Regeringens proposition 2005/06:150

Europakooperativ

Prop.

2005/06:150

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Harpsund den 16 mars 2006 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Thomas[REDACTED_EFTERNAMN] (Justitiedepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I augusti 2006 skall EG:s förordning om europeiska kooperativa före- ningar (europakooperativ) börja tillämpas. Ett europakooperativ skall vara en europeisk associationsform för gränsöverskridande samverkan i form av vad som närmast kan liknas vid en ekonomisk förening. För- ordningen om europakooperativ innehåller bestämmelser om bl.a. hur ett europakooperativ skall bildas och hur det skall vara organiserat. På flera punkter överlåter förordningen den närmare regleringen till medlems- staterna. I propositionen lämnas förslag till en lag om europakooperativ. Försla- get innehåller bestämmelser som kompletterar EG-förordningen i frågor där denna delegerar normgivningsrätten till medlemsstaterna eller där det annars har bedömts lämpligt att införa svenska regler vid sidan av förordningens regler. För europakooperativ som driver bankrörelse eller försäkringsrörelse föreslås att motsvarande bestämmelser i stället tas in i lagen om medlemsbanker respektive lagen om understödsföreningar. I propositionen föreslås bl.a. att Bolagsverket skall föra ett särskilt register över europakooperativ med säte i Sverige och att sådana europa- kooperativ, i enlighet med vad som gäller för svenska ekonomiska före- ningar, skall ha en verkställande direktör med uppgift att svara för europakooperativets löpande förvaltning. Vidare föreslås bestämmelser för europakooperativ som tillämpar en s.k. dualistisk organisationsstruk- tur. I propositionen föreslås också att Skatteverket och Finansinspek- tionen under vissa förhållanden skall ha rätt att motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte från Sverige till en annan medlemsstat eller att en svensk ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion. Om ett europakooperativ flyttar sitt säte från 1 Sverige, skall enligt förslaget, ett särskilt bokslut upprättas för den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats. Det föreslås vidare att lagen om europabolag ändras så att Skatteverket och Finansinspektionen ges rätt att, under motsvarande förhållanden som föreslås beträffande europakooperativ, motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte från Sverige eller att ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion. Det föreslås även bestämmelser med krav på särskilt bokslut i samband med att ett europabolag flyttar sitt säte från Sverige. Propositionen innehåller också vissa förslag till ändringar i bl.a. lagen om ekonomiska föreningar, årsredovisningslagen, lagen om bank- och finansieringsrörelse och försäkringsrörelselagen. Frågor om beskattning av europakooperativ och om arbetstagarinfly- tande i europakooperativ behandlas inte i denna proposition. Lagen om europakooperativ, liksom övriga lagändringar, föreslås träda i kraft den 18 augusti 2006, vilket är samma dag som EG-förordningen om europakooperativ skall börja tillämpas. Prop. 2005/06:150 2

Innehållsförteckning

Prop. 2005/06:150

1

Förslag till riksdagsbeslut..................................................................

7

2

Lagtext

...............................................................................................

8

2.1 ..................................

Förslag till lag om europakooperativ

8

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1972:262) om

understödsföreningar.........................................................

18

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1974:174) om

identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. ..............

32

2.4

Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen

(1982:713).........................................................................

33

2.5

Förslag till lag om ändring i lagen (1986:436) om

näringsförbud ....................................................................

35

2.6

Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om

ekonomiska föreningar......................................................

37

2.7

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om

värdepappersrörelse ..........................................................

38

2.8

Förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om

utländska filialer m.m. ......................................................

39

2.9

Förslag till lag om ändring i lagen (1992:543) om

börs- och clearingverksamhet ...........................................

41

2.10

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:768) om

åtgärder mot penningtvätt .................................................

43

2.11

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om

kapitaltäckning och stora exponeringar för kredit-

institut och värdepappersbolag .........................................

45

2.12

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen

(1995:1554).......................................................................

47

2.13

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag .....

48

2.14

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag...................................

49

2.15

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om

medlemsbanker .................................................................

50

2.16

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1479) om

kontoföring av finansiella instrument ...............................

66

2.17

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:149) om

utgivning av elektroniska pengar ......................................

68

2.18

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet

i vissa fall, m.m.................................................................

70

2.19

Förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) om

investeringsfonder.............................................................

71

2.20

Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om

bank- och finansieringsrörelse ..........................................

72

2.21

Förslag till lag om ändring i lagen (2004:575) om

europabolag.......................................................................

77

2.22

Förslag till lag om ändring i lagen (2006:000) om

särskild tillsyn över finansiella konglomerat ....................

82

3

3

Ärendet och dess beredning.............................................................

83

Prop. 2005/06:150

4

Bakgrund .........................................................................................

84

4.1

Allmänt .............................................................................

84

4.2

Tillämpliga svenska regler................................................

85

4.3

SCE-förordningens innehåll..............................................

86

4.3.1

Allmänt ...........................................................

86

4.3.2

Bildandet av ett europakooperativ ..................

86

4.3.3

Registrering.....................................................

87

4.3.4

Förvärv och förlust av medlemskap ...............

87

4.3.5

Europakooperativets organisation ..................

87

4.3.6

Redovisning och revision ...............................

88

4.3.7

Likvidation och konkurs .................................

89

4.3.8

Ombildning av ett europakooperativ till ett

nationellt kooperativ .......................................

89

4.3.9

Övrigt..............................................................

89

5

Sveriges beslutanderätt i vissa frågor..............................................

89

5.1

Allmänt .............................................................................

89

5.2

Lagtekniska frågor ............................................................

92

5.3

Bör en juridisk person med huvudkontor utanför EES

tillåtas att delta i bildandet av ett europakooperativ?........

95

5.4

Bör ett europakooperativ som är registrerat i Sverige vara skyldigt att ha sitt huvudkontor och sitt säte på

samma ort? ........................................................................

97

5.5

Skyddet för europakooperativets borgenärer i sam-

band med flyttning av föreningens säte ............................

98

5.6

Skyddet för borgenärer i samband med flyttning av

ett finansiellt europakooperativs säte..............................

102

5.7

Förfarandet vid flyttning av ett finansiellt

europakooperativs säte....................................................

105

5.8

Möjligheten för en myndighet att motsätta sig att ett

europakooperativ flyttar sitt säte.....................................

109

5.9

Möjligheten för lednings- eller förvaltningsorganet

att i visst fall ändra stadgarna utan beslut från

föreningsstämman ...........................................................

119

5.10

En understödsförenings deltagande i bildandet av ett

europakooperativ genom fusion......................................

120

5.11

Redovisningsvaluta i en förening som deltar i bildan-

det av ett europakooperativ genom fusion......................

122

5.12

Möjligheten för en myndighet att motsätta sig att en nationell ekonomisk förening deltar i bildandet av ett

europakooperativ genom fusion......................................

123

5.13

Skyddet för medlemmar som motsatt sig bildandet av

ett europakooperativ genom fusion.................................

124

5.14

Offentliggörande av förslag till ombildning av en

nationell kooperativ förening till ett europakooperativ ..126

5.15

Majoritetskrav för beslut om ombildning av en

nationell kooperativ förening till ett europakooperativ ..

127

5.16

Verkställande direktör.....................................................

128

5.17

Val av ledamöterna i ledningsorganet.............................

130

5.18

Tidsbegränsning av uppdrag som ledamot i vissa fall....

131

4

5.19

Antalet ledamöter i europakooperativets organ ..............

132

5.20

Monistiskt organiserade europakooperativ.....................

133

5.21

Dualistiskt organiserade europakooperativ.....................

134

5.22

Enskilda ledamöters rätt till information ........................

143

5.23

Skall en juridisk person få vara ledamot i europa-

kooperativets organ? .......................................................

144

5.24

Behörighet att företräda och binda ett europa-

kooperativ .......................................................................

145

5.25

När skall den första föreningsstämman hållas? ..............

148

5.26

Investerande medlemmar och villkor för beslutförhet....

149

5.27

Sanktioner vid överträdelse av kravet på att

europakooperativets säte skall vara beläget i samma

medlemsstat som huvudkontoret.....................................

151

5.28

Offentliggörande av förslag till ombildning av ett

europakooperativ till en nationell kooperativ förening...

153

5.29

Registrerings- och tillsynsfrågor.....................................

153

5.30

Filiallagen .......................................................................

156

5.31

Firma ...............................................................................

158

5.32

Bokföringsskyldighet m.m..............................................

160

5.33

Föreningskapitals- och redovisningsvaluta.....................

164

5.34

Skadestånd ......................................................................

166

5.35

Straff och vite..................................................................

166

6

Frågor om europabolag..................................................................

168

7

Ikraftträdande ................................................................................

170

8

Konsekvenser av förslagen............................................................

170

9

Författningskommentar .................................................................

171

9.1

Förslaget till lag om europakooperativ ...........................

171

9.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:262) om

understödsföreningar.......................................................

202

9.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:174) om

identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. ............

217

9.4

Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen

(1982:713).......................................................................

218

9.5

Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:436) om

näringsförbud ..................................................................

219

9.6

Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om

ekonomiska föreningar....................................................

221

9.7

Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:981) om

värdepappersrörelse ........................................................

221

9.8

Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:160) om

utländska filialer m.m. ....................................................

222

9.9

Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:543) om

börs- och clearingverksamhet .........................................

224

9.10

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:768) om

åtgärder mot penningtvätt ...............................................

225

9.11

Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kredit-

institut och värdepappersbolag .......................................

225

Prop. 2005/06:150 5

9.12

Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen

Prop. 2005/06:150

(1995:1554).....................................................................

226

9.13

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag ...227

9.14

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag.................................

228

9.15

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1570) om

medlemsbanker ...............................................................

229

9.16

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1479) om

kontoföring av finansiella instrument .............................

245

9.17

Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:149) om

utgivning av elektroniska pengar ....................................

246

9.18

Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:444) om

straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet

i vissa fall, m.m...............................................................

247

9.19

Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om

investeringsfonder...........................................................

248

9.20

Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om

bank- och finansieringsrörelse ........................................

248

9.21

Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:575) om

europabolag.....................................................................

254

9.22

Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:000) om

särskild tillsyn över finansiella konglomerat ..................

258

Bilaga 1 Rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003

om stadga för europeiska kooperativa föreningar

(SCE-föreningar) .................................................................

259

Bilaga 2

Sammanfattning av promemorians förslag (Ds 2005:45) ...

283

Bilaga 3

Promemorians lagförslag.....................................................

284

Bilaga 4

Förteckning över remissinstanser........................................

354

Bilaga 5

Lagrådsremissens lagförslag ...............................................

355

Bilaga 6

Lagrådets yttrande ...............................................................

434

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 16 mars 2006 .......

442

Rättsdatablad

..........................................................................................

443

6

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2005/06:150

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om europakooperativ,

2.

lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar,

3.

lag om ändring i lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juri- diska personer m.fl.,

4.

lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),

5.

lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud,

6.

lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,

7.

lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse,

8.

lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m.,

9.

lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet,

10.

lag om ändring i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt,

11.

lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag,

12.

lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),

13.

lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag,

14.

lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäk- ringsföretag,

15.

lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker,

16.

lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument,

17.

lag om ändring i lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar,

18.

lag om ändring i lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m.,

19.

lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder,

20.

lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansierings- rörelse,

21.

lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag,

22.

lag om ändring i lagen (2006:000) om särskild tillsyn över finan- siella konglomerat.

7

2

Lagtext

Prop. 2005/06:150

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om europakooperativ

Härigenom föreskrivs följande. Inledande bestämmelser Tillämpningsområde 1 § I denna lag finns bestämmelser som kompletterar rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska koope- rativa föreningar (SCE-föreningar) 1

(SCE-förordningen). En europeisk kooperativ förening benämns i denna lag ett europakooperativ. Vad som sägs i denna lag om europakooperativ gäller, om annat inte anges, endast europakooperativ med säte i Sverige. För europakooperativ som driver bankrörelse eller försäkringsrörelse gäller i stället särskilda bestämmelser i lagen (1995:1570) om medlems- banker och lagen (1972:262) om understödsföreningar. Arbetstagarinflytandet i europakooperativ 2 § Regler om arbetstagarinflytande i europakooperativ finns i lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Firma 3 § Ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 10 §. Bildandet av ett europakooperativ Deltagande i bildandet av ett europakooperativ 4 § En ekonomisk förening eller motsvarande utländsk förening som har sitt huvudkontor i en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbets- området får delta i bildandet av ett europakooperativ, om föreningen

1.

är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet,

2.

har sitt säte i den stat som avses i 1, samt

3.

har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Vid bildandet av ett europakooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning skall vad som sägs om en ekonomisk förening eller motsvarande utländsk föreningsform i första stycket gälla även annan

1 EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

8

sådan juridisk person som avses i artikel 48 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Redovisningsvaluta vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion 5 § Om en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, skall bestämmelserna om redovisningsvaluta i 12 kap. 1 § tredje stycket och 3 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar inte tillämpas på den ekonomiska föreningen. Första stycket gäller också när europakooperativet skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige. Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig att en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion 6 § Skatteverket får motsätta sig att en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, om

1.

europakooperativet enligt fusionsförslaget skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige,

2.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

3.

verket har beslutat om revision hos föreningen, och

4.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av fusionen.

Finansinspektionen får, i fråga om en ekonomisk förening som står under Finansinspektionens tillsyn, motsätta sig att föreningen deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, om de förutsättningar som anges i första stycket 1 och 2 föreligger. Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då fusionsförslaget offentliggjordes enligt artikel 24 i SCE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att föreningen inte får delta

i

fusionen utan att föreningen först har fått tillfälle att yttra sig.

Skyddet för borgenärer i samband med bildandet av ett europakooperativ genom fusion 7 § I fråga om skyddet för en fusionerande förenings borgenärer skall bestämmelserna i 23 kap. 20 och 2224 §§ aktiebolagslagen (2005:551) om tillstånd att verkställa en fusionsplan tillämpas. När det gäller före- ningar som driver finansieringsrörelse tillämpas i stället 12 kap. 21 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Utfärdande av intyg vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion 8 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i SCE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 23 kap. 23 eller 24 § aktiebolagslagen (2005:551) och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finans- inspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 6 §. När det Prop. 2005/06:150 9 gäller föreningar som driver finansieringsrörelse tillämpas i stället 12 kap. 22 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Rätt till utträde ur en övertagande förening vid bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion 9 § En medlem i en övertagande förening, som har motsatt sig bildandet av ett europakooperativ genom fusion, får säga upp sig till utträde ur föreningen om fusionen innebär att europakooperativet kommer att ha sitt säte i en annan stat än Sverige. En sådan uppsägning skall ske inom den tid och på de villkor som anges i artikel 7.5 i SCE-förordningen.

Register över europakooperativ m.m. Registreringsmyndighet 10 § Bolagsverket skall föra ett register över europakooperativ (europa- kooperativsregistret). I fråga om registrering i europakooperativsregistret tillämpas bestämmelserna i aktiebolagslagen (2005:551) och andra för- fattningar om registrering i aktiebolagsregistret. Om en arbetstagar- representant har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall även detta registreras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag, och

2.

handläggningen av registreringsärenden.

Offentliggörande av förslag till beslut i vissa fall 11 § Föreningens styrelse eller europakooperativets lednings- eller för- valtningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 7.2, 35.3 och 76.3 i SCE-förordningen till Bolagsverket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls till- gängligt. Flyttning av ett europakooperativs säte Tillämpliga bestämmelser 12 § Vid flyttning av ett europakooperativs säte från Sverige till en annan stat, tillämpas bestämmelserna i 1320 §§. När det gäller europakoope- rativ som driver finansieringsrörelse tillämpas 12 kap. 2426 §§ lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse i stället för 1420 §§. Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig flyttning av säte 13 § Skatteverket får motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte till en annan stat, om Prop. 2005/06:150 10

1. motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

Prop. 2005/06:150

2.

verket har beslutat om revision hos europakooperativet, och

3.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av en flyttning av europakooperativets säte.

Finansinspektionen får, i fråga om ett europakooperativ som står under Finansinspektionens tillsyn, motsätta sig att europakooperativet flyttar sitt säte till en annan stat, om motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då förslaget om flyttningen offentliggjordes enligt artikel 7.2 i SCE- förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europakooperativet först har fått tillfälle att yttra sig. Underrättelse till europakooperativets borgenärer 14 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har beslutat att europakooperativets säte skall flyttas till en annan stat, skall europakooperativet skriftligen underrätta sina kända borgenärer om be- slutet. Underrättelsen skall innehålla uppgift om borgenärernas rätt att enligt artikel 7.4 i SCE-förordningen ta del av förslaget om flyttning och av en sådan redogörelse som avses i artikel 7.3. Vidare skall underrättelsen innehålla uppgift om borgenärernas rätt att enligt 17 § motsätta sig flytt- ningen. En underrättelse behöver inte sändas till de borgenärer, vilkas anspråk avser en fordran på lön eller annan ersättning som omfattas av löne- garanti enligt lönegarantilagen (1992:497). Skyddet för borgenärer i samband med flyttning av ett europakooperativs säte 15 § I fråga om skyddet för europakooperativets borgenärer i samband med en flyttning av europakooperativets säte, skall bestämmelserna i 16 19 §§ tillämpas. 16 § Europakooperativet skall hos Bolagsverket ansöka om tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 7 i SCE-förordningen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning,

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i 

SCE-förord- ningen, och

4.

intyg från europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan eller verkställande direktör om att europakooperativets kända borgenärer har underrättats enligt 14 §.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i andra stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp 11 ansökan till prövning, skall Bolagsverket förelägga europakooperativet att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europakooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Handläggning hos Bolagsverket 17 § Om Bolagsverket finner att det inte finns något hinder mot en an- sökan enligt 16 §, skall verket kalla europakooperativets borgenärer. Kallelsen skall innehålla ett föreläggande för den som motsätter sig flyttningen av säte att senast viss dag skriftligen anmäla detta till verket. Bolagsverket skall dock inte kalla de borgenärer, vilkas anspråk avser en fordran på lön eller annan ersättning som omfattas av lönegarantilagen (1992:497). Kallelsen skall ske genom kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar. Bolagsverket skall skicka en särskild underrättelse om kallelsen till Skatteverket och till kronofogdemyndigheten i den region där europa- kooperativet har sitt säte. 18 § Om en borgenär som har blivit kallad enligt 17 § motsätter sig flyttningen av säte inom föreskriven tid, skall Bolagsverket överlämna ärendet till allmän domstol i den ort där europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan har sitt säte. Om ingen borgenär motsätter sig flyttningen, skall verket meddela europakooperativet det begärda till- ståndet. Handläggning hos allmän domstol 19 § Om ett ärende om flyttning av europakooperativets säte till en annan stat har överlämnats till allmän domstol, skall tillstånd till flyttningen lämnas, om det visas att de borgenärer som har motsatt sig ansökan har fått full betalning eller har betryggande säkerhet för fordringar som har uppkommit före den dag som har angetts i föreläggandet enligt 17 § första stycket. I annat fall skall ansökan avslås. Utfärdande av intyg 20 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen när ett beslut om tillstånd enligt 18 eller 19 § har meddelats och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 13 § eller om det föreligger ett sådant förhållande som avses i artikel 7.15 i SCE-förordningen.

Europakooperativets organisation Dualistiskt organiserade europakooperativ 21 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3741 i SCE-förordningen (dualistiskt organisera- de europakooperativ) gäller följande. Prop. 2005/06:150 12 Om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förordningen, Prop. 2005/06:150 skall bestämmelserna i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestämmel- ser i lagen om ekonomiska föreningar skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 6 kap. 1 § fjärde stycket om suppleanter, 6 kap. 2 § om förtida avgång, 6 kap. 4 § första och fjärde styckena om bosättningskrav och obehörig- hetsgrunder, 6 kap. 4 § andra stycket om krav på medlemskap, 6 kap. 5 § om anmälan av aktieinnehav, 6 kap. 8 § tredje stycket om protokoll, 6 kap. 9 § första stycket om beslutsunderlag och inträde av suppleant, 6 kap. 10 § om jäv, 6 kap. 15 § om registrering, 7 kap. 11 § om upplysningsplikt mot föreningsstämman, 7 kap. 17 § första stycket om klander av föreningsstämmans beslut, 7 kap. 18 § om talan mot föreningen och skiljeförfarande, 8 kap. 7 § om revisorsjäv, 8 kap. 11 § om tillhandahållande av upplysningar till revisorn, 8 kap. 13 § första stycket om revisionsberättelsen, 11 kap. 4 a § om tvångslikvidation, 11 kap. 17 § andra och tredje styckena om styrelseval i samband med upphörande av likvidation, 11 kap. 17 § fjärde stycket om styrelseval efter upphävande av likvida- tionsbeslut, 13 kap. 1 och 46 §§ om skadestånd, och 15 kap. 4 a § om avregistrering av ledamot. När 6 kap. 4 § lagen om ekonomiska föreningar tillämpas på europa- kooperativ, skall bestämmelserna i den paragrafens andra stycke inte gälla arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. 22 § Tillsynsorganet får besluta att dess medgivande krävs för vissa kate- gorier av beslut som ledningsorganet eller den verkställande direktören fattar. Tillsynsorganet skall ge in ett sådant beslut till Bolagsverket för registrering. Beslutet gäller från tidpunkten för registreringen. Tillsynsorganet skall till varje föreningsstämma som skall pröva frågan om fastställelse av europakooperativets resultat- och balansräkningar avge ett yttrande över årsredovisningen samt ledningsorganets och den verkställande direktörens förvaltning. I fråga om tillhandahållande av detta yttrande skall 7 kap. 8 § fjärde stycket lagen (1987:667) om ekono- miska föreningar tillämpas. 23 § Om en ledamot i tillsynsorganet med stöd av artikel 37.3 i SCE- förordningen utses till ledamot i ledningsorganet, får tiden för det senare uppdraget inte överstiga två månader. 13 24 § Varje ledamot i tillsynsorganet har rätt att från ledningsorganet få all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva sin kontroll enligt artikel 39.1 i SCE-förordningen.

25 § Revisorn skall underrätta tillsynsorganet om erinringar som revisorn framställer till ledningsorganet och den verkställande direktören enligt 8 kap. 14 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Monistiskt organiserade europakooperativ 26 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 4244 i SCE-förordningen (monistiskt organise- rade europakooperativ) skall, om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förordningen, bestämmelserna i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på förvaltningsorganet eller dess ledamöter. Antalet ledamöter i europakooperativets organ 27 § Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem ledamöter. Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter. När det gäller europakooperativ som ger ut elektroniska pengar tillämpas 2 kap. 9 § femte stycket lagen (2002:149) om elektroniska pengar i stället för första och andra styckena. Den verkställande direktören 28 § Ett europakooperativ skall ha en verkställande direktör, om antalet anställda i europakooperativet under vart och ett av de två senaste räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200. Ett europakooperativ som har bildats genom fusion eller ombildning skall under de första två räkenskapsåren från det att europakooperativet bildades ha en verk- ställande direktör, om antalet anställda hos någon av de juridiska perso- ner som har deltagit i bildandet under vart och ett av de två räkenskapsår som föregick bildandet i medeltal översteg 200. I ett europakooperativs stadgar kan det anges att det även i andra fall skall utses en verkställande direktör. I ett europakooperativ som står under tillsyn av Finansinspek- tionen skall det alltid finnas en verkställande direktör. I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av ledningsorganet. Den verkställande direktören får i ett sådant fall inte vara ledamot i tillsynsorganet. I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av förvaltningsorganet. 29 § I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall såväl tillsyns- organet som ledningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 24 § om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt Prop. 2005/06:150 14 till information skall tillämpas även vid tillsynsorganets och lednings- Prop. 2005/06:150 organets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. 30 § I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall förvaltnings- organet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 24 § om tillsyns- organets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information skall tillämpas även vid förvaltningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Europakooperativets årsredovisning m.m. Upprättande av årsredovisning 31 § Ett europakooperativ skall upprätta årsredovisning och, i förekom- mande fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i års- redovisningslagen (1995:1554) som är tillämpliga på ekonomiska före- ningar. När det gäller europakooperativ som ger ut elektroniska pengar eller driver finansieringsrörelse tillämpas 2 kap. 9 § sjätte stycket lagen (2002:149) om elektroniska pengar respektive 12 kap. 28 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse i stället för första stycket. Särskilt bokslut 32 § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, skall lednings- eller för- valtningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förordningen.

Om en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europakoopera- tivet får säte i en annan stat än Sverige, skall styrelsen för den ekono- miska föreningen upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras enligt artikel 11.1 i SCE-förordningen.

För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. Valutan för ett europakooperativs kapital 33 § Ett europakooperativ skall uttrycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. Kapitalet skall dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakooperativets redovisningsvaluta. 15

Övriga bestämmelser

Prop. 2005/06:150

Behörighet att företräda ett europakooperativ 34 § Ett europakooperativ får i stadgarna ange att lednings- eller förvalt- ningsorganet kan bemyndiga en person ensam eller flera personer i förening att företräda europakooperativet. När det gäller europakooperativ som driver finansieringsrörelse tillämpas 12 kap. 29 § lagen (2004:297) om bank- och finansierings- rörelse i stället för första stycket. Lednings- eller förvaltningsorganets rätt att i visst fall ändra stadgarna 35 § Om stadgarna för ett europakooperativ strider mot de ordningar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall lednings- eller för- valtningsorganet ha rätt att ändra stadgarna. Sammankallande av föreningsstämma genom länsstyrelsens försorg 36 § Om en föreningsstämma som skall hållas enligt SCE-förordningen, lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, stadgarna eller ett stämmo- beslut inte sammankallas på angivet sätt, skall länsstyrelsen i det län där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte på anmälan av en ledamot i förvaltningsorganet, ledningsorganet eller tillsynsorganet, den verk- ställande direktören, en revisor eller en föreningsmedlem genast på europakooperativets bekostnad sammankalla stämman. Sanktioner mot europakooperativ med säte och huvudkontor i olika stater 37 § Om ett europakooperativ inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 i SCE-förordningen att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall Bolagsverket genom ett särskilt beslut fastställa att europakooperativet inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket förelägga europakooperativet att inom viss tid göra rättelse. Därvid skall 11 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att europakoope- rativet kommer att förpliktas att gå i likvidation om europakooperativet inte gör rättelse. Om europakooperativet inte följer föreläggandet, skall Bolagsverket besluta att europakooperativet skall gå i likvidation. Beslut om likvi- dation skall dock inte meddelas, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. 16

Straff och vite

Prop. 2005/06:150

38 § Bestämmelserna om straff i 16 kap. 1 § första stycket och andra stycket 1 lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar skall tillämpas på europakooperativ. 39 § Bestämmelserna om vite i 30 kap. 3 § aktiebolagslagen (2005:551) skall tillämpas på europakooperativ. Vad som sägs där om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan eller ledamöterna i dessa organ. Överklagande 40 § Bolagsverkets beslut att avskriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller verkets beslut i ett tillståndsärende enligt 16 §, verkets beslut om att vägra utfär- da intyg enligt 8 eller 20 § samt verkets beslut enligt 39 §. Prövnings- tillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspektionens beslut i ett ärende enligt 6 eller 13 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Länsstyrelsens beslut i ett ärende enligt 36 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 37 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 37 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då europakooperativet fick del av beslutet. Ett beslut enligt 37 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet. Vid överklagande enligt fjärde stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. 17

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1972:262) om

Prop. 2005/06:150

understödsföreningar

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1972:262) om understöds- föreningar dels att 1 och 27 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas 33 nya paragrafer, 83115 §§, samt närmast före 83, 85, 86, 92, 94, 99, 104, 105, 106 och 109 §§ nya rubriker av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 § Med understödsförening förstås enligt denna lag sådan förening för inbördes bistånd som har till ändamål att, utan affärsmässigt drivande av försäkringsrörelse, meddela annan personförsäkring än arbetslöshets- försäkring och som är på sådant sätt sluten att den huvudsakligen är avsedd för anställda i visst eller vissa företag, personer tillhörande viss yrkesgrupp eller medlemmar i sammanslutning med sådan intresse- gemenskap att en samverkan även för personförsäkring är naturlig. Också förening som ej är sluten på sätt som anges i första stycket anses som understödsförening, om den är registrerad såsom understödsförening enligt äldre lag. Avser verksamheten huvudsakligen pensionsförsäkring på grund av anställning, anses föreningen som understödsförening, även om med- lemsavgifterna erlägges av arbetsgivaren. I 83115 §§ finns särskilda bestämmelser om sådana europa- kooperativ enligt rådets förord- ning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE- föreningar) 1 

(SCE-förordningen) som driver försäkringsrörelse. 27 § 2

Bestämmelserna i 2123 §§, 2530 §§ och 3237 §§ lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar gäller i tillämpliga delar i fråga om under- stödsförening med följande avvikelser, nämligen

1.

att minst hälften av styrelsens ledamöter skall väljas på förenings- stämma eller av organisation som kan anses företräda medlemmarna,

2.

att styrelseledamot får utses för tid till och med den ordinarie föreningsstämma som skall äga rum under fjärde räkenskapsåret efter det han utsetts, om Finansinspektionen medgett det,

3.

att anställd hos föreningen ej får vara styrelseordförande.

Vid tillämpningen av 37 § skall iakttagas att hänvisningen till 9 § skall avse 14 § denna lag.

1

EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

2

Senaste lydelse 1992:1624.

18

Bestämmelser om arbetstagarrepresentanter finns i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Särskilda bestämmelser för europakooperativ som driver försäkringsrörelse Inledande bestämmelser 83 § Bestämmelserna i denna lag om understödsföreningar skall tilläm- pas även på europakooperativ som driver försäkringsrörelse när det gäller frågor som inte regleras i SCE-förordningen. I 84115 §§ finns bestämmelser som komplet- terar SCE-förordningen när det gäller sådana europakooperativ. Vad som sägs om europakoope- rativ som driver försäkringsrö- relse gäller, om annat inte anges, endast sådana europakooperativ med säte i Sverige. 84 § Regler om arbetstagarinflytande i europakooperativ finns i lagen (2006:000) om arbetstagarinfly- tande i europakooperativ. Firma 85 § Ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 92 §. Bildandet av ett europakooperativ 86 § Om inte annat följer av SCE- förordningen, skall bestämmelser- na om fusion av publika försäk- ringsaktiebolag i 15 a kap. försäk- ringsrörelselagen (1982:713) Prop. 2005/06:150 19 tillämpas på en understödsföre- ning som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. 87 § En ekonomisk förening eller motsvarande utländsk förening som har sitt huvudkontor i en stat utanför EES får delta i bildandet av ett europakooperativ, om före- ningen

1.

är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom EES,

2.

har sitt säte i den stat som avses i 1, samt

3.

har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom EES.

Vid bildandet av ett europa- kooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning skall vad som sägs om en ekonomisk före- ning eller motsvarande utländsk föreningsform i första stycket gälla även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 88 § Om en understödsförening del- tar i bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion, skall bestämmelsen om redovisnings- valuta i 15 a kap. 1 § tredje stycket försäkringsrörelselagen (1982:713) inte tillämpas på understödsföreningen. Första stycket gäller också när europakooperativet skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige. 89 § Skatteverket får motsätta sig att en understödsförening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, om 1. europakooperativet enligt fusionsförslaget skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige, Prop. 2005/06:150 20

2.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

3.

verket har beslutat om revi- sion hos föreningen, och

4.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avse- värt av fusionen.

Finansinspektionen får motsätta sig att understödsföreningen del- tar i bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion, om de förutsättningar som anges i första stycket 1 och 2 föreligger. 90 § Skatteverket och Finansinspek- tionen skall meddela ett sådant beslut som avses i 89 § inom två månader från den dag då fusions- förslaget offentliggjordes enligt artikel 24 i SCE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att understöds- föreningen inte får delta i fusionen utan att föreningen först har fått tillfälle att yttra sig. 91 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i SCE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 15 a kap. 13 § försäkrings- rörelselagen (1982:713) och be- slutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspek- tionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 89 §. Registrering av europakooperativ m.m. 92 § Europakooperativ som driver försäkringsrörelse registreras i europakooperativsregistret som förs av Bolagsverket enligt 10 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ. I fråga om registrering av sådana europakooperativ Prop. 2005/06:150 21 tillämpas bestämmelserna i för- säkringsrörelselagen (1982:713) och andra författningar om regi- strering i försäkringsregistret. Om en arbetstagarrepresentant har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ, skall även detta regi- streras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om regi- strering enligt denna lag, och

2.

handläggningen av registre- ringsärenden.

93 § Understödsföreningens styrelse eller europakooperativets led- nings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 7.2, 35.3 och 76.3 i SCE-förordningen till Bolagsverket för registrering. Verket skall genast kungöra upp- gift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. Flyttning av ett europakooperativs säte 94 § Skatteverket får motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte till en annan stat, om

1.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

2.

verket har beslutat om revi- sion hos europakooperativet, och

3.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avse- värt av en flyttning av europa- kooperativets säte.

Finansinspektionen får motsätta sig att europakooperativet flyttar sitt säte till en annan stat, om Prop. 2005/06:150 22 motsättandet är motiverat av hän- syn till allmänintresset. Skatteverket och Finansinspek- tionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då förslaget om flytt- ningen offentliggjordes enligt artikel 7.2 i SCE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europakoope- rativet först har fått tillfälle att yttra sig. 95 § I fråga om skyddet för europa- kooperativets borgenärer i sam- band med en flyttning av europa- kooperativets säte, skall bestäm- melserna i 96 och 97 §§ tillämpas. 96 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har beslutat att europakoopera- tivets säte skall flyttas till en annan stat, skall europakoopera- tivet ansöka om tillstånd till flytt- ningen. Frågan om sådant till- stånd prövas av Finansinspek- tionen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning, och

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i SCE- förordningen.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall europakooperativet före- läggas att inom viss tid yttra sig Prop. 2005/06:150 23 eller avhjälpa bristen. Om europa- kooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Finansinspektionen skall under- rätta Bolagsverket om ansökning- ar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som medde- lats med anledning av sådana ansökningar. 97 § Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om

1.

europakooperativets borgenä- rer tillförsäkras en betryggande säkerhet, om ett sådant skydd be- hövs med hänsyn till europakoope- rativets ekonomiska förhållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet,

2.

europakooperativets ekono- miska förhållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med försäkringstagares eller andra fordringsägares in- tressen, och

3.

det inte finns hinder mot flytt- ningen enligt artikel 7.15 i SCE- förordningen.

98 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen när ett beslut har meddelats enligt 97 § och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspek- tionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 94 §. Dualistiskt organiserade europa- kooperativ 99 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 37 41 i SCE-förordningen (dualistiskt organiserade europakooperativ) gäller följande. Prop. 2005/06:150 24 Om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förord- ningen, skall bestämmelserna i denna lag och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestäm- melser i lagen (1951:308) om eko- nomiska föreningar skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess leda- möter: 21 § tredje och fjärde styckena om förtida avgång, 22 § första stycket om bosätt- ningskrav och obehörighetsgrun- der, 22 § andra stycket om krav på medlemskap, 23 § första stycket om supplean- ter, 25 § tredje stycket om protokoll, 26 § första stycket om besluts- underlag och inträde av suppleant, 27 § om jäv, 36 § om talan mot föreningen, 37 § om registrering, 46 § första momentet tredje och fjärde styckena om revisorsjäv, 50 § tredje stycket om tillhanda- hållande av upplysningar till revi- sorn, 51 § första stycket om revisions- berättelsen, 57 § andra momentet om upp- lysningsplikt mot föreningsstäm- man, 69 § första momentet första tredje styckena om klander av föreningsstämmans beslut, 106 och 107 §§, 108 § första stycket samt 109 § om skadestånd, och 116 § om skiljeförfarande. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestäm- melser i denna lag skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 26 § om lämnande av kredit, Prop. 2005/06:150 25 26 h § om tystnadsplikt, 27 § fjärde stycket om hinder

mot att vara styrelseledamot,

27 a §

första

stycket

om

ledningsprövning,

27 a §

andra

stycket

om

obehörighetsgrund, 45 § första stycket om tvångs- likvidation, och 70 § om rätt för Finansinspek- tionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant samman- träde och delta i överlägg- ningarna. När 22 § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas på europakooperativ, skall be- stämmelserna i den paragrafens andra stycke inte gälla arbets- tagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ. 100 § Tillsynsorganet får besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av beslut som lednings- organet eller den verkställande direktören fattar. Tillsynsorganet skall ge in ett sådant beslut till Bolagsverket för registrering. Beslutet gäller från tidpunkten för registreringen. Tillsynsorganet skall till varje föreningsstämma som skall pröva frågan om fastställelse av europa- kooperativets resultat- och balans- räkningar avge ett yttrande över årsredovisningen samt lednings- organets förvaltning. I fråga om tillhandahållande av detta yttran- de skall 7 kap. 8 § fjärde stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. 101 § Om en ledamot i tillsynsorganet med stöd av artikel 37.3 i SCE- förordningen utses till ledamot i ledningsorganet, får tiden för det Prop. 2005/06:150 26 senare uppdraget inte överstiga Prop. 2005/06:150 två månader. 102 § Varje ledamot i tillsynsorganet har rätt att från ledningsorganet få all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva sin kontroll enligt artikel 39.1 i SCE-förordningen.

103 § Revisorn skall underrätta till- synsorganet om erinringar som re- visorn framställer till lednings- organet enligt 50 § femte stycket lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. Monistiskt organiserade europa- kooperativ 104 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 42 44 i SCE-förordningen (monistiskt organiserade europakooperativ) skall, om inte annat följer av annan författning eller av SCE- förordningen, bestämmelserna i denna lag och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på förvaltningsorganet eller dess ledamöter. Antalet ledamöter i europakoopera- tivets organ 105 § Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem leda- möter. Förvaltningsorganet i ett monis- tiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter. 27 Europakooperativets årsredovisning m.m. 106 § Ett europakooperativ skall upp- rätta årsredovisning och, i före- kommande fall, koncernredovis- ning i enlighet med de bestämmel- ser i lagen (1995:1560) om årsre- dovisning i försäkringsföretag som är tillämpliga på understöds- föreningar. 107 § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, skall lednings- eller för- valtningsorganet upprätta ett sär- skilt bokslut. Det särskilda bok- slutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förord- ningen. Om en understödsförening del- tar i bildandet av ett europakoope- rativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europakooperativet får säte i en annan stat än Sverige, skall sty- relsen för understödsföreningen upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras enligt artikel 11.1 i SCE-förordningen.

För det särskilda bokslutet en- ligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbok- slut i 6 kap. 49 och 11 §§ bok- föringslagen (1999:1078). Bok- slutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. 108 § Ett europakooperativ skall ut- trycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. Prop. 2005/06:150 28 Kapitalet skall dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakooperativets redovisnings- valuta. Övriga bestämmelser 109 § Ett europakooperativ får i stad- garna ange att lednings- eller förvaltningsorganet kan bemyn- diga en person ensam eller flera personer i förening att företräda europakooperativet. 110 § Om stadgarna för ett europa- kooperativ strider mot de ordning- ar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med lagen (2006:000) om arbetstagarin- flytande i europakooperativ, skall lednings- eller förvaltningsorganet ha rätt att ändra stadgarna. 111 § Om en föreningsstämma som skall hållas enligt SCE-förord- ningen, denna lag, lagen (1951:308) om ekonomiska före- ningar, stadgarna eller ett stämmobeslut inte sammankallas på angivet sätt, skall länsstyrelsen i det län där lednings- eller för- valtningsorganet har sitt säte på anmälan av en ledamot i förvalt- ningsorganet, ledningsorganet eller tillsynsorganet, en revisor eller en föreningsmedlem genast på europakooperativets bekostnad sammankalla stämman. 112 § Om ett europakooperativ inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 i SCE-förordningen att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall Bolagsverket genom ett sär- skilt beslut fastställa att europa- kooperativet inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har Prop. 2005/06:150 29 vunnit laga kraft, skall verket före- lägga europakooperativet att inom viss tid göra rättelse. Därvid skall 11 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att europakooperativet kommer att förpliktas att gå i likvi- dation om europakooperativet inte gör rättelse. Om europakooperativet inte följer föreläggandet, skall Bolags- verket besluta att europakoopera- tivet skall gå i likvidation. Beslut om likvidation skall dock inte meddelas, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets hand- läggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. 113 § Bestämmelserna om straff i 77 80 §§ denna lag skall tillämpas på europakooperativ. 114 § Bestämmelserna om vite i 21 kap. 2 § förstatredje och femte styckena försäkringsrörelselagen (1982:713) skall tillämpas på europakooperativ. Vad som sägs där om styrelsen eller dess leda- möter skall tillämpas på europa- kooperativets lednings- eller för- valtningsorgan eller ledamöterna i dessa organ. 115 § Bolagsverkets beslut att avskri- va en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller Finansinspektionens beslut i ett tillståndsärende enligt 97 §, Bolagsverkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 91 eller 98 § samt verkets beslut enligt 114 §. Prop. 2005/06:150 30

Prövningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspek- tionens beslut i ett ärende enligt 89 eller 94 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätten. Länsstyrelsens beslut i ett ärende enligt 111 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 112 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där led- nings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 112 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då europa- kooperativet fick del av beslutet. Ett beslut enligt 112 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet. Vid överklagande enligt fjärde stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 31

1. aktiebolag, europabolag och europakooperativ med säte i Sverige, handelsbolag, ekonomisk förening och samfällighetsföre- ning,

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1974:174) om

Prop. 2005/06:150

identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl.

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 § 1

Identitetsbeteckning i numerisk form (organisationsnummer) skall fastställas för 1. aktiebolag, europabolag med säte i Sverige, handelsbolag, eko- nomisk förening och samfällig- hetsförening,

2.

erkänd arbetslöshetskassa, understödsförening och annan allmän in- rättning som enligt lag eller annan författning står under offentlig tillsyn,

3.

kommun, landsting, kommunalförbund och annat organ för sam- verkan mellan kommuner, och

4.

registrerat trossamfund och dess organisatoriska delar.

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1 Senaste lydelse 2004:1253. 32

2.4

Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713)

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § samt 1 a kap. 1 och 3 §§ försäkringsrörelselagen (1982:713) 1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

1 § 2

Försäkringsrörelse får drivas endast av försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som fått tillstånd (koncession) till detta enligt denna lag, om inte annat följer av 2 § eller 10 § tredje stycket.

Av rådets förordning (EG) nr

I 1 a kap. denna lag finns

2157/2001 av den 8 oktober 2001

särskilda bestämmelser om sådana

om stadga för europabolag (SE-

europabolag enligt rådets förord-

förordningen) följer att bestäm-

ning (EG) nr 2157/2001 av den 8

melserna i denna lag om publika

oktober 2001 om stadga för

försäkringsaktiebolag

skall

europabolag 3 

(SE-förordningen)

tillämpas på europabolag som har

som har beviljats koncession att

beviljats koncession att driva för-

driva försäkringsrörelse.

säkringsrörelse

när det

gäller

frågor som inte regleras i SE-

förordningen.

Särskilda

bestäm-

melser om europabolag

finns i

1 a kap. denna lag.

Finansinspektionen skall efter ansökan lämna förhandsbesked om huruvida koncession enligt första stycket krävs för en planerad verk- samhet. Försäkringsbolagen skall stå under tillsyn av Finansinspektionen. Registreringsmyndighet för försäkringsbolag är Bolagsverket. För varje försäkringsbolag skall finnas ett huvudkontor i Sverige. 1 a kap. 1 § 4

För europabolag med säte i Sverige som har beviljats kon- cession att driva försäkringsrörelse gäller 25, 7 och 8 §§, 16 § första och andra styckena, 1729 och 32 §§ i lagen (2004:575) om europabolag samt bestämmelserna i detta kapitel. Bestämmelserna i denna lag om publika försäkringsaktiebolag skall tillämpas även på europa- bolag som har säte i Sverige och har beviljats koncession att driva försäkringsrörelse när det gäller frågor som inte regleras i SE- förordningen. För sådana europa- bolag gäller också 25 a, 7, 8 och

1

Lagen omtryckt 1995:1567.

2

Senaste lydelse 2004:578.

3

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

4

Senaste lydelse 2005:905.

Prop. 2005/06:150 33 9 a §§, 16 § första och andra styckena, 1729 och 32 §§ i lagen (2004:575) om europabolag samt bestämmelserna i detta kapitel. För ett sådant europabolag skall vad som sägs i 1. 5 § första stycket lagen om europabolag om tillämpningen av 23 kap. 3 § aktiebolagslagen (2005:551), i stället avse 15 a kap. 1 § tredje stycket denna lag, 2. 7 § första stycket lagen om europabolag om registreringsbestäm- melser, i stället avse bestämmelser i denna lag och andra författningar om registrering i försäkringsregistret, 3. 17 § andra stycket lagen om europabolag om tillämpningen av 7 kap. 25 § aktiebolagslagen, i stället avse 9 kap. 9 § fjärde stycket denna lag, 4. 21 § lagen om europabolag om tillämpningen av 9 kap. 6 § aktie- bolagslagen, i stället avse 10 kap. 12 § denna lag, 5. 27 § andra stycket lagen om europabolag om tillämpningen av 7 kap. 1820 §§ aktiebolagslagen, i stället avse 9 kap. 9 § första stycket denna lag,

6.

28 § lagen om europabolag om aktiebolagslagen, i stället avse denna lag, och

7.

32 § första stycket lagen om europabolag om 11 §, i stället avse 4 § i detta kapitel.

3 § 5

Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 15 a kap. 13 § och beslutet har vunnit laga kraft. Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 15 a kap. 13 § och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 5 a § lagen (2004:575) om europabolag. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Om en ansökan har kommit in före detta datum tillämpas äldre bestämmelser i fråga om

1.

tillstånd till verkställande av ett fusionsförslag vid bildande av ett europabolag genom fusion enligt artikel 2.1 

SE-förordningen, och

2.

tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 8 i 

SE-förordningen.

5 Senaste lydelse 2004:578. Prop. 2005/06:150 34

2.5

Förslag till lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud

Härigenom föreskrivs att 4 och 6 §§ lagen (1986:436) om närings- förbud skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 § 1

Har näringsverksamhet bedrivits av en juridisk person får, under de förutsättningar som anges i 13 §§, näringsförbud meddelas, i fråga om kommanditbolag: komplementär, annat handelsbolag: bolagsman, aktiebolag och försäkringsbolag: ledamot och suppleant i styrelsen samt verkställande direktör och vice verkställande direktör, bankaktiebolag, sparbank och ekonomisk förening: ledamot och suppleant i styrelsen, europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i Sverige: företags-

ledare,

europabolag med säte i Sverige:

europabolag

och europakoope-

ledamot och suppleant i förvalt-

rativ med säte i Sverige: ledamot

nings-, lednings- eller tillsyns-

och suppleant i förvaltnings-,

organ samt verkställande direktör

lednings- eller tillsynsorgan samt

och vice verkställande direktör,

verkställande

direktör och vice

verkställande direktör,

om denne begått brottet i näringsverksamheten eller innehade sin ställning när betalningen av skatt, tull eller avgift underläts eller den juridiska personen försattes i konkurs. Första stycket gäller också den som i annan egenskap än där sägs faktiskt har utövat ledningen av en näringsverksamhet eller utåt har fram- trätt som ansvarig för en enskild näringsverksamhet. Under de förutsättningar som anges i 2 § får näringsförbud även meddelas den som innehade sin ställning enligt första stycket senare än ett år innan konkursansökan kom in till tingsrätten. 6 § 2

Den som är underkastad näringsförbud får inte

1.

driva näringsverksamhet,

2.

vara bolagsman i ett annat handelsbolag än kommanditbolag eller komplementär i ett kommanditbolag eller medlem i en europeisk ekono- misk intressegruppering med säte i Sverige,

3.

vara stiftare av ett aktiebolag, en sparbank eller ett försäkringsbolag,

4. vara ledamot eller suppleant i styrelsen för ett aktiebolag, en sparbank, ett försäkringsbolag, en sådan understödsförening som avses i 7 § tredje stycket lagen

1

Senaste lydelse 2004:579.

2

Senaste lydelse 2005:1125.

4. vara ledamot eller suppleant i styrelsen för ett aktiebolag, en sparbank, ett försäkringsbolag, en sådan understödsförening som avses i 7 § tredje stycket lagen Prop. 2005/06:150 35 (1972:262) om understödsföre- ningar, ett handelsbolag, en euro- peisk ekonomisk intressegruppe- ring med säte i Sverige eller en ekonomisk förening, en pensions- stiftelse eller en sådan ideell förening eller stiftelse som driver näringsverksamhet eller ledamot eller suppleant i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet för ett europabolag med säte i Sverige, 5. vara verkställande direktör eller vice verkställande direktör i ett aktiebolag, ett försäkringsbolag eller ett europabolag med säte i Sverige eller företagsledare i en europeisk ekonomisk intresse- gruppering med säte i Sverige, (1972:262) om understödsföre- Prop. 2005/06:150 ningar, ett handelsbolag, en euro- peisk ekonomisk intressegruppe- ring med säte i Sverige eller en ekonomisk förening, en pensions- stiftelse eller en sådan ideell förening eller stiftelse som driver näringsverksamhet eller ledamot eller suppleant i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet för ett europabolag eller ett europa- kooperativ med säte i Sverige, 5. vara verkställande direktör eller vice verkställande direktör i ett aktiebolag, ett försäkringsbo- lag, ett europabolag eller ett europakooperativ med säte i Sverige eller företagsledare i en europeisk ekonomisk intresse- gruppering med säte i Sverige,

6.

vara firmatecknare eller i annan egenskap vara ställföreträdare för en sådan juridisk person som anges vid 4,

7.

faktiskt utöva ledningen av en näringsverksamhet eller av en sådan juridisk person som är bokföringspliktig även om den inte driver näring,

8.

äga så många aktier i ett aktiebolag, ett försäkringsaktiebolag eller ett europabolag med säte i Sverige att hans andel av röstetalet för samt- liga aktier i bolaget överstiger femtio procent, eller

9.

inneha fullmakt att företräda en enskild näringsidkare i dennes näringsverksamhet eller en juridisk person som anges i 4.

Förbudet i första stycket 9 gäller inte i fråga om fullmakt som avses i 10 § andra stycket lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område. Beträffande verkställande direktör och vice verkställande direktör för en filial enligt lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. och förestån- dare för en verksamhet enligt samma lag finns bestämmelser om närings- förbud i den lagen. Näringsförbud utgör inget hinder mot att sådan verksamhet bedrivs som innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap. 1 § regeringsformen eller 1 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 1 § tryckfrihetsförord- ningen eller 1 kap. 1 §, 3 kap. 1, 2 eller 8 § eller 10 kap. 1 § yttrande- frihetsgrundlagen. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. 36

2.6

Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om

Prop. 2005/06:150

ekonomiska föreningar

Härigenom föreskrivs att 6 kap. 4 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6 kap. 4 § 1

Verkställande direktören och minst halva antalet styrelseledamöter skall vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer i sär- skilda fall tillåter annat. Den som är underårig eller i konkurs eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken kan inte vara styrelseledamot eller verkställande direktör. Att detsamma gäller den som är underkastad näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. Styrelseledamöterna skall vara medlemmar i föreningen, om inte stad- garna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är ställföre- trädare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i föreningen, även om stadgarna saknar föreskrift om det. Bestämmelserna i andra stycket gäller inte arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1 Senaste lydelse 1992:1242. 37

2.7

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om

Prop. 2005/06:150

värdepappersrörelse

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § lagen (1991:981) om värde- pappersrörelse skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 4 § 1

Ett värdepappersbolag skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. Bolaget skall ha en verkställande direktör. I ett värdepappersbolag skall revisorerna vara auktoriserade eller god- kända revisorer. Minst en av de av stämman utsedda revisorerna skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisorsexa- men. Till revisor kan även ett registrerat revisionsbolag utses. Bestäm- melser om vem som kan vara huvudansvarig för revisionen och om underrättelseskyldighet finns i 17 § revisorslagen (2001:883). För varje värdepappersbolag skall finnas ett huvudkontor i Sverige. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag 2 skall vad som sägs i följande bestämmelser i denna lag om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 8 § om tystnadsplikt, 1 kap. 8 b § om meddelande- förbud, 2 kap. 1 § första stycket 4 om ledningsprövning, 3 kap. 7 § andra stycket 1 och femte stycket om kredit m.m. till sty- relseledamot, 6 kap. 6 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 6 kap. 9 § tredje stycket 2 och fjärde stycket om återkallelse av tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i fjärde stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1

Senaste lydelse 2004:580.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

38

2.8

Förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om

Prop. 2005/06:150

utländska filialer m.m.

Härigenom föreskrivs att 13 och 14 §§ lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 § 1

Verkställande direktören skall varje år till registreringsmyndigheten ge in en bestyrkt kopia av

1.

filialens redovisningshandlingar och revisionsberättelse för det se- naste räkenskapsåret,

2.

motsvarande handlingar för företaget i dess helhet, om de gjorts offentliga i företagets hemland.

Första stycket 1 gäller inte, om företaget lyder under lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och

1.

har en rättslig form som är jämförbar med aktiebolaget,

2. är

ett

kreditinstitut eller

2. är

ett

kreditinstitut eller

värdepappersbolag av motsvaran-

värdepappersbolag av motsvaran-

de slag som de företag som om-

de slag som de företag som om-

fattas av lagen (1995:1559) om

fattas av lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut

och

årsredovisning

i kreditinstitut

och

värdepappersbolag, eller

värdepappersbolag,

3. är

ett

försäkringsföretag

av

3. är

ett försäkringsföretag

av

motsvarande slag som de företag

motsvarande slag som de företag

som omfattas av lagen (1995:1560)

som omfattas av lagen (1995:1560)

om årsredovisning i försäkrings-

om årsredovisning i försäkrings-

företag.

företag, eller

4. är ett europakooperativ.

Handlingar som avses i första stycket skall ges in inom tre månader efter det att det utländska företagets redovisningshandlingar och revi- sionsberättelse har lagts fram för företagets delägare, dock senast sju månader från det att filialens räkenskapsår har utgått. Handlingarna skall vara upprättade på eller översatta till svenska. 14 § 2

För filialens bokföring och revision gäller, utöver vad som föreskrivits i 1113 §§, i tillämpliga delar detsamma som för ett svenskt företag av motsvarande slag.

Skyldighet att upprätta årsredovisning gäller inte om företaget lyder

under lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbets-

området och

1. har en rättslig form som är jämförbar med aktiebolaget,

2. är ett kreditinstitut eller

2. är ett kreditinstitut eller

värdepappersbolag

av motsvaran-

värdepappersbolag

av motsvaran-

de slag som de

företag som

de slag som de

företag som

1

Senaste lydelse 1995:1558.

2

Senaste lydelse 2001:1187.

39

omfattas av lagen (1995:1559) om

omfattas av lagen (1995:1559) om Prop. 2005/06:150

årsredovisning i kreditinstitut

och

årsredovisning i kreditinstitut

och

värdepappersbolag, eller

värdepappersbolag,

3. är ett försäkringsföretag

av

3. är ett försäkringsföretag

av

motsvarande slag som de företag

motsvarande slag som de företag

som omfattas av lagen (1995:1560)

som omfattas av lagen (1995:1560)

om årsredovisning i försäkrings-

om årsredovisning i försäkrings-

företag.

företag, eller

4. är ett europakooperativ.

Om filialen är skyldig att avsluta den löpande bokföringen men till följd av bestämmelsen i andra stycket inte upprättar någon årsredovis- ning, skall den i stället upprätta ett årsbokslut. För årsbokslutet tillämpas

1. i filial till företag som avses i

1. i filial till företag som avses i

andra stycket 1 och som inte är att

andra stycket 1 eller 4 och som

hänföra till samma stycke 2 eller

inte är att hänföra till samma

3, bestämmelserna i 6 kap. 4

stycke 2 eller 3, bestämmelserna i

11 §§ bokföringslagen (1999:1078),

6 kap. 411 §§ bokföringslagen

(1999:1078),

2.

i filial till företag som avses i andra stycket 2, bestämmelserna i 2 kap. 2 § och 

35 kap. lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, med undantag för hänvisningen till 3 kap. 5 § års- redovisningslagen (1995:1554), och

3.

i filial till företag som avses i andra stycket 3, bestämmelserna i 2 kap. 2 § och 

35 kap. lagen om årsredovisning i försäkringsföretag, med undantag för hänvisningen till 3 kap. 5 § årsredovisningslagen. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. 40

Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att bestämmel- serna i andra stycket om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämp- as också på ett europabolags eller ett europakooperativs lednings-

2.9

Förslag till lag om ändring i lagen (1992:543) om

Prop. 2005/06:150

börs- och clearingverksamhet

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

2 § 1

Auktorisation och tillstånd kan meddelas svenska aktiebolag, svenska ekonomiska föreningar och utländska företag.

I fråga om europabolag som har

I fråga om europabolag och

ett sådant förvaltningssystem som

europakooperativ som har ett så-

avses i artiklarna 3942 i rådets

dant förvaltningssystem som avses

förordning (EG) nr 2157/2001 av

i artiklarna 3942 i rådets förord-

den 8 oktober 2001 om stadga för

ning (EG) nr 2157/2001 av den 8

europabolag skall vad som sägs i

oktober 2001 om stadga för

följande bestämmelser i denna lag

europabolag 2 eller artiklarna 37

om styrelsen tillämpas på tillsyns-

41 i rådets förordning (EG) nr

organet:

1435/2003 av den 22 juli 2003 om

stadga för europeiska kooperativa

föreningar (SCE-föreningar) 3

skall

vad som sägs om styrelsen eller

dess ledamöter i följande bestäm- melser i denna lag tillämpas på tillsynsorganet eller dess leda- möter: 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 2 kap. 10 § om meddelandeför- bud, 8 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 11 kap. 5 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 11 kap. 7 § första stycket 4 och fjärde stycket om återkallelse av aukto- risation eller tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i andra stycket an- givna bestämmelserna om styrel- sen skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan.

1

Senaste lydelse 2004:581.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

3 EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

41

eller förvaltningsorgan eller dess Prop. 2005/06:150 ledamöter. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. 42

2.10

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:768) om

Prop. 2005/06:150

åtgärder mot penningtvätt

Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1993:768) om åtgärder mot

penningtvätt 1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 § 2

En fysisk eller juridisk person som lämnar uppgifter med stöd av 9 § får inte göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnadsplikt, om den fysiska eller juridiska personen hade anledning att räkna med att uppgiften borde lämnas. Den som lämnar uppgifter med stöd av 9 c § får inte heller göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnadsplikt. Detsamma gäller en styrelse- ledamot eller en anställd som lämnar uppgifter för den fysiska eller juridiska personens räkning. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som av- ses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag 3 eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) 4

tillämpas bestämmelsen om styrel- seledamot i första stycket på leda- mot i tillsynsorganet. Detsamma gäller bestämmelsen om styrelse- ledamöter i 11 § om meddelande- förbud. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att bestämmel- serna i andra stycket skall tillämp- as också på ledamöter i ett europabolags eller ett europa- kooperativs lednings- eller förvalt- ningsorgan. I 29 kap. 2 § aktiebolagslagen (2005:551), 13 kap. 2 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 5 kap. 2 § stiftelselagen (1994:1220) och 37 § revisionslagen (1999:1079) finns särskilda bestäm-

1

Lagen omtryckt 1999:162.

2

Senaste lydelse 2005:916.

3

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

4 EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

43

melser om ansvar för revisorer i aktiebolag, ekonomiska föreningar, stif- telser och vissa andra företag. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 44

I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som av- ses i artiklarna 

3942

 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag

2 

eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar 

(SCE-föreningar)

3

tillämpas bestämmelsen om styrel- seledamot i första stycket på leda- mot i tillsynsorganet. Bestämmel- sen om styrelseledamöter i 13 b § om meddelandeförbud skall tilläm- pas på tillsynsorganets ledamöter.

Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att bestämmel- serna i tredje stycket skall tillämp- as också på ledamöter i ett europa- bolags eller ett europakooperativs

2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om Prop. 2005/06:150 kapitaltäckning och stora exponeringar för kredit- institut och värdepappersbolag Härigenom föreskrivs att 7 kap. 13 § lagen (1994:2004) om kapital- täckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 kap. 13 § 1

En styrelseledamot eller befattningshavare hos ett holdingföretag med finansiell verksamhet eller ett holdingföretag med blandad verksamhet som i den egenskapen får kunskap om affärsförhållanden i ett företag som enligt 7 § skall lämna uppgifter, får inte obehörigen röja vad han fått veta och inte heller utnyttja kunskapen i strid med det uppgiftslämnande företagets intresse. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i sekre- tesslagen (1980:100). I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag tillämpas vad som sägs om styrelseledamot i första stycket på ledamot i tillsyns- organet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att den i tredje stycket angivna bestämmelsen skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan.

1

Senaste lydelse 2004:582.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

3 EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

45

lednings- eller förvaltningsorgan.

Prop. 2005/06:150

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. 46

2.12

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 27 § årsredovisningslagen (1995:1554) och rubriken närmast före 5 kap. 27 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

Särskilt om europabolag

Särskilt om europabolag och

europakooperativ

27 § 1

I fråga om europabolag med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelseledamöter i 12, 18 b, 20 och 2225 §§ tillämpas på ledamöter eller suppleanter i bolagets tillsynsorgan. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i första stycket angivna bestämmelserna skall tillämpas också på ledamöter eller suppleanter i ett europabolags led- nings- eller förvaltningsorgan. I fråga om europabolag och europakooperativ med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förord- ning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag 2 eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) 3

skall bestämmelserna om styrelseleda- möter i 12, 18 b, 20 och 2225 §§ tillämpas på ledamöter eller suppleanter i europabolagets eller europakooperativets tillsynsorgan. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakoo- perativ framgår att bestämmelser- na i första stycket skall tillämpas också på ledamöter eller supple- anter i ett europabolags eller europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1

Senaste lydelse 2004:583.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

3

EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

Prop. 2005/06:150 47

2.13

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

Prop. 2005/06:150

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovis- ning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 2005/06:186

Föreslagen lydelse

5

kap.

1 § Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall års- redovisningen innehålla de upplysningar som anges i 36 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som före- skrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § andra stycket om hänvisningar till noter, 2 § om värderings- och omräkningsprinciper, 3 § om anläggningstillgångar, 4 § om uppgifter om taxeringsvärden, 4 a §, 4 b § förstatredje styckena och 4 c § om finansiella instrument, 5 § om uppskrivningsfond och fond för verkligt värde, 8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag, 12 § om lån till ledande befattningshavare, 13 § om konvertibla lån, 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m., 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om skatt, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 a § om sjukfrånvaro, 18 b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 1921 §§ om löner, andra ersättningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, 25 § om avtal om avgångsvederlag, 26 § om uppgift om moderföretag, samt 27 § om europabolag. 27 § om europabolag och euro- pakooperativ. Vid tillämpningen av 5 kap. 20 och 22 §§ årsredovisningslagen skall samtliga företag som omfattas av denna lag anses som publika aktie- bolag. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

Anmärkning: Ändring av 5 kap. 1 § har också föreslagits i propositionen Förenklade

redovisningsregler, m.m. (prop. 2005/06:116).

48

2.14

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

Prop. 2005/06:150

årsredovisning i försäkringsföretag

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovis- ning i försäkringsföretag skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 2005/06:186

Föreslagen lydelse

5

kap.

1 § Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall årsre- dovisningen innehålla de upplysningar som anges i 36 §§ nedan. Upp- lysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som före- skrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. års- redovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § andra stycket om hänvisningar till noter, 2 § om värderings- och omräkningsprinciper, 3 § om anläggningstillgångar, 4 § om uppgifter om taxeringsvärden, 4 a §, 4 b § förstatredje styckena och 4 c § om finansiella instrument, 5 § om uppskrivningsfond och fond för verkligt värde, 7 § om inköp och försäljning mellan koncernföretag, 8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag, 10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter, 11 § om ställda säkerheter, 12 § om lån till ledande befattningshavare, 13 § om konvertibla lån, 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m., 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om skatt, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 a § om sjukfrånvaro, 18 b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 1921 §§ om löner, andra ersättningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, 25 § om avtal om avgångsvederlag, 26 § om uppgift om moderföretag, samt 27 § om europabolag. 27 § om europabolag och europakooperativ. Vid tillämpningen av 5 kap. 20 och 22 §§ årsredovisningslagen skall samtliga företag som omfattas av denna lag anses som publika aktie- bolag. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

Anmärkning: Ändring av 5 kap. 1 § har också föreslagits i propositionen Förenklade redo-

visningsregler, m.m. (prop. 2005/06:116).

49

2.15

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om

Prop. 2005/06:150

medlemsbanker

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1570) om medlemsban- ker dels att 1 kap. 1 § och 6 kap. 3 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas ett nytt kapitel, 1 a kap., av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap. 1 § 1

Denna lag innehåller bestämmelser om hur en medlemsbank bildas och om dess organisation m.m. Bestämmelser om tillstånd att driva bankrö- relse, den rörelse som en medlemsbank får driva samt andra bestäm- melser som är gemensamma för bankaktiebolag, sparbanker och med- lemsbanker finns i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. I 1 a kap. denna lag finns särskilda bestämmelser om sådana europakooperativ enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) 2

(SCE-förord- ningen) som har beviljats tillstånd att driva bankrörelse. 1 a kap. Särskilda bestämmelser för europakooperativ som driver bankrörelse Inledande bestämmelser Tillämpningsområde 1 § Bestämmelserna i denna lag om medlemsbanker skall tillämpas även på europakooperativ som har beviljats tillstånd att driva bank- rörelse när det gäller frågor som inte regleras i SCE-förordningen. I detta kapitel finns bestämmelser som kompletterar SCE-förord- ningen när det gäller sådana europakooperativ.

1

Senaste lydelse 2004:318.

2

EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

50

Vad som sägs i detta kapitel om europakooperativ som driver bankrörelse gäller, om annat inte anges, endast sådana europa- kooperativ med säte i Sverige. Arbetstagarinflytandet i europa- kooperativ 2 § Regler om arbetstagarinflytande i europakooperativ finns i lagen (2006:000) om arbetstagarinflyt- ande i europakooperativ. Firma 3 § Ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 10 §. Bildandet av ett europakooperativ Deltagande i bildandet av ett europakooperativ 4 § En ekonomisk förening eller motsvarande utländsk förening som har sitt huvudkontor i en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i bil- dandet av ett europakooperativ, om föreningen

1.

är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet,

2.

har sitt säte i den stat som avses i 1, samt

3.

har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Vid bildandet av ett europa- kooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning skall vad Prop. 2005/06:150 51 som sägs om en ekonomisk förening eller motsvarande ut- ländsk föreningsform i första stycket gälla även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Redovisningsvaluta vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion 5 § Om en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, skall bestämmel- serna om redovisningsvaluta i 10 kap. 1 § andra stycket och 2 § andra stycket inte tillämpas på medlemsbanken. Första stycket gäller också när europakooperativet skall ha sitt säte i en annan stat. Skatteverkets och Finansinspek- tionens rätt att motsätta sig att en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion 6 § Skatteverket får motsätta sig att en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, om

1.

europakooperativet enligt fusionsförslaget skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige,

2.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

3.

verket har beslutat om revi- sion hos medlemsbanken, och

4.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avse- värt av fusionen.

Finansinspektionen får motsätta sig att medlemsbanken deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, om de förutsättning- ar som anges i första stycket 1 och 2 föreligger. Skatteverket och Finansinspek- tionen skall meddela ett sådant Prop. 2005/06:150 52 beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då fusionsförslaget offentliggjordes enligt artikel 24 i SCE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att medlemsbanken inte får delta i fusionen utan att banken först har fått tillfälle att yttra sig. Skyddet för borgenärer i samband med bildandet av ett europakoope- rativ genom fusion 7 § I fråga om skyddet för en fusio- nerande medlemsbanks borgenä- rer skall bestämmelserna i 10 kap. 2022 §§ eller 25 § lagen (2004:297) om bank- och finan- sieringsrörelse om tillstånd att verkställa en fusionsplan tillämp- as. Utfärdande av intyg vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion 8 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i SCE-förordningen, när ett beslut har meddelats enligt 10 kap. 2022 §§ eller 25 § lagen (2004:297) om bank- och finansie- ringsrörelse och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 6 §. Rätt till utträde ur en övertagande medlemsbank vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion 9 § En medlem i en övertagande medlemsbank, som har motsatt sig bildandet av ett europakooperativ Prop. 2005/06:150 53 genom fusion, får säga upp sig till utträde ur banken om fusionen innebär att europakooperativet kommer att ha sitt säte i en annan stat än Sverige. En sådan upp- sägning skall ske inom den tid och på de villkor som anges i artikel 7.5 i SCE-förordningen.

Registrering av europakooperativ m.m. Registreringsmyndighet 10 § Europakooperativ som driver bankrörelse registreras i europa- kooperativsregistret som förs av Bolagsverket enligt 10 § lagen (2006:000) om europakooperativ. I fråga om registrering av sådana europakooperativ tillämpas be- stämmelserna i aktiebolagslagen (2005:551) och andra författning- ar om registrering i bankregistret. Om en arbetstagarrepresentant har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall även detta registreras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om re- gistrering enligt detta kapitel, och

2.

handläggningen av registre- ringsärenden.

Offentliggörande av förslag till beslut i vissa fall 11 § Medlemsbankens styrelse eller europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 7.2, 35.3 och 76.3 i SCE-förordningen till Bolagsver- ket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om Prop. 2005/06:150 54 registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kun- görs i sin helhet, skall det i kun- görelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. Flyttning av ett europakooperativs säte Skatteverkets och Finansinspek- tionens rätt att motsätta sig flyttning av säte 12 § Skatteverket får motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte till en annan stat, om

1.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

2.

verket har beslutat om revi- sion hos europakooperativet, och

3.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avse- värt av en flyttning av europa- kooperativets säte.

Finansinspektionen får motsätta sig att europakooperativet flyttar sitt säte till en annan stat, om motsättandet är motiverat av hän- syn till allmänintresset. Skatteverket och Finansinspek- tionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då förslaget om flytt- ningen offentliggjordes enligt artikel 7.2 i SCE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europakoopera- tivet först har fått tillfälle att yttra sig. Skyddet för borgenärer i samband med flyttning av ett europakoope- rativs säte 13 § I fråga om skyddet för europa- kooperativets borgenärer i sam- band med en flyttning av europa- Prop. 2005/06:150 55 kooperativets säte, skall bestäm- melserna i 14 och 15 §§ tillämpas. 14 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har beslutat att europakoopera- tivets säte skall flyttas till en annan stat, skall europakooperati- vet ansöka om tillstånd till flytt- ningen. Frågan om sådant till- stånd prövas av Finansinspek- tionen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flytt- ning, och

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i SCE- förordningen.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall europakooperativet före- läggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europa- kooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Finansinspektionen skall under- rätta Bolagsverket om ansökning- ar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som medde- lats med anledning av sådana an- sökningar. 15 § Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om 1. europakooperativets borge- närer tillförsäkras en betryggande säkerhet, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till europa- kooperativets ekonomiska för- hållanden och borgenärerna inte Prop. 2005/06:150 56 redan har en sådan säkerhet,

2.

europakooperativets ekonom- iska förhållanden i övrigt är så- dana att flyttningen kan anses förenlig med insättares eller andra fordringsägares intressen, och

3.

det inte finns hinder mot flyttningen enligt artikel 7.15 i 

SCE-förordningen.

Utfärdande av intyg 16 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen när ett beslut har meddelats enligt 15 § och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspek- tionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 12 §. Europakooperativets organisation Dualistiskt organiserade europa- kooperativ 17 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 37 41 i SCE-förordningen (dualistiskt organiserade europakooperativ) gäller följande. Om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förord- ningen, skall bestämmelserna i denna lag och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestäm- melser i denna lag skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess leda- möter: 6 kap. 1 § tredje stycket om sup- pleanter, 6 kap. 2 § om förtida avgång, 6 kap. 3 § första och femte Prop. 2005/06:150 57 styckena om bosättningskrav och obehörighetsgrunder, 6 kap. 3 § andra stycket om krav på medlemskap, 6 kap. 3 § fjärde stycket om styrelsens sammansättning, 6 kap. 5 § om anmälan av aktie- innehav, 6 kap. 11 § andra stycket om protokoll, 6 kap. 12 § första stycket om beslutsunderlag och inträde av suppleant, 6 kap. 13 § om jäv, 6 kap. 17 § om registrering, 7 kap. 11 § om upplysningsplikt mot föreningsstämman, 7 kap. 18 § om klander av föreningsstämmans beslut, 7 kap. 19 § om talan mot före- ningen och skiljeförfarande, 7 a kap. 5 § om revisorsjäv, 7 a kap. 10 § om tillhandahål- lande av upplysningar till revi- sorn, 7 a kap. 12 § om revisionsberät- telsen, 7 b kap. 8 § om tillhandahållan- de av upplysningar till lekmanna- revisorn, 7 b kap. 11 § om jäv för lekman- narevisorer, 7 b kap. 14 § första stycket om lekmannarevisorns gransknings- rapport, 9 kap. 18 § andra och tredje styckena om styrelseval i samband med upphörande av likvidation, 9 kap. 18 § fjärde stycket om styrelseval efter upphävande av likvidationsbeslut, och 11 kap. 1 och 412 §§ om skadestånd. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande be- stämmelser i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 12 § om meddelande- förbud, Prop. 2005/06:150 58 3 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till förmån för styrelseledamot, 13 kap. 12 § om rätt för Finans- inspektionen att sammankalla sty- relsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i över- läggningarna, och 15 kap. 2 § om återkallelse av tillstånd. När 6 kap. 3 § denna lag til- lämpas på europakooperativ skall bestämmelserna i den paragrafens andra stycke inte gälla arbets- tagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ. 18 § Tillsynsorganet får besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av beslut som lednings- organet eller den verkställande direktören fattar. Tillsynsorganet skall ge in ett sådant beslut till Bolagsverket för registrering. Beslutet gäller från tidpunkten för registreringen. Tillsynsorganet skall till varje föreningsstämma som skall pröva frågan om fastställelse av europa- kooperativets resultat- och balans- räkningar avge ett yttrande över årsredovisningen samt lednings- organets och den verkställande direktörens förvaltning. I fråga om tillhandahållande av detta yttran- de skall 7 kap. 8 § fjärde stycket tillämpas. 19 § Om en ledamot i tillsynsorganet med stöd av artikel 37.3 i SCE- förordningen utses till ledamot i ledningsorganet, får tiden för det senare uppdraget inte överstiga två månader. Prop. 2005/06:150 59 20 § Varje ledamot i tillsynsorganet har rätt att från ledningsorganet få all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva sin kontroll enligt artikel 39.1 i SCE-förordningen.

21 § Revisorn skall underrätta till- synsorganet om erinringar som revisorn framställer till lednings- organet och den verkställande direktören enligt 7 a kap. 18 §. Monistiskt organiserade europa- kooperativ 22 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 42 44 i SCE-förordningen (monistiskt organiserade europakooperativ) skall, om inte annat följer av annan författning eller av SCE- förordningen, bestämmelserna i denna lag och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på förvaltningsorganet eller dess ledamöter. Antalet ledamöter i europakoopera- tivets organ 23 § Ledningsorganet och tillsyns- organet i ett dualistiskt organi- serat europakooperativ skall ha minst fem ledamöter. Förvaltningsorganet i ett monis- tiskt organiserat europakooperativ skall ha minst fem ledamöter. Den verkställande direktören 24 § I ett europakooperativ skall det finnas en verkställande direktör. I ett dualistiskt organiserat Prop. 2005/06:150 60 europakooperativ skall den verk- ställande direktören utses av led- ningsorganet. Den verkställande direktören får i ett sådant fall inte vara ledamot i tillsynsorganet. I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall den verk- ställande direktören utses av för- valtningsorganet. 25 § I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall såväl till- synsorganet som ledningsorganet utöva kontroll över den verk- ställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE- förordningen och i 20 § om till- synsorganets kontroll över led- ningsorganet och om rätt till infor- mation skall tillämpas även vid tillsynsorganets och lednings- organets kontroll över den verk- ställande direktörens förvaltning. 26 § I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall förvalt- ningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens för- valtning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 20 § om tillsynsorganets kontroll över led- ningsorganet och om rätt till infor- mation skall tillämpas även vid förvaltningsorganets kontroll över den verkställande direktörens för- valtning. Europakooperativets årsredovis- ning m.m. Upprättande av årsredovisning 27 § Ett europakooperativ skall upp- rätta årsredovisning och, i före- kommande fall, koncernredovis- ning i enlighet med de bestämmel- ser i lagen (1995:1559) om årsre- dovisning i kreditinstitut och vär- Prop. 2005/06:150 61 depappersbolag som är tillämpli- ga på medlemsbanker. Särskilt bokslut 28 § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, skall lednings- eller för- valtningsorganet upprätta ett sär- skilt bokslut. Det särskilda bok- slutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förord- ningen. Om en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europa- kooperativet får säte i en annan stat än Sverige, skall styrelsen för medlemsbanken upprätta ett sär- skilt bokslut. Det särskilda bok- slutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras en- ligt artikel 11.1 i SCE-förord- ningen. För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbok- slut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokför- ingslagen (1999:1078). Bokslutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. Valutan för ett europakooperativs kapital 29 § Ett europakooperativ skall ut- trycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. Kapita- let skall dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakoope- rativets redovisningsvaluta. Prop. 2005/06:150 62

Övriga bestämmelser

Prop. 2005/06:150

Behörighet att företräda ett europa- kooperativ 30 § Rätten att teckna firman för ett europakooperativ som driver bankrörelse får utövas bara av två eller flera personer i förening. Lednings- eller förvaltningsorga- nets rätt att i visst fall ändra stad- garna 31 § Om stadgarna för ett europa- kooperativ strider mot de ordning- ar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med lagen (2006:000) om arbetstagarinfly- tande i europakooperativ, skall lednings- eller förvaltningsorganet ha rätt att ändra stadgarna. Sammankallande av föreningsstäm- ma genom länsstyrelsens försorg 32 § Om en föreningsstämma som skall hållas enligt SCE-förord- ningen, denna lag, stadgarna eller ett stämmobeslut inte sammankal- las på angivet sätt, skall länssty- relsen i det län där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte på anmälan av en ledamot i för- valtningsorganet, ledningsorganet eller tillsynsorganet eller den verkställande direktören, en revi- sor eller en föreningsmedlem genast på europakooperativets be- kostnad sammankalla stämman. Sanktioner mot europakooperativ med säte och huvudkontor i olika stater 33 § Om ett europakooperativ inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 i 63

SCE-förordningen att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall Bolagsverket genom ett sär- skilt beslut fastställa att europa- kooperativet inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket före- lägga europakooperativet att inom viss tid göra rättelse. Därvid skall 11 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att europakooperativet kommer att förpliktas att gå i likvi- dation om europakooperativet inte gör rättelse. Om europakooperativet inte föl- jer föreläggandet, skall Bolagsver- ket besluta att europakooperativet skall gå i likvidation. Beslut om likvidation skall dock inte med- delas, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets hand- läggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. Överklagande 34 § Bolagsverkets beslut att avskri- va en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller Finansinspektionens beslut i ett tillståndsärende enligt 15 § och Bolagsverkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 8 eller 16 §. Prövningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspek- tionens beslut i ett ärende enligt 6 eller 12 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätten. Länsstyrelsens beslut i ett ären- de enligt 32 § får överklagas hos Prop. 2005/06:150 64 allmän förvaltningsdomstol. Pröv- Prop. 2005/06:150 ningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 33 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där led- nings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 33 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då europa- kooperativet fick del av beslutet. Ett beslut enligt 33 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet. Vid överklagande enligt fjärde stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. 6 kap. 3 § 3

Minst hälften av styrelseledamöterna skall vara bosatta inom Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte något annat tillåts i sär- skilda fall. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen. Ärenden som är av principiell betydelse eller av synnerlig vikt prövas dock av regeringen. Den som är underårig eller i konkurs eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken kan inte vara styrelseledamot. Att detsamma gäller den som är underkastad näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. Styrelseledamöterna skall vara medlemmar i medlemsbanken, om inte stadgarna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är ställ- företrädare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i banken, även om stadgarna saknar föreskrift om det. Bestämmelserna i andra stycket gäller inte arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. Av styrelseledamöterna får högst en för varje påbörjat femtal vara anställd i medlemsbanken. Vid denna beräkning skall hänsyn inte tas till arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen om styrelse- representation för de privatanställda. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

3 Senaste lydelse 1999:224. 65

I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett så- dant förvaltningssystem som avses i artiklarna 

3942

 i rådets förord- ning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för euro- pabolag

2 

eller artiklarna 

3741

 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar 

(SCE-föreningar)

3

skall bestämmelserna om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om led- ningsprövning samt i 9 kap. 3 § första stycket 4 och fjärde stycket om återkallelse av auktorisation tillämpas på tillsynsorganet. Vad som sägs om styrelseledamöter i 8 kap. 4 § om meddelandeförbud skall tillämpas på ledamöter i tillsynsorganet.

Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att bestäm- melserna om styrelsen eller dess ledamöter i andra stycket skall tillämpas också på ett europa- bolags eller ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan

2.16

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1479) om

Prop. 2005/06:150

kontoföring av finansiella instrument

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 5 § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 5 § 1

En central värdepappersförvarare skall ha en styrelse med minst fem ledamöter och en verkställande direktör. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning samt i 9 kap. 3 § första stycket 4 och fjärde stycket om återkallelse av auktorisation tillämpas på tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i andra stycket an- givna bestämmelserna om sty- relsen skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan.

1

Senaste lydelse 2004:586.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

3

EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

66

eller dess ledamöter.

Prop. 2005/06:150

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. 67

I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett så- dant förvaltningssystem som avses i artiklarna 

3942

 i rådets förord- ning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag

2 

(SE-förordningen)

 eller artiklarna 

3741

 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar 

(SCE-föreningar)

3

(SCE-förord-

 ningen) skall bestämmelserna om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning samt i 6 kap. 13 § första stycket 5 och andra stycket om återkallelse av tillstånd tillämpas på tillsynsorga- net. Vad som sägs om styrelseleda- möter i 4 kap. 6 § om meddelande- förbud skall tillämpas på ledamö- ter i tillsynsorganet.

Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att bestäm- melserna om styrelsen eller dess ledamöter i tredje stycket skall tillämpas också på ett europa- bolags eller ett europakooperativs

2.17

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:149) om ut- Prop. 2005/06:150

givning av elektroniska pengar

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 9 § lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 9 § 1

Ett institut för elektroniska pengar skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. Institutet skall ha en verkställande direktör. För varje institut för elektroniska pengar skall det finnas ett huvud- kontor i Sverige. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning samt i 6 kap. 13 § första stycket 5 och andra stycket om återkallelse av tillstånd tillämpas på tillsyns- organet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i tredje stycket an- givna bestämmelserna om styrel- sen skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan.

1

Senaste lydelse 2004:589.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

3 EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

68

lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. I ett europabolag eller ett europakooperativ som har ett så- dant förvaltningssystem som avses i tredje stycket skall både led- ningsorganet och tillsynsorganet ha minst fem ledamöter. I ett europabolag eller ett europa- kooperativ som har ett sådant för- valtningssystem som avses i artik- larna 4345 i SE-förordningen respektive artiklarna 4244 i SCE- förordningen skall förvaltnings- organet ha minst fem ledamöter. Ett europakooperativ skall upp- rätta årsredovisning och, i före- kommande fall, koncernredovis- ning i enlighet med de bestäm- melser i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag som är tilläm- pliga på institut för elektroniska pengar som drivs i ekonomisk förening. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 69 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:444) om Prop. 2005/06:150 straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (2002:444) om straff för finan- siering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 § 1

En fysisk eller juridisk person som avses i 2 § första stycket 16 lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, dess styrelseledamöter eller anställda får inte röja för kunden eller för någon utomstående att en granskning har genomförts eller att uppgifter har lämnats enligt 8 § eller att polisen genomför en undersökning. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag 2 eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) 3

tillämpas bestämmelsen om sty- relseledamöter i första stycket på ledamöter i tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakoo- perativ framgår att bestämmelsen i tredje stycket skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europakooperativs led- nings- eller förvaltningsorgan. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1

Senaste lydelse 2004:1190.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

3

EUT L 207, 18.8.2003 s. 1 (Celex 32003R1435).

70

2.19

Förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) om in-

Prop. 2005/06:150

vesteringsfonder

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § lagen (2004:46) om investerings- fonder skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

3 § 1

För fondbolag gäller vad som är föreskrivet om aktiebolag i allmänhet om inte annat följer av denna lag. Ett fondbolag skall ha en styrelse med minst tre ledamöter samt en verkställande direktör. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag 2 skall vad som sägs om sty- relsen eller dess ledamöter i följande bestämmelser tillämpas på tillsyns-

organet eller dess ledamöter:

2 kap. 1 § 4 om ledningsprövning,

2 kap. 18 § första stycket 1 om

2 kap. 18 § första stycket 1 om

förbud mot att handla med en

förbud mot att handla med en

investeringsfond, och

investeringsfond,

2 kap. 20 a § om meddelande-

förbud, och

10 kap. 15 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen samt närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i tredje stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1

Senaste lydelse 2004:590.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

71

2.20

Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse dels att 3 kap. 9 § samt 10 kap. 38 och 43 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nio nya paragrafer, 12 kap. 2129 §§, samt närmast före 12 kap. 21 § en ny rubrik av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

9 § 1

Ett aktiebolag och en ekonomisk

Ett aktiebolag och en ekonomisk

förening får ansöka om tillstånd

förening får ansöka om tillstånd

innan företaget registrerats i aktie-

innan företaget registrerats i aktie-

bolags-, europabolags- eller före-

bolags-, europabolags-, förenings-

ningsregistret.

eller europakooperativsregistret.

Om ett aktiebolag har ansökt om tillstånd inom sex månader från stiftelseurkundens undertecknande, räknas den tid som anges i 2 kap. 22 § aktiebolagslagen (2005:551) från tillståndsbeslutet. Om en ekono- misk förening har ansökt om tillstånd inom sex månader från beslutet om att bilda föreningen, räknas den tid som anges i 2 kap. 3 § första stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar från tillståndsbeslutet. 10 kap. 38 § 2

Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (SE- förordningen), när ett beslut har meddelats enligt 2022 §§ eller 25 § och beslutet har vunnit laga kraft. Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag 3 (SE- förordningen), när ett beslut har meddelats enligt 2022 §§ eller 25 § och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finans- inspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 5 a § lagen (2004:575) om europabolag. 43 § 4

I fråga om europabolag med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i SE-förordningen (dualistiskt organiserade europa-

1

Senaste lydelse 2005:932.

2

Senaste lydelse 2005:932.

3

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

4

Senaste lydelse 2005:932.

Prop. 2005/06:150 72 bolag) skall vad som sägs i följande bestämmelser i denna lag om ett bankaktiebolags styrelse eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 12 § om meddelandeför- bud, 3 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till förmån för styrelseledamot, 10 kap. 4 § andra stycket om upplysningsplikt mot stämman, 10 kap. 5 § andra meningen om styrelsens sammansättning, 10 kap. 8 § om uppdrag i andra företag, 13 kap. 12 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 15 kap. 2 § om återkallelse av tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i första stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. 12 kap. Särskilda bestämmelser för europa- kooperativ 21 § I fråga om skyddet för borge- närer till en kreditmarknadsföre- ning, som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, skall bestämmelserna i 10 kap. 2022 §§ eller 25 § om tillstånd att verkställa en fusionsplan tillämpas. 22 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) 5

(SCE-förordningen), när ett beslut har meddelats enligt 10 kap. 20 22 §§ eller 25 § och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 6 § lagen (2006:000) om europa-

5 EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435). Prop. 2005/06:150 73 kooperativ. 23 § När ett europakooperativ som har tillstånd att driva finansie- ringsrörelse avser att flytta sitt säte från Sverige till en annan stat tillämpas inte 1420 §§ lagen (2006:000) om europakooperativ. I stället tillämpas 2426 §§ i detta kapitel. I fråga om skyddet för europa- kooperativets borgenärer i sam- band med en flyttning av europa- kooperativets säte, skall bestäm- melserna i 24 och 25 §§ tillämpas. 24 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har beslutat att europakoopera- tivets säte skall flyttas till en annan stat, skall europakoopera- tivet ansöka om tillstånd till flytt- ningen. Frågan om sådant till- stånd prövas av Finansinspek- tionen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning, och

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i SCE- förordningen.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall europakooperativet före- läggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europa- kooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Finansinspektionen skall under- rätta Bolagsverket om ansökning- Prop. 2005/06:150 74 ar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som medde- lats med anledning av sådana an- sökningar. 25 § Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om

1.

europakooperativets borge- närer tillförsäkras en betryggande säkerhet, om ett sådant skydd be- hövs med hänsyn till europakoope- rativets ekonomiska förhållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet,

2.

europakooperativets ekono- miska förhållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med insättares eller andra fordringsägares intressen, och

3.

det inte finns hinder mot flyttningen enligt artikel 7.15 i 

SCE-förordningen.

26 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen när beslut har meddelats enligt 25 § och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspek- tionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 13 § lagen (2006:000) om europakooperativ. 27 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 37 41 i SCE-förordningen (dualistiskt organiserade europakooperativ) skall vad som sägs om en kredit- marknadsförenings styrelse eller dess ledamöter i följande bestäm- melser i denna lag tillämpas på tillsynsorganet eller dess leda- möter: 1 kap. 12 § om meddelandeför- bud, 3 kap. 2 § första stycket 4 om Prop. 2005/06:150 75

ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till förmån för styrelseledamot, 12 kap. 3 § om styrelsens sam- mansättning, 12 kap. 6 § om uppdrag i andra företag, 12 kap. 7 § andra stycket om upplysningsplikt mot stämman, 13 kap. 12 § om rätt för Finans- inspektionen att sammankalla sty- relsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i över- läggningarna, samt 15 kap. 2 § om återkallelse av tillstånd. Av 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakoo- perativ framgår att bestämmel- serna i första stycket om styrelsen eller dess ledamöter skall tilläm- pas också på ett europakoope- rativs lednings- eller förvaltnings- organ eller dess ledamöter. 28 § Ett europakooperativ skall upp- rätta årsredovisning och, i före- kommande fall koncernredovis- ning, i enlighet med de bestämmel- ser i lagen (1995:1559) om års- redovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag som är tillämpliga på kreditmarknads- föreningar. 29 § Rätten att teckna firman för ett europakooperativ får utövas bara av två eller flera personer i före- ning, om inte annat följer av 6 kap. 12 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Om en ansökan har kommit in före detta datum tillämpas äldre bestämmelser i fråga om 1. tillstånd till verkställande av ett fusionsförslag vid bildande av ett europabolag genom fusion enligt artikel 2.1 SE-förordningen, och 2. tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 8 i SE-förordningen.

Prop. 2005/06:150 76

2.21

Förslag till lag om ändring i lagen (2004:575) om

Prop. 2005/06:150

europabolag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:575) om europabolag dels att 6, 7, 8, 23 och 32 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 5 a, 9 a och 26 a §§, samt närmast före 5 a, 9 a och 26 a §§ nya rubriker av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Skatteverkets och Finansinspek- tionens rätt att motsätta sig att ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion 5 a § Skatteverket får motsätta sig att ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion, om

1.

europabolaget enligt fusions- förslaget skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige,

2.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

3.

verket har beslutat om revi- sion hos bolaget, och

4.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avse- värt av fusionen.

Finansinspektionen får, i fråga om ett aktiebolag som står under Finansinspektionens tillsyn, mot- sätta sig att bolaget deltar i bil- dandet av ett europabolag genom fusion, om de förutsättningar som anges i första stycket 1 och 2 föreligger. Skatteverket och Finansinspek- tionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då uppgifter om fusionen offentliggjordes enligt artikel 21 i SE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att bolaget inte får delta i fusionen utan att bolaget först har fått tillfälle att yttra sig. 77 6 § 1

Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 23 kap. 23 eller 24 § aktiebolags- lagen (2005:551) och beslutet har vunnit laga kraft. När det gäller bolag som driver bank- eller finan- sieringsrörelse tillämpas i stället 10 kap. 38 § respektive 11 kap. 1 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 23 kap. 23 eller 24 § aktiebolags- lagen (2005:551) och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 5 a §. När det gäller bolag som driver bank- eller finansieringsrörelse tillämpas i stället 10 kap. 38 § respektive 11 kap. 1 § lagen (2004:297) om bank- och finan- sieringsrörelse.

7 § 2

Bolagsverket skall föra ett re-

Bolagsverket skall föra ett re-

gister över europabolag (europa-

gister över europabolag (europa-

bolagsregistret). I fråga om re-

bolagsregistret). I fråga om re-

gistrering i europabolagsregistret

gistrering

i

europabolagsregistret

tillämpas vad som föreskrivs i

tillämpas bestämmelserna i aktie-

aktiebolagslagen (2005:551)

och

bolagslagen (2005:551) och andra

andra författningar om registrering

författningar

om

registrering i

i aktiebolagsregistret

eller,

om

aktiebolagsregistret

eller,

om

europabolaget driver

bankrörelse,

europabolaget driver bankrörelse,

bankregistret.

bankregistret. Om en arbetstagar-

representant

har

utsetts

enligt

lagen (2004:559) om arbetstagar-

inflytande

i

europabolag,

skall

även detta registreras.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medde- la föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag, och

2.

handläggningen av registreringsärenden.

8 § Bolagets styrelse eller lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 8.2, 32.2, 33.3, 37.4 och 66.3 i SE-förordningen till Bolags- verket för registrering. Verket skall utan dröjsmål kungöra upp- gift om registreringen i Post- och

1

Senaste lydelse 2005:935.

2

Senaste lydelse 2005:935.

Bolagets styrelse eller lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 8.2, 32.2, 33.3, 37.4 och 66.3 i SE-förordningen till Bolags- verket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om registreringen i Post- och Inrikes Prop. 2005/06:150 78 Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillängligt. Tidningar. Om förslaget inte kun- görs i sin helhet, skall det i kun- görelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. Skatteverkets och Finansinspek- tionens rätt att motsätta sig flyttning av säte 9 a § Skatteverket får motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte till en annan stat, om

1.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

2.

verket har beslutat om revi- sion hos europabolaget, och

3.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avse- värt av en flyttning av europa- bolagets säte.

