriterade under 1999; arbetet med

tillväxtavtalen, strukturfondsadministrationen,

miljöbalkens införande och administrationen av

EU-stöden inom lantbruksområdet. Resterande

sakområden svarar vardera för 1-4 procent av de

totala kostnaderna. Sett till den del av de totala

kostnaderna som finansierats över ramanslaget

ser prioriteringarna ut på ett likartat sätt, vilket

framgår av diagram 4.2. Inga större förändringar

mellan åren kan noteras, oavsett finansiering,

med undantag för en ökning av sakområde

Naturvård och miljöskydd.

Personal

Vid utgången av 1999 var sammanlagt cirka 4 800

personer anställda vid länsstyrelserna. Av dessa

var cirka 3 700 tillsvidareanställda finansierade

över ramanslaget. Antalet tillsvidareanställda har

ökat med cirka 200 personer under året.

Personalkostnadernas andel av

verksamhetskostnaderna är cirka 63 procent.

Könsfördelningen bland personalen var vid

utgången av 1999 cirka 55 procent kvinnor och

45 procent män. Utbildningsnivån visar att cirka

46 procent av länsstyrelsernas tillsvidareanställda

personal har examen från universitet eller

högskola. Länsstyrelserna har en genomsnittlig

ålderssammansättning där cirka 12 procent av

samtliga tillsvidareanställda är under 35 år och

knappt en tredjedel är under 45 år. Personal som

är 55 år eller äldre uppgår till cirka 28 procent,

vilket är en ökning med 3 procent jämfört med

föregående år.

4.6.2 Analys och slutsatser

För att länsstyrelserna även fortsättningsvis skall

kunna fullgöra sina uppgifter på ett

tillfredsställande sätt inom ramen för tilldelade

medel krävs en rad åtgärder för att effektivisera

verksamheten. Regeringen vill därvid lyfta fram

möjligheterna till samverkan och gemensamt

resursutnyttjande mellan länen. En

vidareutveckling av uppföljnings- och

utvärderingsverksamheten kan också bidra till en

ökad effektivisering.

4.7 Revisionens iakttagelser

Länsstyrelserna i Kalmar, Jämtlands,

Västernorrlands, Västerbottens och Norrbottens

län har av RRV erhållit revisionsberättelse med

invändning.

För länsstyrelserna i Jämtlands, Västerbottens

och Norrbottens län avser invändningarna

överskridna bemyndiganderamar i samband med

administrationen av EG:s strukturfonder.

Brister i bemyndigandesystemet har gjort att

länsstyrelserna fattat beslut om projektstöd som

överstigit bemyndiganderamarna.

Administrationen för strukturfondsperioden

2000 006 har ändrats. Genom denna förändring

har dessa brister undanröjts.

Länsstyrelsen i Kalmar län har erhållit en

invändning för att inte ha redovisat cirka

10,7 miljoner kronor avseende upplupna

räntekostnader i balans- och resultaträkning.

Felaktig behållning på räntekontot under ett

antal år har resulterat i ränteintäkter som

länsstyrelsen ej varit berättigad till. Länsstyrelsen

har i skrivelse till regeringen redovisat

bakgrunden till bristerna och vidtagna åtgärder.

Regeringen avser att under 2001 2003 göra en

indragning på länsstyrelseanslaget 32:1. Den

närmare fördelningen preciseras i

regleringsbrevet.

Invändningen för Länsstyrelsen i

Västernorrlands län avser utnyttjande av medel

som enligt regeringsbeslut skulle återgått till

regeringens disposition. Den 18 december 1997

beslutade regeringen att nya beslut inte fick

fattas avseende anslaget 10 C Regionala

utvecklingsinsatser m.m.. Länsstyrelsen avsatte i

årsredovisningen för 1997 ca 9,2 miljoner kronor

från detta anslag till en projektreserv.

Projekthandlingar som visade att avsättningen

fyllde regeringens definition av ett projekt, och

därmed skulle vara förenligt med regeringens

tidigare beslut av den 18 december 1997,

upprättades enligt länsstyrelsen den 1 december

1997. Projekthandlingarna diariefördes dock

inte. Detta skedde först ett drygt halvår senare.