Finansinspektionen får, i fråga om ett europabolag som står under Finansinspektionens tillsyn, motsätta sig att europabolaget flyttar sitt säte till en annan stat, om motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och Finansinspek- tionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då förslaget om flytt- ningen offentliggjordes enligt artikel 8.2 i SE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europabolaget först har fått tillfälle att yttra sig. 23 § Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem ledamöter. Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europabolag skall ha minst tre ledamöter. När det gäller europabolag som ger ut elektroniska pengar tilläm- pas 2 kap. 9 § femte stycket lagen (2002:149) om elektroniska peng- ar i stället för första och andra styckena. Prop. 2005/06:150 79 Bolagsverkets beslut att avskri- va en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller verkets beslut i ett tillstånds- ärende enligt 11 §, verkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 15 § samt verkets beslut enligt 31 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Särskilt bokslut 26 a § Om ett europabolag flyttar sitt säte, skall lednings- eller förvalt- ningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har blivit gällande enligt artikel 8.10 i SE- förordningen. Om ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion enligt artikel 17 i SE-förordningen och europabo- laget får säte i en annan stat än Sverige, skall styrelsen för aktie- bolaget upprätta ett särskilt bok- slut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken års- redovisning inte tidigare har upp- rättats fram till den dag då euro- pabolaget registreras enligt artikel 12 i SE-förordningen.

För det särskilda bokslutet en- ligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbok- slut i 6 kap. 49 och 11 §§ bok- föringslagen (1999:1078). Bok- slutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. 32 § Bolagsverkets beslut att avskri- va en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller verkets beslut i ett tillstånds- ärende enligt 11 §, verkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 6 eller 15 § samt verkets beslut enligt 31 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspek- tionens beslut enligt 5 a eller 9 a § Prop. 2005/06:150 80

får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Länsstyrelsens beslut i ett ären- de enligt 28 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 29 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 29 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då bolaget fick del av beslutet. Ett beslut enligt 29 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet.

Vid överklagande enligt andra

Vid överklagande enligt fjärde

stycket gäller lagen (1996:242) om

stycket gäller lagen (1996:242) om

domstolsärenden.

domstolsärenden.

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Om en ansökan har kommit in före detta datum tillämpas äldre bestämmelser i fråga om 1. tillstånd till verkställande av ett fusionsförslag vid bildande av ett europabolag genom fusion enligt artikel 2.1 SE-förordningen, och 2. tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 8 i SE-förordningen.

Prop. 2005/06:150 81

2.22

Förslag till lag om ändring i lagen (2006:000) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § lagen (2006:000) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 2005/2006:45

Föreslagen lydelse

1

kap.

2 § I fråga om europabolag med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (dualistiskt organise- rade europabolag) tillämpas vad som i 6 kap. 7 § sägs om styrelseledamot på ledamot i tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att den i första stycket angivna bestämmelserna skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan. I fråga om europabolag och europakooperativ med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag 1 eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) 2

tillämpas bestämmelserna i 6 kap. 7 och 9 §§ om styrelseledamöter på ledamöter i tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att bestäm- melserna om styrelseledamöter i första stycket skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

2

EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

Prop. 2005/06:150 82

3

Ärendet och dess beredning

Prop. 2005/06:150

Den 22 juli 2003 antog EU:s ministerråd förordningen (EG) nr 1435/2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-före- ningar) 1 . Förordningen skall börja tillämpas från och med den 18 augusti 2006. Vid samma tidpunkt skall den kompletterande nationella lagstift- ning som förordningen förutsätter träda i kraft. Förordningen finns i bilaga 1. Justitiedepartementet remitterade i oktober 2005 promemorian Europa- kooperativ (Ds 2005:45). Promemorian innehåller förslag till bestäm- melser som kompletterar EG-förordningen i frågor där denna delegerar normgivningsrätten till medlemsstaterna eller där det annars har bedömts lämpligt att införa svenska regler vid sidan av förordningens regler. I proposition 2003/04:112 Europabolag utlovade regeringen att snarast möjligt återkomma med förslag i vissa avseenden. Den remitterade promemorian innehöll mot den bakgrunden förslag också till ändringar i lagen (2004:575) om europabolag. Promemorians sammanfattning och lagförslag finns i bilagorna 2 och 3. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Remiss- yttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Dnr Ju2005/8848/L1). I denna proposition behandlar vi de frågor som har tagits upp i prome- morian. I propositionen föreslås ändringar i bl.a. 5 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag och 5 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag med ikraft- trädande den 18 augusti 2006. Vi har även i propositionen Ersättning till ledande befattningshavare i näringslivet (prop. 2005/06:186), som beslutas i dag, och i propositionen Förenklade redovisningsregler, m.m. (prop. 2005/06:116), som beslutades den 23 februari 2006, föreslagit ändringar i dessa paragrafer. De ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2006 respektive den 1 januari 2007 (dnr Ju2004/39/L1 och Ju2003/10672/L1). Lagrådet Regeringen beslutade den 9 februari 2006 att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.5, 5.8. 5.21, 5.31, 6 samt i författningskommentaren. Vi har följt flertalet av Lagrådets förslag.

Regeringen föreslår i propositionen utöver de förslag som fanns i

lagrådsremissen att också den i propositionen Finansiella konglomerat

(prop. 2005/06:45) föreslagna lagen (2006:000) om särskild tillsyn över

finansiella konglomerat skall ändras. Ändringarna innebär att en viss

paragraf som anger vilka bestämmelser i lagen som skall tillämpas på

ledamöter i tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag

anpassas så att den blir tillämplig också på dualistiskt organiserade

europakooperativ. Motsvarande anpassningar framgick av ett antal andra

1 Rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska

kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (EUT L 207, 18.8.2003, s. 1).

83

förslag i lagrådsremissen, exempelvis förslaget till lag om ändring i lagen Prop. 2005/06:150 (1992:543) om börs- och clearingverksamhet och förslaget till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. Lagrådets hörande har därför inte bedömts vara nödvändigt. 4 Bakgrund

4.1

Allmänt

En av EU:s grundpelare är upprättandet av en gemensam inre marknad. På denna marknad skall individer och företag kunna handla, byta tjänster, arbeta, investera och producera under lika konkurrensförhållanden. Vid sidan av det harmoniseringsarbete i form av direktiv som under lång tid har pågått på bolagsrättens område, har det inom EU även bedrivits ett arbete med att skapa särskilda europeiska associationsformer. Genom förordningen (2137/85/EEG) om europeiska ekonomiska intressegruppe- ringar (EEIG) sjösattes i mitten av 1980-talet den första av dessa former 2 . En europeisk ekonomisk intressegruppering kan närmast liknas vid ett handelsbolag som verkar över nationsgränserna. År 2001 antogs förord- ningen (EG) nr 2157/2001 om stadga för europabolag (SE-förordning- en) 3 . Härigenom har en motsvarande möjlighet öppnats för gränsöver- skridande samverkan i aktiebolagsform. Genom antagandet av SCE- förordningen har ytterligare ett steg tagits så att samverkan över nations- gränserna kan ske också i form av vad som kan liknas vid en ekonomisk förening. Förordningarna om europabolag respektive europakooperativ är i många avseenden avsedda att vara parallella. Precis som var fallet när det gäller europabolag (jfr prop. 2003/04:112 Europabolag s. 43) var kommissionens ursprungliga tanke att ett europa- kooperativ uteslutande skulle falla under gemensamma EG-regler. På motsvarande sätt som för europabolagen, har emellertid även för europa- kooperativen många frågor överlåtits till den nationella lagstiftaren. Sålunda innehåller SCE-förordningen en rad hänvisningar till den natio- nella lagstiftning som gäller för kooperativa föreningar i den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte (se bl.a. artiklarna 17 och 20). I några fall hänvisas till nationell lagstiftning för publika aktiebolag. I andra frågor anges att den nationella lagstiftaren får eller, i vissa fall, skall utfärda kompletterande föreskrifter som skall tillämpas på europakoope- rativ hemmahörande i den medlemsstaten (se bl.a. artiklarna 2.2, 6 och 28.2). I de delar där varken SCE-förordningen eller annan EG-lagstift- ning innehåller någon särskild reglering för europakooperativen skall dessa enligt en särskild bestämmelse i förordningen (artikel 8) falla under samma regler som en nationell kooperativ förening i den stat där europa- kooperativet har sitt säte. Därtill kommer att många frågor helt har läm- nats utanför förordningens reglering (se punkt 16 i SCE-förordningens

2

I lagen (1994:1927) om europeiska ekonomiska intressegrupperingar finns kompletterande svenska regler för intressegrupperingar med säte i Sverige.

3

I lagen (2004:575) om europabolag finns kompletterande svenska regler för europabolag

med säte i Sverige.

84

ingress). Så är fallet när det gäller t.ex. beskattning av europakoope- Prop. 2005/06:150 rativen. Det sagda innebär att ett europakooperativ, precis som ett europabolag, kommer att falla under en blandning av EG-rättsliga och nationella be- stämmelser. De rättsliga förutsättningarna kommer alltså att skilja sig åt mellan europakooperativ hemmahörande i olika medlemsstater. Det kommer därför inte att finnas en enhetlig form för europakooperativ utan i princip lika många former som det finns medlemsstater. Samtidigt står det klart att det kommer att finnas vissa fördelar med att bedriva verk- samhet i ett europakooperativ jämfört med i en nationell kooperativ förening. Som exempel kan nämnas att SCE-förordningen tillhandahåller ett särskilt förfarande för flyttning av ett europakooperativs säte över nationsgränserna.

4.2

Tillämpliga svenska regler

Såsom har konstaterats i det föregående avsnittet kommer ett europa- kooperativ med säte i Sverige i många avseenden att falla under de svenska bestämmelser som tillämpas på svenska kooperativ, dvs. svenska ekonomiska föreningar. Det innebär att många bestämmelser i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (föreningslagen) kommer att vara tillämpliga på europakooperativ hemmahörande i Sverige. Även när det gäller t.ex. skatterätt, konkurrensrätt, insolvensrätt och immaterialrätt kommer svenska regler att gälla för europakooperativ som är registrerade här (jfr punkt 16 i SCE-förordningens ingress). Enligt artikel 8.2 i SCE-förordningen skall, om det finns särskilda bestämmelser och/eller begränsningar i nationell lagstiftning för den typ av verksamhet som ett europakooperativ bedriver och/eller om verksam- heten är underställd viss kontroll av en tillsynsmyndighet, dessa bestäm- melser gälla fullt ut för europakooperativet. I punkt 19 i ingressen påpekas särskilt att verksamhet i fråga om finansiella tjänster, särskilt vad beträffar kreditinstitut och försäkringsföretag, har varit föremål för lagstiftningsåtgärder genom särskilda direktiv. Nationella bestämmelser för genomförande av dessa direktiv och andra nationella regler för sådan verksamhet gäller således fullt ut för europakooperativ. Förordningen förutsätter alltså att de särskilda regler som gäller för bl.a. medlems- banker och kreditmarknadsföreningar samt börser, auktoriserade mark- nadsplatser, clearingorganisationer och centrala värdepappersförvarare, som driver verksamheten i ekonomisk förening, tillämpas även på europakooperativ. Det innebär bl.a. att bestämmelserna i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse och lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet kommer att vara tillämpliga på europa- kooperativ som bedriver finansiell verksamhet som omfattas av någon av dessa lagar.

SCE-förordningen kompletteras av särskilda bestämmelser om arbets- tagarinflytande i rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande (SCE-direktivet).

85

4.3

SCE-förordningens

 innehåll

4.3.1

Allmänt

SCE-förordningen innehåller till en början vissa allmänna bestämmelser om europakooperativen (artiklarna 116).

Ett europakooperativ skall kunna bildas var som helst inom EU 4 . Medlemmarnas ansvar för föreningens förpliktelser får men behöver inte vara begränsat (artikel 1.2). Ett europakooperativ skall ha ett kooperativt syfte, dvs. det huvudsakliga ändamålet med föreningens verksamhet skall vara att tillgodose medlemmarnas behov och/eller att främja deras ekonomiska och sociala verksamhet (artikel 1.3). Europakooperativet skall vara en juridisk person och ha ett kapital uppdelat på andelar (artikel 1.2 och 1.5). Kapitalet skall vara uttryckt i den nationella valutan eller i euro och uppgå till minst 30 000 euro (artikel 3.1 och 3.2). I artikel 5 finns bestämmelser om europakooperativets stadgar. Här anges bl.a. vilka uppgifter stadgarna alltid måste innehålla (artikel 5.4). Ett europakooperativ skall ha sitt säte i en stat inom EU. Säte och huvudkontor skall finnas i en och samma medlemsstat (artikel 6). Sätet skall kunna flyttas från en medlemsstat till en annan utan att europa- kooperativet behöver avvecklas i det första landet och bildas på nytt i det andra (artikel 7.1). Europakooperativet skall kännetecknas av att firman föregås eller följs av förkortningen SCE (artikel 10).

4.3.2

Bildandet av ett europakooperativ

Ett europakooperativ skall kunna bildas var som helst inom EU på något av fem olika sätt (artikel 2). Sålunda kan ett europakooperativ bildas

av minst fem fysiska personer bosatta i minst två medlemsstater,

av minst fem fysiska personer och juridiska personer under förut- sättning att dessa har hemvist i eller omfattas av lagstiftningen i minst två olika medlemsstater,

av minst två juridiska personer under förutsättning att dessa omfattas av lagstiftningen i minst två olika medlemsstater,

genom fusion mellan kooperativa föreningar hemmahörande i minst två olika medlemsstater, eller

genom ombildning av en nationell kooperativ förening under förut- sättning att föreningen sedan minst två år har en driftsenhet eller ett dotterföretag som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat.

Förordningen innehåller närmare bestämmelser om några av de olika förfarandena för bildandet av europakooperativ. Bildande genom fusion kan ske antingen genom förvärv eller genom att en ny juridisk person bildas (artikel 19). Förordningen innehåller bestämmelser om bl.a. det fusionsförslag som skall upprättas inför fusionen och den myndighets- kontroll som skall utövas i samband med fusionen. Vidare finns bestäm- melser om fusionens rättsverkningar.

4 Till följd av ett beslut den 6 februari 2004 (nr 15/2004) av EEA Joint Committee blev förordningen en del av EES-avtalet. Det innebär att förordningen fr.o.m. den 18 augusti 2006 kommer att gälla även för de stater som är medlemmar i EES. Prop. 2005/06:150 86 Ombildning av en nationell kooperativ förening till ett europakoope- rativ inleds med att det berörda kooperativets förvaltnings- eller ledningsorgan upprättar ett förslag till ombildning. Förslaget skall inne- hålla bl.a. en rapport där det anges vilka konsekvenser ombildningen får för medlemmarna och arbetstagarna (artikel 35.3). Sedan förslaget har offentliggjorts (artikel 35.4) och granskats av oberoende experter (artikel 35.5), skall föreningsstämman godkänna förslaget till ombildning och europakooperativets stadgar (artikel 35.6).

4.3.3

Registrering

När ett europakooperativ har bildats, skall det enligt artikel 11.1 registre- ras i den medlemsstat där det har sitt säte. Detta skall ske i enlighet med i det landet tillämpliga bestämmelser för publika aktiebolag. Registrering- en skall också offentliggöras i enlighet med sådana bestämmelser (artikel 12.1 och 17.2). Vidare skall ett meddelande om registreringen offentlig- göras i Europeiska unionens officiella tidning (artikel 13.1). Av förord- ningen följer att ett europakooperativ skall uppfylla vissa särskilda registreringskrav, bl.a. när det gäller frågor som har med arbetstagarin- flytande att göra (se artikel 11.211.4). Därutöver skall europakoope- rativet uppfylla de allmänna registreringskrav som gäller för kooperativa föreningar i den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte (jfr artikel 8).

4.3.4

Förvärv och förlust av medlemskap

I artikel 14 finns bestämmelser om vilka krav som får eller skall upp- ställas för medlemskap i ett europakooperativ. Såväl fysiska personer som juridiska personer får vara medlemmar. Om lagstiftningen i den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte tillåter det, får det i stad- garna anges att även personer som inte deltar i verksamheten annat än med investeringar, s.k. ej avnämare eller, med förordningens terminologi, stödmedlemmar (non-user members) får antas som medlemmar. I artikeln finns också bestämmelser om medlemsregister. Förordningen innehåller vidare bestämmelser om i vilka fall ett med- lemskap kan upphöra och om förfarandet vid uteslutning (artikel 15) samt om medlemmars ekonomiska rättigheter vid utträde eller uteslut- ning (artikel 16).

4.3.5

Europakooperativets organisation

Liksom i svenska ekonomiska föreningar utövas medlemmarnas beslu- tanderätt i europakooperativ vid föreningsstämma. När det gäller europa- kooperativets övriga organisation kan denna, i likhet med vad som gäller för europabolag, vara uppbyggd på två olika sätt, antingen enligt ett mo- nistiskt system eller enligt ett dualistiskt system. Det monistiska systemet som är det som ligger närmast det svenska systemet innebär att det utöver föreningsstämman finns ett föreningsorgan, förvaltningsorganet. I Prop. 2005/06:150 87 det dualistiska systemet finns det utöver föreningsstämman två före- Prop. 2005/06:150 ningsorgan, ett ledningsorgan och ett tillsynsorgan. Enligt förordningen är det europakooperativet självt och alltså inte medlemsstaten som bestämmer vilken av organisationsmodellerna som kooperativet skall använda sig av. Det innebär att europakooperativ med säte i Sverige i vissa fall kan komma att tillämpa den för svensk föreningsrätt främmande dualistiska organisationsmodellen. I det dualis- tiska systemet svarar ledningsorganet för föreningens ledning och före- träder föreningen i kontakter gentemot tredje man (artikel 37.1). Tillsyns- organet har till uppgift att tillsätta och entlediga ledamöterna i led- ningsorganet (artikel 37.2) och att kontrollera hur ledningsorganet genomför sina uppgifter (artikel 39.1). Tillsynsorganet får inte för egen del ha några befogenheter att leda europakooperativet eller företräda kooperativet gentemot tredje man (artikel 39.1). Ledamöterna i tillsyns- organet väljs och entledigas av föreningsstämman (artikel 39.2). I det monistiska systemet är det förvaltningsorganet som leder europa- kooperativet och företräder detta gentemot tredje man (artikel 42.1). Förvaltningsorganets ledamöter utses av föreningsstämman (artikel 42.3). Förvaltningsorganet kan sägas motsvara styrelsen i en svensk eko- nomisk förening. Det är tillåtet att i nationell lagstiftning föreskriva att löpande förvalt- ningsåtgärder på samma villkor som i nationell rätt får vidtas av en verkställande direktör (artiklarna 37.1 och 42.1). Denna möjlighet gäller både monistiskt och dualistiskt organiserade europakooperativ. Förordningen innehåller vidare regler om beslutförhets- och majoritets- krav i de olika föreningsorganen (artiklarna 50, 5859 och 61) samt krav på mötesfrekvens (artiklarna 43 och 54). Vidare finns det regler om minoritetsmedlemmars rätt att begära sammankallande av förenings- stämman (artikel 55) och att få upp punkter på dagordningen för en stämma (artikel 57). När det gäller genomförandet av föreningsstämman samt omröstningsförfarandet skall nationella regler för kooperativa föreningar tillämpas på europakooperativen (artikel 53).

4.3.6

Redovisning och revision

SCE-förordningen innehåller inte några detaljerade regler om hur redo- visningen i ett europakooperativ skall se ut. Enligt artikel 68 skall upp- rättande och offentliggörande av årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning i princip följa bestämmelserna i den medlems- stat där europakooperativet har sitt säte. Ett europakooperativ skall dock alltid ha rätt att upprätta sin årsredovisning i euro. När det gäller europakooperativ som är kredit- eller finansinstitut eller försäkringsföretag anges i artikel 69 att dessa skall falla under de natio- nella redovisningsbestämmelser som har införts i enlighet med de sär- skilda direktiv som gäller för sådana företag 5 . Revision av ett europakooperativs årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning skall ske i den medlemsstat där europakoopera-

5 Direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i

kreditinstitut och direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om årsbokslut och

sammanställd redovisning för försäkringsföretag.

88

tivet har sitt säte och följa den medlemsstatens lagstiftning (artikel 70). I Prop. 2005/06:150 den mån nationell lagstiftning föreskriver att kooperativa föreningar skall vara underkastade ett särskilt revisionssystem, skall sådana bestämmelser tillämpas även på europakooperativ med säte i den medlemsstaten (artikel 71).

4.3.7

Likvidation och konkurs

I artikel 72 anges att frågor om avveckling, likvidation, insolvens och betalningsinställelse skall regleras av den nationella lagstiftning som i respektive land tillämpas på kooperativa föreningar i dylika frågor. I några avseenden innehåller emellertid förordningen särskilda bestämmel- ser om detta. Det gäller t.ex. i de fall då ett europakooperativ inte upp- fyller kravet på att ha sitt säte och huvudkontor i samma medlemsstat. Enligt artikel 73 skall i sådana fall lämpliga åtgärder vidtas för att bristen skall rättas till. Om detta visar sig vara otillräckligt, skall europakoope- rativet försättas i likvidation.

4.3.8

Ombildning av ett europakooperativ till ett nationellt kooperativ

Ett europakooperativ får ombildas till en nationell kooperativ förening (artikel 76). En sådan ombildning får ske tidigast två år efter europa- kooperativets registrering eller när de två första årsredovisningarna har godkänts. I fråga om förfarandet vid ombildningen gäller i allt väsentligt samma bestämmelser som när en nationell kooperativ förening ombildas till ett europakooperativ (se ovan).

4.3.9

Övrigt

I förordningen åläggs medlemsstaterna att vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa en effektiv tillämpning av förordningen samt att utse sådana behöriga myndigheter som förutsätts finnas för vissa uppgifter (artikel 78). Vidare föreskrivs att kommissionen senast fem år efter förordningens ikraftträdande skall avge en rapport om förordningens tillämpning. Kommissionen skall därvid också lämna förslag till sådana förändringar som bedöms erforderliga (artikel 79). 5 Sveriges beslutanderätt i vissa frågor

5.1

Allmänt

Som redan har nämnts har reglerna om europakooperativ bortsett från de som har med frågor om arbetstagarinflytande att göra meddelats i förordningsform. En EG-förordning är bindande i sin helhet och direkt tillämplig i varje medlemsstat (se artikel 249 i EG-fördraget). EG-dom-

stolen har slagit fast att förordningar inte får införlivas i nationell rätt 89 eftersom detta skulle kunna skapa tvivel om deras ursprung och rättsliga effekt (jfr prop. 1994/95:19 del 1 s. 524 f.). Om en viss fråga regleras i förordningen, skall och får Sverige således inte utfärda några bestäm- melser om samma fråga. Några nationella regler skall i princip inte heller införas när det gäller frågor som inte regleras direkt i förordningen. Förordningen innehåller nämligen bestämmelser (artikel 8) om vad som skall gälla i sådana fall. I första hand skall man då tillämpa den lag- stiftning som har antagits för att genomföra gemenskapsåtgärder som specifikt avser europakooperativ. Härmed torde förordningen avse sådana nationella regler som medlemsstaterna enligt EG-rätten är skyl- diga att införa i fråga om europakooperativ. I andra hand hänvisar förord- ningen till den lagstiftning som skulle gälla för ett kooperativ bildat i överensstämmelse med lagstiftningen i den medlemsstat där europa- kooperativet har sitt säte. I vissa fall hänvisar förordningen till nationell lagstiftning för publika aktiebolag. I sista hand skall bestämmelserna i föreningens stadgar tillämpas. Det sagda innebär att det inte är aktuellt att på något heltäckande sätt reglera frågor om europakooperativ i svensk lagstiftning. Förordningens regler gäller, utan omvandlingsåtgärder, såsom svensk rätt och i den mån någon fråga inte regleras direkt i SCE-förordningen eller i annan EG- lagstiftning följer det av förordningen att den svenska lagstiftning som är tillämplig på kooperativa föreningar eller i vissa fall publika aktie- bolag skall tillämpas på europakooperativ (jfr prop. 2003/04:112 s. 49). Av artikel 9 följer vidare att ett europakooperativ i varje medlemsstat skall behandlas som en nationell kooperativ förening i den medlemsstat där det har sitt säte. Detta innebär att det inte är möjligt för en medlems- stat att i andra fall än då detta följer av SCE-förordningen sär- behandla europakooperativen i förhållande till nationella kooperativ. De rättigheter och skyldigheter som kooperativa föreningar har enligt en medlemsstats nationella rättsordning skall alltså som regel gälla även för europakooperativ med säte i den staten. Trots vad som har anförts ovan finns det i vissa delar anledning att överväga om förordningen bör kompletteras med svensk lagstiftning. I förordningen föreskrivs nämligen att medlemsstaterna har rätt att själva besluta i vissa frågor som rör europakooperativen. I några avseenden är medlemsstaterna även skyldiga att införa lagregler eller vidta andra åtgärder vid sidan av förordningens reglering. Sålunda får eller skall Sverige komplettera förordningen med nationella bestämmelser när det gäller:

möjligheten för en juridisk person som inte har sitt huvudkontor i gemenskapen att i vissa fall delta i bildandet av ett europakooperativ (artikel 2.2),

skyldigheten för europakooperativ att förlägga sitt huvudkontor och sitt säte till samma plats (artikel 6),

skyddet för borgenärer i samband med att ett europakooperativ flyttar sitt säte från en medlemsstat till en annan (artikel 7.7),

möjligheten för en nationell myndighet att motsätta sig att ett europa- kooperativ flyttar sitt säte (artikel 7.14),

möjligheten för lednings- eller förvaltningsorganet att i visst fall ändra stadgarna utan beslut från föreningsstämman (artikel 11.4),

Prop. 2005/06:150 90 möjligheten att i vissa fall göra undantag från nationella bestäm- Prop. 2005/06:150 melser om krav på offentlighet i filialer till europakooperativ (artikel 12.2),

möjligheten att tillåta investerande medlemmar (stödmedlemmar) och möjligheten att i så fall fastställa miniminivån för särskilda beslut- förhetsvillkor (artiklarna 14.1 och 61.3),

möjligheten för en nationell myndighet att motsätta sig att en förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion (artikel 21),

skyddet för medlemmar som motsätter sig bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion (artikel 28.2),

offentliggörande av förslag till ombildning av en nationell ekono- misk förening till ett europakooperativ (artikel 35.4),

majoritetskraven för beslut om ombildning av en nationell ekono- misk förening till ett europakooperativ (artikel 35.7),

en verkställande direktörs ansvar för europakooperativets löpande förvaltning (artiklarna 37.1 och 42.1),

val av ledamöter i ledningsorganet (artikel 37.2),

tidsgräns för uppdrag som ledamot i ledningsorganet i vissa fall (artikel 37.3),

antalet ledamöter i föreningsorganen (artiklarna 37.4, 39.4 och 42.2),

dualistiskt organiserade europakooperativ med säte i Sverige (artikel 37.5),

tillsynsorganets rätt till information (artikel 40.3),

monistiskt organiserade europakooperativ med säte i Sverige (artikel 42.4),

befogenhet att företräda och binda ett europakooperativ (artiklarna 47.1, 47.2 och 47.4),

angivande i stadgarna av vissa kategorier av transaktioner som krä- ver särskilt tillstånd och vilket organ som i dessa fall skall vara tillstånds- givande (artikel 48.3),

beslutförhet och beslutsfattande för tillsynsorgan (artikel 50.3),

tidpunkten för ett europakooperativs första föreningsstämma (artikel 54.1),

möjligheten att fastställa miniminivån för särskilda beslutförhets- villkor när europakooperativ som deltar i finansiell verksamhet eller för- säkringsverksamhet tilldelat röster i förhållande till kapitalinsats (artikel 61.3),

upprättande av årsredovisning m.m. (artikel 68.1),

sanktioner för europakooperativ som inte uppfyller förordningens krav på sätets placering (artiklarna 73.2, 73.3 och 73.4),

offentliggörande av förslag till ombildning av ett europakooperativ till nationell ekonomisk förening (artikel 76.4), samt

föreningskapitals- och redovisningsvaluta (artikel 77).

Därutöver är Sverige enligt artikel 78 skyldigt att vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa en effektiv tillämpning av denna förordning samt att utse de behöriga myndigheter som skall finnas enligt förord- ningen. Utöver de frågor som anges i förordningen finns det anledning att överväga hur förordningen förhåller sig till lagen om utländska filialer 91 samt vad som skall gälla i fråga om firma, bokföringsskyldighet och reg- Prop. 2005/06:150 ler om straff och vite. De nämnda frågorna kommer att behandlas i avsnitt 5.35.35.

5.2

Lagtekniska frågor

Regeringens förslag: De svenska regler som kompletterar förord-

ningen om europakooperativ tas in i en särskild lag om europakoope-

rativ. För europakooperativ som driver bankrörelse eller försäkrings-

rörelse placeras dock reglerna i lagen om medlemsbanker respektive

lagen om understödsföreningar.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se

promemorian s. 132).

Remissinstanserna: Bolagsverket har tillstyrkt den i promemorian

valda lagstiftningstekniken för europakooperativ som driver bank- eller

försäkringsrörelse, dvs. att reglerna för sådana europakooperativ placeras

i lagen om medlemsbanker respektive lagen om understödsföreningar.

Föreningen Kooperativ Utveckling i Sverige har anfört att den föreslagna

lagstiftningstekniken uppvisar brister på tillgänglighet och ansett det

önskvärt att alla bestämmelser avseende europakooperativ samlas i en

sammanhållen text. Övriga remissinstanser har inte kommenterat saken.

Skälen för regeringens förslag: Som redan har konstaterats är det inte

möjligt att i den svenska lagstiftningen reglera europakooperativen på ett

heltäckande sätt. Förordningens bestämmelser är direkt tillämpliga i varje

medlemsstat och får i princip inte upprepas i medlemsstatens nationella

lagstiftning. Det är inte heller tillåtet att i nationella bestämmelser klar-

lägga innebörden av förordningens regler. Detta innebär att det inte är

möjligt att, såsom Föreningen Kooperativ Utveckling i Sverige har varit

inne på, samla alla bestämmelser avseende europakooperativ i en enda

sammanhållen lagtext.

När SE-förordningen hade antagits, hade regeringen att ta ställning till

vilken lagstiftningsteknik som skulle användas för de kompletterande

svenska reglerna om europabolag. Det konstaterades då att europabo-

lagen kommer att regleras av en blandning av EG-regler och kom-

pletterande nationella regler samt, på grund av hänvisningar i för-

ordningen, även av nationell lagstiftning om publika aktiebolag. För att

begränsa olägenheterna med detta förhållandevis svåröverskådliga

regelsystem samlades de svenska reglerna om europabolag i så stor

utsträckning som möjligt i en särskild lag om europabolag. I den lagen

togs också in ett antal hänvisningar till redan befintliga bestämmelser

som är tillämpliga också på europabolag med säte i Sverige (se prop.

2003/04:112 s. 50 f.).

Förordningarna om europabolag respektive europakooperativ är av-

sedda att vara parallella för två olika europeiska associationsformer.

Förordningarna är i stora delar utformade likadant. Den för europabola-

gen använda lagstiftningstekniken bör mot den bakgrunden lämpligen

användas även när det gäller europakooperativ. Vi föreslår således att de

svenska regler som kompletterar förordningen om europakooperativ tas

in i en särskild lag utformad med lagen om europabolag som förebild.

92

Liksom lagen om europabolag i åtskilliga avseenden hänvisar till aktiebolagslagen (2005:551) bör den nya lagen om europakooperativ an- knyta nära till föreningslagen. Såsom har konstaterats ovan är förordningens bestämmelser direkt tillämpliga i varje medlemsstat. I det här sammanhanget bör noteras att det i flera av artiklarna hänvisas till den nationella lagstiftning som är tillämplig på publika aktiebolag (jfr vad som anförs i punkt 18 i in- gressen till SCE-förordningen). Som exempel kan nämnas artiklarna 11.5 och 12.1 om offentliggörande av dokument och uppgifter samt flera av artiklarna om bildande av europakooperativ genom fusion. Den valda tekniken skall ses mot bakgrund av att lagstiftningen för publika aktie- bolag inom EU delvis är harmoniserad genom ett antal EG-rättsliga direktiv medan någon motsvarande harmonisering inte förekommer på föreningsrättens område. Det sagda innebär att det i viss utsträckning är de nationella bestäm- melser som gäller för publika aktiebolag som skall tillämpas på europa- kooperativ trots att det i och för sig finns nationella bestämmelser för ekonomiska föreningar. Denna ordning kan i vissa avseenden vara problematisk med hänsyn till att regelverket för publika aktiebolag inte är utformat utifrån de ekonomiska föreningarnas särskilda karakteristika. Eftersom SCE-förordningen inte erbjuder medlemsstaterna några valmöj- ligheter härvidlag, är detta emellertid en oundviklig konsekvens. Finansiella företag Såsom vi nyss har konstaterat bör den nya lagen om europakooperativ anknyta nära till föreningslagen. Flertalet typer av finansiella företag som kan driva verksamhet i föreningsform har att följa det associations- rättsliga regelverket i föreningslagen. Det gäller institut för elektroniska pengar, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer, centrala värdepappersförvarare och kreditmarknadsföreningar. Det är därför naturligt att de bestämmelser som skall komplettera SCE-förord- ningen gäller också för europakooperativ som driver denna typ av verk- samhet genom att dessa tillämpar lagen om europakooperativ. För medlemsbanker och understödsföreningar finns det emellertid särskilda associationsrättsliga regelverk. En medlemsbank är en ekono- misk förening som driver bankrörelse. För medlemsbanker tillämpas det associationsrättsliga regelverket i lagen (1995:1570) om medlemsbanker, som i mångt och mycket utgör ett parallellt regelverk till föreningslagen. Vissa försäkringsgivare på det privata försäkringsområdet utgörs av understödsföreningar. Det är sådana föreningar som, utan att affärs- mässigt driva försäkringsrörelse, har till uppgift att lämna inbördes bi- stånd i form av t.ex. sjukhjälp, begravningshjälp eller pension till sina medlemmar eller deras anhöriga. Understödsföreningar regleras i lagen (1972:262) om understödsföreningar. Lagen innehåller i huvudsak bestämmelser om försäkringsrörelsen men också vissa associationsrätts- liga bestämmelser. I övrigt tillämpar föreningarna fortfarande 1951 års lag om ekonomiska föreningar som associationsrättslig grund. Det är mot den bakgrunden inte självklart att europakooperativ som motsvarar de nu nämnda företagsformerna skall omfattas av den nya lagen om europa- Prop. 2005/06:150 93 kooperativ med de hänvisningar till 1987 års föreningslag som den kommer att innehålla. Bland de finansiella företagen finns det också bolag som regleras sär- skilt ur ett associationsrättsligt perspektiv. De associationsrättsliga bestämmelserna för försäkringsaktiebolag finns inte i aktiebolagslagen utan i försäkringsrörelselagen (1982:713). I konsekvens med den valda lagstiftningstekniken på försäkringsområdet placerades därför som utgångspunkt de grundläggande reglerna för europabolag som driver försäkringsrörelse i försäkringsrörelselagen (prop. 2003/04:112 s. 51). I det lagstiftningsärendet invände Lagrådet mot den lagstiftningstekniken. Särskilda bestämmelser om försäkringseuropabolag hade enligt lagråds- remissens förslag fogats till försäkringsrörelselagen i ett nytt kapitel. I kapitlets inledande paragraf hänvisades till ett tjugotal paragrafer i lagen om europabolag, vilka skulle gälla även för försäkringseuropabolag. I flera av dessa paragrafer fanns i sin tur hänvisningar till bestämmelser i aktiebolagslagen, vilka dock inte skulle gälla för försäkringseuropabolag. I försäkringsrörelselagen hade hänvisningarna till lagen om europabolag därför i ett flertal fall måst kompletteras med bestämmelser om att hänvisningarna i den lagen till vissa lagrum i aktiebolagslagen i stället skulle avse vissa angivna lagrum i försäkringsrörelselagen. Resultatet av den valda tekniken hade blivit en lagstiftning som, enligt Lagrådets mening, inte motsvarade rimliga krav på tillgänglighet och överskåd- lighet. Eftersom en översyn av försäkringsrörelselagen hade inletts ansåg sig Lagrådet dock kunna acceptera det remitterade förslaget som en temporär lösning (a.a. s. 262). Regeringen höll med om att den före- slagna regleringen i försäkringsrörelselagen i vissa avseenden var svår- tillgänglig men hänvisade till den pågående översynen av associations- rätten för försäkringsföretag. I propositionen föreslogs därför inte några förändringar i förhållande till lagrådsremissen i detta avseende (a.a.

s.

51).

Frågan är då vilken lagstiftningsteknik som bör väljas för europa- kooperativ som driver bank- respektive försäkringsrörelse. Utgångspunk- ten bör liksom för försäkringsbolagen i konsekvens med vad som gäller associationsrättsligt för medlemsbanker och understödsföreningar vara att bestämmelserna placeras i lagen om medlemsbanker respektive lagen om understödsföreningar. När det gäller konstruktionen mera i detalj är en i och för sig enkel och naturlig lösning att använda samma teknik som för europabolag som driver försäkringsrörelse, dvs. en lösning som innebär att dessa lagar hänvisar till lagen om europakooperativ i tillämpliga delar. Det skulle ligga i linje med regeringens strävan att finansiella företag bör regleras på samma sätt som andra typer av företag. Ett annat alternativ är att låta lagen om europakooperativ i grunden vara tillämplig även på samtliga europakooperativ som driver finansiell verksamhet och att i lagen om medlemsbanker respektive lagen om understödsföreningar ta in sådana särbestämmelser som är motiverade för europakooperativ som driver bank- respektive försäkringsrörelse. Ytterligare en variant är att samtliga bestämmelser som rör europakooperativ som driver bankrörelse och försäkringsrörelse tas in i ett nytt särskilt kapitel i lagen om medlems- banker respektive läggs till övriga bestämmelser i lagen om understöds- föreningar. Vid en samlad bedömning och med hänsyn till vad Lagrådet Prop. 2005/06:150 94 anförde i lagstiftningsärendet om europabolag bedömer vi att det sist- Prop. 2005/06:150 nämnda alternativet är mest lämpligt.

5.3

Bör en juridisk person med huvudkontor utanför EES tillåtas att delta i bildandet av ett europakooperativ?

Regeringens förslag: En juridisk person med huvudkontor i en stat utanför EES skall få delta i bildandet av ett europakooperativ i Sverige, om den juridiska personen är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en medlemsstat, har sitt säte i den medlemsstaten samt har en faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en medlemsstat. Vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion eller ombildning skall dock denna möjlighet vara begränsad till sådana juridiska personer som utgör ekonomiska föreningar eller mot- svarande utländska föreningar. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 137). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt promemo- rians förslag eller inte haft några invändningar mot det. Kammarrätten i Jönköping har efterfrågat anledningen till att bestämmelsen i fråga hänvisar till EES och inte till gemenskapen inom EU. Bakgrund: Artikel 2 i SCE-förordningen innehåller allmänna bestäm- melser om hur ett europakooperativ bildas. Som har framgått av avsnitt 4.3.2 kan detta ske bl.a. genom att minst två juridiska personer bildar ett europakooperativ, genom fusion mellan kooperativa föreningar eller genom ombildning av en nationell kooperativ förening. Gemensamt för dessa olika sätt är att de förutsätter att de juridiska personer som deltar i bildandet har sitt säte och huvudkontor i gemenskapen. I artikel 2.2 öppnas dock en möjlighet för medlemsstaterna att tillåta juridiska personer eller rättsliga enheter, vilket är den terminologi som an- vänds som inte har sitt huvudkontor i gemenskapen att delta i bildandet av ett europakooperativ. I sådana fall skall det krävas att den juridiska personen

är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en medlemsstat,

har sitt säte i den medlemsstaten, samt

har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en medlems-

stat. Förordningens huvudregel att den juridiska personen skall ha sitt säte och huvudkontor i samma stat är ett uttryck för principen om det faktiska hemvistet. Denna huvudregel, som även återfinns i SE-förord- ningen, innebär att föreningen skall falla under de regler som gäller där den rent faktiskt är verksam och inte där den formellt har registrerats. Enligt principen om det faktiska hemvistet skall det sålunda inte vara möjligt för en juridisk person att välja de rättsregler som passar företaget bäst genom att registrera sig i ett annat land än det där det bedriver sin verksamhet (s.k. forum shopping). Följaktligen skall, enligt detta synsätt, ett företag som flyttar sitt huvudkontor till ett annat land också vara underkastat det nya landets regler. 95 Principen om det faktiska hemvistet tillämpas i flera av EU:s med- lemsstater, t.ex. i Tyskland och Frankrike, medan det i Sverige råder ett annat synsätt (jfr prop. 2003/04:112 s. 52). Sålunda karakteriseras en svensk ekonomisk förening av att denna har bildats enligt svensk lag och har sitt registrerade säte inom Sverige. Enligt det svenska synsättet förblir föreningen svensk även om den flyttar sitt huvudkontor och hela sin verksamhet till ett annat land. Om en förening i samband med flytt- ning av huvudkontoret vill underkasta sig det nya landets lagstiftning, krävs att den svenska föreningen först upplöses genom likvidation varefter verksamheten överförs till en nybildad förening i det nya landet. För medlemsbanker och flera andra finansiella företag är förhållandena något annorlunda. Till följd av särskilda regler om tillstånd för att driva olika slags finansiell verksamhet gäller för sådana företag att de måste ha säte och huvudkontor i samma medlemsstat. Syftet med detta är att underlätta för tillsynsmyndigheten i det land som har auktoriserat det finansiella företaget att driva en effektiv tillsyn (se prop. 1995/96:173

s.

92 f.).

Skälen för regeringens förslag: Frågan om det bör vara möjligt för företag med huvudkontor utanför EES att delta i bildandet av europa- bolag var föremål för överväganden i lagstiftningsärendet om europa- bolag. Där konstaterades dels att ett svenskt aktiebolag kan flytta sitt huvudkontor till ett annat land och ändå förbli svenskt, dels att det inte gör någon skillnad om huvudkontoret förläggs inom eller utanför EES. Regeringen fann inte anledning att i det sammanhanget behandla bolag olika beroende på var huvudkontoret är beläget, utan föreslog att ett bolag som har sitt registrerade säte inom EES bör kunna delta i bildandet av ett europabolag i Sverige även om det har sitt huvudkontor utanför EES (prop. 2003/04:112 s. 53). Det saknas i nu aktuellt sammanhang anledning att bedöma den prin- cipiella frågan annorlunda. Vi anser således att en juridisk person som har sitt registrerade säte inom EES bör kunna delta i bildandet av europakooperativ i Sverige även om den har sitt huvudkontor utanför EES. För att detta skall vara möjligt krävs enligt artikel 2.2 i SCE- förordningen att särskilda bestämmelser tas in i svensk lag. Sådana särskilda bestämmelser bör därför införas. I enlighet med vad förord- ningen föreskriver måste det därvid uppställas krav på att den juridiska personen är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en medlems- stat, har sitt säte i den medlemsstaten samt har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en medlemsstat. Den föreslagna bestämmelsen hänför sig således, i likhet med vad som föreslogs i promemorian, till länder inom och utanför EES och inte till länder inom eller utanför EU:s gemenskap. Kammarrätten i Jönköping har, mot bakgrund av att det i SCE-förordningen talas om EU:s gemenskap, efterfrågat en förklaring till varför bestämmelsen har avgränsats på det sättet. Vi kan konstatera att SCE-förordningen genom beslut den 6 februari 2004 (nr 15/2004) av EEA Joint Committee blev del av EES-avtalet. Det innebär att förordningen fr.o.m. den 18 augusti 2006 kommer att gälla även för de stater som är medlemmar i EES. Det är därför enligt vår mening naturligt att EES utgör den relevanta gräns- dragningen även i de kompletterande svenska bestämmelserna. Bestäm- Prop. 2005/06:150 96 melserna i lagen om europabolag har, som redan nämnts, konstruerats på Prop. 2005/06:150 motsvarande sätt. Nästa fråga är vilka associationsformer som bör omfattas av bestäm- melsen. I artikel 2.1 anges i fem strecksatser de sätt på vilka ett europakooperativ kan bildas. Den första strecksatsen tar sikte på fysiska personer och saknar därför intresse i detta sammanhang. När det gäller bildande genom fusion och ombildning, vilka behandlas i den fjärde respektive den femte strecksatsen, följer det av förordningen att endast kooperativa föreningar får delta i bildandet. I de delarna bör därför den svenska bestämmelsen avse endast ekonomiska föreningar och deras utländska motsvarigheter. Bestämmelserna i andra och tredje strecksatserna i artikel 2.1 omfattar däremot alla typer av bolag som ryms inom EG-rättens bolagsbegrepp (se artikel 48 i EG-fördraget). När ett europakooperativ bildas av juri- diska personer enligt den definitionen eller av sådana juridiska personer tillsammans med fysiska personer, bör regleringen vara neutral i förhållande till olika associationsformer. Vi föreslår följaktligen att den kompletterande svenska bestämmelsen om vilka juridiska personer som kan delta i bildandet av ett europakooperativ med säte i Sverige när det gäller dessa sätt att bilda kooperativet omfattar alla juridiska personer som ryms inom bolagsbegreppet i artikel 48 i EG-fördraget. Den möjlighet som förordningen ger att låta även andra offentligrättsliga och privaträttsliga enheter omfattas torde sakna praktisk betydelse och bör därför inte utnyttjas. Som nyss har nämnts kan en svensk ekonomisk förening flytta sitt huvudkontor till ett annat land och ändå anses som en svensk förening. Det krav som rörelsereglerna ställer på medlemsbanker och flera andra finansiella företag att ha säte och huvudkontor i Sverige innebär dock att om ett sådant företag flyttar sitt huvudkontor till en annan stat, så torde Finansinspektionen (eller i förekommande fall regeringen) ingripa med sanktioner. Den ovan föreslagna associationsrättsliga regeln som tillåter en juridisk person med huvudkontor i en stat utanför EES att delta i bildandet av ett europakooperativ i Sverige, kommer alltså inte att få någon effekt för dessa finansiella företag. Någon uttrycklig undantags- bestämmelse för att framhålla detta behövs dock inte.

5.4

Bör ett europakooperativ som är registrerat i Sverige vara skyldigt att ha sitt huvudkontor och sitt säte på samma ort?

Regeringens bedömning: Det bör inte krävas att ett europakooperativ som är registrerat i Sverige har sitt huvudkontor och sitt säte på samma ort. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be- dömning (se promemorian s. 140). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians bedömning. 97 Skälen för regeringens bedömning: I artikel 6 i SCE-förordningen Prop. 2005/06:150 stadgas att ett europakooperativs säte skall vara beläget inom gemen- skapen i samma medlemsstat som huvudkontoret. Bestämmelsen utgör inte något hinder mot att europakooperativet har säte och huvudkontor på olika orter inom medlemsstaten. I andra meningen av samma artikel ges dock medlemsstaterna en möjlighet att uppställa ett krav på att europa- kooperativ som är registrerade inom dess territorium skall vara skyldiga att förlägga sitt huvudkontor och sitt säte till samma plats. Motsvarande bestämmelse återfinns i SE-förordningen. I förarbetena till lagen om europabolag konstaterades att möjligheten främst torde vara avsedd för de medlemsstater som tillämpar principen om det faktiska hemvistet (se prop. 2003/04:112 s. 54 samt avsnitt 5.3 ovan). För Sverige, som inte tillämpar denna princip, framstår emellertid ett sådant krav som främ- mande. Ett europakooperativ som är registrerat i Sverige bör ha samma möjligheter som en svensk ekonomisk förening att ha sitt säte och sitt huvudkontor på skilda orter inom landet. Vi anser därför inte att det bör uppställas något sådant krav som avses i artikel 6 andra meningen i svensk lagstiftning.

5.5

Skyddet för europakooperativets borgenärer i

samband med flyttning av föreningens säte

Regeringens förslag: Ett europakooperativ som har beslutat att flytta

sitt säte till en annan medlemsstat skall hos Bolagsverket ansöka om

tillstånd att verkställa beslutet. Om en sådan ansökan tas upp till pröv-

ning, skall Bolagsverket kalla europakooperativets borgenärer att

inom viss tid anmäla om de motsätter sig flyttningen av säte. Kommer

det inte in någon sådan anmälan och är övriga förutsättningar

uppfyllda, skall verket bifalla ansökan. Om någon borgenär motsätter

sig flyttningen, skall ärendet överlämnas till allmän domstol. För att

domstolen skall bifalla europakooperativets ansökan skall det krävas

att europakooperativet visar att den eller de borgenärer som har mot-

satt sig ansökan har fått full betalning eller har betryggande säkerhet

för sina fordringar.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se

promemorian s. 141).

Remissinstanserna: TCO har avstyrkt förslaget i den del det inte med-

ger att löneborgenärer kan motsätta sig att ett europakooperativ flyttar

sitt säte. Övriga remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller inte haft

några invändningar mot det.

Bakgrund: Ett europakooperativ skall enligt artikel 7 i SCE-förord-

ningen kunna flytta sitt säte från en medlemsstat till en annan utan att

behöva avveckla föreningen i det ursprungliga hemlandet och bilda en ny

juridisk person i det nya landet. Förordningen ställer härvid krav på att

vissa formaliteter iakttas. Sålunda krävs att ett förslag om flyttning upp-

rättas och offentliggörs av lednings- eller förvaltningsorganet. Vidare

skall lednings- eller förvaltningsorganet upprätta en redogörelse där flytt-

ningens juridiska och ekonomiska aspekter förklaras och motiveras samt

följderna för bl.a. medlemmarna och borgenärerna anges. Borgenärerna

98

skall ha rätt att kostnadsfritt få kopior på förslaget och redogörelsen senast en månad före den föreningsstämma vid vilken beslutet om flytt- ning skall fattas. Som ett sista led i detta förfarande skall en domstol, notarie eller annan behörig myndighet i den medlemsstat där europa- kooperativet har sitt säte utfärda ett intyg som slutgiltigt bekräftar att vad som krävs i fråga om handlingar och formaliteter före flyttningen har fullgjorts (artikel 7.8). Innan ett sådant intyg utfärdas, skall europakoope- rativet visa att borgenärer och andra rättighetsinnehavare är skyddade på ett betryggande sätt när det gäller sådana skulder som föreningen har ådragit sig före tidpunkten för offentliggörandet av förslaget om flyttning (artikel 7.7 första stycket). Medlemsstaterna skall fastställa vilka närmare krav som skall gälla i fråga om borgenärernas och andra rättighetsinne- havares skydd. En medlemsstat får utvidga skyddet till att avse även skulder som uppkommer, eller kan uppkomma, mellan tidpunkten för kungörelsen och flyttningen (artikel 7.7 andra stycket). Ett europakoope- rativ som är föremål för ett rättsligt förfarande rörande avveckling, likvi- dation, insolvens eller betalningsinställelse eller annat liknande förfa- rande får inte flytta sitt säte (artikel 7.15). Motsvarande bestämmelser om flyttning av ett europabolags säte återfinns i artikel 8 i SE-förord-ningen.

Skälen för regeringens förslag: Det förhållandet att ett europakoope- rativ flyttar sitt säte från ett land till ett annat innebär inte att föreningens borgenärer förlorar sin rätt att göra fordringar gällande mot föreningen. Däremot kan en sådan förändring i praktiken påverka borgenärens ställ- ning väsentligt, t.ex. på grund av skillnader mellan ländernas insolvens- rättsliga lagstiftning. Att europakooperativet byter hemvist kan också leda till olika praktiska svårigheter för en borgenär som önskar bevaka sin rätt (jfr prop. 2003/04:112 s. 57). När kompletterande bestämmelser för europabolag infördes fann man, mot bakgrund av det anförda, att det var motiverat att införa särskilda skyddsregler för borgenärer i samband med flyttning av bolagets säte. Dessa skyddsregler utformades med den svenska aktiebolagslagens fu- sionsförfarande som förebild (se 915 §§ lagen om europabolag). Det är följdriktigt att frågan behandlas på samma sätt i nu aktuellt sammanhang. Av artikel 28.1 i SCE-förordningen följer att det, vid bildande av ett europakooperativ genom fusion, är den nationella lagstiftningen om fu- sion mellan publika aktiebolag som är tillämplig i fråga om skyddet av de fusionerande kooperativens borgenärer. Aktiebolagslagens bestäm- melser om fusionsförfarande bör därför lämpligen fungera som förebild även när skyddet för europakooperativets borgenärer i samband med flyttning av föreningens säte utformas (se 23 kap. 1924 §§ aktiebolags- lagen). Mot denna bakgrund föreslogs i lagrådsremissen följande. När lednings- eller förvaltningsorganet har upprättat ett förslag om flyttning av säte, skall detta anmälas för registrering. Uppgiften om registrering skall kungöras. Om förslaget sedermera antas av föreningsstämman, skall europakooperativet underrätta sina kända borgenärer om beslutet. Vidare skall europakooperativet ansöka om tillstånd att verkställa beslutet. Tas en sådan ansökan upp till prövning av den behöriga myndigheten, dvs. Bolagsverket (jfr avsnitt 5.29), skall verket kalla europakooperativets borgenärer att inom viss tid anmäla om de motsätter sig flyttningen av säte. Om någon borgenär motsätter sig flyttningen, skall ärendet över- Prop. 2005/06:150 99 lämnas till rätten. För att rätten skall bifalla ansökan skall det krävas att europakooperativet visar att de borgenärer som har motsatt sig ansökan har fått full betalning eller har betryggande säkerhet för sina fordringar. Om någon anmälan om motsättande inte inkommer, skall verket bifalla ansökan och utfärda ett sådant intyg som anges i artikel 7.8 i SCE- förordningen. Innan intyg utfärdas, skall dock rätten först pröva om det föreligger sådana omständigheter som framgår av artikel 7.15 (likvi- dation m.m.). Om så är fallet skall rätten vägra att utfärda intyg. Lagrådet har i sak inte haft några invändningar mot det föreslagna förfarandet, som alltså innebär bl.a. att europakooperativet skall ansöka om tillstånd till flyttning av säte. Enligt Lagrådet bör det emellertid, mot bakgrund av den underliggande regleringen i SCE-förordningen, i lagen klargöras att det är fråga om en tillståndsprövning som endast tar sikte på att tillgodose de intressen som borgenärer och innehavare av andra rättigheter har gentemot SCE-föreningen. Vi delar uppfattningen att det är lämpligt att detta kommer till tydligare uttryck i lagtexten. Vi föreslår därför att bestämmelserna i detta avseende formuleras något annorlunda än i lagrådsremissen. I de svenska fusionsreglerna görs vissa undantag från skyldigheten att underrätta bolagets borgenärer (se 23 kap. 19 § andra stycket aktiebo- lagslagen). Sålunda krävs inte någon underrättelse till borgenärerna i det övertagande bolaget om revisorerna i ett yttrande över fusionsplanen har uttalat att de inte har funnit att fusionen medför någon fara för dessa borgenärer. Inte heller behöver underrättelse skickas till borgenärer, vilkas anspråk avser en fordran på lön, pension eller annan ersättning som omfattas av lönegaranti enligt lönegarantilagen (1992:497). Det förstnämnda undantaget har motiverats med att skyddsbehovet är mindre för det övertagande bolagets borgenärer, eftersom en fusion inte innebär något gäldenärsbyte för deras del (se prop. 1993/94:196 s. 100). Den distinktion mellan överlåtande respektive övertagande bolags borgenärer som härvid har gjorts är emellertid inte relevant vid flyttning av ett europakooperativs säte. Att låta revisorsyttrandet helt ersätta underrättelseförfarandet framstår inte heller som någon lämplig lösning. Vi anser därför inte att det bör införas något undantag av detta slag när det gäller flyttning av ett europakooperativs säte. Motsvarande bedöm- ning gjordes i lagstiftningsärendet om europabolag (se prop. 2003/04:112

s.

59).

Det undantag som enligt aktiebolagslagens fusionsbestämmelser gäller för borgenärer med fordringar som omfattas av lönegarantilagen har sin grund i att sådana borgenärer anses ha betryggande säkerhet för sina fordringar redan genom lönegarantibestämmelserna (se prop. 1993/94:196 s. 101). I förarbetena till lagen om europabolag diskuterades om det fanns anledning att bedöma saken annorlunda när det gäller den situationen att ett europabolag flyttar sitt säte från Sverige till ett annat land. Med hänsyn till de ändringar som beslutades år 2002 om ändringar i lönegarantidirektivet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/74/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 80/987/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens) konstaterades att de risker för arbetstagare som kan anses råda i transnationella situationer var över- gående. I det nämnda direktivet stadgas att arbetstagare fr.o.m. den 7 Prop. 2005/06:150 100 oktober 2005 skall ha rätt att kräva ut sin lönegaranti i det land där arbe- tet utförts. Så länge direktivet inte var genomfört i svensk lagstiftning ansågs visserligen tiden inte mogen för att i lagen om europabolag undanta löneborgenärer från rätten att motsätta sig en flyttning av säte (se prop. 2003/04:112 s. 59 f.). Den 1 juni 2005 antog emellertid riksdagen regeringens proposition 2004/05:128 Lönegaranti vid gränsöverskridande situationer (bet. 2004/05:LU24; rskr. 2004/05:270). Därigenom infördes bestämmelser som ger en arbetstagare rätt att kräva ut sin lönegaranti i det land där arbetet utförts. Vidare gjordes ändringar i lagen om europa- bolag så att sådana borgenärer vilkas anspråk avser en fordran som om- fattas av lönegaranti enligt lönegarantilagen undantas från rätten att mot- sätta sig en flyttning av ett europabolags säte till en annan stat. Bestäm- melserna trädde i kraft den 7 oktober 2005. I det nyss nämnda lagstiftningsärendet om lönegaranti vid gränsöver- skridande situationer avstyrkte TCO förslaget om att undanta löneborge- närer vilkas fordringar omfattas av lönegaranti enligt lönegarantilagen från rätten att motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte. TCO pe- kade bl.a. på att löneborgenärerna inom vissa tidsfrister måste bevaka att ett insolvensförfarande har inletts mot europabolaget i en annan med- lemsstat för att kunna göra anspråk på ersättning enligt lönegarantin. Som regeringen då konstaterade skulle emellertid löneborgenärernas rätt att motsätta sig en flyttning kunna få stora praktiska och ekonomiska konsekvenser. Ett sådant skydd skulle i praktiken kunna innebära att flyttningar omöjliggörs trots det skydd som lönegarantin erbjuder. Rege- ringen fann att det mot den bakgrunden kunde ifrågasättas om det var förenligt med SE-förordningen att låta löneborgenärerna omfattas av borgenärsskyddet. Vidare underströks från regeringens sida att kravet på att ett insolvensförfarande skall ha inletts för att rätt till ersättning ur lönegarantin skall utgå gäller också i de situationer då arbetsgivaren är ett bolag med säte i Sverige. De praktiska olägenheter som TCO tog upp ansågs därför uteslutande hänförliga till den omständigheten att en löntagare kan behöva skaffa sig information om, och delta i, ett förfa- rande som pågår i ett annat land än Sverige. Regeringen poängterade att de svenska tillsynsmyndigheterna skall vara löneborgenärerna behjälp- liga med inhämtande av relevant information m.m. och fann att TCO:s synpunkter inte kunde anses ha sådan tyngd att löneborgenärer borde ha rätt att motsätta sig en flytt (se prop. 2004/05:128 s. 23 f.). TCO har i nu aktuellt lagstiftningsärende upprepat sina synpunkter. Vi gör emellertid samma bedömning som i ärendet om lönegaranti vid gränsöverskridande situationer. Vi föreslår alltså att borgenärer, vilkas anspråk avser en fordran som omfattas av lönegaranti enligt lönegaranti- lagen, skall undantas från rätten att motsätta sig en flyttning av ett europakooperativs säte till en annan stat. Som redan har nämnts får medlemsstaterna utvidga tillämpningen av borgenärsskyddsförfarandet till att avse även fordringar som uppkommer efter tidpunkten för kungörelsen fram till flyttningen. De ovan föreslagna borgenärsskyddsreglerna innebär att denna möjlighet i viss mån utnyttjas. Fordringar som har uppkommit efter tidpunkten för kungörelsen men innan anmälningstiden har löpt ut kommer nämligen att omfattas av för- farandet. Någon ytterligare utvidgning av tillämpningsområdet framstår enligt vår mening inte som motiverad (jfr prop. 2003/04:112 s. 60). Prop. 2005/06:150 101 Det bör noteras att SCE-förordningen liksom SE-förordningen Prop. 2005/06:150 föreskriver att de regler och förfaranden som tillämpas vid flyttning av ett europakooperativs säte inte skall påverka tillämpningen av medlems- staternas nationella lagstiftning om erläggande eller säkring av betalning- ar till offentliga organ. Det kommer alltså att vara möjligt för medlems- staten att från europakooperativet kräva in skatter och andra avgifter som har uppkommit först vid en senare tidpunkt än vad som har angetts i det föregående. I den delen krävs det inte några ytterligare regler. Skyddet för borgenärerna i finansiella europakooperativ behandlas i avsnitt 5.6.

5.6

Skyddet för borgenärer i samband med flyttning av ett finansiellt europakooperativs säte

Regeringens förslag: Europakooperativ som har tillstånd att driva bank-, finansierings- eller försäkringsrörelse skall ansöka om tillstånd att verkställa beslutet om flyttning av sätet. Ansökan skall prövas av Finansinspektionen. Någon kallelse på europakooperativets borgenä- rer skall inte ske. I stället skall Finansinspektionen pröva dels om europakooperativets borgenärer tillförsäkras en betryggande säkerhet, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till europakooperativets eko- nomiska förhållanden, dels om europakooperativets ekonomiska för- hållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med in- sättares/försäkringstagares och andra fordringsägares intressen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 146). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 5.5 har vi behandlat vilka regler som bör uppställas till skydd för borgenärerna i samband med att ett vanligt europakooperativ flyttar sitt säte. I det följande behandlas frågan om borgenärsskyddet med avseende på europakooperativ som be- driver viss finansiell verksamhet. De finansiella företagens verksamhet skiljer sig i flera avseenden från andra företags. Vissa av de finansiella verksamheterna präglas av att företagen har ett stort antal borgenärer och andra rättighetsinnehavare och att verksamheten kringgärdas av regler som avser att skydda dessa. Som exempel kan nämnas bankerna, vars tillgångar till stor del består av krediter och liknande och vars förpliktelser till stor del består av insätt- ningar och utfärdade obligationslån. En banks tillgångar och skulder är som regel inte helt löptidsmatchade. Om insättare och övriga borgenärer väljer att avsluta sina förbindelser med banken i förtid, kan banken därför få likviditetsproblem. Insättare i en medlemsbank kan som regel ta ut sina pengar med kort varsel. I villkoren för svenska företags obligations- lån ingår normalt en möjlighet till förtidsinlösen av lånet vid fusion. Det kan inte uteslutas att det på motsvarande sätt kommer att finnas möjlighet att säga upp sådana lån till förtidsinlösen i samband med flyttning av ett europakooperativs säte. Det finns emellertid också borgenärer som har 102 avtal med längre löptider med banken, avtal som kommer att fortsätta att löpa efter det att kooperativet har flyttat sitt säte. För försäkringstagare innebär försäkringsavtalet att försäkringstagaren betalar i förskott för att försäkringsgivaren skall överta en risk för viss tid. Ibland är det fråga om komplicerade paketförsäkringar. En ersättning från försäkringen aktualiseras först vid ett försäkringsfall viss tid efter det att avtalet ingåtts. När det gäller livförsäkringar, t.ex. tjänstepensions- försäkring som understödsföreningar får meddela, är det ofta fråga om avtal över lång tid med ett stort moment av sparande och ersättningar som skall falla ut först efter flera decennier. För livförsäkringar är det normalt svårt för försäkringstagaren att byta försäkringsgivare under avtalsperioden. Försäkringstagaren kan alltså under lång tid vara beroen- de av försäkringsföretagets förmåga att förvalta sparandet och betala ut försäkringsbeloppen. De skyddsregler som föreslås i föregående avsnitt för flyttning av ett europakooperativs säte har fusionsbestämmelserna i aktiebolagslagen som förebild. För vissa finansiella kooperativ, t.ex. börser, auktoriserade marknadsplatser och clearingorganisationer som driver verksamheten i ekonomisk förening, gäller i dag de associationsrättsliga bestämmelserna om fusion i lagen om ekonomiska föreningar, dvs. utan någon särregle- ring på grund av att verksamheten är finansiell. För sådana kooperativ bör de borgenärsskyddsbestämmelser för europakooperativ som vi har föreslagit i det föregående, och som har sin grund i aktiebolagslagen, tillämpas också när kooperativet flyttar sitt säte till ett annat land (se avsnitt 5.5). Såsom konstaterades i lagstiftningsärendet om europabolag gäller emellertid särskilda bestämmelser om fusion för bankaktiebolag och för- säkringsaktiebolag. Dessa bestämmelser skiljer sig från motsvarande be- stämmelser i aktiebolagslagen genom att en ansökan om tillstånd att verkställa en fusionsplan inte prövas av Bolagsverket eller av domstol. Sådana ansökningar prövas i stället av Finansinspektionen eller, i fråga om ärenden som är av principiell betydelse eller av särskild vikt, av regeringen. Någon kallelse på bolagets borgenärer sker inte heller. I stället prövar Finansinspektionen eller, i förekommande fall, regeringen dels huruvida bolagens borgenärer tillförsäkras en betryggande säkerhet, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till de fusionerande bolagens ekonomiska förhållanden och de inte redan har en sådan säkerhet, dels huruvida de fusionerade bolagens ekonomiska förhållanden i övrigt är sådana att fusionen kan anses förenlig med insättares/försäkringstagares och andra fordringsägares intressen. Vid tillståndsprövningen skall be- hörig myndighet alltså beakta följdverkningarna av fusionen för borge- närerna, främst insättarna i ett bankaktiebolag och försäkringstagarna i ett försäkringsaktiebolag. Tillstånd att verkställa fusionsplanen kan ges utan att varje enskild insättare eller annan borgenär har lämnat sitt med- givande till fusionen. Finansinspektionen (eller regeringen) fungerar sålunda som något av ställföreträdare för insättarna och övriga borge- närer och bevakar att deras intressen inte äventyras genom fusionen (se prop. 1994/95:70 s. 133 f. och 1997/98:166 s. 160). Regeringen gjorde i lagstiftningsärendet rörande europabolag bedöm- ningen (prop. 2003/04:112 s. 63 f.) att dessa särskilda bestämmelser borde tas som förebild för de regler som skall gälla när ett europabolag Prop. 2005/06:150 103 som driver bankrörelse eller försäkringsrörelse flyttar sitt säte från Prop. 2005/06:150 Sverige. Regeringen konstaterade visserligen att det till skillnad från vad som gäller vid nationella fusioner inte uppkommer några frågor om beviljande av tillstånd eller ändring av bolagsordningen, när ett europa- bolag avser att flytta sitt säte från Sverige. Dessutom kommer europa- bolaget inte att fortsätta att driva sin verksamhet med stöd av svenska regler. För banker och försäkringsbolag, med deras stora antal insättare respektive försäkringstagare, ansåg regeringen emellertid att ett liknande förfarande, som det som föreslogs för europabolag i allmänhet, inte är praktiskt genomförbart. Regeringen konstaterade också att SE-förord- ningen i fråga om bildande av europabolag genom fusion förutsätter att prövningen av ett enskilt bolags deltagande i fusionen sker enligt mot- svarande nationella regler som en liknande inhemsk fusion mellan publi- ka aktiebolag. Regeringen ansåg att det har ett egenvärde att samma prövning görs vid bildande av ett europabolag genom fusion som när ett befintligt europabolag byter säte. För medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar gäller också fusionsbestämmelser som skiljer sig från motsvarande bestämmelser i både aktiebolagslagen och föreningslagen. Därtill skiljer sig bestämmel- serna i vissa avseenden även från de särbestämmelser som gäller för bl.a. bankaktiebolag (se 10 kap. 37 §§ lagen om medlemsbanker och 12 kap. 1416 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse). Även dessa särskilda bestämmelser bygger dock på tanken att Finansinspektionen tjänar som ställföreträdare för borgenärerna. Man kan emellertid ställa sig frågan vilka av dessa särbestämmelser som bör utgöra förebild för skyddet av borgenärer när ett europakooperativ som driver bank- eller finansierings- rörelse flyttar sitt säte från Sverige. SCE-förordningen, liksom SE- förordningen, föreskriver för det fallet att ett europakooperativ bildas genom fusion att den nationella lagstiftningen om fusion mellan publika aktiebolag skall tillämpas i fråga om skyddet av de fusionerande koope- rativens borgenärer. Mot bakgrund härav är det naturliga valet att de för publika bankaktiebolag tillämpliga fusionsbestämmelserna, vilka i huvudsak också gäller för kreditmarknadsbolag, bör utgöra förebild för de regler som skall gälla när ett europakooperativ som driver bank- eller finansieringsrörelse flyttar sitt säte från Sverige. När det gäller understödsföreningar saknas det i dag bestämmelser om fusion. Det hindrar emellertid inte att sådana föreningar regleras med fusionsbestämmelser som förebild när det gäller att införa ett skydd för borgenärer om ett europakooperativ som driver försäkringsrörelse flyttar sitt säte. Av de skäl som anförs ovan för medlemsbanker och kreditmark- nadsföreningar bör även här regelverket för publika bankaktiebolag, vilket sammanfaller med regelverket för publika försäkringsaktiebolag, utgöra den aktuella förebilden. Som framgått ovan prövas en ansökan om tillstånd att verkställa en fusionsplan vid fusion med ett bankaktiebolag av Finansinspektionen eller, i fråga om ärenden som är av principiell betydelse eller av särskild vikt, av regeringen. Här bedömer vi dock att det är tillräckligt att Finans- inspektionen prövar en ansökan om flyttning av säte för ett europakoope- rativ som driver bank-, finansierings- eller försäkringsrörelse, även om ärendet är av principiell betydelse eller av särskild vikt. Detta ligger i 104 linje med de fusionsförfaranden som gäller för kreditmarknadsbolag och Prop. 2005/06:150 kreditmarknadsföreningar. Sammanfattningsvis föreslår vi därför att reglerna ges följande utform- ning. När lednings- eller förvaltningsorganet har upprättat ett förslag om flyttning av säte, skall detta anmälas för registrering. Uppgiften om registrering skall kungöras. Om förslaget sedermera antas av förenings- stämman, skall kooperativet ansöka om tillstånd att verkställa beslutet. En sådan ansökan skall prövas av Finansinspektionen. Någon kallelse på europakooperativets borgenärer skall inte ske. I stället skall Finans- inspektionen pröva om europakooperativets borgenärer tillförsäkras en betryggande säkerhet, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till europakooperativets ekonomiska förhållanden, och om europakoope- rativets ekonomiska förhållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med insättarnas/försäkringstagarnas och andra fordrings- ägares intressen. Liksom vid fusion fungerar Finansinspektionen som något av ställföreträdare för insättarna/försäkringstagarna och övriga borgenärer och kan meddela tillstånd utan att dessa har gett sitt med- givande till flyttningen.

5.7

Förfarandet vid flyttning av ett finansiellt

europakooperativs säte

Regeringens bedömning: Det krävs ingen särskild lagreglering för att

säkerställa att ett europakooperativ som driver vad som i Sverige be-

traktas som bank- eller finansieringsrörelse, försäkringsrörelse eller

liknande tillståndspliktig verksamhet måste ansöka om tillstånd eller

motsvarande för rörelsen innan kooperativet flyttar sitt säte till

Sverige.

Vid flyttning av ett finansiellt europakooperativs säte är det nöd-

vändigt att utbyte av information kan ske mellan de närmast berörda

tillsynsmyndigheterna. Någon ändring i svensk rätt är inte nödvändig

för att möjliggöra ett sådant informationsutbyte.

Om ett europakooperativ som driver bank-, finansierings- eller

värdepappersrörelse flyttar sitt säte till Sverige, kommer den svenska

insättningsgarantin respektive det svenska investerarskyddet att gälla

för rörelsen. Om ett europakooperativ flyttar sitt säte från Sverige,

kommer de svenska garantisystemen att upphöra att gälla. Några lag-

ändringar behövs inte för närvarande.

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be-

dömning (se promemorian s. 151).

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd-

ningar mot bedömningen.

Skälen för regeringens bedömning: SCE-förordningen öppnar en

möjlighet för kooperativ av olika nationalitet att gå samman och bilda ett

europakooperativ. Dessutom ges ett europakooperativ möjlighet att flytta

sitt säte mellan olika medlemsstater. EG:s regelverk för de finansiella

företagen har dock inte ändrats med avseende på europakooperativen

utan det skall tillämpas även på dessa företag. I det följande diskuteras

vilka konsekvenser den nya associationsformen får i fråga om verksam-

105

hetstillstånd, informationsutbyte mellan tillsynsmyndigheter och garanti- system. Behöver ett kooperativ som flyttar sitt säte ett nytt verksamhetstillstånd? När ett europakooperativ byter säte, kommer delvis nya regler att bli tillämpliga på verksamheten. För finansiella kooperativ kan det exem- pelvis förekomma att företaget driver verksamhet som är tillståndspliktig i en medlemsstat men inte i en annan och vice versa. Direktiven på om- rådet innehåller enbart vissa grundläggande regler, som skall göra det möjligt för medlemsstaterna att ömsesidigt erkänna varandras auktori- sationer. Medlemsstaterna får emellertid införa mer långtgående krav på vilka företag som skall omfattas av tillståndsplikt. Även rörelsereglerna kan skilja sig åt mellan medlemsstaterna. Detsamma gäller reglerna om insättningsgaranti och investerarskydd.

SCE-förordningen reglerar vilka formaliteter som skall vara uppfyllda i det land från vilket kooperativet avser att flytta. Den behandlar emeller- tid inte de krav som det nya hemlandet kan komma att ställa upp. Av svensk rätt följer exempelvis att bank- eller finansieringsrörelse får dri- vas endast efter tillstånd av Finansinspektionen. Tillstånd skall ges innan verksamheten påbörjas. Ett finansiellt europakooperativ som flyttar sitt säte till Sverige måste alltså ansöka om tillstånd för verksamheten dessförinnan. Detta bedöms också vara förenligt med direktiven på om- rådet, t.ex. kreditinstitutsdirektivet. Understödsföreningarna är något annorlunda reglerade. Lagen om understödsföreningar ställer inte något formellt krav på tillstånd för verk- samheten. Lagen är tillämplig på alla understödsföreningar som uppfyller lagens krav. En understödsförening skall vara registrerad hos Finans- inspektionen och stå under tillsyn av denna. För att en understödsföre- ning skall få registreras krävs att verksamheten är behövlig och även i övrigt ägnad att främja en sund utveckling av försäkringsväsendet. Det är ett utflöde av den s.k. behovsprincipen som numera inte gäller för vare sig försäkringsbolag eller banker. I vissa lagar sägs att tillstånd kan meddelas ekonomiska föreningar (se t.ex. 3 kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse). I artikel 9 i SCE-förordningen sägs att europakooperativ skall behandlas som ett kooperativ bildat i överensstämmelse med lagstiftningen i den medlems- stat där europakooperativet har sitt säte. Av detta följer att ett europa- kooperativ liksom en svensk ekonomisk förening skall kunna ges tillstånd att ägna sig åt exempelvis bank- eller finansieringsrörelse. De särskilda rörelseregler som gäller för medlemsbanker, kreditmarknads- föreningar, understödsföreningar, börser m.fl. finansiella ekonomiska föreningar under tillsyn kommer också automatiskt att bli tillämpliga på europakooperativ. När dessa företag nämns i den rörelselagstiftning som gäller för föreningarna avses alltså även europakooperativ som har fått tillstånd att driva rörelsen i fråga. Detsamma gäller när dessa företag nämns i samma betydelse i andra lagar. En ekonomisk förening som fått tillstånd att driva bankrörelse betecknas medlemsbank. På motsvarande sätt betecknas en ekonomisk förening som har fått tillstånd att driva finansieringsrörelse kreditmarknadsförening. Enligt vår mening nöd- vändiggör den nya europakooperativformen inte någon ändring av de be- Prop. 2005/06:150 106 greppen. En annan sak är att ett europakooperativs firma inte bör få inne- Prop. 2005/06:150 hålla ordet ekonomisk förening, se författningskommentaren till den föreslagna 3 § lagen om europakooperativ. De befintliga förutsättningarna för tillstånd kommer alltså att bli tillämpliga också på europakooperativ, även om vissa redaktionella ändringar blir nödvändiga. Det kan noteras att det för kreditmarknads- föreningar och flera andra finansiella föreningar är möjligt att pröva en ansökan om tillstånd innan föreningen registrerats. Dessa bestämmelser bör säkerställa att ett utländskt europakooperativ som vill driva tillstånds- pliktig finansiell verksamhet i Sverige har möjlighet att få sin ansökan bedömd innan kooperativet flyttar sitt säte hit. Det behöver alltså inte göras några ändringar i den befintliga rörelselagstiftningen. Det kan dock noteras att om Finansinspektionen förutsätter att ett kooperativ är re- gistrerat innan tillstånd kan ges (se t.ex. 2 kap. 3 § Finansinspektionens allmänna råd [FFFS 1996:16] om ansökan om att få auktorisation som börs eller marknadsplats eller tillstånd att bedriva clearingverksamhet enligt lagen [1992:543] om börs- och clearingverksamhet), är det nödvändigt att Finansinspektionen och Bolagsverket samarbetar så att registrering sker och tillstånd beviljas i nära anslutning till varandra. Som har nämnts i det föregående behöver ett finansiellt europakoope- rativ som flyttar sitt säte från en medlemsstat till en annan ett nytt verksamhetstillstånd i det nya hemlandet. Om europakooperativet efter flyttningen till Sverige vill fortsätta att driva verksamhet i sitt tidigare hemland eller i något annat land inom EES, t.ex. via filial, måste Finans- inspektionen i egenskap av ny hemlandsmyndighet underrätta tillsyns- myndigheterna i de andra länderna om europakooperativets avsikt. Detta gäller även om den tidigare hemlandsmyndigheten har gjort detta. Frågan påkallar enligt vår mening inte någon särskild lagreglering. Informationsutbyte mellan tillsynsmyndigheter När ett finansiellt kooperativ flyttar sitt säte mellan medlemsstaterna liksom vid bildande av europakooperativ genom fusion, är det viktigt att tillsynsmyndigheten i det nya hemlandet får tillräcklig information om kooperativet och dess verksamhet. Även om viss information kan fås direkt från kooperativet är det av stor betydelse att sådan information kan utväxlas mellan den befintliga och den blivande tillsynsmyndigheten. Det får antas att det informationsutbyte som behöver ske kan komma till stånd med stöd av gällande EG-direktiv inom området finansiella tjänster. I tidigare lagstiftningsärenden har bedömts att svensk rätt med- ger det informationsutbyte som EG-rätten i dag föreskriver (se exempelvis prop. 1992/93:89 Ändrad lagstiftning för banker och andra kreditinstitut med anledning av EES-avtalet m.m. s. 135 f., prop. 1994/95:50 Nya kapitaltäckningsregler m.m. s. 134 f., prop. 1995/96:173 Förstärkt tillsyn över finansiella företag s. 93 ff. och prop. 1999/2000:94 Moderniserade kapitaltäckningsregler m.m. s. 54 ff.). Det behövs alltså inte någon ändring för att svenska myndigheter skall kunna utbyta information med utländska myndigheter. 107

Insättningsgarantin och investerarskyddet

Prop. 2005/06:150

För insättningar i bl.a. medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar finns det en särskild insättningsgaranti. Ett liknande skydd finns för in- vesterares finansiella instrument och medel hos ett värdepappersinstitut. Insättningsgarantin har sin grund i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG om system för garanti av insättningar. Investerar- skyddet faller tillbaka på Europaparlamentets och rådets direktiv 97/9/EG om system för ersättning till investerare. Ändamålet med direk- tivet om system för garanti av insättningar är bl.a. att skydda insättarnas medel vid finansiella kriser (se prop. 1995/96:60 s. 32). En grund- läggande tanke med investerarskyddet är att investerare, med förlitande på att skyddet finns, i större utsträckning skall våga köpa investerings- tjänster. Till skillnad från det skydd som föreskrivs i direktivet om insättningsgarantin torde det främst vara omfattande brottsliga förfa- randen eller hanteringsfel som kan aktualisera investerarskyddet (prop. 1998/99:30 s. 31). Både insättningsgarantin och investerarskyddet har dessutom till syfte att bevara förtroendet för det finansiella systemet. Svenska kreditinstitut omfattas av de svenska garantisystemen (3 § lagen [1995:1571] om insättningsgaranti och 4 § [1999:158] lagen om investerarskydd). Direktiven förutsätter att det är garantisystemen i hemlandet, dvs. det land som auktoriserat institutet, som träder in vid be- hov och att det är hemlandsmyndigheten som ser till att direktivens bestämmelser följs (se t.ex. prop. 1995/96:60 s. 45 f. och 1998/99:30 s. 55 f.). Om en medlemsbank eller en kreditmarknadsförening byter säte, kommer det garantisystem som gäller i det nya hemlandet att träda i stället för de svenska systemen. Detta gäller även för insättningar och investeringar som gjorts före flyttningen. Direktiven anger visserligen att när tillståndet för institutet har återkallats skall skyddet fortsätta att gälla för insättningar och investeringar som gjorts före återkallelsen (artikel 5 direktivet om system för garanti av insättningar och artikel 6 i direktivet om system för ersättning till investerare, motsvarande svenska bestäm- melser finns i 23 § lagen om insättningsgaranti och 28 § lagen om investerarskydd). Även om ett i Sverige meddelat tillstånd upphör vid utflyttningen är situationen inte jämförbar med den återkallelsesituation som behandlas i direktiven. Vid flyttning liksom vid fusion tillvaratas nämligen borgenärernas och andra rättighetsinnehavares intressen genom den prövning som sker inför flyttningen. Även om skyddet försämras eller upphör helt, kan detta beaktas inom ramen för den prövningen. Något behov av att låta insättningsgarantin eller investerarskyddet i Sverige fortsätta att gälla efter utflyttningen finns alltså inte. Det är också rimligt att det nya hemlandet tar över hela ansvaret för såväl tillsynen av det utflyttande bolagets stabilitet som kontrollen av garantisystemen. På motsvarande sätt kommer de svenska garantisystemen att bli tillämpliga när ett kreditinstitut flyttar sitt säte till Sverige. I lagstiftningsärendet om europabolag anförde ett antal remissinstanser att de nuvarande garantisystemen inte är anpassade till möjligheten att bilda eller flytta ett europabolag och att dessa brister bl.a. kan försvåra användandet av europabolagsformen. Problematiken har uppmärksam- mats också inom EU och torde vara giltig även för europakooperativ- 108 formen. Europeiska kommissionen har inlett en genomgripande översyn Prop. 2005/06:150 av frågor rörande insättningsgarantisystemens funktion inom EU och EES. En dialog förs med medlemsstaterna om behovet av att ytterligare harmonisera de gemensamma bestämmelserna i insättningsgarantidirek- tivet. Argumenten för en ytterligare harmonisering vilar främst på önske- målet att undvika att olikheter i nationella garantisystem påverkar kon- kurrensförhållandena mellan institut inom EU och att dessa olikheter utgör incitament eller hinder för institutens rörlighet inom unionen. Även den svenska regleringen har setts över. Insättningsgarantiutred- ningen avlämnade ett betänkande, Reformerat system för insättnings- garantin (SOU 2005:16), i februari 2005. Betänkandet bereds för närvarande inom Regeringskansliet. I Sverige finns i dag för försäkringsföretag ingen motsvarighet till insättningsgarantin eller investerarskyddet (se prop. 1998/99:87 s. 353 f., jfr SOU 1995:87 s. 237 f. och SOU 1998:22). Vissa andra EU-stater har någon form av försäkringsgaranti. Ett arbete har påbörjats inom EU i syfte att harmonisera regleringen av försäkringsgarantier. Sammanfattningsvis gör vi bedömningen att några lagstiftningsåt- gärder inte är påkallade för närvarande utan att vi i stället kan få anledning att återkomma till frågan, om en eventuell ytterligare harmoni- sering av insättningsgarantisystemen sker inom EES.

5.8

Möjligheten för en myndighet att motsätta sig att ett

europakooperativ flyttar sitt säte

Regeringens förslag: Skatteverket och, i fråga om europakooperativ

som står under Finansinspektionens tillsyn, Finansinspektionen skall

få motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte från Sverige till

en annan medlemsstat, om det är motiverat av hänsyn till allmän-

intresset. Som ytterligare förutsättning för att Skatteverket skall få

motsätta sig flyttning av säte skall gälla att verket har beslutat om

revision hos europakooperativet och det finns skäl att anta att

revisionen skulle avsevärt försvåras av en flyttning av europa-

kooperativets säte.

Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens

förslag (se promemorian s. 158). Av promemorians lagförslag framgick

emellertid inte uttryckligen att Skatteverket fick besluta om motsättande

endast om det var motiverat av hänsyn till allmänintresset. I prome-

morians lagförslag angavs vidare uttryckligen att Finansinspektionen fick

besluta om motsättande om det fanns skäl att anta att det skulle uppstå

allvarliga störningar i betalningssystemets eller kapitalmarknadens

funktion eller om det annars är motiverat av hänsyn till allmänintresset.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt prome-

morians förslag eller inte haft några invändningar mot det. En del remiss-

instanser har påtalat vikten av att myndigheterna tillämpar bestämmelsen

restriktivt. Några remissinstanser har begränsat sina yttranden till att avse

bara europabolag, medan någon har yttrat sig enbart om europa-

kooperativ. Vi har valt att redovisa samtliga dessa synpunkter i detta

avsnitt (jfr avsnitt 6).

109

Svenskt Näringsliv har invänt mot bedömningen att intresset av att förhindra skatteflykt är ett allmänintresse i EG-förordningens bemärkel- se. Svenskt Näringsliv har vidare, liksom Svenska Bankföreningen, menat att det under alla förhållanden bör vara Bolagsverket som ges rätten att motsätta sig flyttningen och att det bör krävas att ett beslut om revision har fattats före flyttningsförslagets offentliggörande. Dessa remissinstanser har också ansett att en revision som är begränsad till viss del av verksamheten inte skall kunna hindra en flyttning och att det bör åligga Skatteverket att visa att revisionen avsevärt försvåras av flytt- ningen. De har också föreslagit att det bör vara möjligt att vilande- förklara en ansökan om flyttning av säte när det finns ett beslut om motsättande av flyttningen. Bankföreningen har därtill anfört att det i lagtext eller förarbeten bör klargöras att det med revision i detta samman- hang endast avses revision som regleras i vissa angivna författningar. Svensk Handel har ansett att möjligheten till motsättande bör finnas bara om det finns ett beslut om revision och revisionen även har inletts före det att flyttningsförslaget har offentliggjorts. Sveriges advokatsamfund har ansett att kriterierna för att Skatteverket skall kunna motsätta sig en flyttning bör skärpas. Sveriges Försäkringsförbund har ansett att det bör föreligga en misstanke om skatteundandragande för att Skatteverket skall kunna motsätta sig en flyttning av säte. När det gäller förslaget om Finansinspektionens möjlighet att motsätta sig att ett europakooperativ som står under dess tillsyn flyttar sitt säte har därtill följande synpunkter framförts. Riksbanken har påpekat att be- greppet allmänintresse är oklart, varför det är önskvärt med tydligare vägledning i förarbetena om hur ett så allmänt begrepp skall tolkas. Riksbanken har föreslagit ett antal preciseringar av begreppet. Riks- banken har vidare ansett att det bör framgå av förarbetena att Finans- inspektionen skall samråda med Riksbanken innan den tar ställning till om en flyttning av ett finansiellt europakooperativs säte riskerar att leda till allvarliga störningar i betalningssystemets eller kapitalmarknadens funktion. Svenskt Näringsliv och Svenska Bankföreningen har inte haft något att erinra mot förslaget att Finansinspektionen skall ha rätt att motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte eller att ett svenskt aktie- bolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion. Svenskt Näringsliv har anfört att det allmännas intresse av att den finansiella sektorns funktion och säkerhet kan säkerställas får accepteras som förut- sättningar för när inspektionen kan motsätta sig flyttningen eller fusio- nen. Båda organisationerna har dock betonat vikten av att möjligheten tillämpas restriktivt. Skälen för regeringens förslag Bör Skatteverket ha en rätt att motsätta sig flyttning av säte? Som framgått tidigare skall ett europakooperativ kunna flytta sitt säte från en medlemsstat till en annan. Detta sker enligt det särskilda för- farande som har beskrivits i avsnitt 5.5. I artikel 7.14 i SCE-förordningen ges medlemsstaterna en möjlighet att, i fråga om europakooperativ som är registrerade i den medlemsstaten, föreskriva att flyttning av en före- nings säte som skulle medföra en ändring av tillämplig lag inte skall få Prop. 2005/06:150 110 verkan om någon behörig myndighet motsätter sig flyttningen. Mot- sättandet skall ske inom två månader från offentliggörandet av förslaget om flyttning. Det får grundas endast på hänsyn till allmänintresset. Förordningen om europabolag ger medlemsstaterna en motsvarande möjlighet. I det lagstiftningsärendet bedömdes frågan på följande sätt (prop. 2003/04:112 s. 71 f., jfr bet. 2003/04 LU:26 s. 7 f.). Som redan har nämnts är ett viktigt syfte med reglerna om europa- bolag att skapa en attraktiv driftsform för gränsöverskridande verk- samhet. Nationella regler av det slag som diskuteras här skulle kunna motverka det syftet. Frågan är om det trots detta finns skäl för Sverige att för vissa speciella situationer utnyttja den möjlighet som SE-förordningen erbjuder. Riksskatteverket har menat att så är fallet och pekat på att en flyttning av bolagets säte kan leda till att kontrollsvårigheterna för de svenska skattemyndigheterna förstärks och att utrednings- möjligheterna därmed starkt begränsas. Enligt verket finns det risk för att europabolagsformen kan komma att användas i syfte att för- svåra skattekontroll. Verket har därför föreslagit att skattemyndig- heterna skall ges en rätt att motsätta sig flyttning av ett europabolags säte under förutsättning att det pågår en skatteutredning beträffande bolaget. Med anledning av vad Riksskatteverket har anfört vill vi först för tydlighetens skull framhålla att staten, liksom andra borgenärer, behåller sina fordringar mot ett europabolag även efter det att bo- laget har flyttat sitt säte. Även skattefordringar kan alltså i och för sig krävas in efter det att ett bolag har flyttat sitt säte. SE-förord- ningen (artikel 8.7 tredje stycket) anger t.o.m. uttryckligen att förordningens regler inte skall påverka tillämpningen på europa- bolag av medlemsstaternas lagstiftning om erläggande eller säkring av betalningar till offentliga organ. En redan uppkommen skattefordran mot ett europabolag består således även sedan bolaget har flyttat sitt säte från Sverige. Det står emellertid klart att skattemyndighetens möjligheter att bedriva utredning för att bestämma en skattefordran, eller att framgångsrikt driva in sådana fordringar, minskar om den skattskyldige försvinner ur landet. Det kan inte uteslutas att ett bolag som har intresse av att undandra sig skatt kan använda sig av europabolagsformen i detta syfte. En flyttning av ett europabolags säte kan därmed komma att stå i strid med intresset av en effektiv skattetillsyn. Vi delar alltså de farhågor som Riksskatteverket har uttryckt. Som redan har framgått är det svårt att på förhand fastställa vad som skall anses utgöra ett allmänintresse i EG-rättslig mening. Varken EG-fördraget eller EG-domstolens rättspraxis ger några entydiga svar på den frågan. Vår bedömning är dock att en effektiv skattetillsyn möjligheten att fastställa och driva in statens skatte- fordringar kan vara ett sådant allmänintresse som avses i artikel 8.14. Det allmännas intresse av att skattetillsynen är effektiv har enligt vår mening stor allmänpreventiv betydelse. Allmänintresset av en effektiv skattetillsyn har därmed större tyngd än de skäl som kan Prop. 2005/06:150 111 tala mot ett införande av en regel av det nu diskuterade slaget. Vi anser mot denna bakgrund att det bör införas en regel av det slag som Riksskatteverket har förordat. När det gäller hur denna regel bör utformas krävs ytterligare beredningsåtgärder som inte hinns med inom de tidsramar som, med hänsyn till tidpunkten för SE- förordningens ikraftträdande, gäller för denna proposition. Vi läm- nar därför inte nu några sådana förslag. Vi avser dock att skyndsamt bereda frågan vidare och så snart som möjligt återkomma med förslag i denna del. Regeringen tog alltså i det ärendet principiellt ställning för att Skatte- verket, med hänsyn till intresset av en effektiv skattetillsyn, bör ha en möjlighet att motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte från Sverige till ett annat land. Några lagförslag lades emellertid inte fram. Vi har samma uppfattning i principfrågan i dag som i det tidigare lagstiftningsärendet. I motsats till Svenskt Näringsliv anser vi alltså att intresset av en effektiv skattetillsyn är ett sådant allmänintresse som avses i SE-förordningen respektive SCE-förordningen (jfr EG-dom- stolens domar av den 20 september 2003 i mål C-167/01 och av den 13 december 2005 i mål C-411/03.). För att detta allmänintresse skall kunna tillgodoses i en flyttningssituation föreslår vi att Skatteverket ges rätt att, under vissa förutsättningar, motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte. Vi föreslår att bestämmelser om detta tas in i lagen om europakooperativ. Vi återkommer i avsnitt 6 till motsvarande fråga såvitt gäller europabolagen. Vad skall krävas för att Skatteverket skall få utnyttja sin möjlighet till motsättande? Av SCE-förordningen följer att den myndighet som i den nationella lagstiftningen har getts möjligheten att hindra flyttning av säte bara får utnyttja denna möjlighet om det är motiverat av hänsyn till allmän- intresset (artikel 7.14). Eftersom detta får anses följa direkt av SCE- förordningen föreslogs i lagrådsremissen inte någon uttrycklig bestäm- melse om den saken i lagen om europakooperativ. Lagrådet har emellertid ansett att denna begränsning för Skatteverket att fatta ett för europakooperativet negativt besked bör komma till ett mer tydligt uttryck i den svenska lagtexten. Vi delar den uppfattningen och föreslår således att det, för tydlighetens skull, i lagen uttryckligen anges att Skatteverket får motsätta sig flyttning av säte endast om det är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Av EG-domstolens praxis följer att nationella åtgärder som med hän- visning till allmänintresset begränsar den fria rörligheten inom EU skall vara sakligt motiverade och proportionella i förhållande till det efter- strävade syftet (se t.ex. domstolens domar den 9 mars 1999 i mål C- 212/97 och den 13 december 2005 i mål C-411/03, jfr prop. 2003/04:112 s. 70 f.). Det är enligt vår mening också angeläget att de kriterier som gäller för att hindra en flyttning av säte om möjligt är tydliga och klart förutsebara för det europakooperativ som planerar att flytta. Mot den bakgrunden gjordes i lagrådsremissen bedömningen att Skatteverkets möjligheter att motsätta sig flyttning av säte borde Prop. 2005/06:150 112 begränsas och kvalificeras ytterligare utöver vad som följer av SCE- förordningen. Lagrådet har ansett att regleringen, om den utformas på det sättet, riskerar att bli i stort sett meningslös. Skatteverkets utrymme för att motsätta sig flyttning skulle, enligt Lagrådets uppfattning, bli mycket litet. Vi delar inte den uppfattningen. Som vi redan har nämnt framgår det av EG-domstolens praxis att intresset av en effektiv skattetillsyn är ett sådant allmänintresse som kan åberopas till grund för inskränkningar i etableringsfriheten och i kapitalets fria rörlighet (jfr även Werlauff, EU-Selskabsret, 3 udg., Köpenhamn 2002 s. 152). Visserligen måste en proportionalitetsprincip iakttas av Skatteverket vid utnyttjandet av möjligheten till motsättande. De fiskala intressena måste i varje enskilt fall vägas mot europakooperativets behov av rörlighet över gränserna. Likväl lämnar SCE-förordningen, enligt vår bedömning, ett inte obetydligt utrymme för att en sådan myndighet som har utsetts i den nationella lagstiftningen för att bevaka det allmänna intresset av en effektiv skattetillsyn använder sig av möjligheten till motsättande. En motsättanderegel bör syfta till att hindra att flyttningsmöjligheten används av europakooperativ i syfte att undandra sig betalning av skatt. Det är då i första hand fråga om att säkerställa att de skattefordringar som inte är fastställda kan bli tillräckligt utredda innan europakooperativet lämnar landet. Med hänsyn till det starka intresset av att europakoope- rativets flyttningsmöjligheter inte onödigtvis försvåras bör dock en sådan möjlighet inte finnas i alla situationer då europakooperativet är föremål för utredningsåtgärder. Skatteverkets utredningar kan fullgöras på olika sätt allt efter om- ständigheterna i det enskilda ärendet. Utgångspunkten är dock att varje ärende skall handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Normalt är det tillräckligt att den skattskyldige per telefon eller skriftligen tillfrågas om vissa sakförhållanden eller att han eller hon ombeds att inkomma med skriftligt material till styrkande av en i deklarationen lämnad uppgift. Ett alternativ är att utnyttja de före- läggandemöjligheter som bl.a. lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter och taxeringslagen (1990:324) ger utrymme för. Utredningen kan också bestå i att Skatteverket, efter överenskommelse med den skattskyldige, beslutar om taxeringsbesök. Det yttersta utred- ningsmedlet är revision. En revision kan bl.a. syfta till att kontrollera att deklarations- och annan uppgiftsskyldighet har fullgjorts riktigt och fullständigt. Vid en revision är Skatteverket beroende av tillgång till räkenskapsmaterial och kontakt med det reviderade företagets före- trädare. Revision är således det mest ingripande kontrollinstrument som Skatte- verket kan tillgripa. Om det har gått så långt att verket har beslutat om revision, finns det som regel goda skäl för en fortsatt granskning. I sådana fall skulle det givetvis ofta innebära stora olägenheter för Skatte- verket om föremålet för revisionen lämnar landet och övergår till en annan jurisdiktion. I de fallen kan det enligt vår mening ibland vara rimligt och lämpligt att verket kan motsätta sig flyttningen. Är det däremot fråga om en pågående skatteutredning av mindre ingripande karaktär, framstår motsättandeinstrumentet som väl långtgående. Vi föreslår således att Skatteverket skall ha rätt att motsätta sig flyttning av Prop. 2005/06:150 113 säte endast om verket har fattat ett beslut om revision av europa- kooperativet. Svensk Handel, Svenskt Näringsliv och Svenska Bankföreningen har ansett att det vidare skall krävas att Skatteverkets beslut om revision har fattats före det att europakooperativet har offentliggjort förslaget om flyttning av säte. Vi delar inte den uppfattningen. Enligt vår mening finns det inte anledning att, såsom remissinstanserna har varit inne på, befara att verket mera rutinmässigt skulle besluta om revision för säkerhets skull när en fråga om flyttning har aktualiserats. Det får förutsättas att verket tillämpar bestämmelserna med restriktivitet och att revision således inte inleds utan att det finns skäl för det. Till detta kommer att en sådan ordning som remissinstanserna har förordat skulle leda till orimliga konsekvenser i de fall då skälen för att inleda en revision faktiskt upp- kommer först efter tidpunkten då flyttningsförslaget har offentliggjorts. Bestämmelser om revision finns i en mängd författningar, bl.a. taxe- ringslagen och skattebetalningslagen. I författningarna används be- greppen taxeringsrevision, skatterevision och revision utan att det finns någon klar distinktion mellan dessa. Svenska Bankföreningen har ansett att det i lagtexten bör klargöras vilka typer av revision som skall kunna ligga till grund för ett motsättandebeslut. För att undvika tolkningssvårig- heter och skapa förutsättningar för att möjligheten till motsättande blir verkningsfull, är det enligt vår mening lämpligt att Skatteverkets rätt att motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte skall gälla vid alla typer av revisioner. Vi anser mot den bakgrunden att det inte är nöd- vändigt eller lämpligt att i lagtexten ange alla de olika slag av revision som det kan vara fråga om. I motsats till Svenskt Näringsliv och Svenska Bankföreningen anser vi vidare att även revisioner som omfattar endast en del av ett företags verksamhet skall omfattas. Det kan tänkas att en pågående revision är av mindre komplicerat slag, eller att revisionen befinner sig i ett slutskede. Det är möjligt att en flytt- ning i sådana fall inte kan sägas hota resultatet av utredningen på ett mera påtagligt sätt. Bestämmelsen om Skatteverkets rätt att motsätta sig flyttning bör därför kvalificeras ytterligare för att inte bli alltför ingri- pande mot kooperativet. I promemorian föreslogs att det utöver kravet på beslutad och pågåen- de revision, också skall krävas att det finns skäl att anta att revisionen avsevärt försvåras av en flyttning av europakooperativets säte. Svenskt Näringsliv, Svenska Bankföreningen och Sveriges advokatsamfund har ansett att kriterierna bör skärpas för att få till stånd en rimlig avvägning mellan den fria omsättningens berättigade intresse och skattekontrollskäl. De har förordat att Skatteverket, för att kunna motsätta sig en flyttning av säte, skall visa att revisionen avsevärt försvåras av en sådan flytt. Sveriges Försäkringsförbund har ansett att det för motsättande av flytt- ning bör finnas en misstanke om skatteundandragande. En sådan ordning som remissinstanserna har förordat skulle innebära att Skatteverket, för att kunna motsätta sig flyttning, måste kunna påvisa att det föreligger en förhållandevis hög misstankegrad avseende europa- kooperativet i fråga. Vid en revision tar det emellertid ofta lång tid innan det uppstår misstankar om skatteundandragande. Den begränsade tid om två månader som Skatteverket enligt förordningen har till sitt förfogande för att fatta ett beslut att motsätta sig en flyttning av säte är enligt vår Prop. 2005/06:150 114 mening alldeles för kort för att det skall vara möjligt att bedöma och visa att det föreligger en sådan kvalificerad misstanke. Ett sådant krav skulle därmed riskera att leda till att möjligheten till motsättande inte blir effektiv och att det allmänintresse som möjligheten avser att tillgodose inte kan tas till vara. Vi har därför stannat för att rekvisiten för mot- sättande bör utformas på det sätt som föreslogs i promemorian. Det kan, menar vi, förutsättas att Skatteverket använder sina instrument restriktivt och att skälen för skattekontroll inte på ett onödigt ingripande sätt in- kräktar på intresset av en fri omsättning. Svenskt Näringsliv och Svenska Bankföreningen har vidare menat att det bör krävas att en revision, när det finns ett beslut om motsättande av flyttning, skall avslutas inom en angiven kort tidsgräns. Vi delar uppfattningen att det är angeläget att Skatteverket hanterar frågor av dessa slag så skyndsamt som möjligt. Såsom konstaterades i promemorian torde det också följa av EG-rättens krav på proportionalitet att verket inte under hur lång tid som helst kan hindra ett europakoope- rativ från att flytta med hänvisning till en pågående revision. Vilken tidsutdräkt som kan accepteras är emellertid beroende av förhållandena i det enskilda fallet. Vi är därför inte beredda att förorda någon bestämd tidsgräns i detta hänseende. Förfarandet för prövning av frågor om motsättande Enligt artikel 7.14 i SCE-förordningen skall, som redan nämnts, ett mot- sättande av flyttning ske senast inom två månader från offentliggörandet av lednings- eller förvaltningsorganets förslag om flyttning. I prome- morian och lagrådsremissen föreslogs följande ordning för prövningen. För att säkerställa att Skatteverket får kännedom om den planerade flyttningen skall europakooperativet vara skyldigt att ansöka om prövning hos verket. Ansökan skall göras i anslutning till offentlig- görandet. Europakooperativet skall beredas tillfälle att yttra sig innan Skatteverket meddelar ett beslut som innebär att verket motsätter sig flyttning. Konsekvensen av att Skatteverket motsätter sig flyttning skall vara att europakooperativet inte får flytta sitt säte. Frågan om tillstånd till flyttning skall avgöras av Bolagsverket. I sin tillståndsprövning skall Bolagsverket vara skyldigt att ta hänsyn också till Skatteverkets beslut. Europakooperativet skall vara skyldigt att till en ansökan om flyttning av säte foga en kopia av Skatteverkets beslut. Detsamma skall gälla när ansökan om tillstånd görs hos Finansinspektionen (se vidare nedan). Lagrådet har ansett att ett ansökningsförfarande av det slag som föreslogs i lagrådsremissen framstår som en onödig och byråkratisk omgång, eftersom Skatteverket ändå på ett fullgott sätt bör ha möjlighet att kunna ta ställning till om det finns anledning att motsätta sig flyttningen genom att bevaka offentliggörandet av flyttningsförslaget. Lagrådet har också ansett att det är tveksamt om SCE-förordningen medger att ett sådant nationellt förfarande införs. Även Svenskt Närings- liv och Svenska Bankföreningen har haft invändningar mot det föreslagna förfarandet. Vi delar uppfattningen att förfarandet kan och bör förenklas i förhållande till vad som föreslogs i lagrådsremissen. Sålunda anser vi att det inte bör krävas att det europakooperativ som avser att flytta ger in Prop. 2005/06:150 115 någon särskild ansökan om prövning till Skatteverket. Det får i stället, såsom Lagrådet har förordat, ankomma på verket att självt bevaka frågan och, i förekommande fall, på eget initiativ besluta om motsättande. Såsom det föreslogs i lagrådsremissen bör ett sådant beslut dock inte få fattas utan att europakooperativet först har fått tillfälle att yttra sig. För att underlätta Skatteverkets bevakning avser vi att i förordning föreskriva att Bolagsverket lämnar en underrättelse till Skatteverket i samband med att flyttningsförslaget kungörs. En logisk följd av den ordning som vi nu föreslår är att det inte heller bör krävas att europakooperativet ger in något särskilt beslut från Skatteverket i samband med ansökan till Bolagsverket om tillstånd till flyttning. Bolagsverkets prövning i ett sådant ärende bör över huvud taget inte inrymma frågan om ett eventuellt motsättande från Skatte- verkets sida. I den mån Skatteverket väljer att utnyttja sin möjlighet till motsättande bör detta i stället utgöra ett hinder mot att Bolagsverket utfärdar det intyg som enligt SCE-förordningen skall utfärdas när alla formaliteter inför flyttningen är uppfyllda. På så sätt säkerställs att Skatteverkets möjlighet till motsättande blir verkningsfull. Vi avser att i förordning ta in en bestämmelse om att Skatteverket i förekommande fall genast skall underrätta Bolagsverket om sitt motsättandebeslut. De finansiella europakooperativen Möjligheten för en behörig myndighet att motsätta sig att ett finansiellt företag flyttar sitt säte behandlades också i lagstiftningsärendet om europabolag. Frågan bedömdes på följande sätt (prop. 2003/04:112 s. 72 f.). När det gäller finansiella europabolag finns det anledning att be- röra de motiv som ligger bakom den tämligen omfattande regle- ringen av finansiella företag. Motiven skiljer sig visserligen något beroende på vilken verksamhet det är fråga om, men generellt kan sägas att motiven är att säkerställa stabila bolag som har allmän- hetens förtroende och ett gott kundskydd. För att begränsa risken för penningtvätt är de finansiella bolagen som står under tillsyn dessutom skyldiga att följa särskilda regler som finns i bl.a. lagen (1993:768) om penningtvätt. I promemorian konstaterades att regleringen av de finansiella före- tagen präglas av att deras verksamhet är central för samhället och för bolagens kunder och att det är svårt att nu förutse vilka situatio- ner som kan uppkomma när ett finansiellt europabolag flyttar sitt säte eller om en sådan flytt i ett enskilt fall kan komma i konflikt med vad som i förordningen betecknas som allmänintresset. Mot bakgrund av det samhällsintresse som ligger bakom regleringen av de finansiella företagen ansågs det i promemorian rimligt att Finans- inspektionen gavs möjlighet att beträffande europabolag som in- spektionen auktoriserat och som står under inspektionens tillsyn motsätta sig flyttningen på grund av hänsynen till allmänintresset. Svenska Bankföreningen och Svenska Fondhandlareföreningen har anfört att Finansinspektionen inte bör ges denna möjlighet. Prop. 2005/06:150 116 I det föregående har regeringen gett sin syn på vad som avses med allmänintresset. Av vår redogörelse framgår att det kan vara svårt att på förhand ange i vilka fall ett allmänintresse kan ligga till grund för att en myndighet motsätter sig ett bolags flyttning av säte. Vi delar emellertid inte Svenska Bankföreningens och Svenska Fondhand- lareföreningens uppfattning att detta innebär att det inte är möjligt att åberopa allmänintresset som grund för att Finansinspektionen skall kunna motsätta sig att ett finansiellt bolag flyttar sitt säte. Det behöver emellertid preciseras under vilka förutsättningar som Finansinspektionen bör ha möjlighet att motsätta sig en flyttning av säte. Som ett exempel på sådant som bör kunna betraktas som ett allmänintresse kan nämnas intresset av ett fungerande betalnings- system. Det EG-rättsliga regelverk som styr de enskilda företagens och tillsynsmyndigheternas ageranden hanterar inte hur ett sådant samhällsviktigt intresse skall tillgodoses. Vi anser att det i detta avseende finns ett behov av skydd i samband med att ett europa- bolag flyttar sitt säte. Den omständigheten att ett finansiellt bolag kan upphöra med verksamheten i Sverige på annat sätt än genom flyttning förändrar inte denna bedömning. Vi delar alltså promemorians bedömning att det bör införas en bestämmelse som ger Finansinspektionen möjlighet att motsätta sig flyttningen med hänsyn till allmänintresset. Det är lämpligt att frågan om hur en sådan regel bör utformas behandlas samtidigt som frågan om en motsvarande regel för de företag som inte står under Finansinspektionens tillsyn. Vi lämnar därför nu inga förslag i denna del. Vi avser dock att återkomma med förslag i denna del samtidigt med att vi lämnar förslag i fråga om motsättande på grund av skattetillsynen. I det sammanhanget avser vi också att behandla frågan om en motsvarande regel vid bildande av europabolag genom fusion (se avsnitt 5.12). Liksom för europabolag som driver icke-finansiell verksamhet tog regeringen alltså ställning för en möjlighet för Finansinspektionen att motsätta sig flyttning av säte av hänsyn till allmänintresset samt anförde att det bör preciseras under vilka förutsättningar så skall kunna ske. De skäl som låg till grund för regeringens ställningstagande i fråga om de finansiella europabolagen är giltiga även i fråga om finansiella europa- kooperativ. Med hänsyn till att möjligheten att flytta sätet över gränserna utgör ett kännetecknande drag och en rättighet för europakooperativ bör det inte komma i fråga att tillämpa den föreslagna motsättandemöjligheten annat än mycket restriktivt. Vidare talar EG-domstolens hittillsvarande praxis i fråga om möjligheten att inskränka den fria rörligheten för en restriktiv tolkning även i detta fall (jfr prop. 2003/04:112 s. 70 f.). För europa- kooperativ i allmänhet föreslår vi därför, som framgår ovan, att man på visst sätt, utöver vad som följer av SCE-förordningen, begränsar och kvalificerar Skatteverkets befogenhet att motsätta sig flyttning av sätet. Därigenom utesluts att bestämmelsen får en alltför vidsträckt tolkning. Ett exempel på vad som bör kunna betraktas som ett allmänintresse, vilket också framfördes i lagstiftningsärendet om europabolag, torde vara intresset av ett väl fungerande betalningssystem. Som redan anförts Prop. 2005/06:150 117 hanterar inte det EG-rättsliga regelverk som styr de enskilda företagens och tillsynsmyndigheternas ageranden hur ett sådant samhällsviktigt intresse tillgodoses. Hänsyn till kapitalmarknadens funktion bör också kunna åberopas. Danmark har beträffande finansiella europabolag infört en möjlighet för tillsynsmyndigheten att motsätta sig flyttning av säte. Därvid har i motiven angetts att de båda nyss nämnda intressena bör kunna utgöra skäl för tillsynsmyndigheten att av hänsyn till allmän- intresset vägra ett europabolags flyttning av säte (Lov om det europaeiske selskab, § 19 s. 55). Ett annat mer allmänt skäl bör kunna vara intresset av att förhindra olagliga aktiviteter i allmänhet och, för de finansiella företagen, penningtvätt i synnerhet. Som Riksbanken har anfört, bör Finansinspektionen kunna motsätta sig en flyttning av sätet om inspektionen har uppdagat eller håller på att utreda oegentligheter i ett företag, i syfte att undvika att europakooperativet flyttar sätet för att undvika en fördjupad utredning. Det faktum att ett företag står under utökad tillsyn av annan anledning än misstanke om olagliga aktiviteter eller oegentligheter i företaget bör däremot inte kunna förhindra en flytt- ning av sätet. Om ett företag exempelvis tar för stora risker i sin verk- samhet, som medför extra tillsyn, bör företaget ändå ha möjlighet att flytta sätet till en annan medlemsstat. Under alla förhållanden måste beslutet att motsätta sig flyttningen av ett europakooperativs säte vara sakligt motiverat och proportionellt i förhållande till det eftersträvade syftet. Syftet med en möjlighet för Finansinspektionen att motsätta sig att ett finansiellt företag flyttar sitt säte bör således vara att förhindra vissa allvarliga effekter som skulle kunna bli resultatet av en flyttning. Sådana effekter eller resultat är svåra att på förhand ringa in. Allvarliga stör- ningar i betalningssystemets eller kapitalmarknadens funktion utgör exempel på omständigheter som kan ligga till grund för ett motsättande. I lagrådsremissen föreslogs att detta skulle framgå direkt av lagtexten. Lagrådet har invänt mot det förslaget och ansett att det är lämpligare att lagtexten endast hänvisar till att inspektionen, i enlighet med vad som anges i SCE-förordningen, får motsätta sig ett europakooperativs flyttning av säte om det är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Vi ansluter oss till det förslaget. Sammanfattningsvis bör det alltså införas en bestämmelse som ger Finansinspektionen möjlighet att motsätta sig flyttningen av ett finan- siellt europakooperativs säte om det är motiverat av hänsyn till allmän- intresset. Mot bakgrund av Riksbankens arbete kring finansiell stabilitet och dess lagstadgade uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende, bör Finansinspektionen i enlighet med vad Riks- banken anfört samråda med den senare i frågan om det finns skäl att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i betalningssystemets eller kapitalmarknadens funktion. Av de skäl som vi tidigare har redogjort för när det gäller europa- kooperativ i allmänhet anser vi inte, vilket föreslogs i lagrådsremissen, att det finansiella europakooperativet bör vara skyldigt att till en ansökan om flyttning av säte som görs hos Bolagsverket eller Finansinspektionen foga en kopia av Finansinspektionens beslut. Det bör i stället ankomma på inspektionen att själv bevaka frågan. För att underlätta bevakningen bör, på motsvarande sätt som i fråga om Skatteverket, Bolagsverket Prop. 2005/06:150 118 underrätta inspektionen om kungjorda flyttningsförslag. Vi avser att ta in Prop. 2005/06:150 bestämmelser om den saken i en förordning. Finansinspektionens beslut att motsätta sig flyttning av hänsyn till allmänintresset torde liksom Skatteverkets motsvarande beslut i de flesta fall leda till att europakooperativet ställer in sina planer på flyttning och således inte låter föreningsstämman pröva frågan om flyttning. Det kan emellertid inte uteslutas att kooperativet går vidare med saken trots Finansinspektionens beslut. Det bör därför av lagen tydligt framgå att Bolagsverket i sådana fall inte får utfärda ett sådant intyg som enligt artikel 7.9 i SCE-förordningen utgör en förutsättning för att europa- kooperativet skal få registreras i sitt nya hemland.

5.9

Möjligheten för lednings- eller förvaltningsorganet att i visst fall ändra stadgarna utan beslut från föreningsstämman

Regeringens förslag: Om det har fastställts ordningar för arbetstagar- inflytande i enlighet med lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ och europakooperativets stadgar strider mot dessa, skall lednings- eller förvaltningsorganet ha rätt att ändra stadgarna utan beslut från föreningsstämman. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 168). Remissinstanserna: Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala univer- sitet har förordat att bestämmelsen antingen utgår eller formuleras om till en skyldighet för lednings- eller förvaltningsorganet att ändra stadgarna. Övriga remissinstanser har tillstyrkt eller inte haft några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: I artikel 11.4 i SCE-förordningen föreskrivs att ett europakooperativs stadgar aldrig får strida mot de ord- ningar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med SCE- direktivet. Om nya sådana ordningar strider mot gällande stadgar, skall stadgarna ändras i nödvändig omfattning. För detta fall ges medlems- staterna en rätt att föreskriva att europakooperativets lednings- eller för- valtningsorgan skall ha rätt att ändra stadgarna utan beslut om detta av föreningsstämman. Även i SE-förordningen finns bestämmelser om att bolagsordningen skall ändras i den mån riktlinjer för arbetstagarinflytande fastställda enligt SE-direktivet strider mot denna (artikel 12.4 i SE-förordningen). En skillnad är emellertid att i det fallet skall europabolagets lednings- eller förvaltningsorgan ha rätt att vidta åtgärder för att ändra bolagsord- ningen utan ytterligare beslut från bolagsstämman. Enligt 7 kap. 14 § föreningslagen fattas beslut att ändra stadgarna av föreningsstämman. Ett sådant beslut är giltigt om samtliga röstberätti- gade i föreningen har förenat sig om det eller om det har fattats på två på varandra följande stämmor och på den senare stämman biträtts av minst två tredjedelar av de röstande. Föreningslagen medger över huvud taget inte att ett beslut om stadgeändring fattas av styrelsen. Det har ansetts att 119

beslut om stadgeändringar kan ha ingripande betydelse för medlemmarna

Prop. 2005/06:150

och att det är angeläget att sådana frågor noga övervägs och diskuteras av

medlemmarna. Motsvarande gäller för de särskilt reglerade medlems- bankerna och understödsföreningarna enligt 7 kap. 14 § lagen om med- lemsbanker och 37 § lagen om understödsföreningar. I den nu aktuella situationen ställs det i förordningen ett uttryckligt krav på att stadgarna ändras så att de inte strider mot fastställda ord- ningar för arbetstagarinflytande. Föreningens medlemmar har således inget egentligt handlingsutrymme. I promemorian gjordes därför bedöm- ningen att det är motiverat att för detta särskilda fall förenkla beslutsför- farandet. Det föreslogs sålunda att lednings- eller förvaltningsorganet skall ha rätt att ändra stadgarna utan beslut från föreningsstämman, om det har fastställts ordningar för arbetstagarinflytande i enlighet med SCE- direktivet och dessa strider mot europakooperativets stadgar. Förslaget överensstämmer med vad som redan gäller för europabolagen i mot- svarande situation. Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala universitet har invänt mot den i promemorian föreslagna bestämmelsens formulering såtillvida att den ger en rätt men inte en skyldighet för lednings- eller förvaltningsorganet att ändra stadgarna. Enligt fakultetsnämnden uppkommer därmed en oklarhet angående vad som gäller om lednings- eller förvaltningsorganet väljer att inte göra sådana ändringar. Fakultetsnämnden har därför föror- dat att bestämmelsen antingen utgår eller utvidgas på det sättet att led- nings- eller förvaltningsorganet åläggs en skyldighet att, utan beslut om det av föreningsstämman, ändra stadgarna. Vi anser emellertid att det är lämpligare att, såsom i promemorian, utforma bestämmelsen i nära an- slutning till förordningens ordalydelse. I sak torde detta inte innebära någon större praktisk skillnad i förhållande till vad fakultetsnämnden har förordat. Det får nämligen anses följa av allmänna principer att lednings- eller förvaltningsorganet normalt är skyldigt att, när stadgarna strider mot fastställda ordningar för arbetstagarinflytande, antingen utnyttja sin beslutanderätt eller se till att föreningsstämman kan fatta motsvarande beslut. Det saknas skäl att göra någon annan bedömning för de finansiella föreningarna. Även för dessa bör således gälla att lednings- eller för- valtningsorganet, utan ytterligare beslut från föreningsstämman, skall ha rätt att ändra stadgarna i aktuellt avseende. Det bör dock påpekas att den rättigheten inte kommer att utgöra någon inskränkning i skyldigheten att inhämta Finansinspektionens godkännande av stadgeändringen före registreringen av densamma (jfr 3 kap. 4 § lagen om bank- och finan- sieringsrörelse; 2 kap. 4 § lagen om utgivning av elektroniska pengar; 2 kap. 4 §, 7 kap. 2 § och 8 kap. 4 § lagen om börs- och clearing- verksamhet; 2 kap. 3 § lagen om kontoföring av finansiella instrument; 37 § fjärde stycket lagen om understödsföreningar).

5.10

En understödsförenings deltagande i bildandet av ett

europakooperativ genom fusion

Regeringens förslag: I den mån en fråga om bildande av ett europa-

kooperativ genom fusion inte regleras i SCE-förordningen, skall be-

120

stämmelserna om fusion av publika försäkringsaktiebolag i 15 a kap.

Prop. 2005/06:150

försäkringsrörelselagen tillämpas på en understödsförening som deltar

i bildandet av ett europakooperativ genom fusion.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se

promemorian s. 170).

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd-

ningar mot promemorians förslag.

Skälen för regeringens förslag: Förfarandet vid bildandet av ett

europakooperativ genom fusion regleras i första hand av artiklarna 1934

i SCE-förordningen. Om en fråga inte regleras uttryckligen av förord-

ningens bestämmelser, skall enligt artikel 20 varje kooperativ som deltar

i bildandet av ett europakooperativ genom fusion i den delen vara under-

ställt de nationella bestämmelser om fusion av kooperativ som gäller i

den medlemsstat där kooperativet hör hemma. Om sådan lagstiftning

saknas, skall de bestämmelser som enligt den statens lagstiftning tilläm-

pas på intern fusion av publika aktiebolag gälla också för det aktuella

kooperativet.

För understödsföreningar saknas i dag bestämmelser om fusion.

Genom SCE-förordningen skapas dock en möjlighet för understödsföre-

ningar att delta i bildandet av europakooperativ genom fusion. I det fallet

skall, enligt förordningen, således de nationella bestämmelser som gäller

vid intern fusion av publika aktiebolag tillämpas på en understöds-

förening som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion.

Som framgår av avsnitt 5.6 finns det särskilda bestämmelser om fusion

för vissa finansiella aktiebolag, nämligen bankaktiebolag, kreditmark-

nadsbolag och försäkringsaktiebolag. Dessa bestämmelser finns i 10 och

11 kap. lagen om bank- och finansieringsrörelse respektive 15 a kap. för-

säkringsrörelselagen. De skiljer sig från bestämmelserna om fusion i

aktiebolagslagen, vilket hänger samman med att de finansiella företagens

verksamhet i flera avseenden skiljer sig från andra företags. Som framgår

av det nämnda avsnittet innebär vissa av dessa verksamheter att före-

tagen har ett stort antal borgenärer och andra rättighetshavare. Genom det

särskilda förfarandet vid fusion, som bl.a. innebär att Finansinspektionen

måste lämna tillstånd till att verkställa fusionsplanen, fungerar Finans-

inspektionen som något av ställföreträdare för borgenärerna och bevakar

deras intressen.

Frågan är då vilka associationsrättsliga bestämmelser om fusion som

bör tillämpas på understödsföreningar som deltar i bildandet av ett

europakooperativ genom fusion, aktiebolagslagens eller de särskilda be-

stämmelser som gäller för vissa finansiella företag. Eftersom under-

stödsföreningar driver försäkringsrörelse, liksom försäkringsaktiebolag,

anser vi att det är naturligt att låta de särskilda bestämmelserna om fusion

av publika försäkringsaktiebolag i försäkringsrörelselagen gälla för

understödsföreningar i den aktuella situationen. En bestämmelse om

detta bör tas in i lagen om understödsföreningar.

121

5.11

Redovisningsvaluta i en förening som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion

Regeringens förslag: Svenska bestämmelser om att företag med skilda redovisningsvalutor inte får gå samman genom fusion skall inte tillämpas vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 171). Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har antingen tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan invändningar. Skälen för regeringens förslag: Som har framgått av föregående av- snitt regleras förfarandet vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion i första hand av artiklarna 1934 i SCE-förordningen. Om en fråga inte regleras uttryckligen av förordningens bestämmelser, skall enligt artikel 20 varje kooperativ som deltar i bildandet av ett europakoope- rativ genom fusion i den delen vara underställt de nationella bestämmel- ser om fusion av kooperativ som gäller i den medlemsstat där europa- kooperativet hör hemma. Det innebär för svenskt vidkommande att reglerna i 12 kap. föreningslagen blir tillämpliga, i den mån en viss fråga inte regleras i SCE-förordningen.

Enligt föreningslagen får fusion ske endast om de föreningar som skall fusioneras har samma redovisningsvaluta (se 12 kap. 1 § tredje stycket och 3 § andra stycket). Motsvarande bestämmelse finns i aktiebolagsla- gens bestämmelser om fusion (se 23 kap. 3 § aktiebolagslagen). Bestäm- melsen har motiverats med att det kan uppkomma svårigheter att bedöma om fusionsvederlaget har bestämts på ett riktigt sätt om de fusionerande företagen redovisar i olika valutor. I förarbetena har det också uttalats att behovet av att genomföra fusioner mellan företag som har olika redovis- ningsvalutor är begränsat (se prop. 1999/00:23 s. 95 f.). I förarbetena till lagen om europabolag konstaterades att den nämnda bestämmelsen i aktiebolagslagen inte lämpar sig för en tillämpning på aktiebolag som ingår i bildandet av ett europabolag och att ett särskilt undantag i den svenska lagen om europabolag därför var motiverat i detta avseende (se prop. 2003/04:112 s. 75 f.). Det förhållandet att SE-förord- ningen inte specifikt delegerade någon normgivningsrätt till medlems- staterna i denna fråga ansågs inte utgöra hinder mot en särbestämmelse av detta slag. Ovanstående resonemang kan direkt överföras på frågan om redovis- ningsvaluta i föreningar som deltar i bildandet av europakooperativ genom fusion. Inte heller i den situationen bör det ställas krav på att de fusionerande föreningarna skall ha samma redovisningsvaluta. Således föreslår vi att det i den svenska lagen om europakooperativ klargörs att bestämmelserna om redovisningsvaluta i 12 kap. 1 § tredje stycket och 3 § andra stycket föreningslagen inte skall tillämpas vid bildande av europakooperativ genom fusion. På motsvarande sätt bör det av lagen om medlemsbanker framgå att bestämmelserna i 10 kap. 1 § andra stycket och 2 § andra stycket den lagen om redovisningsvaluta vid fusion inte skall tillämpas när en med- lemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Prop. 2005/06:150 122 Något krav på samma redovisningsvaluta finns inte för understöds- Prop. 2005/06:150 föreningar, eftersom det i dag över huvud taget saknas bestämmelser om fusion av understödsföreningar. Eftersom lagen om understödsföreningar saknar bestämmelser om fusion av sådana föreningar, skall i stället be- stämmelserna i försäkringsrörelselagen om fusion av publika försäk- ringsaktiebolag tillämpas beträffande frågor som inte regleras direkt av förordningen (se artikel 20 SCE-förordningen och föregående avsnitt). Även försäkringsrörelselagen uppställer i 15 a kap. 1 § tredje stycket krav på samma redovisningsvaluta i fusionerande bolag. Mot den bak- grunden föreslår vi att det införs en bestämmelse i lagen om understöds- föreningar om att det nämnda lagrummet i försäkringsrörelselagen inte skall tillämpas när en understödsförening deltar i bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion.

5.12

Möjligheten för en myndighet att motsätta sig att en nationell ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion

Regeringens förslag: Skatteverket och, i fråga om europakooperativ som står under Finansinspektionens tillsyn, Finansinspektionen skall få motsätta sig att en svensk ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, om det är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Som ytterligare förutsättning för att Skatteverket skall få motsätta sig fusionen skall gälla att verket har beslutat om revision hos föreningen och det finns skäl att anta att revisionen skulle avsevärt försvåras av fusionen. Skatteverket och Finansinspektionen skall ha rätt att motsätta sig fusionen endast i de fall då europakooperativet skall ha sitt säte utom- lands. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag (se promemorian s. 174). Av promemorians lagförslag framgick emellertid inte uttryckligen att Skatteverket fick motsätta sig fusionen endast om det var motiverat av hänsyn till allmänintresset. I prome- morians lagförslag angavs vidare uttryckligen att Finansinspektionen fick motsätta sig fusionen om det fanns skäl att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i betalningssystemets eller kapitalmarknadens funktion eller om det annars är motiverat av allmänintresset. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt promemo- rians förslag eller inte haft några invändningar mot det. Svenskt Närings- liv, Svenska Bankföreningen, Sveriges advokatsamfund och Sveriges Försäkringsförbund har anfört samma synpunkter i detta avseende som beträffande förslaget att Skatteverket och Finansinspektionen skall ha möjlighet att motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte från Sverige. Dessa invändningar finns redovisade under avsnitt 5.8. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 5.8 har vi föreslagit att Sverige bör utnyttja möjligheten att ge en myndighet rätt att motsätta sig en flyttning av europakooperativets säte. Förslaget innebär att Skatte- verket och, i fråga om europakooperativ som står under Finansinspek- 123 tionens tillsyn, Finansinspektionen skall ha denna rätt i de fall ett sådant Prop. 2005/06:150 motsättande är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Som ytterligare förutsättning för att Skatteverket skall få motsätta sig flyttning av säte, skall enligt förslaget gälla att det ifrågavarande europakooperativet är föremål för revision och det finns skäl att anta att revisionen skulle avsevärt försvåras av en flyttning av europakooperativets säte. Medlems- staterna ges i artikel 21 i SCE-förordningen en motsvarande möjlighet när det gäller nationella kooperativ som deltar i bildandet av europa- kooperativ genom fusion. Sålunda får det i nationell lagstiftning föreskrivas att en myndighet kan motsätta sig att ett kooperativ deltar i en sådan fusion. Om europakooperativets säte förläggs till en annan medlemsstat än den där det ifrågavarande nationella kooperativet har sitt säte, är situationen mycket snarlik den som uppkommer vid flyttning av säte. Det är därför enligt vår mening naturligt att Skatteverket och Finansinspektionen även i den situationen ges en rätt att motsätta sig den planerade åtgärden. Bestämmelserna om detta bör utformas på motsva- rande sätt som de bestämmelser som har föreslagits i avsnitt 5.8.

5.13

Skyddet för medlemmar som motsatt sig bildandet av ett europakooperativ genom fusion

Regeringens bedömning: Det bör inte införas några särskilda regler till skydd för medlemmar i en överlåtande förening som har motsatt sig bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Regeringens förslag: Medlemmar i en övertagande förening som har motsatt sig bildandet av ett europakooperativ genom fusion skall ha rätt att säga upp sig till utträde ur föreningen om fusionen innebär att europakooperativet kommer att ha sitt säte i en annan medlemsstat än den där den nationella föreningen hade sitt säte.

Promemorians bedömning och förslag: Överensstämmer med rege-

ringens bedömning och förslag (se promemorian s. 174).

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har antingen tillstyrkt

bedömningen och förslaget eller lämnat dessa utan invändningar.

Skälen för regeringens bedömning och förslag: I artiklarna 1934 i

SCE-förordningen finns bestämmelser om förfarandet när ett europa-

kooperativ bildas genom fusion. Om en fråga inte regleras av förord-

ningens bestämmelser skall, som tidigare nämnts, varje kooperativ som

deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion vara underställt

de nationella bestämmelser om fusion av kooperativ som gäller i den

medlemsstat där europakooperativet hör hemma.

Enligt föreningslagens bestämmelser är ett beslut om fusion giltigt

endast om det har biträtts av nio tiondelar av de röstberättigade medlem-

marna eller har fattats på två på varandra följande föreningsstämmor och

på den senare stämman har biträtts av minst två tredjedelar av de röstan-

de (12 kap. 4 § första stycket). En förenings stadgar kan uppställa längre

gående majoritetskrav. Eftersom SCE-förordningen inte innehåller några

särskilda majoritetskrav för beslut om fusion, kommer vad som sägs i

föreningslagen att gälla för de svenska ekonomiska föreningar som deltar

i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Det innebär att med-

124

lemmar som tillsammans innehar mer än en tredjedel av rösterna i föreningen kan förhindra att föreningen ingår i en fusion av ifrågava- rande slag. Detta ger ett visst minoritetsskydd. Det mest betydelsefulla minoritetsskyddet vid fusion är dock att en medlem i en överlåtande förening som inte har samtyckt till fusionen har rätt att på vissa villkor säga upp sig till utträde ur föreningen (12 kap. 4 § andra stycket). Även denna bestämmelse kommer att gälla för medlemmar i en svensk ekono- misk förening som i egenskap av överlåtande förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. I artikel 28.2 ges medlemsstaterna rätt att införa ytterligare regler till skydd för medlemmar som motsatt sig fusionen. Fusion är en ingripande händelse för medlemmarna i en överlåtande ekonomisk förening. Den rätt som medlemmarna har i den övertagande föreningen kan nämligen vara mer begränsad än den rätt han eller hon har haft i den överlåtande föreningen. Medlemskapet i den övertagande föreningen kan även vara förknippat med nya eller ökade förpliktelser. När det gäller bildande av europakooperativ genom fusion tillkommer den aspekten att europakooperativet kommer att ha sitt säte i ett annat land än det där åtminstone en av de deltagande ekonomiska föreningarna hade sitt säte före fusionen (jfr vad som sägs i prop. 2003/04:112 s. 79 f. om effekterna för aktieägare av att ett bolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion). Före den 1 januari 1998 fordrades enligt den svenska föreningslagen för att ett beslut om fusion mellan ekonomiska föreningar skulle kunna fattas, att samtliga röstberättigade medlemmar biträdde beslutet eller att beslut fattades på två på varandra följande föreningsstämmor. När nuva- rande majoritetsregel infördes beaktades bl.a. att föreningslagen i flera andra fall har en minoritetsskyddsnivå på en tiondel av samtliga röst- berättigade (prop. 1996/97:163 s. 24). Medlemmar i en övertagande förening som inte godkänner fusionen har, till skillnad från medlemmar i en överlåtande förening (se ovan), inte någon särskild utträdesrätt. En fusion har inte ansetts innebära lika genomgripande förändringar för dem som för den överlåtande föreningens medlemmar. För den övertagande föreningen anses fusionen vara en affärstransaktion som inte påverkar dess medlemmars rättigheter och status. Det finns mot denna bakgrund anledning att, även när det gäller europakooperativ, bedöma frågan om minoritetsskyddets utformning olika när det gäller medlemmar i en övertagande förening respektive medlemmar i en överlåtande förening. För medlemmarna i en överlåtan- de förening får det skydd som finns i den svenska föreningslagen be- traktas som tillräckligt, särskilt med hänsyn till rätten till utträde. Det kan här noteras att det minoritetsskydd som enligt SCE-förordningen gäller i den delvis jämförbara situationen att ett europakooperativ flyttar sitt säte är utformat på ett liknande sätt (se särskilt artikel 7.5). För medlemmarna i en övertagande förening är skälen för regler av detta slag, såsom har framgått ovan, inte lika starka. Någon generell ut- trädesrätt bör därför inte gälla för dessa medlemmar. I en särskild situ- ation framstår emellertid en rätt till utträde motiverad, nämligen när europakooperativet efter fusionen får sitt säte i en annan medlemsstat än den där den nationella föreningen hade sitt säte. I den situationen kan medlemmarnas rättigheter komma att påverkas och starka skäl talar Prop. 2005/06:150 125 därför för att det även för dessa medlemmar bör finnas en rätt att säga Prop. 2005/06:150 upp sig till utträde ur föreningen. En sådan uppsägning bör ske inom den tid (två månader efter föreningsstämmans beslut) och på de villkor som anges i artikel 7.5 i SCE-förordningen. Vi föreslår att en bestämmelse om detta tas in i den nya lagen om europakooperativ. Bestämmelser om skydd för medlemmar som motsatt sig en fusion finns för medlemsbanker i 10 kap. 3 § lagen om medlemsbanker. Bestämmelserna motsvarar de som i dag finns i föreningslagen. Dessa bestämmelser kommer på samma sätt som enligt ovan att gälla för en medlemsbank som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Även för medlemsbanker bör det därför vara tillräckligt att införa en rätt till utträde för medlemmar i en övertagande medlemsbank, när europakooperativet efter fusionen får sitt säte i en annan medlemsstat än den där den nationella medlemsbanken hade sitt säte. Vi föreslår därför att en bestämmelse om detta tas in även i lagen om medlemsbanker. För understödsföreningar gäller att en medlem får utträda ur en sådan förening, om han eller hon inte på grund av sin anställning är skyldig att tillhöra föreningen (17 § lagen om understödsföreningar). Några ytter- ligare bestämmelser om rätt till utträde behöver inte införas.

5.14

Offentliggörande av förslag till ombildning av en nationell kooperativ förening till ett europa- kooperativ

Regeringens förslag: Ett förslag till ombildning av en svensk koope- rativ förening till ett europakooperativ skall kungöras i Post- och Inrikes Tidningar. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 177). Remissinstanserna: Remissinstanserna har antingen tillstyrkt försla- get eller lämnat det utan invändningar. Skälen för regeringens förslag: I SCE-förordningen föreskrivs att en nationell kooperativ förening, under vissa förutsättningar, skall kunna ombildas till ett europakooperativ. Den berörda föreningens förvaltnings- eller ledningsorgan skall upprätta ett förslag till ombildning (artikel 35.3). Det ankommer på föreningsstämman att godkänna förslaget till ombildning (artikel 35.6). Senast en månad innan föreningsstämman sammankallas för att besluta om ombildningen skall förslaget till om- bildning offentliggöras på det sätt som föreskrivs i varje medlemsstats lagstiftning (artikel 35.4). Svensk lagstiftning innehåller inte några bestämmelser om ombildning av en ekonomisk förening och följaktligen inte heller några bestämmelser om offentliggörande av förslag härom. Det krävs därför att det nu införs särskilda bestämmelser om på vilket sätt ett förslag till ombildning av en svensk ekonomisk förening till ett europakooperativ skall offentliggöras. I ett stort antal svenska författningar finns bestämmelser om skyldig- heten att kungöra olika beslut och andra förhållanden i Post- och Inrikes Tidningar. Som exempel kan nämnas 15 kap. 2 § föreningslagen och 126 27 kap. 3 § aktiebolagslagen om kungörelse av sådana uppgifter som Prop. 2005/06:150 införs i föreningsregistret respektive aktiebolagsregistret. Det framstår som naturligt att även förslag till ombildning av en ekonomisk förening till ett europakooperativ offentliggörs genom en kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar. Vi föreslår således att det införs särskilda bestäm- melser om detta i svensk lagstiftning. I avsnitt 5.28 behandlas frågan om offentliggörande av förslag till om- bildning av ett europakooperativ till en nationell kooperativ förening.

5.15

Majoritetskrav för beslut om ombildning av en nationell kooperativ förening till ett europa- kooperativ

Regeringens bedömning: Det bör inte införas regler om att beslut om ombildning av en nationell kooperativ förening till ett europakoope- rativ skall kräva kvalificerad röstmajoritet eller enhällighet i det organ inom vilket arbetstagarinflytandet organiseras. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (se promemorian s. 178). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt promemorians bedömning eller inte haft några invändningar mot den. Skälen för regeringens bedömning: Som har framgått av föregående avsnitt kan en nationell kooperativ förening, under vissa förutsättningar, ombildas till ett europakooperativ. Det ankommer på föreningsstämman att fatta beslut om en sådan ombildning. I SCE-förordningen ges med- lemsstaterna därutöver en möjlighet att göra ombildningen avhängig av kvalificerad röstmajoritet eller enhällighet i det organ i föreningen inom vilket arbetstagarinflytandet organiseras (artikel 35.7), dvs. för svenskt vidkommande styrelsen. En ordning med ytterligare majoritetskrav framstår från svenska ut- gångspunkter som mindre lämplig. När motsvarande fråga var föremål för bedömning i förarbetena till lagen om europabolag, konstaterades att det skulle föra mycket långt att ge enskilda styrelseledamöter eller en minoritet av ledamöterna inom styrelsen en vetorätt och att någon mot- svarande rätt inte finns i andra situationer (se prop. 2003/04:112 s. 82 f.) Detsamma gäller för ekonomiska föreningar. Inte heller intresset av att stärka arbetstagarnas inflytande över beslut av detta slag kan motivera en sådan ordning. Arbetstagarnas inflytande får anses vara tillräckligt väl tillgodosett genom de lagregler som kommer att införas till följd av SCE- direktivet jämte befintliga nationella regler. Rätten att besluta om en ombildning bör vara förbehållen föreningsstämman utan vetorätt för sty- relsen eller delar av denna. Mot denna bakgrund instämmer vi i den bedömning som har gjorts i promemorian. Möjligheten i artikel 35.7 bör alltså inte utnyttjas. 127

5.16

Verkställande direktör

Prop. 2005/06:150

Regeringens förslag: Ett europakooperativ med säte i Sverige skall,

om antalet anställda i europakooperativet under vart och ett av de två

senaste räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200, ha en verk-

ställande direktör som ansvarar för föreningens löpande förvaltning.

Detsamma skall gälla för ett genom fusion eller ombildning nybildat

europakooperativ med säte i Sverige om någon av de juridiska

personer som deltar i bildandet vid tidpunkten för bildandet är skyldig

att enligt svenska bestämmelser ha en verkställande direktör. Ett

europakooperativ med säte i Sverige som driver finansiell verksamhet

skall, med undantag av sådana kooperativ som driver försäkrings-

rörelse, alltid ha en verkställande direktör. I dualistiskt organiserade

europakooperativ skall den verkställande direktören stå under tillsyn

av både ledningsorganet och tillsynsorganet.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se

promemorian s. 179 f.).

Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har tillstyrkt

promemorians förslag eller inte haft några invändningar mot det. Före-

ningen Kooperativ Utveckling i Sverige har dock ställt sig tveksam till

förslaget med hänvisning till att den kooperativa samverkan kan avse ett

begränsat behov. Samma förening har även avstyrkt förslaget att låta

tillsynsorganets uppdrag avse kontroll av den verkställande direktören.

Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala universitet har efterfrågat en

hänvisning i förslaget till lag om europakooperativ till lagen om ekono-

miska föreningar beträffande den verkställande direktörens ställning.

Skälen för regeringens förslag: Ett europakooperativ skall kunna

vara organiserat antingen enligt ett s.k. dualistiskt system eller enligt ett

s.k. monistiskt system. Det monistiska systemet innebär att det utöver

föreningsstämman bara finns ett föreningsorgan, förvaltningsorganet. I

det dualistiska systemet finns det i stället utöver stämman två organ,

nämligen ett ledningsorgan och ett tillsynsorgan. I det dualistiska syste-

met skall föreningen förvaltas av ledningsorganet medan denna uppgift i

det monistiska systemet ankommer på förvaltningsorganet. Lednings-

organet och förvaltningsorganet kan sålunda närmast liknas vid styrelsen

i en svensk ekonomisk förening.

Både när det gäller monistiskt och dualistiskt organiserade europa-

kooperativ medger SCE-förordningen att medlemsstaterna föreskriver att

en verkställande direktör skall ansvara för den löpande förvaltningen på

samma villkor som gäller för kooperativ med säte på denna medlemsstats

territorium (artiklarna 37.1 och 42.1). I svenska ekonomiska föreningar

skall det finnas en verkställande direktör med ett sådant ansvar om anta-

let anställda i föreningen under vart och ett av de två senaste räkenskaps-

åren i medeltal har överstigit 200 (6 kap. 3 § första stycket förenings-

lagen). Det svenska systemet, där föreningar av särskilt stor betydelse

från ekonomisk och social synpunkt har en verkställande direktör, torde i

allmänhet uppfattas som ändamålsenligt. För svenskt vidkommande är

det därför naturligt att utnyttja möjligheten att kräva att det i europa-

kooperativ, under samma förutsättningar som gäller för en svensk ekono-

misk

förening, utses en verkställande direktör med ansvar för

den

128

löpande förvaltningen. Vi föreslår därför att en bestämmelse, motsva- rande den som finns i föreningslagen, tas in i den nya lagen om europa- kooperativ. En komplikation med en sådan reglering är att den innebär att det aldrig skulle kunna krävas att europakooperativ med säte i Sverige utser en verkställande direktör förrän tidigast efter det att två räkenskapsår har förflutit. Ett europakooperativ kan bildas av en eller flera juridiska perso- ner som var för sig skulle vara skyldig att ha en verkställande direktör enligt svenska bestämmelser. I sådana situationer torde ledningsupp- gifterna vara så omfattande och komplicerade att det är påkallat med en verkställande direktör. En lämplig avvägning är därför att ett sådant krav finns även i de fall då ett europakooperativ med säte i Sverige har bildats genom fusion eller ombildning och minst en av de deltagande juridiska personerna uppfyller de kriterier som har beskrivits i det föregående. En bestämmelse med denna innebörd bör alltså tas in i den nya lagen. Det innebär visserligen att europakooperativ som bildas på annat sätt än genom fusion eller ombildning och redan från början har mer än 200 anställda inte kommer att behöva ha någon verkställande direktör under de två första räkenskapsåren. Detsamma gäller emellertid även för nybil- dade svenska ekonomiska föreningar. I kreditmarknadsföreningar samt institut för elektroniska pengar, bör- ser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer och centrala värdepappersförvarare, som driver verksamheten i ekonomisk förening, skall det alltid finnas en verkställande direktör. Precis som för icke- finansiella ekonomiska föreningar är det naturligt att utnyttja möjligheten att ge en verkställande direktör ansvaret för den löpande förvaltningen i finansiella europakooperativ under samma förutsättningar som gäller för motsvarande svenska finansiella föreningar. Sålunda bör det alltid finnas en verkställande direktör i ett europakooperativ med säte i Sverige som driver sådan finansiell verksamhet. Ledningsreglerna för medlemsbanker skiljer sig något från de som gäller för nyss nämnda finansiella föreningar genom att de utgår från huvudprincipen att styrelsen är det centrala organet, som svarar för för- valtningen av bankens angelägenheter. Styrelsen kan emellertid delegera förvaltningsuppgifter till en eller flera verkställande direktörer, och lagen om medlemsbanker utgår också från att en verkställande direktör skall leda verksamheten. De legala skillnaderna torde i det praktiska arbetet vara små. Även för europakooperativ med säte i Sverige som driver bankrörelse bör det därför alltid finnas en verkställande direktör. När det gäller understödsföreningar saknas bestämmelser om verk- ställande direktör i såväl lagen om understödsföreningar som 1951 års lag om ekonomiska föreningar. Den verksamhet som drivs i en sådan förening är dock finansiell. Man skulle därför kunna hävda att det finns skäl att, för europakooperativ med säte i Sverige som driver sådan verk- samhet, ställa samma krav som på europakooperativ som driver annan finansiell verksamhet. Vad SCE-förordningen medger är emellertid att medlemsstaterna föreskriver att en verkställande direktör ansvarar för den löpande förvaltningen på samma villkor som gäller för kooperativ med säte i Sverige. I de lagar som reglerar understödsföreningar uppställs inte något krav på att det skall finnas en verkställande direktör och det finns därmed inte heller några villkor för en sådan direktörs förvaltning. Prop. 2005/06:150 129 Mot den bakgrunden bör det inte krävas att det skall finnas en verk- Prop. 2005/06:150 ställande direktör i ett svenskt europakooperativ som driver försäkrings- rörelse. Med anledning av vad Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala univer- sitet har anfört om behovet av en hänvisning i lagtexten beträffande den verkställande direktörens ställning, bör det framhållas att det av artikel 8 i SCE-förordningen följer att bestämmelserna i föreningslagen och lagen om medlemsbanker om den verkställande direktören kommer att vara tillämpliga på en verkställande direktör i ett europakooperativ. Det inne- bär bl.a. att en verkställande direktör i ett europakooperativ med säte i Sverige kommer att omfattas av bestämmelserna i föreningslagen och lagen om medlemsbanker om bl.a. bosättningskrav, obehörighetsgrunder, jäv och behörighet att företräda föreningen. När det gäller skadestånds- ansvar för en verkställande direktör kan vi konstatera som vi åter- kommer till i avsnitt 5.34 att föreningslagens regler om sådant ansvar, genom hänvisningen i artikel 8, kommer att bli gällande för europa- kooperativen och att någon särskild bestämmelse i det avseendet inte fordras. Av artikel 8 i SCE-förordningen följer, som nämnts ovan, att bestäm- melserna i föreningslagen och lagen om medlemsbanker om den verk- ställande direktören kommer att vara tillämpliga på en verkställande direktör i ett europakooperativ. I avsnitt 5.20 föreslås att bestämmelserna i föreningslagen och lagen om medlemsbanker om styrelsen skall tillämpas på förvaltningsorganet i monistiskt organiserade europakoope- rativ. Det gäller också reglerna om tillsynen över den verkställande direktören. Den verkställande direktören i ett monistiskt organiserat europakooperativ kommer därför att stå under tillsyn av förvaltnings- organet. Motsvarande tillsynsförhållande kommer emellertid inte att gälla utan vidare mellan tillsynsorganet och den verkställande direktören i dualistiskt organiserade europakooperativ. Föreningen Kooperativ Utveckling i Sverige har avstyrkt promemorians förslag att låta tillsyns- organets tillsyn omfatta även den verkställande direktören. Enligt före- ningen kan ett sådant uppdrag leda till oklarhet ifråga om fördelningen av inflytande och ansvar mellan lednings- och tillsynsorganet. Bland annat med hänsyn till att arbetstagarinflytandet i dualistiskt organiserade europakooperativ kommer att utövas genom tillsynsorganet, anser vi dock att det finns starka skäl för att låta tillsynsorganets tillsyn omfatta också den verkställande direktören. En särskild regel om detta finns för övrigt vad avser dualistiskt organiserade europabolag (25 § lagen om europabolag; se även prop. 2003/04:112 s. 84). Mot denna bakgrund föreslår vi att en motsvarande regel införs såvitt gäller europakooperativ.

5.17

Val av ledamöterna i ledningsorganet

Regeringens bedömning: Det bör inte införas bestämmelser som av-

viker från SCE-förordningens regel om att ledamöterna i lednings-

organet utnämns av tillsynsorganet.

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens

bedömning (se promemorian s. 183).

130

Remissinstanserna: Föreningen Kooperativ Utveckling i Sverige har Prop. 2005/06:150 ifrågasatt promemorians bedömning och förordat att stämman ges rätt att utnämna ledningsorganets ledamöter. Övriga remissinstanser har inte haft några invändningar mot promemorians bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Som har framgått tidigare skall det i ett europakooperativ som är organiserat enligt det dualistiska sys- temet finnas ett ledningsorgan och ett tillsynsorgan. I artikel 39.2 i SCE- förordningen anges att ledamöterna i tillsynsorganet skall utses av före- ningsstämman. Ledamöterna i ledningsorganet skall enligt huvudregeln utnämnas av tillsynsorganet (artikel 37.2). En medlemsstat får emellertid föreskriva, eller ge möjlighet att i stadgarna ange, att ledamöterna i led- ningsorganet skall utnämnas och entledigas av föreningsstämman på samma sätt som sker i de kooperativ som har sitt säte inom dess territo- rium. Möjligheten att meddela föreskrifter av detta slag gäller sålunda endast för de medlemsstater som har nationella bestämmelser om dualis- tiskt organiserade föreningar. I Sverige finns inte några sådana bestäm- melser. För svensk del saknas följaktligen förutsättningar att införa bestämmelser som avviker från SCE-förordningens regel om att ledamö- terna i ledningsorganet utnämns av tillsynsorganet. Samma bedömning har för europabolagens del gjorts i prop. 2003/04:112 s. 84 f.

5.18

Tidsbegränsning av uppdrag som ledamot i vissa fall

Regeringens förslag: Om en ledamot av tillsynsorganet utses till

ledamot i ledningsorganet, skall uppdraget som ledamot i lednings-

organet få sträcka sig längst två månader.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se

promemorian s. 183).

Remissinstanserna: Föreningen Kooperativ Utveckling i Sverige har

förordat att ledamotens uppdrag i tillsynsorganet skall upphöra automa-

tiskt när denne har utsetts till ledamot i ledningsorganet. Övriga remiss-

instanser har lämnat förslaget utan erinran.

Skälen för regeringens förslag: I artikel 37.3 i SCE-förordningen

föreskrivs att ingen samtidigt får vara ledamot i europakooperativets led-

ningsorgan och dess tillsynsorgan. Dock får enligt samma bestämmelse

tillsynsorganet i händelse av vakans utse någon av sina ledamöter till

ledamot i ledningsorganet, varvid dennes uppdrag som ledamot i tillsyns-

organet tillfälligt upphävs. En medlemsstat får föreskriva att denna

period skall vara tidsbegränsad.

Föreningen Kooperativ Utveckling i Sverige har ansett att ett uppdrag

som ledamot i tillsynsorganet skall upphöra automatiskt om ledamoten

har utsetts till ledamot i ledningsorganet. Som framgått ovan är detta

också innebörden av SCE-förordningen. Några särskilda bestämmelser

om saken i svensk lagstiftning behövs således inte.

När det gäller frågan om tidsbegränsning av uppdrag som ledamot i

ledningsorganet i nu aktuellt fall kan det konstateras att motsvarande

fråga var föremål för bedömning i lagstiftningsärendet om europabolag

(prop. 2003/04:112 s. 85). Där konstaterades att den ovan beskrivna

situationen kan antas inträffa endast i undantagsfall och att de problem

131

som är förenade med att en ledamot i tillsynsorganet tillfälligt lämnar sin Prop. 2005/06:150 befattning för att i stället ingå i ledningsorganet som regel får anses vara av begränsad omfattning. Trots detta ansågs det oförenligt med grun- derna för regleringen att låta ett sådant tillstånd bestå under någon längre tid. I lagen om europabolag infördes därför en gräns på två månader (se 19 § lagen om europabolag). Det saknas anledning att göra en annan bedömning i fråga om europakooperativen. Möjligheten att införa natio- nella bestämmelser som begränsar den period då en ledamot av tillsyns- organet får vara ledamot i ledningsorganet bör därför utnyttjas även i nu aktuellt sammanhang. I likhet med vad som gäller för europabolagen föreslår vi att gränsen sätts vid två månader.

5.19

Antalet ledamöter i europakooperativets organ

Regeringens förslag: För europakooperativ med säte i Sverige skall

det uppställas krav på ett minsta antal ledamöter i förvaltnings-, led-

nings- och tillsynsorganen. Förvaltnings- och ledningsorganen skall

bestå av minst tre ledamöter medan det i tillsynsorganet skall finnas

minst fem ledamöter. Förvaltnings- och ledningsorganen i europa-

kooperativ som driver bankrörelse eller ger ut elektroniska pengar

skall dock alltid bestå av minst fem ledamöter.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se

promemorian s. 184).

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd-

ningar mot promemorians förslag.

Skälen för regeringens förslag: I artiklarna 37.4, 39.4 och 42.2 i

SCE-förordningen anges att antalet ledamöter i förvaltnings-, lednings-

och tillsynsorganen skall fastställas i europakooperativets stadgar. I

samtliga fall ger emellertid förordningen medlemsstaterna en möjlighet

att i nationell lagstiftning fastställa ett lägsta och/eller högsta antal

ledamöter i dessa organ. När det gäller tillsynsorganet är det även möjligt

att bestämma att det skall bestå av ett visst antal ledamöter.

Lednings- och förvaltningsorganen i ett europakooperativ motsvaras

närmast av styrelsen i en svensk ekonomisk förening. Det framstår då

som naturligt att ställa samma krav på dessa organs sammansättning som

de som gäller för en ekonomisk förening. Av 6 kap. 1 § första stycket

föreningslagen framgår att en ekonomisk förening skall ha en styrelse

med minst tre ledamöter. Detsamma bör enligt vår mening lämpligen

gälla för lednings- och förvaltningsorganen i ett europakooperativ med

säte i Sverige. Det finns inte någon övre gräns för antalet styrelseleda-

möter i svenska ekonomiska föreningar. Vi föreslår inte någon sådan

gräns heller när det gäller motsvarande organ i ett europakooperativ.

För medlemsbanker och institut för elektroniska pengar gäller att

sådana företag skall ha en styrelse med minst fem ledamöter (6 kap. 1 §

första stycket lagen om medlemsbanker och 2 kap. 9 § första stycket

lagen om utgivning av elektroniska pengar). Lednings- och förvaltnings-

organen i ett europakooperativ som driver bankrörelse eller ger ut

elektroniska pengar bör därför, i konsekvens med resonemanget ovan, ha

minst fem ledamöter.

132

Som tidigare har angetts förekommer inte den dualistiska organisa- Prop. 2005/06:150 tionsmodellen för ekonomiska föreningar i Sverige. Genom SE-förord-

ningen och lagen om europabolag har det emellertid införts bestämmelser om dualistiskt organiserade europabolag. Sådana europabolag skall ha ett tillsynsorgan bestående av minst fem ledamöter (23 § första stycket lagen om europabolag). Tillsynsorganet i dualistiskt organiserade europa- kooperativ skall fylla väsentligen samma funktion som dess motsvarighet i europabolagen. Ett motsvarande krav på minst fem ledamöter bör mot den bakgrunden lämpligen uppställas i svensk lag även när det gäller tillsynsorganet i europakooperativ med säte i Sverige.

5.20

Monistiskt organiserade europakooperativ

Regeringens förslag: Bestämmelserna i föreningslagen, lagen om

medlemsbanker och lagen om understödsföreningar samt i andra för-

fattningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på förvalt-

ningsorganet eller dess ledamöter, såvida inte annat följer av författ-

ningen i fråga eller av SCE-förordningen.

Regeringens bedömning: Det bör inte införas några bestämmelser

om att vissa kategorier av transaktioner alltid skall ingå i stadgarnas

förteckning över transaktioner som kräver beslut av ett tillstånds-

givande organ.

Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med rege-

ringens förslag och bedömning (se promemorian s. 186).

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd-

ningar mot promemorians förslag och bedömning.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: Av artikel 8 i SCE-

förordningen följer, som tidigare har framgått, att svenska regler i före-

ningslagen och annan på kooperativa föreningar tillämplig lagstiftning

skall tillämpas på europakooperativ med säte i Sverige i frågor som inte

regleras i SCE-förordningen. När det gäller de olika organ som skall

finnas i ett europakooperativ, finns det anledning att klarlägga innebör-

den av denna generella utfyllnadsbestämmelse. Det är nämligen inte

självklart vilka regler i den svenska lagstiftningen som skall vara

tillämpliga på respektive organ och dess ledamöter. Särskilda regler om

detta bör därför tas in i den svenska lagen. När det gäller monistiskt

organiserade europakooperativ är det därvid, såsom tidigare har konsta-

terats, naturligt att jämställa förvaltningsorganet i ett europakooperativ

med styrelsen i en svensk ekonomisk förening. Vi föreslår därför att det i

den svenska lagen om europakooperativ tas in en bestämmelse av

innebörd att bestämmelserna i föreningslagen om styrelsen eller dess

ledamöter skall tillämpas på förvaltningsorganet i ett europakooperativ

eller dess ledamöter (jfr 22 § lagen om europabolag). I likhet med vad

som gäller enligt den motsvarande bestämmelsen i lagen om europa-

bolag, bör den generella hänvisningen inte gälla i de fall då annat följer

av SCE-förordningen. Vidare kan det förekomma särskilda bestämmelser

om saken i andra författningar (se förslaget till lag om ändring i lagen

[1987:1245] om styrelserepresentation för de privatanställda i prop.

2005/06:170 Arbetstagarinflytande i europakooperativ). I lagen om

133

europakooperativ bör därför undantag göras även för de fall då annat Prop. 2005/06:150 följer av författningen i fråga. Motsvarande bestämmelser bör tas in i lagen om medlemsbanker och lagen om understödsföreningar. Såsom konstaterades i lagstiftningsärendet om europabolag, medför en sådan generell hänvisning som har föreslagits ovan att det inte finns behov av att i den svenska lagstiftningen i detalj reglera vad som skall gälla för förvaltningsorganet och dess ledamöter (se prop. 2003/04:112 s. 87). I några avseenden anges emellertid i SCE-förordningen att med- lemsstaterna skall eller får utfärda särskilda regler om förvaltnings- organet. En sådan fråga gäller antalet ledamöter i organet. Den frågan har behandlats i avsnitt 5.19. I det följande tas en annan sådan fråga upp. Enligt artikel 48.1 i SCE-förordningen skall ett europakooperativs stadgar innehålla en förteckning över de kategorier av transaktioner för vilka det krävs ett uttryckligt beslut av förvaltningsorganet eller med- givande från föreningsstämman. Svensk rätt innehåller inte någon direkt motsvarande regel. Det krävs alltså inte att stadgarna i en svensk eko- nomisk förening skall ange vilka slags frågor som kräver styrelsens eller stämmans beslut. Inget hindrar i och för sig att en svensk ekonomisk förening tar in en uppräkning av det angivna slaget i stadgarna, så länge som uppräkningen är förenlig med tvingande lagregler om vem som beslutar i särskilda frågor. I artikel 48.3 anges att en medlemsstat får bestämma vilka kategorier av transaktioner samt vilket tillståndsgivande organ som under alla omständigheter skall finnas upptagna i den ovan nämnda förteckningen för de europakooperativ som är registrerade på medlemsstatens territo- rium. Ur svensk synvinkel framstår det emellertid som främmande att ställa upp några särskilda krav på vad stadgarna i ett europakooperativ skall innehålla i detta hänseende. Sverige bör således inte införa regler av detta slag. Vi återkommer i avsnitt 5.21 till hur Sverige bör hantera den mot- svarande valmöjlighet som artikel 48 ger med avseende på dualistiskt organiserade europakooperativ.

5.21

Dualistiskt organiserade europakooperativ

Regeringens förslag: Bestämmelserna i föreningslagen och i andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på led- ningsorganet eller dess ledamöter, såvida inte annat följer av författ- ningen i fråga eller av SCE-förordningen.

När det gäller tillsynsorganet och dess ledamöter skall vissa särskil- da bestämmelser i föreningslagen om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas, bl.a. de som avser

bosättningskrav och obehörighetsgrunder för ledamöterna,

jäv för ledamot,

krav på medlemskap för ledamöterna,

protokollföring, och

ledamöternas skadeståndsansvar.

Tillsynsorganet skall, utöver vad som anges i SCE-förordningen, ut- öva tillsyn över den verkställande direktörens förvaltning samt inför den föreningsstämma där årsredovisningen skall behandlas yttra sig 134

över redovisningen samt ledningsorganets och den verkställande direktörens förvaltning. Vidare skall tillsynsorganet kunna besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av transaktioner i europa- kooperativet. I fråga om europakooperativ som driver bank- eller försäkringsrö- relse skall, i stället för reglerna i 1987 års föreningslag, motsvarande associationsrättsliga regler i lagen om medlemsbanker eller lagen om understödsföreningar i kombination med 1951 års föreningslag om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter. När det gäller europakooperativ som driver bankrörelse eller annan tillståndspliktig finansiell verksamhet skall vidare vissa verksamhetsspecifika regler avseende styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter. Dessa bestämmelser avser bl.a. ledningsprövning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 188). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några in- vändningar mot promemorians förslag. Sveriges advokatsamfund har framhållit att gränserna för skadeståndsansvaret för tillsynsorganets leda- möter framstår som oklara. Föreningen Kooperativ Utveckling i Sverige har avstyrkt förslagen att låta tillsynsorganet utöva tillsyn över verk- ställande direktörens förvaltning och att ge tillsynsorganet möjlighet att besluta att dess medgivande skall krävas för vissa kategorier av transaktioner. Riksbanken har framfört att det tydligt bör framgå av riks- bankslagen att en ledamot av Riksbankens fullmäktige eller direktion inte kan vara ledamot eller suppleant i tillsynsorganet för ett dualistiskt organiserat europakooperativ eller europabolag om detta står under tillsyn av Finansinspektionen. Skälen för regeringens förslag Allmänt Föreningslagen innehåller, som tidigare har påpekats, inte några regler om föreningar som är organiserade enligt den dualistiska modellen. I artikel 37.5 i SCE-förordningen föreskrivs att en medlemsstat som saknar bestämmelser om ett dualistiskt system får vidta lämpliga åtgärder rörande europakooperativ. Det kan konstateras att förordningens reglering av de olika förenings- organen är av övergripande karaktär och att det finns åtskilliga frågor som inte behandlas i förordningen. När det gäller de dualistiskt organi- serade europakooperativen finns det i dessa frågor inte i motsats till vad som gäller för monistiskt organiserade europakooperativ några svenska regler att falla tillbaka på. Det finns därför behov av att utnyttja den möjlighet som förordningen ger att utfärda kompletterande svenska bestämmelser för dessa europakooperativ. Det kan för övrigt konstateras att det i lagen om europabolag har införts kompletterande bestämmelser vad gäller dualistiskt organiserade europabolag (jfr prop. 2003/04:112 s. 87 ff.). Prop. 2005/06:150 135 Ledningsorganet har i allt väsentligt samma funktion som styrelsen i en svensk ekonomisk förening. Det är mot den bakgrunden naturligt att svenska bestämmelser om styrelsen tillämpas på ledningsorganet när en viss fråga inte regleras i förordningen. Vi föreslår att en särskild före- skrift om detta tas in i den nya lagen om europakooperativ. Föreskriften kan lämpligen ges den innebörden att bestämmelserna i föreningslagen och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter, såvida inte annat följer av SCE- förordningen eller författningen i fråga. Detta överensstämmer med vad som har föreslagits i det föregående avsnittet beträffande förvaltnings- organet i ett monistiskt organiserat europakooperativ samt även med vad som gäller beträffande europabolag. En sådan generell hänvisning till nationell rätt är inte ändamålsenlig när det gäller tillsynsorganet, eftersom svensk föreningsrätt saknar egentlig motsvarighet till detta organ. Vad som här bör komma i fråga är i stället att komplettera förordningens regler i vissa särskilda avseenden. I det följande diskuteras i vilka avseenden sådana kompletteringar behövs. Tillsynsorganets befogenheter Enligt SCE-förordningen skall tillsynsorganet utnämna och entlediga ledamöterna i ledningsorganet (artikel 37.2), kontrollera hur lednings- organet genomför sina uppgifter (artikel 39.1) samt i vissa fall samman- kalla föreningsstämma (artikel 54.2). Vid bedömningen av om tillsyns- organet bör ges några ytterligare uppgifter och befogenheter finns det anledning att se på hur dessa frågor har reglerats i lagen om europabolag. Jämförelser kan också göras med den finska föreningslagen (lag om andelslag), som innehåller bestämmelser om ett organ, förvaltningrådet, som kan liknas vid SCE-förordningens tillsynsorgan. Enligt båda dessa lagar har tillsynsorganet/förvaltningsrådet i uppgift att övervaka styrel- sens och den verkställande direktörens förvaltning av bolagets/före- ningens angelägenheter. Detta överensstämmer således i princip med vad som föreskrivs om tillsynsorganets uppgift i SCE-förordningen (artikel 39.1), låt vara att SCE-förordningen inte nämner den verkställande direktören i detta sammanhang. Föreningen Kooperativ Utveckling i Sverige har, såsom redogjorts för i avsnitt 5.16, avstyrkt förslaget att låta tillsynsorganets tillsyn omfatta även den verkställande direktören. Såsom vi konstaterade där finns det emellertid, bl.a. med hänsyn till att arbets- tagarinflytandet i dualistiskt organiserade europakooperativ kommer att utövas genom tillsynsorganet, starka skäl som talar för att tillsynen bör omfatta även den verkställande direktören. Vi föreslår därför att det, för svensk del, i nationell rätt tas in en kompletterande föreskrift om att tillsynsorganets kontroll skall omfatta även denna del av förvaltningen. I den finska lagen föreskrivs vidare att förvaltningsrådet till ordinarie föreningsstämma skall avge ett yttrande med anledning av bokslutet. En motsvarande bestämmelse finns även i 17 § lagen om europabolag. Såsom anfördes i lagstiftningsärendet om europabolag får uppgiften att upprätta ett särskilt yttrande inför stämman anses vara av central bety- delse för att organet skall kunna fylla den avsedda funktionen (se prop. 2003/04:112 s. 89). Även en regel om detta bör således tas in i lagen om europakooperativ. Prop. 2005/06:150 136 Vid bedömningen av vilka uppgifter och befogenheter som tillsyns- organet i övrigt bör ha finns det anledning att understryka att det enligt artikel 37.1 i SCE-förordningen är ledningsorganet som skall ansvara för europakooperativets ledning. Vid sidan av uppgiften att utnämna och entlediga ledamöterna i ledningsorganet har tillsynsorganet till uppgift att kontrollera i betydelsen granska och övervaka förvaltningen av europakooperativet. SCE-förordningen anger också uttryckligen i artikel 39.1 att tillsynsorganet för egen del inte får ha några befogenheter att leda europakooperativet eller företräda europakooperativet gentemot tredje man. Att ge tillsynsorganet en aktiv roll i europakooperativets förvaltning skulle således strida mot SCE-förordningen. Det kan därför inte komma i fråga att tilldela tillsynsorganet några rena förvaltnings- uppgifter. Däremot är det självfallet angeläget att tillsynsorganet ges goda förutsättningar att på ett effektivt sätt utöva sin kontrollfunktion, inte minst eftersom arbetstagarnas inflytande utövas i detta organ. Det kan därför finnas anledning att ytterligare utnyttja de möjligheter som förordningen ger i detta avseende. I detta sammanhang är artikel 48 i SCE-förordningen av särskilt intresse. I artikel 48.1 föreskrivs att europakooperativets stadgar skall innehålla en förteckning över de kategorier av transaktioner för vilka det krävs att ledningsorganet inhämtar tillsynsorganets eller förenings- stämmans medgivande. Vidare ges i artikel 48.3 medlemsstaterna en möjlighet att föreskriva att tillsynsorganet självt får besluta att dess medgivande skall inhämtas för vissa kategorier av transaktioner. I promemorian föreslogs att Sverige skulle utnyttja den möjligheten. Föreningen Kooperativ Utveckling i Sverige har avstyrkt promemorians förslag. Föreningen har bl.a. menat att en sådan befogenhet för tillsyns- organet skulle vara alltför vidlyftig med hänsyn till det begränsade inflytande som tillsynsorganet avses ha. Vi delar inte den uppfattningen. Genom att tilldela tillsynsorganet en sådan befogenhet blir det, såsom konstaterades i promemorian, möjligt för organet att utöva inflytande över beslut som medför större förändringar av europakooperativets verksamhet eller organisation och som därmed kan komma att påverka europakooperativets medlemmar eller anställda på ett påtagligt sätt. En sådan ordning står enligt vår uppfattning inte i strid med principen att tillsynsorganet inte skall ha några rena förvaltningsuppgifter. Att tillsyns- organet ges en sådan befogenhet innebär även att arbetstagarnas in- flytande i beslutsprocessen i europakooperativet stärks. Mot den bak- grunden delar vi den i promemorian redovisade uppfattningen att denna möjlighet bör utnyttjas. Samma bedömning gjordes för övrigt i lag- stiftningsärendet om europabolag. Där angavs som exempel på sådana beslut som kan kräva medgivande av tillsynsorganet beslut om försälj- ning av aktier i dotterföretag eller beslut om avskiljande eller nedlägg- ning av en verksamhetsgren (se prop. 2003/04:112 s. 90). När tillsynsorganet fattar ett beslut om krav på medgivande för vissa kategorier av transaktioner innebär det att ledningsorganets eller den verkställande direktörens befogenhet att fatta beslut inskränks i motsva- rande mån. För en tredje man som rättshandlar gentemot europakoope- rativet är det betydelsefullt att känna till en sådan inskränkning. Tillsyns- organets beslut bör således synliggöras. Det sker lämpligen genom att beslutet för att bli gällande måste registreras i europakooperativs- Prop. 2005/06:150 137 registret (se avsnitt 5.29). Det bör åvila tillsynsorganet att se till att beslutet ges in till Bolagsverket för registrering (jfr prop. 2003/04:112

s.

90).

I artikel 48.3 ges medlemsstaterna vidare en möjlighet att bestämma vilka kategorier av transaktioner samt vilket tillståndsgivande organ som under alla omständigheter skall finnas upptagna i stadgarna för europa- kooperativ med säte på dess territorium. Som konstaterades i förarbetena till lagen om europabolag skulle en lagreglering av det slaget på ett onödigt sätt lägga hinder i vägen för en sådan flexibilitet (se prop. 2003/04:112 s. 91). Några sådana regler bör således inte införas i den svenska lagstiftningen. Det bör i stället överlåtas till varje enskilt europa- kooperativ att, utifrån föreningens specifika förutsättningar och intressen, fritt avgöra hur stadgarna bör utformas i detta avseende. Detta överens- stämmer med den bedömning som har gjorts i det föregående avsnittet beträffande den motsvarande möjlighet som artikeln ger medlemsstaterna i fråga om monistiskt organiserade europakooperativ. Andra utfyllande regler Behovet av utfyllande regler för tillsynsorganet gör sig gällande även i andra frågor än de som gäller organets uppgifter. En sådan fråga är vilka bosättnings- och behörighetskrav som skall gälla för tillsynsorganets ledamöter. I artikel 46.2 i SCE-förordningen förutsätts att det finns nationella bestämmelser av detta slag som kan tillämpas på tillsynsorga- nets ledamöter. Det som ligger närmast till hands för svensk del är att låta relevanta bestämmelser i föreningslagen om styrelseledamöter om- fatta även tillsynsorganets ledamöter. En hänvisning till dessa bestäm- melser bör således tas in i den svenska lagen. Också när det gäller tillsynsorganets ledamöters skadeståndsansvar utgår SCE-förordningen från att det finns nationella bestämmelser som kan fylla ut förordningens reglering (se artikel 51). Även i detta avseende synes det naturligt att hänvisa till relevanta bestämmelser i svensk föreningsrätt, nämligen 13 kap. föreningslagen. I 13 kap. 1 § stadgas att styrelseledamot i vissa fall kan bli skadeståndsskyldig vid överträdelser av denna lag, alltså föreningslagen. Ordalydelsen av bestämmelsen gör att det skulle kunna ifrågasättas om en hänvisning till 13 kap. förenings- lagen verkligen leder till att överträdelser av bestämmelserna i SCE- förordningen eller i lagen om europakooperativ medför skadestånds- skyldighet på motsvarande sätt. I artikel 51 anges emellertid att leda- möterna i de olika föreningsorganen skall vara skadeståndsskyldiga i enlighet med de nationella bestämmelser som gäller för ekonomiska föreningar för förlust eller skada som tillfogas europakooperativet till följd av åsidosättande av skyldigheter enligt lagen eller stadgarna. I den engelska språkversionen av artikel 51 talas om ansvar för de skade- ståndsskyldiga following any breach on their part of the legal, statutory or other obligations inherent in their duties. Det sagda får anses inne- bära att nationella skadeståndsbestämmelser som i enlighet med artikel 51 tillämpas på ekonomiska föreningar skall gälla också för överträdelser av SCE-förordningen, lagen om europakooperativ och andra bestäm- melser i lag. Det bör därför inte införas några utfyllande svenska skade- ståndsbestämmelser. Vid den bedömningen har vi även beaktat att det får Prop. 2005/06:150 138 anses tveksamt om förordningen lämnar något utrymme för en sådan bestämmelse. Motsvarande fråga diskuterades i lagstiftningsärendet om europabolag. Där konstaterades att nationella skadeståndsbestämmelser skall gälla också för överträdelser av SE-förordningen etc. (se prop. 2003/04:112 s. 91). Vi föreslår således att det i den nya lagen om europa- kooperativ, såvitt gäller tillsynsorganets ledamöter, tas in en hänvisning till bestämmelserna i 13 kap. föreningslagen. Sveriges advokatsamfund har ansett att gränserna för skadestånds- ansvaret för tillsynsorganets ledamöter blir oklara med den föreslagna ordningen. Vi delar inte den uppfattningen. Den föreslagna hänvisningen innebär att ledamöter i tillsynsorganet kommer att ingå i den krets av funktionärer som enligt 13 kap. 1 § kan åläggas ett skadeståndsansvar gentemot europakooperativet, kooperativets medlemmar och andra. I det enskilda fallet måste dock ansvaret bedömas utifrån de uppgifter och den insyn i europakooperativet som den ifrågavarande funktionären har. Det innebär att utgångspunkten för bedömningen av ansvaret för en ledamot i tillsynsorganet kommer att vara en annan än när det gäller exempelvis en styrelseledamot, precis som utgångspunkterna för ansvarsbedömningen i dag skiljer sig åt mellan de personer som omfattas av 13 kap. 1 §. En genomgång av föreningslagens bestämmelser om styrelsen och dess ledamöter ger vid handen att det finns ytterligare ett antal bestämmelser som lämpligen bör gälla även för tillsynsorganet och dess ledamöter. Det gäller t.ex. bestämmelserna i 6 kap. föreningslagen om en styrelseleda- mots förtida avgång, om krav på medlemskap i föreningen, om jäv för styrelseledamöter samt om protokollföring vid styrelsesammanträden. Vi föreslår alltså att den nya lagen hänvisar även till dessa bestämmelser. I lagrådsremissen föreslogs vidare, efter förebild i 18 § lagen om europabolag, en särskild bestämmelse om ordförandens ansvar för sammankallande av tillsynsorganet. Eftersom saken regleras i SCE- förordningen (artikel 41.2) är emellertid, såsom Lagrådet har påpekat, en sådan bestämmelse överflödig. Vi föreslår därför inte någon sådan bestämmelse. Artikel 50.1 i SCE-förordningen innehåller bestämmelser om de olika föreningsorganens beslutförhet och majoritetsregler vid beslutsfattande. I artikel 50.2 föreskrivs att, såvida inte stadgarna innehåller någon be- stämmelse därom, varje organs ordförande skall ha utslagsröst. Om arbetstagarmedverkan föreskrivs i enlighet med SCE-direktivet, får med- lemsstaterna enligt artikel 50.3 föreskriva att tillsynsorganets beslutförhet och beslutsfattande i stället skall regleras av de föreskrifter som under samma förhållanden gäller för nationella kooperativa föreningar. Med hänsyn till att det i den svenska lagstiftningen inte finns någon motsva- righet till tillsynsorganet, blir det emellertid för svensk del inte aktuellt att avvika från förordningens bestämmelser i dessa avseenden. Till tillsynsorganets uppgifter enligt SCE-förordningen hör som ovan har nämnts att kontrollera ledningsorganets och den verkställande direktörens förvaltning. Det är naturligt att reglerna om revision i 8 kap. föreningslagen skall tillämpas också på europakooperativets lednings- organ och verkställande direktör. Revisorn kommer därmed att utöva tillsyn över dessa. I enlighet med den bedömning som gjordes i lagstift- ningsärendet om europabolag anser vi däremot inte att revisorns tillsyn bör omfatta tillsynsorganet (se prop. 2003/04:112 s. 92 f.). En sådan Prop. 2005/06:150 139 tillsyn skulle nämligen, med hänsyn till tillsynsorganets funktion och uppgift, vara en främmande uppgift för svenska revisorer. Det bör inte heller ankomma på föreningsstämman att besluta om ansvarsfrihet för tillsynsorganet. Trots det sagda finns det några bestämmelser i 8 kap. föreningslagen som bör tillämpas också i förhållande till tillsynsorganet. Det gäller exempelvis bestämmelserna i 8 kap. 7 § föreningslagen om revisorsjäv; en ledamot i tillsynsorganet bör sålunda inte kunna fungera som revisor i europakooperativet. För att tillsynsorganets granskande verksamhet skall underlättas är det vidare, såsom konstaterades i lagstiftningsärendet om europabolag, lämpligt att organet får tillgång till samma information från revisorn som ledningsorganet och den verkställande direktören (se prop. 2003/04:112 s. 93). Det gäller exempelvis sådana erinringar som revisorn i samband med revisionen kan komma att framställa enligt 8 kap. 14 § föreningslagen. Vidare bör 8 kap. 11 § föreningslagen om föreningsorga- nens skyldighet att lämna revisorn upplysningar gälla även för tillsyns- organet. Särskilt om finansiella föreningar Europakooperativ med säte i Sverige som avser att driva finansiell verk- samhet kommer att omfattas av såväl de associationsrättsliga bestämmel- serna i föreningslagen som de särskilda rörelse- och associationsrättsliga regler som gäller för medlemsbanker, kreditmarknadsföreningar, under- stödsföreningar, börser m.fl. Som ovan har framgått föreslår vi att bestämmelserna i föreningslagen och i andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter, om inte annat följer av författ- ningen i fråga eller av SCE-förordningen. Därigenom kommer lednings- organet i ett finansiellt kooperativ att omfattas av de bestämmelser om styrelsen som finns i de särskilda författningar som reglerar de finansiella kooperativens verksamhet. När det gäller tillsynsorganet föreslås ovan att vissa bestämmelser i föreningslagen om styrelsen och dess ledamöter skall tillämpas på tillsynsorganet och dess ledamöter. Dessutom föreslås för tillsynsorganet vissa kompletterande bestämmelser i lagen om europakooperativ. Utöver dessa bestämmelser finns det behov av fler utfyllande regler för tillsyns- organ i finansiella kooperativ. För europakooperativ som har karaktär av medlemsbanker eller understödsföreningar är det exempelvis nödvändigt att införa särskilda bestämmelser, som hänvisar till de associations- rättsliga bestämmelser som finns i lagen om medlemsbanker respektive lagen om understödsföreningar. I den finansiella lagstiftningen finns det dessutom ett antal särskilda bestämmelser om styrelsen. Dessa bestämmelser kan vara antingen sådana som inte har någon motsvarighet i de allmänna bestämmelserna i föreningslagen eller sådana som skall tillämpas i stället för bestäm- melserna i föreningslagen. Det är därför nödvändigt att göra en bedöm- ning av vilka bestämmelser i den finansiella lagstiftningen om styrelsen eller dess ledamöter som skall tillämpas också på tillsynsorganet eller dess ledamöter. Prop. 2005/06:150 140 En förutsättning för att en svensk ekonomisk förening skall få tillstånd att driva finansiell verksamhet är med viss variation i utformningen av bestämmelserna att de personer som ingår i föreningens ledning har den insikt och den erfarenhet som måste krävas av dem samt även i övrigt är lämpade för en sådan uppgift. Lämplighetsprövningen omfattar styrelse, verkställande direktör och dennes ställföreträdare. Om någon som inte uppfyller lämplighetskraven ingår i föreningens ledning, utgör det grund för att återkalla ett meddelat tillstånd. Det nu redovisade gäller dock inte för understödsföreningar. När det gäller dualistiskt organiserade europakooperativ som avser att driva tillståndspliktig finansiell verksamhet uppkommer frågan om tillsynsorganets ledamöter också bör omfattas av de bestämmelser om lämplighet som gäller för styrelseledamöterna i svenska ekonomiska föreningar som driver verksamhet av samma slag. I förarbetena (prop. 1995/96:173 s. 84 f.) till reglerna om lämplighets- krav på ledningen i en bank regler som numera finns i 3 kap. 2 § första stycket 4 lagen om bank- och finansieringsrörelse uttalades bl.a. följande. Banker och andra kreditinstitut har en central uppgift i det finansiella systemet. Det är därför väsentligt att verksamheten bedrivs på ett sunt sätt. Vikten av detta har ansetts motivera att det ställs vissa krav på större ägare i en bank. Samma förhållanden utgör skäl att uppställa lämplighetskrav för en banks ledning. Med en banks ledning avses i första hand ledamöterna i bankens styrelse. Prövningen skall således omfatta styrelsen, verkställande direktören och dennes ställföreträdare, dvs. de personer som har det yttersta ansvaret för hur verksamheten bedrivs. Styrelse och verkställande direktör utövar den omedelbara led- ningen av banken och har det direkta ansvaret för verksamheten. Den som ingår i ledningen bör ha de kvalifikationer som fordras för att driva rörelsen på ett korrekt sätt. Det finns därför anledning att ställa strängare krav beträffande lämpligheten när det gäller den som ingår i ledningen för en bank än då fråga är om den som avser att förvärva eller redan äger ett kvalificerat innehav. Av dem som ingår i en banks ledning bör fordras ett tillräckligt kunnande på området eller i vart fall förmågan att skaffa sig sådan kunskap. Viss erfarenhet från näringsverksamhet eller något annat område av betydelse för uppgiften bör också förutsättas. Vidare bör den som ingår i ledningen ha de personliga egenskaper i fråga om om- dömesgillhet som uppgiften kräver. I den nämnda propositionen föreslogs också att i huvudsak motsvaran- de regler skulle införas för bl.a. kreditmarknadsföretag och försäkrings- bolag. Sedan den 1 januari 2006 gäller också motsvarande regler för understödsföreningar som driver verksamhet avseende tjänstepensions- försäkring (se prop. 2004/05:165). I dualistiskt organiserade europakooperativ är det ledningsorganet som skall ansvara för kooperativets ledning (se artikel 37.1 i SCE-förord- ningen). Tillsynsorganet får inte självt ha några befogenheter att leda europakooperativet (artikel 39.1). Genom att det är tillsynsorganet och inte föreningsstämman som utnämner och entledigar ledamöterna i ledningsorganet (artikel 37.2) kommer ledamöterna i tillsynsorganet emellertid att ha möjlighet att i vart fall indirekt påverka kooperativets löpande verksamhet. På tillsynsorganet ankommer också att kontrollera ledningsorganets och den verkställande direktörens förvaltning. Därtill Prop. 2005/06:150 141 skall tillsynsorganet som tidigare angetts yttra sig över årsredovis- ningen samt ledningsorganets och den verkställande direktörens förvalt- ning inför den föreningsstämma där redovisningen skall behandlas. Det föreslås också att tillsynsorganet skall kunna besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av transaktioner i kooperativet. Tillsynsorganet och dess ledamöter kommer således att ha en viktig och framträdande roll i europakooperativ som är organiserade enligt det dualistiska systemet. Härtill bör man beakta att allmänhetens förtroende för de föreningar som driver finansiell verksamhet har stor betydelse för att finansmarknaden skall fungera väl samt det samband som finns mellan förtroendet för dessa föreningar och de personer som deltar i led- ningen av verksamheten. Skälen för att uppställa lämplighetskrav för styrelseledamöter gör sig gällande också i fråga om ledamöterna i tillsynsorganet. Bestämmelserna om lämplighetsprövning bör således tillämpas också på ledamöterna i tillsynsorganet. När det gäller europakooperativ som driver försäkrings- rörelse bör de dock bara gälla för ledamöter i tillsynsorganet i europa- kooperativ som driver verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring, eftersom sådana lämplighetskrav för styrelseledamöter bara uppställs för understödsföreningar som driver motsvarande verksamhet. I författningskommentaren kommer vissa ytterligare bestämmelser som bör gälla för tillsynsorganet eller dess ledamöter att tas upp. Riksbankslagen I lagen (1988:1385) om Sveriges riksbank finns bestämmelser som anger förutsättningarna för valbarhet till fullmäktige och direktionen i Riks- banken. Till valbarhetskriterierna hör att ledamöter i fullmäktige eller direktionen inte får vara ledamot eller suppleant i styrelsen för en bank eller annat företag som står under Finansinspektionens tillsyn (2 kap. 1 § första stycket 3 och 3 kap. 1 § första stycket 5 riksbankslagen). Vid tillämpningen av dessa bestämmelser kommer ledningsorganet att jämställas med styrelsen. Detta följer av den ovan föreslagna regeln som anger att bestämmelserna i föreningslagen och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. För att bestämmelsen även uttryckligen skall utesluta att en ledamot ingår som ledamot i tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europa- kooperativ, skulle bestämmelsen behöva ändras. Som framgår av vad som sagts i det föregående gäller nämligen samma bestämmelser för styrelse och tillsynsorgan endast i de fall som uttryckligen anges. Utöver de valbarhetskriterier som specificeras får emellertid en leda- mot av fullmäktige eller direktionen inte inneha annan anställning eller annat uppdrag som gör personen olämplig att vara ledamot (se 2 kap. 1 § första stycket 4 och 3 kap. 1 § första stycket 6 riksbankslagen). Att en ledamot i fullmäktige eller i direktionen ingår i tillsynsorganet i ett europakooperativ torde vara en sådan omständighet som faller under den bestämmelsen. I motsats till vad Riksbanken har ansett bedömer vi därför att någon ändring i riksbankslagen inte är nödvändig. Prop. 2005/06:150 142

5.22

Enskilda ledamöters rätt till information

Prop. 2005/06:150

Regeringens förslag: Varje ledamot i tillsynsorganet skall ha rätt att på begäran få del av den information som krävs för utövandet av kontrollen över ledningsorganets och den verkställande direktörens förvaltning. Ledamöter i ledningsorganet och förvaltningsorganet skall ha en motsvarande rätt i fråga om information som krävs för utövandet av kontrollen över den verkställande direktörens förvalt- ning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 200). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt promemorians förslag eller lämnat det utan invändningar. Skälen för regeringens förslag: Det ankommer på tillsynsorganet att kontrollera hur ledningsorganet genomför sina uppgifter (artikel 39.1 i SCE-förordningen). För att utöva denna kontroll är det angeläget att organet har rätt att få del av erforderlig information från ledningsorganet. I artikel 40.3 ges tillsynsorganet en sådan rätt. Enligt andra meningen i samma artikel får en medlemsstat föreskriva att även varje ledamot av tillsynsorganet skall ha möjlighet att begära in informationen. Frågan om huruvida en sådan rätt borde införas för en enskild ledamot av tillsynsorganet i ett europabolag övervägdes i prop. 2003/04:112 (s. 96 f.). Där konstaterades att det finns skäl som talar såväl för som mot att sådana lagregler införs. Mot en reglering anfördes bl.a. att organet förutsätts fatta sina beslut och göra sina bedömningar kollegialt, varför det kan hävdas att alla ledamöter också bör ha tillgång till samma underlag för sina beslut. För en lagstadgad rätt till information för enskilda ledamöter i tillsynsorganet sades å andra sidan tala att en sådan möjlighet är ägnad att skapa bättre förutsättningar för ledamöterna att fullgöra sina uppgifter. Tillsynen kan därmed bli mer effektiv. Ett ytterligare skäl som framhölls för en sådan ordning var att en sådan regel skulle ge arbetstagarrepresentanterna en stärkt ställning, eftersom dessa i ett dualistiskt organiserat europabolag förekommer endast i tillsyns- organet. Sammanfattningsvis bedömdes övervägande skäl tala för in- förandet av en nationell bestämmelse som ger enskilda ledamöter av tillsynsorganet i ett europabolag rätt att få den information de begär. En sådan bestämmelse återfinns nu i 20 § lagen om europabolag. Tillsynsorganet i europabolag kommer att få sin motsvarighet i till- synsorganet i dualistiskt organiserade europakooperativ. Det är därför lämpligt att bestämmelserna om tillsynsorganen, så långt det är möjligt, är utformade på samma sätt. De ovan redovisade skälen för enskilda ledamöters rätt att begära information gör sig gällande även beträffande europakooperativen. Sammanfattningsvis anser vi att övervägande skäl talar för att en nationell bestämmelse av det slag som avses i artikel 40.3 andra meningen bör införas. Bestämmelsen bör utformas med motsva- rande bestämmelse i lagen om europabolag som förebild. Sålunda bör det föreskrivas att varje ledamot i tillsynsorganet skall ha rätt att från led- ningsorganet begära in all den information som krävs för att tillsyns- organet skall kunna utöva sin kontroll. 143 I lagen om europabolag har varje ledamot i ledningsorganet, liksom Prop. 2005/06:150 varje ledamot i förvaltningsorganet i monistiskt organiserade europa- bolag, givits motsvarande rätt till information från den verkställande direktören (25 och 26 §§; prop. 2003/04:112 s. 97). I konsekvens härmed bör bestämmelser om en sådan rätt införas även för ledamöterna i mot- svarande organ i ett europakooperativ.