Enligt länsstyrelsen var förklaringen till detta ett

förbiseende avseende diarieföringen.

Regeringen ser allvarligt på att erforderliga

handlingar diariefördes först ett drygt halvår

efter avsättningen till projektreserven.

Regeringen förutsätter att myndigheten ser över

sina rutiner och avser att följa upp vidtagna

åtgärder.

4.8 Budgetförslag

4.8.1 32:1 Länsstyrelserna m.m.

Tabell 4.2 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

1 798 610

Anslags-

sparande

37 846

2000

Anslag

1 798 370

Utgifts-

prognos

1 830 000

2001

Förslag

1 864 659

2002

Beräknat

1 895 776

1

2003

Beräknat

1 959 536

2

1 Motsvarar 1 855 995 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 876 775 tkr i 2001 års prisnivå. I avvaktan på beslut om den

framtida regionala samhällsorganisationen efter försöksperiodens utgång 2002

har de nuvarande två anslagen inom 32:1 och 32:2 politikområdet i

budgetteknisk mening samlats under 32:1 för 2003.

De utgifter som belastar anslaget 32:1

Länsstyrelserna m.m. översteg tilldelade medel

med 38 miljoner kronor 1999. Underskottet har

främst finansierats med ett ackumulerat

anslagssparande. I prognoser för 2000 uppger en

tredjedel av länsstyrelserna att anslagskrediten

kommer att utnyttjas och sammanlagt

prognostiseras anslagssparandet till 7 miljoner

kronor vilket motsvarar cirka 0,4 procent av

tilldelat ramanslag.

Diagram 4.2 Ramanslaget fördelat på sakområden

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 4.3 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

154 000

123

183

-60

Prognos 2000

150 000

125

180

-55

Budget 2001

150 000

125

180

-55

De avgiftsintäkter som redovisas mot

inkomsttitel och som länsstyrelserna inte får

disponera utgörs bl.a. av ansökningsavgifter

enligt avgiftsförordningen såsom t.ex.

miljöskyddsavgifter, lotteriavgifter, avgifter för

tillsyn och registrering av stiftelser. De avgifter

som får disponeras utgörs av avgifter för tillstånd

och tillsyn av pantbanker.

Regeringens överväganden

Till följd av sammanläggningen av länsstyrelserna

i Göteborgs och Bohus, Skaraborgs samt

Älvsborgs län till Länsstyrelsen i Västra Götalands

län beräknas anslaget minskas med 10 miljoner

kronor i enlighet med tidigare beslut (prop.

1997/98:1, utg.omr. 18, bet. 1997/98:BoU1, rskr.

1997/98:77).

För 2001 planeras en fortsättning av den nu

pågående GIS-utbildningen som länsstyrelserna

bedriver tillsammans med Kommunförbundet,

Lantmäteriverket, Boverket och ett stort antal

kommuner. För detta ändamål beräknas

8,5 miljoner kronor engångsvis för 2001.

Regeringen har i den ekonomiska

vårpropositionen (prop 1999/2000:100 utg.omr.

18 , bet. 1999/2000 FiU20, rskr. 1999/2000:261)

föreslagit att länsstyrelserna skall tillföras 25

miljoner kronor för administration av skogsinköp.

I enlighet härmed beräknas länsstyrelseanslaget

tillföras 25 miljoner kronor per år 2001 - 2003.

Regeringen har i den ekonomiska

vårpropositionen (prop. 1999/2000:100 utg.omr.

22, bet. 1999/2000:FiU20, rskr. 1999/2000:261)

föreslagit att Vägverket får använda de

offentligrättsliga avgifterna för finansiering av

delar av sin myndighetsutövning. Den

avgiftsbelagda verksamheten omfattar bl.a.

länsstyrelsernas administration av vissa

körkortsärenden. Länsstyrelsernas kostnader

härför beräknas till 40 miljoner kronor.

Kostnaderna kommer fortsättningsvis att

finansieras med de avgiftsintäkter Vägverket får

disponera för ändamålet. Regeringen föreslår

därför att länsstyrelseanslaget fr.o.m. 2001

minskas med 40 miljoner kronor.

Regeringen föreslår att länsstyrelserna tillförs

medel för förvaltnings- och

administrationskostnader under den tid Sverige

genomför de geografiskt avgränsade

strukturfondsprogrammen. För detta ändamål

beräknas länsstyrelserna tillföras 37,2 miljoner

kronor från utgiftsområde 19 Regional

utjämning och utveckling, anslaget 33:1

Allmänna regionalpolitiska åtgärder och

5 miljoner kronor från utgiftsområde 13

Arbetsmarknadspolitik, anslaget 22:1

Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader.

Medlen från utgiftsområde 13 avses användas för

administration av mål 3-insatser i mål 1-

programmen. Finansiering av detta

strukturfondsarbete kommer även till viss del att

ske med medel ur strukturfonderna. Dessa

medel, s.k. tekniskt stöd (TA-medel), fastställs

närmare av respektive övervakningskommitté.

I likhet med tidigare år bör enligt regeringens

bedömning länsstyrelserna få disponera medel

för att täcka ökade administrativa kostnader för

arbetet med miljöprogrammet inom jordbruket.

Vidare föreslår regeringen att länsstyrelserna

får disponera medel för administration m.m.

inom utgiftsområdena 6 och 20.

Länsstyrelseanslaget för 2001 har beräknats

enligt följande:

Tabell 4.4 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

1 798 370

Justering av premier

-2 552

varav engångsvis för 2000:

GIS-utbildning

6 000

Tekniska justeringar:

Pris- och löneomräkning

49 967

Överföring till

länsstyrelseanslaget:

Strukturfondsadministration

42 200

GIS-utbildning, engångsvis

8 500

Administration av skogsinköp

25 000

Överföringar från

länsstyrelseanslaget

Neddragning Länsstyrelsen i

Västra Götalands län

-10 000

Körkortsadministrationen

-40 000

Del av pris- och löneomräkning

till 32:2

-266

Medel till Riksarkivet för vissa

länsstyrelsers arkiv

-560

Förslag 2001

1 864 659

För riksdagens kännedom redovisas den

fördelning som regeringen avser att besluta, om

riksdagen godkänner medelsberäkningen för

anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m..

Tabell 4.5 Ramanslagets fördelning på ramposter år 2001

Tusental kronor

Länsstyrelse

Stockholms län

201 864

Uppsala län

60 712

Södermanlands län

60 300

Östergötlands län

82 138

Jönköpings län

73 650

Kronobergs län

57 718

Kalmar län

60 209

Gotlands län

39 366

Blekinge län

51 168

Skåne län

171 020

Hallands län

60 394

Västra Götalands län

245 716

Värmlands län

74 181

Örebro län

70 338

Västmanlands län

63 195

Dalarnas län

77 044

Gävleborgs län

73 219

Västernorrlands län

82 587

Jämtlands län

70 471

Västerbottens län

84 557

Norrbottens län

104 149

Utvecklingsinsatser m.m.

662

Summa

1 864 659

4.8.2 32:2 Regionala självstyrelseorgan

Tabell 4.6 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

20 466

Anslags-

sparande

0

2000

Anslag

21 072

Utgifts-

prognos

21 072

2001

Förslag

25 138

2002

Beräknat

25 138

2003

Beräknat

0

1

1 I avvaktan på beslut om den framtida regionala samhällsorganisationen efter

försöksperiodens utgång 2002 har de nuvarande två anslagen inom 32:1 och

32:2 politikområdet i budgetteknisk mening samlats under 32:1 för 2003.

Anslaget avser medel för förvaltningskostnader

hos Regionförbundet i Kalmar län, Västra

Götalands läns landsting, Skåne läns landsting

samt Gotlands kommun med anledning av den

försöksverksamhet som regleras i lagen

(1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad

regional ansvarsfördelning.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att de regionala

självstyrelseorganen tillförs medel för arbetet

med att genomföra strukturfonderna, dvs.

förvaltnings- och administrationskostnader. För

detta ändamål beräknas de regionala

självstyrelseorganen tillföras 3,8 miljoner kronor

från utgiftsområde 19 Regional utjämning och

utveckling, anslaget 33:1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder. Finansiering av detta

strukturfondsarbete kommer även till viss del att

ske med medel ur strukturfonderna. Dessa

medel, s.k. tekniskt stöd (TA-medel), fastställs

närmare av respektive övervakningskommitté.