5.23

Skall en juridisk person få vara ledamot i

europakooperativets organ?

Regeringens förslag: I lagen om ekonomiska föreningar, lagen om

medlemsbanker och lagen om understödsföreningar införs bestäm-

melser om att en juridisk person inte får vara styrelseledamot.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se

promemorian s. 201).

Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller

lämnat det utan invändningar. Föreningen Kooperativ Utveckling i

Sverige har dock efterfrågat ett förtydligande om detta i lagen om

europakooperativ genom en hänvisning till föreningslagen.

Skälen för regeringens förslag: I artikel 46.1 i SCE-förordningen

anges att det i stadgarna för ett europakooperativ får bestämmas att ett

bolag i den mening som avses i artikel 48 i fördraget skall ha rätt att vara

ledamot i ett organ, såvida inte annat stadgas i den på kooperativ

tillämpliga lagen i den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte.

Varken den svenska föreningslagen eller någon annan svensk författ-

ning innehåller något uttryckligt förbud mot att en juridisk person utses

till styrelseledamot i en ekonomisk förening, medlemsbank eller under-

stödsförening. En sedan länge gällande princip är emellertid att detta inte

är möjligt. Denna princip, som för övrigt gäller även för andra asso-

ciationsformer, är numera lagfäst i aktiebolagslagen (8 kap. 10 §).

Därigenom är det inte heller möjligt för ett europabolag med säte i

Sverige att ha en juridisk person som styrelseledamot (se prop.

2003/04:112 s. 98 f.).

I förarbetena till lagen om europabolag anfördes att det från ett syste-

matiskt perspektiv givetvis hade varit tilltalande att redan i det samman-

hanget införa motsvarande bestämmelser även för andra associations-

former, bl.a. ekonomiska föreningar. En sådan reform bedömdes emeller-

tid föra onödigt långt, med hänsyn till att det endast rörde sig om att

lagfästa en redan gällande princip.

Mot den angivna bakgrunden står det klart att det inte är lämpligt att en

juridisk person tillåts vara ledamot i något föreningsorgan i ett europa-

kooperativ med säte i Sverige. För att förhindra detta bör den princip som

redan anses gälla lagfästas. Det bör sålunda i föreningslagen, på motsva-

rande sätt som redan gjorts i aktiebolagslagen, tas in en bestämmelse om

att endast fysiska personer får utses till styrelseledamöter. En sådan

bestämmelse blir, till följd av hänvisningen till nationell rätt i SCE-

förordningen, tillämplig även på europakooperativ med säte i Sverige. Vi

anser därför inte att det är nödvändigt eller lämpligt att, såsom Före-

ningen Kooperativ Utveckling i Sverige har förordat, det tas in en sär-

144

skild bestämmelse om saken också i lagen om europakooperativ. Prop. 2005/06:150 Däremot bör motsvarande regler tas in i lagen om medlemsbanker och lagen om understödsföreningar.

5.24

Behörighet att företräda och binda ett

europakooperativ

Regeringens förslag: Det skall vara möjligt att i stadgarna för ett

europakooperativ med säte i Sverige bestämma att lednings- eller

förvaltningsorganet kan bemyndiga en person ensam eller flera perso-

ner i förening att företräda europakooperativet.

För ett europakooperativ med säte i Sverige som driver bank- eller

finansieringsrörelse skall gälla att europakooperativets firma, med

undantag för verkställande direktör i vissa fall, får tecknas bara av två

eller flera personer i förening.

Regeringens bedömning: Möjligheten att införa bestämmelser om

att ett europakooperativ inte skall vara bundet av handlingar som

företas av dess organ om dessa handlingar går utöver ändamålet med

kooperativets verksamhet bör inte utnyttjas.

Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med rege-

ringens förslag och bedömning (se promemorian s. 202).

Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har lämnat för-

slaget och bedömningen utan invändningar. Föreningen Kooperativ

Utveckling i Sverige har emellertid ansett att Sverige bör utnyttja möjlig-

heten att införa bestämmelser som begränsar europakooperativets bun-

denhet av handlingar som går utöver ändamålet med kooperativets verk-

samhet. Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala universitet har före-

slagit ett förtydligande i den föreslagna lagen om europakooperativ så att

det uttryckligen framgår av denna att det är lednings- eller förvaltnings-

organet som normalt företräder europakooperativet.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: SCE-förordningen

utgår från att om två eller flera ledamöter i ett lednings- eller förvalt-

ningsorgan har givits befogenhet att företräda ett europakooperativ,

denna befogenhet skall utövas kollektivt (artikel 47.1). Enligt samma

artikel kan emellertid lagstiftningen i den stat där europakooperativet har

sitt säte medge att annat föreskrivs i stadgarna. En sådan bestämmelse i

stadgarna skall kunna göras gällande mot tredje man när den har

offentliggjorts i enlighet med de bestämmelser om offentliggörande av

handlingar som är tillämpliga på publika aktiebolag. Enligt artikel 47.4

får en medlemsstat föreskriva att det i stadgarna kan medges att befogen-

het att företräda europakooperativet får ges en person ensam eller flera

personer i förening. Det får vidare föreskrivas att en sådan bestämmelse

skall kunna göras gällande mot tredje man under förutsättning att den

gäller den allmänna befogenheten. För detta skall dock krävas att stadge-

bestämmelsen har offentliggjorts i enlighet med vad som angetts ovan.

I 6 kap. 11 § föreningslagen regleras vilka som företräder en ekono-

misk förening och tecknar dess firma. Enligt första stycket är det styrel-

sen som företräder föreningen och som får teckna dess firma. Med styrel-

sen menas här den beslutande styrelsen. Enligt andra stycket kan styrel-

145

sen bemyndiga en styrelseledamot, verkställande direktören eller annan att företräda föreningen, om inte ett förbud mot sådant bemyndigande har tagits in i stadgarna. Vidare kan styrelsen bestämma att rätten att före- träda föreningen och teckna dess firma får utövas endast av två eller flera personer i förening. Detta är den enda inskränkning som får registreras. Att styrelsen i en ekonomisk förening utser någon eller några ledamö- ter eller andra personer att företräda föreningen, t.ex. vid avtal med tredje man, torde snarare vara regel än undantag. Det skulle vara synnerligen opraktiskt om rätten att företräda föreningen endast skulle kunna till- komma hela styrelsen som kollektiv. Det är mot den bakgrunden lämpligt att utnyttja möjligheten som ges i förordningen att i svensk lagstiftning införa en bestämmelse om att det i stadgarna för ett europakooperativ med säte i Sverige får anges att lednings- eller förvaltningsorganet skall kunna bemyndiga en person ensam eller flera personer i förening att före- träda europakooperativet. Som har framgått ovan följer det av SCE- förordningen att en sådan stadgebestämmelse, för att kunna göras gällan- de mot tredje man, måste offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i artikel 12, dvs. i enlighet med de nationella bestämmelser om offentlig- görande av handlingar som är tillämpliga på publika aktiebolag. För svensk del finns bestämmelser i detta avseende i 27 kap. aktiebolags- lagen. Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala universitet har ansett att den föreslagna bestämmelsen inte är fullständig såtillvida att den inte klargör att det normalt är lednings- eller förvaltningsorganet, eller inom ramen för den löpande förvaltningen, den verkställande direktören, som före- träder europakooperativet. Såsom fakultetsnämnden själv har påpekat anges emellertid detta i SCE-förordningen (se t.ex. artiklarna 37.1 och 42.1). Något ytterligare klargörande i det avseendet i den svenska lagen bör enligt vår uppfattning inte göras. Bestämmelser motsvarande de i 6 kap. 11 § föreningslagen finns för understödsföreningar i 27 § lagen om understödsföreningar med hänvis- ning till 2830 §§ i 1951 års föreningslag. Även för europakooperativ som driver försäkringsrörelse bör det därför införas en bestämmelse om att det i stadgarna för ett sådant kooperativ med säte i Sverige får be- stämmas att lednings- eller förvaltningsorganet skall kunna bemyndiga en person ensam eller flera personer i förening att företräda europa- kooperativet. För kreditmarknadsföreningar och medlemsbanker går dock den svenska regleringen längre. Det är för dessa företag utom i vissa fall för verkställande direktör inte tillåtet att firman tecknas bara av en person (se 12 kap. 5 § lagen om bank- och finansieringsrörelse och 6 kap. 14 § tredje stycket lagen om medlemsbanker). Det hänger samman med de särskilda skyddsintressena i sådana företag. Det saknas anledning att bedöma firmateckningsrätten i ett europakooperativ som driver motsvarande verksamhet på annat sätt. För ett europakooperativ med säte i Sverige som driver bank- eller finansieringsrörelse bör således gälla att europakooperativets firma, med undantag för verkställande direktör i vissa fall, får tecknas bara av två eller flera personer i förening. I artikel 47.2 i SCE-förordningen anges att ett europakooperativ för- pliktigas gentemot tredje man genom handlingar som företas av dess organ, även om handlingarna inte faller inom ramen för ändamålet med europakooperativets verksamhet. Detta gäller dock inte om handlingarna Prop. 2005/06:150 146 överskrider de befogenheter som lagstiftningen i den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte ger dessa organ eller medger att organen ges. Medlemsstaterna får dock föreskriva att ett europakooperativ inte skall bli bundet av handlingar som går utöver ändamålet med koopera- tivets verksamhet, om tredje man visste eller med hänsyn till omständig- heterna inte kunde vara ovetande om att handlingen gick utöver detta ändamål. Enligt föreningslagen skall föreningens ändamål alltid anges i stadgar- na (2 kap. 2 § första stycket 3). Föreningslagen innehåller inte någon särskild bestämmelse om att föreningsorganen inte får företa handlingar i strid med ändamålet. Detta har ansetts obehövligt eftersom redan stad- garna binder alla föreningens organ. I 6 kap. 14 § föreningslagen behand- las ställföreträdares överskridande av sin befogenhet och föreningens bundenhet gentemot tredje man m.m. Enligt bestämmelsen gäller en rättshandling inte mot föreningen om en ställföreträdare, när han eller hon företog rättshandlingen, överskred sin befogenhet och den mot vilken rättshandlingen företogs insåg eller borde ha insett att befogenhe- ten överskreds. Liknande bestämmelser finns för medlemsbanker i 6 kap. 16 § lagen om medlemsbanker och för understödsföreningar i 27 § lagen om understödsföreningar med hänvisning till 33 § i 1951 års före- ningslag. Om ett föreningsorgan eller dess ställföreträdare har företagit en handling i strid med ändamålet för föreningens verksamhet, innebär det ett överskridande av befogenheten och föreningen blir således inte bunden av handlingen om tredje man var i ond tro. I den situationen att ett föreningsorgan har överskridit sin behörighet i förhållande till ett annat föreningsorgan, dvs. om exempelvis styrelsen har vidtagit en åt- gärd som det enligt föreningslagen ankommer på stämman att vidta, medför åtgärden inga rättsverkningar mot föreningen. Detta gäller oav- sett om tredje man var i god tro eller inte. Artikel 47.2 motsvarar till sin lydelse artikel 9.1 i det första bolags- rättsliga direktivet (68/151/EEG). Den sistnämnda direktivbestämmelsen har föranlett ändringar i aktiebolagslagens bestämmelser (prop. 1993/94:196 s. 126 f.; se numera 8 kap. 42 § aktiebolagslagen). I det nämnda lagstiftningsärendet gjordes bedömningen att den särskilda undantagsregeln i artikel 9.1 om överskridande av bolagets verksamhets- föremål inte borde utnyttjas. Enligt aktiebolagslagens bestämmelser som i detta avseende är tillämpliga även på europabolag är ett bolag sålunda alltid bundet vid befogenhetsöverskridande genom överträdelse av verksamhetsföremålet. Detta är alltså en skillnad i förhållande till föreningslagen, enligt vilken motsvarande befogenhetsöverskridande om- fattas av den ovan beskrivna bestämmelsen om ondtroende tredje man (6 kap. 14 §). Föreningen Kooperativ Utveckling i Sverige har ansett att Sverige bör utnyttja möjligheten i artikel 47.2 att införa bestämmelser om att ett europakooperativ inte skall vara bundet av handlingar som går utöver ändamålet med kooperativets verksamhet. Föreningen har menat att de enskilda medlemmarnas möjligheter att övervaka föreningsorganens och deras företrädares handlingar i regel kommer att vara mer begränsade än vad de är i de flesta ekonomiska föreningar och att det bl.a. av det skälet är särskilt angeläget att inte frångå vad som i detta avseende gäller enligt föreningslagen. Prop. 2005/06:150 147 Såsom konstaterades i promemorian kommer emellertid skillnaderna Prop. 2005/06:150 mellan 6 kap. 14 § föreningslagen och den reglering som skall gälla för europakooperativ att vara betydande oavsett hur Sverige väljer att hante- ra den valmöjlighet som medlemsstaterna ges i artikel 47.2. Bl.a. följer direkt av SCE-förordningen att ett europakooperativ vid överträdelse av andra föreningsinterna föreskrifter kommer att vara bundet även mot en ondtroende motpart. Det kan även framhållas att i den mån ledamöter i föreningsorganen tillfogar europakooperativet förlust eller skada till följd av att de har åsidosatt sina skyldigheter, följer av artikel 51 i SCE- förordningen att de har ett skadeståndsansvar (jfr avsnitt 5.34). Mot bakgrund av det anförda anser vi, i överensstämmelse med vad som sägs i promemorian, att det är lämpligast att här ansluta till de över- väganden som gjordes vid genomförandet av det första bolagsrättsliga direktivet. Möjligheten som ges i artikel 47.2 att införa en bestämmelse om att ett europakooperativ inte skall vara bundet vid befogenhets- överskridanden genom handlingar i strid med europakooperativets ända- mål bör således enligt vår uppfattning inte utnyttjas. Därigenom åstad- kommer man en ordning som väsentligen överensstämmer med den som gäller för publika aktiebolag och europabolag.

5.25

När skall den första föreningsstämman hållas?

Regeringens bedömning: Möjligheten att införa regler om att den

första föreningsstämman skall äga rum inom arton månader efter

europakooperativets bildande bör inte utnyttjas.

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be-

dömning (se promemorian s. 207).

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd-

ningar mot promemorians bedömning.

Skälen för regeringens bedömning: Ett europakooperativ skall,

liksom en svensk ekonomisk förening, hålla föreningsstämma minst en

gång om året. Stämman skall hållas inom sex månader efter räkenskaps-

årets utgång. Även detta överensstämmer med svensk rätt (7 kap. 4 §

föreningslagen). För medlemsbanker gäller dock att stämman skall hållas

inom fyra månader efter utgången av räkenskapsåret (7 kap. 5 § lagen om

medlemsbanker) och för understödsföreningar kan kortare tid än sex

månader bestämmas i stadgarna (33 § lagen om understödsföreningar jfd

med 57 § 1 mom i 1951 års föreningslag). I SCE-förordningen ges med-

lemsstaterna en möjlighet att föreskriva att den första föreningsstämman i

europakooperativet skall äga rum inom arton månader efter europa-

kooperativets bildande (artikel 54.1). Något sådant krav finns inte i

svensk rätt. Enligt de svenska reglerna kan det inträffa att den första före-

ningsstämman inte hålls förrän närmare två år efter föreningens bildande.

En nybildad ekonomisk förening får nämligen utsträcka det första

räkenskapsåret att omfatta högst 18 månader från den tidpunkt då

bokföringsskyldigheten inträdde för föreningen (3 kap. 3 § bokförings-

lagen [1999:1078]).

En bestämmelse om att den första föreningsstämman i ett europa-

kooperativ måste hållas inom arton månader från föreningens bildande

148

skulle alltså innebära att det i detta avseende skulle ställas strängare krav Prop. 2005/06:150 på europakooperativ med säte i Sverige än på svenska ekonomiska före- ningar. En sådan särbehandling av europakooperativ framstår inte som motiverad. Vi anser därför att Sverige inte bör utnyttja möjligheten att införa regler av detta slag. Samma bedömning har gjorts för europa- bolagens del (prop. 2003/04:112 s. 99).

5.26

Investerande medlemmar och villkor för beslutförhet

Regeringens bedömning: Det bör inte vara möjligt för europakoope-

rativ med säte i Sverige att anta sådana personer som inte avser att

använda eller producera europakooperativets varor eller tjänster som

investerande medlemmar (stödmedlemmar). Det bör därför inte heller

införas särskilda bestämmelser om villkor för beslutförhet när det

gäller sådana medlemmar.

Särskilda bestämmelser om villkor för beslutförhet, när det gäller

förhållandet mellan röster som tilldelats i relation till kapitalinsats och

andra medlemmar i europakooperativ som deltar i finansiell verk-

samhet eller försäkringsverksamhet, bör inte införas.

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens

bedömning (se promemorian s. 208).

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt prome-

morians bedömning eller lämnat den utan invändningar. Svensk Handel,

Kooperativa institutet och Föreningen Kooperativ Utveckling i Sverige

har dock ansett att det, av bl.a. konkurrensskäl, bör vara möjligt för

europakooperativ med säte i Sverige att anta investerande medlemmar.

Skälen för regeringens bedömning: Enligt artikel 14.1 i SCE-förord-

ningen får det, om lagstiftningen i den medlemsstat där europakoope-

rativet har sitt säte medger det, i stadgarna bestämmas att personer som

inte räknar med att använda eller producera europakooperativets varor

och tjänster får antas som investerande medlemmar (stödmedlemmar). I

de fall sådana investerande medlemmar får antas, skall det enligt artikel

61.3 i stadgarna också anges vilka särskilda villkor för beslutförhet som

skall gälla i förhållande till övriga medlemmar. Medlemsstaterna skall ha

rätt att fastställa miniminivån för sådana särskilda beslutförhetsvillkor för

de europakooperativ som har sitt säte inom dess territorium.

Ett av grundkraven för att det skall vara fråga om en kooperativ före-

ning är enligt svensk rätt att medlemmarna skall delta i verksamheten

(det kooperativa kravet). I svensk föreningsrätt finns således inte

någon direkt motsvarighet till investerande medlemmar. Enligt 5 kap. 1 §

föreningslagen kan det visserligen i stadgarna för en ekonomisk förening

bestämmas att kapital, utöver medlemsinsatserna, får tillskjutas genom

särskilda insatser (förlagsinsatser) och att sådana insatser får tillskjutas

även av andra än medlemmar. Motsvarande gäller för medlemsbanker

(5 kap. 1 § lagen om medlemsbanker). Den som enbart är innehavare av

förlagsandelar är emellertid inte medlem i föreningen och har därför inte

heller rösträtt på föreningsstämman.

Som skäl för att Sverige bör utnyttja möjligheten att tillåta investe-

rande medlemmar i svenska europakooperativ kan anföras att dessa bör

149

ha samma finansieringsmöjligheter som sina utländska motsvarigheter. I den mån europakooperativ med säte i andra länder kan använda sig av de finansieringsalternativ som möjligheten till investerande medlemmar ger, kan det tyckas att även europakooperativ med säte i Sverige bör ha den möjligheten. Om svensk lagstiftning inte skulle tillåta sådana medlemmar kan detta också utgöra ett hinder mot att utländska europakooperativ, där sådana medlemmar förekommer, flyttar till Sverige, något som kan te sig olyckligt ur ett konkurrens- och tillväxtperspektiv. Svensk Handel, Kooperativa institutet och Föreningen Kooperativ Utveckling i Sverige har med hänvisning till dessa argument ansett att Sverige bör utnyttja möjligheten att göra det möjligt för europakooperativ med säte i Sverige att anta investerande medlemmar. Mot det sagda skall dock vägas att kravet på deltagande i verksamhe- ten är en grundbult i den svenska lagstiftningen för ekonomiska förening- ar. Att göra avkall på detta krav såvitt gäller europakooperativ skulle således enligt vår uppfattning vara mindre väl förenligt med den svenska synen på kooperativ verksamhet. Det skulle också leda till en obalans mellan nationella svenska ekonomiska föreningar och europakooperativ med säte i Sverige. I sammanhanget bör vidare beaktas att de fördelar som en möjlighet till investerande medlemmar innebär i hög utsträckning kan tillgodoses genom det svenska systemet med förlagsinsatser. Detta system kommer att kunna användas också av europakooperativ med säte i Sverige. Vid en samlad bedömning får skälen mot att tillåta investerande med- lemmar anses väga över. Vi anser alltså att Sverige inte bör utnyttja den möjlighet som SCE-förordningen ger i detta avseende. Vi är dock be- redda att, om det exempelvis skulle visa sig att europakooperativ med säte i Sverige i förhållande till andra europakooperativ får svårigheter med sin kapitalförsörjning, på nytt överväga frågan i annat sammanhang. Mot bakgrund av det anförda finns det inte heller någon anledning att i svensk lag ta in några särskilda bestämmelser om skillnader i rösträtt eller villkor för beslutförhet med avseende på investerande medlemmar. Villkor för beslutförhet i finansiella företag Artikel 61.3 i SCE-förordningen föreskriver ytterligare en möjlighet för medlemsstaterna att fastställa miniminivån för särskilda beslutförhets- villkor för de europakooperativ som har sitt säte inom deras territorium. Det gäller när ett europakooperativ, som deltar i finansiell verksamhet eller försäkringsverksamhet, enligt stadgarna får tilldela röster i för- hållande till kapitalinsats. Då skall det, enligt SCE-förordningen, i stad- garna också finnas särskilda villkor för beslutförhet som skall gälla i förhållande till övriga medlemmar. Sådana särskilda beslutförhetsvillkor kan medlemsstaterna fastställa miniminivån för. Enligt 7 kap. 1 § andra stycket föreningslagen har varje medlem i en ekonomisk förening en röst, om inte annat anges i stadgarna. Det finns således en möjlighet att i stadgarna tilldela medlemmarna röster i för- hållande till deras kapitalinsats. Om så skulle ha skett, föreskriver SCE- förordningen alltså en skyldighet att i stadgarna ange särskilda villkor för beslutförhet i förhållande till andra medlemmar. Den bestämmelsen, och över huvud taget kravet i artikel 61.3 att villkor för beslutförhet och Prop. 2005/06:150 150 majoritet som skall gälla för föreningsstämmor skall fastställas i stad- Prop. 2005/06:150 garna, saknar motsvarighet i föreningslagen (jfr 2 kap. 2 §). När det gäller beslutförhet uppställer lagen inget krav på att ett visst minsta antal medlemmar skall vara närvarande eller representerade på en förenings- stämma för att en sådan skall kunna hållas. En förenings stadgar kan dock uppställa minimikrav, vilket förekommer. Det kan t.ex. krävas att minst tre fjärdedelar av samtliga medlemmar skall vara närvarande. Motsvarande gäller för medlemsbanker och understödsföreningar. Det är naturligt att det synsätt som ligger bakom bl.a. föreningslagens reglering tillämpas på europakooperativ med säte i Sverige. Eftersom föreningslagen, lagen om medlemsbanker och lagen om understödsföre- ningar inte uppställer någon miniminivå för särskilda beslutförhets- villkor, när stadgarna för en ekonomisk förening tilldelar medlemmarna röster i förhållande till deras kapitalinsats, finns det inte heller anledning att kräva det för europakooperativ som deltar i finansiell verksamhet eller försäkringsverksamhet och har sitt säte inom Sverige.

5.27

Sanktioner vid överträdelse av kravet på att europakooperativets säte skall vara beläget i samma medlemsstat som huvudkontoret

Regeringens förslag: Om ett europakooperativ med säte i Sverige har sitt huvudkontor i en annan medlemsstat, skall Bolagsverket i ett beslut fastställa att det föreligger en överträdelse av artikel 6 i SCE- förordningen. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket förelägga europakooperativet att inom viss tid vidta rättelse genom att flytta antingen säte eller huvudkontor. Om rättelse inte vidtas, skall Bolags- verket besluta att europakooperativet skall gå i likvidation. Bolagsverkets beslut i ett ärende av detta slag skall kunna över- klagas till allmän domstol. Likvidationsbeslutet skall inte få verk- ställas förrän det har vunnit laga kraft. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 211). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte invänt mot prome- morians förslag. Bakgrund: Ett europakooperativ skall ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma medlemsstat (artikel 6 i SCE-förordningen). Om ett europa- kooperativ inte uppfyller detta krav, skall den medlemsstat där europa- kooperativet har sitt säte vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att europakooperativet uppfyller kravet (artikel 73.2). Åtgärderna kan syfta antingen till att få europakooperativet att flytta tillbaka sitt huvudkontor till den medlemsstat där det har sitt säte eller till att få europakooperati- vet att flytta sätet till den stat där huvudkontoret är beläget. Om europa- kooperativet inte vidtar rättelse, skall det försättas i likvidation (artikel 73.3). Den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte är skyldig att inleda ett rättsligt eller annat lämpligt förfarande vid varje konstaterad överträdelse av artikel 6 (artikel 73.4). Den medlemsstat där europa- kooperativet har sitt huvudkontor är skyldig att omgående underrätta den 151 medlemsstat där europakooperativet har sitt säte om det har blivit fast- ställt att europakooperativet bryter mot kraven i artikel 6. I artikel 64 i SE-förordningen finns motsvarande bestämmelser om sanktioner om ett europabolag inte uppfyller kravet på att bolagets säte skall vara beläget i samma medlemsstat som huvudkontoret. Skälen för regeringens förslag: Som framgått ovan uppställer SCE- förordningen krav på olika åtgärder som skall vidtas när ett europakoope- rativ bryter mot artikel 6. Det framstår som ändamålsenligt att utforma bestämmelserna härom efter mönster av vad som gäller för europabolag i motsvarande situation (se 29 och 32 §§ lagen om europabolag och prop. 2003/04:112 s. 103). Sålunda bör följande ordning gälla. Om det visar sig att ett europakooperativ som är registrerat i Sverige har sitt huvud- kontor i en annan stat, skall den svenska behöriga myndigheten, dvs. Bolagsverket (jfr avsnitt 5.29), i ett beslut fastställa att det föreligger en överträdelse av artikel 6 i SCE-förordningen. Verket skall därefter före- lägga europakooperativet att inom viss tid vidta rättelse. I föreläggandet skall europakooperativet, i enlighet med vad som anges i artikel 73.2, uppmanas att inom viss tid antingen flytta tillbaka sitt huvudkontor till den medlemsstat där det har sitt säte eller inleda ett förfarande för att flytta sätet till den stat där huvudkontoret är beläget. Om rättelse inte vidtas inom angiven tid, skall verket förordna att europakooperativet skall gå i likvidation. Verkets handläggning av ett sådant likvida- tionsärende bör lämpligen följa de regler som gäller vid likvidation av en svensk ekonomisk förening (jfr 11 kap. 6 § föreningslagen). Enligt artikel 73.4 är Sverige vidare skyldigt att inleda ett rättsligt eller annat lämpligt förfarande mot sådana europakooperativ med säte i Sverige som bryter mot artikel 6. Vad som rätteligen torde avses är att den behöriga myndighetens beslut i dylika frågor skall kunna bli föremål för rättslig överprövning. För att detta krav skall vara uppfyllt föreslår vi att talan skall kunna föras vid allmän domstol mot Bolagsverkets olika beslut i ett ärende av detta slag. Talan bör få föras både mot verkets fastställelse av överträdelsen och verkets beslut om att europakoopera- tivet skall gå i likvidation. Enligt SCE-förordningen skall förfarandet i ärenden av detta slag ha suspensiv verkan. Verket bör därför inte få vidta några ytterligare åtgärder förrän det beslut varigenom verket har fastställt att det föreligger en överträdelse av artikel 6 har vunnit laga kraft. Vidare bör det före- skrivas att likvidationsbeslutet inte får verkställas förrän det har vunnit laga kraft (jfr prop. 2003/04:112 s. 103). Som nämnts i avsnitt 5.3 skall medlemsbanker och vissa andra finan- siella föreningar ha säte och huvudkontor i samma medlemsstat. Om en svensk medlemsbank brister i detta avseende, skall Finansinspektionen ingripa med sanktioner. Inspektionen kan förelägga företaget att vidta rättelse. Den mest ingripande sanktionen är återkallelse av verksamhets- tillståndet. Dessa bestämmelser bör vara tillämpliga parallellt med nyss nämnda bestämmelser i lagen om europakooperativ, vilka bör få motsva- righeter i lagen om medlemsbanker och lagen om understödsföreningar. För medlemsbanker gäller visserligen att en bank vars tillstånd återkallas skall gå i likvidation (se 9 kap. 4 § första stycket 2 lagen om medlems- banker). Om Finansinspektion redan har återkallat tillståndet, saknas det i och för sig anledning för Bolagsverket att använda sig av det tillväga- Prop. 2005/06:150 152 gångssätt som, enligt de regler som nyss beskrivits, normalt skall Prop. 2005/06:150 tillämpas. Detta får emellertid anses följa av allmänna rättsgrundsatser och någon särbestämmelse om detta behövs därför inte.

5.28

Offentliggörande av förslag till ombildning av ett europakooperativ till en nationell kooperativ förening

Regeringens förslag: Ett förslag till ombildning av ett europakoope- rativ med säte i Sverige till en svensk kooperativ förening skall kungöras i Post- och Inrikes Tidningar. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 213). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: I SCE-förordningen föreskrivs att ett europakooperativ, under vissa förutsättningar, får ombildas till en natio- nell kooperativ förening som omfattas av lagstiftningen i den medlems- stat där europakooperativet har sitt säte (artikel 76.1). Europakoope- rativets förvaltnings- eller ledningsorgan skall upprätta ett förslag till om- bildning (artikel 76.3). Det ankommer på europakooperativets förenings- stämma att godkänna förslaget till ombildning (artikel 76.6). Senast en månad före det att föreningsstämman skall besluta om ombildningen, skall förslaget till ombildning offentliggöras på det sätt som föreskrivs i varje medlemsstats lagstiftning (artikel 76.4). I avsnitt 5.14 har den omvända situationen behandlats, nämligen offentliggörandet av ett förslag till ombildning av en svensk ekonomisk förening till ett europakooperativ. Där föreslog vi att ett sådant ombild- ningsförslag skall offentliggöras genom en kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar. Ett förslag till ombildning av ett europakooperativ med säte i Sverige till en svensk ekonomisk förening bör lämpligen offentliggöras i samma ordning. Vi föreslår att särskilda bestämmelser om detta införs i svensk lagstiftning.

5.29

Registrerings- och tillsynsfrågor

Regeringens förslag: Bolagsverket skall handha registreringen av

europakooperativ. Verket skall även utöva de funktioner som enligt

SCE-förordningen skall utövas av en behörig myndighet i respek-

tive medlemsstat i samband med flyttning av ett europakooperativs

säte eller bildande av europakooperativ genom fusion eller vid över-

trädelse av artikel 6. Rätten att motsätta sig en sådan flyttning eller

fusion skall dock tillkomma Skatteverket och för företag som står

under tillsyn av inspektionen Finansinspektionen. Uppgiften att i

vissa fall sammankalla föreningsstämma i europakooperativ skall

utövas av länsstyrelsen.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se

promemorian s. 214).

153

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt promemo- rians förslag eller inte haft några invändningar mot det. Länsstyrelsen i Stockholms län har efterfrågat föreskrifter om i vilken ordning läns- styrelsens beslut att sammankalla föreningsstämma skall överklagas. Skälen för regeringens förslag: SCE-förordningen förutsätter att det i medlemsstaterna finns behöriga myndigheter för utövande av vissa funktioner. I artikel 78.2 åläggs varje medlemsstat att utse

en myndighet som skall utfärda intyg i samband med flyttning av ett europakooperativs säte (artikel 7.8),

en myndighet som har rätt att motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte (artikel 7.14),

en myndighet som har rätt att motsätta sig att en nationell ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion (artikel 21),

en myndighet som skall utföra laglighetskontroll och utfärda intyg i samband med bildande av europakooperativ genom fusion (artiklarna 29 och 30),

en myndighet som skall sammankalla föreningsstämma i vissa fall (artikel 54),

en myndighet som skall ingripa mot europakooperativ som inte uppfyller kravet på att föreningens säte och huvudkontor skall vara belägna i samma medlemsstat (artikel 73).

När det gäller de uppgifter som avses i artiklarna 7.8, 29, 30 och 73 ligger det för svenskt vidkommande närmast till hands att låta Bolagsver- ket utgöra den behöriga myndigheten. Bolagsverket har redan motsva- rande uppgifter beträffande europabolagen (se 6, 15 och 29 §§ lagen om europabolag). Enligt artikel 11.1 skall varje europakooperativ registreras i den med- lemsstat där det har sitt säte i ett register som anges i lagstiftningen i den medlemsstaten i enlighet med tillämplig lagstiftning för publika aktiebolag. Bolagsverket är registreringsmyndighet för såväl svenska aktiebolag och ekonomiska föreningar som för europabolag med säte i Sverige. En skillnad mellan aktiebolagsregistret och europabolagsregis- tret å ena sidan och föreningsregistret å andra sidan är dock att de båda förstnämnda registren är centrala, medan det förs ett föreningsregister för varje län. Det är mot denna bakgrund naturligt att Bolagsverket ges uppgiften att handha registrering även av europakooperativen samt därtill knutna upp- gifter. Registreringen bör lämpligen ske i ett särskilt register, europa- kooperativsregistret. Detta register bör, till skillnad från föreningsregis- tret men i likhet med europabolagsregistret, vara centralt. Som angetts ovan hänvisas det i artikel 11.1 till ett register i enlighet med tillämplig lagstiftning för publika aktiebolag. Följaktligen kommer aktiebolags- lagens registreringsbestämmelser att bli tillämpliga på europakoope- rativsregistret. Detta torde inte medföra några särskilda komplikationer trots att bestämmelserna är utformade med sikte på en annan asso- ciationsform än den ekonomiska föreningen. När det gäller de mer detaljerade registreringsföreskrifter som finns i aktiebolagsförordningen, är hänvisningen mer problematisk. De oklarheter som finns härvidlag bör dock kunna undanröjas genom utfyllande och klarläggande föreskrifter i Prop. 2005/06:150 154 den förordning som kommer att knytas till den kommande lagen om europakooperativ (jfr förordningen [2004:703] om europabolag). Föreskrifter om avgifter i ärenden om registrering i europakooperativs- registret bör meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigan- de, Bolagsverket. På samma sätt som gäller för t.ex. aktiebolag, ekono- miska föreningar och europabolag bör europakooperativ som registreras i Sverige också tilldelas organisationsnummer enligt en särskild nummer- serie. Detta bör komma till uttryck genom en ändring i lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. Som konstaterades i lagstiftningsarbetet om europabolag föreligger det inte någon harmoni- sering inom EU när det gäller organisationsnummer (prop. 2003/04:112 s. 105). Det innebär att ett europakooperativ som flyttar sitt säte från ett land till ett annat normalt kommer att tvingas byta organisationsnummer. Denna brist kan inte avhjälpas genom svenska lagstiftningsåtgärder. Av artikel 8 i SCE-förordningen följer att den behöriga myndigheten, dvs. Bolagsverket, i ett ärende om registrering av ett europakooperativ skall pröva att europakooperativet uppfyller de krav som enligt svensk rätt gäller för ekonomiska föreningar. Därutöver skall verket kontrollera att de krav som uppställs i förordningen är uppfyllda. Som exempel kan nämnas bestämmelsen i artikel 11.2 om att ett europakooperativ inte får registreras om det inte har uppfyllt de krav som uppställs i SCE-direk- tivet beträffande överenskommelse om ordningar för arbetstagarinflytan- de m.m. En särskild fråga när det gäller den nyss nämnda artikel 11.2 är om det bör införas bestämmelser om vad som skall gälla i de fall då enbart natio- nella bestämmelser om arbetstagarinflytande skall vara tillämpliga och det alltså inte skall vidtas några särskilda åtgärder för att fastställa vilket arbetstagarinflytande som skall gälla. Frågan behandlas i prop. 2005/06:170 Arbetstagarinflytande i europakooperativ. Såsom det sägs där får det anses uppenbart att avsikten med artikel 11.2 inte har varit att förhindra etablering av europakooperativ i de ifrågavarande fallen. Något förtydligande av den saken i den svenska lagstiftningen är emellertid knappast nödvändigt. Det kan däremot finnas anledning att återkomma till saken i den förordning om europakooperativ som kommer att införas som komplement till lagstiftningen. I en sådan förordning kan det även finnas anledning att behandla förutsättningarna för registrering i den snarlika situation som uppkommer i de fall då SCE-direktivet förutsätter en överenskommelse om arbetstagarinflytande men en sådan inte har nåtts inom den i direktivet angivna tiden. I avsnitt 5.27 har redogjorts för de uppgifter som bör åvila Bolags- verket i de fall då ett europakooperativ i strid med artikel 6 har säte och huvudkontor i olika medlemsstater. Utöver vad som har redovisats i det avsnittet föreskrivs i artikel 73.5 att myndigheterna i den medlemsstat där ett europakooperativ i strid med artikel 6 har sitt huvudkontor skall underrätta den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte. Denna underrättelseskyldighet regleras lämpligen på samma sätt som vid mot- svarande situation för europabolag. Sålunda bör underrättelseskyldig- heten ankomma på Bolagsverket. Om verket får kännedom om att ett europakooperativ har sitt huvudkontor i Sverige i strid med artikel 6, bör verket vara skyldigt att anmäla överträdelsen till den behöriga myndig- heten i den stat där europakooperativet har sitt säte. Det är lämpligt att Prop. 2005/06:150 155 även detta regleras i den förordning om europakooperativ som kommer Prop. 2005/06:150 att införas som komplement till den lag som föreslås i denna proposition (jfr 10 § förordningen [2004:703] om europabolag). Behörig myndighet att motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte (artikel 7.14) eller att en nationell ekonomisk förening deltar i bil- dandet av ett europakooperativ genom fusion (artikel 21) bör, såsom har redogjorts för i avsnitt 5.8 och 5.12 vara Skatteverket och Finansinspek- tionen. När det gäller uppgiften att i vissa fall sammankalla föreningsstämma (artikel 54) är det naturligt att till behörig myndighet utse länsstyrelsen. I Sverige ankommer redan enligt gällande bestämmelser motsvarande upp- gift på länsstyrelsen. Sålunda föreskrivs i 7 kap. 7 § föreningslagen att länsstyrelsen skall sammankalla föreningsstämma om en stämma som skall hållas enligt lag, stadgar eller stämmobeslut inte har sammankallats på angivet sätt. Motsvarande skyldighet har för övrigt länsstyrelsen när det gäller sammankallande av bolagsstämma i aktiebolag (7 kap. 17 § aktiebolagslagen) och i europabolag (28 § lagen om europabolag). Läns- styrelsens beslut i ett ärende om sammankallande av föreningsstämma bör kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Såsom Länssty- relsen i Stockholms län har påpekat, bör det komma till uttryck i lag- texten. Även när det gäller de finansiella föreningarna är det rimligt att Bolagsverket respektive länsstyrelsen fullgör de uppgifter som har be- skrivits i det föregående. Det finns emellertid anledning att närmare be- röra registreringsfrågan. Medan kreditmarknadsföreningar, institut för elektroniska pengar, bör- ser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer och centrala värdepappersförvarare registreras i föreningsregistret, registreras med- lemsbanker i det särskilda bankregistret. Även det sistnämnda registret förs av Bolagsverket. Däremot registreras understödsföreningar i ett sär- skilt understödsföreningsregister som förs av Finansinspektionen. Bör på motsvarande sätt europakooperativ som driver bank- respektive försäk- ringsrörelse registreras i separata register? Den frågan bör, liksom för europabolag (se prop. 2003/04:112 s. 106), besvaras nekande. Samtliga europakooperativ bör sålunda registreras i ett enda register. Registrering skall enligt artikel 11.1 SCE-förordningen ske i enlighet med tillämplig lagstiftning för publika aktiebolag. Det innebär att aktiebolagslagen och andra författningar kommer att styra vilka uppgifter som skall föras in i registret. Detta bör gälla även för medlemsbanker. Däremot bör registre- ringen av understödsföreningar ske i enlighet med vad försäkringsrö- relselagen och andra författningar föreskriver om registrering av publika försäkringsaktiebolag i försäkringsregistret.

5.30

Filiallagen

Regeringens bedömning: Europakooperativ bör inte undantas från filiallagens tillämpningsområde. Regeringens förslag: Filialer till europakooperativ skall vara undantagna från filiallagens bestämmelser om skyldighet att till 156

registreringsmyndigheten ge in redovisningshandlingar och att upp- rätta årsredovisning. Promemorians bedömning och förslag: Överensstämmer med rege- ringens bedömning och förslag (se promemorian s. 219). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt promemorians bedömning och förslag eller inte haft några invändningar mot dem. Skälen för regeringens bedömning och förslag: Utländska företag som bedriver näringsverksamhet i Sverige omfattas av lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. (filiallagen). Ett europakooperativ med säte i ett annat land än Sverige torde vara att betrakta som ett utländskt företag i filiallagens bemärkelse och kommer således i princip att falla under den lagens tillämpningsområde. Det finns anledning att överväga om detta är en lämplig ordning eller om europakooperativen bör undantas från lagens tillämpningsområde. Motsvarande fråga har när det gäller de två sedan tidigare existerande europeiska associationsformerna bedömts olika. När det gäller euro- peiska ekonomiska intressegrupperingar har ett sådant undantag gjorts. Detta undantag har sin grund i att många av de regler som finns i filialla- gen har sina motsvarigheter i förordningen om europeiska ekonomiska intressegrupperingar (se prop. 1994/95:68 s. 62 f.). Den förordningen innehåller t.ex. regler om att huvud- och avdelningskontor som finns i en annan stat än där grupperingen har sitt säte skall registreras. När det däremot gäller europabolag har det inte gjorts något undantag från filial- lagens tillämpningsområde. Detta har bl.a. motiverats med att det i SE- förordningen inte finns motsvarande regler om registrering av huvud- och avdelningskontor (se prop. 2003/04:112 s. 106 f.). Frågan är då vad som bör gälla beträffande europakooperativen. Liksom SE-förordningen saknar SCE-förordningen regler om att huvud- och avdelningskontor som finns i en annan stat än den där europa- kooperativet har sitt säte skall registreras. Mot den bakgrunden ligger det närmast till hands att göra samma bedömning som har gjorts beträffande europabolag och konstatera att det inte finns några avgörande skäl för att undanta europakooperativ från filiallagens tillämpningsområde. Det är vidare lämpligt att de bestämmelser som finns i filiallagen om bl.a. firma, bokföringsskyldighet och registrering tillämpas också på europakoopera- tiv med säte utanför Sverige. Europakooperativ bör sålunda inte undantas från filiallagens tillämpningsområde. Ett europakooperativ med säte i ett annat land än Sverige bör, på samma sätt som andra utländska företag, vara skyldigt att etablera en filial i Sverige om det avser att bedriva verk- samhet här i landet. Enligt artikel 12.2 i SCE-förordningen skall de nationella bestämmel- ser som har antagits i enlighet med direktiv 89/666/EEG tillämpas på filialer till ett europakooperativ som är grundat i en annan medlemsstat än den där det har sitt säte. Dock får medlemsstaterna föreskriva undan- tag från dessa bestämmelser av hänsyn till kooperativens särskilda karak- tär. EG:s elfte bolagsrättsliga direktiv (89/666/EEG) innehåller regler som innebär att medlemsländerna är skyldiga att ställa krav på viss offentlighet beträffande verksamheten vid filialer. I Sverige har dessa regler genomförts genom bestämmelser i filiallagen. Ur svensk synvinkel saknas det i princip anledning att behandla filialer till europakooperativ Prop. 2005/06:150 157 grundade i en annan medlemsstat än den där det har sitt säte annorlunda Prop. 2005/06:150 än andra filialer. I ett avseende kan det emellertid finnas anledning till en annan bedömning. Av 13 och 14 §§ filiallagen följer nämligen att filialer till europabolag inte är skyldiga att ge in redovisningshandlingar m.m. till registreringsmyndigheten eller att upprätta årsredovisning. Detta är en följd av det ovan nämnda direktivet. Det är rimligt att detsamma skall gälla för filialer till europakooperativ. Detta torde även vara den ordning som ligger bäst i linje med förordningen. För detta krävs att filiallagen ändras så att även filialer till europakooperativ omfattas av undantagen i de nämnda bestämmelserna.

5.31

Firma

Regeringens förslag: Ett europakooperativs firma skall innehålla

beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu

bestående firmor som är införda i europakooperativsregistret.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se

promemorian s. 221).

Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt promemorians

förslag eller inte haft några invändningar mot det.

Skälen för regeringens förslag: I artikel 10 i SCE-förordningen före-

skrivs att den lagstiftning om innehåll i brev och dokument avsedda för

tredje man som är tillämplig för publika aktiebolag i den medlemsstat där

SCE-föreningen har sitt säte skall gälla även för en SCE-förening. För

svensk del finns sådana bestämmelser i 28 kap. 5 § aktiebolagslagen.

Tillämpade på europakooperativ innebär bestämmelserna att ett europa-

kooperativs brev, fakturor och orderblanketter skall ange kooperativets

firma, den ort där styrelsen har sitt säte samt kooperativets organisations-

nummer.

I samma artikel i SCE-förordningen anges att europakooperativets

firma skall föregås eller följas av förkortningen SCE. Vidare föreskrivs

att endast europakooperativ får ha firmor som innehåller förkortningen

SCE före eller efter namnet. Juridiska personer som har registrerats i

en medlemsstat före den dag då SCE-förordningen träder i kraft och

vilkas firmor innehåller förkortningen SCE skall dock inte vara skyl-

diga att ändra sina firmor.

Det är inte alldeles klart huruvida SCE-förordningen kräver att beteck-

ningen SCE skall ingå i firman eller om det räcker med att den anges i

anslutning till firman. Eftersom det sägs att firman skall föregås eller

följas av förkortningen ligger det nära till hands att tolka texten som att

beteckningen inte behöver ingå i firman om den anges före eller efter

denna. Bestämmelsens placering i anslutning till en bestämmelse om

innehållet i europakooperativets brev m.m. och under rubriken Uppgif-

ter som skall finnas i dokumenten talar också närmast för att den inte

är avsedd att reglera själva firmans innehåll. En sådan tolkning vinner

också stöd i t.ex. den engelska språkversionen, där det föreskrivs: The

name of the SCE shall be preceded or followed by the abbreviation

SCE. Samma ordalydelse finner man i den engelska språkversionen av

SE-förordningen, medan det i den svenska översättningen står att SE-

158

bolagets firma skall innehålla förkortningen SE före eller efter firman (artikel 11.1). En liknande konstruktion finner man för övrigt även i förordningen om europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Där föreskrivs att grupperingsavtalet skall ange grupperingens namn, före- gånget eller följt av antingen orden europeisk ekonomisk intresse- gruppering eller förkortningen EEIG, om inte dessa ord eller denna förkortning redan ingår i namnet (artikel 5a). När det gäller svenska ekonomiska föreningar föreskrivs i 14 kap. 1 § föreningslagen att firman skall innehålla orden ekonomisk och före- ning eller förkortningen ek.för.. Ett krav av detta slag har också upp- ställts i fråga om såväl europabolag som europeiska ekonomiska intresse- grupperingar. Sålunda skall ett europabolags firma innehålla beteck- ningen SE (se 3 § lagen om europabolag) och orden europeisk ekono- misk intressegruppering eller förkortningen EEIG skall ingå i gruppe- ringens firma (se 8 § lagen om europeiska ekonomiska intressegruppe- ringar). Det faller sig naturligt att kräva att även ett europakooperativs firma skall innehålla ett särskiljande kännetecken. Lagrådet har ifrågasatt om ett sådant krav är förenligt med SCE-förordningens reglering. Vi anser emellertid inte att det finns anledning att i detta lagstiftningsärende avvika från de bedömningar som har gjorts i motsvarande frågor i lagstiftningsärendena om europeiska ekonomiska intressegrupperingar respektive europabolag. Således föreslår vi att det krävs att beteckningen SCE ingår i ett europakooperativs firma. Enligt vår mening är en sådan bestämmelse i likhet med vad som konstaterades i lagstiftningsärendet om europabolag förenlig med förordningen, trots att denna inte i detta avseende innehåller någon uttrycklig delegering av beslutanderätten till medlemsstaterna (jfr prop. 2003/04:112 s. 107 f.). I SCE-förordningen anges vidare att europakooperativets firma i förekommande fall skall föregås eller följas av orden förening med begränsat ansvar (artikel 10). Det rör sig här om det fallet som torde bli det normala där medlemmarnas ansvar för föreningens förpliktelser är begränsat till den inbetalda insatsen (jfr artikel 1.2). Det finns enligt vår mening inte något behov av att komplettera förordningens bestäm- melser i denna del med några svenska bestämmelser. Utöver de ovan berörda kraven innehåller SCE-förordningen inte några regler om europakooperativets firma. Det innebär att ett europakoope- rativ med säte i Sverige i övrigt faller under svenska nationella regler om firma. Det får i sin tur till följd att firmalagen (1974:156) kommer att gälla för sådana europakooperativ. Någon särskild erinran om detta i den svenska lagen fordras emellertid inte. I lagrådsremissen föreslogs att det, efter förebild i bestämmelser i bl.a. föreningslagen (14 kap. 1 §) och aktiebolagslagen (28 kap. 1 §), skulle föreskrivas särskilt att ett europakooperativs firma skall skilja sig tydligt från andra ännu bestående firmor som är införda i europakooperativs- registret. Lagrådet har ansett att en sådan bestämmelse är onödig och missvisande eftersom det som sägs i bestämmelsen följer redan av firmalagen (1974:156). Vi delar inte den uppfattningen. För att en firma skall anses vara förväxlingsbar med en annan firma eller ett annat näringskännetecken enligt firmalagen, krävs normalt att kännetecknen avser verksamhet av samma eller liknande slag. Om två företag har olika verksamhet hindrar firmalagen alltså i regel inte att företagen kan ha Prop. 2005/06:150 159 identiska eller i det närmaste identiska firmor. I den associationsrättsliga Prop. 2005/06:150 lagstiftningen finns det kompletterande bestämmelser som tar sikte på registrering av identiska eller i det närmaste identiska firmor i det register som förs för den associationsform det är fråga om (jfr 14 kap. 1 § föreningslagen och 28 kap. 1 § aktiebolagslagen). Vid tillämpningen av dessa bestämmelser tillmäts emellertid inte frågan om vilken verksamhet en firma avser någon betydelse. För att säkerställa att det inte registreras firmor som inte tydligt skiljer sig från tidigare registrerade firmor för europakooperativ, krävs det alltså en sådan bestämmelse om firma som föreslogs i lagrådsremissen. Vi vidhåller därför det förslaget.

5.32

Bokföringsskyldighet m.m.

Regeringens bedömning: Ett europakooperativ som har säte i Sverige kommer att vara bokföringsskyldigt enligt bokföringslagen, även om det inte utövar näringsverksamhet i Sverige. Ett europakooperativ som bedriver verksamhet i Sverige genom filial kommer att vara bokfö- ringsskyldigt för sin verksamhet här och kommer att vara skyldigt att hålla filialens bokföring skild från europakooperativts bokföring i övrigt. Någon ytterligare lagstiftning i dessa avseenden behövs inte. Regeringens förslag: Ett europakooperativ som har säte i Sverige skall upprätta årsredovisning och, i förekommande fall, koncernre- dovisning, i enlighet med de bestämmelser i årsredovisningslagen, lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen om årsredovisning i försäkringsföretag som är tillämpliga på svenska ekonomiska föreningar. Om ett europakooperativ med säte i Sverige flyttar sitt säte, skall ett särskilt bokslut upprättas. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har blivit gällande. Också i det fallet att en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion och europakooperativet får säte i en annan medlemsstat än Sverige, skall ett särskilt bokslut upprättas för föreningen. Det sär- skilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då europakooperativet re- gistreras. Bokslutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. Promemorians bedömning och förslag: Överensstämmer med rege- ringens bedömning och förslag (se promemorian s. 223 f.). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller lämnat promemorians bedömning och förslag utan invändning. Skatteverket har, med anledning av de komplikationer som kan uppkomma vid byte av jurisdiktion, framhållit att det är angeläget att Sverige på gemenskaps- nivå tar initiativ till nödvändiga förändringar om regleringen kommer att innebära problem i praktiken. Bokföringsnämnden har ifrågasatt lämplig- heten av att införa regler utan sanktionsmöjligheter. Bokföringsnämnden har också efterlyst regler om vad som skall gälla ifråga om öppnings- balansräkning för ett europakooperativ som flyttar sitt säte till Sverige 160 Skälen för regeringens bedömning och förslag: Bokföring Juridiska personer som bedriver näring i Sverige är som regel bok- föringsskyldiga (se 2 kap. 1 § bokföringslagen). Samma princip gäller för svenska företag som bedriver verksamhet utomlands. Det finns inte någon anledning att behandla europakooperativ på något annat sätt i detta avseende. Europakooperativ med säte i Sverige bör alltså vara bok- föringsskyldiga i Sverige även om verksamheten till stor del bedrivs i ett annat land. För att uppnå detta fordras inte några särskilda bestämmelser. Det följer redan av den ovan nämnda bestämmelsen i bokföringslagen. När det gäller utländska företag som bedriver verksamhet i Sverige genom filial finns ett krav på att bokföring för den verksamhet som bedrivs i Sverige skall hållas avskild från övrig bokföring (11 § filial- lagen). Detta bör rimligen gälla även utländska europakooperativ som bedriver verksamhet i Sverige genom filial. Detta följer också av vad som föreslagits i avsnitt 5.30, nämligen att europakooperativ skall omfattas av filiallagen. Det behövs således inte heller i denna del några särskilda bestämmelser. Års- och koncernredovisning I artikel 68.1 i SCE-förordningen föreskrivs att när det gäller upprättan- det av årsredovisning och eventuell sammanställd redovisning skall ett europakooperativ följa bestämmelserna i den medlemsstat där det har sitt säte i enlighet med direktiven 78/660/EEG och 83/349/EEG (EG:s fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiv). Medlemsstaterna får dock fastställa ändringar av de nationella genomförandebestämmelserna för de direk- tiven för att ta hänsyn till kooperativens särdrag. EG:s fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiv har genomförts i svensk lagstiftning genom årsredovisningslagen (1995:1554). Årsredovisnings- lagen trädde i kraft den 1 januari 1996. Den omfattade då inte ekonomis- ka föreningar, utan bestämmelser om redovisning i ekonomiska förening- ar fanns i numera upphävda 9 kap. föreningslagen. I regeringens propo- sition 1998/99:130 Ny bokföringslag m.m. gjordes bedömningen att regler om redovisning så långt möjligt bör vara desamma oavsett i vilken form en viss verksamhet drivs. Det föreslogs därför att tillämpnings- området för årsredovisningslagen skulle utsträckas till att omfatta samt- liga företag som är skyldiga att avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning. Bestämmelserna om redovisning har därefter utmönstrats från föreningslagen. De särregler som har ansetts motiverade med hänsyn till föreningsformens särart har tagits in i årsredovisningslagen (se t.ex. 5 kap. 15 §, 6 kap. 3 § och 8 kap. 3 §). När det gäller europakooperativ med säte i Sverige bör de lämpligen vara skyldiga att upprätta redovisning i enlighet med de bestämmelser som gäller för svenska ekonomiska föreningar. Det bör därför införas bestämmelser om detta i den svenska lagstiftningen. Årsredovisnings- lagen tar, som nämnts ovan, hänsyn till föreningsformens särart i de av- seenden det har ansetts behövligt. Genom att när det gäller europakoope- rativen hänvisa till årsredovisningslagens bestämmelser tillämpliga på Prop. 2005/06:150 161 ekonomiska föreningar, kommer motsvarande hänsyn att tas till koope- rativens särdrag. Resonemanget ovan är i huvudsak giltigt även för de finansiella före- ningarna. Dock gäller inte årsredovisningslagen för medlemsbanker, kreditmarknadsföreningar, institut för elektroniska pengar och under- stödsföreningar. I stället tillämpas för medlemsbanker, kreditmarknads- föreningar och institut för elektroniska pengar lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag samt för understödsföreningar lagen om årsredovisning i försäkringsföretag. Dessa lagar hänvisar i före- kommande fall till årsredovisningslagen och innehåller i övrigt bestäm- melser anpassade till de nämnda finansiella föreningarnas särart. Mot denna bakgrund bör ett europakooperativ som har säte i Sverige och som driver bank- eller finansieringsrörelse, ger ut elektroniska pengar respek- tive driver försäkringsrörelse upprätta årsredovisning och, i förekomman- de fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen om års- redovisning i försäkringsföretag som är tillämpliga på svenska ekono- miska föreningar. Särskilt bokslut vid flyttning En särskild fråga är vad som skall gälla i redovisningshänseende när ett europakooperativ flyttar sitt säte till eller från Sverige. I propositionen 2003/04:112 behandlades frågan om ett särskilt bokslut i samband med att ett europabolag under ett löpande räkenskapsår flyttar sitt säte från Sverige till en annan medlemsstat. I propositionen (s. 109) konstaterades, med anledning av vad ett antal remissinstanser hade anfört, att det kan vara angeläget för bolagets olika intressenter att kunna bedöma europa- bolagets ekonomiska ställning vid denna tidpunkt. Ett krav på sådant bokslut skulle vidare, enligt den bedömning som gjordes i propositionen, kunna bidra till att motverka svårigheter när det gäller skattetillsyn samt vara av värde i det brottsbekämpande arbetet. Regeringens slutsats var att det fanns behov av ett särskilt bokslut som upprättas i samband med tidpunkten för flyttning av säte. Samma bedömning gjordes när det gäller den snarlika situation som uppkommer när ett svenskt aktiebolag ingår i bildandet av ett europabolag genom fusion och europabolagets säte förläggs till en annan medlemsstat än Sverige. I avsaknad av beredningsunderlag valde regeringen att inte i propo- sitionen lägga fram några lagförslag i dessa delar. De nämnda frågeställningarna aktualiseras även i fråga om europa- kooperativ. Det är naturligt att frågorna här bedöms på samma sätt som i lagstiftningsärendet om europabolag. Sålunda finns det även såvitt gäller europakooperativ behov av bestämmelser om ett särskilt bokslut i de ifrågavarande situationerna. För att en bestämmelse om särskilt bokslut skall täcka samtliga fall där det kan finnas behov av ett sådant bokslut, bör den emellertid inte be- gränsas till flyttningar under löpande räkenskapsår. Om ett europakoope- rativ flyttar sitt säte vid räkenskapsårets utgång, skulle man kunna hävda att skyldigheten att upprätta årsredovisning inträder först vid en tidpunkt då årsredovisningslagen inte längre är tillämplig på europakooperativet. Samtidigt torde lagstiftningen i det nya landet inte kräva att årsredo- Prop. 2005/06:150 162 visning upprättas för ett räkenskapsår då europakooperativet var svenskt. I ett sådant fall är situationen lika otillfredsställande som om flyttningen sker under löpande räkenskapsår. Detta talar för att kravet på särskilt bokslut inte bör gälla bara vid flyttning under löpande räkenskapsår utan omfatta all den tid som har förflutit sedan utgången av det räkenskapsår för vilket årsredovisning senast har upprättats. En särskild fråga i sammanhanget är vilken typ av bokslut som skall upprättas. Bör det krävas en fullständig redovisning eller är det till- räckligt med en mer översiktlig sammanställning av föreningens ekono- miska förhållanden? Ett tänkbart alternativ är att kräva en sådan delårs- rapport som regleras i 9 kap. 3 § första stycket och 4 § årsredovis- ningslagen (1995:1554), avseende förhållandena inför beslutet om flytt- ning eller motsvarande. En sådan ordning skulle motsvara vad som gäller vid fusion enligt aktiebolagslagen (se 23 kap. 10 §). En sådan rapport skulle emellertid inte tillgodose de behov som det allmänna och före- ningens andra intressenter i de nu aktuella fallen har av att kunna följa föreningens ekonomiska ställning ända fram till flyttnings- respektive fusionsdagen. Det kan inte heller uteslutas att en sådan ordning skulle kunna missbrukas av den som har ett intresse av att undvika en ordentlig genomlysning av föreningens räkenskaper. Det framstår också som mest konsekvent i förhållande till regelverket i övrigt att föreningen, för den tid som den är bokföringsskyldig i Sverige, är skyldig att lämna en fullständig redovisning av sina ekonomiska förhållanden. Övervägande skäl talar därför för att bokslutet innehållsmässigt skall följa bokförings- lagens bestämmelser om årsbokslut (se 6 kap. 49 och 11 §§) och att detta skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upp- rättats fram till dess att bokföringsskyldigheten upphör, dvs. på flytt- nings- respektive fusionsdagen. Skyldigheten att upprätta bokslutet bör lämpligen ligga på europakooperativets förvaltningsorgan eller lednings- organ eller, i fusionsfallet, styrelsen i den ekonomiska föreningen. En särskild komplikation vid utformningen av reglerna är att ett europakooperativ efter tidpunkten för flyttning av säte respektive fusio- nens ikraftträdande i princip kommer att falla under det nya hemvist- landets jurisdiktion. Det är därför problematiskt att uppställa krav som gäller tiden efter bytet av säte. Sålunda skulle exempelvis krav i den svenska lagstiftningen på revisorsgranskning eller stämmobehandling av bokslutet efter det att europakooperativet har flyttat sätet knappast vara verkningsfulla. Några sådana regler bör därför inte införas. För att bok- slutet skall tjäna sitt syfte är det dock nödvändigt att det ges in till den svenska registreringsmyndigheten. Regler om detta bör därför införas i den svenska lagstiftningen, trots att skyldigheten kommer att inträda efter det att föreningen har lämnat svensk jurisdiktion. De komplikationer som har berörts i det föregående när det gäller juris- diktion m.m. får anses vara oundvikliga konsekvenser av det under- liggande regelverkets gränsöverskridande karaktär. De är således inte unika för Sverige. Det kan i sammanhanget nämnas att de bestämmelser om bokslut som har införts i den finska lagstiftningen om europabolag torde vara förenade med motsvarande komplikationer. I grunden är detta något som endast torde kunna lösas på gemenskapsnivå. För det fall att det skulle visa sig att regleringen i detta avseende innebär problem i praktiken bör Sverige därför, vilket även har framhållits av Skatteverket, Prop. 2005/06:150 163 i lämpligt sammanhang ta initiativ till nödvändiga tillägg till regleringen Prop. 2005/06:150 i SCE-förordningen.

Bokföringsnämnden har påpekat att förslaget inte innehåller några reg- ler om vad som skall gälla när ett europakooperativ flyttar sitt säte till Sverige. I en sådan situation blir europakooperativet bokföringsskyldigt enligt svenska bestämmelser vid tidpunkten för registreringen i Sverige. Samma redovisningsregler, t.ex. om öppningsbalansräkning, kommer då att gälla för europakooperativet som för vilket annat i Sverige nystartat företag som helst (jfr 4 kap. 3 § bokföringslagen). Mot den bakgrunden anser vi att det inte finns något behov av särskilda bestämmelser i detta avseende.

5.33

Föreningskapitals- och redovisningsvaluta

Regeringens förslag: Ett europakooperativ med säte i Sverige skall

uttrycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. Kapitalet

skall dock vara uttryckt i samma valuta som europakooperativets

redovisningsvaluta.

Regeringens bedömning: Det bör inte införas bestämmelser om att

ett europakooperativ med säte i Sverige skall vara skyldigt att upprätta

sin redovisning i svenska kronor.

Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med rege-

ringens förslag och bedömning (se promemorian s. 229).

Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft

några invändningar mot promemorians förslag och bedömning.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: Ett europakoopera-

tiv skall enligt artikel 3.1 i SCE-förordningen uttrycka sitt kapital i den

nationella valutan. Ett europakooperativ vars säte befinner sig utanför

euroområdet får också uttrycka sitt kapital i euro. Enligt en kompletteran-

de bestämmelse i artikel 77.1 får emellertid varje medlemsstat, om och så

länge som EMU:s tredje etapp inte är tillämplig på den staten, tillämpa

samma bestämmelser på de europakooperativ som har sitt säte inom dess

territorium som på de kooperativ eller publika aktiebolag som faller

under dess lagstiftning, vad beträffar den valuta som europakooperativets

kapital skall vara uttryckt i. Ett europakooperativ skall emellertid under

alla omständigheter också få uttrycka sitt kapital i euro, varvid om-

räkningskursen mellan den nationella valutan och euron skall vara den

som gäller den sista dagen i månaden före bildandet av europakoopera-

tivet.

Enligt artikel 68.3 skall ett europakooperativ upprätta årsredovisning

och eventuell koncernredovisning i den nationella valutan. Ett europa-

kooperativ som har sitt säte utanför euroområdet får, enligt samma be-

stämmelse, även upprätta sin årsredovisning och, i förekommande fall,

sin koncernredovisning i euro. Om och så länge som EMU:s tredje etapp

inte är tillämplig på den medlemsstat där ett europakooperativ har sitt

säte, får emellertid europakooperativet enligt en kompletterande bestäm-

melse i artikel 77.2 upprätta och offentliggöra sin årsredovisning och, om

så är lämpligt, sin koncernredovisning i euro. Medlemsstaten får dock

föreskriva att europakooperativets årsredovisning och, i förekommande

164

fall, koncernredovisning skall upprättas och offentliggöras i den natio- nella valutan på samma villkor som gäller för kooperativ eller publika aktiebolag som omfattas av denna stats lagstiftning. När det gäller svenska ekonomiska föreningar och publika aktiebolag finns en valmöjlighet mellan redovisning i svenska kronor och euro (se 4 kap. 6 § bokföringslagen). Europakooperativ skall, såsom har före- slagits i avsnitt 5.30, omfattas av filiallagen. Av 14 § första stycket filial- lagen följer att även utländska företags filialer i Sverige och följakt- ligen också filialer till europakooperativ med säte utanför Sverige har denna valmöjlighet (se prop. 1999/2000:23 s. 218). Motsvarande val- möjlighet finns för aktiebolagens del när det gäller frågan om i vilken valuta aktiekapitalet skall anges (se 1 kap. 3 § aktiebolagslagen). Aktie- kapitalet skall emellertid alltid vara bestämt i samma valuta som redo- visningsvalutan. Och för svenska ekonomiska föreningar gäller, för det fall en förening har valt euro som redovisningsvaluta, att det i stadgarna också skall anges att den insats med vilken varje medlem skall delta i föreningen skall vara bestämd i euro (se 2 kap. 2 § tredje stycket före- ningslagen). Som framgått ovan medger SCE-förordningen att europakooperativ med säte i Sverige kan välja att upprätta sin redovisning i antingen svenska kronor eller euro. Mot bakgrund av att svenska ekonomiska före- ningar har denna valmöjlighet saknas det för svenskt vidkommande anledning att införa bestämmelser som innebär inskränkningar härvidlag för europakooperativ. Ett europakooperativ med säte i Sverige bör såle- des, i enlighet med vad som följer av SCE-förordningen, kunna välja att upprätta sin redovisning i antingen svenska kronor eller euro. När det gäller frågan om i vilken valuta ett europakooperativ med säte i Sverige skall uttrycka sitt kapital, torde de ovan redovisade artiklarna i SCE-förordningen inte medge samma valmöjlighet. SCE-förordningen utgår från att ett europakooperativ uttrycker sitt kapital i den nationella valutan. I medlemsstater som har en annan nationell valuta än euro får europakooperativen också uttrycka sitt kapital i euro, dvs. ha ett system med dubbla valutor för föreningskapitalet. Ett sådant system torde bli komplicerat och är ägnat att skapa förvirring (jfr prop. 2003/04:112 s. 111). Sverige får dock välja att tillämpa samma bestämmelser på europakooperativen som på nationella kooperativ eller publika aktie- bolag. Det framstår som ändamålsenligt att utnyttja denna möjlighet. I normala fall torde man kunna utgå från att de som väljer att driva sin verksamhet i form av ett europakooperativ eftersträvar de fördelar som är förknippade med just en europeisk associationsform. För sådana föreningar torde det falla sig naturligt att ha sitt kapital och sin redo- visning i euro. Sammanfattningsvis anser vi alltså att övervägande skäl får anses tala för att Sverige inför bestämmelser som gör det möjligt för europakooperativ med säte i Sverige att uttrycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. Kapitalet skall emellertid alltid vara bestämt i samma valuta som europakooperativets redovisningsvaluta. Prop. 2005/06:150 165

5.34

Skadestånd

Prop. 2005/06:150

Regeringens bedömning: Det bör inte införas några särskilda bestäm- melser om skadeståndsskyldighet för europakooperativets funktio- närer. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (se promemorian s. 231). Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har lämnat promemorians bedömning utan invändningar. Sveriges advokatsamfund har dock ansett att gränserna för skadeståndsansvaret för tillsynsorganets ledamöter är oklara. Skälen för regeringens bedömning: I 13 kap. föreningslagen finns bestämmelser om skadeståndsskyldighet för ekonomiska föreningars funktionärer i vissa fall. Av reglerna framgår bl.a. att styrelseledamot, verkställande direktör, revisor, föreningsmedlem och röstberättigad som inte är medlem under vissa förutsättningar kan bli skadeståndsskyldiga mot föreningen, föreningsmedlem eller annan. Liknande bestämmelser om skadeståndsskyldighet finns för medlemsbanker i 11 kap. lagen om medlemsbanker, för kreditmarknadsföreningar i 12 kap. 20 § lagen om bank- och finansieringsrörelse och för understödsföreningar i 76 och 76 a §§ lagen om understödsföreningar med hänvisningar till 1951 års föreningslag. I artikel 51 i SCE-förordningen anges att ledamöterna i lednings-, tillsyns- och förvaltningsorgan skall vara ansvariga för förlust eller skada som tillfogas europakooperativet till följd av att de har åsidosatt sina skyldigheter. Enligt artikeln skall ansvaret regleras av de bestämmelser som gäller för kooperativ i den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte. Det innebär att de regler som finns i bl.a. föreningslagen om sty- relseledamöters skadeståndsskyldighet blir tillämpliga. Ansvaret för tillsynsorganets ledamöter har diskuterats särskilt i avsnitt 5.21. För våra överväganden i den delen hänvisas till vad som har anförts där. Kretsen av funktionärer som kan ådra sig skadeståndsskyldighet enligt artikel 51 är snävare än den krets som anges i föreningslagen. Uppräk- ningen i artikel 51 kan dock knappast uppfattas som uttömmande. Av artikel 8 i SCE-förordningen följer att frågor som inte regleras direkt av förordningen i stället skall regleras av de nationella regler som skulle gälla för en kooperativ förening. Detta torde innebära att de skadestånds- rättsliga regler i föreningslagen som omfattar andra personer såsom verkställande direktör, revisor och föreningsmedlem genom hänvis- ningen i artikel 8 också kommer att bli gällande för europakooperativen (jfr prop. 2003/04:112 s. 112). Någon särskild bestämmelse om dessa funktionärers skadeståndsskyldighet behövs därför enligt vår uppfattning inte.

5.35

Straff och vite

Regeringens förslag: Genom särskilda bestämmelser i den nya lagen om europakooperativ och lagen om understödsföreningar görs straff- 166

rättsliga regler i föreningslagen och lagen om understödsföreningar tillämpliga också i fråga om europakooperativ. Det införs vidare bestämmelser som gör bestämmelserna om vite i aktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen tillämpliga i fråga om europakooperativ. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 232). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians förslag. Bakgrund: I föreningslagens 16 kap. 1 § finns bestämmelser om straff för överträdelser av vissa bestämmelser i lagen. De förfaranden som straffbeläggs är bl.a. underlåtenhet att sammankalla styrelsen enligt 6 kap. 8 § andra stycket andra meningen och underlåtenhet att föra med- lemsförteckning enligt 3 kap. 6 §. Gärningar som begås inom en ekono- misk förening kan också falla under brottsbalkens regler. Det kan gälla t.ex. reglerna om osant intygande, svindleri, trolöshet mot huvudman och oredlighet mot borgenärer. Även brottsbalkens regler om företagsbot är tillämpliga på ekonomiska föreningar. I 16 kap. 2 § föreningslagen finns vidare bestämmelser om vite. Enligt dessa bestämmelser kan registreringsmyndigheten förelägga verkställan- de direktör eller styrelseledamot i en ekonomisk förening att vid vite vid- ta vissa åtgärder, t.ex. ge in behörig registreringsanmälan. Föreningsla- gens bestämmelse om vite har sin motsvarighet i 30 kap. 2 § aktiebolags-

lagen (i prop. 2005/06:135 föreslås att

paragrafen ges beteckningen

30 kap. 3 §). Enligt den bestämmelsen

kan Bolagsverket vid vite

förelägga den verkställande direktören eller en styrelseledamot att göra en behörig anmälan för registrering samt att på bolagets brev, fakturor m.m. lämna vissa upplysningar om bolaget. I lagen om understödsföreningar finns särskilda straffbestämmelser. I vissa delar hänvisar bestämmelserna till 1951 års lag om ekonomiska föreningar (se 7780 §§). Till böter döms exempelvis den som uppsåt- ligen eller av grov oaktsamhet meddelar oriktig eller vilseledande uppgift i försäkringsteknisk utredning som getts in till Finansinspektionen. I 74 § finns också särskilda bestämmelser om vite. Skälen för regeringens förslag: SCE-förordningen förutsätter att ett europakooperativ i varje medlemsstat skall jämställas med en kooperativ förening med säte i den medlemsstaten (se artikel 9). Det innebär att de straffbestämmelser som, i enlighet med det ovan anförda, gäller för för- faranden i svenska ekonomiska föreningar också bör gälla för motsva- rande förfaranden i ett europakooperativ med säte i Sverige. Frågan är om detta följer av förordningens regler eller om det behövs komplette- rande svenska regler om saken. Några bestämmelser om straffrättsliga sanktioner eller vite finns inte i förordningen. Av artikel 8 framgår att europakooperativ skall i de delar som förordningen lämnar en fråga helt eller delvis oreglerad regleras av de lagbestämmelser som i respektive medlemsstat skall gälla för koope- rativa föreningar. Bestämmelsen skulle kunna tolkas så att den omfattar samtliga bestämmelser som i den nationella lagstiftningen är tillämpliga på ekonomiska föreningar, inklusive de straffrättsliga. Några särskilda Prop. 2005/06:150 167 bestämmelser skulle i så fall inte behövas för att göra de nu aktuella Prop. 2005/06:150 straffrättsliga reglerna tillämpliga på europakooperativen. I lagstiftningsärendet om europabolag diskuterades motsvarande fråge- ställning. Där konstaterades att frågor om straffrätt ligger utanför den gemenskapsrättsliga kompetensen. Det bedömdes därför att SE-förord- ningens motsvarighet till artikel 8 i SCE-förordningen inte kunde åbe- ropas som grund för tillämpning av nationella straffrättsliga bestäm- melser. Det ansågs således nödvändigt att i den nationella lagstiftningen ange det straffbelagda området (se prop. 2003/04:112 s. 113). Frågan om straffrättsliga bestämmelser bör lämpligen lösas på samma sätt som i det ovan nämnda lagstiftningsärendet. Det bör således komma till uttryck i den svenska lagstiftningen att föreningslagens bestämmelser gäller också i fråga om europakooperativ. Detsamma bör gälla beträf- fande straffbestämmelserna i lagen om understödsföreningar. Detta bör ske genom att det i lagen om europakooperativ och lagen om understöds- föreningar införs särskilda regler om att de ovan nämnda straffrättsliga bestämmelserna i föreningslagen och lagen om understödsföreningar skall tillämpas också i fråga om europakooperativ (jfr 30 § lagen om europabolag). Såsom också konstaterades i förarbetena till lagen om europabolag krävs dock inte några motsvarande regler när det gäller brottsbalkens straffbestämmelser. Gärningar som är straffbelagda i brottsbalken och som begås inom ramen för verksamheten i ett europa- kooperativ kommer utan vidare att falla under brottsbalkens tillämpning (jfr 2 kap. 1 § brottsbalken). Detsamma gäller förfaranden som är straff- belagda i specialstraffrätten och andra författningar, som inte innehåller särskilda referenser till ekonomiska föreningar. Vad som har anförts ovan bör gälla även beträffande bestämmelser om vite. Med hänsyn till att det i fråga om registrering av europakooperativ är aktiebolagslagens bestämmelser, och för europakooperativ som driver försäkringsrörelse försäkringsrörelselagens bestämmelser, som skall vara tillämpliga, är det lämpligt att dessa lagars bestämmelser om vite görs tillämpliga på europakooperativ. Det bör således, på motsvarande sätt som beträffande straffbestämmelserna, införas särskilda bestämmelser om att 30 kap. 3 § aktiebolagslagen och 21 kap. 2 § försäkringsrörelsela- gen skall tillämpas också i fråga om europakooperativ (jfr 31 § lagen om europabolag). 6 Frågor om europabolag Regeringens förslag: I lagen om europabolag tas det in bestämmelser om att Skatteverket, och i fråga om företag som står under Finans- inspektionens tillsyn, Finansinspektionen skall ha rätt att under vissa förhållanden motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte till ett annat land eller att ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion. Vidare tas det in bestämmelser om särskilt bokslut i samband med flyttning av säte respektive fusion. Bestämmelserna skall ha samma innebörd som de motsvarande bestämmelser som har föreslagits i fråga om europakooperativ. 168

Regeringens bedömning: Det bör inte införas någon möjlighet för Prop. 2005/06:150 europabolag att uttrycka sitt aktiekapital i svenska kronor. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 237). Frågan om i vilken valuta ett europabolag skall uttrycka sitt aktiekapital har inte behandlats i promemorian. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt promemo- rians förslag eller inte haft några invändningar mot det. Svenskt Närings- liv, Svenska Bankföreningen, Sveriges advokatsamfund och Sveriges Försäkringsförbund har, beträffande Skatteverkets respektive Finans- inspektionens rätt att motsätta sig flyttning av säte och fusion, anfört samma synpunkter som beträffande motsvarande förslag när det gäller europakooperativ. Dessa invändningar finns redovisade i avsnitt 5.8 (jfr även avsnitt 5.12). Också Skatteverket och Bokföringsnämnden har, när det gäller frågan om särskilt bokslut i samband med flyttning av säte res- pektive fusion, anfört samma synpunkter som beträffande motsvarande förslag när det gäller europakooperativ. Dessa synpunkter finns redo- visade i avsnitt 5.32. Skälen för regeringens förslag: I propositionen 2003/04:112 lovade regeringen att återkomma med förslag när det gäller vissa frågor om europabolag. Det gäller dels frågorna om en myndighets rätt att motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte respektive att ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion, dels frågan om ett särskilt bokslut vid flyttning av säte respektive fusion. Motsvarande frågor har, såvitt gäller europakooperativ, behandlats i avsnitten 5.8, 5.12 och 5.32. Det är naturligt att frågorna behandlas på samma sätt när det gäller europabolagen. Sålunda bör det i lagen om europabolag tas in mot- svarande bestämmelser om Skatteverkets och i förekommande fall Finansinspektionens rätt att under vissa förhållanden motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte eller att ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion och om särskilt bokslut i samband med flytt- ning av säte respektive fusion. Som har redovisats i avsnitt 5.8 har Lagrådet haft vissa synpunkter på regleringen av Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig flyttning av säte respektive fusion. För en närmare redogörelse av dessa synpunkter och hur vi har ställt oss till dessa, hänvisas till det avsnittet. I avsnitt 5.33 har föreslagits att ett europakooperativ med säte i Sverige skall kunna uttrycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. I fråga om europabolag gäller i stället, i enlighet med SE-förordningens huvudregel, ett generellt krav på att aktiekapitalet skall uttryckas i euro. När lagen om europabolag infördes gjorde bedömningen att övervägande skäl talade för att Sverige inte borde utnyttja den möjlighet som förord- ningen ger att tillåta europabolag att uttrycka aktiekapitalet även i svenska kronor (se prop. 2003/04:112 s. 110 f.) Vi anser inte att det finns anledning att ändra det ställningstagandet. 169

7

Ikraftträdande

Prop. 2005/06:150

Regeringens förslag: Den nya lagen om europakooperativ liksom de i övrigt föreslagna lagändringarna skall träda i kraft den 18 augusti 2006. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 239). Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan invändningar. Skälen för regeringens förslag: SCE-förordningen skall börja tillämpas den 18 augusti 2006. SCE-direktivet skall vara införlivat i med- lemsstaternas lagstiftning samma dag. De frågor som förordningen har överlämnat till medlemsstaterna att besluta om bör vara lösta samtidigt som förordningens bestämmelser och de nationella bestämmelser som följer av direktivet skall börja tillämpas. Den nya lagen om europakoope- rativ och de ändringar i befintlig lagstiftning som nu föreslås bör därför också träda i kraft den 18 augusti 2006.

8

Konsekvenser av förslagen

Genom SCE-förordningen skapas en möjlighet att bedriva näringsverk-

samhet i en ny associationsform. Ett europakooperativ kommer att falla

under delvis andra regler än de som gäller för en svensk ekonomisk före-

ning. Förordningen innebär däremot inte några ändringar i regelverket

för de ekonomiska föreningar som inte utnyttjar denna möjlighet. Med

hänsyn till att minimikapitalet för europakooperativ har bestämts till

30 000 euro, kan det antas att det företrädesvis är bland de större och

medelstora företagen som europakooperativformen kommer att vara ett

intressant alternativ till befintliga nationella företagsformer. För de små

företagen kan SCE-förordningen och de kompletterande svenska lagbe-

stämmelserna väntas få liten betydelse. Det är dock, även i fråga om

något mindre företag, tänkbart att europakooperativet kommer till an-

vändning vid företagssammanslutningar över gränserna.

Ett europakooperativ med säte i Sverige kommer i stor utsträckning att

falla under samma regler som en svensk ekonomisk förening. Detta

gäller såväl i fråga om föreningsrättsliga regler som i fråga om exempel-

vis skatteregler. För företag med anknytning till olika EU-länder öppnas

visserligen vissa nya möjligheter genom SCE-förordningen, bl.a. när det

gäller flyttning av säte över gränserna. Sammantaget torde emellertid

introduktionen av europakooperativformen inte ändra villkoren för det

svenska näringslivet i någon betydande omfattning. Erfarenheterna från

introduktionen av tidigare europeiska associationsformer, europeiska

ekonomiska intressegrupperingar respektive europabolag, talar också för

att effekterna på svenska förhållanden blir begränsade. Det finns i

Sverige i dag endast ett fåtal registrerade företag av dessa slag.

Ikraftträdandet av SCE-förordningen och de nu föreslagna lagbestäm-

melserna kan inte antas få några kostnadseffekter för staten. Vissa

mindre kostnader orsakade bl.a. av anpassningar av befintliga system

170

och framtagande av informationsmaterial kommer initialt att uppstå hos Prop. 2005/06:150 Bolagsverket för att inrätta ett register över europakooperativ. Dessa kostnader skall finansieras genom registeravgifter enligt principen om full kostnadstäckning. De nya uppgifter som verket får kan väntas få endast marginell betydelse i förhållande till verkets verksamhet i stort. Vad som nu har sagts gäller också länsstyrelsernas nya begränsade upp- gifter, dvs. att i vissa fall kalla till föreningsstämma. Dessa kommer såle- des inte att medföra några ökade kostnader för länsstyrelserna. Även Skatteverkets nya uppgifter kan antas få endast marginell betydelse i förhållande till verkets totala verksamhet. De ökade kostnader som kan uppstå är inte större än att de skall finansieras inom befintliga ramar. För Finansinspektionen innebär ikraftträdandet av SCE-förordningen och de i denna promemoria föreslagna lagbestämmelserna nya uppgifter. Finansinspektionen skall dels utöva tillsyn över de företag som väljer att driva tillståndspliktig finansiell verksamhet i europakooperativform, dels pröva ärenden om tillstånd m.m. beträffande dessa företag. Den utökade tillsynen får emellertid antas komma att utgöra en obetydlig del av Finansinspektionens verksamhet och skall finansieras inom befintliga ramar. Tillståndsprövningen skall finansieras på sedvanligt sätt genom att Finansinspektionen bemyndigas att ta ut avgifter av dessa företag. Avgifterna skall bestämmas med syfte att nå full kostnadstäckning. Reglerna om överlämnande och överklagande i den föreslagna lagen om europakooperativ medför att såväl allmänna domstolar som allmänna förvaltningsdomstolar tilldelas nya uppgifter. Kostnaderna för den be- gränsade mängd ärenden som det kan antas vara fråga om skall rymmas inom domstolsväsendets befintliga ekonomiska ramar.

9

Författningskommentar

9.1

Förslaget till lag om europakooperativ

Inledande bestämmelser

Tillämpningsområde

1 §

I denna lag finns bestämmelser som kompletterar rådets förordning (EG)

nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa

föreningar (SCE-föreningar) (SCE-förordningen). En europeisk koopera-

tiv förening benämns i denna lag ett europakooperativ.

Vad som sägs i denna lag om europakooperativ gäller, om annat inte

anges, endast europakooperativ med säte i Sverige.

För europakooperativ som driver bankrörelse eller försäkringsrörelse

gäller i stället särskilda bestämmelser i lagen (1995:1570) om medlems-

banker och lagen (1972:262) om understödsföreningar.

(Jfr 1 § i departementspromemorians förslag.)

Bakgrunden till paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1 och 5.2.

SCE-förordningen är direkt tillämplig i varje medlemsstat. Det innebär

att förordningen grundar rättigheter och skyldigheter för enskilda samt att

den kan åberopas inför svenska domstolar och andra myndigheter trots

att den inte har införlivats i den svenska rättsordningen genom en sär-

171

skild svensk rättsakt. Den svenska texten av förordningen har publicerats Prop. 2005/06:150 i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 207, 18.8.2003, s. 1). Någon särskild nationell publicering av förordningen skall följaktligen inte ske. Förordningen föreskriver emellertid att Sverige får och i vissa fall skall komplettera förordningen med nationella bestämmelser. Såsom framgår av första stycket finns sådana bestämmelser i denna lag. Av SCE-förordningen följer att även andra svenska bestämmelser än de som finns i denna lag kan vara tillämpliga på europakooperativ med säte i Sverige. I vissa fall innehåller förordningen direkta hänvisningar till den nationella lag som tillämpas på kooperativa föreningar. Så är fallet t.ex. när det gäller regler om avveckling och likvidation (artikel 72). Vidare innehåller förordningen en generell hänvisning till den på kooperativa föreningar tillämpliga nationella rätten beträffande sådana frågor som inte regleras i förordningen eller i andra EG-regler om europakooperativ (artikel 8). Det sagda innebär att stora delar av den svenska lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar kommer att vara tillämplig på europakooperativ med säte i Sverige. Det gäller t.ex. be- stämmelser om förlagsandelar. Förordningen hänvisar även i vissa fall till den nationella lag som är tillämplig på publika aktiebolag. Det gäller exempelvis i fråga om regler om registrering av europakooperativ (artikel 11). Det innebär att aktiebolagslagens registreringsbestämmelser kommer att vara tillämpliga på europakooperativ med säte i Sverige. För vissa finansiella europakooperativ införs det dessutom särskilda bestämmelser som gäller i stället för eller vid sidan av lagen om europakooperativ. Europakooperativen kommer även att falla under annan svensk lagstift- ning, t.ex. på skatteområdet. Den normgivningskompetens som SCE-förordningen delegerar till medlemsstaterna avser europakooperativ som är registrerade inom med- lemsstatens territorium. I konsekvens härmed anges i andra stycket att bestämmelserna i den svenska lagen gäller europakooperativ med säte i Sverige, om inte annat anges särskilt. Det sistnämnda förbehållet syftar på bestämmelsen i 5 §, som gäller även i förhållande till sådana europa- kooperativ som har säte utanför Sverige. I tredje stycket erinras om att europakooperativ som driver bank- eller försäkringsrörelse inte omfattas av lagen om europakooperativ, utan i stället regleras av särskilda bestämmelser om europakooperativ i lagen (1995:1570) om medlemsbanker och lagen (1972:262) om understöds- föreningar. Arbetstagarinflytandet i europakooperativ 2 § Regler om arbetstagarinflytande i europakooperativ finns i lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. (Jfr 2 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen innehåller en erinran om de bestämmelser om arbetstagar- inflytandet i europakooperativ som kommer att finnas i den lag om arbetstagarinflytande i europakooperativ som skall träda i kraft vid samma tidpunkt som lagen om europakooperativ. Bestämmelserna i den lagen kommer att grunda sig på EG:s direktiv (2003/72/EG) av den 172 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande. Firma 3 § Ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 10 §. (Jfr 3 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.31. I artikel 10.1 i SCE-förordningen föreskrivs att europakooperativets firma skall föregås eller följas av förkortningen SCE. Bestämmelsen kan tolkas som att det inte krävs att beteckningen SCE ingår i koope- rativets firma om den i stället anges i anslutning till denna. Det har emellertid bedömts lämpligt att i den svenska lagen uppställa ett krav på att beteckningen ingår i europakooperativets firma. Kravet har, när det gäller svenska ekonomiska föreningar, sin motsvarighet i 14 kap. 1 § föreningslagen. I artikel 10.1 föreskrivs vidare att europakooperativets firma i före- kommande fall skall föregås eller följas av orden förening med begrän- sat ansvar. Det innebär att de europakooperativ där medlemmarnas ansvar för föreningens förpliktelser är begränsat till den inbetalda insats- en vilket generellt torde gälla för europakooperativ med säte i Sverige (jfr 1 kap. 3 § föreningslagen) skall ha orden förening med begränsat ansvar i anslutning till firman. Det finns ytterligare bestämmelser om firma i SCE-förordningen (artikel 10.2 och artikel 10.3). Av dessa följer att endast europakoope- rativ får ha en firma som innehåller förkortningen SCE, såvida inte registreringen av firman har skett före SCE-förordningens ikraftträdande. De allmänna bestämmelserna om firma i firmalagen (1974:156) är tillämpliga även på europakooperativ med säte i Sverige. Det har inte ansetts nödvändigt att erinra om detta i lagtexten. Att firmalagen är tillämplig på europakooperativ med säte i Sverige innebär bl.a. att en sådan kooperativ förening inte får ha en firma som är förväxlingsbar med någon annan näringsidkares skyddade närings- eller varukännetecken. Bolagsverket skall alltså, på samma sätt som vid re- gistrering av t.ex. en svensk ekonomisk förening, kontrollera firman mot olika register. En sådan kontroll skall ske såväl när ett nybildat europa- kooperativ ansöker om registrering som när ett europakooperativ flyttar sitt säte från en annan medlemsstat till Sverige. SCE-förordningen innehåller dock inte något krav på att registreringsmyndigheten kon- trollerar firman mot register i andra medlemsstater. Det krävs således inte att det i registreringsärendet undersöks om det i någon annan medlems- stat har registrerats europakooperativ med identisk eller liknande firma. I 10 § första stycket 3 firmalagen anges att en firma inte får registreras om den är ägnad att vilseleda allmänheten. Bland de uppgifter som anses kunna vara ägnade att vilseleda ingår uppgift om associationsform. Det innebär att ett europakooperativs firma inte får innehålla någon uppgift som ger allmänheten intrycket av att det är fråga om någon annan asso- Prop. 2005/06:150 173 ciationsform än ett europakooperativ. Vid denna bedömning bör europa- kooperativformen betraktas som en från den svenska föreningsformen särskild associationsform. Ett europakooperativs firma bör således inte få innehålla orden ekonomisk och förening eller förkortningen ek.för. (jfr, såvitt gäller europabolag, prop. 2003/04:112 s. 119). Att firmalagen skall tillämpas på europakooperativ med säte i Sverige innebär att reglerna om bifirma och parallellfirma gäller också för sådana europakooperativ. Bildandet av ett europakooperativ Deltagande i bildandet av ett europakooperativ 4 § En ekonomisk förening eller motsvarande utländsk förening som har sitt huvudkontor i en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i bildandet av ett europakooperativ, om föreningen

1.