Regeringen föreslår att medel motsvarande

266 000 kronor, för att kompensera för pris- och

löneförändringar, förs från anslaget 32:1

Länsstyrelserna m.m. till anslaget 32:2 Regionala

självstyrelseorgan

5 Ekonomisk familjepolitik

5.1 Budgetförslag

5.1.1 21:1 Bostadsbidrag

Tabell 5.1 Anslagsutvecklingen 21:1 Bostadsbidrag

Tusental kronor

1999

Utfall

5 067 327

Anslags-

sparande

293 000

2000

Anslag

5 170 000

1

Utgifts-

prognos

4 500 000

2001

Förslag

4 760 000

2002

Beräknat

4 650 000

2003

Beräknat

4 530 000

1 Anslaget minskat med 500 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den

ekonomiska vårpropositionen 2000.

Bostadsbidrag lämnas till barnfamiljer och ung-

domar mellan 18 och 29 år utan barn.

Målet för bostadsbidragen är att ge eko-

nomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med

goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bidragen

ingår i politikområdet Ekonomisk familjepolitik

(utgiftsområde 12), som främst syftar till att ge

en ekonomisk trygghet för barnfamiljer under

den tid de har en stor försörjningsbörda.

Utgifterna för bostadsbidrag är beroende av

inkomst-, bostadskostnads- och arbetslös-

hetsutvecklingen och därmed av den samhälls-

ekonomiska utvecklingen i stort.

Sedan 1998 understiger utgifterna för bo-

stadsbidrag de anslagna medlen. Ökad

sysselsättning och ökade reallöner innebär att

utgifterna för bidragen minskar. För innevarande

år har anslaget på tilläggsbudget i samband med

den ekonomiska vårpropositionen 2000, mins-

kats med 500 miljoner kronor till 5 170 miljoner

kronor. Anslaget föreslås på tilläggsbudget

minskas med 470 miljoner kronor till

4 700 miljoner kronor då prognosen för

innevarande år visar att utgifterna för

bostadsbidrag minskar ytterligare.

Regeringens överväganden

Antalet hushåll med bostadsbidrag har minskat

starkt under senare år. Hushåll med gifta eller

sammanboende föräldrar har minskat mest,

gruppen har mer än halverats sedan 1996.

Gruppen ensamstående föräldrar, och då särskilt

kvinnor, minskar i långsammare takt. Trenden

väntas fortsätta under de närmast kommande

åren. Av landets drygt 1 miljon hushåll med barn

fick ca 30 procent bostadsbidrag någon gång

under 1999. I maj samma år lämnades bidrag till

knappt två av tre ensamstående föräldrar och till

färre än vart tionde hushåll med gifta eller

sammanboende föräldrar.

Tabell 5.2 Hushåll med bostadsbidrag under maj månad,

1995 1999

Tusental

1995

1996

1997

1998

1999

Hushåll med hem-

mavarande barn

 gifta/samboende

ensamstående

 kvinnor

 män

193,3

191,9

1

1

172,9

166,3

21,6

105,5

156,4

18,4

85,5

153,8

17,2

67,7

147,6

15,6

Hushåll med enbart

umgångesrättsbarn

42,5

41,3

29,0

27,0

24,1

Hushåll utan barn

 ungdomar

 övriga

90,4

58,1

67,7

56,1

54,5

48,7

Totalt

576,2

470,8

365,4

338,0

303,7

Källa: RFV

1 Statistik finns ej.

För ensamstående med barn täcker bostads-

bidraget i genomsnitt ca 38 procent av den fak-

tiska bostadskostnaden per månad, för ensam-

stående kvinnor knappt 39 procent och för

ensamstående män ca 31 procent. Till

gifta/sammanboende med barn lämnas bidrag

med i genomsnitt ca 33 procent av bostadskost-

naden.