är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet,

2.

har sitt säte i den stat som avses i 1, samt

3.

har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Vid bildandet av ett europakooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning skall vad som sägs om en ekonomisk förening eller motsvarande utländsk föreningsform i första stycket gälla även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. (Jfr 4 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3.

SCE-förordningens huvudregel är att endast sådana juridiska personer som har både säte och huvudkontor inom EES får delta i bildandet av europakooperativ. Genom förevarande paragraf utnyttjar Sverige den möjlighet som förordningen (artikel 2.2) ger att göra undantag från denna huvudregel. En svensk eller utländsk ekonomisk förening får sålunda enligt första stycket under vissa förutsättningar delta i bildandet av ett europakooperativ som skall ha sitt säte i Sverige även om föreningen har huvudkontor i ett land utanför EES. Beträffande innebörden av begreppet huvudkontor hänvisas till kommentaren till 37 §. Den första förutsättningen för att bestämmelsen skall vara tillämplig är att det är fråga om en ekonomisk förening som är bildad i överensstäm- melse med lagstiftningen i en stat inom EES (punkt 1). Föreningen skall också ha sitt säte i samma stat (punkt 2). Med säte menas att föreningen skall ha sitt registrerade säte i den aktuella staten. Slutligen krävs att föreningen har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom EES (punkt 3). Det krävs inte att sådan anknytning finns till just den stat där den har sitt säte. När det gäller innebörden av begreppet faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom EES kan det hänvisas till stycke 23 i ingressen till SE-förordningen; samma begrepp finns nämligen i SE-förordningens artikel om bildande av europabolag. Där sägs bl.a. att sådan anknytning föreligger särskilt om bolaget har ett driftställe i en sådan stat och driver verksamhet därifrån. Med anledning av vad Skatteverket har anfört beträffande detta begrepp Prop. 2005/06:150 174 kan det konstateras att med detta torde avses detsamma som med den i Prop. 2005/06:150 skattesammanhang vedertagna termen fast driftställe. När det gäller bildande av ett europakooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning tillåter SCE-förordningen att även andra juri- diska personer än ekonomiska föreningar deltar (artikel 2.1). I andra stycket föreskrivs följaktligen att bestämmelserna i första stycket, när det gäller andra sätt att bilda ett europakooperativ, skall omfatta även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i EG-fördraget. Bolags- begreppet enligt EG-fördraget är vidsträckt och omfattar förutom koope- rativa föreningar t.ex. aktiebolag och offentligrättsliga juridiska personer, såvida de inte drivs utan vinstsyfte. I praktiken torde det emellertid i första hand vara aktiebolag som, förutom ekonomiska föreningar, kommer att delta i bildandet av europakooperativ. Paragrafen reglerar inte i vilken utsträckning ett svenskt företag med huvudkontor utanför EES kan delta i bildandet av ett europakooperativ som skall ha sitt säte i ett annat EES-land. Den frågan är beroende av lagstiftningen i det landet. Redovisningsvaluta vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion 5 § Om en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, skall bestämmelserna om redovisningsvaluta i 12 kap. 1 § tredje stycket och 3 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar inte tillämpas på den ekonomiska föreningen. Första stycket gäller också när europakooperativet skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige. (Jfr 5 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.11. Artiklarna 1934 i SCE-förordningen reglerar bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion mellan nationella kooperativa föreningar. Av artiklarna 20 och 27 följer att nationella fusionsbestämmelser skall tillämpas på de deltagande föreningarna i frågor som inte regleras i förordningen. Det innebär att bl.a. vissa bestämmelser i 12 kap. före- ningslagen blir tillämpliga på en svensk ekonomisk förening som deltar i en sådan fusion (se även kommentaren till 6 §). Eftersom detta följer direkt av förordningen, har några regler om saken inte tagits in i denna lag. I paragrafens första stycke har emellertid ett särskilt undantag gjorts från föreningslagens fusionsbestämmelser. Det gäller kravet i 12 kap. 1 § tredje stycket och 3 § andra stycket föreningslagen om att de föreningar som deltar i en fusion skall ha samma redovisningsvaluta. Det har ansetts att ett sådant krav är oförenligt med SCE-förordningens syften. En svensk ekonomisk förening med svenska kronor som redovisningsvaluta får alltså, utan att först byta redovisningsvaluta, ingå i en fusion enligt artikel 2.1 i SCE-förordningen med en förening från en annan med- lemsstat med exempelvis euro som redovisningsvaluta. I andra stycket har klargjorts att bestämmelsen i första stycket gäller även om det europakooperativ som är under bildande kommer att ha sitt säte utanför Sverige. 175 Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig att en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion 6 § Skatteverket får motsätta sig att en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, om

1.

europakooperativet enligt fusionsförslaget skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige,

2.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

3.

verket har beslutat om revision hos föreningen, och

4.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av fusionen.

Finansinspektionen får, i fråga om en ekonomisk förening som står under Finansinspektionens tillsyn, motsätta sig att föreningen deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, om de förutsättningar som anges i första stycket 1 och 2 föreligger. Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då fusionsförslaget offentliggjordes enligt artikel 24 i SCE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att föreningen inte får delta

i

fusionen utan att föreningen först har fått tillfälle att yttra sig.

(Jfr 6 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.12 (jfr avsnitt 5.8). I paragrafen regleras Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig att en svensk ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Bestämmelsen har sin grund i artikel 21 i SCE-förordningen. Det förtjänar att framhållas att Skatteverket, i sin egenskap av företrädare för staten som borgenär, även kan motsätta sig fusionen inom ramen för förfarandet för tillstånd till verkställande av fusionsförslaget (se främst 23 kap. 22 § aktiebolagslagen). På samma sätt kan Finansinspektionen, i sin egenskap av företrädare för bl.a. insättare, motsätta sig fusionen inom ramen för förfarandet för tillstånd till verk- ställande av en kreditmarknadsförenings fusionsförslag (se 10 kap. 20 22 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse; jfr den föreslagna 12 kap. 21 § samma lag). Skatteverkets rätt att motsätta sig en fusion regleras i första stycket medan Finansinspektionens motsvarande rätt regleras i andra stycket. En första förutsättning är i båda fallen att europakooperativet skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige (punkten 1). Vidare skall i båda fallen, enligt punkten 2, ett motsättande vara motiverat av hänsyn till allmän- intresset (jfr artikel 21 i SCE-förordningen). Allmänintresset är ett EG- rättsligt begrepp vars närmare innebörd ytterst tolkas av EG-domstolen. Vid utformandet av de svenska bestämmelserna har det förutsatts att intresset av en effektiv skattetillsyn i princip är ett sådant allmänintresse som kan ligga till grund för ett motsättande. Det är primärt det intresset som Skatteverket har att bevaka i sammanhanget. När det gäller Finansinspektion har det på motsvarande sätt förutsatts att det ryms inom allmänintresset att hindra en fusion som kan befaras leda till allvarliga störningar i betalningssystemets eller kapitalmarknadens funktion. Av EG-domstolens praxis följer att bestämmelser av detta slag måste tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt. Det är alltså inte tillåtet att vid tillämpningen tillmäta frågan om i vilken medlemsstat europakoopera- tivet skall ha sitt säte någon betydelse. Vidare skall sådana bestämmelser vara ägnade att säkerställa förverkligandet av den målsättning som Prop. 2005/06:150 176 eftersträvas genom bestämmelserna. De skall slutligen inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå denna målsättning (se t.ex. domstolens dom den 9 mars 1999 i mål C-212/97). Av detta följer att en proportiona- litetsprincip måste iakttas. Skatteverkets intresse av att säkerställa en effektiv skattetillsyn respektive Finansinspektionens intresse av att garantera ett fungerande betalningssystem m.m. måste alltså i varje enskilt fall vägas mot föreningens intresse av att kunna genomföra den planerade fusionen. När det gäller Skatteverket har det i paragrafen uppställts ytterligare ett par rekvisit för att möjligheten till motsättande skall få utnyttjas. För det första (punkten 3) skall föreningen vara föremål för en av Skatteverket särskilt beslutad revision. Med revision avses bl.a. sådana förfaranden som regleras i 14 kap. 7 och 7 a §§ skattebetalningslagen (1987:483), 3 kap. 8 § taxeringslagen (1990:324) och 3 kap. 7 § första och andra styckena lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. För det andra (punkten 4) skall förhållandena vara sådana att en fusion kan antas avsevärt försvåra revisionen. Om revisionen är av mindre komplicerat slag, eller om den är i det närmaste avslutad, kan den därför normalt inte åberopas som grund för motsättande. Vid prövningen av om detta rekvisit är uppfyllt bör Skatteverket även bedöma i vad mån kooperativet kan antas vara villigt att bidra till revisionen. Skatteverkets och Finansinspektionens beslut att motsätta sig fusionen kan överklagas hos länsrätten. Det framgår av 40 §. I tredje stycket föreskrivs att Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela eventuella beslut om motsättande inom två månader från den dag då förslaget om fusion offentliggjordes. Detta överensstämmer med vad som gäller för motsvarande prövning vid flyttning av ett europa- kooperativs säte (se 13 §). Det ankommer i princip på myndigheterna att själva bevaka när en fråga om fusion har blivit aktuell. Bestämmelser om att Bolagsverket skall underrätta Skatteverket och, i förekommande fall, Finansinspektionen om kungjorda fusionsförslag kommer att tas in i förordning. Om Skatteverket eller Finansinspektionen avser att motsätta sig fusio- nen, skall sökanden först beredas tillfälle att yttra sig i frågan. Sökanden skall givetvis ges rimlig tid för detta. Med hänsyn till den tidsfrist som gäller för verkets och inspektionens beslut är det dock oundvikligt att fristen för yttrandet i vissa fall måste bli kort. Skyddet för borgenärer i samband med bildandet av ett europakooperativ genom fusion 7 § I fråga om skyddet för en fusionerande förenings borgenärer skall bestämmelserna i 23 kap. 20 och 2224 §§ aktiebolagslagen (2005:551) om tillstånd att verkställa en fusionsplan tillämpas. När det gäller föreningar som driver finansieringsrörelse tillämpas i stället 12 kap. 21 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. (Jfr 7 § första och fjärde styckena i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.12 (jfr avsnitt 5.8). Prop. 2005/06:150 177 Artikel 20 i SCE-förordningen anger som huvudregel att de nationella bestämmelser som gäller för kooperativ skall tillämpas på de kooperativ som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Enligt artikel 28.1 skall bildandet dock, såvitt gäller bl.a. skyddet av förening- ens borgenärers intressen, följa nationella bestämmelser för publika aktiebolag. Paragrafen och dess rubrik har utformats i enlighet med Lagrådets förslag (jfr avsnitt 5.5). I 12 kap. 6 och 7 §§ föreningslagen respektive 23 kap. 2024 §§ aktiebolagslagen finns bestämmelser om ett särskilt förfarande för tillstånd till fusionen. Bestämmelserna om förfarandet i de båda lagarna är snarlika men inte identiska. Förfarandets primära syfte är att skydda de inblandade företagens borgenärer mot de risker som en fusion innebär för dem. Bestämmelserna får med undantag av 23 kap. 21 § aktiebolagslagen anses vara av sådant slag som avses i artikel 28.1 i SCE-förordningen. Det innebär för svenskt vidkommande att bestämmelserna i 23 kap. 20 och 2224 §§ aktiebolags- lagen skall tillämpas. Detta har klargjorts i förevarande paragraf. Av paragrafen framgår också att det i detta avseende gäller särskilda bestämmelser för föreningar som driver finansieringsrörelse. Utfärdande av intyg vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion 8 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i SCE- förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 23 kap. 23 eller 24 § aktiebolagslagen (2005:551) och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 6 §. När det gäller föreningar som driver finansieringsrörelse tillämpas i stället 12 kap. 22 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. (Jfr 8 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. I paragrafen behandlas utfärdandet av ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i SCE-förordningen. Intyget skall innehålla en slutgiltig be- kräftelse på att en förening som skall delta i bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion har vidtagit alla erforderliga rättshandlingar och formaliteter inför fusionen. Av paragrafen framgår att uppgiften att utfärda ett intyg av det aktuella slaget i Sverige ankommer på Bolagsverket. Verket skall utfärda intyget dels när verket självt har meddelat föreningen tillstånd att verkställa föreningsstämmans beslut om fusion, dels när rätten, efter verkets överlämnande, har meddelat föreningen sådant tillstånd. I båda fallen krävs att besluten har vunnit laga kraft. En ytterligare förutsättning är att Skatteverket eller Finansinspektionen inte har beslutat att motsätta sig fusionen enligt 6 §. Det ankommer på den myndighet som har beslutat om ett sådant motsättande att se till att Bolagsverket informeras om saken i tid. Om Skatteverkets eller Finansinspektionens beslut har överklagats, kan det vara lämpligt att Bolagsverket avvaktar med sitt slutliga ställningstagande till dess att processen är avslutad, i vart fall om föreningen i fråga inte påkallar ett särskilt beslut och det kan förväntas att processen kommer att avslutas inom en förhållandevis kort tid. På samma sätt kan det vara lämpligt att Bolagsverket dröjer med sitt beslut Prop. 2005/06:150 178 under viss tid om en sådan pågående skatterevision som har legat till Prop. 2005/06:150 grund för motsättandet är i sitt slutskede. Bolagsverket bör dock inte i något av dessa fall lämna frågan öppen under alltför lång tid. Det har dock inte ansetts nödvändigt att ta in några särskilda bestämmelser om vilandeförklaring (jfr 23 kap. 21 § andra stycket aktiebolagslagen). Om Bolagsverket har meddelat ett avslagsbeslut måste föreningen, om den vill få en ny prövning av fusionsfrågan till stånd, ta om förfarandet från början. Om Bolagsverket inte anser sig kunna utfärda ett intyg, skall detta ställningstagande komma till uttryck i ett beslut. Ett sådant beslut får enligt 40 § överklagas till allmän förvaltningsdomstol. När det gäller förening som driver finansieringsrörelse skall i stället bestämmelserna i lagen om bank- och finansieringsrörelse tillämpas.

SCE-förordningen innehåller inte några särskilda krav när det gäller vilket eller vilka språk som intyg av detta slag skall avfattas på. Det innebär att man i Sverige får falla tillbaka på den allmänna principen om svenska som myndighetsspråk. De intyg som Bolagsverket utfärdar skall således avfattas på svenska (se vidare prop. 2003/04:112 s. 121). Rätt till utträde ur en övertagande förening vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion 9 § En medlem i en övertagande förening, som har motsatt sig bildandet av ett europakooperativ genom fusion, får säga upp sig till utträde ur föreningen om fusionen innebär att europakooperativet kommer att ha sitt säte i en annan stat än Sverige. En sådan uppsägning skall ske inom den tid och på de villkor som anges i artikel 7.5 i SCE-förordningen.

(Jfr 9 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.13. I paragrafen behandlas rätten för en medlem i en svensk ekonomisk förening att säga upp sig till utträde ur föreningen. Paragrafen är tillämp- lig endast under förutsättning att föreningen i fråga är övertagande före- ning vid fusionen. Den första förutsättningen för att en sådan rätt till upp- sägning skall finnas är att medlemmen på föreningsstämman har motsatt sig beslutet om fusion. Den andra förutsättningen är att europakoope- rativet efter fusionen får sitt säte i en annan medlemsstat än Sverige. Uppsägningen skall ske inom den tid och på de villkor som anges i ar- tikel 7.5 i SCE-förordningen. Det innebär att medlemmen måste säga upp sig till utträde ur föreningen inom två månader efter föreningsstämmans beslut om fusionen. Medlemskapet skall upphöra vid utgången av det räkenskapsår under vilket utträdet anmälts. Flyttningen skall dock inte bli gällande för denna medlem. Utträdet skall ge rätt till inlösen av med- lemmens andelar enligt bestämmelserna i artikel 4.4 och artikel 16 i SCE-förordningen.

179 Register över europakooperativ m.m. Registreringsmyndighet 10 § Bolagsverket skall föra ett register över europakooperativ (europakoope- rativsregistret). I fråga om registrering i europakooperativsregistret tillämpas bestämmelserna i aktiebolagslagen (2005:551) och andra för- fattningar om registrering i aktiebolagsregistret. Om en arbetstagarrepre- sentant har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall även detta registreras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medde- la föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag, och

2.

handläggningen av registreringsärenden.

(Jfr 10 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. Enligt artikel 11.1 i SCE-förordningen skall ett europakooperativ re- gistreras i den medlemsstat där det har sitt säte. Detta skall ske i ett re- gister som anges i nationell lagstiftning i enlighet med tillämplig lagstift- ning för publika aktiebolag. I denna paragraf har Bolagsverket tilldelats uppgiften att vara registreringsmyndighet för europakooperativ med säte i Sverige. Registreringen skall ske i ett särskilt europakooperativsregister (första stycket). I fråga om sådan registrering skall bestämmelserna i aktiebolagslagen och andra författningar om registrering i aktiebolags- registret tillämpas. Hänvisningen innebär bl.a. att aktiebolagslagens bestämmelser om anmälan för registrering skall tillämpas (se t.ex. 9 kap. 47 § aktiebolagslagen). Den innebär också att exempelvis bestämmel- serna i 27 kap. 4 och 6 §§ aktiebolagslagen om bristfälliga registrerings- anmälningar respektive avregistrering skall tillämpas beträffande europa- kooperativsregistret. Av hänvisningen följer vidare att verket är skyldigt att genast i Post- och Inrikes Tidningar offentliggöra vad som förs in i europakooperativsregistret (se 27 kap. 3 § aktiebolagslagen). Enligt artikel 13 i SCE-förordningen skall registrering och avregistrering av ett europakooperativ dessutom offentliggöras i Europeiska unionens offi- ciella tidning. Enligt 8 kap. 43 § aktiebolagslagen skall ett bolag för registrering an- mäla bl.a. vem som har utsetts till styrelseledamot och styrelsesuppleant. I anmälan skall också särskilt anges om en styrelseledamot eller en sty- relsesuppleant har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresen- tation för de privatanställda. Eftersom arbetstagarrepresentanter i europa- kooperativens förvaltningsorgan och tillsynsorgan kommer att kunna utses enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakoope- rativ, innehåller förevarande paragraf en bestämmelse om att även detta är en uppgift som skall registreras. Andra stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen att utfärda närmare bestämmelser om avgifter i registreringsärenden och handlägg- ningen av sådana ärenden. Avsikten är att sådana bestämmelser skall tas in i en särskild förordning om europakooperativ efter mönster av förord- ningen (2004:703) om europabolag. Om ett europakooperativ som har sitt säte i ett annat land bedriver verksamhet i Sverige, aktualiseras filiallagens bestämmelser om registre- ring av filialer. Prop. 2005/06:150 180 Offentliggörande av förslag till beslut i vissa fall 11 § Föreningens styrelse eller europakooperativets lednings- eller förvalt- ningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 7.2, 35.3 och 76.3 i SCE-förordningen till Bolags- verket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. (Jfr 11 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5, 5.14 och 5.28. I SCE-förordningen finns bestämmelser om att förvaltnings- eller ledningsorganet i vissa situationer skall upprätta förslag till beslut och att dessa förslag skall offentliggöras på vissa sätt. Sådana bestämmelser finns med avseende på beslut om flyttning av ett europakooperativs säte (artikel 7), ombildning av en nationell kooperativ förening till ett europa- kooperativ (artikel 35) och ombildning av ett europakooperativ till en nationell kooperativ förening (artikel 76). I det fallet då det är fråga om ett beslut som fattas i en svensk ekonomisk förening (ombildning av en ekonomisk förening till ett europakooperativ) ankommer det på styrelsen att upprätta förslaget. I denna paragraf anges att registrering och kun- görelse av sådana förslag till beslut skall handhas av Bolagsverket. Bestämmelserna stämmer nära överens med bestämmelserna i 15 kap. 2 § föreningslagen och 27 kap. 3 § aktiebolagslagen. Kungörelsen skall ske i Post- och Inrikes Tidningar och innehålla antingen det fulla inne- hållet i de registrerade handlingarna eller en uppgift om var handlingarna finns tillgängliga. Det är tillräckligt att handlingarna finns tillgängliga hos Bolagsverket. Bestämmelsen ålägger alltså inte europakooperativet att hålla handlingarna tillgängliga. Av SCE-förordningen följer att offentliggörande skall ske senast viss tid före den föreningsstämma på vilken frågan skall behandlas (se artik- larna 7.6, 35.4 och 76.4). Flyttning av ett europakooperativs säte Tillämpliga bestämmelser 12 § Vid flyttning av ett europakooperativs säte från Sverige till en annan stat, tillämpas bestämmelserna i 1320 §§. När det gäller europakooperativ som driver finansieringsrörelse tillämpas 12 kap. 2426 §§ lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse i stället för 1420 §§. (Jfr 12 § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen anges de bestämmelser i denna lag som tillämpas på situa- tionen då ett europakooperativ med säte i Sverige flyttar sitt säte till en annan stat. I fråga om europakooperativ som driver finansieringsrörelse anges att vissa bestämmelser i lagen om bank- och finansieringsrörelse skall tillämpas i stället för 1420 §§ denna lag. Det beror på att sådana föreningar omfattas av ett särskilt förfarande om tillstånd till flyttning av säte, vilket regleras i den lagen. Prop. 2005/06:150 181 Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig flyttning av säte 13 § Skatteverket får motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte till en annan stat, om

1.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

2.

verket har beslutat om revision hos europakooperativet, och

3.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av en flyttning av europakooperativets säte.

Finansinspektionen får, i fråga om ett europakooperativ som står under Finansinspektionens tillsyn, motsätta sig att europakooperativet flyttar sitt säte till en annan stat, om motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då förslaget om flyttningen offentliggjordes enligt artikel 7.2 i SCE- förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europakooperativet först har fått tillfälle att yttra sig. (Jfr 13 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.8. I paragrafen regleras Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig att ett europakooperativ med säte i Sverige flyttar till en annan medlemsstat. Den har sin grund i artikel 7.14 i SCE-förordningen. Regleringen motsvarar vad som gäller vid prövning av en fusion enligt 6 §. För kommentarer hänvisas till författningskommentaren till den bestämmelsen. Om Skatteverket eller Finansinspektionen har motsatt sig flyttningen, får Bolagsverket inte utfärda ett sådant intyg som är en förutsättning för att europakooperativet skall få flytta sitt säte till annan stat (jfr 20 §). Av det EG-rättsliga proportionalitetskravet (se kommentaren till 6 §) följer att Skatteverket inte under hur lång tid som helst kan hindra ett europakooperativ från att flytta med hänvisning till en pågående revision. Det har dock inte ansetts nödvändigt att i lagen uppställa någon särskild tidsbegränsning i detta avseende. Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela eventuella beslut om motsättande inom två månader från den dag då förslaget om flyttningen offentliggjordes enligt artikel 7.2 i SCE-förordningen. Detta följer av artikel 7.14 i SCE-förordningen och överensstämmer med vad som gäller vid prövning av fusion (se vidare kommentaren till 6 §). Skatteverkets och Finansinspektionens beslut kan överklagas hos länsrätten (se 40 §). Underrättelse till europakooperativets borgenärer 14 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har beslutat att europakooperativets säte skall flyttas till en annan stat, skall europakooperativet skriftligen underrätta sina kända borgenärer om beslutet. Underrättelsen skall innehålla uppgift om borgenärernas rätt att enligt artikel 7.4 i SCE-förordningen ta del av förslaget om flyttning och av en sådan redogörelse som avses i artikel 7.3. Vidare skall underrättelsen innehålla uppgift om borgenärernas rätt att enligt 17 § motsätta sig flyttningen. Prop. 2005/06:150 182 En underrättelse behöver inte sändas till de borgenärer, vilkas anspråk avser en fordran på lön eller annan ersättning som omfattas av löne- garanti enligt lönegarantilagen (1992:497). (Jfr 14 § i departementspromemorians förslag.) Vid sidan av den föregående paragrafen reglerar denna och de närmast följande paragraferna tillsammans med uttryckliga bestämmelser i artikel 7 i SCE-förordningen förfarandet när ett europakooperativ med säte i Sverige vill flytta sitt säte till ett annat land. Förfarandet följer nära de bestämmelser som gäller vid fusion av svenska aktiebolag enligt 23 kap. aktiebolagslagen. Frågan har behandlats i avsnitt 5.5. Av artikel 7.2 framgår att förfarandet inleds med att lednings- eller förvaltningsorganet upprättar ett förslag om flyttning. Förslaget skall offentliggöras enligt artikel 12, dvs. på det sätt som föreskrivs i den nationella lagstiftning som är tillämplig på publika aktiebolag. Av 11 § framgår att ett sådant förslag skall ges in till Bolagsverket för registrering och kungörande. Ett beslut om flyttning får enligt artikel 7.6 inte fattas förrän tidigast två månader efter offentliggörandet. I förevarande para- graf anges att europakooperativet efter det att beslutet har fattats skall underrätta sina kända borgenärer om beslutet (se första stycket). Detta överensstämmer med vad som föreskrivs i 23 kap. 19 § aktiebolagslagen om fusion. Underrättelsen skall enligt andra stycket innehålla dels uppgift om borgenärernas rätt enligt artikel 7.4 i SCE-förordningen att ta del av vissa handlingar, dels uppgift om borgenärernas rätt att motsätta sig flyttning (se vidare 17 §). Vid fusion enligt aktiebolagslagen behöver inte borgenärerna i det övertagande bolaget underrättas, om revisorerna i yttrande över fusions- planen har uttalat att de inte har funnit att fusionen medför någon fara för dessa borgenärer (se 23 kap. 19 § andra stycket aktiebolagslagen). Någon motsvarande bestämmelse finns inte när det gäller flyttning av ett europakooperativs säte. I aktiebolagslagen görs emellertid även undantag från underrättelseskyldigheten gentemot borgenärer med löne- eller pensionsfordringar. Motsvarande undantag gäller enligt tredje stycket också om ett europakooperativ har beslutat att flytta sitt säte till en annan stat. Av vad som sägs i 17 och 18 §§ följer att sådana borgenärer inte heller har rätt att motsätta sig flyttningen av säte. Skyddet för borgenärer i samband med flyttning av ett europakooperativs säte 15 § I fråga om skyddet för europakooperativets borgenärer i samband med en flyttning av europakooperativets säte, skall bestämmelserna i 1619 §§ tillämpas. (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) I paragrafen, som är föranledd av synpunkter från Lagrådet, anges vilka bestämmelser i lagen som vid flyttning av säte skall tillämpas i fråga om skyddet för europakooperativets borgenärer. Innebörden av regleringen stämmer nära överens med vad som gäller beträffande Prop. 2005/06:150 183 borgenärsskydd i samband med bildandet av ett europakooperativ genom Prop. 2005/06:150 fusion (se 7 §). 16 § Europakooperativet skall hos Bolagsverket ansöka om tillstånd till flytt- ning av säte enligt artikel 7 i SCE-förordningen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning,

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i 

SCE-förord- ningen, och

4.

intyg från europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan eller verkställande direktör om att europakooperativets kända borgenärer har underrättats enligt 14 §.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i andra stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall Bolagsverket förelägga europakooperativet att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europakooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. (Jfr 15 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5. Paragrafen innehåller bestämmelser om europakooperativets ansökan om tillstånd att flytta sitt säte. Bestämmelserna stämmer nära överens med 23 kap. 20 § aktiebolagslagen. Ansökan skall enligt första stycket ges in till Bolagsverket inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. De handlingar som enligt andra stycket skall bifogas ansö- kan motsvarar i huvudsak de handlingar som skall ges in vid ansökan om tillstånd att verkställa en fusionsplan (se 23 kap. 20 § aktiebolagslagen). Bolagsverket skall avvisa en ansökan som kommer in efter den tid- punkt som anges i första stycket. Europakooperativet kan göra en ny ansökan, men i sådant fall måste föreningsstämman fatta ett nytt beslut för att frågan skall kunna tas upp till prövning. En ansökan skall avvisas också när det saknas någon handling som enligt andra stycket skall bifo- gas ansökan (tredje stycket). Innan avvisning får ske i detta fall, skall dock europakooperativet först ha beretts tillfälle att avhjälpa bristen. Avvisning skall också ske om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning. Som exempel kan nämnas att föreningsstämmans beslut om flyttning är behäftat med något formellt fel eller att det inte har fattats med erforderlig majoritet. I sådant fall skall europakooperativet beredas tillfälle att yttra sig innan avvisning får ske. Handläggning hos Bolagsverket 17 § Om Bolagsverket finner att det inte finns något hinder mot en ansökan enligt 16 §, skall verket kalla europakooperativets borgenärer. Kallelsen skall innehålla ett föreläggande för den som motsätter sig flyttningen av säte att senast viss dag skriftligen anmäla detta till verket. Bolagsverket skall dock inte kalla de borgenärer, vilkas anspråk avser en fordran på lön eller annan ersättning som omfattas av lönegarantilagen (1992:497). Kallelsen skall ske genom kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar. Bolagsverket skall skicka en särskild underrättelse om kallelsen till 184 Skatteverket och till kronofogdemyndigheten i den region där europa- kooperativet har sitt säte. (Jfr 16 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5. I första stycket föreskrivs att Bolagsverket skall utfärda en kallelse på europakooperativets borgenärer, under förutsättning att ansökan om till- stånd enligt 16 § har tagits upp till prövning. Bolagsverket skall dock inte kalla löne- eller pensionsborgenärer vilkas anspråk avser en fordran på lön eller annan ersättning som omfattas av lönegaranti enligt lönegaranti- lagen (1992:497). Bestämmelserna stämmer nära överens med vad som gäller vid fusion enligt aktiebolagslagen (se 23 kap. 22 §). Kallelsen skall innehålla ett föreläggande för den som vill motsätta sig flyttningen av säte att senast viss dag skriftligen anmäla detta. Lagen anger inte någon bestämd tidsfrist. Av 18 § framgår att Bolagsverket skall överlämna ett ärende enligt 16 § till allmän domstol, om någon borgenär har motsatt sig flyttningen. Detta gäller dock endast de borgenärer som Bolagsverket har kallat. Av detta följer att de nyss nämnda löne- eller pensionsborgenärer- na är undantagna från rätten att motsätta sig flyttningen av europakoope- rativets säte. Kallelsen skall kungöras i Post- och Inrikes Tidningar. Något krav på att kallelsen även skall skickas per post eller på annat sätt till dem som den riktar sig till uppställs inte. Däremot skall en särskild underrättelse sändas till Skatteverket och till kronofogdemyndigheten i den region där europakooperativet har sitt säte (andra stycket). 18 § Om en borgenär som har blivit kallad enligt 17 § motsätter sig flytt- ningen av säte inom föreskriven tid, skall Bolagsverket överlämna ärendet till allmän domstol i den ort där europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan har sitt säte. Om ingen borgenär motsätter sig flyttningen, skall verket meddela europakooperativet det begärda till- ståndet. (Jfr 17 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5. Paragrafen innehåller regler om Bolagsverkets handläggning av flytt- ningsärenden från den tidpunkt då tidsfristen i kallelsen på europakoope- rativets borgenärer har löpt ut. Om det inte finns några hinder mot flytt- ningen, skall verket meddela europakooperativet begärt tillstånd. An- mäler någon borgenär att han eller hon motsätter sig flyttningen, får Bolagsverket inte lämna tillstånd. I sådana fall skall ärendet i stället över- lämnas till allmän domstol. Rätt forum är tingsrätten i den ort där led- nings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Bestämmelser om rättens prövning av ett sådant ärende finns i 19 §. Handläggning hos allmän domstol 19 § Om ett ärende om flyttning av europakooperativets säte till en annan stat har överlämnats till allmän domstol, skall tillstånd till flyttningen lämnas, om det visas att de borgenärer som har motsatt sig ansökan har fått full betalning eller har betryggande säkerhet för fordringar som har upp- Prop. 2005/06:150 185 kommit före den dag som har angetts i föreläggandet enligt 17 § första stycket. I annat fall skall ansökan avslås. (Jfr 18 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5. I paragrafen regleras rättens prövning av ärenden om flyttning av säte. Rätten skall befatta sig endast med frågor som rör skyddet för borgenärer som har motsatt sig flyttningen. Utgångspunkterna för bedömningen bör vara desamma som vid motsvarande prövning i fusionsärenden (se 23 kap. 24 § aktiebolagslagen, prop. 2004/05:85 s. 478 ff. och prop. 1993/94:196 s. 193). Sålunda bör det ankomma på borgenären att visa att det har uppkommit en fordran mot europakooperativet medan bevis- bördan för att betalning har skett eller att betryggande säkerhet har ställts ligger på europakooperativet. Frågan om vad som skall utgöra be- tryggande säkerhet har överlämnats till rättstillämpningen. I de fall då det redan sedan tidigare finns en betryggande säkerhet, vars värde inte påverkas av flyttningen av säte, krävs det inte att europakooperativet ställer en ny säkerhet. Fordringar som har uppkommit efter den frist som har angetts i föreläggandet enligt 17 § första stycket omfattas inte. Beträffande handläggningen gäller lagen (1996:242) om domstols- ärenden. Av den lagen följer bl.a. att tingsrättens beslut kan överklagas till hovrätten (se 39 §). Bestämmelser om att rätten skall underrätta Bolagsverket om sitt beslut kommer att tas in i en särskild förordning. Utfärdande av intyg 20 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE- förordningen när ett beslut om tillstånd enligt 18 eller 19 § har meddelats och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 13 § eller om det föreligger ett sådant förhållande som avses i artikel 7.15 i SCE-förordningen.

(Jfr 19 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5. I paragrafen behandlas utfärdandet av ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen. Intyget skall innehålla en slutgiltig be- kräftelse av att allt som krävs i fråga om handlingar och formaliteter före flyttningen har fullgjorts. Europakooperativet får inte registreras i sitt nya hemland förrän ett sådant intyg har lagts fram. Av förevarande paragraf framgår att uppgiften att utfärda ett intyg av detta slag i Sverige an- kommer på Bolagsverket. Verket skall utfärda intyget dels när verket självt har meddelat europakooperativet tillstånd att verkställa förenings- stämmans beslut om flyttning, dels när rätten, efter verkets överläm- nande, har meddelat europakooperativet sådant tillstånd. Det är i båda fallen en förutsättning att besluten har vunnit laga kraft. För det fall Skatteverket eller i förekommande fall Finans- inspektionen i ett beslut enligt 13 § har motsatt sig flyttningen av säte, får Bolagsverket inte utfärda ett intyg enligt förevarande paragraf. En ytterligare förutsättning för att intyg skall kunna utfärdas framgår av artikel 7.15 i SCE-förordningen. Sålunda får intyg inte utfärdas om Prop. 2005/06:150 186 europakooperativet är föremål för ett pågående rättsligt förfarande om Prop. 2005/06:150 t.ex. likvidation eller företagsrekonstruktion. Om ett sådant förfarande pågår, är Bolagsverket enligt paragrafen förhindrat att utfärda ett intyg enligt bestämmelsen. Av 40 § framgår att ett beslut av Bolagsverket om att inte utfärda intyg får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Europakooperativets organisation Dualistiskt organiserade europakooperativ 21 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3741 i SCE-förordningen (dualistiskt organiserade europakooperativ) gäller följande. Om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förordningen, skall bestämmelserna i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestämmel- ser i lagen om ekonomiska föreningar skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 6 kap. 1 § fjärde stycket om suppleanter, 6 kap. 2 § om förtida avgång, 6 kap. 4 § första och fjärde styckena om bosättningskrav och obehörig- hetsgrunder, 6 kap. 4 § andra stycket om krav på medlemskap, 6 kap. 5 § om anmälan av aktieinnehav, 6 kap. 8 § tredje stycket om protokoll, 6 kap. 9 § första stycket om beslutsunderlag och inträde av suppleant, 6 kap. 10 § om jäv, 6 kap. 15 § om registrering, 7 kap. 11 § om upplysningsplikt mot föreningsstämman, 7 kap. 17 § första stycket om klander av föreningsstämmans beslut, 7 kap. 18 § om talan mot föreningen och skiljeförfarande, 8 kap. 7 § om revisorsjäv, 8 kap. 11 § om tillhandahållande av upplysningar till revisorn, 8 kap. 13 § första stycket om revisionsberättelsen, 11 kap. 4 a § om tvångslikvidation, 11 kap. 17 § andra och tredje styckena om styrelseval i samband med upphörande av likvidation, 11 kap. 17 § fjärde stycket om styrelseval efter upphävande av likvida- tionsbeslut, 13 kap. 1 och 46 §§ om skadestånd, och 15 kap. 4 a § om avregistrering av ledamot. När 6 kap. 4 § lagen om ekonomiska föreningar tillämpas på europa- kooperativ, skall bestämmelserna i den paragrafens andra stycke inte gälla arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. (Jfr 20 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.21. Ett europakooperativ kan vara organiserat antingen enligt en monistisk modell (se artiklarna 4244 i SCE-förordningen) eller enligt en dualistisk modell (se artiklarna 3741 i SCE-förordningen). I ett monistiskt orga- niserat europakooperativ skall det finnas en föreningsstämma och ett förvaltningsorgan. I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall det, 187 utöver föreningsstämman, finnas ett ledningsorgan och ett tillsynsorgan. Förevarande paragraf syftar till att ange vad som gäller för de sistnämnda organen i frågor som inte regleras i SCE-förordningen. Ledningsorganet har därvid jämställts med styrelsen. I andra stycket anges sålunda att bestämmelserna i föreningslagen och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på ledningsorganet eller dess leda- möter såvida inte annat följer av författningen i fråga eller av SCE- förordningen. Hänvisningen är generell och omfattar således i princip samtliga bestämmelser som på något sätt reglerar styrelsen eller styrel- sens ledamöter. Som exempel kan nämnas föreningslagens bestämmelser om bosättningskrav och obehörighetsgrunder (se 6 kap. 4 §). Bestäm- melserna i lagen om styrelserepresentation för de privatanställda skall dock såvitt avser vissa europakooperativ inte tillämpas på lednings- organet eller dess ledamöter (jfr artikel 15.2 i SCE-direktivet). Frågan om vad som för dessa europakooperativ i stället skall gälla i detta avseende regleras i den särskilda lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Eftersom det i svensk föreningsrätt inte finns någon motsvarighet till tillsynsorganet har någon motsvarande generell hänvisning till nationella bestämmelser inte kunnat göras när det gäller tillsynsorganet. Beträffan- de detta organ är därför endast vissa särskilt utpekade bestämmelser tillämpliga. Tredje stycket innehåller en uppräkning av de bestämmelser i föreningslagen om styrelsen eller dess ledamöter som skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter. Kammarrätten i Jönköping har an- sett att det också borde hänvisas till den särbestämmelse som enligt 12 kap. 27 § lagen om bank- och finansieringsrörelse därutöver skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter i ett europakooperativ som driver finanisieringsrörelse. För att en sådan upplysning skall vara fullständig skulle det emellertid krävas hänvisningar till ett betydande antal särbestämmelser om tillsynsorganet eller dess ledamöter i andra författningar (se t.ex. förslaget till 4 och 6 §§ lagen [1986:436] om näringsförbud och 5 kap. 27 § årsredovisningslagen [1995:1554]). Det har ansetts att detta skulle föra för långt. De aktuella bestämmelserna gäller ändå, såsom speciallag. Därför har förevarande paragraf begränsats till att avse bestämmelserna i föreningslagen. Av lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ följer att det kan finnas arbetstagarrepresentanter i tillsynsorganet. Dessa skall i sådana fall behandlas på samma sätt som övriga ledamöter. De bestämmelser som anges i tredje stycket skall alltså i förekommande fall tillämpas även på arbetstagarrepresentanter i tillsynsorganet. Bestämmelsen i 6 kap. 8 § andra stycket föreningslagen görs inte tillämplig på tillsynsorganet. Det innebär att den verkställande direktören i ett dualistiskt organiserat europakooperativ saknar rätt att delta i tillsynsorganets sammanträden. Bestämmelsen i 6 kap. 8 § tredje stycket om att den verkställande direktören har rätt att få en avvikande mening antecknad i protokollet kan därför inte tillämpas i förhållande till tillsyns- organets protokoll. Av uppräkningen i paragrafen framgår att bl.a. reglerna om skadestånd i 13 kap. föreningslagen är tillämpliga på tillsynsorganets ledamöter. På grund av tillsynsorganets särskilda uppgifter måste emellertid ansvaret för dess ledamöter bedömas utifrån andra utgångspunkter än skade- Prop. 2005/06:150 188 ståndsansvaret för styrelseledamöter i ekonomiska föreningar. Skade- vållande handlingar som grundar skadeståndsskyldighet för tillsyns- organets ledamöter kan tänkas vara t.ex. brister i organets tillsyn som leder till att missförhållanden i europakooperativets förvaltning inte upptäcks. Ett annat exempel kan vara att tillsynsorganet på ett bristfälligt sätt utnyttjar sin befogenhet enligt 22 § att lämna medgivande till beslut som ledningsorganet eller den verkställande direktören fattar. Av andra stycket samt uppräkningen i tredje stycket följer att 6 kap. 4 § andra stycket föreningslagen om krav på medlemskap i föreningen är tillämpligt på ledamöter i såväl ledningsorganet som i tillsynsorganet. I 6 kap. 4 § tredje stycket föreningslagen undantas sådana ledamöter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda från detta krav. Av förevarande paragrafs fjärde stycke framgår att det inte heller när det gäller sådana arbetstagarrepresentanter som utses enligt lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ ställs villkor på att de skall vara medlemmar i europakooperativet. 22 § Tillsynsorganet får besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av beslut som ledningsorganet eller den verkställande direktören fattar. Tillsynsorganet skall ge in ett sådant beslut till Bolagsverket för regi- strering. Beslutet gäller från tidpunkten för registreringen. Tillsynsorganet skall till varje föreningsstämma som skall pröva frågan om fastställelse av europakooperativets resultat- och balansräkningar avge ett yttrande över årsredovisningen samt ledningsorganets och den verkställande direktörens förvaltning. I fråga om tillhandahållande av detta yttrande skall 7 kap. 8 § fjärde stycket lagen (1987:667) om ekono- miska föreningar tillämpas. (Jfr 21 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.21. Tillsynsorganets huvudsakliga uppgifter framgår av SCE-förordning- en. Där föreskrivs att organet skall utnämna och entlediga ledamöterna i ledningsorganet (artikel 37.2), kontrollera ledningsorganets förvaltning (artikel 39.1) samt i vissa fall kalla till föreningsstämma (artikel 54.2). I denna lag anges vissa ytterligare uppgifter som skall ankomma på tillsynsorganet. En sådan uppgift är att kontrollera den verkställande direktörens förvaltning. Den frågan regleras i 29 §. I förevarande paragraf regleras vissa ytterligare uppgifter och befogenheter. Första stycket skall läsas mot bakgrund av artikel 48.1 i SCE-förord- ningen. Där anges att ett europakooperativs stadgar skall innehålla en förteckning över de kategorier av transaktioner för vilka tillsynsorganets medgivande måste inhämtas. Enligt artikel 48.3 får en stat föreskriva att tillsynsorganet självt får besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av transaktioner. Genom förevarande bestämmelse har Sverige utnyttjat den möjligheten. I bestämmelsen har klargjorts att de transak- tioner som avses är beslut från ledningsorganets eller den verkställande direktörens sida. Tillsynsorganet kan således inte bestämma att dess medgivande krävs för beslut som exempelvis föreningsstämman fattar. Tillsynsorganets rätt att uppställa krav på medgivande får inte användas på ett sätt som strider mot den grundläggande kompetensfördelningen mellan föreningsorganen som kommer till uttryck i SCE-förordningen och denna lag. Sålunda får tillsynsorganet inte använda medgivande- Prop. 2005/06:150 189 instrumentet för att i praktiken ta över delar av förvaltningen av europa- Prop. 2005/06:150 kooperativet. Som exempel på sådana beslut som kan kräva tillsyns- organets medgivande kan nämnas beslut om försäljning av aktier i dotter- företag eller beslut om avskiljande eller nedläggning av en verksamhets- gren (jfr prop. 2003/04:112 s. 130). För att ett beslut om krav på tillsynsorganets medgivande skall komma till tredje mans kännedom uppställs i första stycket ett krav på att beslutet skall registreras i europakooperativsregistret. En sådan registrering utgör en förutsättning för att beslutet skall bli gällande. Tillsynsorganet ansva- rar för att beslutet ges in till Bolagsverket. I andra stycket ges tillsynsorganet uppgiften att inför varje förenings- stämma där årsredovisningen skall behandlas upprätta ett yttrande över årsredovisningen samt ledningsorganets och den verkställande direk- törens förvaltning. Detta yttrande skall hållas tillgängligt för medlem- marna på samma sätt som övriga redovisningshandlingar. Lagen inne- håller inte några närmare anvisningar om vad yttrandet skall innehålla. Avsikten är inte att tillsynsorganet skall tillstyrka eller avstyrka fast- ställande av balansräkningen och resultaträkningen eller ledningsorga- nets förslag till vinstdisposition. Tillsynsorganet har inte heller någon skyldighet att yttra sig i frågan om huruvida ledningsorganet bör beviljas ansvarsfrihet eller inte. Det framstår dock som lämpligt att denna fråga berörs i yttrandet, liksom andra spörsmål som kan vara av betydelse för medlemmarna när det gäller att ta ställning i de frågor som skall be- handlas på stämman. 23 § Om en ledamot i tillsynsorganet med stöd av artikel 37.3 i SCE-förord- ningen utses till ledamot i ledningsorganet, får tiden för det senare upp- draget inte överstiga två månader. (Jfr 23 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.18. Bestämmelsen har sin grund i artikel 37.3 i SCE-förordningen. Enligt denna artikel får ingen samtidigt vara ledamot i europakooperativets lednings- och tillsynsorgan. I händelse av vakans i ledningsorganet får dock, enligt samma artikel, tillsynsorganet tillfälligt utse någon av sina ledamöter till ledamot i ledningsorganet. Genom denna paragraf har det uppställts en gräns för hur länge ett sådant uppdrag får gälla. Sålunda föreskrivs att uppdraget som ledamot i ledningsorganet i en sådan situa- tion får sträcka sig längst två månader. Tanken är att denna tid skall vara tillräcklig för att en ny ledamot, som inte ingår i tillsynsorganet, skall kunna utses. Av 10 § framgår att det som föreskrivs i aktiebolagslagen om registre- ring i aktiebolagsregistret skall tillämpas också beträffande registrering i europakooperativsregistret. Enligt 8 kap. 43 § aktiebolagslagen skall bolaget (föreningen) anmäla vem som har utsetts till styrelseledamot för registrering. Det innebär att också ett tillfälligt förordnande av en leda- mot i ledningsorganet enligt förevarande paragraf skall anmälas för re- gistrering till Bolagsverket. 190 24 § Varje ledamot i tillsynsorganet har rätt att från ledningsorganet få all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva sin kontroll enligt artikel 39.1 i SCE-förordningen.

(Jfr 24 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.22. Av paragrafen framgår att varje enskild ledamot av tillsynsorganet har rätt att vända sig till ledningsorganet för att få ut den information som krävs för att tillsynsorganets kontrolluppgifter skall kunna fullgöras. Be- stämmelsen har sin grund i artikel 40.3 i SCE-förordningen. Det krävs inte att ledamoten i tillsynsorganet preciserar sin begäran till en viss handling eller ett visst beslut. Det är tillräckligt att ledamoten frågar efter all relevant information som rör en någorlunda avgränsad fråga. Ledningsorganet ansvarar därvid för att den information som lämnas ut blir så fullständig som möjligt. Av 29 och 30 §§ framgår att förevarande paragraf är tillämplig också i förhållande till den verkställande direktören. 25 § Revisorn skall underrätta tillsynsorganet om erinringar som revisorn framställer till ledningsorganet och den verkställande direktören enligt 8 kap. 14 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. (Jfr 25 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.21. Enligt 8 kap. 14 § föreningslagen är revisorn i en ekonomisk förening skyldig att i samband med revisionen framställa de erinringar och påpe- kanden som följer av god revisionssed till styrelsen och den verkställan- de direktören. Att bestämmelsen är tillämplig i förhållande till europa- kooperativets ledningsorgan och dess verkställande direktör följer av 21 § samt artikel 8 i SCE-förordningen. En revisor i ett europakooperativ skall således i samband med revisionen i europakooperativet agera på samma sätt i förhållande till ledningsorganet och den verkställande direktören som en revisor i en svensk ekonomisk förening skall göra i förhållande till styrelsen och den verkställande direktören. Genom para- grafen ges revisorn i ett europakooperativ därutöver en skyldighet att underrätta tillsynsorganet om sådana erinringar som revisorn framställer enligt 8 kap. 14 § föreningslagen. Monistiskt organiserade europakooperativ 26 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 4244 i SCE-förordningen (monistiskt organiserade europakooperativ) skall, om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förordningen, bestämmelserna i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på förvaltningsorganet eller dess ledamöter. (Jfr 26 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.20. Prop. 2005/06:150 191 Genom paragrafen likställs det förvaltningsorgan som enligt SCE- Prop. 2005/06:150 förordningen skall finnas i monistiskt organiserade europakooperativ med styrelsen i en svensk ekonomisk förening. Bestämmelserna i före- ningslagen och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall sålunda tillämpas också på förvaltningsorganet eller dess ledamöter. Detta överensstämmer med vad som i 21 § sägs om ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ. Liksom i den paragrafen görs här undantag för de fall där det framgår av författningen i fråga att europakooperativ skall vara undantagna från tillämpningsområdet för den författningen. För ytterligare kommentarer hänvisas till kommentaren till 21 §. Antalet ledamöter i europakooperativets organ 27 § Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem ledamöter. Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter. När det gäller europakooperativ som ger ut elektroniska pengar tillämpas 2 kap. 9 § femte stycket lagen (2002:149) om elektroniska pengar i stället för första och andra styckena. (Jfr 27 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.19. Paragrafen har sin grund i artiklarna 37.4, 39.4 och 42.2 i SCE-förord- ningen. Enligt dessa artiklar får medlemsstaterna införa bestämmelser om antalet ledamöter i europakooperativets olika organ. Genom denna para- graf har vissa minimiantal fastställts. Några maximigränser för hur många ledamöter som får utses har däremot inte uppställts. Antalet leda- möter skall, med beaktande av bestämmelserna i denna paragraf, fast- ställas i europakooperativets stadgar.

SCE-förordningen innehåller inte några bestämmelser om suppleanter i de olika föreningsorganen. Föreningslagens bestämmelser om supplean- ter har emellertid gjorts tillämpliga på föreningsorganen genom reglerna i 21 § andra och tredje styckena samt 26 §. Av tredje stycket framgår att det i lagen om utgivning av elektroniska pengar finns en särreglering för europakooperativ som ger ut elektroniska pengar. Den verkställande direktören 28 § Ett europakooperativ skall ha en verkställande direktör, om antalet an- ställda i europakooperativet under vart och ett av de två senaste räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200. Ett europakooperativ som har bildats genom fusion eller ombildning skall under de första två räkenskapsåren från det att europakooperativet bildades ha en verk- ställande direktör, om antalet anställda hos någon av de juridiska personer som har deltagit i bildandet under vart och ett av de två räkenskapsår som föregick bildandet i medeltal översteg 200. I ett europakooperativs stadgar kan det anges att det även i andra fall skall utses en verkställande direktör. I ett europakooperativ som står under 192 tillsyn av Finansinspektionen skall det alltid finnas en verkställande direktör. I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av ledningsorganet. Den verkställande direktören får i ett sådant fall inte vara ledamot i tillsynsorganet. I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av förvaltningsorganet. (Jfr 28 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.16. Av första stycket framgår att det i ett europakooperativ med säte i Sverige i vissa fall skall finnas en verkställande direktör. Det ankommer i sådana fall på förvaltningsorganet eller, i dualistiskt organiserade koope- rativ, ledningsorganet att utse en sådan (andra och tredje styckena). Bestämmelserna har sin grund i artiklarna 37.1 och 42.1 i SCE-förord- ningen. Där sägs att medlemsstaterna får föreskriva att en verkställande direktör skall ansvara för den löpande förvaltningen på samma villkor som gäller för kooperativ med säte på denna medlemsstats territorium. I konsekvens härmed har villkoren för att det skall finnas en verkställande direktör utformats på samma sätt som i den svenska föreningslagen (se 6 kap. 3 § första stycket). Sålunda skall det alltid finnas en verkställande direktör om antalet anställda i europakooperativet under vart och ett av de två senaste räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200. I likhet med vad som gäller för svenska ekonomiska föreningar står det föreningen fritt att i stadgarna föreskriva att det även i andra fall skall utses en verkställande direktör. Såsom bestämmelserna i föreningslagen är utformade är en ekonomisk förening inte enligt lag skyldig att ha en verkställande direktör under de två första räkenskapsåren, oavsett hur stor föreningen är. Det har ansetts att en sådan ordning är mindre lämplig när det gäller europakooperativ som ju ofta kommer att bildas av redan befintliga juridiska personer. Därför har en specialbestämmelse tagits in i första stycket andra mening- en. Den innebär att även ett nybildat europakooperativ, under förut- sättning att det har bildats genom fusion eller ombildning, är skyldigt att ha en verkställande direktör om någon av de juridiska personer som deltagit i bildandet av kooperativet skulle ha varit skyldig att ha en verkställande direktör enligt huvudregeln. Ett nybildat europakooperativ är således skyldigt att ha en verkställande direktör om antalet anställda i någon av dessa juridiska personer under vart och ett av de två räkenskapsår som föregick bildandet i medeltal översteg 200. Slutligen framgår av första stycket sista meningen att i europakooperativ som står under tillsyn av Finansinspektionen skall det alltid finnas en verkställan- de direktör. Motsvarande krav ställs på vanliga nationella finansiella föreningar. Eftersom tillsynsorganet skall kontrollera såväl ledningsorganet som den verkställande direktören (se artikel 39 i SCE-förordningen och 29 §), föreskrivs också att den verkställande direktören inte får vara ledamot i tillsynsorganet. Av artikel 8 i SCE-förordningen följer att föreningslagens bestämmel- ser om den verkställande direktören är tillämpliga på en verkställande direktör i ett europakooperativ. Den verkställande direktören skall sålun- da svara för den löpande förvaltningen och för bokföringen på det sätt Prop. 2005/06:150 193 som anges i 6 kap. 6 § föreningslagen. Frågan om vad som skall anses Prop. 2005/06:150 rymmas inom den löpande förvaltningen får bedömas på samma sätt som när det gäller svenska ekonomiska föreningar. En verkställande direktör i ett europakooperativ med säte i Sverige omfattas vidare av förenings- lagens bestämmelser om bl.a. bosättningskrav, obehörighetsgrunder, jäv och behörighet att företräda föreningen (se 6 kap. 4, 10 och 12 §§ föreningslagen). I föreningslagen finns ett antal bestämmelser som reglerar förhållandet mellan styrelsen och den verkställande direktören. I dualistiskt organi- serade europakooperativ är sådana bestämmelser generellt tillämpliga på den verkställande direktören i relation till ledningsorganet. I vad mån dessa bestämmelser också är tillämpliga i förhållande till tillsynsorganet regleras genom bestämmelser i 21 § tredje stycket denna lag. Frågan om tillsyn över den verkställande direktören regleras i 29 och 30 §§. 29 § I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall såväl tillsynsorganet som ledningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 24 § om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till infor- mation skall tillämpas även vid tillsynsorganets och ledningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. (Jfr 29 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har delvis behandlats i avsnitt 5.16. Av SCE-förordningen framgår att tillsynsorganet skall kontrollera led- ningsorganets förvaltning (artikel 39.1). I denna paragraf behandlas tillsynen över den verkställande direktören. En sådan tillsyn skall utövas av såväl tillsynsorganet som ledningsorganet. Bestämmelsen om led- ningsorganets tillsyn innebär ett förtydligande av vad som följer av 21 § andra stycket i denna lag jämfört med 6 kap. föreningslagen. Tillsyns- organets kontroll över den verkställande direktören regleras däremot inte på något annat ställe än i förevarande paragraf. Det är alltså fråga om ytterligare en uppgift utöver de som anges i SCE-förordningen och 22 § i denna lag. Således skall bestämmelserna i artikel 40 i SCE-förordningen om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet t.ex. skyldigheten att regelbundet lämna information till tillsynsorganet tillämpas även på den kontroll som tillsynsorganet enligt förevarande paragraf skall utöva över den verkställande direktören. Även regeln i 24 § denna lag skall tillämpas på tillsynsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. 30 § I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall förvaltningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 24 § om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information skall tillämpas även vid förvaltningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. (Jfr 30 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har delvis behandlats i avsnitt 5.16. 194 Paragrafen innebär att förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europakooperativ skall utöva kontroll över den verkställande direktören på samma sätt som ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europa- kooperativ. För ytterligare kommentarer hänvisas till kommentarerna till 24 och 29 §§. Europakooperativets årsredovisning m.m. Upprättande av årsredovisning 31 § Ett europakooperativ skall upprätta årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i årsredovis- ningslagen (1995:1554) som är tillämpliga på ekonomiska föreningar. När det gäller europakooperativ som ger ut elektroniska pengar eller driver finansieringsrörelse tillämpas 2 kap. 9 § sjätte stycket lagen (2002:149) om elektroniska pengar respektive 12 kap. 28 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse i stället för första stycket. (Jfr 31 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.32. Paragrafen har sin grund i artikel 68.1 i SCE-förordningen. Där före- skrivs att när det gäller upprättandet av årsredovisning och eventuell sammanställd redovisning skall ett europakooperativ följa bestämmel- serna i den medlemsstat där det har sitt säte i enlighet med EG:s fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiv. I första stycket har klarlagts att det är årsredovisningslagens (1995:1554) bestämmelser för ekonomiska före- ningar som skall tillämpas på europakooperativ med säte i Sverige. Dessa bestämmelser uppfyller i sak de krav som uppställs i nämnda direktiv men har utformats med hänsyn till föreningsformens särart (se t.ex. 5 kap. 15 §, 6 kap. 3 § och 8 kap. 3 §). SCE-förordningen tillåter uttryck- ligen sådana särbestämmelser. Av andra stycket framgår att det i lagen om utgivning av elektroniska pengar och lagen om bank- och finansieringsrörelse finns särreglering för europakooperativ som ger ut elektroniska pengar respektive driver finan- sieringsrörelse. Särskilt bokslut 32 § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, skall lednings- eller förvalt- ningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förordningen.

Om en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europakoopera- tivet får säte i en annan stat än Sverige, skall styrelsen för den ekono- miska föreningen upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras enligt artikel 11.1 i SCE-förordningen.

För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från Prop. 2005/06:150 195 utgången av den period som bokslutet omfattar. (Jfr 32 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.32. Paragrafen reglerar frågan om ett särskilt bokslut dels när ett europa- kooperativ med säte i Sverige flyttar sitt säte, dels när en svensk ekono- misk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. I första stycket åläggs ledningsorganet respektive förvaltningsorganet i ett europakooperativ som flyttar sitt säte att upprätta ett särskilt bokslut inför flyttningen. Bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovis- ning inte har upprättats. Det innebär normalt att bokslutet skall omfatta perioden från det innevarande räkenskapsårets början till den dag då europakooperativets flyttning av säte har blivit gällande. Denna tidpunkt infaller då europakooperativet antecknas i registret där kooperativet skall ha sitt nya säte (se artikel 7.10 i SCE-förordningen).

I andra stycket finns en motsvarande bestämmelse för situationen då en svensk ekonomisk förening deltar i en fusion för att bilda ett europa- kooperativ. En förutsättning för att bestämmelsen skall bli tillämplig är att fusionen innebär att det nybildade europakooperativet kommer att ha sitt säte utanför Sverige. Det är föreningens styrelse som skall upprätta bokslutet. Härmed avses styrelsen i den sammansättning den hade när fusionen blev gällande och föreningen följaktligen upphörde. Redovis- ningsperioden löper i detta fall från räkenskapsårets början fram till den dag då fusionen träder i kraft, dvs. när det nya europakooperativet regi- streras. Bokslutet i de fall som avses i första och andra styckena skall enligt tredje stycket upprättas enligt reglerna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokföringslagen (1999:1078). Det innebär bl.a. att bokslutet skall innehålla en resultaträkning och en balansräkning. Det uppställs inte några krav på att bokslutet skall revisorsgranskas eller föreläggas före- ningsstämman. Däremot skall det inom en månad från flyttnings- respek- tive fusionsdagen ges in till Bolagsverket. Eftersom europakooperativet när bokslutet ges in i princip faller under utländsk jurisdiktion, har det inte ansetts vara möjligt att göra de sanktionsbestämmelser som gäller enligt årsredovisningslagen (1995:1554) vid försenad eller utebliven årsredovisning tillämpliga. Valutan för ett europakooperativs kapital 33 § Ett europakooperativ skall uttrycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. Kapitalet skall dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakooperativets redovisningsvaluta. (Jfr 33 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.33. Paragrafen innehåller bestämmelser om i vilken valuta europakoope- rativ med säte i Sverige skall uttrycka sitt kapital. Kooperativen ges här en valmöjlighet mellan euro och svenska kronor. Kapitalet måste dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakooperativets redovis- ningsvaluta. Att europakooperativet även i det senare avseendet har en valmöjlighet mellan euro och svenska kronor följer direkt av SCE- Prop. 2005/06:150 196 förordningen. Regleringen överensstämmer i sak med vad som gäller för Prop. 2005/06:150 svenska ekonomiska föreningar (se 4 kap. 6 § bokföringslagen). Övriga bestämmelser Behörighet att företräda ett europakooperativ 34 § Ett europakooperativ får i stadgarna ange att lednings- eller förvaltnings- organet kan bemyndiga en person ensam eller flera personer i förening att företräda europakooperativet. När det gäller europakooperativ som driver finansieringsrörelse tillämpas 12 kap. 29 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrö- relse i stället för första stycket. (Jfr 34 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.24.

SCE-förordningens utgångspunkt är att ett europakooperativ företräds kollektivt av dess organ. Enligt artikel 47.4 får medlemsstaterna dock föreskriva att det i stadgarna kan medges att befogenhet att företräda europakooperativet får ges en person ensam eller flera personer i före- ning. Med befogenhet torde här avses möjligheten att binda europa- kooperativet gentemot tredje man, dvs. vad som i svensk rätt ofta be- nämns behörighet. Genom förevarande paragraf har Sverige utnyttjat denna möjlighet. Paragrafen överensstämmer med motsvarande reglering i 6 kap. 11 § föreningslagen. Om europakooperativet har utsett en verkställande direktör, har denne rätt att företräda kooperativet inom ramen för de uppgifter som an- kommer på honom. Detta följer av artiklarna 8, 37.1 och 42.1 i SCE- förordningen i förening med 28 § denna lag och 6 kap. 12 § förenings- lagen (jfr kommentaren till 28 §) och förutsätter således inte någon särskild bestämmelse i stadgarna. Av tredje stycket framgår att det i lagen om bank- och finansieringsrö- relse finns en särreglering för europakooperativ som driver finansierings- rörelse. Lednings- eller förvaltningsorganets rätt att i visst fall ändra stadgarna 35 § Om stadgarna för ett europakooperativ strider mot de ordningar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall lednings- eller förvaltningsorganet ha rätt att ändra stadgarna. (Jfr 35 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.9. Beslut om att ändra stadgarna i ett europakooperativ fattas normalt, liksom i en svensk ekonomisk förening, av föreningsstämman (se 7 kap. 14 § föreningslagen, jfr artiklarna 8 och 52 i SCE-förordningen). Föreva- rande paragraf innehåller ett undantag från denna huvudregel. Sålunda får lednings- eller förvaltningsorganet på egen hand besluta om sådan ändring av stadgarna som är nödvändig för att stadgarna skall stämma 197 överens med de ordningar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Paragrafen ger lednings- eller förvaltningsorganet en rätt att ändra stadgarna. Inget hindrar således i och för sig att beslutet i stället fattas av föreningsstämman. Om lednings- eller förvaltningsorganet väljer att inte utnyttja sin beslutanderätt, är organet emellertid skyldigt att se till att frågan så snabbt som möjligt föreläggs föreningsstämman för beslut. Av artikel 11.4 i SCE-förordningen framgår att ett europakooperativs stadgar aldrig får strida mot de fastställda ordningarna för arbetstagarinflytande. Sammankallande av föreningsstämma genom länsstyrelsens försorg 36 § Om en föreningsstämma som skall hållas enligt SCE-förordningen, lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, stadgarna eller ett stämmobeslut inte sammankallas på angivet sätt, skall länsstyrelsen i det län där led- nings- eller förvaltningsorganet har sitt säte på anmälan av en ledamot i förvaltningsorganet, ledningsorganet eller tillsynsorganet, den verk- ställande direktören, en revisor eller en föreningsmedlem genast på europakooperativets bekostnad sammankalla stämman. (Jfr 36 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. Paragrafen har sin grund i artiklarna 54 och 78.2 i SCE-förordningen. I artikel 54 regleras sammankallande av föreningsstämman. Enligt artikel 54.2 kan stämman sammankallas när som helst av ledningsorganet, för- valtningsorganet, tillsynsorganet eller av annat organ eller behörig myn- dighet i enlighet med den nationella lagen i den medlemsstat där europa- kooperativet har sitt säte. Genom förevarande paragraf klargörs att länsstyrelsen i det län där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte skall utgöra behörig myndighet (jfr artikel 68.2) i detta avseende. En motsvarande bestämmelse finns, såvitt gäller svenska ekonomiska före- ningar, i 7 kap. 7 § föreningslagen. Av 40 § framgår att ett beslut av länsstyrelsen om kallelse till föreningsstämma får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Sanktioner mot europakooperativ med säte och huvudkontor i olika stater 37 § Om ett europakooperativ inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 i SCE- förordningen att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall Bolagsverket genom ett särskilt beslut fastställa att europakooperativet inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket förelägga europakooperativet att inom viss tid göra rättelse. Därvid skall 11 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att europakoope- rativet kommer att förpliktas att gå i likvidation om europakooperativet inte gör rättelse. Om europakooperativet inte följer föreläggandet, skall Bolagsverket besluta att europakooperativet skall gå i likvidation. Beslut om likvi- dation skall dock inte meddelas, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. Prop. 2005/06:150 198 (Jfr 37 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.27. Paragrafen har sin grund i artikel 73.2 i SCE-förordningen. Enligt denna skall den stat där ett europakooperativ har sitt säte vidta lämpliga åtgärder om kooperativet inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 att ha sitt säte och huvudkontor i samma stat. I enlighet härmed har i denna paragrafs första stycke föreskrivits att Bolagsverket i dessa fall skall vidta vissa åtgärder. Till att börja med skall verket meddela ett beslut i vilket verket fastställer att det föreligger en överträdelse i aktuellt av- seende. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket vidare förelägga europakooperativet att inom viss tid göra rättelse. Europakooperativet har därvid två alternativ, antingen att flytta huvudkontoret till Sverige eller att i enlighet med det förfarande som anges i artikel 7 flytta sitt säte till det land där huvudkontoret är beläget. Tidsfristen bör bestämmas med beaktande av den tid som ett sådant förfarande kan förväntas ta. Hand- läggningen av ärendet skall följa bestämmelserna i 11 kap. 6 § före- ningslagen. Av artikel 73.3 följer vidare att medlemsstaten är skyldig att vidta nöd- vändiga åtgärder för att säkerställa att ett europakooperativ som inte vidtar rättelse i tid försätts i likvidation. Bestämmelser om detta har tagits in i andra stycket. Det följer av artikel 72 i SCE-förordningen att före- ningslagens bestämmelser om genomförandet av likvidationen (se 11 kap. 717 §§) är tillämpliga vid likvidation av ett europakooperativ. I SCE-förordningen anges inte närmare vad som avses med begreppet huvudkontor. Det har inte heller ansetts möjligt att ta in några bestäm- melser om detta i den svenska lagen. Kopplingen till förordningen kräver också återhållsamhet när det gäller uttalanden i förarbetena. Det är fråga om ett gemenskapsrättsligt begrepp (se även artikel 48 i EG-fördraget) och följaktligen finns det inte något utrymme för att ge begreppet en specifik svensk innebörd. Ytterst kan tolkningsfrågor av detta slag komma att avgöras av EG-domstolen.

Bolagsverket skall inte meddela beslut om likvidation om kooperativet vidtar rättelse medan handläggningen pågår vid verket. Bevisning om att grunden för likvidation har upphört måste dock läggas fram innan verket skiljer sig från ärendet. Det är således inte tillräckligt att bevis om att rättelse har skett presenteras i högre instans. Bestämmelsen motsvarar vad som gäller enligt 11 kap. 4 § andra stycket föreningslagen. Det framgår av 40 § att det är möjligt att överklaga såväl Bolags- verkets fastställelsebeslut enligt första stycket som verkets likvidations- beslut enligt andra stycket. Av bestämmelserna i första stycket följer att ett likvidationsbeslut enligt denna paragraf inte får meddelas förrän det beslut genom vilket överträdelsen har fastställts har vunnit laga kraft. Givetvis skall också den i likvidationsföreläggandet angivna tiden ha löpt ut. I tredje stycket föreskrivs vidare att ett likvidationsbeslut av ifråga- varande slag inte får verkställas förrän det har vunnit laga kraft. Detta skiljer sig från vad som normalt gäller för Bolagsverkets beslut om likvidation (jfr 11 kap. 4 § fjärde stycket föreningslagen).

SCE-förordningen ålägger även den stat där ett europakooperativ i strid med artikel 6 har sitt huvudkontor en viss skyldighet att agera. Sålunda skall enligt artikel 73.5 myndigheterna i denna medlemsstat omgående underrätta den medlemsstat där europakooperativet har sitt Prop. 2005/06:150 199 säte. Närmare föreskrifter om sådan underrättelse kommer att tas in i en särskild förordning. Straff och vite 38 § Bestämmelserna om straff i 16 kap. 1 § första stycket och andra stycket 1 lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar skall tillämpas på europa- kooperativ. (Jfr 38 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.35. Bestämmelsen pekar ut de straffrättsliga regler som skall tillämpas på ett europakooperativ med säte i Sverige. Det gäller bestämmelserna i 16 kap. 1 § föreningslagen om överträdelser av reglerna om styrelsear- betet (jfr 6 kap. 8 och 9 §§) och skyldighet att föra medlemsförteckning m.m. (3 kap. 6 §). Paragrafen avser endast att fånga upp sådana straffbe- stämmelser som enligt sin lydelse gäller i fråga om ekonomiska före- ningar. Sådana bestämmelser kan nämligen inte utan ett särskilt straff- stadgande tillämpas på europakooperativ (se vidare avsnitt 5.35). Paragrafen innebär inte någon begränsning när det gäller möjligheten att tillämpa generellt utformade straffbestämmelser i t.ex. brottsbalken på förfaranden inom ett europakooperativ. Även bestämmelsen i 14 kap. 3 § föreningslagen, som straffsanktioneras i 16 kap. 1 § andra stycket 2 samma lag, om att endast en ekonomisk förening får använda uttrycket ekonomisk förening i sin firma är av sådan karaktär (jfr kommentaren till 3 §). Den bestämmelsen omfattas följaktligen inte av hänvisningen i förevarande paragraf. Paragrafen utesluter inte heller att generellt utfor- made bestämmelser om förverkande på grund av brott tillämpas också i fråga om europakooperativ. 39 § Bestämmelserna om vite i 30 kap. 3 § aktiebolagslagen (2005:551) skall tillämpas på europakooperativ. Vad som sägs där om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på europakooperativets lednings- eller förvalt- ningsorgan eller ledamöterna i dessa organ. (Jfr 39 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.35. Genom regeln görs aktiebolagslagens bestämmelser om vite tillämpli- ga också i fråga om europakooperativ. I dessa bestämmelser förekommer begreppen styrelse och styrelseledamot. I förevarande paragraf har det klarlagts att, vid tillämpning på europakooperativ, skall härmed likställas ledningsorganet och dess ledamöter respektive förvaltningsorganet och dess ledamöter. I 21 och 26 §§ finns mer generellt utformade bestäm- melser av samma innebörd. Eftersom vitesbestämmelserna inte omfattas av SCE-förordningens generella hänvisning till nationell rätt som 21 och 26 §§ anknyter till har det dock ansetts befogat att i denna paragraf ta in en särskild bestämmelse om saken (jfr 31 § lagen om europabolag). I propositionen Elektronisk ingivning till Bolagsverket (prop. 2005/06:135), som beslutades den 9 mars 2006, föreslås att vitesbestäm- melserna i 30 kap. 2 § aktiebolagslagen (2005:551) flyttas till en ny para- Prop. 2005/06:150 200 graf, 30 kap. 3 § aktiebolagslagen. Denna ändring, som föreslås träda i Prop. 2005/06:150 kraft den 1 juli 2006, har beaktats här. Överklagande 40 § Bolagsverkets beslut att avskriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller verkets beslut i ett tillståndsärende enligt 16 §, verkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 8 eller 20 § samt verkets beslut enligt 39 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspektionens beslut i ett ärende enligt 6 eller 13 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Länsstyrelsens beslut i ett ärende enligt 36 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 37 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 37 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då europakooperativet fick del av beslutet. Ett beslut enligt 37 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet. Vid överklagande enligt fjärde stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. (Jfr 40 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av bl.a. Bolags- verkets beslut. Bestämmelserna, som har utformats med 32 § lagen om europabolag som förebild, innebär att Bolagsverkets beslut i registre- ringsärenden och i ärenden om flyttning av ett europakooperativs säte får överklagas till länsrätten (se första stycket). Detsamma gäller beslut om att vägra utfärda ett intyg enligt 20 § liksom beslut om vite enligt 39 §. Efter påpekande från Lagrådet har bestämmelserna utformats så att även Bolagsverkets beslut att vägra utfärda intyg enligt 8 § kan överklagas. Överklagandetiden är två månader från dagen för beslutet. Också Skatte- verkets respektive Finansinspektionens beslut i fusions- och flyttnings- ärenden överklagas till länsrätten (se andra stycket). Överklagandetiden är tre veckor från den dag då föreningen eller, i fråga om flyttning av säte, europakooperativet fick del av beslutet. Den sistnämnda fristen för överklagande följer av 23 § andra stycket förvaltningslagen (1986:223). Länsrättens beslut kan i sin tur överklagas till kammarrätten. I samtliga nu nämnda fall krävs prövningstillstånd vid överklagande till kammar- rätten. Även länsstyrelsens beslut i ärenden enligt 36 § får överklagas till läns- rätten (se tredje stycket). Överklagandetiden är tre veckor från det att klaganden fick del av beslutet. Länsrättens beslut kan överklagas till kammarrätten, varvid det krävs prövningstillstånd. Beslut i ärenden enligt 37 § får överklagas till tingsrätten i den ort där bolaget har sitt säte (se fjärde stycket). Överklagandetiden är tre veckor. Den räknas dock från olika tidpunkter beroende på om det rör sig om ett beslut enligt 37 § första stycket (fastställande av att europakooperativet inte uppfyller sin skyldighet enligt artikel 6 i SCE-förordningen) eller andra stycket (beslut om likvidation). I det förra fallet räknas tiden från 201 den dag då europakooperativet fick del av beslutet medan den i det Prop. 2005/06:150 senare fallet räknas från beslutsdagen. I femte stycket har klargjorts att lagen (1996:242) om domstolsärenden är tillämplig vid överklagande av verkets beslut enligt 37 §. Det innebär bl.a. att tingsrättens beslut i ett sådant ärende får överklagas till hovrätten inom tre veckor från beslutet. Av 1 § lagen om domstolsärenden följer att den lagen skall tillämpas även vid rättens prövning av ett från Bolags- verket överlämnat ärende om flyttning av ett europakooperativs säte. Ikraftträdande Lagen föreslås träda i kraft den 18 augusti 2006, vilket är samma dag som SCE-förordningen skall börja tillämpas. Direktivet om arbetstagar- inflytande i europakooperativ skall vara genomfört i svensk rätt samma datum. Det kommer inte att vara möjligt att bilda ett europakooperativ i Sverige före denna tidpunkt.

9.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar

1 § Med understödsförening förstås enligt denna lag sådan förening för inbördes bistånd som har till ändamål att, utan affärsmässigt drivande av försäkringsrörelse, meddela annan personförsäkring än arbetslöshets- försäkring och som är på sådant sätt sluten att den huvudsakligen är avsedd för anställda i visst eller vissa företag, personer tillhörande viss yrkesgrupp eller medlemmar i sammanslutning med sådan intresse- gemenskap att en samverkan även för personförsäkring är naturlig. Också förening som ej är sluten på sätt som anges i första stycket anses som understödsförening, om den är registrerad såsom understödsförening enligt äldre lag. Avser verksamheten huvudsakligen pensionsförsäkring på grund av anställning, anses föreningen som understödsförening, även om med- lemsavgifterna erlägges av arbetsgivaren. I 83115 §§ finns särskilda bestämmelser om sådana europakoope- rativ enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (SCE- förordningen) som driver försäkringsrörelse. (Jfr 1 § i departementspromemorians förslag.) I ett nytt fjärde stycke erinras om att det i lagen finns särskilda bestäm- melser om sådana europakooperativ som driver försäkringsrörelse. 27 § Bestämmelserna i 2123 §§, 2530 §§ och 3237 §§ lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar gäller i tillämpliga delar i fråga om under- stödsförening med följande avvikelser, nämligen

1.

att minst hälften av styrelsens ledamöter skall väljas på förenings- stämma eller av organisation som kan anses företräda medlemmarna,

2.

att styrelseledamot får utses för tid till och med den ordinarie föreningsstämma som skall äga rum under fjärde räkenskapsåret efter det han utsetts, om Finansinspektionen medgett det,

3.

att anställd hos föreningen ej får vara styrelseordförande.

Vid tillämpningen av 37 § skall iakttagas att hänvisningen till 9 § skall

avse 14 § denna lag.

202

Bestämmelser om arbetstagarrepresentanter finns i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. (Jfr 27 § departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.23. I paragrafen har förts in ett nytt fjärde stycke. För en kommentar av bestämmelsen hänvisas till författningskommentaren till 6 kap. 4 § föreningslagen. Särskilda bestämmelser för europakooperativ som driver försäkringsrörelse Paragraferna 83115 i denna lag är nya och utgör i stora drag en mot- svarighet till lagen (2006:000) om europakooperativ. Nedan kommen- teras därför bara skillnaderna i förhållande till motsvarande bestäm- melser i den lagen. Bakgrunden till valet av en sådan lagstiftningsteknik redovisas i avsnitt 5.2. Inledande bestämmelser 83 § Bestämmelserna i denna lag om understödsföreningar skall tillämpas även på europakooperativ som driver försäkringsrörelse när det gäller frågor som inte regleras i SCE-förordningen. I 84115 §§ finns bestämmelser som kompletterar SCE-förordningen när det gäller sådana europakooperativ. Vad som sägs om europakooperativ som driver försäkringsrörelse gäller, om annat inte anges, endast sådana europakooperativ med säte i Sverige. (Jfr 83 § i departementspromemorians förslag.) För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 1 § lagen om europakooperativ. Vad som där sägs om att stora delar av den svenska lagen (1987:667) om ekonomiska förening- ar kommer att vara tillämpliga på europakooperativ med säte i Sverige innebär för europakooperativ som driver försäkringsrörelse och som har säte i Sverige att stora delar av lagen om understödsföreningar och lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar kommer att vara tillämpliga på motsvarande sätt. I första stycket förevarande paragraf erinras om detta som följer av artikel 8 i SCE-förordningen. Hänvisningen i författ- ningskommentaren till 1 § lagen om europakooperativ till 5 § samma lag motsvaras av 88 § förevarande lag. 84 § Regler om arbetstagarinflytande i europakooperativ finns i lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. (Jfr 84 § i departementspromemorians förslag.) För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författningskom- mentaren till 2 § lagen om europakooperativ. Prop. 2005/06:150 203 Firma 85 § Ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 92 §. (Jfr 85 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.31. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 3 § lagen om europakooperativ. Bestämmelser om understödsförenings firma finns i 12 § förevarande lag. Eftersom europa- kooperativformen bör betraktas som en från den svenska förenings- formen särskild associationsform (se nyss nämnd författningskommen- tar), och ett europakooperativs firma således inte bör få innehålla bl.a. orden ekonomisk och förening, bör firman för ett europakooperativ som driver försäkringsrörelse inte få innehålla de särskilt nämnda ord som framgår av 12 § första stycket förevarande lag. Bildandet av ett europakooperativ 86 § Om inte annat följer av SCE-förordningen, skall bestämmelserna om fusion av publika försäkringsaktiebolag i 15 a kap. försäkringsrörelse- lagen (1982:713) tillämpas på en understödsförening som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. (Jfr 86 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.10. Av artikel 20 i SCE-förordningen framgår att de nationellt tillämpliga bestämmelserna om intern fusion av publika aktiebolag skall gälla också för kooperativ, om frågan inte regleras av förordningen och det saknas särskilda nationella bestämmelser om fusion för det aktuella koope- rativet. I paragrafen klargörs att det är bestämmelserna om fusion av publika försäkringsaktiebolag i försäkringsrörelselagen och inte motsvarande bestämmelser i aktiebolagslagen som skall komplettera förordningen när en understödsförening deltar i bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion. Således är det i fråga om exempelvis skyddet för den fusionerande understödsföreningens borgenärer 15 a kap. 13 § försäkringsrörelselagen som skall tillämpas. Jfr 7 § lagen om europa- kooperativ. 87 § En ekonomisk förening eller motsvarande utländsk förening som har sitt huvudkontor i en stat utanför EES får delta i bildandet av ett europa- kooperativ, om föreningen

1.

är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom EES,

2.

har sitt säte i den stat som avses i 1, samt

3.

har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom EES.

Vid bildandet av ett europakooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning skall vad som sägs om en ekonomisk förening eller motsvarande utländsk föreningsform i första stycket gälla även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Prop. 2005/06:150 204 (Jfr 87 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 4 § lagen om europakooperativ. När det gäller bildandet av europakooperativ som driver försäkringsrörelse, vilket den här paragrafen avser, torde paragrafen bara få praktisk betydelse om en icke-finansiell förening vill delta i bildandet av ett sådant europakoope- rativ. Det beror på att rörelseregleringen kräver att finansiella föreningar har sitt huvudkontor i Sverige. För understödsföreningar framgår detta av 12 a § förevarande lag. 88 § Om en understödsförening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, skall bestämmelsen om redovisningsvaluta i 15 a kap. 1 § tredje stycket försäkringsrörelselagen (1982:713) inte tillämpas på understödsföreningen. Första stycket gäller också när europakooperativet skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige. (Jfr 88 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.11. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 5 § lagen om europakooperativ. 89 § Skatteverket får motsätta sig att en understödsförening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, om

1.

europakooperativet enligt fusionsförslaget skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige,

2.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

3.

verket har beslutat om revision hos föreningen, och

4.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av fusionen.

Finansinspektionen får motsätta sig att understödsföreningen deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, om de förutsättningar som anges i första stycket 1 och 2 föreligger. (Jfr 89 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.12 (jfr avsnitt 5.8). För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 6 § lagen om europakooperativ. Vad som där sägs om 10 kap. 2022 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse avser för en understödsförening i stället 15 a kap. 13 § försäkringsrörelselagen (jfr kommentaren till 86 §). Hänvisningen till 40 § lagen om europakoope- rativ avser 115 § förevarande lag. Eftersom alla understödsföreningar står under tillsyn av Finansinspek- tionen skall paragrafen följaktligen också tillämpas på alla sådana föreningar (jfr 6 § lagen som europakooperativ som skiljer på företag som står under tillsyn och sådana som inte gör det). 90 § Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela ett sådant beslut som avses i 89 § inom två månader från den dag då fusionsförslaget offentliggjordes enligt artikel 24 i SCE-förordningen. Myndigheterna får Prop. 2005/06:150 205 inte meddela ett beslut om att understödsföreningen inte får delta i fusionen utan att föreningen först har fått tillfälle att yttra sig. (Jfr 89 § i departementspromemorians förslag.) För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 6 § tredje stycket lagen om europakooperativ. Vad som där sägs om 13 § lagen om europakooperativ motsvaras av 94 § förevarande lag. 91 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i SCE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 15 a kap. 13 § försäkringsrörelselagen (1982:713) och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspek- tionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 89 §. (Jfr 91 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 8 § lagen om europakooperativ. Vad som där sägs om 40 § lagen om europakooperativ motsvaras av 115 § förevarande lag. Även när det gäller understödsföreningar skall Bolagsverket utfärda in- tyget när Finansinspektionen eller, efter överklagande, domstol har meddelat understödsföreningen tillstånd att verkställa fusionsförslaget. Det krävs att beslutet har vunnit laga kraft. Av 15 a kap. 13 § femte stycket försäkringsrörelselagen framgår att inspektionen är skyldig att underrätta Bolagsverket om sådana lagakraftvunna beslut. Registrering av europakooperativ m.m. 92 § Europakooperativ som driver försäkringsrörelse registreras i europa- kooperativsregistret som förs av Bolagsverket enligt 10 § lagen (2006:000) om europakooperativ. I fråga om registrering av sådana europakooperativ tillämpas bestämmelserna i försäkringsrörelselagen (1982:713) och andra författningar om registrering i försäkringsre- gistret. Om en arbetstagarrepresentant har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall även detta registreras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag, och

2.

handläggningen av registreringsärenden.

(Jfr 92 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 10 § lagen om europakooperativ. Där sägs bl.a. att SCE-förordningen föreskriver att registrering av europakooperativ skall ske i ett register som anges i nationell lagstiftning i enlighet med tillämp- lig lagstiftning för publika aktiebolag. För understödsföreningar gäller att dessa registreras i understödsföreningsregistret i enlighet med 3 § denna lag. Av resonemanget ovan följer dock att det är tillämplig lagstiftning för publika aktiebolag inte för understödsföreningar enligt denna lag Prop. 2005/06:150 206 som styr vilka uppgifter som skall skrivas in i registret. Av paragrafen Prop. 2005/06:150 framgår därför att i europakooperativsregistret skall de uppgifter skrivas in som enligt försäkringsrörelselagen inte aktiebolagslagen och andra författningar skall anmälas för registrering i försäkringsregistret. 93 § Understödsföreningens styrelse eller europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 7.2, 35.3 och 76.3 i SCE-förordningen till Bolagsverket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls till- gängligt. (Jfr 93 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5, 5.14 och 5.28. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 11 § lagen om europakooperativ. Vad som där sägs om 15 kap. 2 § föreningslagen avser för understödsföreningar i stället 104 § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. Flyttning av ett europakooperativs säte 94 § Skatteverket får motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte till en annan stat, om

1.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

2.

verket har beslutat om revision hos europakooperativet, och

3.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av en flyttning av europakooperativets säte.

Finansinspektionen får motsätta sig att europakooperativet flyttar sitt säte till en annan stat, om motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då förslaget om flyttningen offentliggjordes enligt artikel 7.2 i SCE- förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europakooperativet först har fått tillfälle att yttra sig. (Jfr 94 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.8. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 13 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 6, 20 och 40 §§ lagen om europakooperativ motsvaras av 89, 90, 98 och 115 §§ förevarande lag. 95 § I fråga om skyddet för europakooperativets borgenärer i samband med en flyttning av europakooperativets säte, skall bestämmelserna i 96 och 97 §§ tillämpas. (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 15 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 207 7 § lagen om europakooperativ motsvaras närmast av 86 § förevarande Prop. 2005/06:150 lag. 96 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har beslutat att europakooperativets säte skall flyttas till en annan stat, skall europakooperativet ansöka om tillstånd till flyttningen. Frågan om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning, och

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i SCE- förordningen.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall europakooperativet föreläggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europakooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Finansinspektionen skall underrätta Bolagsverket om ansökningar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. (Jfr 95 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.6 Paragrafen innehåller bestämmelser om ett europakooperativs ansökan om tillstånd till att flytta sitt säte. Ansökan skall enligt första stycket prövas av Finansinspektionen. Ansökan skall enligt andra stycket ges in till Finansinspektionen inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Av tredje stycket framgår vilka handlingar som skall ges in vid an- sökan om tillstånd. Bestämmelsen motsvarar 16 § andra stycket lagen om europakooperativ. Till skillnad från vad som gäller för flertalet andra europakooperativ, finns det för europakooperativ som driver försäkrings- rörelse inte någon skyldighet att underrätta kooperativets kända borge- närer. Följaktligen behöver kooperativet inte heller intyga att så skett (jfr 16 § andra stycket 4 lagen om europakooperativ). Det följer av allmänna principer att ansökan skall avvisas om den kommer in efter den tidpunkt som anges i andra stycket. I ett sådant fall måste föreningsstämman fatta ett nytt beslut för att frågan skall kunna tas upp till prövning. Av fjärde stycket framgår att en ansökan skall avvisas också när det saknas någon handling som enligt tredje stycket skall bifogas. Innan avvisning får ske, skall dock europakooperativet ha beretts tillfälle att avhjälpa bristen. Avvisning skall också ske om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning. Som exempel kan nämnas att föreningsstämmans beslut om flyttning är behäftat med något formellt fel eller att det inte fattats med tillräcklig majoritet. Av femte stycket framgår att Finansinspektionen skall underrätta Bolagsverket om gjorda ansökningar och lagakraftvunna beslut som har meddelats med anledning av sådana ansökningar. 97 § Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om 208 1. europakooperativets borgenärer tillförsäkras en betryggande säker- het, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till europakooperativets ekonomiska förhållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet,

2.

europakooperativets ekonomiska förhållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med försäkringstagares eller andra ford- ringsägares intressen, och

3.

det inte finns hinder mot flyttningen enligt artikel 7.15 i 

SCE-förord- ningen. (Jfr 96 § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen anges under vilka förutsättningar tillstånd skall ges till flyttning av säte till en annan medlemsstat. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.6. Avgörande för om flyttningen av ett europakooperativs säte skall medges är enligt första och andra punkterna att kooperativets ekonomis- ka förhållanden är sådana att flyttningen kan anses förenlig med för- säkringstagares eller andra fordringsägares intressen. En liknande pröv- ning görs vid nationella fusioner enligt 15 a kap. 13 § fjärde stycket försäkringsrörelselagen (jfr 86 §). Genom den paragrafen har artikel 13 i det tredje bolagsrättsliga direktivet (fusionsdirektivet, 78/855/EEG) genomförts. Den artikeln anger bl.a. att vid fusion skall lagstiftningen i medlemsstaterna på ett betryggande sätt skydda rättigheterna för borge- närer i de fusionerande bolagen, varvid lagstiftningen i medlemsstaterna i detta syfte minst skall föreskriva att dessa borgenärer har rätt till betryggande säkerhet, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till de fusionerande bolagens ekonomiska förhållanden. Vid flyttning av säte föreskrivs i SCE-förordningen att den behöriga myndigheten skall pröva att de intressen som borgenärer och övriga rättighetshavare har i SCE-föreningen, inbegripet offentliga organs in- tressen, är skyddade på ett betryggande sätt i överensstämmelse med de krav som har fastställts av den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte före flyttningen. Frågan om vad som skall utgöra betryggande säkerhet har överlämnats till rättstillämpningen. I de fall då det redan sedan tidigare finns en betryggande säkerhet, vars värde inte påverkas av flyttningen av säte, krävs det inte att kooperativet ställer en ny säkerhet. Innebörden av begreppet europakooperativets ekonomiska förhållan- den bör tolkas i ljuset av förordningsbestämmelsen. Här görs dock bedömningen att begreppet inte enbart är begränsat till det enskilda kooperativets ekonomiska ställning. Hänsyn skall tas även till de ekono- miska förhållanden europakooperativet kommer att verka under efter flyttningen. Bestämmelsen är tillämplig på de fordringar som finns vid inspek- tionens prövning. Tredje punkten har inte någon motsvarighet i fusionsbestämmelserna. Den innebär att tillstånd till flyttning inte skall lämnas om det föreligger ett sådant hinder som avses i artikel 7.15 i SCE-förordningen. Beträffan- de innebörden av den artikeln, se författningskommentaren till 20 § lagen om europakooperativ. Prop. 2005/06:150 209 98 § Prop. 2005/06:150 Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE- förordningen när ett beslut har meddelats enligt 97 § och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 94 §. (Jfr 97 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. Av paragrafen framgår att Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen även för europakooperativ som driver försäkringsrörelse. Beträffande paragrafens närmare innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 20 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 13 och 40 §§ lagen om europakooperativ avser 94 och 115 §§ före- varande lag. Dualistiskt organiserade europakooperativ 99 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3741 i SCE-förordningen (dualistiskt organiserade europakooperativ) gäller följande. Om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förordningen, skall bestämmelserna i denna lag och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestämmel- ser i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 21 § tredje och fjärde styckena om förtida avgång, 22 § första stycket om bosättningskrav och obehörighetsgrunder, 22 § andra stycket om krav på medlemskap, 23 § första stycket om suppleanter, 25 § tredje stycket om protokoll, 26 § första stycket om beslutsunderlag och inträde av suppleant, 27 § om jäv, 36 § om talan mot föreningen, 37 § om registrering, 46 § första momentet tredje och fjärde styckena om revisorsjäv, 50 § tredje stycket om tillhandahållande av upplysningar till revisorn, 51 § första stycket om revisionsberättelsen, 57 § andra momentet om upplysningsplikt mot föreningsstämman, 69 § första momentet förstatredje styckena om klander av förenings- stämmans beslut, 106 och 107 §§, 108 § första stycket samt 109 § om skadestånd, och 116 § om skiljeförfarande. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestämmel- ser i denna lag skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 26 § om lämnande av kredit, 26 h § om tystnadsplikt, 27 § fjärde stycket om hinder mot att vara styrelseledamot, 27 a § första stycket om ledningsprövning, 27 a § andra stycket om obehörighetsgrund, 45 § första stycket om tvångslikvidation, och 70 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna. När 22 § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas på europakooperativ, skall bestämmelserna i den paragrafens andra stycke 210 inte gälla arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen Prop. 2005/06:150 (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. (Jfr 98 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.21. Paragrafen gäller för europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 3741 i SCE-förordningen, dvs. dualistiskt organiserade europakooperativ. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författningskommentaren till 21 § lagen om europakoope- rativ. Vad som där sägs om olika bestämmelser i föreningslagen avser enligt tredje stycket i stället i förekommande fall motsvarande bestäm- melser i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. Hänvisningen i den nämnda författningskommentaren till 22 § lagen om europakoope- rativ motsvaras av 100 § förevarande lag. Någon motsvarighet till tillsynsorganet i dualistiskt organiserade kooperativ finns inte i svensk associationsrätt. Utöver vad som gäller för tillsynsorganet enligt SCE-förordningen och de bestämmelser i denna lag som enligt tredje stycket också skall tillämpas på tillsynsorganet, finns det behov av att särskilt reglera tillsynsorganet i dualistiskt organiserade europakooperativ som driver försäkringsrörelse. Fjärde stycket anger att vissa av bestämmelserna i denna lag som gäller för styrelsen eller dess ledamöter också skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter. Dessa bestämmelser kommenteras nedan var och en för sig. Hänvisningen till bestämmelsen i 45 § första stycket om tvångs- likvidation motsvaras av 11 kap. 4 a § föreningslagen och hänvisningen till 27 a § andra stycket om obehörighetsgrund motsvaras av delar av 6 kap. 4 § första stycket föreningslagen (jfr författningskommentaren till 21 § tredje stycket lagen om europakooperativ). Enligt 26 § får en understödsförening inte lämna kredit till bl.a. sty- relseledamot, styrelsesuppleant och vissa till dessa närstående personer. Av hänvisningen till den paragrafen följer att förbudet mot krediter gäller också i förhållande till ledamöter i tillsynsorganet och till dem närstående personer i ett dualistiskt organiserat europakooperativ som driver försäkringsrörelse. I 26 h § föreskrivs att bl.a. en styrelseledamot hos ett företag som vid fullgörande enligt vissa bestämmelser får kunskap om affärsförhållanden i ett företag inte obehörigen får röja vad han fått veta. Att bestämmelsen gäller även för ledamöter i tillsynsorganet följer av hänvisningen i denna paragraf. Enligt 27 § fjärde stycket får en juridisk person inte vara styrelsele- damot. Motsvarande gäller enligt förevarande paragraf för en ledamot i tillsynsorganet. Enligt 27 a § första stycket krävs att en styrelseledamot eller dennes suppleant i en understödsförening som driver verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring skall ha de insikter och den erfarenhet som måste krävas för att delta i ledningen av en sådan förening och även i övrigt vara lämplig för uppgiften. Av hänvisningen till den bestämmelsen följer att, om avsikten är att driva verksamhet avseende tjänstepensions- försäkring i ett dualistiskt organiserat europakooperativ, samma krav ställs på den som avses ingå som ledamot i tillsynsorganet samt på dennes suppleant som på en styrelseledamot eller dennes suppleant i en 211 understödsförening som driver verksamhet avseende tjänstepensions- Prop. 2005/06:150 försäkring. Enligt 70 § får Finansinspektionen kalla till styrelsesammanträde i en understödsförening. Vid ett sådant styrelsesammanträde får företrädare för inspektionen närvara och delta i överläggningarna. Finansinspek- tionen får motsvarande rätt i fråga om tillsynsorganet. Dessa bestämmel- ser torde komma att tillgripas endast i allvarliga undantagsfall, t.ex. om inspektionen konstaterat sådana allvarliga missförhållanden i europa- kooperativets verksamhet att inspektionen anser det nödvändigt att fram- föra sina synpunkter direkt till kooperativets tillsynsorgan. I ett dualis- tiskt organiserat europakooperativ ansvarar ledningsorganet för koope- rativets ledning och förvaltning, dvs. uppgifter som ankommer på styrel- sen i en understödsförening. Tillsynsorganet kontrollerar emellertid ledningsorganets förvaltning samt väljer och entledigar ledamöterna i ledningsorganet (artiklarna 37.1 och 39.1 i SCE-förordningen). På mot- svarande sätt som Finansinspektionen kan sammankalla styrelsen i en understödsförening eller med stöd av bestämmelserna i denna paragraf ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ kan in- spektionen också sammankalla tillsynsorganet om det anses nödvändigt. 100 § Tillsynsorganet får besluta att dess medgivande krävs för vissa katego- rier av beslut som ledningsorganet eller den verkställande direktören fattar. Tillsynsorganet skall ge in ett sådant beslut till Bolagsverket för registrering. Beslutet gäller från tidpunkten för registreringen. Tillsynsorganet skall till varje föreningsstämma som skall pröva frå- gan om fastställelse av europakooperativets resultat- och balansräkning- ar avge ett yttrande över årsredovisningen samt ledningsorganets för- valtning. I fråga om tillhandahållande av detta yttrande skall 7 kap. 8 § fjärde stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. (Jfr 99 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.21. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författningskom- mentaren till 22 § lagen om europakooperativ. I andra stycket hänvisas i kontrast till systematiken i övrigt i lagen om understödsföreningar till en bestämmelse i 1987 års föreningslag. Det beror på att motsvarande bestämmelse saknas i 1951 års förenings- lag. 101 § Om en ledamot i tillsynsorganet med stöd av artikel 37.3 i SCE-förord- ningen utses till ledamot i ledningsorganet, får tiden för det senare uppdraget inte överstiga två månader. (Jfr 101 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.18. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 23 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 10 § lagen om europakooperativ motsvaras av 92 § denna lag. Hänvis- ningen till 8 kap. 43 § aktiebolagslagen motsvaras av 8 kap. 17 § för- säkringsrörelselagen. 212 102 § Varje ledamot i tillsynsorganet har rätt att från ledningsorganet få all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva sin kontroll enligt artikel 39.1 i SCE-förordningen.

(Jfr 102 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.22. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 24 § lagen om europakooperativ. 103 § Revisorn skall underrätta tillsynsorganet om erinringar som revisorn framställer till ledningsorganet enligt 50 § femte stycket lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. (Jfr 103 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.21. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 25 § lagen om europakooperativ. Vad som där sägs om 8 kap. 14 § i 1987 års föreningslag motsvaras av 50 § femte stycket i 1951 års föreningslag. Monistiskt organiserade europakooperativ 104 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 4244 i SCE-förordningen (monistiskt organiserade europakooperativ) skall, om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förordningen, bestämmelserna i denna lag och andra författ- ningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på förvaltnings- organet eller dess ledamöter. (Jfr 104 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.20. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 26 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 21 § lagen om europakooperativ motsvaras av 99 § förevarande lag. Antalet ledamöter i europakooperativets organ 105 § Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem ledamöter. Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter. (Jfr 105 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.19. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 27 § lagen om europakooperativ. Vad som där sägs om 21 § andra och tredje styckena samt 26 § lagen om europakooperativ motsvaras av 99 § andra och tredje styckena samt 104 § förevarande lag. Prop. 2005/06:150 213 Europakooperativets årsredovisning m.m. 106 § Ett europakooperativ skall upprätta årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag som är tillämpliga på understödsföreningar. (Jfr 106 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.32. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 31 § lagen om europakooperativ. Europakooperativ som driver försäkringsrörelse tillämpar dock de bestämmelser i lagen om årsredovisning i försäkringsföretag som är tillämpliga på understöds- föreningar. 107 § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, skall lednings- eller förvalt- ningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förordningen.

Om en understödsförening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europakoope- rativet får säte i en annan stat än Sverige, skall styrelsen för under- stödsföreningen upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras enligt artikel 11.1 i SCE-förordningen.

För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. (Jfr 107 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.32. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 32 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till årsredovisningslagen avser för europakooperativ som driver försäkrings- rörelse lagen om årsredovisning i försäkringsföretag. 108 § Ett europakooperativ skall uttrycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. Kapitalet skall dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakooperativets redovisningsvaluta. (Jfr 108 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.33. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 33 § lagen om europakooperativ. Prop. 2005/06:150 214 Övriga bestämmelser 109 § Ett europakooperativ får i stadgarna ange att lednings- eller förvalt- ningsorganet kan bemyndiga en person ensam eller flera personer i förening att företräda europakooperativet. (Jfr 109 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.24. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 34 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 6 kap. 11 § i 1987 års föreningslag motsvaras av 30 § i 1951 års före- ningslag. 110 § Om stadgarna för ett europakooperativ strider mot de ordningar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall lednings- eller förvaltningsorganet ha rätt att ändra stadgarna. (Jfr 110 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.9. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 35 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 7 kap. 14 § föreningslagen motsvaras av 37 § förevarande lag. 111 § Om en föreningsstämma som skall hållas enligt SCE-förordningen, denna lag, lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, stadgarna eller ett stämmobeslut inte sammankallas på angivet sätt, skall länsstyrelsen i det län där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte på anmälan av en ledamot i förvaltningsorganet, ledningsorganet eller tillsynsorga- net, en revisor eller en föreningsmedlem genast på europakooperativets bekostnad sammankalla stämman. (Jfr 111 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 36 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 7 kap. 7 § i 1987 års föreningslag motsvaras av 59 § i 1951 års förenings- lag. Hänvisningen till 40 § lagen om europakooperativ motsvaras av 115 § förevarande lag. 112 § Om ett europakooperativ inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 i SCE- förordningen att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall Bolagsverket genom ett särskilt beslut fastställa att europakooperativet inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket förelägga europakooperativet att inom viss tid göra rättelse. Därvid skall 11 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att europakoope- rativet kommer att förpliktas att gå i likvidation om europakooperativet inte gör rättelse. Om europakooperativet inte följer föreläggandet, skall Bolagsverket besluta att europakooperativet skall gå i likvidation. Beslut om Prop. 2005/06:150 215 likvidation skall dock inte meddelas, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. (Jfr 112 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.27. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 37 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 11 kap. 4 § andra stycket och 717 §§ föreningslagen motsvaras i före- kommande fall av bestämmelser i förevarande lag jämte bestämmelser i 1951 års föreningslag. Hänvisningen till 40 § lagen om europakooperativ motsvaras av 115 § i förevarande lag. I första stycket hänvisas till en bestämmelse i 1987 års föreningslag. Det beror på att motsvarande bestämmelse saknas i 1951 års förenings- lag. 113 § Bestämmelserna om straff i 7780 §§ denna lag skall tillämpas på europakooperativ. (Jfr 113 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.35. Bestämmelsen pekar ut de straffrättsliga regler som skall tillämpas på ett europakooperativ med säte i Sverige som driver försäkringsrörelse. Dessa regler hänvisar i förekommande fall till ett antal bestämmelser i denna lag och i 1951 års föreningslag om överträdelser av bl.a. reglerna om styrelsearbetet och skyldigheten att föra medlemsförteckning. Para- grafen avser endast att fånga upp sådana straffbestämmelser som enligt sin lydelse gäller i fråga om understödsföreningar. Sådana bestämmelser kan nämligen inte utan ett särskilt straffstadgande tillämpas på europa- kooperativ (se vidare avsnitt 5.35). Paragrafen innebär inte någon be- gränsning när det gäller möjligheten att tillämpa generellt utformade straffbestämmelser i t.ex. brottsbalken på förfaranden inom ett europa- kooperativ. Paragrafen utesluter inte heller att generellt utformade bestämmelser om förverkande på grund av brott tillämpas också i fråga om europakooperativ. 114 § Bestämmelserna om vite i 21 kap. 2 § förstatredje och femte styckena försäkringsrörelselagen (1982:713) skall tillämpas på europakooperativ. Vad som sägs där om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan eller ledamöterna i dessa organ. (Jfr 114 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.35. Genom regeln görs vissa av bestämmelserna om vite i försäkringsrörel- selagen tillämpliga också på europakooperativ som driver försäkrings- rörelse. Det omfattar vitesförelägganden som registreringsmyndigheten, dvs. Bolagsverket, har möjlighet att utfärda. För redovisning av paragra- fens innehåll i övrigt hänvisas till författningskommentaren till 39 § Prop. 2005/06:150 216 lagen om europakooperativ. Vad som där sägs om 21 och 26 §§ lagen om Prop. 2005/06:150 europakooperativ motsvaras av 99 och 104 §§ förevarande lag. 115 § Bolagsverkets beslut att avskriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller Finansin- spektionens beslut i ett tillståndsärende enligt 97 §, Bolagsverkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 91 eller 98 § samt verkets beslut enligt 114 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspektionens beslut i ett ärende enligt 89 eller 94 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövnings- tillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Länsstyrelsens beslut i ett ärende enligt 111 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 112 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 112 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då europakooperativet fick del av beslutet. Ett beslut enligt 112 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet. Vid överklagande enligt fjärde stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. (Jfr 115 § i departementspromemorians förslag.) För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 40 § lagen om europakooperativ. När det gäller europa- kooperativ som driver försäkringsrörelse är det dock Finansinspektionen som fattar beslut om tillstånd till flyttning av säte. Ikraftträdande För en kommentar av bestämmelsen om ikraftträdande hänvisas till mot- svarande bestämmelse i författningskommentaren till lagen om europa- kooperativ.

9.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl.

1 § Identitetsbeteckning i numerisk form (organisationsnummer) skall fast- ställas för

1.

aktiebolag, europabolag och europakooperativ med säte i Sverige, handelsbolag, ekonomisk förening och samfällighetsförening,

2.

erkänd arbetslöshetskassa, understödsförening och annan allmän in- rättning som enligt lag eller annan författning står under offentlig tillsyn,

3.

kommun, landsting, kommunalförbund och annat organ för sam- verkan mellan kommuner, och

4.

registrerat trossamfund och dess organisatoriska delar.

(Jfr 1 § i departementspromemorians förslag.)

Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29.

I punkten 1 har gjorts ett tillägg som innebär att europakooperativ som

har säte i Sverige skall tilldelas ett organisationsnummer.

217

9.4

Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelse- lagen (1982:713)

1 kap. 1 § Försäkringsrörelse får drivas endast av försäkringsaktiebolag och ömse- sidiga försäkringsbolag som fått tillstånd (koncession) till detta enligt denna lag, om inte annat följer av 2 § eller 10 § tredje stycket. I 1 a kap. denna lag finns särskilda bestämmelser om sådana europa- bolag enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (SE-förordningen) som har beviljats koncession att driva försäkringsrörelse. Finansinspektionen skall efter ansökan lämna förhandsbesked om huruvida koncession enligt första stycket krävs för en planerad verk- samhet. Försäkringsbolagen skall stå under tillsyn av Finansinspektionen. Registreringsmyndighet för försäkringsbolag är Bolagsverket. För varje försäkringsbolag skall finnas ett huvudkontor i Sverige. Ändringen i andra stycket innebär att det inte längre framgår av denna paragraf att bestämmelserna i förevarande lag om publika försäkrings- aktiebolag skall tillämpas på europabolag som har beviljats koncession att driva försäkringsrörelse när det gäller frågor som inte regleras i SE- förordningen. Detta framgår i stället av 1 a kap. 1 § första stycket. 1 a kap. 1 § Bestämmelserna i denna lag om publika försäkringsaktiebolag skall tillämpas även på europabolag som har säte i Sverige och har beviljats koncession att driva försäkringsrörelse när det gäller frågor som inte regleras i SE-förordningen. För sådana europabolag gäller också 25 a, 7, 8 och 9 a §§, 16 § första och andra styckena, 1729 och 32 §§ i lagen (2004:575) om europabolag samt bestämmelserna i detta kapitel. För ett sådant europabolag skall vad som sägs i 1. 5 § första stycket lagen om europabolag om tillämpningen av 23 kap. 3 § aktiebolagslagen (2005:551), i stället avse 15 a kap. 1 § tredje stycket denna lag, 2. 7 § första stycket lagen om europabolag om registreringsbestäm- melser, i stället avse bestämmelser i denna lag och andra författningar om registrering i försäkringsregistret, 3. 17 § andra stycket lagen om europabolag om tillämpningen av 7 kap. 25 § aktiebolagslagen, i stället avse 9 kap. 9 § fjärde stycket denna lag, 4. 21 § lagen om europabolag om tillämpningen av 9 kap. 6 § aktie- bolagslagen, i stället avse 10 kap. 12 § denna lag, 5. 27 § andra stycket lagen om europabolag om tillämpningen av 7 kap. 1820 §§ aktiebolagslagen, i stället avse 9 kap. 9 § första stycket denna lag,

6.

28 § lagen om europabolag om aktiebolagslagen, i stället avse denna lag, och

7.

32 § första stycket lagen om europabolag om 11 §, i stället avse 4 § i detta kapitel.

(Jfr 1 a kap. 1 § i departementspromemorians förslag.) Inledningsvis innebär ändringarna i första stycket att det som tidigare framgick av 1 kap. 1 § andra stycket i stället framgår av detta stycke. Prop. 2005/06:150 218 Ändringarna innebär vidare att också bestämmelserna i 5 a och 9 a §§ Prop. 2005/06:150 lagen om europabolag tillämpas på försäkringsaktiebolag som avser att driva verksamhet i europabolagsform. Skatteverket och Finansinspek- tionen har således möjlighet att motsätta sig att ett försäkringsaktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion. Detsamma gäller ett europabolag som driver försäkringsrörelse och avser att flytta sitt säte. 3 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE- förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 15 a kap. 13 § och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 5 a § lagen (2004:575) om europabolag. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. Motsvarande ändring har gjorts i 6 § lagen om europabolag. För en kommentar hänvisas till författningskommentaren till den paragrafen. Ikraftträdande För en kommentar av bestämmelsen om ikraftträdande hänvisas till mot- svarande bestämmelse i författningskommentaren till lagen om europa- bolag.

9.5

Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud

4 § Har näringsverksamhet bedrivits av en juridisk person får, under de förutsättningar som anges i 13 §§, näringsförbud meddelas, i fråga om kommanditbolag: komplementär, annat handelsbolag: bolagsman, aktiebolag och försäkringsbolag: ledamot och suppleant i styrelsen samt verkställande direktör och vice verkställande direktör, bankaktiebolag, sparbank och ekonomisk förening: ledamot och suppleant i styrelsen, europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i Sverige: företags- ledare, europabolag och europakooperativ med säte i Sverige: ledamot och suppleant i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan samt verkställande direktör och vice verkställande direktör, om denne begått brottet i näringsverksamheten eller innehade sin ställ- ning när betalningen av skatt, tull eller avgift underläts eller den juridiska personen försattes i konkurs. Första stycket gäller också den som i annan egenskap än där sägs fak- tiskt har utövat ledningen av en näringsverksamhet eller utåt har framträtt som ansvarig för en enskild näringsverksamhet. Under de förutsättningar som anges i 2 § får näringsförbud även meddelas den som innehade sin ställning enligt första stycket senare än ett år innan konkursansökan kom in till tingsrätten. (Jfr 4 § i departementspromemorians förslag.)

I paragrafen anges

vilka befattningshavare i olika juridiska personer

som under vissa förutsättningar kan meddelas näringsförbud. Paragrafen

har gjorts tillämplig

även på europakooperativ med säte i Sverige.

219

Kompletteringen i första stycket innebär att ledamöter och suppleanter i Prop. 2005/06:150 ett sådant kooperativs förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan samt kooperativets verkställande och vice verkställande direktör kan åläggas näringsförbud. Detsamma gäller andra faktiska företrädare för europa- kooperativet (jfr andra stycket). Den nya punkten är tillämplig även på europakooperativ som driver bank- eller försäkringsrörelse. Den stämmer överens med vad som sedan tidigare gäller för motsvarande befattnings- havare i europabolag. 6 § Den som är underkastad näringsförbud får inte

1.

driva näringsverksamhet,

2.

vara bolagsman i ett annat handelsbolag än kommanditbolag eller komplementär i ett kommanditbolag eller medlem i en europeisk ekono- misk intressegruppering med säte i Sverige,

3.

vara stiftare av ett aktiebolag, en sparbank eller ett försäkringsbolag,

4.

vara ledamot eller suppleant i styrelsen för ett aktiebolag, en spar- bank, ett försäkringsbolag, en sådan understödsförening som avses i 7 § tredje stycket lagen (1972:262) om understödsföreningar, ett handels- bolag, en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i Sverige eller en ekonomisk förening, en pensionsstiftelse eller en sådan ideell förening eller stiftelse som driver näringsverksamhet eller ledamot eller suppleant i 

förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet för ett europabolag eller ett europakooperativ med säte i Sverige,

5.

vara verkställande direktör eller vice verkställande direktör i ett aktiebolag, ett försäkringsbolag, ett europabolag eller ett europakoope- rativ med säte i Sverige eller företagsledare i en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i Sverige,

6.

vara firmatecknare eller i annan egenskap vara ställföreträdare för en sådan juridisk person som anges vid 4,

7.

faktiskt utöva ledningen av en näringsverksamhet eller av en sådan juridisk person som är bokföringspliktig även om den inte driver näring,

8.

äga så många aktier i ett aktiebolag, ett försäkringsaktiebolag eller ett europabolag med säte i Sverige att hans andel av röstetalet för sam- tliga aktier i bolaget överstiger femtio procent, eller

9.

inneha fullmakt att företräda en enskild näringsidkare i dennes näringsverksamhet eller en juridisk person som anges i 4.

Förbudet i första stycket 9 gäller inte i fråga om fullmakt som avses i 10 § andra stycket lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område. Beträffande verkställande direktör och vice verkställande direktör för en filial enligt lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. och före- ståndare för en verksamhet enligt samma lag finns bestämmelser om näringsförbud i den lagen. Näringsförbud utgör inget hinder mot att sådan verksamhet bedrivs som innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap. 1 § regeringsformen eller 1 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 1 § tryckfrihets- förordningen eller 1 kap. 1 §, 3 kap. 1, 2 eller 8 § eller 10 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen. (Jfr 6 § i departementspromemorians förslag.) I första stycket 4 har ledamot eller suppleant i ett europakooperativs lednings-, förvaltnings- eller tillsynsorgan lagts till de befattningar som inte får innehas av den som är underkastad näringsförbud. När det gäller lednings- och förvaltningsorganen utgör tillägget ett förtydligande av vad som följer redan av lagen om europakooperativ (se 21 och 26 §§). I första stycket 5 har europakooperativ med säte i Sverige lagts till de 220 juridiska personer i vilka den som har näringsförbud inte får vara verk- Prop. 2005/06:150 ställande direktör eller vice verkställande direktör. Även detta utgör ett förtydligande (jfr artikel 8 i SCE-förordningen).

9.6

Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar

6 kap. 4 § Verkställande direktören och minst halva antalet styrelseledamöter skall vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer i särskilda fall tillåter annat. Den som är underårig eller i konkurs eller har för- valtare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken kan inte vara styrelseledamot eller verkställande direktör. Att detsamma gäller den som är underkastad näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. Styrelseledamöterna skall vara medlemmar i föreningen, om inte stadgarna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är ställ- företrädare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i föreningen, även om stadgarna saknar föreskrift om det. Bestämmelserna i andra stycket gäller inte arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. (Jfr 6 kap. 4 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.23. I det nya fjärde stycket har den redan tidigare gällande principen att en juridisk person inte kan vara styrelseledamot i en ekonomisk förening lagfästs. Bestämmelsen har tillkommit med anledning av artikel 46.1 i SCE-förordningen, där det föreskrivs att en juridisk person skall ha rätt att vara ledamot i ett europakooperativs organ, såvida inte annat stadgas i den på kooperativ tillämpliga lagen i den medlemsstat där europakoope- rativet har sitt säte. En konsekvens av den nya bestämmelsen är således att en juridisk person inte heller kan utses till ledamot i ett svenskt europakooperativs förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan. Ett förord- nande i strid med bestämmelsen är ogiltigt. Bestämmelsen gäller även i de fall då ett europakooperativ som har bildats i en annan medlemsstat flyttar sitt säte till Sverige. Om det i ett sådant kooperativ finns juridiska personer som styrelseledamöter, kommer dessa alltså att förlora sin be- hörighet i och med att europakooperativet registreras här.

9.7

Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse

2 kap. 4 § Ett värdepappersbolag skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. Bolaget skall ha en verkställande direktör. 221 I ett värdepappersbolag skall revisorerna vara auktoriserade eller Prop. 2005/06:150 godkända revisorer. Minst en av de av stämman utsedda revisorerna skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisorsexa- men. Till revisor kan även ett registrerat revisionsbolag utses. Bestäm- melser om vem som kan vara huvudansvarig för revisionen och om underrättelseskyldighet finns i 17 § revisorslagen (2001:883). För varje värdepappersbolag skall finnas ett huvudkontor i Sverige. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag skall vad som sägs i följande bestämmelser i denna lag om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 8 § om tystnadsplikt, 1 kap. 8 b § om meddelandeförbud, 2 kap. 1 § första stycket 4 om ledningsprövning, 3 kap. 7 § andra stycket 1 och femte stycket om kredit m.m. till styrelseledamot, 6 kap. 6 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 6 kap. 9 § tredje stycket 2 och fjärde stycket om återkallelse av tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i fjärde stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. (Jfr 2 kap. 4 § i departementspromemorians förslag.) Den 1 juli 2005 trädde en bestämmelse om meddelandeförbud i lagen om värdepappersrörelse i kraft (se prop. 2004/05:144). En undersök- ningsledare eller åklagare som begär uppgifter enligt 1 kap. 8 a § om uppgiftsskyldighet för värdepappersbolag får enligt 1 kap. 8 b § förordna att värdepappersbolaget samt dess styrelseledamöter och anställda inte får röja för kunden eller för någon utomstående bl.a. att uppgifter har lämnats. Av den nya hänvisningen i fjärde stycket följer att motsvarande meddelandeförbud kan åläggas också ledamöter av tillsynsorganet i ett dualistisk organiserat europabolag. Att ansvar kan utkrävas av en sådan ledamot i tillsynsorganet om han eller hon bryter mot meddelande- förbudet framgår av 1 kap. 8 c §. Genom tillägget säkerställs att Sverige helt lever upp till åtagandet i artikel 4 i 2001 års protokoll till EU:s konvention från år 2000 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål (se prop. 2004/05:144 s. 117).

9.8

Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m.

13 § Verkställande direktören skall varje år till registreringsmyndigheten ge in en bestyrkt kopia av

1.

filialens redovisningshandlingar och revisionsberättelse för det se- naste räkenskapsåret,

2.

motsvarande handlingar för företaget i dess helhet, om de gjorts offentliga i företagets hemland.

Första stycket 1 gäller inte, om företaget lyder under lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och

1.

har en rättslig form som är jämförbar med aktiebolaget,

222 2. är ett kreditinstitut eller värdepappersbolag av motsvarande slag som de företag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag,

3.

är ett försäkringsföretag av motsvarande slag som de företag som omfattas av lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag, eller

4.

är ett europakooperativ.

Handlingar som avses i första stycket skall ges in inom tre månader efter det att det utländska företagets redovisningshandlingar och revi- sionsberättelse har lagts fram för företagets delägare, dock senast sju månader från det att filialens räkenskapsår har utgått. Handlingarna skall vara upprättade på eller översatta till svenska. (Jfr 13 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.30. I paragrafen föreskrivs bl.a. att den verkställande direktören är skyldig att varje år till registreringsmyndigheten ge in kopia av filialens redovis- ningshandlingar och revisionsberättelse för det senaste räkenskapsåret. I andra stycket undantas vissa företag från denna skyldighet, under förut- sättning att företaget lyder under lagstiftningen i en stat inom EES- området. Det andra stycket har kompletterats med en särskild punkt om europakooperativ. Kompletteringen innebär att filialer till europakoope- rativ är undantagna från filiallagens bestämmelse om skyldighet att till registreringsmyndigheten ge in bestyrkt kopia av redovisningshandlingar och revisionsberättelse. 14 § För filialens bokföring och revision gäller, utöver vad som föreskrivits i 1113 §§, i tillämpliga delar detsamma som för ett svenskt företag av motsvarande slag. Skyldighet att upprätta årsredovisning gäller inte om företaget lyder under lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbets- området och

1.

har en rättslig form som är jämförbar med aktiebolaget,

2.

är ett kreditinstitut eller värdepappersbolag av motsvarande slag som de företag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag,

3.

är ett försäkringsföretag av motsvarande slag som de företag som omfattas av lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag, eller

4.

är ett europakooperativ.

Om filialen är skyldig att avsluta den löpande bokföringen men till följd av bestämmelsen i andra stycket inte upprättar någon årsredo- visning, skall den i stället upprätta ett årsbokslut. För årsbokslutet tillämpas

1.

i filial till företag som avses i andra stycket 1 eller 4 och som inte är att hänföra till samma stycke 2 eller 3, bestämmelserna i 6 kap. 

411 §§ bokföringslagen (1999:1078),

2.

i filial till företag som avses i andra stycket 2, bestämmelserna i 2 kap. 2 § och 

35 kap. lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, med undantag för hänvisningen till 3 kap. 5 § årsredovisningslagen (1995:1554), och

3.

i filial till företag som avses i andra stycket 3, bestämmelserna i 2 kap. 2 § och 

35 kap. lagen om årsredovisning i försäkringsföretag, med undantag för hänvisningen till 3 kap. 5 § årsredovisningslagen. (Jfr 14 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.30. Prop. 2005/06:150 223 Tillägget i andra stycket 4 innebär att filialer till europakooperativ har Prop. 2005/06:150 lagts till de företag som inte, under förutsättning att företaget lyder under lagstiftningen i en stat inom EES-området, är skyldiga att upprätta årsre- dovisning. I tredje stycket 1 framgår vilka bestämmelser i bokförings- lagen som skall tillämpas när ett europakooperativ, som är befriat från skyldigheten att upprätta årsredovisning, upprättar ett årsbokslut.

9.9

Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet

1

kap.

2

§

Auktorisation och tillstånd kan meddelas svenska aktiebolag, svenska ekonomiska föreningar och utländska företag. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag eller artiklarna 3741 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) skall vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande be- stämmelser i denna lag tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 2 kap. 10 § om meddelandeförbud, 8 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 11 kap. 5 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 11 kap. 7 § första stycket 4 och fjärde stycket om återkallelse av auktorisation eller tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakooperativ framgår att bestämmelserna i andra stycket om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags eller ett europa- kooperativs lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. (Jfr 1 kap. 2 § i departementspromemorians förslag.) Ändringarna i andra stycket innebär inledningsvis att de bestämmelser om styrelsen i denna lag som gäller för tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag också gäller för tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ. Vidare kompletteras listan med bestäm- melser som skall tillämpas på tillsynsorganet med en bestämmelse om meddelandeförbud som också skall tillämpas på ledamöterna i tillsyns- organet. Se även författningskommentaren till 2 kap. 4 § lagen om värdepappersrörelse. Vad som där sägs om 1 kap. 8 c § motsvaras av 2 kap. 11 § denna lag. Tredje stycket innehåller en erinran om att i andra stycket nämnda bestämmelser, enligt lagen om europabolag, skall tillämpas även på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan. Ändringarna i stycket innebär att bestämmelserna, enligt lagen om europakooperativ, skall tillämpas även på ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. 224

9.10

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:768) om

Prop. 2005/06:150

åtgärder mot penningtvätt

10 § En fysisk eller juridisk person som lämnar uppgifter med stöd av 9 § får inte göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnadsplikt, om den fysiska eller juridiska personen hade anledning att räkna med att uppgiften borde lämnas. Den som lämnar uppgifter med stöd av 9 c § får inte heller göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnadsplikt. Detsamma gäller en styrelse- ledamot eller en anställd som lämnar uppgifter för den fysiska eller juridiska personens räkning. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag eller artiklarna 3741 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) tillämpas bestämmelsen om styrelseledamot i första stycket på ledamot i tillsynsorganet. Detsamma gäller bestämmelsen om styrelseledamöter i 11 § om meddelandeförbud. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakooperativ framgår att bestämmelserna i andra stycket skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. I 29 kap. 2 § aktiebolagslagen (2005:551), 13 kap. 2 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 5 kap. 2 § stiftelselagen (1994:1220) och 37 § revisionslagen (1999:1079) finns särskilda bestäm- melser om ansvar för revisorer i aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser och vissa andra företag. (Jfr 10 § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen har förts in två nya stycken. De gäller för dualistiskt orga- niserade europabolag och europakooperativ. Andra stycket, som kom- pletterar 16 § lagen om europabolag och 21 § lagen om europakoope- rativ, anger att vissa bestämmelser i denna lag som gäller för styrelse- ledamöter också skall tillämpas på ledamöter i tillsynsorganet. Det avser dels bestämmelsen i första stycket om att styrelseledamot under vissa förhållanden inte får göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnadsplikt. Det gäller vidare bestämmelsen i 11 § om meddelandeförbud. I tredje stycket har tagits in en erinran om att i andra stycket nämnda bestämmelser, enligt lagen om europabolag och lagen om europa- kooperativ, skall tillämpas även på ledamöter i ett europabolags eller ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan.

9.11

Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag

7 kap. 13 § En styrelseledamot eller befattningshavare hos ett holdingföretag med finansiell verksamhet eller ett holdingföretag med blandad verksamhet som i den egenskapen får kunskap om affärsförhållanden i ett företag som enligt 7 § skall lämna uppgifter, får inte obehörigen röja vad han fått 225 veta och inte heller utnyttja kunskapen i strid med det uppgiftslämnande Prop. 2005/06:150 företagets intresse. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant för- valtningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag eller artiklarna 3741 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) tillämpas bestämmelsen om styrelseledamot i första stycket på ledamot i tillsynsorganet. Bestämmelsen om styrelseledamöter i 13 b § om meddelandeförbud skall tillämpas på tillsynsorganets ledamöter. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakooperativ framgår att bestämmelserna i tredje stycket skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. (Jfr 7 kap. 13 § i departementspromemorians förslag.) Ändringarna i tredje stycket innebär att den bestämmelse om styrelse- ledamot i denna lag som gäller för ledamot i tillsynsorganet i ett dua- listiskt organiserat europabolag också gäller för ledamot i tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ. Ändringarna innebär vidare att ytterligare en bestämmelse skall tillämpas på ledamöterna i tillsyns- organet. Det är en bestämmelse om meddelandeförbud. För en kommen- tar av det tillägget hänvisas till författningskommentaren till 2 kap. 4 § lagen om värdepappersrörelse. Vad som där sägs om 1 kap. 8 c § mot- svaras av 13 c § i detta kapitel. Fjärde stycket innehåller en erinran om att i tredje stycket nämnda bestämmelser, enligt lagen om europabolag, skall tillämpas även på leda- möter i ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan. Ändringarna i stycket innebär att bestämmelserna, enligt lagen om europakooperativ, skall tillämpas även på ledamöter i ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan.

9.12

Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

5 kap. Särskilt om europabolag och europakooperativ 27 § I fråga om europabolag och europakooperativ med ett sådant förvalt- ningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag eller artiklarna 3741 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) skall bestämmelserna om styrelseledamöter i 12, 18 b, 20 och 2225 §§ tillämpas på ledamöter eller suppleanter i europabolagets eller euro- pakooperativets tillsynsorgan. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakooperativ framgår att bestämmelserna i första stycket skall tillämpas också på ledamöter eller suppleanter i ett europabolags eller europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. 226

(Jfr 5 kap. 27 § i departementspromemorians förslag.)

Prop. 2005/06:150

Paragrafen har hittills innehållit vissa särskilda redovisningsbestäm-

melser för europabolag (jfr prop. 2003/04:112 s. 153). Dess bestäm-

melser har nu gjorts tillämpliga även på europakooperativ. I 5 kap. årsre-

dovisningslagen finns bestämmelser om att vissa uppgifter skall lämnas

beträffande en styrelseledamot, en verkställande direktör eller en motsva-

rande befattningshavare. Bestämmelserna i första stycket innebär att ett

europakooperativ i förekommande fall skall lämna samma uppgifter om

ledamöter i tillsynorganet. Det gäller uppgifter om lån (12 §), löner och

ersättningar (20 och 23 §§) samt pensioner och liknande förmåner (22

och 23 §§). Vidare har bestämmelserna om uppgift om könsfördelningen

(18 b §), suppleanter (24 §) och avtal om avgångsvederlag (25 §) gjorts

tillämpliga på tillsynsorganet. Det följer av lagen om europakooperativ

att nämnda bestämmelser skall tillämpas även på ledamöter i ett europa-

kooperativs förvaltnings- eller ledningsorgan. Ett särskilt förtydligande i

det avseendet har tagits in i andra stycket.

9.13

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

5 kap. 1 § Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall årsredo- visningen innehålla de upplysningar som anges i 36 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som före- skrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. års- redovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § andra stycket om hänvisningar till noter, 2 § om värderings- och omräkningsprinciper, 3 § om anläggningstillgångar, 4 § om uppgifter om taxeringsvärden, 4 a §, 4 b § förstatredje styckena och 4 c § om finansiella instrument, 5 § om uppskrivningsfond och fond för verkligt värde, 8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag, 12 § om lån till ledande befattningshavare, 13 § om konvertibla lån, 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m., 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om skatt, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 a § om sjukfrånvaro, 18 b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 1921 §§ om löner, andra ersättningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, 25 § om avtal om avgångsvederlag, 26 § om uppgift om moderföretag, samt 27 § om europabolag och europakooperativ. Vid tillämpningen av 5 kap. 20 och 22 §§ årsredovisningslagen skall samtliga företag som omfattas av denna lag anses som publika aktie- bolag.

(Jfr 5 kap. 1 § i departementspromemorians förslag.)

227

I 5 kap. 27 § årsredovisningslagen finns vissa särskilda redovisnings- Prop. 2005/06:150 regler för europabolag som är organiserade enligt den dualistiska mo- dellen. Den paragrafen har gjorts tillämplig även på europakooperativ (se avsnitt 5.12). Ändringen i denna paragraf innebär att 5 kap. 27 § årsre- dovisningslagen kommer att gälla också för europakooperativ som driver bank- eller finansieringsrörelse eller ger ut elektroniska pengar. 9.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag 5 kap. 1 § Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall årsredo- visningen innehålla de upplysningar som anges i 36 §§ nedan. Upp- lysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som före- skrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § andra stycket om hänvisningar till noter, 2 § om värderings- och omräkningsprinciper, 3 § om anläggningstillgångar, 4 § om uppgifter om taxeringsvärden, 4 a §, 4 b § förstatredje styckena och 4 c § om finansiella instrument, 5 § om uppskrivningsfond och fond för verkligt värde, 7 § om inköp och försäljning mellan koncernföretag, 8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag, 10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter, 11 § om ställda säkerheter, 12 § om lån till ledande befattningshavare, 13 § om konvertibla lån, 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m., 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om skatt, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 a § om sjukfrånvaro, 18 b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 1921 §§ om löner, andra ersättningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, 25 § om avtal om avgångsvederlag, 26 § om uppgift om moderföretag, samt 27 § om europabolag och europakooperativ. Vid tillämpningen av 5 kap. 20 och 22 §§ årsredovisningslagen skall samtliga företag som omfattas av denna lag anses som publika aktie- bolag. (Jfr 5 kap. 1 § i departementspromemorians förslag.) För en kommentar till ändringen hänvisas till författningskommentaren till lagen om ändring i lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värde- pappersbolag. 228

9.15

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker

1 kap. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om hur en medlemsbank bildas och om dess organisation m.m. Bestämmelser om tillstånd att driva bankrö- relse, den rörelse som en medlemsbank får driva samt andra bestämmel- ser som är gemensamma för bankaktiebolag, sparbanker och medlems- banker finns i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. I 1 a kap. denna lag finns särskilda bestämmelser om sådana europa- kooperativ enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (SCE-förordningen) som har beviljats tillstånd att driva bankrörelse. (Jfr 1 kap. 1 § i departementspromemorians förslag.) I ett nytt andra stycke erinras om att särskilda bestämmelser om sådana europakooperativ som har beviljats tillstånd att driva bankrörelse finns i 1 a kap. denna lag. 1 a kap. Särskilda bestämmelser för europakooperativ som driver bankrörelse Detta kapitel i lagen om medlemsbanker är nytt och utgör i stora drag en kopia av lagen (2006:000) om europakooperativ. Nedan kommenteras därför bara skillnaderna i förhållande till motsvarande bestämmelser i den lagen. Bakgrunden till valet av en sådan lagstiftningsteknik redovisas i avsnitt 5.2. Inledande bestämmelser Tillämpningsområde 1 § Bestämmelserna i denna lag om medlemsbanker skall tillämpas även på europakooperativ som har beviljats tillstånd att driva bankrörelse när det gäller frågor som inte regleras i SCE-förordningen. I detta kapitel finns bestämmelser som kompletterar SCE-förordningen när det gäller sådana europakooperativ. Vad som sägs i detta kapitel om europakooperativ som driver bank- rörelse gäller, om annat inte anges, endast sådana europakooperativ med säte i Sverige. (Jfr 1 a kap. 1 § i departementspromemorians förslag.) För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 1 § lagen om europakooperativ. Vad som där sägs om att stora delar av föreningslagen kommer att vara tillämplig på europa- kooperativ med säte i Sverige innebär för europakooperativ som driver bankrörelse och som har säte i Sverige att stora delar av lagen om med- lemsbanker kommer att vara tillämplig på motsvarande sätt. I första stycket erinras om detta som följer av artikel 8 i SCE-förordningen. Hänvisningen i författningskommentaren till 1 § lagen om europakoope- rativ till 5 § samma lag motsvaras av 5 § förevarande kapitel. Prop. 2005/06:150 229 Arbetstagarinflytandet i europakooperativ 2 § Regler om arbetstagarinflytande i europakooperativ finns i lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. (Jfr 1 a kap. 2 § i departementspromemorians förslag.) För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 2 § lagen om europakooperativ. Firma 3 § Ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 10 §. (Jfr 1 a kap. 3 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.31. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 3 § lagen om europakooperativ. Bestämmelser om medlemsbanks firma finns i 12 kap. förevarande lag. Därtill finns det en bestämmelse om firma i 1 kap. 9 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse som också är tillämplig på europakooperativ som driver bankrörelse och har sitt säte i Sverige. Eftersom europakooperativ- formen bör betraktas som en från den svenska föreningsformen särskild associationsform (se nyss nämnd författningskommentar), och ett europakooperativs firma således inte bör få innehålla bl.a. orden ekonomisk och förening, bör firman för ett europakooperativ som driver bankrörelse inte få innehålla ordet medlemsbank (jfr 12 kap. 1 § första stycket förevarande lag). Bildandet av ett europakooperativ Deltagande i bildandet av ett europakooperativ 4 § En ekonomisk förening eller motsvarande utländsk förening som har sitt huvudkontor i en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i bildandet av ett europakooperativ, om föreningen

1.

är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

2.

har sitt säte i den stat som avses i 1, samt

3.

har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Vid bildandet av ett europakooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning skall vad som sägs om en ekonomisk förening eller motsvarande utländsk föreningsform i första stycket gälla även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. (Jfr 1 a kap. 4 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 4 § lagen om europakooperativ. När det gäller Prop. 2005/06:150 230

bildandet av europakooperativ som driver bankrörelse, vilket den här

Prop. 2005/06:150

paragrafen avser, torde paragrafen bara få praktisk betydelse om en icke-

finansiell förening vill delta i bildandet av ett sådant europakooperativ. Det beror på att rörelseregleringen kräver att finansiella föreningar har sitt huvudkontor i Sverige. För medlemsbanker framgår detta av 6 kap. 6 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Redovisningsvaluta vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion 5 § Om en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, skall bestämmelserna om redovisningsvaluta i 10 kap. 1 § andra stycket och 2 § andra stycket inte tillämpas på medlemsbanken. Första stycket gäller också när europakooperativet skall ha sitt säte i en annan stat. (Jfr 1 a kap. 5 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.11. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 5 § lagen om europakooperativ. Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig att en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion 6 § Skatteverket får motsätta sig att en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, om

1.

europakooperativet enligt fusionsförslaget skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige,

2.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

3.

verket har beslutat om revision hos medlemsbanken, och

4.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av fusionen.

Finansinspektionen får motsätta sig att medlemsbanken deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, om de förutsättningar som anges i första stycket 1 och 2 föreligger. Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då fusionsförslaget offentliggjordes enligt artikel 24 i SCE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att medlemsbanken inte får delta i fusionen utan att banken först har fått tillfälle att yttra sig. (Jfr 1 a kap. 6 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.12 (jfr avsnitt 5.8). För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 6 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 13 och 40 §§ lagen om europakooperativ motsvaras av 12 och 34 §§ detta kapitel. Eftersom alla medlemsbanker står under tillsyn av Finansinspektionen skall paragrafen följaktligen också tillämpas på alla sådana banker (jfr 6 § lagen som europakooperativ som skiljer på företag som står under tillsyn och sådana som inte gör det). 231 Skyddet för borgenärer i samband med bildandet av ett europakooperativ genom fusion 7 § I fråga om skyddet för en fusionerande medlemsbanks borgenärer skall bestämmelserna i 10 kap. 2022 §§ eller 25 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse om tillstånd att verkställa en fusionsplan tillämpas. (Jfr 1 a kap. 6 § första stycket i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.12 (jfr avsnitt 5.8). Artikel 20 i SCE-förordningen anger som huvudregel att de nationella bestämmelser som gäller för kooperativ skall tillämpas på de kooperativ som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Enligt ar- tikel 28.1 skall bildandet dock, såvitt gäller bl.a. skyddet av föreningens borgenärers intressen, följa nationella bestämmelser för publika aktiebo- lag. I 10 kap. 5 § denna lag respektive 10 kap. 2022 §§ och i 25 § när det gäller absorption av helägt dotterbolag lagen om bank- och finansi- eringsrörelse finns bestämmelser om ett särskilt förfarande för tillstånd till fusionen (10 kap. lagen om bank- och finansieringsrörelse har numrerats om genom SFS 2005:932). Bestämmelserna om förfarandet i de båda lagarna liknar varandra men är inte identiska. Vid tillstånds- prövningen skall Finansinspektionen eller, i förekommande fall, regeringen beakta följdverkningarna av fusionen för borgenärerna, främst insättarna i de olika bankerna. Bestämmelserna får därmed anses vara av sådant slag som avses i artikel 28.1 i SCE-förordningen. Av paragrafen framgår följaktligen att i fråga om skyddet för den fusionerande medlemsbankens borgenärer skall förfarandet för bankaktiebolag, och inte förfarandet för medlemsbanker, tillämpas när en svensk medlems- bank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Utfärdande av intyg vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion 8 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i SCE-förordningen, när ett beslut har meddelats enligt 10 kap. 2022 §§ eller 25 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 6 §. (Jfr 1 a kap. 8 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 8 § lagen om europakooperativ. Vad som där sägs om 40 § lagen om europakooperativ motsvaras av 34 § i detta kapitel. Även när det gäller medlemsbanker skall Bolagsverket utfärda intyget när Finansinspektionen eller, efter överklagande, domstol har meddelat banken tillstånd att verkställa fusionsförslaget. Det krävs att beslutet har vunnit laga kraft. Av 10 kap. 20 § tredje stycket lagen om bank- och finansieringsrörelse framgår att inspektionen är skyldig att underrätta Bolagsverket om sådana lagakraftvunna beslut. Prop. 2005/06:150 232 Rätt till utträde ur en övertagande medlemsbank vid bildandet av ett europakooperativ genom fusion 9 § En medlem i en övertagande medlemsbank, som har motsatt sig bildan- det av ett europakooperativ genom fusion, får säga upp sig till utträde ur banken om fusionen innebär att europakooperativet kommer att ha sitt säte i en annan stat än Sverige. En sådan uppsägning skall ske inom den tid och på de villkor som anges i artikel 7.5 i SCE-förordningen.

(Jfr 1 a kap. 9 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.13. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författningskom- mentaren till 9 § lagen om europakooperativ. Registrering av europakooperativ m.m. Registreringsmyndighet 10 § Europakooperativ som driver bankrörelse registreras i europakoope- rativsregistret som förs av Bolagsverket enligt 10 § lagen (2006:000) om europakooperativ. I fråga om registrering av sådana europakooperativ tillämpas bestämmelserna i aktiebolagslagen (2005:551) och andra för- fattningar om registrering i bankregistret. Om en arbetstagarrepresen- tant har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall även detta registreras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om registrering enligt detta kapitel, och

2.

handläggningen av registreringsärenden.

(Jfr 1 a kap. 10 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 10 § lagen om europakooperativ. Där sägs bl.a. att SCE-förordningen föreskriver att registrering av europakooperativ skall ske i ett register som anges i nationell lagstiftning i enlighet med tillämp- lig lagstiftning för publika aktiebolag. För banker gäller att dessa regis- treras i bankregistret, oavsett om de drivs i aktiebolagsform eller före- ningsform (13 kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse). När det gäller europakooperativ som driver bankrörelse skall därför svenska regler om registrering i bankregistret tillämpas beträffande europakoope- rativsregistret. Av resonemanget ovan följer dock att i det registret skall de uppgifter skrivas in som enligt aktiebolagslagen inte lagen om medlemsbanker och andra författningar skall anmälas för registrering (jfr 27 kap. 1 § aktiebolagslagen). Offentliggörande av förslag till beslut i vissa fall 11 § Medlemsbankens styrelse eller europakooperativets lednings- eller för- valtningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 7.2, 35.3 och 76.3 i SCE-förordningen till Bolagsverket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om Prop. 2005/06:150 233 registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. (Jfr 1 a kap. 11 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5, 5.14 och 5.28. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 11 § lagen om europakooperativ. Vad som där sägs om 15 kap. 2 § föreningslagen avser för medlemsbanker i stället 13 kap. 1 § förevarande lag. Flyttning av ett europakooperativs säte Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig flyttning av säte 12 § Skatteverket får motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte till en annan stat, om

1.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

2.

verket har beslutat om revision hos europakooperativet, och

3.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av en flyttning av europakooperativets säte.

Finansinspektionen får motsätta sig att europakooperativet flyttar sitt säte till en annan stat, om motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då förslaget om flyttningen offentliggjordes enligt artikel 7.2 i SCE- förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europakooperativet först har fått tillfälle att yttra sig. (Jfr 1 a kap. 12 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.8. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 13 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 6, 20 och 40 §§ lagen om europakooperativ motsvaras av 6, 16 och 34 §§ detta kapitel. Skyddet för borgenärer i samband med flyttning av ett europakooperativs säte 13 § I fråga om skyddet för europakooperativets borgenärer i samband med en flyttning av europakooperativets säte, skall bestämmelserna i 14 och 15 §§ tillämpas. (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 15 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 7 § lagen om europakooperativ motsvaras av 7 § detta kapitel. 14 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har be- slutat att europakooperativets säte skall flyttas till en annan stat, skall Prop. 2005/06:150 234 europakooperativet ansöka om tillstånd till flyttningen. Frågan om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning, och

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i 

SCE-förord- ningen. Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall europakooperativet föreläggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europakooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Finansinspektionen skall underrätta Bolagsverket om ansökningar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. (Jfr 1 a kap. 13 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.6. Paragrafen motsvarar 96 § lagen om understödsföreningar. För en redogörelse av innehållet hänvisas därför till författningskommentaren till den paragrafen. 15 § Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om

1.

europakooperativets borgenärer tillförsäkras en betryggande säker- het, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till europakooperativets ekonomiska förhållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet,

2.

europakooperativets ekonomiska förhållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med insättares eller andra fordringsägares intressen, och

3.

det inte finns hinder mot flyttningen enligt artikel 7.15 i SCE- förordningen.

(Jfr 1 a kap. 14 § i departementspromemorians förslag.) Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.6. Paragrafen motsvarar 97 § lagen om understödsföreningar. För en re- dogörelse av innehållet hänvisas därför till författningskommentaren till den paragrafen. Utfärdande av intyg 16 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE- förordningen när ett beslut har meddelats enligt 15 § och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 12 §. (Jfr 1 a kap. 15 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. Av paragrafen framgår att Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen även för europakooperativ som driver bankrörelse. Prop. 2005/06:150 235 Beträffande paragrafens närmare innehåll hänvisas till författnings- Prop. 2005/06:150 kommentaren till 20 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 13 och 40 §§ lagen om europakooperativ avser 12 och 34 §§ detta kapitel. Europakooperativets organisation Dualistiskt organiserade europakooperativ 17 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3741 i SCE-förordningen (dualistiskt organiserade europakooperativ) gäller följande. Om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förordningen, skall bestämmelserna i denna lag och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestämmel- ser i denna lag skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 6 kap. 1 § tredje stycket om suppleanter, 6 kap. 2 § om förtida avgång, 6 kap. 3 § första och femte styckena om bosättningskrav och obe- hörighetsgrunder, 6 kap. 3 § andra stycket om krav på medlemskap, 6 kap. 3 § fjärde stycket om styrelsens sammansättning, 6 kap. 5 § om anmälan av aktieinnehav, 6 kap. 11 § andra stycket om protokoll, 6 kap. 12 § första stycket om beslutsunderlag och inträde av suppleant, 6 kap. 13 § om jäv, 6 kap. 17 § om registrering, 7 kap. 11 § om upplysningsplikt mot föreningsstämman, 7 kap. 18 § om klander av föreningsstämmans beslut, 7 kap. 19 § om talan mot föreningen och skiljeförfarande, 7 a kap. 5 § om revisorsjäv, 7 a kap. 10 § om tillhandahållande av upplysningar till revisorn, 7 a kap. 12 § om revisionsberättelsen, 7 b kap. 8 § om tillhandahållande av upplysningar till lekmannare- visorn, 7 b kap. 11 § om jäv för lekmannarevisorer, 7 b kap. 14 § första stycket om lekmannarevisorns granskningsrapport, 9 kap. 18 § andra och tredje styckena om styrelseval i samband med upphörande av likvidation, 9 kap. 18 § fjärde stycket om styrelseval efter upphävande av lik- vidationsbeslut, och 11 kap. 1 och 412 §§ om skadestånd. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestäm- melser i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 12 § om meddelandeförbud, 3 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till förmån för styrelseledamot, 13 kap. 12 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, och 15 kap. 2 § om återkallelse av tillstånd. När 6 kap. 3 § denna lag tillämpas på europakooperativ, skall bestäm- melserna i den paragrafens andra stycke inte gälla arbetstagarrepresen- tanter som har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. 236 (Jfr 1 a kap. 16 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.21. Paragrafen gäller för europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 3741 i SCE-förordningen, dvs. dualistiskt organiserade europakooperativ. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författningskommentaren till 21 § lagen om europa- kooperativ. Vad som där sägs om olika bestämmelser i föreningslagen avser i stället i förekommande fall motsvarande bestämmelser i lagen om medlemsbanker enligt tredje stycket. Hänvisningen till 22 § lagen om europakooperativ motsvaras av 18 § i detta kapitel. Jämfört med vad som gäller enligt 21 § lagen om europakooperativ är ytterligare en bestämmelse tillämplig på ledamöterna i tillsynsorganet. Det är bestämmelsen i 6 kap. 3 § fjärde stycket som föreskriver att av styrelseledamöterna får högst en för varje påbörjat femtal vara anställd i medlemsbanken. Motsvarande gäller alltså för ledamöterna i tillsyns- organet. Att tillsynsorganet skall ha minst fem ledamöter framgår av 1 a kap. 23 §. Någon motsvarighet till tillsynsorganet i dualistiskt organiserade kooperativ finns inte i svensk associationsrätt. Utöver vad som gäller för tillsynsorganet enligt SCE-förordningen och de bestämmelser i denna lag som enligt tredje stycket också skall tillämpas på tillsynsorganet, finns det behov av att särskilt reglera tillsynsorganet i dualistiskt organiserade europakooperativ som driver bankrörelse. Bestämmelsen i fjärde stycket anger att vissa av de bestämmelser i lagen om bank- och finansierings- rörelse som gäller för styrelsen eller dess ledamöter också tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter. Dessa bestämmelser kommenteras nedan var och en för sig. Enligt 1 kap. 12 § får en åklagare eller undersökningsledare som begär uppgifter enligt 1 kap. 11 § om uppgiftsskyldighet för kreditinstitut förordna att kreditinstitutet samt dess styrelseledamöter och anställda inte får röja för kunden eller för någon utomstående bl.a. att uppgifter har lämnats. Av hänvisningen i detta stycke följer att motsvarande medde- landeförbud kan åläggas också ledamöter av tillsynsorganet i ett dua- listisk organiserat europakooperativ. Att ansvar kan utkrävas av en sådan ledamot i tillsynsorganet om han eller hon bryter mot meddelande- förbudet framgår av 1 kap. 13 §. Genom denna hänvisning säkerställs att Sverige helt lever upp till åtagandet i artikel 4 i 2001 års protokoll till EU:s konvention från år 2000 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål (se prop. 2004/05:144 s. 117). I 3 kap. 2 § anges de förutsättningar som måste vara uppfyllda för att ett företag skall ges tillstånd att driva bankrörelse. För att tillstånd skall ges krävs enligt första stycket punkten 4 att den som avses ingå i före- tagets styrelse eller vara ersättare för en styrelseledamot har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av ett kreditinstitut och även i övrigt är lämplig för en sådan uppgift. Av hänvisningen till den paragra- fen följer att om avsikten är att driva bankrörelse i ett dualistiskt organiserat europakooperativ, samma krav ställs på den som avses ingå som ledamot i tillsynsorganet samt på dennes ersättare som på en sty- relseledamot eller dennes ersättare i en medlemsbank. Enligt 8 kap. 5 § får en bank inte ingå avtal om tjänster på andra villkor än sådana som institutet normalt tillämpar eller ingå andra avtal Prop. 2005/06:150 237 som inte är affärsmässigt betingade med eller till förmån för styrelse- ledamot. En bank får t.ex. inte lämna kredit till en styrelseledamot på andra villkor än sådana som banken normalt ställer upp. Av hänvisningen till den paragrafen följer att vad som gäller för kreditgivning etc. till styrelseledamöter också gäller när sådana tjänster tillhandahålls leda- möter i tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ som driver bankrörelse. Enligt 13 kap. 12 § får Finansinspektionen, när det anses nödvändigt, sammankalla styrelsen i en medlemsbank. Vid ett sådant styrelse- sammanträde får företrädare för inspektionen närvara och delta i över- läggningarna. Finansinspektionen får motsvarande rätt i fråga om till- synsorganet. Dessa bestämmelser torde komma att tillgripas endast i allvarliga undantagsfall, t.ex. om inspektionen konstaterat sådana allvar- liga missförhållanden i europakooperativets verksamhet att inspektionen anser det nödvändigt att framföra sina synpunkter direkt till kooperativets tillsynsorgan. I ett dualistiskt organiserat europakooperativ ansvarar led- ningsorganet för kooperativets ledning och förvaltning, dvs. uppgifter som ankommer på styrelsen i en medlemsbank. Tillsynsorganet kon- trollerar emellertid ledningsorganets förvaltning samt väljer och entledi- gar ledamöterna i ledningsorganet (artiklarna 37.1 och 39.1 i SCE- förordningen). På motsvarande sätt som Finansinspektionen kan sammankalla styrelsen i en medlemsbank eller med stöd av bestäm- melserna i denna paragraf ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ kan inspektionen också sammankalla tillsynsorganet om det anses nödvändigt. 15 kap. 2 § innehåller bestämmelser om återkallelse av ett kredit- instituts tillstånd att driva bankrörelse. Enligt första stycket skall en medlemsbanks tillstånd återkallas om någon som ingår i bankens styrelse inte uppfyller de krav som anges i 3 kap. 2 § första stycket 4 lagen om bank- och finansieringsrörelse, dvs. de krav på lämplighet som ställs på styrelseledamöter för att ett företag skall ges tillstånd att driva bank- rörelse. Enligt 15 kap. 2 § första stycket får tillståndet emellertid åter- kallas bara om Finansinspektionen först beslutat att anmärka på att personen ingår i styrelsen och han eller hon, sedan en av inspektionen bestämd tid om högst tre månader gått, fortfarande finns kvar i styrelsen. I stället för att återkalla tillståndet får Finansinspektionen eller i förekommande fall regeringen (se 15 kap. 6 §) besluta att en styrelse- ledamot inte längre får vara det och får då förordna en ersättare. Om bankrörelse drivs av ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall motsvarande åtgärder kunna vidtas också om ledamöterna i tillsyns- organet inte uppfyller de krav som ställs på dem. 18 § Tillsynsorganet får besluta att dess medgivande krävs för vissa kate- gorier av beslut som ledningsorganet eller den verkställande direktören fattar. Tillsynsorganet skall ge in ett sådant beslut till Bolagsverket för registrering. Beslutet gäller från tidpunkten för registreringen. Tillsynsorganet skall till varje föreningsstämma som skall pröva frågan om fastställelse av europakooperativets resultat- och balansräk- ningar avge ett yttrande över årsredovisningen samt ledningsorganets och den verkställande direktörens förvaltning. I fråga om tillhanda- hållande av detta yttrande skall 7 kap. 8 § fjärde stycket tillämpas. Prop. 2005/06:150 238

(Jfr 1 a kap. 17 § i departementspromemorians förslag.)

Prop. 2005/06:150

Förslaget har behandlats 5.21.

För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till

författnings-

kommentaren till 22 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 29 § lagen om europakooperativ avser för europakooperativ som driver bankrörelse 25 § i detta kapitel. 19 § Om en ledamot i tillsynsorganet med stöd av artikel 37.3 i SCE-förord- ningen utses till ledamot i ledningsorganet, får tiden för det senare uppdraget inte överstiga två månader. (Jfr 1 a kap. 19 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.18. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 23 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 10 § lagen om europakooperativ motsvaras av 10 § i detta kapitel. 20 § Varje ledamot i tillsynsorganet har rätt att från ledningsorganet få all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva sin kontroll enligt artikel 39.1 i SCE-förordningen.

(Jfr 1 a kap. 20 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.22. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 24 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 29 och 30 §§ lagen om europakooperativ avser för europakooperativ som driver bankrörelse 25 och 26 §§ i detta kapitel. 21 § Revisorn skall underrätta tillsynsorganet om erinringar som revisorn framställer till ledningsorganet och den verkställande direktören enligt 7 a kap. 18 §. (Jfr 1 a kap. 21 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.21. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 25 § lagen om europakooperativ. Vad som där sägs om 8 kap. 14 § föreningslagen motsvaras av 7 a kap. 18 § förevarande lag. Vad som sägs om 21 § lagen om europakooperativ motsvaras av 17 § detta kapitel. Monistiskt organiserade europakooperativ 22 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 4244 i SCE-förordningen (monistiskt organiserade europakooperativ) skall, om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förordningen, bestämmelserna i denna lag och andra författ- ningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på förvaltningsorga- net eller dess ledamöter. 239 (Jfr 1 a kap. 22 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.20. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 26 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 21 § lagen om europakooperativ avser för europakooperativ som driver bankrörelse 17 § i detta kapitel. Antalet ledamöter i europakooperativets organ 23 § Ledningsorganet och tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europa- kooperativ skall ha minst fem ledamöter. Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europakooperativ skall ha minst fem ledamöter. (Jfr 1 a kap. 23 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.19. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 27 § lagen om europakooperativ. För europakooperativ som driver bankrörelse krävs dock ett högre minimiantal ledamöter i ledningsorganet respektive förvaltningsorganet jämfört med vad som gäller för icke-finansiella europakooperativ. Det hänger samman med att en medlemsbank måste ha minst fem ledamöter i styrelsen och att det inte finns skäl att kräva ett lägre antal ledamöter för europakooperativ som driver bankrörelse (jfr 6 kap. 1 § första stycket lagen om medlems- banker). Hänvisningen i författningskommentaren till 27 § lagen om europa- kooperativ till 21 och 26 §§ lagen om europakooperativ motsvaras av 17 § andra och tredje styckena samt 22 § i detta kapitel. Den verkställande direktören 24 § I ett europakooperativ skall det finnas en verkställande direktör. I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av ledningsorganet. Den verkställande direktören får i ett sådant fall inte vara ledamot i tillsynsorganet. I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av förvaltningsorganet. (Jfr 1 a kap. 24 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.16. Av första stycket framgår att ett europakooperativ med säte i Sverige som driver bankrörelse alltid skall ha en verkställande direktör. Detta ligger i linje med vad som gäller för andra finansiella europakooperativ. Det ankommer på förvaltningsorganet eller, i dualistiskt organiserade kooperativ, ledningsorganet att utse den verkställande direktören (andra och tredje styckena). Paragrafen har sin grund i artiklarna 37.1 och 42.1 i SCE-förordningen. Där sägs att medlemsstaterna får föreskriva att en verkställande direktör skall ansvara för den löpande förvaltningen på samma villkor som gäller för kooperativ med säte på denna medlemsstats territorium. I konsek- Prop. 2005/06:150 240 vens härmed krävs att ett europakooperativ som driver finansiell verk- Prop. 2005/06:150 samhet alltid har en verkställande direktör. För medlemsbanker finns visserligen inte ett sådant uttryckligt krav men lagen om medlemsbanker utgår från att styrelsen skall utse en verkställande direktör att under styrelsens inseende leda verksamheten också i en sådan bank. Eftersom tillsynsorganet skall kontrollera såväl ledningsorganet som den verkställande direktören (se artikel 39 i SCE-förordningen och 25 §), föreskrivs också att den verkställande direktören inte får vara ledamot i tillsynsorganet. Av artikel 8 i SCE-förordningen följer att bestämmelser i lagen om medlemsbanker om den verkställande direktören är tillämpliga på en verkställande direktör i ett europakooperativ som driver bankrörelse. Frågan om tillsyn över den verkställande direktören regleras i 25 och 26 §§. Se även författningskommentaren till 28 § lagen om europakooperativ. 25 § I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall såväl tillsynsorganet som ledningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 20 § om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till informa- tion skall tillämpas även vid tillsynsorganets och ledningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. (Jfr 1 a kap. 25 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har delvis behandlats i avsnitt 5.16. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 29 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 21 § andra stycket, 22 och 24 §§ lagen om europakooperativ samt 6 kap. föreningslagen motsvaras av 17 § andra stycket, 18 och 20 §§ i detta kapitel samt 6 kap. lagen om medlemsbanker. 26 § I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall förvaltningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 20 § om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information skall tillämpas även vid förvaltningsorganets kontroll över den verkställande direk- törens förvaltning. (Jfr 1 a kap. 26 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har delvis behandlats i avsnitt 5.16. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 30 § lagen om europakooperativ. Europakooperativets årsredovisning m.m. Upprättande av årsredovisning 27 § Ett europakooperativ skall upprätta årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag som är tillämpliga på medlemsbanker. 241

(Jfr 1 a kap. 27 § i departementspromemorians förslag.)

Prop. 2005/06:150

Förslaget har behandlats i avsnitt 5.32.

För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till

författnings-

kommentaren till 31 § lagen om europakooperativ. Europakooperativ som driver bankrörelse tillämpar dock de bestämmelser i lagen om års- redovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag som är tillämpliga på medlemsbanker. Särskilt bokslut 28 § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, skall lednings- eller förvalt- ningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förordningen.

Om en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europakooperativet får säte i en annan stat än Sverige, skall styrelsen för medlemsbanken upp- rätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras enligt artikel 11.1 i SCE-förordningen.

För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. (Jfr 1 a kap. 28 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.32. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 32 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till årsredovisningslagen avser för europakooperativ som driver bankrörelse lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. Valutan för ett europakooperativs kapital 29 § Ett europakooperativ skall uttrycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. Kapitalet skall dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakooperativets redovisningsvaluta. (Jfr 1 a kap. 29 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.33. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 33 § lagen om europakooperativ. Övriga bestämmelser Behörighet att företräda ett europakooperativ 30 § Rätten att teckna firman för ett europakooperativ som driver bankrörelse får utövas bara av två eller flera personer i förening. 242 (Jfr 1 a kap. 30 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.24. Av paragrafen framgår att rätten att teckna firman för ett europa- kooperativ som driver bankrörelse alltid får utövas bara av två eller flera personer i förening. Motsvarande krav gäller beträffande firmatecknings- rätten i medlemsbanker (se 6 kap. 14 § tredje stycket lagen om med- lemsbanker). Inte heller den verkställande direktören har således rätt att teckna firman ensam. Se även författningskommentaren till 34 § lagen om europakooperativ. Lednings- eller förvaltningsorganets rätt att i vissa fall ändra stadgarna 31 § Om stadgarna för ett europakooperativ strider mot de ordningar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall lednings- eller förvaltningsorganet ha rätt att ändra stadgarna. (Jfr 1 a kap. 31 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.9. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 35 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 7 kap. 14 § föreningslagen motsvaras av 7 kap. 14 § förevarande lag. Sammankallande av föreningsstämma genom länsstyrelsens försorg 32 § Om en föreningsstämma som skall hållas enligt SCE-förordningen, denna lag, stadgarna eller ett stämmobeslut inte sammankallas på angivet sätt, skall länsstyrelsen i det län där lednings- eller förvalt- ningsorganet har sitt säte på anmälan av en ledamot i förvaltnings- organet, ledningsorganet eller tillsynsorganet eller den verkställande direktören, en revisor eller en föreningsmedlem genast på europa- kooperativets bekostnad sammankalla stämman. (Jfr 1 a kap. 32§ i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 36 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 40 § lagen om europakooperativ motsvaras av 34 § förevarande kapitel. Sanktioner mot europakooperativ med säte och huvudkontor i olika stater 33 § Om ett europakooperativ inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 i SCE- förordningen att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall Bolagsverket genom ett särskilt beslut fastställa att europakooperativet inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket förelägga europakooperativet att inom viss tid göra rättelse. Därvid skall 11 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att europa- kooperativet kommer att förpliktas att gå i likvidation om europa- kooperativet inte gör rättelse. Prop. 2005/06:150 243 Om europakooperativet inte följer föreläggandet, skall Bolagsverket besluta att europakooperativet skall gå i likvidation. Beslut om likvidation skall dock inte meddelas, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. (Jfr 1 a kap. 33 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.27. För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 37 § lagen om europakooperativ. Hänvisningen där till 11 kap. 4 § andra stycket och 717 §§ föreningslagen motsvaras av 9 kap. 4 § andra stycket och 718 §§ förevarande lag. Hänvisningen till 40 § lagen om europakooperativ motsvaras av 34 § detta kapitel. I första stycket hänvisas till en bestämmelse i föreningslagen. Det beror på att motsvarande bestämmelse saknas i förevarande lag. Överklagande 34 § Bolagsverkets beslut att avskriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller Finansinspek- tionens beslut i ett tillståndsärende enligt 15 § och Bolagsverkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 8 eller 16 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspektionens beslut i ett ärende enligt 6 eller 12 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Länsstyrelsens beslut i ett ärende enligt 32 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 33 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 33 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då europakooperativet fick del av beslutet. Ett beslut enligt 33 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet. Vid överklagande enligt fjärde stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. (Jfr 1 a kap. 34 § i departementspromemorians förslag.) För redovisning av paragrafens innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 40 § lagen om europakooperativ. När det gäller europa- kooperativ som driver bankrörelse är det dock Finansinspektionen som fattar beslut om tillstånd till flyttning av säte. 6 kap. 3 § Minst hälften av styrelseledamöterna skall vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte något annat tillåts i särskilda fall. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen. Ärenden som är av principiell betydelse eller av synnerlig vikt prövas dock av regeringen. Den som är underårig eller i konkurs eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken kan inte vara styrelseledamot. Att Prop. 2005/06:150 244 detsamma gäller den som är underkastad näringsförbud följer av 6 § Prop. 2005/06:150 lagen (1986:436) om näringsförbud. Styrelseledamöterna skall vara medlemmar i medlemsbanken, om inte stadgarna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är ställföreträdare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i banken, även om stadgarna saknar föreskrift om det. Bestämmelserna i andra stycket gäller inte arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. Av styrelseledamöterna får högst en för varje påbörjat femtal vara anställd i medlemsbanken. Vid denna beräkning skall hänsyn inte tas till arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen om styrelserepre- sentation för de privatanställda. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. (Jfr 6 kap. 3 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.23. I paragrafen har förts in ett nytt femte stycke. För en kommentar av be- stämmelsen hänvisas till författningskommentaren till 6 kap. 4 § före- ningslagen. Ikraftträdande För en kommentar av bestämmelsen om ikraftträdande hänvisas till mot- svarande bestämmelse i författningskommentaren till lagen om europa- kooperativ.

9.16

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument

2 kap. 5 § En central värdepappersförvarare skall ha en styrelse med minst fem ledamöter och en verkställande direktör. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag eller artiklarna 3741 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) skall bestämmelserna om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning samt i 9 kap. 3 § första stycket 4 och fjärde stycket om återkallelse av auktorisation tillämpas på tillsynsorganet. Vad som sägs om styrelseledamöter i 8 kap. 4 § om meddelandeförbud skall tillämpas på ledamöter i tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakooperativ framgår att bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter i andra stycket skall tillämpas också på ett europabolags eller ett europa- kooperativs lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. (Jfr 2 kap. 5 § i departementspromemorians förslag.) Ändringarna i andra stycket innebär inledningsvis att de bestämmelser om styrelsen i denna lag som gäller för tillsynsorganet i ett dualistiskt 245 organiserat europabolag också gäller för tillsynsorganet i ett dualistiskt Prop. 2005/06:150 organiserat europakooperativ. Ändringarna innebär vidare att ytterligare en bestämmelse skall tillämpas på ledamöterna i tillsynsorganet. Det är en bestämmelse om meddelandeförbud. För en kommentar av det tillägget hänvisas till författningskommentaren till 2 kap. 4 § lagen om värdepappersrörelse. Vad som där sägs om 1 kap. 8 c § motsvaras av 8 kap. 5 § denna lag. Tredje stycket innehåller en erinran om att i andra stycket nämnda be- stämmelser, enligt lagen om europabolag, skall tillämpas även på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan. Ändringarna i stycket innebär att bestämmelserna, enligt lagen om europakooperativ, skall tillämpas även på ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter.

9.17

Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar

2 kap. 9 § Ett institut för elektroniska pengar skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. Institutet skall ha en verkställande direktör. För varje institut för elektroniska pengar skall det finnas ett huvud- kontor i Sverige. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (SE- förordningen) eller artiklarna 3741 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (SCE-förordningen) skall bestämmelserna om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning samt i 6 kap. 13 § första stycket 5 och andra stycket om återkallelse av tillstånd tillämpas på tillsynsorganet. Vad som sägs om styrelseledamöter i 4 kap. 6 § om meddelandeförbud skall tillämpas på ledamöter i tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakooperativ framgår att bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter i tredje stycket skall tillämpas också på ett europabolags eller ett europakoope- rativs lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. I ett europabolag eller ett europakooperativ som har ett sådant för- valtningssystem som avses i tredje stycket skall både ledningsorganet och tillsynsorganet ha minst fem ledamöter. I ett europabolag eller ett europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 4345 i SE-förordningen respektive artiklarna 4244 i SCE- förordningen skall förvaltningsorganet ha minst fem ledamöter. Ett europakooperativ skall upprätta årsredovisning och, i före- kommande fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värde- pappersbolag som är tillämpliga på institut för elektroniska pengar som drivs i ekonomisk förening. (Jfr 2 kap. 9 § i departementspromemorians förslag.) Ändringarna i tredje stycket innebär inledningsvis att de bestämmelser om styrelsen i denna lag som gäller för tillsynsorganet i ett dualistiskt

organiserat

europabolag också gäller för tillsynsorganet i ett dualistiskt

organiserat

europakooperativ. Ändringarna innebär vidare att ytterligare

246

en bestämmelse skall tillämpas på ledamöterna i tillsynsorganet. Det är Prop. 2005/06:150 en bestämmelse om meddelandeförbud. För en kommentar av det tillägget hänvisas till författningskommentaren till 2 kap. 4 § lagen om värdepappersrörelse. Vad som där sägs om 1 kap. 8 c § motsvaras av 4 kap. 7 § denna lag. Fjärde stycket innehåller en erinran om att i tredje stycket nämnda bestämmelser, enligt lagen om europabolag, skall tillämpas även på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan. Ändringarna i stycket innebär att bestämmelserna, enligt lagen om europakooperativ, skall tillämpas även på ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. I paragrafen har införts ett nytt femte stycke. Det innehåller undan- tagsbestämmelser i förhållande till 23 § lagen om europabolag och 27 § lagen om europakooperativ. För ett europabolag eller ett europakoopera- tiv som ger ut elektroniska pengar krävs ett högre minimiantal ledamöter i ledningsorganet respektive förvaltningsorganet jämfört med vad som gäller för icke-finansiella europakooperativ. Det hänger samman med att ett institut för elektroniska pengar som inte drivs i formen europa- kooperativ måste ha minst fem ledamöter i styrelsen och att det inte finns skäl att kräva ett färre antal ledamöter för europabolag eller europa- kooperativ som driver motsvarande verksamhet. Även det sjätte stycket är nytt. Det innehåller en undantagsbestämmel- se i förhållande till 31 § lagen om europakooperativ. Av bestämmelsen framgår att europakooperativ som ger ut elektroniska pengar tillämpar de bestämmelser i lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värde- pappersbolag som är tillämpliga på institut för elektroniska pengar som drivs i ekonomisk förening.

9.18

Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m.

10 § En fysisk eller juridisk person som avses i 2 § första stycket 16 lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, dess styrelseledamöter eller anställda får inte röja för kunden eller för någon utomstående att en granskning har genomförts eller att uppgifter har lämnats enligt 8 § eller att polisen genomför en undersökning. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag eller artiklarna 3741 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) tillämpas bestämmelsen om styrelseledamöter i första stycket på ledamöter i tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakooperativ framgår att bestämmelsen i tredje stycket skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. (Jfr 10 § i departementspromemorians förslag.) 247 I paragrafen har förts in två nya stycken. De gäller för dualistiskt orga- Prop. 2005/06:150 niserade europabolag och europakooperativ. Andra stycket, som kompletterar 16 § lagen om europabolag och 21 § lagen om europa- kooperativ, anger att bestämmelsen i första stycket som gäller för styrelseledamöter också skall tillämpas på ledamöter i tillsynsorganet. Också en ledamot i tillsynsorganet är således underkastad meddelande- förbud på sätt som anges i första stycket. I tredje stycket har tagits in en erinran om att i andra stycket nämnd bestämmelse, enligt lagen om europabolag och lagen om europakoope- rativ, skall tillämpas även på ledamöter i ett europabolags eller ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan.

9.19

Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder

2

kap.

3

§

För fondbolag gäller vad som är föreskrivet om aktiebolag i allmänhet om inte annat följer av denna lag. Ett fondbolag skall ha en styrelse med minst tre ledamöter samt en verkställande direktör. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestämmelser tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 2 kap. 1 § 4 om ledningsprövning, 2 kap. 18 § första stycket 1 om förbud mot att handla med en investeringsfond, 2 kap. 20 a § om meddelandeförbud, och 10 kap. 15 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen samt närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i tredje stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. (Jfr 2 kap. 3 § i departementspromemorians förslag.) Ändringen i tredje stycket motsvarar ändringen i 2 kap. 4 § lagen om värdepappersrörelse. För en kommentar av tillägget hänvisas därför till författningskommentaren till den paragrafen. Vad som där sägs om 1 kap. 8 c § motsvaras av 2 kap. 20 b § denna lag.

9.20

Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse

3 kap. 9 § Ett aktiebolag och en ekonomisk förening får ansöka om tillstånd innan företaget registrerats i aktiebolags-, europabolags-, förenings- eller europakooperativsregistret. 248 Om ett aktiebolag har ansökt om tillstånd inom sex månader från stiftelseurkundens undertecknande, räknas den tid som anges i 2 kap. 22 § aktiebolagslagen (2005:551) från tillståndsbeslutet. Om en ekono- misk förening har ansökt om tillstånd inom sex månader från beslutet om att bilda föreningen, räknas den tid som anges i 2 kap. 3 § första stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar från tillståndsbeslutet. (Jfr 3 kap. 9 § i departementspromemorians förslag.) Ändringen i första stycket innebär att också ett utländskt europakoope- rativ kan ansöka om tillstånd att driva bankrörelse eller finansierings- rörelse i Sverige innan kooperativet har registrerats i det svenska europa- kooperativsregistret och därmed blivit ett svenskt europakooperativ. 10 kap. 38 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (SE-förordningen), när ett beslut har meddelats enligt 2022 §§ eller 25 § och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 5 a § lagen (2004:575) om europabolag. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. Motsvarande ändring har gjorts i 6 § lagen om europabolag. För en kommentar hänvisas till författningskommentaren till den paragrafen. 43 § I fråga om europabolag med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i SE-förordningen (dualistiskt organiserade europa- bolag) skall vad som sägs i följande bestämmelser i denna lag om ett bankaktiebolags styrelse eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 12 § om meddelandeförbud, 3 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till förmån för styrelseledamot, 10 kap. 4 § andra stycket om upplysningsplikt mot stämman, 10 kap. 5 § andra meningen om styrelsens sammansättning, 10 kap. 8 § om uppdrag i andra företag, 13 kap. 12 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 15 kap. 2 § om återkallelse av tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i första stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. (Jfr 10 kap. 36 § i departementspromemorians förslag.) Ändringen i första stycket motsvarar ändringen i 2 kap. 4 § lagen om värdepappersrörelse. För en kommentar av tillägget hänvisas därför till författningskommentaren till den paragrafen. Vad som där sägs om 1 kap. 8 c § motsvaras av 1 kap. 13 § denna lag. Prop. 2005/06:150 249

12 kap.

Prop. 2005/06:150

Särskilda bestämmelser för europakooperativ 21 § I fråga om skyddet för borgenärer till en kreditmarknadsförening, som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, skall bestämmelserna i 10 kap. 2022 §§ eller 25 § om tillstånd att verkställa en fusionsplan tillämpas. (Jfr 12 kap. 21 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen, som är ny, motsvarar 1 a kap. 7 § lagen om medlemsban- ker. För en redogörelse av innehållet hänvisas därför till författnings- kommentaren till den paragrafen. 22 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (SCE-förord- ningen), när ett beslut har meddelats enligt 10 kap. 2022 §§ eller 25 § och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 6 § lagen (2006:000) om europakooperativ. (Jfr 12 kap. 22 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. Paragrafen, som är ny, motsvarar 1 a kap. 8 § lagen om medlems- banker. För en redogörelse av innehållet hänvisas därför till författnings- kommentaren till den paragrafen. 23 § När ett europakooperativ som har tillstånd att driva finansieringsrörelse avser att flytta sitt säte från Sverige till en annan stat tillämpas inte 14 20 §§ lagen (2006:000) om europakooperativ. I stället tillämpas 24 26 §§ i detta kapitel. I fråga om skyddet för europakooperativets borgenärer i samband med en flyttning av europakooperativets säte, skall bestämmelserna i 24 och 25 §§ tillämpas. (Jfr 12 kap. 23 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen är ny. Som framgår av avsnitt 5.6 bör den prövning som skall ske när ett europakooperativ som har tillstånd att driva finan- sieringsrörelse vill flytta sitt säte till en annan medlemsstat motsvara den som sker vid fusion av bankaktiebolag. Den prövningen skiljer sig från vad som gäller för aktiebolag i allmänhet. Bestämmelser motsvarande dem som gäller för bankaktiebolag har tagits in i 2426 §§. Att dessa skall tillämpas i stället för bestämmelserna i lagen om europakooperativ framgår av första stycket. Andra stycket motsvarar 1 a kap. 13 § lagen om medlemsbanker. För en kommentar av det stycket hänvisas därför till författnings- kommentaren till den paragrafen. 24 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har beslutat att europakooperativets säte skall flyttas till en annan stat, skall 250 europakooperativet ansöka om tillstånd till flyttningen. Frågan om så- dant tillstånd prövas av Finansinspektionen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning, och

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i SCE- förordningen.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall europakooperativet föreläggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europakooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Finansinspektionen skall underrätta Bolagsverket om ansökningar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. (Jfr 12 kap. 24 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.6. Paragrafen, som är ny, motsvarar 96 § lagen om understödsföreningar. För en redogörelse av innehållet hänvisas därför till författnings- kommentaren till den paragrafen. 25 § Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om

1.

europakooperativets borgenärer tillförsäkras en betryggande säker- het, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till europakooperativets ekonomiska förhållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet,

2.

europakooperativets ekonomiska förhållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med insättares eller andra fordringsägares intressen, och

3.

det inte finns hinder mot flyttningen enligt artikel 7.15 i SCE- förordningen.

(Jfr 12 kap. 25 § i departementspromemorians förslag.) Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.6. Paragrafen, som är ny, motsvarar 97 § lagen om understödsföreningar. För en redogörelse av innehållet hänvisas därför till författningskommen- taren till den paragrafen. 26 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE- förordningen när beslut har meddelats enligt 25 § och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 13 § lagen (2006:000) om europakooperativ. (Jfr 12 kap. 26 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. Av paragrafen framgår att Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen även för europakooperativ som har tillstånd att driva finansieringsrörelse. Beträffande paragrafens närmare innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 20 § lagen om europakooperativ. Prop. 2005/06:150 251 27 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3741 i SCE-förordningen (dualistiskt organiserade europakooperativ) skall vad som sägs om en kreditmarknadsförenings styrelse eller dess ledamöter i följande bestämmelser i denna lag tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 12 § om meddelandeförbud, 3 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till förmån för styrelseledamot, 12 kap. 3 § om styrelsens sammansättning, 12 kap. 6 § om uppdrag i andra företag, 12 kap. 7 § andra stycket om upplysningsplikt mot stämman, 13 kap. 12 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 15 kap. 2 § om återkallelse av tillstånd. Av 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakooperativ framgår att bestämmelserna i första stycket om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. (Jfr 12 kap. 27 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.21. Paragrafen är ny. Första stycket motsvarar i huvudsak 1 a kap. 17 § fjärde stycket lagen om medlemsbanker. För en redogörelse av innehållet hänvisas därför till författningskommentaren till den paragrafen. Första stycket här tar emellertid upp ytterligare tre bestämmelser i lagen om bank- och finansieringsrörelse som gäller för styrelsen eller dess leda- möter och som också tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter. Dessa bestämmelser kommenteras nedan var och en för sig. I 27 § lagen om europakooperativ regleras hur många ledamöter de olika organen i ett europakooperativ skall ha. 12 kap. 3 § i förevarande lag anger att flertalet av ledamöterna i en kreditmarknadsförenings sty- relse skall vara personer som inte är anställda i föreningen eller i företag som ingår i en koncern där föreningen är moderbolag. Syftet med den bestämmelsen är att stärka styrelsens oberoende i förhållande till an- ställda i ledande positioner. I förarbetena till motsvarande bestämmelse för bankaktiebolag, som sedermera införts även för kreditmarknads- föreningar (prop. 1997/98:166 s. 111 och prop. 2002/03:139 s. 357), sägs att styrelsen inte kan fungera som tillsynsorgan om alltför många av styrelseledamöterna samtidigt är anställda i bankaktiebolaget. Mot bak- grund av det starka intresset av en väl fungerande intern kontroll i banker ansågs intresset av att garantera styrelsens oberoende ställning starkare i bankaktiebolag än i andra aktiebolag. Tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall kontrollera ledningsorganets förvalt- ning. Det är rimligt att denna kontroll inte utövas av ett organ som enbart består av anställda i kooperativet eller i den koncern där kooperativet är dotterbolag. Bestämmelsen i 12 kap. 3 § gäller därför även för tillsyns- organet. 12 kap. 6 § innehåller en bestämmelse om att vissa uppgifter skall läm- nas innan styrelseval förrättas vid föreningsstämma. Enligt bestämmelsen skall föreningsstämmans ordförande innan styrelseval förrättas i en kreditmarknadsförening lämna uppgift till stämman om vilka uppdrag den som valet gäller innehar i andra företag. I dualistiskt organiserade Prop. 2005/06:150 252 europakooperativ utser föreningsstämman ledamöter i tillsynsorganet (artikel 39.2 i SCE-förordningen). Ledamöterna i ledningsorganet väljs av tillsynsorganet (artikel 37.2). I fråga om dualistiskt organiserade europakooperativ har därför föreskrivits att vad som gäller för styrelseval tillämpas på val av ledamot i tillsynsorganet. I 12 kap. 7 § andra stycket finns bestämmelser om styrelsens upplys- ningsplikt vid föreningsstämma i kreditmarknadsförening. Enligt 21 § tredje stycket lagen om europakooperativ skall bestämmelserna i före- ningslagen om styrelsens upplysningsplikt tillämpas också på tillsyns- organet i dualistiskt organiserade europakooperativ. Om finansierings- rörelse drivs av ett dualistiskt organiserat europakooperativ, tillämpas på motsvarande sätt den särskilda bestämmelsen i lagen om bank- och finansieringsrörelse om styrelsens upplysningsplikt också på tillsyns- organet. I andra stycket har tagits in en erinran om att nämnda bestämmelser, enligt lagen om europakooperativ, skall tillämpas även på ett europa- kooperativs lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. 28 § Ett europakooperativ skall upprätta årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag som är tillämpliga på kreditmarknadsföreningar. (Jfr 12 kap. 28 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.32. Paragrafen, som är ny, motsvarar i huvudsak 1 a kap. 27 § lagen om medlemsbanker. För en redogörelse av innehållet hänvisas därför till författningskommentaren till den paragrafen. 29 § Rätten att teckna firman för ett europakooperativ får utövas bara av två eller flera personer i förening, om inte annat följer av 6 kap. 12 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. (Jfr 12 kap. 29 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.24. Av paragrafen framgår att rätten att teckna firman för ett europakoope- rativ som driver finansieringsrörelse med undantag av verkställande direktören i vissa fall alltid får utövas bara av två eller flera personer i förening. Motsvarande krav gäller beträffande firmateckningsrätten i en kreditmarknadsförening (se 12 kap. 5 §). Se även författningskommentaren till 34 § lagen om europakooperativ. Ikraftträdande För en kommentar av bestämmelsen om ikraftträdande hänvisas till mot- svarande bestämmelse i författningskommentaren till lagen om europa- bolag. I förevarande lag införs eller ändras bestämmelser för både europabolag och europakooperativ. Övergångsbestämmelsen riktar sig emellertid bara till europabolag. Prop. 2005/06:150 253

9.21

Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag

Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig att ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion 5 a § Skatteverket får motsätta sig att ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion, om

1.

europabolaget enligt fusionsförslaget skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige,

2.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

3.

verket har beslutat om revision hos bolaget, och

4.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av fusionen.

Finansinspektionen får, i fråga om ett aktiebolag som står under Finansinspektionens tillsyn, motsätta sig att bolaget deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion, om de förutsättningar som anges i första stycket 1 och 2 föreligger. Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då uppgifter om fusionen offentliggjordes enligt artikel 21 i SE- förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att bolaget inte får delta i fusionen utan att bolaget först har fått tillfälle att yttra sig. (Jfr 5 a § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen regleras Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig att ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europa- bolag genom fusion. Frågan har behandlats i avsnitt 5.12 (jfr avsnitt 6). En motsvarande bestämmelse finns, såvitt gäller europakooperativ, i 6 § förslaget till lag om europakooperativ. För kommentarer hänvisas till författningskommentaren till den bestämmelsen. 6 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE- förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 23 kap. 23 eller 24 § aktiebolagslagen (2005:551) och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om Skatteverket eller Finansinspektionen har meddelat ett sådant beslut som avses i 5 a §. När det gäller bolag som driver bank- eller finansieringsrörelse tillämpas i stället 10 kap. 38 § respektive 11 kap. 1 § lagen (2004:297) om bank- och finansierings- rörelse. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.29. I paragrafen, som behandlar utfärdandet av ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE-förordningen, har gjorts ett tillägg om att Bolagsverket inte får utfärda intyg om Skatteverket eller Finansinspektionen har motsatt sig att ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion. En motsvarande bestämmelse finns, såvitt gäller europa- kooperativ, i 8 § förslaget till lag om europakooperativ. 7 § Bolagsverket skall föra ett register över europabolag (europabolagsre- gistret). I fråga om registrering i europabolagsregistret tillämpas bestämmelserna i aktiebolagslagen (2005:551) och andra författningar om registrering i aktiebolagsregistret eller, om europabolaget driver bankrörelse, bankregistret. Om en arbetstagarrepresentant har utsetts Prop. 2005/06:150 254 enligt lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europabolag, skall även detta registreras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag, och

2.

handläggningen av registreringsärenden.

(Jfr 7 § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen anges bl.a. att i fråga om registrering av uppgifter i europabolagsregistret skall bestämmelserna i aktiebolagslagen och andra författningar om registrering i aktiebolagsregistret tillämpas. Enligt 8 kap. 43 § aktiebolagslagen skall ett bolag för registrering anmäla bl.a. vem som har utsetts till styrelseledamot och styrelsesuppleant. I anmälan skall också särskilt anges om en styrelseledamot eller en styrelse- suppleant har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. I europabolag regleras emellertid arbetstagar- inflytandet i lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europabolag. I det första stycket i förevarande paragraf har därför gjorts ett tillägg om att uppgift om en styrelseledamot eller en styrelsesuppleant har utsetts enligt den lagen också skall registreras. 8 § Bolagets styrelse eller lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 8.2, 32.2, 33.3, 37.4 och 66.3 i SE-förordningen till Bolagsverket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. (Jfr 8 § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen har endast en redaktionell ändring gjorts. Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig flyttning av säte 9 a § Skatteverket får motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte till en annan stat, om

1.

motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset,

2.

verket har beslutat om revision hos europabolaget, och

3.

det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av en flyttning av europabolagets säte.