År 1999 hade ca 62 procent av antalet

ensamföräldrar med bostadsbidrag en ut-

rymmesstandard som minst innebär att varje

barn kan erbjudas ett eget rum. Motsvarande an-

del för gifta/samboende var 44 procent. En lång-

sam rörelse mot trängre boende under senare år

kan konstateras. Bland ensamstående hushåll

med barn bor män fortfarande rymligare än

kvinnor.

En svag tendens till ökad träffsäkerhet i det

preliminära bostadsbidraget har kunnat konsta-

teras vid avstämningen av 1998 års bidrag jämfört

med avstämningen av 1997 års bidrag.

Hushållens förtida återbetalningar av för mycket

utbetalt bostadsbidrag har för bidragsåret 1998

fördubblats jämfört med motsvarande för

bidragsåret 1997.

Slutsatser

Nuvarande bostadsbidragssystem har tillämpats i

drygt tre år. Allmänhetens kännedom om syste-

mets konstruktion och effekter har ökat påtag-

ligt under perioden, bl.a. genom en utökad och

förbättrad information till hushållen. Träffsäker-

heten i det preliminära bidraget har dock stärkts

endast marginellt. En ökad träffsäkerhet torde

förväntas först vid avstämningen av 1999 års bi-

drag, då hushållen genom erfarenheten av 1997

års avstämning insett vikten av att omgående

anmäla ändrade inkomstförhållanden till försäk-

ringskassan.

Regeringen är medveten om att bostadsbi-

dragen ger upphov till stora marginaleffekter. En

särskild utredningsman har tillsatts med uppgift

att se över ekonomiska familjestöd inklusive bo-

stadsbidrag (dir. 2000:16). Utredaren skall sär-

skilt beakta stödens träffsäkerhet och marginal-

effekter och den effekt de har på

arbetskraftsutbudet. Målet är att ge hushållen ett

större handlingsutrymme och bättre möjligheter

att själva påverka sin ekonomi. Slutredovisning

av uppdraget skall ske senast februari 2001.

Måluppfyllelsen i bostadsbidragssystemet har,

när det gäller hushållens utrymmesstandard, varit

i princip oförändrad under 1999 jämfört med

föregående år. Systemets fördelningspolitiska

profil har förstärkts marginellt.

Bostadsbidragssystemet gör ingen åtskillnad

mellan kvinnor och män. De olikheter som kan

konstateras bl.a. i fråga om antal bidragstagare,

beror i första hand på att fler ensamstående

kvinnor än män har hemmavarande barn och att

den bidragsgrundande årsinkomsten skiljer sig

mycket mellan de båda grupperna.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege-

ringen att 4 760 000 000 kronor anvisas för

anslaget 21:1Bostadsbidrag för 2001.

Tabell 5.3 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

5 170 0001

Volymer m.m.

 410

Förslag 2001

4 760 000

1 Exklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för

2000.

För åren 2002 och 2003 beräknas, enligt nu-

varande prognoser, anslaget till 4 650 000 000

kronor respektive 4 530 000 000 kronor.

Övriga frågor

Riksförsäkringsverket (RFV) har nyligen

redovisat resultaten av en uppföljning av 1999 års

bestämmelser för eftergift vid återbetalning av

bostadsbidrag (Eftergift vid återbetalning av bo-

stadsbidrag efter avstämning Uppföljning av

hanteringen hos försäkringskassorna och effek-

terna för bidragshushållen av de ändrade reg-

lerna). RFV konstaterar att den vanligaste or-

saken till avslag på eftergiftsansökan varit att

hushållen inte anmält ändrade inkomstförhållan-

den till försäkringskassan. Verket konstaterar

också att de regionala skillnaderna i handlägg-

ningen av eftergiftsärenden är stora. RFV lämnar

inga förslag till ändrade bestämmelser, men

pekar bl.a. på vissa grupper av hushåll för vilka

möjligheten till eftergift bör ökas. Regeringen

avser att återkomma till riksdagen i frågan.

6 Miljöpolitik

6.1.1 Anslag 34:1 Stöd till lokala

investeringsprogram för ekologisk

hållbarhet

Tabell 6.1 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

904 884

Anslags-

sparande

652 983

2000

Anslag

1 758 000

Utgifts-

prognos

1 050 000

2001

Förslag

1 364 500

2002

Beräknat

1 124 500

2003

Beräknat

828 000

Anslaget används för stöd till kommuner

enligt förordningen (1998:23) om statligt bidrag

till lokala investeringsprogram som ökar den

ekologiska hållbarheten i samhället. Av anslaget

får 30 miljoner kronor användas för

administration, uppföljning och utvärdering av

investeringsprogrammen och till

informationsinsatser om de lokala

investeringsprogrammen och och arbetet för en

hållbar utveckling. Av anslaget får ytterligare

10 miljoner kronor användas för att finansiera ett

grönt kunskapslyft. Högst en miljon kronor ur

anslaget får användas för att stödja integrationen

av hållbarhetsfrågorna i arbetet med regionala

tillväxtavtal.

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att under år 2001 i fråga om

ramanslaget 34:1 Stöd till lokala

investeringsprogram för ekologisk hållbarhet,

besluta om bidrag som inklusive tidigare

åtaganden innebär utgifter på högst 1,9 miljarder

kronor under åren 2002-2004.

Tabell 6.2 Bemyndiganden

Tusental kronor

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräknat

2002

beräknat

2003

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

1 714 000

2 260 000

2 600 000

Nya förpliktelser

1 433 000

1 370 000

1 294 000

Infriade förpliktelser*

887 000

1 030 000

1 994 000

1 300 000

600 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

2 260 000

2 600 000

1 900 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

2 500 000

2 600 000

1 900 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Regeringens överväganden

Hållbar utveckling i regionala tillväxtavtal

Regeringen har tidigare understrukit

önskvärdheten av samverkan mellan tillväxtavtal

och lokala investeringsprogram. Arbetet med de

regionala tillväxtavtalen har också tydliggjort

behovet av metodutveckling för att främja

arbetet med miljö och hållbar utveckling.

Regeringen avser därför att utse tre pilotlän med

intresse för att arbeta för hållbara tillväxtavtal.

Metoder skall utvecklas för hur

hållbarhetsperspektivet kan införlivas dels i

processen med tillväxtavtalen, dels i de olika

sakområdena. Erfarenheterna av arbetet skall

spridas till övriga län. Högst en miljon kronor ur

anslaget för stöd till lokala investeringsprogram

får användas för detta ändamål.

Utvärdering, informationsinsatser och

administration

För närvarande finns det investeringsprogram

i alla stadier av genomförande. Vissa kommuner

slutrapporterar under våren 2001 sina

investeringsprogram. I andra fall har

kommunerna nyligen beviljats stöd för en

kommande treårsperiod. Totalt 145

investeringsprogram genomförs under perioden

1998-2002 och följs upp av Miljödepartementet

och länsstyrelserna. En utvärdering av de första

investeringsprogrammens miljö- och

sysselsättningseffekter kommer att kunna ske

under 2001.

Det är viktigt att sprida information om hur

de lokala investeringsprogrammen genomförs

och om de resultat och effekter som uppnås. Det

finns också stora behov av att informera om

regeringens samlade insatser för en hållbar

utveckling.

För att kunna uppfylla kraven när det gäller

såväl information som utvärdering och

uppföljning får 30 miljoner kronor användas för

administration, uppföljning och utvärdering av

investeringsprogrammen och till informations-

insatser om de lokala investeringsprogrammen

och arbetet för en hållbar utveckling. Av denna

summa bör högst en miljon kunna användas till

att stödja nationellt arbete med lokalt Agenda

21-arbetet.

Grönt kunskapslyft

Syftet med det gröna kunskapslyft, som

regeringen nu tar initiativ till, är att öka

kunskaperna och insikterna hos allmänheten om

behovet av att ställa om samhället i hållbar

riktning samt att visa hur den enskilde i vardagen

kan bidra i den processen. Avsikten är att

information och aktiviteter ska utformas av

folkrörelseorganisationer. Regeringen föreslår att

högst 10 miljoner kronor används för att

finansiera satsningen.