Finansinspektionen får, i fråga om ett europabolag som står under Finansinspektionens tillsyn, motsätta sig att europabolaget flyttar sitt säte till en annan stat, om motsättandet är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela ett sådant beslut som avses i första och andra styckena inom två månader från den dag då förslaget om flyttningen offentliggjordes enligt artikel 8.2 i SE- förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europabolaget först har fått tillfälle att yttra sig. (Jfr 9 a § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen regleras Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig att ett europabolag med säte i Sverige flyttar till en annan medlemsstat. Den har sin grund i artikel 8.14 SE-förordningen. En mot- Prop. 2005/06:150 255 svarande bestämmelse finns, såvitt gäller europakooperativ, i 13 § Prop. 2005/06:150 förslaget till lag om europakooperativ. För kommentarer hänvisas till författningskommentaren till den bestämmelsen. 23 § Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem ledamöter. Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europabolag skall ha minst tre ledamöter. När det gäller europabolag som ger ut elektroniska pengar tillämpas 2 kap. 9 § femte stycket lagen (2002:149) om elektroniska pengar i stället för första och andra styckena. (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) Av det nya tredje stycket framgår att det i lagen om utgivning av elektroniska pengar finns en särreglering för europabolag som ger ut elektroniska pengar med avseende på hur många ledamöter som skall finnas i ett europabolags olika organ. Särskilt bokslut 26 a § Om ett europabolag flyttar sitt säte, skall lednings- eller förvaltnings- organet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har blivit gällande enligt artikel 8.10 i SE-förordningen.

Om ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion enligt artikel 17 i SE-förordningen och europabolaget får säte i en annan stat än Sverige, skall styrelsen för aktiebolaget upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då europa- bolaget registreras enligt artikel 12 i SE-förordningen.

För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. (Jfr 26 a § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen reglerar frågan om ett särskilt bokslut dels när ett europa- bolag med säte i Sverige flyttar sitt säte, dels när ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion. En motsvarande bestämmelse finns, såvitt gäller europakooperativ, i 32 § förslaget till lag om europakooperativ. För kommentarer hänvisas till författnings- kommentaren till den bestämmelsen. 32 § Bolagsverkets beslut att avskriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller verkets beslut i ett tillståndsärende enligt 11 §, verkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 6 eller 15 § samt verkets beslut enligt 31 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspektionens beslut enligt 5 a eller 9 a § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 256

Länsstyrelsens beslut i ett ärende enligt 28 § får överklagas hos

Prop. 2005/06:150

allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande

till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 29 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 29 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då bolaget fick del av beslutet. Ett beslut enligt 29 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet. Vid överklagande enligt fjärde stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. (Jfr 32 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av bl.a. Bolagsverkets beslut. Det gäller exempelvis Bolagsverkets beslut att vägra utfärda ett intyg enligt 15 §. Efter påpekande från Lagrådet har bestämmelserna utformats så att även Bolagsverkets beslut att vägra utfärda intyg enligt 6 § kan överklagas (se första stycket). I paragrafen har vidare två nya stycken lagts till. Det nya andra stycket innehåller bestämmelser om överklagande av Skatteverkets respektive Finansinspektionens beslut att motsätta sig att ett svenskt aktiebolag del- tar i bildandet av ett europabolag genom fusion eller att ett europabolag med säte i Sverige flyttar till ett annat land. I det tredje stycket klargörs att även länsstyrelsens beslut enligt 28 § om sammankallande av bolags- stämma får överklagas till länsrätten. Motsvarande bestämmelser finns, såvitt gäller europakooperativ, i 40 § förslaget till lag om europakoope- rativ. Ikraftträdande De nya bestämmelserna i lagen om europabolag föreslås träda i kraft samtidigt med motsvarande bestämmelser i lagen om europakooperativ, dvs. den 18 augusti 2006. De nya bestämmelserna får betydelse i de fall då ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion eller då ett europabolag med säte i Sverige skall flytta till ett annat land. Av en särskild övergångsbestämmelse framgår att de nya bestäm- melserna inte blir tillämpliga i ärenden av detta slag som har initierats före de nya bestämmelsernas ikraftträdande. Om en ansökan om att flytta säte har getts in till Bolagsverket före den 18 augusti 2006, skall således Skatteverket inte pröva om det vill motsätta sig flyttningen. Detsamma gäller i ärenden om fusion. Övergångsbestämmelserna gäller endast i fråga om ansökningar om tillstånd. Sålunda gäller inte några särskilda övergångsbestämmelser för de nya bestämmelserna om bokslut vid flyttning eller fusion. Skyldighe- ten att upprätta sådant bokslut gäller således vid alla fusioner och flytt- ningar som genomförs efter den 18 augusti 2006, oavsett när ärendet initierades hos Bolagsverket. 257

9.22

Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:000) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat

1

kap.

2

§

I fråga om europabolag och europakooperativ med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag eller artiklarna 3741 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) tillämpas bestämmelserna i 6 kap. 7 och 9 §§ om styrelseledamöter på ledamöter i tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 21 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakooperativ framgår att bestämmelserna om styrelseledamöter i första stycket skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. Ändringarna i första stycket innebär att den bestämmelse om styrelse- ledamot i denna lag som gäller för ledamot i tillsynsorganet i ett dua- listiskt organiserat europabolag också gäller för ledamot i tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ. Ändringarna innebär vidare att ytterligare en bestämmelse skall tillämpas på ledamöterna i tillsyns- organet. Det är en bestämmelse om meddelandeförbud. För en kommen- tar av det tillägget hänvisas till författningskommentaren till 2 kap. 4 § lagen om värdepappersrörelse. Vad som där sägs om 1 kap. 8 c § mot- svaras av 10 kap. 2 § förevarande lag. Andra stycket innehåller en erinran om att i första stycket nämnda bestämmelser, enligt lagen om europabolag, skall tillämpas även på leda- möter i ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan. Ändringarna i stycket innebär att bestämmelserna, enligt lagen om europakooperativ, skall tillämpas även på ledamöter i ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. Prop. 2005/06:150 258

18.8.2003

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/1

I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORD- NING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta, med beaktande av kommissionens förslag ( 1 ), med beaktande av Europaparlamentets yttrande ( 2 ), med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kom- mitténs yttrande ( 3 ), och inte är begränsad enbart till att tillgodose lokala behov skall kunna planera och genomföra omorganisationen av sin affärsverksamhet på gemenskapsnivå.

(3)

De rättsliga ramarna för affärsverksamhet i gemenskapen bygger fortfarande i stor utsträckning på nationell lagstiftning och motsvarar därför inte de ekonomiska ramar inom vilka de bör utvecklas om målen i artikel 18

i fördraget skall uppnås. Den situationen innebär ett avsevärt hinder för bildande av grupper av företag från olika medlemsstater. av följande skäl:

(1)

Europaparlamentet antog den 13 april 1983 en resolu- tion om kooperativen i Europeiska gemenskapen (

4 ), den 9 juli 1987 en resolution om kooperativens bidrag till den regionala utvecklingen ( 5 ), den 26 maj 1989 en resolution om kvinnornas roll i kooperativ och lokala sysselsättningsinitiativ ( 6 ), den 11 februari 1994 en reso- lution om kooperativens bidrag till den regionala utveck- lingen ( 7 ) och den 18 september 1998 en resolution om kooperativens betydelse för en ökad sysselsättning bland kvinnor ( 8 ).

(2)

Genomförandet av den inre marknaden och de förbätt- ringar den medför i den ekonomiska och sociala situatio- nen i hela gemenskapen innebär inte bara att handelshin- der bör undanröjas utan även att produktionsstrukturer- na bör anpassas till gemenskapsdimensionen. Därför är det väsentligt att alla slags företag vars affärsverksamhet

( 1 ) EGT C 99, 21.4.1992, s. 17 och EGT C 236, 31.8.1993, s. 17. ( 2 ) EGT C 42, 15.2.1993, s. 75 och yttrande avgivet den 14 maj 2003 (ännu ej offentliggjort i EUT). ( 3 ) EGT C 223, 31.8.1992, s. 42. ( 4 ) EGT C 128, 16.5.1983, s. 51. ( 5 ) EGT C 246, 14.9.1987, s. 94. ( 6 ) EGT C 158, 26.6.1989, s. 380. ( 7 ) EGT C 61, 28.2.1994, s. 231. ( 8 ) EGT C 313, 12.10.1998, s. 234.

(4)

Rådet har antagit förordning (EG) nr 2157/2001 (

9 ), där den rättsliga formen för europabolag (SE-bolag) fastställs enligt de allmänna principerna för publikt aktiebolag. Detta är inte ett instrument som är avpassat till koopera- tivens specifika karaktär.

(5)

Även om europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) enligt förordning (EEG) nr 2137/85 (

10 ) gör det möjligt för företag att gemensamt främja vissa delar av sin verksamhet, samtidigt som de behåller sin självstän- dighet, tillgodoser de emellertid inte de särskilda krav som gäller för kooperativa företag.

(6)

Gemenskapen, som är angelägen om att säkerställa lika konkurrensvillkor och bidra till sin ekonomiska utveckling, bör förse kooperativen, som är en allmänt erkänd organisationsform i alla medlemsstater, med lämpliga juridiska instrument som kan underlätta ut- vecklingen av deras gränsöverskridande verksamhet. Förenta nationerna har uppmuntrat alla regeringar att skapa en stödjande miljö där kooperativ kan delta på samma villkor som andra företagsformer (

11 ). ( 9 ) EGT L 294, 10.11.2001, s. 1. ( 10 ) EGT L 199, 31.7.1985, s. 1. ( 11 ) Resolution antagen av generalförsamlingen vid Förenta nationer- nas 88:e plenarmöte den 19 december 2001 (A/RES/56/114).

L 207/2

SV

Europeiska unionens officiella tidning

18.8.2003

(7)

Kooperativen är framför allt sammanslutningar av perso- ner eller rättsliga enheter vars verksamhet regleras av särskilda principer som skiljer sig från andra marknads- aktörers. Där ingår principerna om demokratisk struktur och kontroll samt en rättvis fördelning av nettot av räkenskapsårets resultat.

(8)

Dessa särskilda principer omfattar särskilt principen om individens företräde, vilken kommer till uttryck i de specifika bestämmelserna om medlems intagande, utträ- de och uteslutande, där regeln en man, en röst föreskrivs och rösträtten är knuten till personen, vilket innebär att medlemmarna inte får förfoga över koopera- tivets tillgångar.

(9)

Kooperativen har ett insatskapital, och deras medlemmar kan vara antingen fysiska personer eller företag. Dessa medlemmar kan helt eller delvis bestå av kunder, arbetstagare eller leverantörer. Då ett kooperativ utgörs av medlemmar som själva är kooperativa företag beteck- nas det som ett sekundärt eller andra gradens koope- rativ. Under vissa omständigheter kan emellertid en viss andel av medlemmarna även bestå av investerande medlemmar som inte är avnämare eller av tredje man som drar fördel av kooperativens verksamhet eller utför arbete för deras räkning.

(10)

En europeisk kooperativ förening (nedan kallad SCE- förening) bör ha som huvudsakligt mål att tillgodose sina medlemmars behov och/eller utveckla deras ekono- miska och/eller sociala verksamhet i enlighet med följan- de principer:

Dess verksamhet bör ha till ändamål att ömsesidigt främja medlemmarnas intressen, så att var och en av dem drar nytta av 

SCE-föreningens verksamhet i förhållande till sina insatser.

Dess medlemmar bör även vara konsumenter, arbetstagare eller leverantörer eller på ett eller annat sätt involverade i 

SCE-föreningens verksamhet.

Kontrollen över föreningen bör fördelas lika mellan medlemmarna, men röstviktning kan tillåtas för att avspegla varje medlems insats i 

SCE-föreningen.

Det bör vara begränsad ränta på lånat kapital och insatskapital.

Vinsten bör delas ut beroende på medlemmarnas verksamhet med avseende på 

SCE-föreningen eller användas för att tillgodose medlemmarnas behov.

Inga artificiella spärrar bör finnas för medlemskap.

Nettotillgångar och reserver bör fördelas vid av- veckling enligt principen om oegennyttig fördel- ning, dvs. till ett annat kooperativt organ som har liknande syften eller inriktning av allmänt intresse.

(11)

Gränsöverskridande samarbete mellan kooperativ inom gemenskapen försvåras för närvarande av juridiska och administrativa problem, som bör undanröjas på en gränslös marknad.

(12)

Inrättandet av en europeisk rättslig form för kooperativ som är grundad på gemensamma principer men som tar hänsyn till deras specifika karaktär, bör göra det möjligt för dem att agera utanför de egna nationella gränserna på hela eller delar av gemenskapens territorium.

(13)

Huvudsyftet med denna förordning är att en SCE- förening skall kunna inrättas av fysiska personer bosatta i olika medlemsstater eller av rättsliga enheter som är etablerade i enlighet med olika medlemsstaters lagstift- ning. Den kommer även att göra det möjligt att inrätta en 

SCE-förening genom fusion av två befintliga kooperativ, eller genom omvandling av ett nationellt kooperativ till den nya formen utan att det först avvecklas, om det kooperativet har sitt säte och huvudkontor i en medlemsstat och en driftsenhet eller ett dotterföretag i en annan medlemsstat.

(14)

Med tanke på 

SCE-föreningens särskilda gemenskapska- raktär påverkar inte den genom denna förordning antagna ordningen med faktiskt säte för SCE-förening- ar medlemsstaternas lagstiftning och föregriper inte de val som skall göras i andra gemenskapstexter om bolagsrätt.

(15)

Hänvisningar till kapital i denna förordning bör endast omfatta tecknat kapital. Detta bör inte påverka icke utdelade gemensamma tillgångar/eget kapital i SCE- föreningen.

(16)

Denna förordning omfattar inte andra rättsområden som beskattning, konkurrens, immaterialrätt eller insolvens. Bestämmelser i medlemsstaternas lagstiftning och i gemenskapsrätten skall därför tillämpas på ovanstående områden och på andra områden som inte omfattas av denna förordning.

18.8.2003

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/3

(17)

Bestämmelserna om arbetstagarinflytande i 

SCE-före- ningar finns i direktiv 2003/72/EG ( 1 ), och dessa bestäm- melser utgör ett nödvändigt komplement till denna förordning och skall tillämpas samtidigt.

(18)

Betydande framsteg har gjorts i arbetet med att tillnärma medlemsstaternas nationella bolagsrätt, så att det också beträffande 

SCE-föreningar är möjligt att hänvisa till vissa bestämmelser som har antagits i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte i syfte att genomföra bolagsdirektiv på de områden där kooperativets verk- samhet inte kräver enhetliga gemenskapsregler, varvid sådana bestämmelser lämpar sig för att reglera SCE- föreningens verksamhet, särskilt följande:

Rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 48 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmän- nens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (

2 ).

Rådets

fjärde

direktiv

78/660/EEG

av

den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa typer av

bolag ( 3 ).

Rådets

sjunde

direktiv

83/349/EEG

av

den 13 juni 1983 om sammanställd redovisning ( 4 ).

Rådets

åttonde

direktiv

84/253/EEG

av

den 10 april 1984 om godkännande av personer

som har ansvar för lagstadgad revision av räken- skaper ( 5 ).

Rådets elfte direktiv 89/666/EEG av den 21 decem- ber 1989 om krav på offentlighet i filialer som har öppnats i en medlemsstat av vissa typer av bolag som lyder under lagstiftningen i en annan stat (

6 ).

(19)

Verksamhet i fråga om finansiella tjänster, särskilt vad beträffar kreditinstitut och försäkringsföretag, har varit föremål för lagstiftningsåtgärder enligt följande direktiv:

Rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 decem- ber 1986 om årsbokslut och sammanställd redovis- ning för banker och andra finansiella institut (

7 ).

( 1 )

Se sida 25 i detta nummer av EUT.

( 2 ) EGT L 65, 14.3.1968,

s. 8. Direktivet

senast ändrat

genom

1994 års anslutningsakt.

( 3 ) EGT L 222, 14.8.1978,

s. 11. Direktivet

senast ändrat genom

direktiv 2001/65/EG (EGT L 283, 27.10.2001, s. 28).

( 4 ) EGT L 193, 18.7.1983,

s. 1. Direktivet

senast ändrat

genom

( 5 )

direktiv 2001/65/EG.

EGT L 126, 12.5.1984, s. 20.

( 6 )

EGT L 395, 30.12.1989, s. 36.

( 7 ) EGT L 372, 31.12.1986, s. 1. Direktivet

senast ändrat genom

direktiv 2001/65/EG.

Rådets direktiv 92/49/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av lagar och andra författningar som avser annan direkt försäkring än livförsäkring (tredje direktivet om annan direkt försäkring än livförsäkring) (

8 ).

(20)

Denna organisationsform bör vara frivillig.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL 1 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 En SCE-förenings organisatoriska form

1.

En kooperativ förening får bildas inom gemenskapens territorium i form av en europeisk kooperativ förening (SCE- förening) på de villkor och enligt de bestämmelser som fastställs i denna förordning.

2.

Det tecknade kapitalet i en 

SCE-förening skall vara fördelat på andelar. Antalet medlemmar i en SCE-förening samt dess kapital skall få variera. Om inte en SCE-förenings stadgar, vid den SCE-föreningens bildande, föreskrivit något annat skall varje medlem vara ansvarig endast med den andel av kapitalet han tecknat. Om medlemmarna i SCE-föreningen är begränsat ansvariga, skall SCE-föreningens firma innehålla orden förening med begrän- sat ansvar efter förkortningen SCE. 3. Det huvudsakliga ändamålet med en SCE-förenings verk- samhet skall vara att tillgodose medlemmarnas behov och/ eller att främja deras ekonomiska och sociala verksamhet, särskilt genom att ingå avtal med medlemmarna avseende tillhandahållande av varor eller tjänster eller utförande av arbete inom ramen för den verksamhet SCE-föreningen bedri- ver eller låter bedriva. En SCE-förening får även ha ändamålet att tillgodose sina medlemmars behov genom att främja deras deltagande i ekonomisk verksamhet, på det sätt som anges ovan, i en eller flera SCE-föreningar och/eller nationella kooperativ. En SCE-förening får bedriva sin verksamhet genom ett dotterföretag.

4.

En 

SCE-förening får inte låta andra än medlemmar få del i vinsterna av dess verksamhet eller låta dem medverka vid genomförandet av denna verksamhet, såvida inte annat stipuleras i stadgarna. ( 8 ) EGT L 228, 11.8.1992, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/13/EG (EGT L 77, 20.3.2002, s. 17).

L 207/4

SV

Europeiska unionens officiella tidning

18.8.2003

5.

En 

SCE-förening skall ha status som juridisk person.

6.

Arbetstagarinflytandet i en 

SCE-förening skall följa be- stämmelserna i direktiv 2003/72/EG. Artikel 2 Bildande

1.

En 

SCE-förening får bildas

av minst fem fysiska personer bosatta i minst två medlemsstater,

av minst fem fysiska personer och bolag enligt artikel 48 andra stycket i fördraget samt andra offentligrättsliga eller privaträttsliga rättsliga enheter som har bildats i överensstämmelse med lagstiftningen i en medlemsstat, har hemvist i eller omfattas av lagstiftningen i minst två olika medlemsstater,

 av bolag enligt artikel 48 andra stycket i fördraget och andra offentligrättsliga eller privaträttsliga rättsliga enheter, som har bildats i överensstämmelse med lagstift- ningen i en medlemsstat och som omfattas av lagstiftning- en i minst två olika medlemsstater,

genom fusion mellan kooperativ som har bildats i överensstämmelse med lagstiftningen i en medlemsstat och som har sitt säte och huvudkontor i gemenskapen, om minst två av dem omfattas av lagstiftningen i olika medlemsstater,

genom ombildning av ett kooperativ som har bildats enligt lagstiftningen i en medlemsstat och som har sitt säte och huvudkontor i gemenskapen, om det sedan minst två år har en driftsenhet eller ett dotterföretag som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat.

2. En medlemsstat har rätt att föreskriva att en rättslig enhet som inte har sitt huvudkontor i gemenskapen får delta i bildandet av en SCE-förening, om den rättsliga enheten är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en medlemsstat, har sitt säte i den medlemsstaten och har faktisk och fortlöpan- de anknytning till ekonomin i en medlemsstat. Artikel 3 Minimikapital 1. En SCE-förenings kapital skall vara uttryckt i den natio- nella valutan. En SCE-förening vars säte befinner sig utanför euroområdet får också uttrycka sitt kapital i euro.

2.

Det tecknade kapitalet skall uppgå till minst 30 000 euro.

3.

Om det i lagstiftningen i en medlemsstat föreskrivs ett större tecknat kapital för rättsliga enheter med vissa typer av verksamhet, skall den lagstiftningen tillämpas på de SCE-

föreningar som har sitt säte i den medlemsstaten. 4. I stadgarna skall det fastställas ett lägsta belopp för tecknat kapital som inte får underskridas genom inlösen av andelar tillhörande personer vars medlemskap i SCE-förening- en upphör. Detta belopp får inte vara lägre än det som fastställs i punkt 2. Förfallodagen för inlösen av andelar tillhörande personer vars medlemskap i en SCE-förening upphör enligt artikel 16 skall uppskjutas så länge inlösen skulle medföra att tecknat kapital underskrider den föreskrivna gränsen. 5. Kapitalet får höjas genom successiva insatser från med- lemmarna eller antagande av nya medlemmar, och det kan sänkas genom full eller delvis återbetalning av insatser, dock med förbehåll för tillämpningen av punkt 4. Variationer i kapitalets storlek kräver ingen ändring av stadgar- na och inte heller offentliggörande. Artikel 4 En SCE-förenings kapital 1. En SCE-förenings tecknade kapital skall utgöras av medlemmarnas andelar uttryckta i den nationella valutan. En SCE-förening vars säte befinner sig utanför euroområdet får också uttrycka sina andelar i euro. Mer än en kategori andelar får utges. Stadgarna får innehålla bestämmelser att olika andelskategorier skall ge olika rättigheter beträffande fördelningen av överskot- tet. Andelar som ger samma rättigheter skall utgöra en andelskategori.

2.

Kapitalet får endast utgöras av tillgångar som kan värderas ekonomiskt. Medlemmarnas andelar får inte utges mot åtaganden att utföra arbete eller tillhandahålla tjänster.

3.

Andelarna skall innehas av namngivna personer. Deras nominella värde skall vara detsamma för varje andelskategori. Det skall fastställas i stadgarna. Andelar får inte ges ut till ett belopp som understiger det nominella värdet.

4.

Andelar som ges ut i utbyte mot kontantinsatser skall på dagen för andelsteckningen betalas med lägst 25 % av det nominella värdet. Resterande belopp skall betalas inom högst

fem år såvida inte en kortare period föreskrivs i stadgarna.

18.8.2003

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/5

5.

Andelar som ges ut i utbyte mot insatser i form av apportegendom skall betalas i sin helhet vid andelsteckningen.

6.

Den lagstiftning om val av experter och värdering av apportegendom som är tillämplig för publika aktiebolag i den

medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte skall även gälla en SCE-förening.

7. I stadgarna skall föreskrivas det lägsta antal andelar som måste tecknas för att ge medlemskap. Om det i stadgarna föreskrivs att majoriteten vid föreningsstämmorna skall utgö- ras av medlemmar som är fysiska personer och om de innehåller ett krav på andelsteckning för medlemmarnas medverkan i SCE-föreningens verksamhet, får det inte krävas att mer än en andel skall tecknas för att få medlemskap. 8. När den årliga föreningsstämman fattar beslut om årets räkenskaper skall den genom beslut ange kapitalets storlek vid räkenskapsårets utgång och hur det förändrats jämfört med föregående räkenskapsår. På förslag av förvaltnings- eller ledningsorganet får det teckna- de kapitalet höjas genom fondemission avseende alla eller en del av tillgängliga reserver efter ett beslut av föreningsstämman fattat på de villkor för beslutförhet och majoritet som gäller för ändring av stadgarna. Nya andelar skall tilldelas medlemmar i proportion till de andelar av kapitalet de dittills innehade. 9. Andelarnas nominella värde får höjas genom samman- läggning av de utgivna andelarna. Om en sådan höjning enligt bestämmelser i stadgarna kräver att medlemmarna gör kompletterande inbetalningar till kapitalet, skall förenings- stämmans beslut fattas under iakttagande av de villkor för beslutförhet och majoritet som gäller för ändring av stadgarna.

10.

Andelarnas nominella värde får nedsättas genom split- emission.

11.

I enlighet med stadgarna och med godkännande av antingen föreningsstämman eller lednings- eller förvaltningsor-

ganet får andelar överlåtas eller säljas till medlem eller var och en som förvärvar medlemskap. 12. En SCE-förening får inte teckna, köpa eller som säkerhet motta egna andelar, vare sig direkt eller via en person som handlar i eget namn men för SCE-föreningens räkning. Andelarna i en SCE-förening får emellertid godtas som säkerhet i samband med ordinära transaktioner i SCE-föreningar som är kreditinstitut. Artikel 5 Stadgar

1.

I denna förordning avses med 

en 

SCE-förenings

 stadgar både föreningens stiftelseurkund och dess egentliga stadgar, om dessa utgör ett separat dokument.

2.

Stiftarna skall upprätta 

SCE-föreningens stadgar i enlig- het med de bestämmelser som gäller för bildande av kooperati- va föreningar som omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte. Stadgarna skall upprättas skriftligen och undertecknas av stiftarna. 3. Den i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte tillämpliga lagstiftningen för den förebyggande kontrollen vid bildandet av ett publikt aktiebolag skall även gälla kontrollen vid bildandet av SCE-föreningen.

4. En SCE-förenings stadgar skall åtminstone innehålla följande uppgifter:

Föreningens firma föregången eller följd av förkortningen SCE, och i förekommande fall orden förening med begränsat ansvar.

Föreningens ändamål.

Om 

SCE-föreningens stiftare är fysiska personer, deras namn och, om stiftarna är juridiska personer, deras firma, med angivande i det senare fallet av ändamål och säte.

SCE-föreningens

 säte.

Bestämmelser och förfaranden för medlems inträde, uteslutande och utträde.

Medlemmarnas rättigheter och skyldigheter och, i före- kommande fall, de olika medlemskategorierna samt vilka rättigheter och skyldigheter som är förenade med varje kategori.

De tecknade andelarnas nominella värde, det tecknade kapitalets storlek och uppgift om att kapitalet får variera.

De särskilda reglerna för hur stor del av överskottet som i förekommande fall skall överföras till reservfonden.

De befogenheter och skyldigheter som ledamöterna i respektive styrande organ har.

Bestämmelser om utnämning och entledigande av leda- möterna i de styrande organen.

Regler om majoritet och beslutförhet.

Den tid under vilket föreningen skall vara verksam om verksamhetstiden är begränsad.

L 207/6

SV

Europeiska unionens officiella tidning

18.8.2003

Artikel 6 Säte En SCE-förenings säte skall vara beläget inom gemenskapen i samma medlemsstat som huvudkontoret. En medlemsstat får dessutom föreskriva att SCE-föreningar som är registrerade inom dess territorium skall vara skyldiga att förlägga huvud- kontoret och sätet till samma plats. Artikel 7 Flyttning av föreningens säte

1.

En 

SCE-förenings säte får flyttas till en annan medlems- stat i enlighet med punkterna 216. En sådan flyttning skall inte medföra vare sig föreningens avveckling eller bildandet av en ny juridisk person.

2.

Ett förslag om flyttning skall upprättas av lednings- eller förvaltningsorganet och offentliggöras i enlighet med artikel 12, utan att detta påverkar eventuella ytterligare former

av offentliggörande som föreskrivs i den medlemsstat där föreningen har sitt säte. I förslaget skall SCE-föreningens aktuella firma, säte och nummer anges, samt

a)

det säte som föreslås för 

SCE-föreningen,

b)

de stadgar som föreslås för 

SCE-föreningen och, i före- kommande fall, föreningens nya firma,

c)

den tidsplan som föreslås för flyttningen,

d)

eventuella följder som flyttningen kan få för arbetstagarin- flytandet,

e)

eventuella rättigheter till skydd för medlemmar, borgenä- rer och innehavare av andra rättigheter.

3. Lednings- eller förvaltningsorganet skall upprätta en redogörelse, där flyttningens juridiska och ekonomiska aspek- ter samt dess konsekvenser för sysselsättningen förklaras och motiveras och där det förklaras vilka följder flyttningen får för medlemmar, borgenärer, anställda och innehavare av andra rättigheter. 4. Senast en månad före den föreningsstämma vid vilken det skall beslutas om flyttningen skall SCE-föreningens med- lemmar, borgenärer och innehavare av andra rättigheter och alla övriga organ som enligt nationell lag kan utöva denna rättighet, ha rätt att, där föreningen har sitt säte, granska förslaget om flyttning och den redogörelse som skall upprättas i enlighet med punkt 3 samt att på begäran kostnadsfritt få kopior av dessa dokument. 5. Medlem som motsatt sig beslutet om flyttning vid föreningsstämman eller vid en sektors- eller sektionsstämma får anmäla sitt utträde inom två månader efter stämmans beslut. Medlemskapet skall upphöra vid utgången av det räkenskapsår under vilket utträdet anmälts; flyttningen skall inte bli gällande för denna medlem. Utträdet skall ge rätt till inlösen av andelarna enligt bestämmelserna i artikel 4.4 och artikel 16. 6. Ett beslut om flyttning får inte fattas förrän två månader efter offentliggörandet av förslaget. Beslutet skall fattas enligt bestämmelserna i artikel 62.4. 7. Innan den behöriga myndigheten utfärdar det intyg som anges i punkt 8, skall SCE-föreningen visa denna att, när det gäller sådana skulder som uppkommit före offentliggörandet av förslaget om flyttning, de intressen som borgenärer och innehavare av andra rättigheter har gentemot SCE-föreningen (inbegripet offentliga organs intressen) är skyddade på ett betryggande sätt i överensstämmelse med de krav som har fastställts av den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte före flyttningen. En medlemsstat får utvidga tillämpningen av första stycket till att omfatta skulder som uppkommer, eller kan uppkomma, före flyttningen. Första och andra styckena skall inte påverka tillämpningen på en SCE-förening av medlemsstaternas nationella lagstiftning om erläggande eller säkring av betalningar till offentliga organ. 8. En domstol, notarie eller annan behörig myndighet i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte skall utfärda ett intyg som bekräftar att vad som krävs i fråga om handlingar och formaliteter före flyttningen har fullgjorts. 9. Ny registrering får inte ske förrän det intyg som avses i punkt 8 har framlagts och det har styrkts att de formaliteter som krävs för registrering i det land där föreningens nya säte skall vara beläget har uppfyllts. 10. Flyttningen av en SCE-förenings säte och den därav följande ändringen av föreningens stadgar skall få verkan den dag då SCE-föreningen i enlighet med artikel 11.1 antecknas i registret där föreningen har sitt nya säte. 11. När SCE-föreningens nya registrering har gjorts, skall en underrättelse om detta lämnas från det register där den nya registreringen gjorts till det register där den gamla registreringen fanns. Den gamla registreringen skall strykas vid mottagandet av denna underrättelse, men inte dessförinnan. 12. Den nya registreringen och strykningen av den gamla skall offentliggöras i de berörda medlemsstaterna i enlighet med artikel 12.

18.8.2003

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/7

13. I och med offentliggörandet av en SCE-förenings nya registrering kan det nya sätet åberopas gentemot tredje man. Så länge strykningen ur registret av en SCE-förenings registre- ring av dess föregående säte inte har offentliggjorts kan emellertid tredje man fortsätta att åberopa det föregående sätet, såvida inte SCE-föreningen bevisar att tredje man hade kännedom om det nya sätet. 14. Genom lagstiftningen i en medlemsstat får det, i fråga om SCE-föreningar som är registrerade i den medlemsstaten, föreskrivas att en flyttning av föreningens säte som skulle medföra en ändring av tillämplig lag inte skall få verkan om någon behörig myndighet i medlemsstaten motsätter sig flyttningen inom den tvåmånadersfrist som avses i punkt 6. Motsättandet får grundas endast på hänsyn till allmänintresset. Om en SCE-förening kontrolleras av en nationell finansiell tillsynsmyndighet enligt gemenskapsdirektiv skall rätten att motsätta sig ändring av säte också gälla denna myndighet. Överklagande till domstol skall vara möjligt.

15.

En 

SCE-förening som är föremål för ett rättsligt förfar- ande rörande avveckling, inbegripet frivillig avveckling, likvida- tion, insolvens eller betalningsinställelse eller andra liknande förfaranden får inte flytta sitt säte.

16.

En 

SCE-förening som har flyttat sitt säte till en annan medlemsstat skall, när det gäller rättsanspråk som kan upp- komma före den flyttning som avses i punkt 10, anses ha sitt säte i den medlemsstat där SCE-föreningen var registrerad före flyttningen, även om talan skulle väckas mot SCE-föreningen efter flyttningen. Artikel 8 Tillämplig lagstiftning

1.

En 

SCE-förening skall regleras

a)

av bestämmelserna i denna förordning,

b)

om denna förordning uttryckligen tillåter det, av bestäm- melserna i föreningens stadgar,

c)

beträffande frågor som inte regleras i denna förordning eller om en fråga endast delvis regleras i den beträffande de aspekter som inte omfattas av denna förordning, av

i)

den lagstiftning som har antagits av medlemsstater- na för att genomföra gemenskapsåtgärder som spe- cifikt avser 

SCE-föreningar,

ii)

den lagstiftning i medlemsstaterna som skulle gälla för ett kooperativ bildat i överensstämmelse med lagstiftningen i den medlemsstat där 

SCE-föreningen har sitt säte,

iii)

bestämmelserna i föreningens stadgar på samma villkor som för ett kooperativ bildat i överensstäm- melse med lagstiftningen i den medlemsstat där SCE- föreningen har sitt säte.

2.

Om det finns särskilda bestämmelser och/eller begräns- ningar i nationell lagstiftning för den typ av verksamhet

som en SCE-förening bedriver och/eller om verksamheten är underställd viss kontroll av en tillsynsmyndighet, skall dessa bestämmelser gälla fullt ut för SCE-föreningen.

Artikel 9 Princip om icke-diskriminering

Om inte annat följer av bestämmelserna i denna förordning, skall en SCE-förening i varje medlemsstat behandlas som ett kooperativ bildat i överensstämmelse med lagstiftningen i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte. Artikel 10 Uppgifter som skall finnas i dokumenten 1. Den lagstiftning om innehåll i brev och dokument avsedda för tredje man som är tillämplig för publika aktiebolag i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte skall även gälla en SCE-förening. SCE-föreningens firma skall föregås eller följas av förkortningen SCE, och i förekommande fall orden förening med begränsat ansvar. 2. Endast SCE-föreningar får ha firmor som innehåller förkortningen SCE före eller efter namnet så att den rättsliga formen kan avgöras. 3. Bolag eller andra rättsliga enheter som har registrerats i en medlemsstat före den dag då denna förordning träder i kraft och vilkas firmor innehåller förkortningen SCE skall dock inte vara skyldiga att ändra sina firmor. Artikel 11 Krav avseende registrering och offentliggörande 1. Varje SCE-förening skall registeras i den medlemsstat där den har sitt säte i ett register som anges i lagstiftningen i den medlemsstaten i enlighet med tillämplig lagstiftning för publika aktiebolag. 2. En SCE-förening får inte registeras om det saknas en överenskommelse om ordningar för arbetstagarinflytande en- ligt artikel 4 i direktiv 2003/72/EG eller ett beslut enligt artikel 3.6 i det direktivet, eller om förhandlingsperioden enligt artikel 5 i det direktivet har löpt ut utan att en överenskommelse har träffats.

L 207/8

SV

Europeiska unionens officiella tidning

18.8.2003

3. För att en SCE-förening som inrättats genom fusion skall kunna registreras i en medlemsstat som har utnyttjat möjligheten i artikel 7.3 i direktiv 2003/72/EG, är det nödvän- digt antingen att ett avtal har ingåtts i enlighet med artikel 4 i det direktivet om en ordning för hur arbetstagarinflytande och arbetstagarmedverkan skall utformas, eller att inget av de kooperativ som ingår reglerades av bestämmelser om medver- kan före registreringen av SCE-föreningen.

4. En SCE-förenings stadgar får aldrig strida mot de ord- ningar för arbetstagarinflytande som har fastställts på detta sätt. Om nya ordningar som fastställts i enlighet med direktiv 2003/72/EG strider mot gällande stadgar, skall stadgarna ändras i nödvändig omfattning. I detta fall får en medlemsstat föreskriva att SCE-föreningens lednings- eller förvaltningsorgan skall ha rätt att ändra stadgar- na utan något ytterligare beslut från föreningsstämman. 5. Den lagstiftning om offentliggörande av handlingar och uppgifter som är tillämplig för publika aktiebolag i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte skall även gälla en SCE-förening.

Artikel 12 Offentliggörande av dokument i medlemsstaterna 1. Offentliggörandet av dokument och uppgifter om en SCE-förening som skall offentliggöras enligt denna förordning skall ske enligt den lagstiftning som är tillämplig på publika aktiebolag i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte. 2. De nationella bestämmelser som antagits i enlighet med direktiv 89/666/EEG skall tillämpas på filialer till en SCE- förening som är grundad i en annan medlemsstat än den där den har sitt säte. Dock får medlemsstaterna föreskriva undantag från de nationella bestämmelserna för genomförande av det direktivet av hänsyn till kooperativens särskilda karaktär. Artikel 13

Meddelande i Europeiska unionens officiella tidning 1. Ett meddelande om registrering och avregistrering av en SCE-förening skall offentliggöras för kännedom i Europeiska unionens officiella tidning när offentliggörande har skett i enlighet med artikel 12. Meddelandet skall innehålla uppgift om SCE-föreningens firma, registreringsnummer, registrerings- datum och registreringsort, datum och ort för offentliggöran- det och titeln på mediet för offentliggörandet, samt om föreningens säte och dess verksamhetsområde. 2. Vid flyttning av en SCE-förenings säte enligt artikel 7 skall ett meddelande om detta offentliggöras med de uppgifter som avses i punkt 1 och uppgifter om den nya registreringen. 3. De uppgifter som avses i punkt 1 skall översändas till Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer inom en månad efter det offentliggörande som avses i ar- tikel 12.1. Artikel 14 Förvärv av medlemskap 1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 33.1 b, skall medlemskap i en SCE-förening godkännas av lednings- eller förvaltningsorganet. Om detta organ avslår en ansökan, kan beslutet överklagas inför den föreningsstämma som sammanträder efter ansökan om medlemskap. Om lagstiftningen i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte medger det, får det i stadgarna föreskrivas att personer som inte räknar med att använda eller producera SCE- föreningens varor och tjänster får antas som investerande medlemmar (stödmedlemmar). I detta fall skall medlemskapet godkännas av föreningsstämman eller något annat organ som av föreningsstämman eller genom stadgarna fått befogenhet att göra detta. Medlemmar som är rättsliga enheter skall anses vara aktiva medlemmar genom att de representerar sina egna medlemmar förutsatt att de av deras medlemmar som är fysiska personer är aktiva medlemmar. Såvida inte annat föreskrivs i stadgarna, får medlemskap i en SCE-förening förvärvas av fysiska personer eller rättsliga enheter. 2. I stadgarna får andra villkor för medlemskap föreskrivas, särskilt

att en viss lägsta andel av kapitalet tecknas,

att vissa villkor rörande 

SCE-föreningens ändamål upp- fylls.

3.

Om det föreskrivs i stadgarna, får begäran om komplette- rande kapitaltillskott sändas till medlemmarna.

4.

Ett alfabetiskt register över alla medlemmar skall föras vid 

SCE-föreningens säte med uppgift om medlemmarnas adress, det antal andelar och, i förekommande fall, vilken kategori av andelar de innehar. Var och en som har ett direkt legitimt intresse får på begäran ta del av registret och få en kopia av hela eller delar av det, till en kostnad som inte får överstiga den administrativa kostnaden. 5. Alla transaktioner som medför en ändring i det sätt på vilket kapitalet tillskrivs eller fördelas, eller ökas eller minskas, skall införas i det medlemsregister som avses i punkt 4 senast en månad efter ändringen.

18.8.2003

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/9

6.

Transaktionerna enligt punkt 5 får inte verkan vare sig gentemot 

SCE-föreningen eller gentemot tredje man med ett direkt legitimt intresse förrän de har införts i det i punkt 4 avsedda registret.

7.

Ett skriftligt intyg om den införda ändringen skall på begäran utfärdas åt medlemmarna.

Artikel 15 Förlust av medlemskap 1. Medlemskapet skall upphöra

efter anmälan om utträde,

efter uteslutning av en medlem som allvarligt har åsidosatt sina skyldigheter, eller har handlat i strid med SCE- föreningens intressen,

om det medges i stadgarna, efter överlåtelse av samtliga innehavda andelar till en medlem eller till en fysisk person eller en rättslig enhet som har förvärvat medlemskap,

efter avveckling i fråga om en medlem som inte är en fysisk person,

vid konkurs,

vid dödsfall,

samt i övriga fall som föreskrivs i stadgarna eller i lagstiftningen om kooperativ i den medlemsstat där SCE- föreningen har sitt säte.

2. En minoritetsmedlem som vid föreningsstämman har motsatt sig en ändring av stadgarna, varigenom

i)

nya skyldigheter i fråga om inbetalningar eller andra insatser infördes eller

ii)

befintliga skyldigheter för medlemmarna utökades vä- sentligt eller

iii)

uppsägningstiden för utträde från 

SCE-föreningen för- längdes till mer än fem år, får anmäla sitt utträde inom två månader efter stämmans beslut. Medlemskapet skall upphöra vid utgången av det innevarande räkenskapsåret i de fall som anges i leden i och ii i första stycket och när den uppsägningstid upphör som gällde innan stadgarna ändrades enligt led iii. Ändringen av stadgarna får inte verkan för denna medlem. Utträdet skall ge rätt till inlösen av andelar enligt bestämmelserna i artikel 3.4 och artikel 16. 3. Ett beslut om att utesluta en medlem skall fattas av förvaltnings- eller ledningsorganet efter att medlemmen har beretts tillfälle att yttra sig. Beslutet får överklagas till förenings- stämman. Artikel 16 Medlemmarnas ekonomiska rättigheter vid utträde eller uteslutande 1. Utom vid överlåtelse av andelar och med förbehåll för bestämmelserna i artikel 3 skall förlust av medlemskap ge en medlem rätt till inlösen av sin andel av det tecknade kapitalet, med ett avdrag i proportion till eventuella förluster som påförts SCE-föreningens kapital.

2.

Det belopp som dras av enligt punkt 1 skall beräknas med hänsyn till balansräkningen för det räkenskapsår under vilket rätten till inlösen uppstod.

3.

I stadgarna skall det föreskrivas hur och på vilka villkor rätten till utträde får utövas och fastställas inom vilken tid inlösen av andelarna skall ske, vilken inte får överstiga tre år. I

vart fall är SCE-föreningen inte skyldig att lösa in andelarna förrän sex månader efter fastställandet av den balansräkning som upprättats efter det att medlemskapet upphört. 4. Punkterna 1, 2 och 3 skall även tillämpas vid inlösen av endast en del av en medlems andelar. KAPITEL II BILDANDE A v s n i t t 1 A l l m ä n n a b e s t ä m m e l s e r Artikel 17 Tillämplig lagstiftning vid bildandet 1. Om inte annat följer av denna förordning skall bildandet av en SCE-förening regleras av den lagstiftning som gäller för kooperativ i den medlemsstat dit SCE-föreningen förlägger sitt säte. 2. Registrering av en SCE-förening skall offentliggöras i enlighet med artikel 12. Artikel 18 Förvärv av status som juridisk person 1. En SCE-förening skall få status som juridisk person den dag då den registreras i den medlemsstat där den har sitt säte, i det register som den staten angivit i enlighet med artikel 11.1.

L 207/10

SV

Europeiska unionens officiella tidning

18.8.2003

2. Om handlingar har företagits i en SCE-förenings namn före dess registrering enligt artikel 11 och SCE-föreningen efter registreringen inte påtar sig de skyldigheter som härrör från dessa handlingar, skall de fysiska personer, bolag eller andra rättsliga enheter som företagit handlingarna vara solidariskt och obegränsat ansvariga för dessa, såvida inte annat överens- kommits. A v s n i t t 2 B i l d a n d e g e n o m f u s i o n Artikel 19 Förfaranden för bildande genom fusion En SCE-förening får bildas genom fusion i enlighet med

förfarandet för fusion genom förvärv, eller

förfarandet för fusion genom att en ny juridisk person bildas.

I fallet med fusion genom förvärv skall det förvärvande kooperativet anta formen SCE-förening när fusionen sker. I fallet med fusion genom att en ny juridisk person bildas skall denna anta formen SCE-förening.

Artikel 20 Tillämplig lagstiftning vid fusion Beträffande frågor som inte omfattas av detta avsnitt eller om en fråga endast delvis omfattas av detta beträffande sådana aspekter som inte omfattas av detta avsnitt skall varje kooperativ som deltar i bildandet av en SCE-förening genom fusion regleras av den medlemsstats lagstiftning om fusion av kooperativ av vilken SCE-föreningen omfattas och, om sådan lagstiftning saknas, av de bestämmelser som enligt den statens lagstiftning tillämpas på intern fusion av publika aktiebolag. Artikel 21 Skäl att motsätta sig en fusion Genom lagstiftningen i en medlemsstat får det föreskrivas att ett kooperativ som omfattas av lagstiftningen i den medlemsstaten inte får delta i bildandet av en SCE-förening genom fusion om en behörig myndighet i denna medlemsstat motsätter sig detta före utfärdandet av det intyg som avses i artikel 29.2. Ett sådant motsättande får grundas endast på hänsyn till allmänintresset. Överklagande till domstol skall vara möjligt. Artikel 22 Villkor för fusion 1. Lednings- eller förvaltningsorganet i de fusionerande kooperativen skall utarbeta ett fusionsförslag. Fusionsförslaget skall innehålla följande uppgifter:

a)

De fusionerande kooperativens firma och säte samt SCE- föreningens föreslagna firma och säte.

b)

Andelarnas utbytesförhållande för det tecknade kapitalet och storleken på en eventuell kontantbetalning. Om inga andelar finns, en exakt delning av tillgångarna och motsvarande värde i andelar.

c)

Villkoren för tilldelning av andelar i 

SCE-föreningen.

d)

Det datum från och med vilket innehav av andelar i SCE- föreningen ger innehavarna rätt till del av överskottet samt eventuella särskilda villkor rörande denna rätt.

e)

Det datum från och med vilket de fusionerande kooperati- vens transaktioner bokföringsmässigt skall behandlas som hörande till 

SCE-föreningen.

f)

De särskilda villkor eller förmåner som rör obligationer eller andra värdepapper än andelar som enligt artikel 66 inte berättigar till medlemskap.

g)

De rättigheter som 

SCE-föreningen tilldelar innehavare av andelar med speciella rättigheter och innehavare av andra värdepapper än andelar eller de åtgärder som föreslås beträffande dem.

h)

Formerna för skydd av borgenärer till de fusionerande kooperativen.

i)

De eventuella särskilda förmåner som beviljas de experter som granskar fusionsförslaget eller ledamöterna av för- 

valtnings-, lednings-, tillsyns- eller kontrollorganen i de fusionerande kooperativen.

j)

SCE-föreningens

 stadgar.

k)

Information om de förfaranden genom vilka ordningarna för arbetstagarinflytande skall fastställas i enlighet med direktiv 2003/72/EG.

2.

De fusionerande kooperativen får ta med ytterligare uppgifter i fusionsförslaget.

3.

Tillämplig lagstiftning för publika aktiebolag om fusions- förslag skall även gälla gränsöverskridande fusion av koopera-

tiv i syfte att bilda en SCE-förening.

18.8.2003

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/11

Artikel 23

Artikel 25

Förklaring och motivering till villkoren för fusion

Offentliggörande

Förvaltnings- eller ledningsorganet i vart och ett av de fusione- rande kooperativen skall upprätta en detaljerad skriftlig rap- port, där fusionsförslagets rättsliga och ekonomiska aspekter förklaras och motiveras, särskilt grunderna för andelarnas utbytesförhållande. Rapporten skall också innehålla uppgift om särskilda värderingsproblem, om sådana föreligger. Artikel 24 Offentliggörande 1. Tillämplig lagstiftning för publika aktiebolag om offent- liggörande av fusionsförslag skall även gälla vart och ett av de fusionerande kooperativen, med förbehåll för eventuella ytterligare krav som åläggs av den medlemsstat under vars lagstiftning det aktuella kooperativet faller. 2. Offentliggörandet av fusionsförslaget i den nationella tidningen skall emellertid i fråga om vart och ett av de fusionerande kooperativen innehålla följande uppgifter:

a)

Form, firma och säte för varje fusionerande kooperativ.

b)

Adressen till den plats eller det register där stadgarna och alla andra handlingar och uppgifter har ingivits för vart och ett av de fusionerande kooperativen samt registreringsnummer i det registret.

c)

En uppgift om hur det berörda kooperativets borgenärer skall förfara för att utöva sina rättigheter enligt artikel 28 samt den adress där fullständig information om detta förfarande kostnadsfritt kan erhållas.

d)

En uppgift om hur medlemmarna i det berörda kooperati- vet skall förfara för att utöva sina rättigheter enligt artikel 28 samt den adress där fullständig information om detta förfarande kostnadsfritt kan erhållas.

e)

SCE-föreningens

 planerade firma och säte.

f)

Bestämmelserna om den dag då fusionen enligt artikel 31 skall få verkan.

1. Varje delägare skall ha rätt att senast en månad före den föreningsstämma vid vilken frågan om fusionen skall avgöras, vid föreningens säte ta del av följande handlingar:

a)

Det i artikel 22 nämnda fusionsförslaget.

b)

Årsredovisning och förvaltningsberättelse för de fusione- rande kooperativens tre senaste räkenskapsår.

c)

En särskild redovisning utformad i enlighet med de bestämmelser som gäller för interna fusioner mellan publika aktiebolag, i den mån en sådan redovisning krävs enligt dessa bestämmelser.

d)

Experternas yttrande över värdet av de andelar som skall fördelas i utbyte mot tillgångarna i de fusionerande kooperativen eller andelarnas utbytesförhållande enligt artikel 26.

e)

Förvaltnings- eller ledningsorganets rapport enligt ar- tikel 23.

2. Varje medlem skall på begäran kostnadsfritt kunna erhålla en kopia av hela eller, om så önskas, delar av de handlingar som anges i punkt 1. Artikel 26 Rapport från oberoende experter 1. För vart och ett av de fusionerande kooperativen skall en eller flera oberoende experter, som utsetts av kooperativet i enlighet med bestämmelserna i artikel 4.6, granska fusionsför- slaget och upprätta en skriftlig rapport för medlemmarna.

2.

En gemensam rapport för alla fusionerande kooperativ får upprättas, om den lagstiftning i medlemsstaterna som kooperativen omfattas av medger detta.

3.

Tillämplig lagstiftning för fusion av publika aktiebolag om experters rättigheter och skyldigheter skall även gälla

fusion av kooperativ.

L 207/12

SV

Europeiska unionens officiella tidning

18.8.2003

Artikel 27 Godkännande av fusionsförslaget

1.

Föreningsstämman i vart och ett av de fusionerande kooperativen skall godkänna fusionsförslaget.

2.

Arbetstagarinflytande i 

SCE-föreningen skall fastställas i enlighet med direktiv 2003/72/EG. Föreningsstämman i vart och ett av de fusionerande kooperativen får förbehålla sig rätten att ställa som villkor för registrering av SCE-föreningen att den uttryckligen godkänner de ordningar som har beslutats på detta sätt. Artikel 28 Tillämplig lagstiftning vid bildande genom fusion 1. Lagstiftningen i den medlemsstat under vars lagstiftning vart och ett av de fusionerande kooperativen lyder skall, under beaktande av att fusionen är gränsöverskridande, tillämpas på samma sätt som vid en fusion mellan publika aktiebolag vad beträffar skyddet av följande personers intressen:

De fusionerande kooperativens borgenärer.

Innehavare av obligationer i de fusionerande koopera- tiven.

2. En medlemsstat får, vad beträffar fusionerande koopera- tiv som faller under dess lagstiftning, anta bestämmelser som är avsedda att ge lämpligt skydd för medlemmar som motsatt sig fusionen. Artikel 29 Granskning av fusionsförfarandet 1. Kontrollen av fusionens lagenlighet skall, beträffande den del av förfarandet som rör varje fusionerande kooperativ, ske i enlighet med den lagstiftning i den medlemsstat under vilken kooperativet lyder som gäller för fusion av kooperativ och, om sådana bestämmelser saknas, de regler som enligt den statens lagstiftning tillämpas på intern fusion av publika aktiebolag. 2. I varje berörd medlemsstat skall domstol, notarie eller annan behörig myndighet utfärda ett intyg genom vilket det bekräftas att alla handlingar och formaliteter inför fusionen har fullgjorts. 3. Om det i lagstiftningen i en medlemsstat under vars lagstiftning det fusionerande kooperativet lyder föreskrivs ett förfarande för kontroll och ändring av andelarnas utbytesför- hållande eller för kompensation av minoritetsmedlemmar utan att det hindrar fusionens registrering, skall dessa förfaranden gälla endast om övriga fusionerande kooperativ som är belägna i medlemsstater som inte ger utrymme för ett sådant förfarande, vid godkännandet av fusionsförslaget i enlighet med artikel 27.1 uttryckligen godtar möjligheten för det fusionerande kooperativets medlemmar att tillämpa detta förfarande. I sådana fall får domstolen, notarien eller annan behörig myndighet utfärda ett intyg enligt punkt 2 även om ett sådant förfarande har inletts. I intyget skall det dock anges att förfarandet är oavslutat. Beslutet som förfarandet leder fram till är bindande för det förvärvande kooperativet och alla dess medlemmar. Artikel 30 Kontroll av fusionens lagenlighet 1. Fusionens lagenlighet skall, beträffande den del av förfa- randet som rör genomförandet av fusionen och bildandet av en SCE-förening, kontrolleras av domstol, notarie eller annan behörig myndighet som i den medlemsstat där SCE-föreningen föreslås ha sitt säte kan kontrollera denna aspekt av lagenlighe- ten vid fusion mellan kooperativ och, om sådana bestämmelser saknas, av lagenligheten vid fusion mellan publika aktiebolag. 2. Varje fusionerande kooperativ skall därför överlämna det intyg som avses i artikel 29.2 till den behöriga myndigheten inom sex månader från och med intygets utfärdande samt en kopia av det av kooperativet godkända fusionsförslaget. 3. Den myndighet som avses i punkt 1 skall särskilt kontrollera att de fusionerande kooperativen har godkänt ett fusionsförslag med samma lydelse och att ordningar för arbetstagarinflytande har fastställts i enlighet med direktiv 2003/72/EG. 4. Nämnda myndighet skall vidare kontrollera att SCE- föreningen har bildats i överensstämmelse med de villkor som fastställs i lagstiftningen i den medlemsstat där den har sitt säte. Artikel 31 Registrering av fusion 1. En fusion och det samtidiga bildandet av en SCE-förening får verkan den dag då SCE-föreningen registreras i enlighet med artikel 11.1.

18.8.2003

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/13

2. SCE-föreningen får inte registreras förrän alla de formali- teter som avses i artiklarna 29 och 30 har fullgjorts. Artikel 32 Offentliggörande För varje fusionerande kooperativ skall genomförandet av fusionen offentliggöras enligt bestämmelserna i den berörda medlemsstats lagstiftning i enlighet med den lagstiftning som reglerar fusioner av publika aktiebolag. Artikel 33 Verkningar av en fusion 1. När en fusion genomförs enligt artikel 19 första stycket skall följande rättsverkningar inträda samtidigt:

a)

Samtliga tillgångar och skulder i ett förvärvat kooperativ överförs till den förvärvande juridiska personen.

b)

Medlemmarna i varje kooperativ som förvärvas blir medlemmar i den förvärvande juridiska personen.

c)

Det förvärvade kooperativet upphör att existera.

d)

Den förvärvande juridiska personen antar formen SCE- förening.

2. När en fusion genomförs enligt artikel 19 andra stycket skall följande rättsverkningar inträda samtidigt:

a)

De fusionerande kooperativens samtliga tillgångar och skulder överförs till 

SCE-föreningen.

b)

Medlemmarna i de fusionerande kooperativen blir med- lemmar i 

SCE-föreningen.

c)

De fusionerande kooperativen upphör att existera.

3. Om lagstiftningen i en medlemsstat vid fusion mellan kooperativ föreskriver att särskilda formaliteter skall uppfyllas för att de fusionerande kooperativens överföring av vissa tillgångar, rättigheter och skyldigheter skall få rättsverkan gentemot tredje man, skall dessa formaliteter tillämpas och fullgöras antingen av de fusionerande kooperativen eller av SCE-föreningen efter dess registrering. 4. De deltagande kooperativens rättigheter och skyldigheter i fråga om både individuella och kollektiva anställningsvillkor som härrör från nationell lagstiftning, praxis och enskilda anställningskontrakt eller anställningsförhållanden och som föreligger vid tidpunkten för registreringen, skall med anled- ning av registreringen överföras till SCE-föreningen.

Första stycket skall inte tillämpas i fråga om arbetstagarföreträ- dares rätt att delta i föreningsstämmor eller sektions- eller sektorsstämmor enligt artikel 59.4. 5. När fusionen har registrerats skall SCE-föreningen utan dröjsmål informera medlemmarna i det förvärvade kooperati- vet om att de har förts in i medlemsregistret och om hur många andelar de innehar. Artikel 34 Fusionens lagenlighet 1. När en SCE-förening har registrerats kan en fusion som skett i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.1 fjärde strecksatsen inte ogiltigförklaras. 2. Utebliven kontroll av fusionens lagenlighet enligt artik- larna 29 och 30 kan utgöra en av grunderna för att avveckla en SCE-förening i enlighet med bestämmelserna i artikel 74. A v s n i t t 3 O m b i l d n i n g a v b e f i n t l i g a k o o p e r a t i v t i l l S C E - f ö r e n i n g a r Artikel 35 Förfaranden vid bildande genom ombildning

1.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11 får ombildning av ett kooperativ till en 

SCE-förening inte innebära att kooperativet avvecklas eller att en ny juridisk person bildas.

2.

Föreningens säte får inte flyttas från en medlemsstat till en annan enligt artikel 7 i samband med att ombildningen sker.

3.

Det berörda kooperativets förvaltnings- eller ledningsor- gan skall upprätta ett förslag till ombildning och en rapport, där ombildningens juridiska och ekonomiska aspekter samt dess konsekvenser för sysselsättningen förklaras och motiveras

och där det anges vilka verkningar antagandet av formen SCE- förening får för medlemmarna och arbetstagarna. 4. Förslaget till ombildning skall offentliggöras på det sätt som föreskrivs i varje medlemsstats lagstiftning senast en månad före den föreningsstämma som sammankallas för att besluta om ombildningen.

L 207/14

SV

Europeiska unionens officiella tidning

18.8.2003

5. Före den föreningsstämma som anges i punkt 6 skall en eller flera oberoende experter som, enligt nationella bestäm- melser, utsetts eller godkänts av en rättslig eller administrativ myndighet i den medlemsstat under vars lagstiftning kooperati- vet under ombildning till en SCE-förening lyder, intyga att reglerna i artikel 22.1 b följs i tillämpliga delar.

6.

Föreningsstämman i det berörda kooperativet skall god- känna förslaget till ombildning samt 

SCE-föreningens stadgar.

7.

Medlemsstaterna får göra ombildningen avhängig av kvalificerad röstmajoritet eller enhällighet i kontrollorganet i

det kooperativ som är under ombildning och där arbetstagarin- flytandet organiseras. 8. Rättigheterna och skyldigheterna för kooperativet under ombildning i fråga om både individuella och kollektiva anställ- ningsvillkor som härrör från nationell lagstiftning, praxis och enskilda anställningskontrakt eller anställningsförhållanden och som föreligger vid tidpunkten för registreringen, skall med anledning av registreringen överföras till SCE-föreningen.

KAPITEL III

SCE-FÖRENINGENS SAMMANSÄTTNING Artikel 36 Organens sammansättning En SCE-förening skall enligt bestämmelserna i denna förord- ning innefatta

a)

en föreningsstämma, och

b)

antingen ett tillsynsorgan och ett ledningsorgan (dualis- tiskt system) eller ett förvaltningsorgan (monistiskt sy- stem), beroende på vilket alternativ som fastställs i stadgarna.

A v s n i t t 1 D u a l i s t i s k t s y s t e m Artikel 37 Ledningsorganets uppgifter och utnämning av dess leda- möter 1. Ledningsorganet skall ansvara för SCE-föreningens led- ning och skall företräda den i kontakter gentemot tredje man och i rättsliga förfaranden. En medlemsstat får föreskriva att en verkställande direktör skall ansvara för den löpande förvaltningen på samma villkor som gäller för kooperativ med säte på denna medlemsstats territorium. 2. Ledamoten eller ledamöterna i ledningsorganet skall utnämnas och entledigas av tillsynsorganet. En medlemsstat får emellertid kräva eller ge möjlighet att i stadgarna föreskriva, att ledamoten eller ledamöterna i ledningsorganet skall utnämnas och entledigas av förenings- stämman på samma sätt som sker i de kooperativ som har sitt säte inom dess territorium. 3. Ingen får samtidigt vara ledamot i en SCE-förenings ledningsorgan och dess tillsynsorgan. Dock får tillsynsorganet i händelse av vakans utse någon av sina ledamöter till ledamot i ledningsorganet. Under denna period skall dennes uppdrag som ledamot i tillsynsorganet upphävas. En medlemsstat får föreskriva att denna period skall vara tidsbegränsad. 4. Antalet ledamöter i ledningsorganet eller reglerna för hur detta antal skall bestämmas skall fastställas i SCE-föreningens stadgar. Dock kan ett lägsta och/eller högsta antal fastställas av en medlemsstat. 5. En medlemsstat som saknar bestämmelser om ett dualis- tiskt system för kooperativ med säte inom dess territorium får vidta lämpliga åtgärder rörande SCE-föreningar.

Artikel 38 Ordförandeskap och sammankallande av ledningsorganet

1.

Ledningsorganet skall utse en ordförande bland sina ledamöter, i enlighet med stadgarna.

2.

Ordföranden skall sammankalla ledningsorganet enligt föreskrifterna i stadgarna, antingen på eget initiativ eller på begäran av en ledamot. I varje sådan begäran skall skälen för

sammankallandet anges. Om en begäran inte leder till åtgärd inom femton dagar, får ledningsorganet sammankallas av den eller de medlemmar som begärt det. Artikel 39 Tillsynsorganets uppgifter och utseende av dess leda- möter 1. Tillsynsorganet skall kontrollera hur ledningsorganet genomför sina uppgifter. Det får inte självt ha några befogenhe- ter att leda SCE-föreningen. Tillsynsorganet har inte rätt att företräda SCE-föreningen gentemot tredje man. Det skall företräda SCE-föreningen gentemot ledningsorganet eller dess ledamöter i händelse av tvist eller vid ingående av avtal.

18.8.2003

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/15

2. Ledamöterna i tillsynsorganet skall utses och entledigas av föreningsstämman. Dock får ledamöterna i det första tillsynsorganet utses i stadgarna. Denna bestämmelse gäller utan att det påverkar tillämpningen av någon sådan ordning för arbetstagarnas medverkan som fastställs i enlighet med direktiv 2003/72/EG.

3.

Högst en fjärdedel av befattningarna som ledamöter av tillsynsorganet får innehas av stödmedlemmar.

4.

Stadgarna skall innehålla en bestämmelse om antalet ledamöter i tillsynsorganet eller regler för hur detta antal skall fastställas. En medlemsstat får dock föreskriva hur många

ledamöter eller vilken sammansättning tillsynsorganet skall ha för SCE-föreningar som har sitt säte på dess territorium eller hur många dessa minst och/eller högst får vara. Artikel 40 Rätt till information 1. Ledningsorganet skall minst var tredje månad informera tillsynsorganet om SCE-föreningens ekonomiska ställning och dess förutsebara framtida utveckling, varvid hänsyn skall tas till sådan information om företag kontrollerade av SCE- föreningen som kan ha en avgörande inverkan på dess ekonomiska ställning.

2.

Utöver den regelbundna informationen enligt punkt 1 skall ledningsorganet utan dröjsmål underrätta tillsynsorganet om alla händelser som kan tänkas påverka 

SCE-föreningen väsentligt.

3.

Tillsynsorganet får från ledningsorganet begära in all den information som krävs för att det skall kunna utöva sin

kontroll enligt artikel 39.1. En medlemsstat får föreskriva att även varje ledamot av tillsynsorganet skall ha denna möjlighet.

4.

Tillsynsorganet får utföra eller låta utföra de undersök- ningar som krävs för att det skall kunna fullgöra sitt uppdrag.

5.

Varje ledamot av tillsynsorganet skall ha rätt att ta del av all information som tillställs detta organ.

Artikel 41 Ordförandeskap och sammankallande av tillsynsorganet 1. Tillsynsorganet skall välja en ordförande bland sina ledamöter. Om hälften av ledamöterna har utsetts av arbetsta- garna, får endast en ledamot utsedd av föreningsstämman väljas till ordförande. 2. Ordföranden skall sammankalla tillsynsorganet enligt föreskrifterna i stadgarna, antingen på eget initiativ eller på begäran av minst en tredjedel av tillsynsorganets ledamöter eller på begäran av ledningsorganet. I begäran skall skälen för sammankallandet anges. Om en begäran inte leder till åtgärd inom femton dagar, får tillsynsorganet sammankallas av dem som begärt det. A v s n i t t 2 M o n i s t i s k t s y s t e m Artikel 42 Förvaltningsorganets uppgifter och utnämning av dess ledamöter 1. Förvaltningsorganet skall leda SCE-föreningen och skall företräda den gentemot tredje man och i rättsliga förfaranden. En medlemsstat får föreskriva att en verkställande direktör skall ansvara för den löpande förvaltningen på samma villkor som gäller för kooperativ med säte på denna medlemsstats territorium. 2. Antalet ledamöter i förvaltningsorganet eller reglerna för hur detta antal skall bestämmas skall fastställas i SCE- föreningens stadgar. Dock får en medlemsstat fastställa ett lägsta och, i förekommande fall, högsta antal ledamöter. Högst en fjärdedel av befattningarna som ledamöter i förvaltningsor- ganet får innehas av stödmedlemmar. Förvaltningsorganet skall dock bestå av minst tre ledamöter, om arbetstagarnas medverkan regleras i enlighet med direktiv 2003/72/EG. 3. Ledamöterna i förvaltningsorganet och, om detta före- skrivs i stadgarna, deras suppleanter skall utses av förenings- stämman. Dock får ledamöterna av det första förvaltningsorga- net utses i stadgarna. Dessa bestämmelser gäller utan att det påverkar tillämpningen av någon sådan ordning för arbetstagarnas medverkan som fastställs i enlighet med direktiv 2003/72/EG. 4. Om det inte finns någon bestämmelse om ett monistiskt system beträffande kooperativ med säte inom en medlemsstats territorium, får denna medlemsstat anta lämpliga bestämmel- ser beträffande SCE-föreningar.

Artikel 43 Mötesfrekvens och rätt till information 1. Förvaltningsorganet skall sammanträda minst var tredje månad, med ett intervall som fastställs i stadgarna, för att diskutera SCE-föreningens ekonomiska ställning och dess förutsebara framtida utveckling, varvid hänsyn när så är lämpligt skall tas till sådan information om företag kontrollera- de av SCE-föreningen som kan ha avgörande inverkan på dess ekonomiska ställning.

L 207/16

SV

Europeiska unionens officiella tidning

18.8.2003

2. Varje ledamot av förvaltningsorganet skall ha rätt att ta del av alla rapporter, dokument och upplysningar som tillställs detta organ. Artikel 44 Ordförandeskap och sammankallande av förvaltnings- organet 1. Förvaltningsorganet skall välja en ordförande bland sina ledamöter. Om hälften av ledamöterna har utsetts av arbetstagarna, får endast en ledamot utsedd av föreningsstäm- man väljas till ordförande. 2. Ordföranden skall sammankalla förvaltningsorganet en- ligt föreskrifterna i stadgarna, antingen på eget initiativ eller på begäran av minst en tredjedel av dess ledamöter. I begäran skall skälen för sammankallandet anges. Om begäran inte leder till åtgärd inom femton dagar, får förvaltningsorganet sammankallas av dem som begärt det.

A v s n i t t 3

G e m e n s a m m a r e g l e r f ö r

d e t m o n i s t i s k a

o c h d e t d u a l i s t i s k a s y s t e m e t Artikel 45 Mandattid 1. Ledamöterna i SCE-föreningsorganen skall utses för den period som fastställs i stadgarna, och denna får inte vara längre än sex år. 2. Såvida inte stadgarna innehåller några inskränkningar får ledamöterna omväljas en eller flera gånger för den period som fastställts enligt punkt 1. Artikel 46 Bestämmelser om valbarhet 1. Det får i en SCE-förenings stadgar föreskrivas att ett bolag i den mening som avses i artikel 48 i fördraget skall ha rätt att vara ledamot i ett organ, såvida inte annat stadgas i den på kooperativ tillämpliga lagen i den medlemsstat där SCE- föreningen har sitt säte. Bolaget skall för utövandet av sina befogenheter i det berörda organet utse en fysisk person till sin företrädare. Företrädaren skall vara underkastad samma villkor och skyldigheter som om han personligen vore ledamot av organet. 2. Till ledamöter i ett visst organ i en SCE-förening eller till företrädare för en ledamot enligt punkt 1 får inte väljas personer som

enligt lagen i den medlemsstat där 

SCE-föreningen har sitt säte inte får ingå i motsvarande organ i ett kooperativ som faller under denna stats lagstiftning, eller

på grund av ett rättsligt eller administrativt avgörande meddelat i en medlemsstat inte får ingå i motsvarande organ i ett kooperativ som faller under lagstiftningen i en medlemsstat.

3. Det får i en SCE-förenings stadgar, i enlighet med vad som föreskrivs för kooperativ i medlemsstatens lagstiftning, fastställas särskilda villkor för valbarhet beträffande de ledamö- ter som företräder ledningsorganet. Artikel 47 Befogenhet att företräda och en SCE-förenings ansvarighet 1. Om två eller flera ledamöter ges befogenhet att företräda en SCE-förening gentemot tredje man enligt artiklarna 37.1 och 42.1, skall dessa ledamöter utöva denna befogenhet kollektivt, såvida inte lagstiftningen i den stat där SCE- föreningen har sitt säte medger att annat föreskrivs i stadgarna, och i så fall kan denna bestämmelse göras gällande mot tredje man när den offentliggörs enligt artikel 11.5 och artikel 12. 2. En SCE-förening skall förpliktigas gentemot tredje man genom de handlingar som företas av dess organ, även om dessa handlingar inte faller inom ramen för ändamålet med SCE-föreningens verksamhet, såvida inte dessa handlingar överskrider de befogenheter som lagstiftningen i den medlems- stat där SCE-föreningen har sitt säte ger dessa organ eller medger att organen ges. Dock får medlemsstaterna föreskriva att SCE-föreningen inte skall förpliktigas, om dessa handlingar går utöver ändamålet med föreningens verksamhet, om den kan påvisa att tredje man visste att handlingen gick utöver detta ändamål eller med hänsyn till omständigheterna inte kunde vara ovetande om det. Offentliggörande av stadgarna skall i sig inte anses vara tillräckligt bevis för detta.

3.

Sådana begränsningar i 

SCE-föreningsorganens befogen- heter som härrör från stadgarna eller ett beslut av de behöriga organen kan aldrig göras gällande mot tredje man även om de har offentliggjorts.

4.

En medlemsstat får föreskriva att det i stadgarna kan medges att befogenhet att företräda 

SCE-föreningen får ges en person ensam eller flera personer i förening. I lagstiftningen får det föreskrivas att denna bestämmelse i stadgarna skall kunna göras gällande mot tredje man, under förutsättning att den gäller den allmänna befogenheten att företräda föreningen. I vad mån en sådan bestämmelse kan göras gällande mot tredje man skall regleras av bestämmelserna i artikel 12.

18.8.2003

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/17

Artikel 48 Åtgärder för vilka tillstånd krävs 1. En SCE-förenings stadgar skall innehålla en förteckning över de kategorier av transaktioner för vilka det krävs

i det dualistiska systemet, att ledningsorganet inhämtar tillsynsorganets eller föreningsstämmans medgivande,

i det monistiska systemet, ett uttryckligt beslut av förvalt- ningsorganet eller medgivande från föreningsstämman.

2.

Punkt 1 skall tillämpas utan att det påverkar tillämp- ningen av artikel 47.

3.

En medlemsstat får dock bestämma vilka kategorier av transaktioner samt vilket tillståndsgivande organ som under alla omständigheter skall finnas upptagna i stadgarna för SCE-

föreningar med säte på dess territorium och/eller föreskriva att, i det dualistiska systemet, tillsynsorganet självt får besluta för vilka kategorier av transaktioner dess medgivande skall inhämtas. Artikel 49 Sekretess Ledamöterna i ett SCE-föreningsorgan får inte, ens efter avslutat uppdrag, lämna någon information som de innehar om SCE-föreningen och vars röjande skulle kunna skada kooperativets eller dess medlemmars intressen, med undantag av de fall där ett sådant röjande krävs eller medges i bestämmel- serna i den nationella lagstiftning som tillämpas på kooperativ eller bolag eller ligger i allmänintresset. Artikel 50 Organens beslut 1. Såvida inte annat föreskrivs i denna förordning eller i stadgarna skall de interna reglerna beträffande SCE-förenings- organens beslutförhet och beslutsfattande vara följande:

a)

Beslutförhet: minst hälften av de röstberättigade ledamö- terna skall vara närvarande eller företrädda.

b)

Beslutsfattande: beslut skall fattas med en majoritet av de närvarande eller företrädda röstberättigade ledamöternas röster.

Frånvarande ledamöter får delta i besluten genom att ge fullmakt åt en annan ledamot av organet eller de suppleanter som valdes samtidigt att företräda dem. 2. Om stadgarna inte innehåller någon bestämmelse därom, skall varje organs ordförande ha utslagsröst vid lika röstetal. Dock får stadgarna inte innehålla någon bestämmelse i strid härmed om hälften av tillsynsorganets ledamöter företräder arbetstagarna. 3. Om arbetstagarmedverkan föreskrivs i enlighet med direktiv 2003/72/EG får en medlemsstat föreskriva att tillsyns- organets beslutförhet och beslutsfattande, med undantag från punkterna 1 och 2, skall regleras av de föreskrifter som under samma förhållanden gäller för kooperativ som omfattas av den aktuella medlemsstatens lagstiftning. Artikel 51 Skadeståndsansvar Ledamöterna i lednings-, tillsyns- och förvaltningsorgan skall, i enlighet med de bestämmelser som gäller för kooperativ i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte, vara ansvari- ga för förlust eller skada som tillfogas SCE-föreningen till följd av att de har åsidosatt sina skyldigheter enligt lagen eller stadgarna eller andra skyldigheter som är förenade med deras uppdrag. A v s n i t t 4 F ö r e n i n g s s t ä m m a Artikel 52 Behörighet Föreningsstämman skall besluta i frågor som specifikt ankom- mer på den enligt

a)

denna förordning, eller

b)

lagstiftningen i den medlemsstat där 

SCE-föreningen har sitt säte, antagen med tillämpning av direktiv 2003/72/ EG. Vidare skall föreningsstämman besluta i de frågor för vilka föreningsstämman i ett kooperativ som omfattas av lagstift- ningen i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte är behörig, antingen enligt denna medlemsstats lagstiftning eller SCE-föreningens stadgar i enlighet med den lagstiftningen. Artikel 53 Genomförandet av föreningsstämmor Utan att det påverkar tillämpningen av reglerna i detta avsnitt, skall planeringen och genomförandet av föreningsstämman samt röstningsförfarandena regleras av lagstiftningen avseende kooperativ i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte.

L 207/18

SV

Europeiska unionens officiella tidning

18.8.2003

Artikel 54 Föreningsstämmor 1. En SCE-förening skall hålla föreningsstämma minst en gång per kalenderår inom sex månader efter räkenskapsårets utgång, såvida inte lagstiftningen i den medlemsstat där SCE- föreningen har sitt säte föreskriver tätare sammanträden för kooperativ med samma typ av verksamhet som SCE- föreningen. Dock får en medlemsstat föreskriva att den första föreningsstämman skall äga rum inom arton månader efter en SCE-förenings bildande. 2. Föreningsstämman kan sammankallas när som helst av lednings- eller förvaltningsorganet, tillsynsorganet eller av annat organ eller behörig myndighet i enlighet med den nationella lagstiftningen för kooperativ i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte. Ledningsorganet är skyldigt att sammankalla en föreningsstämma på begäran av tillsynsor- ganet. 3. Dagordningen för den föreningsstämma som hålls efter räkenskapsårets utgång skall åtminstone omfatta godkännande av årsräkenskaperna samt fördelningen av vinsterna. 4. Föreningsstämman får vid ett möte besluta att en ny stämma skall sammankallas vid ett datum och med en dagordning som stämman själv fastställer. Artikel 55 Sammankallande på begäran av en minoritet av medlem- marna Medlemmar i en SCE-förening som tillsammans är fler än 5 000 eller förfogar över minst 10 % av det totala antalet röster, får begära att SCE-föreningen skall sammankalla en föreningsstämma och själv fastställa en dagordning. En lägre andel får fastställas i stadgarna. Artikel 56 Kallelse till föreningsstämma 1. En föreningsstämma skall sammankallas genom skriftlig kallelse i någon form till samtliga personer som har rätt att delta i föreningsstämman i enlighet med artikel 58.1 och 58.2 och föreskrifterna i stadgarna. Kallelsen får ske genom offentliggörande i SCE-föreningens officiella interna publika- tion. 2. Kallelsen till föreningsstämma skall åtminstone innehålla följande uppgifter:

SCE-föreningens

 firma och säte.

Plats, datum och tid för stämman.

I förekommande fall, föreningsstämmans art.

Dagordningen, med uppgift om de frågor som skall behandlas och förslag till beslut.

3. Minst trettio dagar skall förflyta mellan tidpunkten för avsändandet av den kallelse som avses i punkt 1 och tidpunkten för föreningsstämmans öppnande. I brådskande fall får denna period dock förkortas till femton dagar. Vid tillämpning av artikel 61.4, om villkor för beslutförhet, får perioden förkortas mellan sammankallandet av ett första och ett andra möte där samma dagordning skall behandlas, i enlighet med lagstiftning- en i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte. Artikel 57 Tillägg till dagordningen Medlemmar i en SCE-förening som tillsammans är fler än 5 000 eller förfogar över minst 10 % av det totala antalet röster, får begära att en eller flera ytterligare punkter tas upp på dagordningen vid en föreningsstämma. En lägre andel får fastställas i stadgarna. Artikel 58 Deltagande och ombud

1.

Varje medlem skall ha rätt att yttra sig och rösta vid föreningsstämman om de punkter som finns på dagordningen.

2.

Medlemmarna i en 

SCE-förenings organ och innehavare av andra värdepapper än andelar och obligationer enligt artikel 64 samt, om stadgarna tillåter det, andra personer med behörighet enligt lagstiftningen i den stat där SCE-föreningen

har sitt säte får delta i stämman utan rösträtt. 3. De personer som har rösträtt får utse ombud som skall företräda dem vid föreningsstämman i enlighet med de förfaranden som anges i stadgarna. Det högsta antal personer som ett ombud får företräda skall fastställas i stadgarna. 4. Stadgarna får tillåta poströstning eller elektronisk om- röstning och skall då fastställa de nödvändiga förfarandena. Artikel 59 Rösträtt 1. Varje medlem i en SCE-förening skall ha en röst, oavsett hur många andelar han eller hon innehar.

18.8.2003

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/19

2. Om det är tillåtet enligt lagstiftningen i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte får stadgarna tilldela en medlem ett antal röster i förhållande till medlemmens deltagan- de i kooperativets verksamhet på annat sätt än genom insats av kapital. Denna tilldelning får inte överstiga vare sig fem röster per medlem eller 30 % av det totala antalet röster. Om det är tillåtet enligt lagstiftningen i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte får stadgarna för SCE-föreningar som deltar i finansiell verksamhet eller försäkringsverksamhet föreskriva ett antal röster i förhållande till medlemmarnas deltagande i kooperativets verksamhet, även genom insats av kapital i SCE-föreningen. Denna tilldelning får inte överstiga vare sig fem röster per medlem eller 20 % av det totala antalet röster. Om det är tillåtet enligt lagstiftningen i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte får stadgarna för SCE-föreningar vars medlemsmajoritet är kooperativ föreskriva att antalet röster fastställs i förhållande till medlemmarnas deltagande i kooperativets verksamhet, även genom insats av kapital i SCE- föreningen, och/eller till antalet medlemmar i varje ingående enhet. 3. När det gäller den rösträtt som stadgarna kan tilldela stödmedlemmar (investerande medlemmar), skall en SCE- förening omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där den har sitt säte. Dock får stödmedlemmar (investerande medlemmar) inte tillsammans ha mer än 25 % av det totala antalet röster. 4. Vid ikraftträdandet av denna förordning får stadgarna, om detta är tillåtet enligt lagstiftningen i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte, föreskriva deltagande av företrädare för arbetstagarna i föreningsstämmorna eller i sektions- eller sektorsstämmorna, under förutsättning att före- trädarna för arbetstagarna tillsammans inte har mer än 15 % av det totala antalet röster. Denna rättighet skall upphöra att gälla så snart SCE-föreningens säte flyttas till en medlemsstat där lagstiftningen inte tillåter sådant deltagande. Artikel 60 Rätt till information 1. Varje medlem som begär det vid en föreningsstämma skall ha rätt att få information av lednings- eller förvaltningsor- ganet om SCE-föreningens affärer som berör punkter om vilka stämman får fatta ett beslut enligt artikel 61.1. Så långt möjligt skall informationen lämnas vid föreningsstämman i fråga. 2. Lednings- eller förvaltningsorganet får vägra att tillhanda- hålla denna information endast om

den sannolikt allvarligt skulle skada 

SCE-föreningen,

yppandet skulle vara oförenligt med lagstadgade sekre- tessbestämmelser.

3.

En medlem som förvägrats information får kräva att begäran och skälet till att information har förvägrats tas till föreningsstämmans protokoll.

4.

Under de tio dagar som föregår den föreningsstämma där beslut skall fattas om räkenskapsårets avslutning skall medlemmarna ha tillgång till balansräkningen, resultaträkning- en och anmärkningarna till den, förvaltningsrapporten, upprät-

tandet av årsbokslut av den ansvariga personen och, när det rör ett moderföretag i den mening som avses i direktiv 83/ 349/EEG, sammanställd redovisning. Artikel 61 Beslut 1. Föreningsstämman får fatta beslut om punkter på dag- ordningen. Föreningsstämman får också överväga och fatta beslut i frågor som tagits upp på dagordningen av en minoritet av medlemmarna i enlighet med artikel 57. 2. Föreningsstämman skall fatta sina beslut med en majori- tet av de närvarande eller företrädda medlemmarnas giltigt avgivna röster. 3. De villkor för beslutförhet och majoritet som skall gälla för föreningsstämmor skall fastställas i stadgarna. När en SCE-förening enligt stadgarna får anta investerande medlemmar (stödmedlemmar) eller tilldela röster i förhållande till kapitalinsats i SCE-föreningar som deltar i finansiell verk- samhet eller försäkringsverksamhet skall det i stadgarna också finnas särskilda villkor för beslutförhet i förhållande till andra medlemmar än investerande medlemmar (stödmedlemmar) eller medlemmar som har röster i förhållande till kapitalinsats i SCE-föreningar som deltar i finansiell verksamhet eller försäkringsverksamhet. Medlemsstaterna skall ha rätt att fast- ställa miniminivån för sådana särskilda beslutförhetsvillkor för de SCE-föreningar som har sitt säte inom deras territorium. 4. En föreningsstämma får besluta om ändring av stadgarna efter en första kallelse endast om de närvarande eller företrädda medlemmarna utgör minst hälften av det totala medlemsanta- let den dag föreningsstämman sammankallas, och efter andra kallelsen med samma dagordning utan att beslutförhet krävs.

L 207/20

SV

Europeiska unionens officiella tidning

18.8.2003

I de fall som avses i första stycket skall minst två tredjedelar av de giltigt avgivna rösterna vara ja-röster, utom när tillämplig lagstiftning för kooperativ i den medlemsstat där SCE-förening- en har sitt säte kräver större majoritet. Artikel 62 Protokoll 1. Protokoll skall föras vid varje föreningsstämma. Proto- kollet skall innehålla minst följande uppgifter:

Plats och datum för stämman.

Fattade beslut.

Resultatet av omröstningarna.

2.

Till protokollet skall fogas närvarolistan, de dokument som rör kallelse till föreningsstämman och de redogörelser för punkterna på dagordningen som lämnas till medlemmarna.

3.

Protokollet och bifogade dokument skall sparas i minst fem år. Varje medlem skall på begäran och mot erläggande av

administrativa kostnader kunna få en kopia av protokollet och bifogade dokument. 4. Protokollet skall undertecknas av föreningsstämmans ordförande. Artikel 63 Sektors- eller sektionsstämmor 1. Om en SCE-förening bedriver olika typer av verksamhet eller verksamhet i fler än en territoriell enhet eller om den har flera driftsenheter eller över 500 medlemmar, får dess stadgar föreskriva att det kan hållas sektors- eller sektionsstämmor, om detta är tillåtet enligt den berörda medlemsstatens lagstiftning. Stadgarna skall fastställa uppdelningen i sektorer eller sektioner och antalet delegater i dessa. 2. Vid sektors- eller sektionsstämmorna skall det utses delegater för högst fyra år, såvida upphävande i förtid inte sker. De utsedda delegaterna skall utgöra föreningsstämman för SCE-föreningen och skall där företräda sina sektorer eller sektioner till vilka de skall meddela resultaten av förenings- stämman. Bestämmelserna i avsnitt 4 i kapitel III skall tillämpas på genomförandet av sektors- och sektionsstämmorna. KAPITEL IV EMISSION AV ANDELAR MED SÄRSKILD FÖRMÅN Artikel 64 Andra värdepapper än andelar och obligationer med särskilda förmåner 1. En SCE-förenings stadgar får innehålla föreskrifter om emission av obligationer eller andra värdepapper än andelar vilkas innehavare inte har rösträtt. Dessa kan tecknas av såväl medlemmar som stödmedlemmar. Förvärvet ger inte något medlemskap. Stadgarna skall även fastställa hur inlösen skall ske.

2.

Innehavare av de värdepapper som avses i punkt 1 kan få särskilda förmåner i enlighet med stadgarna eller på de villkor som fastställs vid emissionen av dessa värdepapper.

3.

Det totala nominella värdet av innehavet av de värdepap- per som avses i punkt 1 får inte överstiga det belopp som fastställs i stadgarna.

4.

Utan att det påverkar rätten att delta i föreningsstämman i enlighet med artikel 58.2, får det i stadgarna föreskrivas

särskilda stämmor för innehavare av de värdepapper som avses i punkt 1. Innan föreningsstämman fattar ett beslut som berör sådana innehavares rättigheter och intressen, får en särskild stämma avge ett yttrande, som skall meddelas föreningsstäm- man av de företrädare som utses vid den särskilda stämman. Det yttrande som avses i första stycket skall tas till förenings- stämmans protokoll. KAPITEL V FÖRDELNING AV VINSTER Artikel 65 Lagstadgad reserv

1.

Utan att det påverkar tvingande bestämmelser i nationell lagstiftning skall stadgarna fastställa regler för fördelningen av överskott för varje räkenskapsår.

2.

I händelse av ett sådant överskott skall stadgarna föreskri- va att det upprättas en lagstadgad reserv som finansieras med

överskottet innan någon annan fördelning görs.

18.8.2003

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/21

Så länge reserven inte motsvarar det kapital som avses i artikel 3.2, skall det belopp som avsätts till reserven utgöra minst 15 % av överskottet för räkenskapsåret efter avdrag för överföring av eventuella förluster. 3. Medlemmar som lämnar en SCE-förening skall inte kunna göra anspråk på belopp som i enlighet med detta avsatts för reserven. Artikel 66 Utdelning Stadgarna får föreskriva utdelning till medlemmarna i propor- tion till deras transaktioner med SCE-föreningen eller deras insatser i SCE-föreningen.

Artikel 67 Fördelning av disponibelt överskott 1. Det överskott som återstår efter avsättningen av ett belopp till den lagstadgade reserven, eventuell utdelning samt överföring av förluster skall, ökade med eventuella överförda överskott från föregående räkenskapsår och belopp som tagits ur reserven, utgöra de vinstmedel som är disponibla för fördelning. 2. Den föreningsstämma som fattar beslut om redovisning- en för räkenskapsåret får dela ut överskottet i den ordning och de proportioner som fastställs i stadgarna, och i synnerhet

föra över dem till nästa räkenskapsår,

avsätta dem till en lagstadgad eller stadgeenlig reservfond,

ge avkastning på inbetalt kapital och kvasikapital, varvid utbetalningen kan göras i kontanter eller andelar.

3.

Fördelning kan även förbjudas i stadgarna.

AVDELNING VI ÅRSREDOVISNING OCH KONCERNREDOVISNING Artikel 68 Upprättande av årsredovisning och koncernredovisning 1. När det gäller upprättandet av årsredovisning och even- tuell sammanställd redovisning, inbegripet den årsrapport som skall åtfölja redovisningen samt revision och offentliggörande, skall en SCE-förening följa de rättsliga bestämmelserna i den medlemsstat där den har sitt säte i enlighet med direktiven 78/ 660/EEG and 83/349/EEG. Medlemsstaterna får dock fastställa ändringar av de nationella genomförandebestämmelserna för de direktiven för att ta hänsyn till kooperativens särdrag. 2. Om en SCE-förening enligt lagstiftningen i den medlems- stat där SCE-föreningen har sitt säte inte är skyldig att offentliggöra sina räkenskaper enligt bestämmelserna i artikel 3 i direktiv 68/151/EEG, skall dock SCE-föreningen vid sitt säte ställa åtminstone sina handlingar när det gäller årsredovisning- en till allmänhetens förfogande. En kopia av dessa handlingar skall tillhandahållas på begäran. Avgiften för denna kopia får inte överstiga de administrativa kostnaderna. 3. En SCE-förening skall upprätta sin årsredovisning och eventuell koncernredovisning i den nationella valutan. En SCE- förening vars säte är utanför euroområdet får även upprätta sin årsredovisning och, i förekommande fall, sin koncernredo- visning, i euro. I så fall skall kursen för omräkning i euro av de poster som ursprungligen uttryckts i en annan valuta anges i noter till redovisningen. Artikel 69 Redovisning i SCE-föreningar som bedriver kredit- eller finansverksamhet 1. En SCE-förening som är ett kredit- eller finansinstitut skall i fråga om upprättande av årsredovisning och, i förekom- mande fall, koncernredovisning, inbegripet den åtföljande årsberättelsen samt revision och offentliggörande av dessa redovisningar, vara underkastade de regler som föreskrivs i den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där SCE- föreningen har sitt säte i enlighet med direktiven om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut. 2. En SCE-förening som är ett försäkringsföretag skall i fråga om upprättande av årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning, inbegripet den åtföljande årsberättel- sen, samt revision och offentliggörande av dessa redovisningar, vara underkastade de regler som föreskrivs i den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte i enlighet med direktiv. Artikel 70 Revision Den stadgeenliga revisionen av en SCE-förenings årsredovis- ning och, i förekommande fall, koncernredovisning skall utföras av en eller flera auktoriserade personer i den medlems- stat där SCE-föreningen har sitt säte i enlighet med de åtgärder som vidtagits i den staten enligt direktiven 84/253/EEG och 89/48/EEG.

L 207/22

SV

Europeiska unionens officiella tidning

18.8.2003

Artikel 71 Revisionssystem Om lagstiftningen i en medlemsstat föreskriver att alla, eller en viss typ av, kooperativ som omfattas av den statens lagstiftning skall anlita ett externt organ med laglig behörighet och underkastas ett särskilt revisionssystem som handhas av detta organ, skall bestämmelserna automatiskt gälla för en SCE- förening vars säte är beläget i den medlemsstaten, under förutsättning att organet uppfyller kraven i direktiv 84/253/ EEG. AVDELNING VII AVVECKLING, LIKVIDATION, INSOLVENS OCH BETAL- NINGSINSTÄLLELSE Artikel 72 Avveckling, insolvens och liknande förfaranden Vad beträffar avveckling, likvidation, insolvens, betalningsin- ställelse och liknande förfaranden skall en SCE-förening omfat- tas av de rättsliga bestämmelser som skulle gälla för ett kooperativ bildat i enlighet med lagstiftningen i den medlems- stat där SCE-föreningen har sitt säte, inbegripet bestämmelser- na om föreningsstämmans beslutsfattande. Artikel 73 Avveckling beslutad av domstol eller annan behörig myndighet i den medlemsstat där en SCE-förening har sitt säte 1. Efter ansökan av part med ett legitimt intresse eller av behörig myndighet skall domstolen eller annan behörig administrativ myndighet i den medlemsstat där en SCE- förening har sitt säte förklara att SCE-föreningen skall avveck- las, om den finner att bestämmelserna i artikel 2.1 och/eller artikel 3.2 och i de fall som omfattas av artikel 34 har överträtts. Domstolen eller den behöriga administrativa myndigheten får dock bevilja SCE-föreningen en frist för att anpassa sig till gällande bestämmelser. Om den inte gör detta inom den fastställda tiden, skall domstolen eller den behöriga administra- tiva myndigheten förklara att SCE-föreningen skall avvecklas. 2. Om en SCE-förening inte längre uppfyller kravet i artikel 6, skall den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte vidta lämpliga åtgärder för att få SCE-föreningen att anpassa sig till gällande bestämmelser inom en bestämd tid

antingen genom att flytta tillbaka sitt huvudkontor till den medlemsstat där den har sitt säte,

eller genom att flytta sitt säte enligt det förfarande som anges i artikel 7.