I förhållande till beräkningen i

vårpropositionen år 2000 föreslår regeringen en

minskning av anslaget med 50 miljoner kronor.

2001 och 65 miljoner kronor 2002 och 2003.

Minskningen finansierar insatser inom

utgiftsområde 16, 20 och 23.

Tabell 6.3 Beräkning av anslaget år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

1 758 000

Minskad resurstilldelning

- 393 500

Förslag 2001

1 364 500

Regeringens förslag Regeringen föreslår att

riksdagen bemyndigar regeringen att under år

2001, i fråga om ramanslaget 34:1 Stöd till lokala

investeringsprogram för ekologisk hållbarhet,

besluta om bidrag som inklusive tidigare

åtaganden innebär utgifter på högst

1,9 miljarder kronor under åren 2002-2004.

6.1.2 Anslag 34:2 Centrum för kunskap

om ekologisk hållbarhet

Tabell 6.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

3 354

1

Anslags-

sparande

3 378

2000

Anslag

5 089

1

Utgifts-

prognos

5 089

2001

Förslag

5 169

2002

Beräknat

6 000

2

2003

Beräknat

7 000

3

2 Motsvarar 5 882 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 6 718 tkr i 2001 års prisnivå.

Anslaget disponeras för att finansiera

verksamheten vid Centrum för kunskap om

ekologisk hållbarhet.

Centrum för kunskap om ekologisk hållbarhet

har till uppgift att samla och förmedla kunskaper

och erfarenheter om hållbar utveckling.

Myndighetens främsta uppgift är att aktivt stödja

kommunernas arbete med att ta fram och

genomföra investeringsprogram för ekologisk

hållbarhet. Ett särskilt uppdrag gäller

glesbygdskommunerna. En viktig uppgift är att

fungera som en bro mellan praktiker och

teoretiker, t.ex. kommuner, myndigheter,

organisationer, forskare, näringsliv och andra

aktörer.

Regeringens överväganden

Regeringen ser det som en angelägen uppgift att

sprida nya kunskaper och erfarenheter från de

lokala investeringsprogrammen så att de kan

tillvaratas av relevanta aktörer i samhället.

Antalet program under genomförande ökar för

varje år. Därför beräknar regeringen att anslaget

till myndigheten bör ökas till sex miljoner

kronor år 2002 och till sju miljon kronor år 2003.

Medlen tas från anslag 34:1 Stöd till lokala

investeringsprogram för ekologisk hållbarhet.

Tabell 6.5 Beräkning av anslag år 2001

Tussental kronor

Anslag 2000

5 089

Pris och löneomräkning

80

Förslag 2001

5 169

Bilaga 1

Anslagsbenämningar

Nya anslagsbenämningar

Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen åren 2000 och 2001. Syftet med

 tabellen är att

underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikområden

införs.

Anslagsbenämningar 2000 och 2001

Benämning 2000

Benämning 2001

Anslagets namn

A10

21:1

Bostadsbidrag

A5

26:1

Byggforskningsrådet: Förvaltningskostnader

A6

26:2

Byggforskning

A1

31:1

Boverket

A2

31:2

Räntebidrag m.m.

A3

31:3

Statens bostadskreditnämnd: Förvaltningskostnader

A4

31:4

Statens bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet

A7

31:5

Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador

A8

31:6

Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder

A9

Bonusränta för ungdomsbosparande

A11

Internationellt samarbete

A12

31:7

Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter

A13

Vissa investeringsbidrag

B1

31:8

Statens geotekniska institut

D1

31:9

Lantmäteriverket

D2

31:10

Statens va-nämnd

Nytt

31:11

Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet

C1

32:1

Länsstyrelserna m.m.

C2

32:2

Regionala självstyrelseorgan

E1

34:1

Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet

E2

34:2

Kunskapscentrum för ekologisk hållbarhet

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

2

5

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

2

11

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

12

13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

14

15

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

28

27

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

38

39

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

42

41

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

44

45

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

2

1

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

46

47

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 BILAGA 1

50

51