3.

Den medlemsstat där 

SCE-föreningen har sitt säte skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att en SCE-förening som inte följer bestämmelserna i punkt 2 försätts i likvidation.

4.

Den medlemsstat där 

SCE-föreningen har sitt säte skall inleda ett rättsligt eller annat lämpligt förfarande vid varje konstaterad överträdelse av bestämmelserna i artikel 6. Detta förfarande skall ha suspensiv verkan på de förfaranden som avses i punkterna 2 och 3. 5. Om det på initiativ av myndigheterna eller på initiativ av en berörd part fastställs att en SCE-förening har sitt huvudkon- tor i en medlemsstat i strid med artikel 6, skall myndigheterna i denna medlemsstat omgående underrätta den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte. Artikel 74 Offentliggörande av avveckling Utan att det påverkar bestämmelser i nationell lagstiftning om ytterligare offentliggörande skall inledande och avslutande av avvecklingsförfaranden, inbegripet frivillig avveckling, likvida- tions-, insolvens- eller betalningsinställelseförfaranden samt beslut att verksamheten får fortsätta, offentliggöras i enlighet med artikel 12. Artikel 75 Fördelning Nettotillgångarna skall fördelas enligt principen om oegennyt- tig fördelning eller, om det är tillåtet enligt lagstiftningen i den medlemsstat där SCE-föreningen har sitt säte, i enlighet med alternativa bestämmelser i SCE-föreningens stadgar. Nettotill- gångarna skall vid tillämpning av denna artikel anses omfatta de tillgångar som återstår efter betalning av alla belopp som tillkommer fordringsägare samt återbetalning av medlemmar- nas kapitalinsatser. Artikel 76 Ombildning till kooperativ 1. En SCE-förening får ombildas till ett kooperativ som omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där den har sitt säte. Beslut om ombildning får inte fattas förrän två år efter SCE-föreningens registrering eller innan de första två årsredovisningarna har godkänts.

18.8.2003

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/23

2.

Ombildning av en 

SCE-förening till kooperativ skall inte medföra avveckling eller att en ny juridisk person bildas.

3.

SCE-föreningens

 lednings- eller förvaltningsorgan skall upprätta ett förslag till ombildning och en redogörelse, där ombildningens juridiska och ekonomiska aspekter samt dess konsekvenser för sysselsättningen förklaras och motiveras och där det anges vilka konsekvenser antagandet av den kooperativa formen får för de medlemmar och andelsägare som avses i artikel 14 och för arbetstagarna. 4. Förslaget till ombildning skall offentliggöras på det sätt som föreskrivs i varje medlemsstats lagstiftning, senast en månad före den föreningsstämma där beslut om ombildning skall fattas. 5. Före den i punkt 6 avsedda föreningsstämman skall en eller flera oberoende experter, utsedda eller godkända enligt de nationella bestämmelserna av en rättslig eller administrativ myndighet i den medlemsstat under vars lagstiftning den SCE- förening som skall ombildas till kooperativ lyder, intyga att föreningen förfogar över tillgångar som åtminstone motsvarar kapitalet. 6. SCE-föreningens föreningsstämma skall godkänna om- bildningsförslaget samt kooperativets stadgar. Föreningsstäm- mans beslut skall fattas på det sätt som föreskrivs i de nationella bestämmelserna. KAPITEL VIII KOMPLETTERANDE BESTÄMMELSER OCH ÖVERGÅNGS- BESTÄMMELSER Artikel 77 Ekonomisk och monetär union 1. Varje medlemsstat får, om och så länge som EMU:s tredje etapp inte är tillämplig på den staten, tillämpa samma bestämmelser på de SCE-föreningar som har sitt säte inom dess territorium som på de kooperativ eller publika aktiebolag som faller under dess lagstiftning, när det gäller den valuta som kapitalet skall vara uttryckt i. En SCE-förening får under alla omständigheter också uttrycka sitt kapital i euro. I detta fall skall omräkningskursen mellan den nationella valutan och euron vara den som gäller den sista dagen i månaden före bildandet av SCE-föreningen.

2. Om och så länge som EMU:s tredje etapp inte är tillämplig på den medlemsstat där en SCE-förening har sitt säte, får SCE-föreningen emellertid upprätta och offentliggöra sin årsredovisning och, om så är lämpligt, sin koncernredovis- ning i euro. Medlemsstaten får kräva att SCE-föreningens årsredovisning och, i förekommande fall, sammanställda redo- visning upprättas och offentliggörs i den nationella valutan på samma villkor som gäller för kooperativ eller publika aktiebo- lag som omfattas av denna medlemsstats lagstiftning. Detta skall inte påverka den möjlighet som en SCE-förening har, i enlighet med rådets direktiv 90/604/EEG av den 8 november 1990 om ändring av direktiv 78/660/EEG om årsbokslut och direktiv 83/349/EEG om sammanställd redovisning i fråga om undantag för små och medelstora bolag samt i fråga om offentliggörande av bokslut i ecu ( 1 ), att dessutom offentliggöra sin årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovis- ning i euro. KAPITEL IX SLUTBESTÄMMELSER Artikel 78 Nationella genomföranderegler

1.

Medlemsstaterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa en effektiv tillämpning av denna förordning.

2.

Varje medlemsstat skall utse de behöriga myndigheterna enligt artiklarna 7, 21, 29, 30, 54 och 73. Den skall underrätta

kommissionen och de övriga medlemsstaterna om detta. Artikel 79 Översyn av förordningen Senast fem år efter det att denna förordning har trätt i kraft skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet översända en rapport om förordningens tillämpning och förslag till eventuella ändringar. Rapporten skall framför allt analysera lämpligheten av att

a)

tillåta att en 

SCE-förening har sitt huvudkontor och sitt säte i olika medlemsstater,

b)

tillåta bestämmelser i de stadgar för en 

SCE-förening som en medlemsstat antar för att verkställa de befogenheter som medlemsstaterna har fått genom denna förordning, eller lagar som antas för att garantera en effektiv tillämp- ning av denna förordning på SCE-föreningar vilka avviker från eller kompletterar dessa lagar, även när sådana bestämmelser inte är tillåtna i stadgarna för kooperativ som har sitt säte i medlemsstaten, ( 1 ) EGT L 317, 16.11.1990, s. 57.

L 207/24

SV

Europeiska unionens officiella tidning

18.8.2003

c)

tillåta bestämmelser som gör det möjligt för en SCE- förening att delas upp i två eller flera nationella koope- rativ,

d)

tillåta särskilda rättsmedel vid bedrägeri eller misstag vid registreringen av en 

SCE-förening som inrättats genom fusionering. Artikel 80 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Den skall tillämpas från och med den 18 augusti 2006. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 22 juli 2003. På rådets vägnar G. ALEMANNO Ordförande Sammanfattning av promemorians förslag (Ds 2005:45) Promemorians huvudsakliga innehåll I augusti 2006 träder EG:s förordning om europeiska kooperativa före- ningar i kraft. Ett europakooperativ skall vara en europeisk associations- form för gränsöverskridande samverkan i form av vad som närmast kan liknas vid en ekonomisk förening. Förordningen om europakooperativ innehåller bestämmelser om bl.a. hur ett europakooperativ skall bildas och hur det skall vara organiserat. På flera punkter överlåter förordningen den närmare regleringen till medlemsstaterna. I promemorian lämnas förslag till en lag om europakooperativ. För- slaget innehåller bestämmelser som kompletterar EG-förordningen i frågor där denna delegerar normgivningen till medlemsstaterna eller där det annars har bedömts lämpligt att införa svenska regler vid sidan av förordningens regler. För europakooperativ som driver bankrörelse eller försäkringsrörelse föreslås att motsvarande bestämmelser i stället tas in i lagen om medlemsbanker respektive lagen om understödsföreningar. I promemorian föreslås bl.a. att Bolagsverket skall föra ett särskilt register över europakooperativ med säte i Sverige och att sådana europa- kooperativ, i enlighet med vad som gäller för svenska ekonomiska föreningar, skall ha en verkställande direktör med uppgift att svara för europakooperativets löpande förvaltning. Vidare föreslås bestämmelser för europakooperativ som tillämpar en s.k. dualistisk organisationsstruk- tur. I promemorian föreslås också att Skatteverket och Finansinspek- tionen under vissa förhållanden skall ha rätt att motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte från Sverige till en annan medlemsstat eller att en svensk ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion. Om ett europakooperativ flyttar sitt säte från Sverige, föreslås att ett särskilt bokslut skall upprättas för den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats. Det föreslås vidare att lagen om europabolag ändras så att Skatteverket och Finansinspektionen ges rätt att, under motsvarande förhållanden som föreslås beträffande europakooperativ, motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte från Sverige eller att ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion. Det föreslås även bestämmelser om krav på särskilt bokslut i samband med flyttning av ett europabolags säte. Promemorian innehåller också vissa förslag till ändringar i lagen om ekonomiska föreningar, årsredovisningslagen, lagen om bank- och finan- sieringsrörelse och försäkringsrörelselagen. Frågor om beskattning av europakooperativ och om arbetstagarinfly- tande i europakooperativ behandlas inte i denna promemoria. Lagen om europakooperativ, liksom övriga lagändringar, föreslås träda i kraft den 18 augusti 2006, vilket är samma dag som EG-förordningen om europakooperativ träder i kraft. Prop. 2005/06:150 Bilaga 2 283 Promemorians lagförslag Förslag till lag om europakooperativ Härigenom föreskrivs följande. Inledande bestämmelser Tillämpningsområde 1 § I denna lag finns bestämmelser som kompletterar rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska koope- rativa föreningar (SCE-föreningar) (SCE-förordningen). En europeisk kooperativ förening benämns i denna lag ett europakooperativ. Vad som sägs i denna lag om europakooperativ gäller, om annat inte anges, endast europakooperativ med säte i Sverige. För europakooperativ som driver bankrörelse eller försäkringsrörelse gäller i stället för vad som sägs i denna lag särskilda bestämmelser i lagen (1995:1570) om medlemsbanker och lagen (1972:262) om under- stödsföreningar. Arbetstagarinflytandet i europakooperativ 2 § Regler om arbetstagarinflytande i europakooperativ finns i lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Firma 3 § Ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 10 §. Bildandet av ett europakooperativ Deltagande i bildandet av ett europakooperativ 4 § En ekonomisk förening eller motsvarande utländsk förening som har sitt huvudkontor i en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbets- området får delta i bildandet av ett europakooperativ, om föreningen

1.

är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet,

2.

har sitt säte i den stat som avses i 1, samt

3.

har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Vid bildandet av ett europakooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning skall vad som sägs i första stycket om en ekonomisk förening eller motsvarande utländsk föreningsform gälla även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 284 Redovisningsvaluta vid bildande av ett europakooperativ genom fusion 5 § Om en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, skall vad som sägs om redovisningsvaluta i 12 kap. 1 § tredje stycket och 3 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar inte tillämpas på den ekonomiska föreningen. Första stycket gäller också när europakooperativet skall ha sitt säte i en annan stat. Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig att en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion 6 § En ekonomisk förening som deltar i bildandet av ett europakoope- rativ genom fusion skall, om europakooperativet enligt fusionsförslaget skall ha sitt säte i en annan medlemsstat än Sverige, inom två veckor från det att fusionsförslaget har offentliggjorts enligt artikel 24 i SCE-förord- ningen ansöka hos Skatteverket och, om föreningen står under Finans- inspektionens tillsyn, hos Finansinspektionen om prövning enligt artikel 21 samma förordning. En ansökan som inte har gjorts inom föreskriven tid skall avvisas. Skatteverket får motsätta sig att föreningen deltar i fusionen, om Skatteverket har beslutat om revision hos föreningen och det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av fusionen. Finansinspektionen får, avseende en ekonomisk förening som står under inspektionens tillsyn, motsätta sig att föreningen deltar i fusionen, om det finns skäl att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i betalningssystemets eller kapitalmarknadens funktion eller om det annars är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och, i förekommande fall, Finansinspektionen skall meddela beslut i frågan inom två månader från den dag då förslaget om flyttningen offentliggjordes enligt artikel 24 i SCE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att föreningen inte får delta i fusionen utan att föreningen först har fått tillfälle att yttra sig. Ansökan om tillstånd att verkställa fusionsplanen 7 § I fråga om tillstånd att verkställa fusionsavtalet skall bestämmelserna i 23 kap. 2024 §§ aktiebolagslagen (2005:551) om tillstånd att verk- ställa fusionsplanen tillämpas. Till en ansökan om verkställande av fusionsplanen enligt 23 kap. 20 § aktiebolagslagen skall i förekommande fall, utöver vad som framgår där, fogas en kopia av ett sådant beslut som avses i 6 § fjärde stycket. Om sökanden inte har bifogat ett sådant beslut, skall Bolagsverket förelägga denne att avhjälpa bristen. Om sökanden inte gör detta, skall ansökan av- visas. Om Skatteverket, Finansinspektionen eller, efter överklagande, dom- stol i ett sådant beslut som avses i 6 § fjärde stycket har motsatt sig att föreningen deltar i fusionen och beslutet har vunnit laga kraft, skall an- sökan genast avslås. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 285

När det gäller förening som driver finansieringsrörelse tillämpas

Prop. 2005/06:150

12 kap. 21 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse i stället

Bilaga 3

för förstatredje styckena.

Utfärdande av intyg vid bildande av ett europakooperativ genom fusion

8 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i

SCE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 23 kap.

23 eller 24 § aktiebolagslagen (2005:551) och beslutet har vunnit laga

kraft. Om en förening som driver finansieringsrörelse deltar i bildandet

av ett europakooperativ genom fusion tillämpas i stället 12 kap. 22 §

lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse.

Rätt att säga upp sig till utträde ur en övertagande förening vid bildande av

ett europakooperativ genom fusion

9 § En medlem i en övertagande förening som har motsatt sig bildandet

av ett europakooperativ genom fusion, får säga upp sig till utträde ur

föreningen om fusionen innebär att europakooperativet kommer att ha

sitt säte i en annan stat än Sverige. En sådan uppsägning skall ske inom

den tid och på de villkor som anges i artikel 7.5 i SCE-förordningen.

Register över europakooperativ m.m.

Registreringsmyndighet

10 § Bolagsverket skall föra ett register över europakooperativ (europa- kooperativsregistret). I fråga om registrering i europakooperativsregistret tillämpas vad som föreskrivs i aktiebolagslagen (2005:551) och andra författningar om registrering i aktiebolagsregistret. Om en styrelseleda- mot eller en styrelsesuppleant har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall även detta registreras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medde- la föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag, och

2.

handläggningen av registreringsärenden.

Offentliggörande av förslag till beslut i vissa fall 11 § Föreningens styrelse eller lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 7.2, 35.3 och 76.3 i SCE-förordningen till Bolagsverket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. 286

Flyttning av ett europakooperativs säte

Prop. 2005/06:150

Tillämpliga bestämmelser

Bilaga 3

12 § Vid flyttning av ett europakooperativs säte från Sverige till en annan

stat, tillämpas bestämmelserna i 1319 §§. När det gäller europa-

kooperativ som driver finansieringsrörelse tillämpas 12 kap. 2426 §§

lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse i stället för 14

19 §§.

Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig flyttning av säte

13 § Ett europakooperativ skall inom två veckor från det att lednings-

eller förvaltningsorganet har offentliggjort ett förslag om flyttning av säte

enligt artikel 7.2 i SCE-förordningen ansöka hos Skatteverket och, om

föreningen står under Finansinspektionens tillsyn, hos Finansinspektio-

nen om prövning enligt artikel 7.14 samma förordning. En ansökan som

inte har gjorts inom föreskriven tid skall avvisas.

Skatteverket får motsätta sig flyttningen av säte, om Skatteverket har

beslutat om revision hos europakooperativet och det finns skäl att anta att

revisionen skulle försvåras avsevärt av en flyttning av europakoopera-

tivets säte.

Finansinspektionen får, avseende ett europakooperativ som står under

inspektionens tillsyn, motsätta sig flyttningen av säte, om det finns skäl

att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i betalningssystemets

eller kapitalmarknadens funktion eller om det annars är motiverat av hän-

syn till allmänintresset.

Skatteverket och, i förekommande fall, Finansinspektionen skall med-

dela beslut i frågan om flyttning av säte inom två månader från den dag

då förslaget om flyttningen offentliggjordes enligt artikel 7.2 i SCE-

förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att motsätta

sig flyttning utan att europakooperativet först har fått tillfälle att yttra sig.

Underrättelse till europakooperativets borgenärer

14 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har

beslutat att europakooperativets säte skall flyttas till en annan stat, skall

europakooperativet skriftligen underrätta sina kända borgenärer om

beslutet.

Underrättelsen skall innehålla uppgift om borgenärernas rätt att enligt

artikel 7.4 i SCE-förordningen ta del av förslaget om flyttning och av en

sådan redogörelse som avses i artikel 7.3. Vidare skall underrättelsen

innehålla uppgift om borgenärernas rätt att enligt 16 § motsätta sig flytt-

ningen.

En underrättelse behöver inte sändas till borgenärer, vilkas anspråk av-

ser en fordran på lön eller annan ersättning som omfattas av lönegaranti

enligt lönegarantilagen (1992:497).

287 Ansökan om tillstånd 15 § Europakooperativet skall hos Bolagsverket ansöka om tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 7 i SCE-förordningen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning,

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i 

SCE-förord- ningen,

4.

intyg från europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan eller verkställande direktör om att europakooperativets kända borgenärer har underrättats enligt 14 §, och

5.

en kopia av ett sådant beslut som avses i 13 § fjärde stycket.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i andra stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall Bolagsverket förelägga europakooperativet att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europakooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspektionen eller, efter överklagande, dom- stol i ett sådant beslut som avses i 13 § fjärde stycket har motsatt sig flyttningen av säte och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Handläggning hos Bolagsverket 16 § Om Bolagsverket finner att det inte finns något hinder mot en ansö- kan enligt 15 §, skall verket kalla europakooperativets borgenärer. Kallelsen skall innehålla ett föreläggande för den som motsätter sig flyttningen av säte att senast viss dag skriftligen anmäla detta till verket. Bolagsverket skall dock inte kalla de borgenärer, vilkas anspråk avser en fordran på lön eller annan ersättning som omfattas av lönegarantilagen (1992:497). Kallelsen skall ske genom kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar. Bolagsverket skall skicka en särskild underrättelse om kallelsen till Skatteverket och till kronofogdemyndigheten i den region där europa- kooperativet har sitt säte. 17 § Om en borgenär som har blivit kallad enligt 16 § motsätter sig flytt- ningen av säte inom föreskriven tid, skall Bolagsverket överlämna ären- det till allmän domstol i den ort där europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan har sitt säte. Om ingen borgenär motsätter sig flytt- ningen, skall verket meddela europakooperativet det begärda tillståndet. Handläggning hos allmän domstol 18 § Om ett ärende om flyttning av europakooperativets säte till en annan stat har överlämnats till allmän domstol, skall tillstånd till flyttningen lämnas, om det visas att de borgenärer som har motsatt sig ansökan har fått full betalning eller har betryggande säkerhet för fordringar som har Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 288 uppkommit före den dag som har angetts i föreläggandet enligt 16 § första stycket. I annat fall skall ansökan avslås. Utfärdande av intyg 19 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen när beslut om tillstånd enligt 17 eller 18 § har medde- lats och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om det föreligger sådant förhållande som avses i artikel 7.15 i SCE-förord- ningen. Europakooperativets organisation Dualistiskt organiserade europakooperativ 20 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3741 i SCE-förordningen (dualistiskt organisera- de europakooperativ) gäller följande. Om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förordningen, skall bestämmelserna i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på led- ningsorganet eller dess ledamöter. Vad som sägs i följande bestämmelser i lagen om ekonomiska före- ningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på tillsyns- organet eller dess ledamöter: 6 kap. 1 § fjärde stycket om suppleanter, 6 kap. 2 § om förtida avgång, 6 kap. 4 § första stycket om bosättningskrav och obehörighetsgrunder, 6 kap. 4 § andra stycket om krav på medlemskap, 6 kap. 5 § om anmälan av aktieinnehav, 6 kap. 8 § tredje stycket om protokoll, 6 kap. 9 § första stycket om beslutsunderlag och inträde av suppleant, 6 kap. 10 § om jäv, 6 kap. 15 § om registrering, 7 kap. 11 § om upplysningsplikt mot föreningsstämman, 7 kap. 17 § första stycket om klander av föreningsstämmans beslut, 7 kap. 18 § om talan mot föreningen och skiljeförfarande, 8 kap. 7 § om revisorsjäv, 8 kap. 11 § om tillhandahållande av upplysningar till revisorn, 8 kap. 13 § första stycket om revisionsberättelsen, 11 kap. 4 a § om tvångslikvidation, 11 kap. 17 § andra och tredje styckena om styrelseval i samband med upphörande av likvidation, 11 kap. 17 § fjärde stycket om styrelseval efter upphävande av likvida- tionsbeslut, 13 kap. 1 och 46 §§ om skadestånd, och 15 kap. 4 a § om avregistrering av ledamot. När 6 kap. 4 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas på europakooperativ, skall vad som sägs i den paragrafens andra stycke inte gälla arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 289 21 § Tillsynsorganet får besluta att dess medgivande krävs för vissa kate- gorier av beslut som ledningsorganet eller den verkställande direktören fattar. Tillsynsorganet skall ge in ett sådant beslut till Bolagsverket för registrering. Beslutet blir gällande från tidpunkten för registreringen. Tillsynsorganet skall till varje föreningsstämma som skall pröva frågan om fastställelse av europakooperativets resultat- och balansräkningar avge ett yttrande över årsredovisningen samt ledningsorganets och den verkställande direktörens förvaltning. Beträffande tillhandahållande av detta yttrande skall 7 kap. 8 § fjärde stycket lagen (1987:667) om ekono- miska föreningar tillämpas. 22 § Ordföranden i tillsynsorganet skall se till att sammanträden hålls när det behövs. Tillsynsorganet skall alltid sammankallas om en ledamot i tillsynsorganet begär det. 23 § Om en ledamot i tillsynsorganet med stöd av artikel 37.3 i SCE- förordningen utses till ledamot i ledningsorganet, får tiden för det senare uppdraget inte överstiga två månader. 24 § Varje ledamot i tillsynsorganet har rätt att från ledningsorganet få all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva sin kontroll enligt artikel 39.1 i SCE-förordningen.

25 § Revisorn skall underrätta tillsynsorganet om erinringar som revisorn framställer till ledningsorganet och den verkställande direktören enligt 8 kap. 14 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Monistiskt organiserade europakooperativ 26 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 4244 i SCE-förordningen (monistiskt organise- rade europakooperativ) skall, om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förordningen, bestämmelserna i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på förvaltningsorganet eller dess ledamöter. Antalet ledamöter i europakooperativets organ 27 § Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem ledamöter. Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter. När det gäller europakooperativ som ger ut elektroniska pengar tillämpas 2 kap. 9 § femte stycket lagen (2002:149) om elektroniska pengar i stället för första och andra styckena. Den verkställande direktören 28 § Ett europakooperativ skall ha en verkställande direktör, om antalet anställda i europakooperativet under vart och ett av de två senaste Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 290 räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200. Ett europakooperativ som har bildats genom fusion eller ombildning skall under de första två räkenskapsåren från det att europakooperativet har bildats ha en verk- ställande direktör, om antalet anställda i någon av de juridiska personer som har deltagit i bildandet under vart och ett av de två räkenskapsår som föregick bildandet i medeltal översteg 200. I ett europakooperativs stad- gar kan det bestämmas att det även i andra fall skall utses en verkställan- de direktör. I ett europakooperativ som står under tillsyn av Finansin- spektionen skall det alltid finnas en verkställande direktör. I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av ledningsorganet. Den verkställande direktören får i ett sådant fall inte vara ledamot i tillsynsorganet. I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av förvaltningsorganet. 29 § I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall såväl tillsynsor- ganet som ledningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktö- rens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 24 § om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till infor- mation skall tillämpas även vid tillsynsorganets och ledningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. 30 § I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall förvaltnings- organet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 24 § om tillsyns- organets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information skall tillämpas även vid förvaltningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Europakooperativets årsredovisning m.m. Upprättande av årsredovisning 31 § Ett europakooperativ skall upprätta årsredovisning och, i förekom- mande fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i års- redovisningslagen (1995:1554) som är tillämpliga på ekonomiska före- ningar. När det gäller europakooperativ som ger ut elektroniska pengar eller driver finansieringsrörelse tillämpas 2 kap. 9 § sjätte stycket lagen (2002:149) om elektroniska pengar respektive 12 kap. 28 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse i stället för första stycket. Särskilt bokslut 32 § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte skall lednings- eller förval- ningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förordningen.

Om en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen, och europakoopera- Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 291 tivet får säte i en annan medlemsstat än Sverige, skall styrelsen för den ekonomiska föreningen upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras enligt artikel 11.1 i SCE-förordningen.

För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. Valutan för ett europakooperativs kapital 33 § Ett europakooperativ skall uttrycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. Kapitalet skall dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakooperativets redovisningsvaluta. Övriga bestämmelser Behörighet att företräda ett europakooperativ 34 § Ett europakooperativ får i stadgarna föreskriva att lednings- eller förvaltningsorganet kan bemyndiga en person ensam eller flera personer i förening att företräda europakooperativet. När det gäller europakooperativ som driver finansieringsrörelse tillämpas 12 kap. 29 § lagen (2004:297) om bank- och finansierings- rörelse i stället för första stycket. Lednings- eller förvaltningsorganets rätt att i visst fall ändra stadgarna 35 § Om stadgarna för ett europakooperativ strider mot de ordningar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med rådets direktiv 2003/72/EG om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande, skall lednings- eller förvaltningsorganet ha rätt att, utan beslut om detta av föreningsstäm- man, ändra stadgarna. Sammankallande av föreningsstämma genom länsstyrelsens försorg 36 § Om en föreningsstämma som skall hållas enligt SCE-förordningen, lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, stadgarna eller ett stämmo- beslut inte sammankallas på föreskrivet sätt, skall länsstyrelsen i det län där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte på anmälan av en ledamot i förvaltningsorganet, ledningsorganet eller tillsynsorganet, den verkställande direktören, en revisor eller en föreningsmedlem genast på europakooperativets bekostnad sammankalla stämman. Sanktioner mot europakooperativ med säte och huvudkontor i olika stater 37 § Om ett europakooperativ inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 i SCE-förordningen att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 292 Bolagsverket genom ett särskilt beslut fastställa att europakooperativet inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket förelägga europakooperativet att inom viss tid göra rättelse. Därvid skall 11 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att europakoope- rativet kommer att förpliktas att gå i likvidation om europakooperativet inte gör rättelse. Om europakooperativet inte följer föreläggandet, skall Bolagsverket besluta att bolaget skall gå i likvidation. Beslut om likvidation skall dock inte meddelas, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets hand- läggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. Straff och vite 38 § Bestämmelserna om straff i 16 kap. 1 § första stycket och andra stycket 2 lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar skall tillämpas på europakooperativ. 39 § Bestämmelserna om vite i 30 kap. 2 § aktiebolagslagen (2005:551) skall tillämpas på europakooperativ. Vad som sägs där om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan eller ledamöterna i dessa organ. Överklagande 40 § Bolagsverkets beslut att avskriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller verkets be- slut i ett tillståndsärende enligt 15 §, verkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 19 § samt verkets beslut enligt 39 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspektionens beslut i ett ärende enligt 6 eller 13 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 37 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 37 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då europakooperativet fick del av beslutet. Ett beslut enligt 37 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet. Vid överklagande enligt tredje stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 293 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:262) om understöds- föreningar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1972:262) om understöds- föreningar dels att 1 och 27 §§ skall ha följande lydelse, dels att det skall införas 33 nya paragrafer, 83115 §§, samt närmast före 83, 85, 86, 92, 94, 98, 106 och 109 §§ nya rubriker av följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 § Med understödsförening förstås enligt denna lag sådan förening för inbördes bistånd som har till ändamål att, utan affärsmässigt drivande av försäkringsrörelse, meddela annan personförsäkring än arbetslöshets- försäkring och som är på sådant sätt sluten att den huvudsakligen är avsedd för anställda i visst eller vissa företag, personer tillhörande viss yrkesgrupp eller medlemmar i sammanslutning med sådan intresse- gemenskap att en samverkan även för personförsäkring är naturlig. Också förening som ej är sluten på sätt som anges i första stycket anses som understödsförening, om den är registrerad såsom understödsförening enligt äldre lag. Avser verksamheten huvudsakligen pensionsförsäkring på grund av anställning, anses föreningen som understödsförening, även om med- lemsavgifterna erlägges av arbetsgivaren. Av rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (SCE-förordningen) följer att be- stämmelserna i denna lag om understödsföreningar skall tilläm- pas på europakooperativ som har beviljats tillstånd att driva försäk- ringsrörelse när det gäller frågor som inte regleras i SCE-förord- ningen. Särskilda bestämmelser om europakooperativ finns i 83 115 §§ denna lag. 27 § 1

Bestämmelserna i 2123 §§, 2530 §§ och 3237 §§ lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar gäller i tillämpliga delar i fråga om under- stödsförening med följande avvikelser, nämligen 1. att minst hälften av styrelsens ledamöter skall väljas på förenings- stämma eller av organisation som kan anses företräda medlemmarna,

1 Senaste lydelse 1992:1624.

294

2.

att styrelseledamot får utses för tid till och med den ordinarie före- ningsstämma som skall äga rum under fjärde räkenskapsåret efter det han utsetts, om Finansinspektionen medgett det,

3.

att anställd hos föreningen ej får vara styrelseordförande.

Vid tillämpningen av 37 § skall iakttagas att hänvisningen till 9 § skall avse 14 § denna lag. Bestämmelser om arbetstagarrepresentanter finns i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Särskilda bestämmelser för europakooperativ som driver försäkringsrörelse Inledande bestämmelser 83 § I 84115 §§ finns bestämmelser som kompletterar rådets förord- ning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-före- ningar) (SCE-förordningen). En europeisk kooperativ förening be- nämns i nämnda paragrafer ett europakooperativ. Vad som sägs om europakooperativ som driver försäkringsrörelse gäller, om annat inte anges, endast sådana europakooperativ med säte i Sverige. 84 § Regler om arbetstagarinflytande i europakooperativ finns i lagen (2006:000) om arbetstagarinfly- tande i europakooperativ. Firma 85 § Ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 92 §. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 295 Bildandet av ett europakooperativ 86 § Om inte annat följer av SCE- förordningen, skall bestämmelser- na om fusion av publika försäk- ringsaktiebolag i 15 a kap. försäk- ringsrörelselagen (1982:713) tillämpas på en understödsföre- ning som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. 87 § En ekonomisk förening eller motsvarande utländsk förening som har sitt huvudkontor i en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i bil- dandet av ett europakooperativ, om föreningen

1.

är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samar- betsområdet,

2.

har sitt säte i den stat som avses i 1, samt

3.

har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet.

Vid bildandet av ett europa- kooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning skall vad som sägs i första stycket om en ekonomisk förening eller mot- svarande utländsk föreningsform gälla även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 88 § Om en understödsförening del- tar i bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion, skall vad som sägs om redovisningsvaluta i 15 a kap. 1 § tredje stycket försäk- ringsrörelselagen (1982:713) inte tillämpas på understödsförening- en. Första stycket gäller också när Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 296 europakooperativet skall ha sitt säte i en annan stat. 89 § En understödsförening som del- tar i bildandet av ett europakoope- rativ genom fusion skall, om europakooperativet enligt fusions- förslaget skall ha sitt säte i en annan medlemsstat än Sverige, inom två veckor från det att fusionsförslaget har offentliggjorts enligt artikel 24 i SCE-förord- ningen ansöka om prövning enligt artikel 21 samma förordning. En ansökan som inte har gjorts inom föreskriven tid skall avvisas. Skatteverket får motsätta sig att understödsföreningen deltar i fu- sionen, om Skatteverket har be- slutat om revision hos föreningen och det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avse- värt av fusionen. Finansinspektionen får motsätta sig att understödsföreningen del- tar i fusionen, om det är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och Finansinspek- tionen skall meddela beslut i frågan inom två månader från den dag då förslaget om flyttningen offentliggjordes enligt artikel 24 i SCE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att understödsföreningen inte får del- ta i fusionen utan att föreningen först har fått tillfälle att yttra sig. 90 § Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 89 § fjärde stycket har motsatt sig att understödsföre- ningen deltar i fusionen och beslu- tet har vunnit laga kraft, skall inspektionen genast avslå en an- sökan om tillstånd att verkställa fusionsplanen. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 297 91 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i SCE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 15 a kap. 13 § försäkrings- rörelselagen (1982:713) och be- slutet har vunnit laga kraft. Register över europakooperativ m.m. 92 § Bolagsverket skall föra ett regis- ter över europakooperativ (euro- pakooperativsregistret). I fråga om registrering i europakoope- rativsregistret tillämpas vad som föreskrivs i försäkringsrörelse- lagen (1982:713) och andra för- fattningar om registrering i för- säkringsregistret. Om en styrelse- ledamot eller en styrelsesuppleant har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall även detta registreras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om regist- rering enligt denna lag, och

2.

handläggningen av registre- ringsärenden.

93 § Föreningens styrelse eller led- nings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till be- slut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 7.2, 35.3 och 76.3 i SCE-förordningen till Bo- lagsverket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kun- görs i sin helhet, skall det i kun- görelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 298 Flyttning av ett europakooperativs säte 94 § Ett europakooperativ skall inom två veckor från det att lednings- eller förvaltningsorganet har offentliggjort ett förslag om flytt- ning av säte enligt artikel 7.2 i SCE-förordningen ansöka om prövning enligt artikel 7.14 samma förordning. En ansökan som inte har gjorts inom föreskri- ven tid skall avvisas. Skatteverket får motsätta sig flyttningen av säte, om Skattever- ket har beslutat om revision hos europakooperativet och det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av en flyttning av europakooperativets säte. Finansinspektionen får motsätta sig flyttningen av säte, om det är motiverat av hänsyn till allmän- intresset. Skatteverket och Finansinspek- tionen skall meddela beslut i frå- gan om flyttning av säte inom två månader från den dag då förslaget om flyttningen offentliggjordes en- ligt artikel 7.2 i SCE-förordning- en. Myndigheterna får inte medde- la ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europakoope- rativet först har fått tillfälle att yttra sig. 95 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har beslutat att europakooperati- vets säte skall flyttas till en annan stat, skall europakooperativet an- söka om tillstånd till flyttningen. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas 1. en kopia av protokollet från Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 299 den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning,

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i SCE- förordningen, och

4.

en kopia av ett sådant beslut som avses i 94 § fjärde stycket.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall europakooperativet före- läggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europa- kooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 94 § fjärde stycket har motsatt sig flyttningen av säte och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Finansinspektionen skall under- rätta registreringsmyndigheten om ansökningar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. 96 § Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om

1.

europakooperativets borgenä- rer tillförsäkras en betryggande säkerhet, om ett sådant skydd be- hövs med hänsyn till europakoope- rativets ekonomiska förhållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet,

2.

europakooperativets ekono- miska förhållanden i övrigt är så- dana att flyttningen kan anses fö- renlig med försäkringstagares eller andra fordringsägares in- tressen, och

3.

det inte finns hinder mot flytt- ningen enligt artikel 7.15 i SCE-

Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 300 förordningen. 97 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen när beslut har meddelats enligt 96 § och beslutet har vunnit laga kraft. Europakooperativets organisation 98 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 37 41 i SCE-förordningen (dualistiskt organiserade europakooperativ) gäller följande. Om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förord- ningen, skall bestämmelserna i denna lag och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. Vad som sägs i följande bestäm- melser i lagen (1951:308) om eko- nomiska föreningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämp- as på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 21 § tredje och fjärde styckena om förtida avgång, 22 § första stycket om bosätt- ningskrav och obehörighetsgrun- der, 22 § andra stycket om krav på medlemskap, 23 § första stycket om supplean- ter, 25 § tredje stycket om protokoll, 26 § första stycket om besluts- underlag och inträde av suppleant, 27 § om jäv, 36 § om talan mot föreningen, 37 § om registrering, 46 § första momentet tredje och fjärde styckena om revisorsjäv, 50 § tredje stycket om tillhanda- hållande av upplysningar till revi- sorn, Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 301 51 § första stycket om revisions- berättelsen, 57 § andra momentet om upp- lysningsplikt mot föreningsstäm- man, 69 § första momentet första tredje styckena om klander av föreningsstämmans beslut, 106 och 107 §§, 108 § första stycket samt 109 § om skadestånd, och 116 § om skiljeförfarande. Vad som sägs i följande bestäm- melser i denna lag om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämp- as på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 26 § om lämnande av kredit, 26 h § om tystnadsplikt, 45 § första stycket om tvångs- likvidation, och 70 § om rätt för Finansinspek- tionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant samman- träde och delta i överläggning- arna. När 22 § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas på europakooperativ, skall vad som sägs i den paragrafens andra stycke inte gälla arbetstagarrepre- sentanter som har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagar- inflytande i europakooperativ. 99 § Tillsynsorganet får besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av beslut som lednings- organet eller den verkställande direktören fattar. Tillsynsorganet skall ge in ett sådant beslut till Bolagsverket för registrering. Beslutet blir gällande från tidpunkten för registreringen. Tillsynsorganet skall till varje föreningsstämma som skall pröva frågan om fastställelse av europa- kooperativets resultat- och balans- räkningar avge ett yttrande över årsredovisningen samt lednings- Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 302 organets förvaltning. Beträffande tillhandahållande av detta yttran- de skall 7 kap. 8 § fjärde stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. 100 § Ordföranden i tillsynsorganet skall se till att sammanträden hålls när det behövs. Tillsynsorganet skall alltid sammankallas om en ledamot i tillsynsorganet begär det. 101 § Om en ledamot i tillsynsorganet med stöd av artikel 37.3 i SCE- förordningen utses till ledamot i ledningsorganet, får tiden för det senare uppdraget inte överstiga två månader. 102 § Varje ledamot i tillsynsorganet har rätt att från ledningsorganet få all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva sin kontroll enligt artikel 39.1 i SCE-förordningen.

103 § Revisorn skall underrätta till- synsorganet om erinringar som revisorn framställer till lednings- organet och den verkställande direktören enligt 50 § femte stycket lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. 104 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 42 44 i SCE-förordningen (monistiskt organiserade europkooperativ) skall, om inte annat följer av annan författning eller av SCE- förordningen, bestämmelserna i denna lag och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på förvaltningsorganet Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 303 eller dess ledamöter. 105 § Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem leda- möter. Förvaltningsorganet i ett monis- tiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter. Europakooperativets årsredovisning m.m. 106 § Ett europakooperativ skall upp- rätta årsredovisning och, i före- kommande fall, koncernredovis- ning i enlighet med de bestämmel- ser i lagen (1995:1560) om årsre- dovisning i försäkringsföretag som är tillämpliga på ekonomiska fö- reningar. 107 § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte skall lednings- eller för- valtningsorganet upprätta ett sär- skilt bokslut. Det särskilda bokslu- tet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förord- ningen. Om en understödsförening del- tar i bildandet av ett europakoope- rativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen, och europakooperativet får säte i en annan medlemsstat än Sverige, skall styrelsen för understödsföre- ningen upprätta ett särskilt bok- slut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken års- redovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras en- ligt artikel 11.1 i SCE-förord- ningen. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 304 För det särskilda bokslutet en- ligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbok- slut i 6 kap. 49 och 11 §§ bok- föringslagen (1999:1078). Bok- slutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. 108 § Ett europakooperativ skall ut- trycka sitt kapital i antingen sven- ska kronor eller euro. Kapitalet skall dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakoope- rativets redovisningsvaluta. Övriga bestämmelser 109 § Ett europakooperativ får i stad- garna föreskriva att lednings- eller förvaltningsorganet kan bemyn- diga en person ensam eller flera personer i förening att företräda europakooperativet. 110 § Om stadgarna för ett europa- kooperativ strider mot de ord- ningar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med rådets direktiv 2003/72/EG om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagar- inflytande, skall lednings- eller förvaltningsorganet ha rätt att, utan beslut om detta av före- ningsstämman, ändra stadgarna. 111 § Om en föreningsstämma som skall hållas enligt SCE-förord- ningen, denna lag, lagen (1951:308) om ekonomiska före- ningar, stadgarna eller ett stämmobeslut inte sammankallas på föreskrivet sätt, skall läns- styrelsen i det län där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 305 säte på anmälan av en ledamot i förvaltningsorganet, ledningsorga- net eller tillsynsorganet eller en revisor eller en föreningsmedlem genast på europakooperativets bekostnad sammankalla stämman. 112 § Om ett europakooperativ inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 i SCE-förordningen om att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall Bolagsverket genom ett särskilt beslut fastställa att europ- akooperativet inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket före- lägga europakooperativet att inom viss tid göra rättelse. Därvid skall 11 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att europakooperativet kommer att förpliktas att gå i likvidation om europakooperativet inte gör rättelse. Om europakooperativet inte följer föreläggandet, skall Bolags- verket besluta att bolaget skall gå i likvidation. Beslut om likvidation skall dock inte meddelas, om lik- vidationsgrunden har upphört un- der ärendets handläggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. 113 § Bestämmelserna om straff i 77 80 §§ skall tillämpas på europa- kooperativ. 114 § Bestämmelserna om vite i 21 kap. 2 § förstatredje och femte styckena försäkringsrörelselagen (1982:713) skall tillämpas på europakooperativ. Vad som sägs där om styrelsen eller dess leda- möter skall tillämpas på europa- Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 306

kooperativets lednings- eller för- valtningsorgan eller ledamöterna i dessa organ. 115 § Bolagsverkets beslut att av- skriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller Finansinspektionens beslut i ett tillståndsärende enligt 96 §, Bolagsverkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 97 § samt verkets beslut enligt 114 §. Pröv- ningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspek- tionens beslut i ett ärende enligt 89 eller 94 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 112 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 112 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då europa- kooperativet fick del av beslutet. Ett beslut enligt 112 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet. Vid överklagande enligt tredje stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 307

1. aktiebolag, europabolag och europakooperativ med säte i Sverige, handelsbolag, ekonomisk förening och samfällighetsföre- ning,

Förslag till lag om ändring i lagen (1974:174) om identitets- beteckning för juridiska personer m.fl. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 § 1

Identitetsbeteckning i numerisk form (organisationsnummer) skall fastställas för 1. aktiebolag, europabolag med säte i Sverige, handelsbolag, eko- nomisk förening och samfällig- hetsförening,

2.

erkänd arbetslöshetskassa, understödsförening och annan allmän inrättning som enligt lag eller annan författning står under offentlig till- syn,

3.

kommun, landsting, kommunalförbund och annat organ för sam- verkan mellan kommuner, och

4.

registrerat trossamfund och dess organisatoriska delar.

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1 Senaste lydelse 2004:1253. 308 Förlag till om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) Härigenom föreskrivs att 1 a kap. 1, 3 och 4 §§ samt rubriken närmast före 1 a kap. 3 § försäkringsrörelselagen (1982:713) skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 a kap.

1 § 1

För europabolag med säte i

För europabolag med säte i

Sverige som har beviljats kon-

Sverige som har beviljats kon-

cession att driva försäkringsrörelse

cession att driva försäkringsrörelse

gäller 25, 7 och 8 §§, 16 § första

gäller 25 a, 7, 8 och 9 a §§, 16 §

och andra styckena, 1729 och

första och andra styckena, 1729

32 §§

i

lagen

(2004:575)

om

och 32 §§ i lagen (2004:575) om

europabolag samt bestämmelserna

europabolag samt bestämmelserna

i detta kapitel.

i detta kapitel.

För ett sådant europabolag skall vad som sägs i

1. 5

§

första

stycket lagen

om

europabolag om tillämpningen av

14 kap. 1 § tredje stycket aktiebolagslagen (1975:1385), i stället avse 15 a kap. 1 § tredje stycket denna lag, 2. 7 § första stycket lagen om europabolag om registreringsbestäm- melser, i stället avse bestämmelser i denna lag och andra författningar om registrering i försäkringsregistret, 3. 17 § andra stycket lagen om europabolag om tillämpningen av 9 kap. 16 § aktiebolagslagen, i stället avse 9 kap. 9 § fjärde stycket denna lag, 4. 21 § lagen om europabolag om tillämpningen av 10 kap. 6 § aktie- bolagslagen, i stället avse 10 kap. 12 § denna lag, 5. 27 § andra stycket lagen om europabolag om tillämpningen av 9 kap. 13 § första stycket aktiebolagslagen, i stället avse 9 kap. 9 § första stycket denna lag,

6.

28 § lagen om europabolag om aktiebolagslagen, i stället avse denna lag, och

7.

32 § första stycket lagen om europabolag om 11 §, i stället avse 4 § i detta kapitel.

Utfärdande av intyg vid bildande av

Bildande av ett europabolag genom

ett europabolag genom fusion

fusion

3 § 2

Ett försäkringsbolag som deltar

i bildandet av ett europabolag

genom fusion skall till en ansökan

om verkställande av fusionsplanen

1

Senaste lydelse 2004:578.

2

Senaste lydelse 2004:578.

309

enligt 15 a kap. 13 § i förekom- mande fall, utöver vad som fram- går av 28 § försäkringsrörelse- förordningen (1982:790), foga en kopia av ett sådant beslut som avses i 5 a § fjärde stycket lagen (2004:575) om europabolag. Om sökanden inte har bifogat ett sådant beslut, skall Bolagsverket förelägga denne att avhjälpa bris- ten. Om sökanden inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 5 a § fjärde stycket lagen om europabolag har motsatt sig att försäkringsbolaget deltar i fusionen och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 15 a kap. 13 § och beslutet har vunnit laga kraft. 4 § 3

Om bolagsstämman med stöd av artikel 8 i SE-förordningen har be- slutat att bolagets säte skall flyttas till en annan stat, skall bolaget ansöka om tillstånd till flyttningen. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen. Ärenden som är av principiell betydelse eller av sär- skild vikt prövas dock av regeringen. Ansökan skall ges in inom en månad från bolagsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas 1. en kopia av protokollet från den bolagsstämma där beslut om

flyttning fattades,

2. en kopia av förslaget om flytt-

2. en kopia av förslaget om flytt-

ning, och

ning,

3. en kopia av den redogörelse

3. en kopia av den redogörelse

som avses i artikel 8.3 i SE-förord-

som avses i artikel 8.3 i SE-förord-

ningen.

ningen, och

4. en kopia av ett sådant beslut

som avses i 9 a § fjärde stycket

lagen (2004:575) om europabolag.

Om bolaget inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall bolaget föreläggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om bolaget inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspek-

3 Senaste lydelse 2004:578. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 310

tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 9 a § fjärde stycket lagen om europabolag har motsatt sig flyttningen av säte och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Finansinspektionen skall underrätta Bolagsverket om ansökningar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Äldre bestämmelser tillämpas i fråga om

1.

ansökningar om tillstånd till verkställande av fusionsplan vid bil- dande av ett europabolag genom fusion enligt artikel 2.1 

SE-förord- ningen, och

2.

ansökningar om tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 8 i SE- förordningen som har kommit in till Bolagsverket före den 18 augusti 2006.

Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 311 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:436) om närings- förbud Härigenom föreskrivs att 4 och 6 §§ lagen (1986:436) om närings- förbud skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 § 1

Har näringsverksamhet bedrivits av en juridisk person får, under de förutsättningar som anges i 13 §§, näringsförbud meddelas, i fråga om kommanditbolag: komplementär, annat handelsbolag: bolagsman, aktiebolag och försäkringsbolag: ledamot och suppleant i styrelsen samt verkställande direktör och vice verkställande direktör, bankaktiebolag, sparbank och ekonomisk förening: ledamot och suppleant i styrelsen, europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i Sverige:

företagsledare,

europabolag med säte i Sverige:

europabolag

och europakoope-

ledamot och suppleant i förvalt-

rativ med säte i Sverige: ledamot

nings-, lednings- eller tillsyns-

och suppleant i förvaltnings-,

organ samt verkställande direktör

lednings- eller tillsynsorgan samt

och vice verkställande direktör,

verkställande

direktör och vice

verkställande direktör,

om denne begått brottet i näringsverksamheten eller innehade sin ställning när betalningen av skatt, tull eller avgift underläts eller den juridiska personen försattes i konkurs. Första stycket gäller också den som i annan egenskap än där sägs faktiskt har utövat ledningen av en näringsverksamhet eller utåt har framträtt som ansvarig för en enskild näringsverksamhet. Under de förutsättningar som anges i 2 § får näringsförbud även meddelas den som innehade sin ställning enligt första stycket senare än ett år innan konkursansökan kom in till tingsrätten. 6 § 2

Den som är underkastad näringsförbud får inte

1.

driva näringsverksamhet,

2.

vara bolagsman i ett annat handelsbolag än kommanditbolag eller komplementär i ett kommanditbolag eller medlem i en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i Sverige,

3.

vara stiftare av ett aktiebolag, en sparbank eller ett försäkringsbolag,

4. vara ledamot eller suppleant i styrelsen för ett aktiebolag, en sparbank, ett försäkringsbolag, ett handelsbolag, en europeisk ekono- misk intressegruppering med säte i

1

Senaste lydelse 2004:579.

2

Senaste lydelse 2004:579.

4. vara ledamot eller suppleant i styrelsen för ett aktiebolag, en sparbank, ett försäkringsbolag, ett handelsbolag, en europeisk ekono- misk intressegruppering med säte i Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 312

Sverige eller en ekonomisk före-

Sverige eller en ekonomisk före-

Prop. 2005/06:150

ning eller en sådan ideell förening

ning eller en sådan ideell förening

Bilaga 3

eller stiftelse som driver närings-

eller stiftelse som driver närings-

verksamhet

eller ledamot eller

verksamhet

eller

ledamot eller

suppleant i förvaltnings-, lednings-

suppleant i förvaltnings-, lednings-

eller tillsynsorganet för ett europa-

eller tillsynsorganet för ett europa-

bolag med säte i Sverige,

bolag eller ett europakooperativ

med säte i Sverige,

5. vara

verkställande

direktör

5. vara

verkställande

direktör

eller vice verkställande direktör i

eller vice verkställande direktör i

ett aktiebolag, ett försäkringsbolag

ett aktiebolag, ett försäkringsbolag

eller ett europabolag med säte i

eller ett europabolag eller ett

Sverige eller företagsledare i en

europakooperativ

med

säte i

europeisk

ekonomisk

intresse-

Sverige eller företagsledare i en

gruppering med säte i Sverige,

europeisk

ekonomisk

intresse-

gruppering med säte i Sverige,

6.

vara firmatecknare eller i annan egenskap vara ställföreträdare för en sådan juridisk person som anges vid 4,

7.

faktiskt utöva ledningen av en näringsverksamhet eller av en sådan juridisk person som är bokföringspliktig även om den inte driver näring,

8.

äga så många aktier i ett aktiebolag, ett försäkringsaktiebolag eller ett europabolag med säte i Sverige att hans andel av röstetalet för samtliga aktier i bolaget överstiger femtio procent, eller

9.

inneha fullmakt att företräda en enskild näringsidkare i dennes näringsverksamhet eller en juridisk person som anges i 4.

Förbudet i första stycket 9 gäller inte i fråga om fullmakt som avses i 10 § andra stycket lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område. Beträffande verkställande direktör och vice verkställande direktör för en filial enligt lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. och föreståndare för en verksamhet enligt samma lag finns bestämmelser om näringsförbud i den lagen. Näringsförbud utgör inget hinder mot att sådan verksamhet bedrivs som innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap. 1 § regeringsformen eller 1 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 1 § tryckfrihets- förordningen eller 1 kap. 1 §, 3 kap. 1, 2 eller 8 § eller 10 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. 313 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Härigenom föreskrivs att 6 kap. 4 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6 kap. 4 § 1

Verkställande direktören och minst halva antalet styrelseledamöter skall vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer i sär- skilda fall tillåter annat. Den som är underårig eller i konkurs eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken kan inte vara styrelseledamot eller verkställande direktör. Att detsamma gäller den som är underkastad näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. Styrelseledamöterna skall vara medlemmar i föreningen, om inte stadgarna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är ställföreträdare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i föreningen, även om stadgarna saknar föreskrift om det. Bestämmelserna i andra stycket gäller inte arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1 Senaste lydelse 1992:1242. 314 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om värde- pappersrörelse Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § lagen (1991:981) om värde- pappersrörelse skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2

kap.

4 § Ett värdepappersbolag skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. Bolaget skall ha en verkställande direktör. I ett värdepappersbolag skall revisorerna vara auktoriserade eller god- kända revisorer. Minst en av de av stämman utsedda revisorerna skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisorsexa- men. Till revisor kan även ett registrerat revisionsbolag utses. Bestäm- melser om vem som kan vara huvudansvarig för revisionen och om underrättelseskyldighet finns i 17 § revisorslagen (2001:883). För varje värdepappersbolag skall finnas ett huvudkontor i Sverige. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag skall vad som sägs i följande bestämmelser i denna lag om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 8 § om tystnadsplikt, 1 kap. 8 b § om meddelande- förbud, 2 kap. 1 § första stycket 4 om ledningsprövning, 3 kap. 7 § andra stycket 1 och femte stycket om kredit m.m. till sty- relseledamot, 6 kap. 6 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 6 kap. 9 § tredje stycket 2 och fjärde stycket om återkallelse av tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i fjärde stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. 315 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Härigenom föreskrivs att 13 och 14 §§ lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 § 1

Verkställande direktören skall varje år till registreringsmyndigheten ge in en bestyrkt kopia av

1.

filialens redovisningshandlingar och revisionsberättelse för

det senaste räkenskapsåret,

2.

motsvarande handlingar för företaget i dess helhet, om de gjorts offentliga i företagets hemland.

Första stycket 1 gäller inte, om

Första stycket 1 gäller inte, om

företaget lyder under lagstiftning-

företaget lyder under lagstiftning-

en i en stat inom Europeiska

en i en stat inom Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet och

ekonomiska samarbetsområdet och

1.

har en rättslig form som är

1.

har en rättslig form som är

jämförbar med aktiebolaget,

jämförbar med aktiebolaget,

2.

är

ett

kreditinstitut

eller

2.

är

ett

kreditinstitut

eller

värdepappersbolag av motsvaran-

värdepappersbolag av motsvaran-

de slag som de företag som

de slag som de företag som om-

omfattas av lagen (1995:1559) om

fattas av lagen (1995:1559) om

årsredovisning i

kreditinstitut

och

årsredovisning i

kreditinstitut

och

värdepappersbolag, eller

värdepappersbolag,

3.

är

ett

försäkringsföretag

av

3.

är

ett

försäkringsföretag

av

motsvarande slag som de företag

motsvarande slag som de företag

som

omfattas

av

lagen

som

omfattas

av

lagen

(1995:1560)

om

årsredovisning i

(1995:1560)

om

årsredovisning i

försäkringsföretag.

försäkringsföretag, eller

4.

är ett europakooperativ.

Handlingar som avses i första stycket skall ges in inom tre månader efter det att det utländska företagets redovisningshandlingar och revisionsberättelse har lagts fram för företagets delägare, dock senast sju månader från det att filialens räkenskapsår har utgått. Handlingarna skall vara upprättade på eller översatta till svenska. 14 § 2

För filialens bokföring och revision gäller, utöver vad som föreskrivits i 1113 §§, i tillämpliga delar detsamma som för ett svenskt företag av

motsvarande slag.

Skyldighet att upprätta årsredo-

Skyldighet att upprätta årsredo-

visning gäller inte om företaget

visning gäller inte om företaget

1

Senaste lydelse 1995:1558.

2

Senaste lydelse 2001:1187.

316

lyder under lagstiftningen i en stat

lyder under lagstiftningen i en stat

inom

Europeiska ekonomiska

inom

Europeiska

ekonomiska

samarbetsområdet och

samarbetsområdet och

1. har en rättslig form som är

1. har en rättslig form som är

jämförbar med aktiebolaget,

jämförbar med aktiebolaget,

2. är

ett

kreditinstitut

eller

2. är

ett

kreditinstitut

eller

värdepappersbolag av motsvaande

värdepappersbolag

av motsvaran-

slag som de företag som omfattas

de slag som de företag som

av

lagen

(1995:1559)

om

omfattas av lagen (1995:1559) om

årsredovisning i

kreditinstitut

och

årsredovisning i kreditinstitut

och

värdepappersbolag, eller

värdepappersbolag,

3. är

ett

försäkringsföretag

av

3. är

ett

försäkringsföretag

av

motsvarande slag som de företag

motsvarande slag som de företag

som

omfattas

av

lagen

som

omfattas

av

lagen

(1995:1560)

om

årsredovisning i

(1995:1560)

om årsredovisning i

försäkringsföretag.

försäkringsföretag, eller

4. är ett europakooperativ.

Om filialen är skyldig att avsluta den löpande bokföringen men till följd av bestämmelsen i andra stycket inte upprättar någon årsredo- visning, skall den i stället upprätta ett årsbokslut. För årsbokslutet tillämpas

1.

i filial till företag som avses i andra stycket 1 och som inte är att hänföra till samma stycke 2 eller 3, bestämmelserna i 6 kap. 

411 §§ bokföringslagen (1999:1078),

2.

i filial till företag som avses i andra stycket 2, bestämmelserna i 2 kap. 2 § och 

35 kap. lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, med undantag för hänvisningen till 3 kap. 5 § års- redovisningslagen (1995:1554), och

3.

i filial till företag som avses i andra stycket 3, bestämmelserna i 2 kap. 2 § och 

35 kap. lagen om årsredovisning i försäkringsföretag, med undantag för hänvisningen till 3 kap. 5 § årsredovisningslagen. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 317

Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att de i andra stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags eller ett europa- kooperativs lednings- eller förvalt- ningsorgan eller dess ledamöter.

Förslag till lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

2 § 1

Auktorisation och tillstånd kan meddelas svenska aktiebolag, svenska

ekonomiska föreningar och utländska företag.

I fråga om europabolag som har

I fråga om europabolag och

ett sådant förvaltningssystem som

europakooperativ

som

har

ett

avses i artiklarna 3942 i rådets

sådant

förvaltningssystem

som

förordning (EG) nr 2157/2001 av

avses i artiklarna 3942 i rådets

den 8 oktober 2001 om stadga för

förordning (EG) nr 2157/2001 av

europabolag skall vad som sägs i

den 8 oktober 2001 om stadga för

följande bestämmelser i denna lag

europabolag eller

artiklarna

37

om styrelsen tillämpas på tillsyns-

41 i rådets förordning (EG) nr

organet:

1435/2003 av den 22 juli 2003 om

stadga för europeiska kooperativa

föreningar (SCE-föreningar) skall

vad som

sägs i följande

bestäm-

melser i denna lag om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess leda- möter: 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 2 kap. 10 § om meddelandeför- bud, 8 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 11 kap. 5 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 11 kap. 7 § första stycket 4 och fjärde stycket om återkallelse av auktorisation eller tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i andra stycket an- givna bestämmelserna om styrel- sen skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan.

1 Senaste lydelse 2004:581.

318

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 319 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 § 1

En fysisk eller juridisk person som lämnar uppgifter med stöd av 9 § får inte göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnadsplikt, om den fysiska eller juridiska personen hade anledning att räkna med att uppgiften borde lämnas. Den som lämnar uppgifter med stöd av 9 c § får inte heller göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnadsplikt. Detsamma gäller en styrelsele- damot eller en anställd som lämnar uppgifter för den fysiska eller ju- ridiska personens räkning. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som av- ses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) tillämpas vad som sägs om styrel- seledamot i första stycket på leda- mot i tillsynsorganet. Detsamma gäller vad som sägs om styrelse- ledamöter i 11 § om meddelande- förbud. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att de i andra stycket angivna bestämmelserna skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europa- kooperativs lednings- eller förvalt- ningsorgan. I 15 kap. 2 § aktiebolagslagen (1975:1385), 13 kap. 2 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 5 kap. 2 § stiftelselagen (1994:1220) och 37 § revisionslagen (1999:1079) finns särskilda bestämmelser om ansvar för revisorer i aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser och vissa andra företag.

1 Senaste lydelse 2004:1182.

320

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 321

I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 

3942

 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar 

(SCE-föreningar)

 tillämpas vad som sägs om styrel- seledamot i första stycket på ledamot i tillsynsorganet. Vad som sägs om styrelseledamöter i 13 b § om meddelandeförbud skall tilläm- pas på tillsynsorganets ledamöter.

Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att de i tredje stycket angivna bestämmelserna skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europa- kooperativs lednings- eller förvalt- ningsorgan.

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapital- täckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag Härigenom föreskrivs att 7 kap. 13 § lagen (1994:2004) om kapital- täckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 kap. 13 § 1

En styrelseledamot eller befattningshavare hos ett holdingföretag med finansiell verksamhet eller ett holdingföretag med blandad verksamhet som i den egenskapen får kunskap om affärsförhållanden i ett företag som enligt 7 § skall lämna uppgifter, får inte obehörigen röja vad han fått veta och inte heller utnyttja kunskapen i strid med det uppgiftslämnande företagets intresse. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag tillämpas vad som sägs om styrelseledamot i första stycket på ledamot i tillsyns- organet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att den i tredje stycket angivna bestämmelsen skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan.

1 Senaste lydelse 2004:582.

322

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 323

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 27 § årsredovisningslagen och rubri- ken närmast före den paragrafen skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

Särskilt om europabolag

Särskilt om europabolag och

europakooperativ

27 § 1

I fråga om europabolag med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelseledamöter i 12, 18 b, 20 och 2225 §§ tillämpas på ledamöter eller suppleanter i bolagets tillsynsorgan. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i första stycket angivna bestämmelserna skall tillämpas också på ledamöter eller suppleanter i ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan. I fråga om europabolag och europakooperativ med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förord- ning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) skall vad som sägs om styrelseleda- möter i 12, 18 b, 20 och 2225 §§ tillämpas på ledamöter eller suppleanter i europabolagets eller europakooperativets tillsynsorgan. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att de i första stycket angivna bestämmelserna skall tillämpas också på ledamöter eller suppleanter i ett europabolags eller europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1 Senaste lydelse 2004:583. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 324 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om års- redovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredo- visning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap. 1 § 1

Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall års- redovisningen innehålla de upplysningar som anges i 36 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som före- skrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. års- redovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § andra stycket om hänvisningar till noter, 2 § om värderings- och omräkningsprinciper, 3 § om anläggningstillgångar, 4 § om uppgifter om taxeringsvärden, 4 a §, 4 b § förstatredje styckena och 4 c § om finansiella instrument, 5 § om uppskrivningsfond och fond för verkligt värde, 8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag, 12 § om lån till ledande befattningshavare, 13 § om konvertibla lån, 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m., 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om skatt, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 a § om sjukfrånvaro, 18 b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 1921 §§ om löner, andra ersättningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, 25 § om avtal om avgångsvederlag, 26 § om uppgift om moderföretag, samt 27 § om europabolag. 27 § om europabolag och europakooperativ. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1 Senaste lydelse 2004:584. 325 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om års- redovisning i försäkringsföretag Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredo- visning i försäkringsföretag skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap. 1 § 1

Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall års- redovisningen innehålla de upplysningar som anges i 36 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som före- skrivs i 2 §, följande bestäm-melser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § andra stycket om hänvisningar till noter, 2 § om värderings- och omräkningsprinciper, 3 § om anläggningstillgångar, 4 § om uppgifter om taxeringsvärden, 4 a §, 4 b § förstatredje styckena och 4 c § om finansiella instrument, 5 § om uppskrivningsfond och fond för verkligt värde, 7 § om inköp och försäljning mellan koncernföretag, 8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag, 10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter, 11 § om ställda säkerheter, 12 § om lån till ledande befattningshavare, 13 § om konvertibla lån, 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m., 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om skatt, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 a § om sjukfrånvaro, 18 b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 1921 §§ om löner, andra ersättningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, 25 § om avtal om avgångsvederlag, 26 § om uppgift om moderföretag, samt 27 § om europabolag. 27 § om europabolag och europakooperativ. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1 Senaste lydelse 2004:1177. 326 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1570) om medlems- banker dels att 1 kap. 1 § och 6 kap. 3 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas ett nytt kapitel, 1 a kap., av följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap. 1 § 1

Denna lag innehåller bestämmelser om hur en medlemsbank bildas och om dess organisation m.m. Bestämmelser om tillstånd att driva bankrö- relse, den rörelse som en medlemsbank får driva samt andra bestämmelser som är gemensamma för bankaktiebolag, sparbanker och medlemsbanker finns i lagen (2004:297) om bank- och finansierings- rörelse. Av rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (SCE-förordningen) följer att be- stämmelserna i denna lag om med- lemsbanker skall tillämpas på europakooperativ som har bevil- jats tillstånd att driva bankrörelse när det gäller frågor som inte regleras i SCE-förordningen. Sär- skilda bestämmelser om europa- kooperativ finns i 1 a kap. denna lag. Föreslagen lydelse 1 a kap. Särskilda bestämmelser för europakooperativ som driver bankrörelse Inledande bestämmelser Tillämpningsområde 1 § I detta kapitel finns bestämmelser som kompletterar rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska koope- rativa föreningar (SCE-föreningar) (SCE-förordningen). En europeisk kooperativ förening benämns i detta kapitel ett europakooperativ.

1 Senaste lydelse 2004:318.

327

Vad som sägs i detta kapitel om europakooperativ som driver bank- rörelse gäller, om annat inte anges, endast europakooperativ med säte i Sverige. Arbetstagarinflytandet i europakooperativ 2 § Regler om arbetstagarinflytande i europakooperativ finns i lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Firma 3 § Ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 10 §. Bildandet av ett europakooperativ Deltagande i bildandet av ett europakooperativ 4 § En ekonomisk förening eller motsvarande utländsk förening som har sitt huvudkontor i en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbets- området får delta i bildandet av ett europakooperativ, om föreningen

1.

är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

2.

har sitt säte i den stat som avses i 1, samt

3.

har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Vid bildandet av ett europakooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning skall vad som sägs i första stycket om en ekonomisk förening eller motsvarande utländsk föreningsform gälla även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Redovisningsvaluta vid bildande av ett europakooperativ genom fusion 5 § Om en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, skall vad som sägs om redovisningsvaluta i 10 kap. 1 § andra stycket och 2 § andra stycket inte tillämpas på medlemsbanken. Första stycket gäller också när europakooperativet skall ha sitt säte i en annan stat. Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig att en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion 6 § En medlemsbank som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion skall, om europakooperativet enligt fusionsförslaget skall ha sitt säte i en annan medlemsstat än Sverige, inom två veckor från det att fusionsförslaget har offentliggjorts enligt artikel 24 i SCE-förord- ningen ansöka om prövning enligt artikel 21 samma förordning. En ansökan som inte har gjorts inom föreskriven tid skall avvisas. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 328 Skatteverket får motsätta sig att medlemsbanken deltar i fusionen, om Skatteverket har beslutat om revision hos banken och det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av fusionen. Finansinspektionen får motsätta sig att medlemsbanken deltar i fusio- nen, om det finns skäl att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i betalningssystemets eller kapitalmarknadens funktion eller om det annars är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela beslut i frågan inom två månader från den dag då förslaget om flyttningen offentlig- gjordes enligt artikel 24 i SCE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att banken inte får delta i fusionen utan att banken först har fått tillfälle att yttra sig. Ansökan om tillstånd att verkställa fusionsavtalet 7 § I fråga om tillstånd att verkställa fusionsavtalet skall bestämmelserna i 10 kap. 2224 §§ lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse om tillstånd att verkställa fusionsplanen tillämpas. Om Skatteverket, Finansinspektionen eller, efter överklagande, dom- stol i ett beslut som avses i 6 § fjärde stycket har motsatt sig att medlemsbanken deltar i fusionen och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Utfärdande av intyg vid bildande av ett europakooperativ genom fusion 8 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i SCE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 10 kap. 24 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse och beslutet har vunnit laga kraft. Rätt att säga upp sig till utträde ur en övertagande förening vid bildande av ett europakooperativ genom fusion 9 § En medlem i en övertagande medlemsbank som har motsatt sig bildandet av ett europakooperativ genom fusion, får säga upp sig till utträde ur banken om fusionen innebär att europakooperativet kommer att ha sitt säte i en annan stat än Sverige. En sådan uppsägning skall ske inom den tid och på de villkor anges i artikel 7.5 i SCE-förordningen.

Register över europakooperativ m.m. Registreringsmyndighet 10 § Bolagsverket skall föra ett register över europakooperativ (europa- kooperativsregistret). I fråga om registrering av europakooperativ som driver bankrörelse i europakooperativsregistret tillämpas vad som före- skrivs i aktiebolagslagen (2005:551) och andra författningar om regist- rering i bankregistret. Om en styrelseledamot eller en styrelsesuppleant har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ skall även detta registreras. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 329 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om registrering enligt detta kapitel, och

2.

handläggningen av registreringsärenden.

Offentliggörande av förslag till beslut i vissa fall 11 § Medlemsbankens styrelse eller lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 7.2, 35.3 och 76.3 i SCE-förordningen till Bolagsverket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. Flyttning av ett europakooperativs säte Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig flyttning av säte 12 § Ett europakooperativ skall inom två veckor från det att lednings- eller förvaltningsorganet har offentliggjort ett förslag om flyttning av säte enligt artikel 7.2 i SCE-förordningen ansöka om prövning enligt artikel 7.14 samma förordning. En ansökan som inte har gjorts inom föreskriven tid skall avvisas. Skatteverket får motsätta sig flyttningen av säte, om Skatteverket har beslutat om revision hos europakooperativet och det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av en flyttning av europakoopera- tivets säte. Finansinspektionen får motsätta sig flyttningen av säte, om det finns skäl att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i betalningssys- temets eller kapitalmarknadens funktion eller om det annars är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och Finansinspektionen skall meddela beslut i frågan om flyttning av säte inom två månader från den dag då förslaget om flytt- ningen offentliggjordes enligt artikel 7.2 i SCE-förordningen. Myndig- heterna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europakooperativet först har fått tillfälle att yttra sig. Ansökan om tillstånd 13 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har beslutat att europakooperativets säte skall flyttas till en annan stat, skall europakooperativet ansöka om tillstånd till flyttningen. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning,

Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 330

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i 

SCE-förord- ningen, och

4.

en kopia av ett sådant beslut som avses i 12 § fjärde stycket.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall europakooperativet föreläggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europakooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspektionen eller, efter överklagande, dom- stol i ett sådant beslut som avses i 12 § fjärde stycket har motsatt sig flyttningen av säte och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Finansinspektionen skall underrätta registreringsmyndigheten om ansökningar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. 14 § Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om

1.

europakooperativets borgenärer tillförsäkras en betryggande säker- het, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till europakooperativets ekonomiska förhållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet,

2.

europakooperativets ekonomiska förhållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med insättares eller andra fordringsägares intressen, och

3.

det inte finns hinder mot flyttningen enligt artikel 7.15 i 

SCE-för- ordningen. Utfärdande av intyg 15 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen när beslut har meddelats enligt 14 § och beslutet har vunnit laga kraft. Europakooperativets organisation Dualistiskt organiserade europakooperativ 16 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3741 i SCE-förordningen (dualistiskt organise- rade europakooperativ) gäller följande. Om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förordningen, skall bestämmelserna i denna lag och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. Vad som sägs i följande bestämmelser i denna lag om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 6 kap. 1 § tredje stycket om suppleanter, 6 kap. 2 § om förtida avgång, 6 kap. 3 § första stycket om bosättningskrav och obehörighetsgrunder, 6 kap. 3 § andra stycket om krav på medlemskap, 6 kap. 3 § fjärde stycket om styrelsens sammansättning, 6 kap. 5 § om anmälan av aktieinnehav, Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 331 6 kap. 11 § andra stycket om protokoll, 6 kap. 12 § första stycket om beslutsunderlag och inträde av suppleant, 6 kap. 13 § om jäv, 6 kap. 17 § om registrering, 7 kap. 11 § om upplysningsplikt mot föreningsstämman, 7 kap. 18 § om klander av föreningsstämmans beslut, 7 kap. 19 § om talan mot föreningen och skiljeförfarande, 7 a kap. 5 § om revisorsjäv, 7 a kap. 10 § om tillhandahållande av upplysningar till revisorn, 7 a kap. 12 § om revisionsberättelsen, 7 b kap. 8 § om tillhandahållande av upplysningar till lekmanna- revisorn, 7 b kap. 11 § om jäv för lekmannarevisorer, 7 b kap. 14 § första stycket om lekmannarevisorns granskningsrapport, 9 kap. 18 § andra och tredje styckena om styrelseval i samband med upphörande av likvidation, 9 kap. 18 § fjärde stycket om styrelseval efter upphävande av likvida- tionsbeslut, och 11 kap. 1 och 412 §§ om skadestånd. Vad som sägs i följande bestämmelser i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 12 § om meddelandeförbud, 3 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till förmån för styrelseledamot, 13 kap. 12 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, och 15 kap. 2 § om återkallelse av tillstånd. När 6 kap. 3 § denna lag tillämpas på europakooperativ skall vad som sägs i den paragrafens andra stycke inte gälla arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. 17 § Tillsynsorganet får besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av beslut som ledningsorganet eller den verkställande direk- tören fattar. Tillsynsorganet skall ge in ett sådant beslut till Bolagsverket för registrering. Beslutet blir gällande från tidpunkten för registreringen. Tillsynsorganet skall till varje föreningsstämma som skall pröva frågan om fastställelse av europakooperativets resultat- och balansräkningar avge ett yttrande över årsredovisningen samt ledningsorganets och den verkställande direktörens förvaltning. Beträffande tillhandahållande av detta yttrande skall 7 kap. 8 § fjärde stycket tillämpas. 18 § Ordföranden i tillsynsorganet skall se till att sammanträden hålls när det behövs. Tillsynsorganet skall alltid sammankallas om en ledamot i tillsynsorganet begär det. 19 § Om en ledamot i tillsynsorganet med stöd av artikel 37.3 i SCE- förordningen utses till ledamot i ledningsorganet, får tiden för det senare uppdraget inte överstiga två månader. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 332

20 § Varje ledamot i tillsynsorganet har rätt att från ledningsorganet få

Prop. 2005/06:150

all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva

Bilaga 3

sin kontroll enligt artikel 39.1 i SCE-förordningen.

21 § Revisorn skall underrätta tillsynsorganet om erinringar som revisorn

framställer till ledningsorganet och den verkställande direktören enligt 7

a kap. 18 §.

Monistiskt organiserade europakooperativ

22 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem

som avses i artiklarna 4244 i SCE-förordningen (monistiskt organi-

serade europakooperativ) skall, om inte annat följer av annan författning

eller av SCE-förordningen, bestämmelserna i denna lag och andra

författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på förvalt-

ningsorganet eller dess ledamöter.

Antalet ledamöter i europakooperativets organ

23 § Ledningsorganet och tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat

europakooperativ skall ha minst fem ledamöter.

Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europakooperativ skall

ha minst fem ledamöter.

Den verkställande direktören

24 § I ett europakooperativ driver bankrörelse skall det finnas en

verkställande direktör.

I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av ledningsorganet. Den verkställande direktören får i ett sådant fall inte vara ledamot i tillsynsorganet. I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av förvaltningsorganet. 25 § I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall såväl tillsyns- organet som ledningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 20 § om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information skall tillämpas även vid tillsynsorganets och lednings- organets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. 26 § I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall förvaltnings- organet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 20 § om tillsyns- organets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information skall tillämpas även vid förvaltningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. 333

Europakooperativets årsredovisning m.m.

Prop. 2005/06:150

Upprättande av årsredovisning

Bilaga 3

27 § Ett europakooperativ som driver bankrörelse skall upprätta års- redovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag som är tillämpliga på medlemsbanker. Särskilt bokslut 28 § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte skall lednings- eller för- valtningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förordningen.

Om en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen, och europakooperativet får säte i en annan medlemsstat än Sverige, skall styrelsen för medlems- banken upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras enligt artikel 11.1 i SCE-förord- ningen. För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. Valutan för ett europakooperativs kapital 29 § Ett europakooperativ skall uttrycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. Kapitalet skall dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakooperativets redovisningsvaluta. Övriga bestämmelser Behörighet att företräda ett europakooperativ 30 § Rätten att teckna firman för ett europakooperativ som driver bankrörelse får utövas bara av två eller flera personer i förening. Lednings- eller förvaltningsorganets rätt att i visst fall ändra stadgarna 31 § Om stadgarna för ett europakooperativ strider mot de ordningar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med rådets direktiv 2003/72/EG om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande, skall lednings- eller förvaltningsorganet ha rätt att, utan beslut om detta av förenings- stämman, ändra stadgarna. 334 Sammankallande av föreningsstämma genom länsstyrelsens försorg 32 § Om en föreningsstämma som skall hållas enligt SCE-förordningen, denna lag, stadgarna eller ett stämmobeslut inte sammankallas på föreskrivet sätt, skall länsstyrelsen i det län där lednings- eller förvalt- ningsorganet har sitt säte på anmälan av en ledamot i förvaltnings- organet, ledningsorganet eller tillsynsorganet eller den verkställande direktören, en revisor eller en föreningsmedlem genast på europa- kooperativets bekostnad sammankalla stämman. Sanktioner mot europakooperativ med säte och huvudkontor i olika stater 33 § Om ett europakooperativ inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 i SCE-förordningen om att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall Bolagsverket genom ett särskilt beslut fastställa att europa- kooperativet inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket förelägga europakooperativet att inom viss tid göra rättelse. Därvid skall 11 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att europakooperativet kommer att förpliktas att gå i likvidation om europakooperativet inte gör rättelse. Om europakooperativet inte följer föreläggandet, skall Bolagsverket besluta att bolaget skall gå i likvidation. Beslut om likvidation skall dock inte meddelas, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. Överklagande 34 § Bolagsverkets beslut att avskriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller Finans- inspektionens beslut i ett tillståndsärende enligt 14 § och Bolagsverkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 15 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspektionens beslut i ett ärende enligt 6 eller 12 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 33 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 33 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då europakooperativet fick del av beslutet. Ett beslut enligt 33 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet. Vid överklagande enligt tredje stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 335

6 kap.

Prop. 2005/06:150

3 § 2

Bilaga 3

Minst hälften av styrelseledamöterna skall vara bosatta inom

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte något annat tillåts i

särskilda fall. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen.

Ärenden som är av principiell betydelse eller av synnerlig vikt prövas

dock av regeringen. Den som är underårig eller i konkurs eller som har

förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken kan inte vara styrelseledamot.

Att detsamma gäller den som är underkastad näringsförbud följer av 6 §

lagen (1986:436) om näringsförbud.

Styrelseledamöterna skall vara medlemmar i medlemsbanken, om inte

stadgarna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är

ställföreträdare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem,

den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare

i denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i banken,

även om stadgarna saknar föreskrift om det.

Bestämmelserna i andra stycket gäller inte arbetstagarrepresentanter

som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de

privatanställda.

Av styrelseledamöterna får högst en för varje påbörjat femtal vara

anställd i medlemsbanken. Vid denna beräkning skall hänsyn inte tas till

arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen om styrelse-

representation för de privatanställda.

En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

2 Senaste lydelse 1999:224. 336

I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett så- dant förvaltningssystem som avses i artiklarna 

3942

 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar 

(SCE-föreningar)

 skall vad som sägs om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om lednings- prövning samt i 9 kap. 3 § första stycket 4 och fjärde stycket om återkallelse av auktorisation tillämpas på tillsynsorganet. Vad som sägs om styrelseledamöter i 8 kap. 4 § om meddelandeförbud skall tillämpas på ledamöter i tillsynsorganet.

Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att de i andra stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags eller ett europa- kooperativs lednings- eller förvalt- ningsorgan eller dess ledamöter.

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument Härigenom föreskrivs att 2 kap. 5 § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2

kap.

5 § En central värdepappersförvarare skall ha en styrelse med minst fem ledamöter och en verkställande direktör. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning samt i 9 kap. 3 § första stycket 4 och fjärde stycket om återkallelse av auktorisation tillämpas på tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i andra stycket angivna bestämmelserna om sty- relsen skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. 337

I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 

3942

 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar 

(SCE-föreningar)

 skall vad som sägs om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om lednings- prövning samt i 6 kap. 13 § första stycket 5 och andra stycket om återkallelse av tillstånd tillämpas på tillsynsorganet. Vad som sägs om styrelseledamöter i 4 kap. 6 § om meddelandeförbud skall tillämpas på ledamöter i tillsyns- organet.

Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att de i tredje stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags eller ett europa- kooperativs lednings- eller förvalt- ningsorgan eller dess ledamöter.

I ett europakooperativ som har

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar Härigenom föreskrivs att 2 kap. 9 § lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 9 § 1

Ett institut för elektroniska pengar skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. Institutet skall ha en verkställande direktör. För varje institut för elektroniska pengar skall det finnas ett huvud- kontor i Sverige. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning samt i 6 kap. 13 § första stycket 5 och andra stycket om återkallelse av tillstånd tillämpas på tillsyns- organet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i tredje stycket an- givna bestämmelserna om styrel- sen skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan.

1 Senaste lydelse 2004:589.

338

ett sådant förvaltningssystem som avses i tredje stycket skall både ledningsorganet och tillsynsorga- net ha minst fem ledamöter. I ett europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som av- ses i artiklarna 4244 i förord- ningen om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-före- ningar) skall förvaltningsorganet ha minst fem ledamöter. Ett europakooperativ skall upp- rätta årsredovisning och, i före- kommande fall, koncernredovis- ning i enlighet med de bestäm- melser i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag som är tillämpliga på institut för elek- troniska pengar. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 339 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 § 1

En fysisk eller juridisk person som avses i 2 § första stycket 16 lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, dess styrelseledamöter eller anställda får inte röja för kunden eller för någon utomstående att en granskning har genomförts eller att uppgifter har lämnats enligt 8 § eller att polisen genomför en undersökning. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) tillämpas vad som sägs om styrelseledamöter i första stycket på ledamöter i tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att den i tredje stycket angivna bestämmelsen skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europa- kooperativs lednings- eller förvalt- ningsorgan. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1 Senaste lydelse 2004:1190. 340 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) om investerings- fonder Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § lagen (2004:46) om investerings- fonder skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

3 § 1

För fondbolag gäller vad som är föreskrivet om aktiebolag i allmänhet om inte annat följer av denna lag. Ett fondbolag skall ha en styrelse med minst tre ledamöter samt en verkställande direktör. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestämmelser tillämpas på tillsynsorganet

eller dess ledamöter:

2 kap. 1 § 4 om ledningsprövning,

2 kap. 18 § första stycket 1 om

2 kap. 18 § första stycket 1 om

förbud mot att handla med en

förbud mot att handla med en

investeringsfond, och

investeringsfond,

2 kap. 20 a § om meddelande-

förbud, och

10 kap. 15 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen samt närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i tredje stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1 Senaste lydelse 2004:590. 341 Lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse dels att 3 kap. 9 § samt 10 kap. 31, 33 och 36 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nio nya paragrafer, 12 kap. 2129 §§, samt närmast före 12 kap. 21 § en ny rubrik av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

9 § 1

Ett aktiebolag och en ekonomisk

Ett aktiebolag och en ekonomisk

förening får ansöka om tillstånd

förening får ansöka om tillstånd

innan företaget registrerats i aktie-

innan företaget registrerats i aktie-

bolags-, europabolags- eller före-

bolags-, europabolags-, förenings-

ningsregistret.

registret eller europakooperativs-

registret.

Om ett aktiebolag har ansökt om tillstånd inom sex månader från stiftelseurkundens undertecknande räknas den tid som anges i 2 kap. 9 § första stycket aktiebolagslagen (1975:1385) från tillståndsbeslutet. Om en ekonomisk förening har ansökt om tillstånd inom sex månader från beslutet om att bilda föreningen räknas den tid som anges i 2 kap. 3 § första stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar från tillståndsbeslutet. 10 kap. 31 § 2

Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (SE- förordningen), när ett beslut har

1

Senaste lydelse 2004:591.

2

Senaste lydelse 2004:591.

Om Skatteverket, Finansinspek-

tionen

eller, efter överklagande,

domstol i ett beslut som

avses i

5 a §

fjärde

stycket

lagen

(2004:575)

om

europabolag har

motsatt

sig

att

bankaktiebolaget

deltar i fusionen och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (SE- förordningen), när ett beslut har Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 342

meddelats enligt 10 kap. 2224 §§

meddelats

enligt

2224 §§

och

Prop. 2005/06:150

och beslutet har vunnit laga kraft.

beslutet har vunnit laga kraft.

Bilaga 3

33 § 3

Om bolagsstämman med stöd av artikel 8 i SE-förordningen har

beslutat att bolagets säte skall flyttas till en annan stat, skall bolaget

ansöka om tillstånd till flyttningen. Frågor om sådant tillstånd prövas av

Finansinspektionen. Ärenden som är av principiell betydelse eller av

särskild vikt prövas dock av regeringen.

Ansökan skall ges in inom en månad från bolagsstämmans beslut om

flyttning.

Till ansökan skall fogas

1. en kopia av protokollet från den bolagsstämma där beslut om

flyttning fattades,

2. en kopia av förslaget om flytt-

2. en kopia av förslaget om flytt-

ning, och

ning,

3. en kopia av den redogörelse

3. en kopia av den redogörelse

som avses i artikel 8.3 i SE-

som avses i artikel 8.3 i SE-

förordningen.

förordningen, och

4. en kopia av ett sådant beslut

som avses i 9 a § fjärde stycket

lagen (2004:575) om europabolag.

Om bolaget inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till

ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till

prövning, skall bolaget föreläggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa

bristen. Om bolaget inte gör detta, skall ansökan avvisas.

Om Skatteverket, Finansinspek-

tionen eller,

efter

överklagande,

domstol i

ett

sådant beslut

som

avses i 9 a § fjärde stycket lagen om europabolag har motsatt sig flyttningen av säte och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Finansinspektionen skall underrätta registreringsmyndigheten om ansökningar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. 36 § I fråga om europabolag med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i SE-förordningen (dualistiskt organiserade europa- bolag) skall vad som sägs i följande bestämmelser i denna lag om ett bankaktiebolags styrelse eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 12 § om meddelandeför- bud, 3 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till förmån för styrelseledamot,

3 Senaste lydelse 2004:591.

343

10 kap. 7 § andra meningen om styrelsens sammansättning, 10 kap. 10 § om uppdrag i andra företag, 10 kap. 11 § andra stycket om upplysningsplikt mot stämman, 13 kap. 12 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 15 kap. 2 § om återkallelse av tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i första stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. 12 kap. Särskilda bestämmelser för europakooperativ 21 § I fråga om tillstånd att verk- ställa ett fusionsavtal, genom vilket en kreditmarknadsförening deltar i bildandet av ett europa- kooperativ, skall bestämmelserna i 10 kap. 2224 §§ om tillstånd att verkställa en fusionsplan tilläm- pas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett beslut enligt 6 § fjärde stycket lagen (2006:000) om europakooperativ har motsatt sig att kreditmarknadsföreningen del- tar i fusionen och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. 22 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i SCE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 10 kap. 24 § och beslutet har vunnit laga kraft. 23 § När ett europakooperativ som har tillstånd att driva finansie- ringsrörelse avser att flytta sitt säte från Sverige till en annan stat tillämpas inte 1419 §§ lagen (2006:000) om europakooperativ. I stället tillämpas 2426 §§ i detta Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 344 kapitel. 24 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har beslutat att europakoopera- tivets säte skall flyttas till en annan stat, skall europakoopera- tivet ansöka om tillstånd till flytt- ningen. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning,

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i SCE- förordningen, och

4.

en kopia av ett sådant beslut som avses i 13 § fjärde stycket lagen (2006:000) om europa- kooperativ.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall europakooperativet före- läggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europa- kooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 13 § fjärde stycket lagen (2006:000) om europakooperativ har motsatt sig flyttningen av säte och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Finansinspektionen skall under- rätta registreringsmyndigheten om ansökningar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 345 25 § Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om

1.

europakooperativets borge- närer tillförsäkras en betryggande säkerhet, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till europa- kooperativets ekonomiska för- hållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet,

2.

europakooperativets ekono- miska förhållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med insättares eller andra fordringsägares intressen, och

3.

det inte finns hinder mot flyttningen enligt artikel 7.15 i 

SCE-förordningen.

26 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen när beslut har meddelats enligt 25 § och beslutet har vunnit laga kraft. 27 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvalt- ningssystem som avses i artiklarna 3741 i SCE-förordningen (dua- listiskt organiserade europa- kooperativ) skall vad som sägs i följande bestämmelser i denna lag om en kreditmarknadsförenings styrelse eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 12 § om meddelandeför- bud, 3 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till förmån för styrelseledamot, 12 kap. 3 § om styrelsens sammansättning, 12 kap. 6 § om uppdrag i andra företag, 12 kap. 7 § andra stycket om upplysningsplikt mot stämman, Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 346 13 kap. 12 § om rätt för Prop. 2005/06:150 Finansinspektionen att samman- Bilaga 3 kalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 15 kap. 2 § om återkallelse av tillstånd. Av 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att de i första stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan eller dess leda- möter. 28 § Ett europakooperativ skall upp- rätta årsredovisning och, i före- kommande fall koncernredovis- ning, i enlighet med de bestämmel- ser i lagen (1995:1559) om års- redovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag som är tillämpliga på kreditmarknads- föreningar. 29 § Rätten att teckna firman för ett europakooperativ får utövas bara av två eller flera personer i förening, om inte annat följer av 6 kap. 12 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Äldre bestämmelser tillämpas i fråga om

1.

ansökningar om tillstånd till verkställande av fusionsplan vid bildande av ett europabolag genom fusion enligt artikel 2.1 

SE-förord- ningen, och

2.

ansökningar om tillstånd till flyttning av ett europabolags säte enligt artikel 8 i 

SE-förordningen som har kommit in till Bolagsverket före den 18 augusti 2006. 347 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:575) om europabolag dels att 7, 8, 11 och 32 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 5 a, 5 b, 9 a och 26 a §§, samt närmast före 5 a, 5 b, 9 a och 26 a §§ nya rubriker av följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Skatteverkets och Finansinspek- tionens rätt att motsätta sig att ett svenskt aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion 5 a § Ett aktiebolag som deltar i bildandet av ett europabolag en- ligt artikel 2.1 i SE-förordningen skall, om europabolaget enligt fusionsförslaget skall ha säte i en annan medlemsstat än Sverige, inom två veckor från det att upp- gifter om fusionen har offent- liggjorts enligt artikel 21 i samma förordning ansöka hos Skatte- verket och, om bolaget står under Finansinspektionens tillsyn, hos Finansinspektionen om prövning enligt artikel 19 samma för- ordning. En ansökan som inte har gjorts inom föreskriven tid skall avvisas. Skatteverket får motsätta sig att bolaget deltar i fusionen, om Skatteverket har beslutat om revision hos bolaget och det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av fusionen. Finansinspektionen får, avseen- de ett aktiebolag som står under inspektionens tillsyn, motsätta sig att bolaget deltar i fusionen, om det finns skäl att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i betalningssystemets eller kapital- marknadens funktion eller om det annars är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och, i förekomman- 348 Bolagsverket skall föra ett re- gister över europabolag (europa- bolagsregistret). I fråga om re- gistrering i europabolagsregistret tillämpas vad som föreskrivs i aktiebolagslagen (1975:1385) och andra författningar om registrering i aktiebolagsregistret eller, om europabolaget driver bankrörelse, bankregistret. de fall, Finansinspektionen skall meddela beslut i frågan inom två månader från den dag då upp- gifter om fusionen har offent- liggjorts enligt artikel 21 i SE- förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att bolaget inte får delta i fusionen utan att bolaget först har fått tillfälle att yttra sig. Ansökan om tillstånd att verkställa fusionsplanen 5 b § Till en ansökan om verk- ställande av fusionsplanen enligt 23 kap. 20 § aktiebolagslagen (2005:551) skall i förekommande fall, utöver vad som där framgår, fogas en kopia av ett sådant beslut som avses i 5 a § fjärde stycket. Om sökanden inte har bifogat ett sådant beslut, skall Bolagsverket förelägga denne att avhjälpa bristen. Om sökanden inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 5 a § fjärde stycket har motsatt sig att bolaget deltar i fusionen och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. 7 § Bolagsverket skall föra ett re- gister över europabolag (europa- bolagsregistret). I fråga om re- gistrering i europabolagsregistret tillämpas vad som föreskrivs i aktiebolagslagen (1975:1385) och andra författningar om registrering i aktiebolagsregistret eller, om europabolaget driver bankrörelse, bankregistret. Om en styrelseleda- mot eller en styrelsesuppleant har utsetts enligt lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europa- bolag, skall även detta registreras. Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 349 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag, och

2.

handläggningen av registreringsärenden.

8 § Bolagets styrelse eller lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 8.2, 32.2, 33.3, 37.4 och 66.3 i SE-förordningen till Bolags- verket för registrering. Verket skall utan dröjsmål kungöra upp- gift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillängligt. Bolagets styrelse eller lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 8.2, 32.2, 33.3, 37.4 och 66.3 i SE-förordningen till Bolags- verket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. Skatteverkets och Finansinspek- tionens rätt att motsätta sig flyttning av säte 9 a § Europabolaget skall inom två veckor från det att lednings- eller förvaltningsorganet har offentlig- gjort ett förslag om flyttning enligt artikel 8.2 i SE-förordningen ansöka hos Skatteverket och, om bolaget står under Finansinspek- tionens tillsyn, hos Finansinspek- tionen om prövning enligt artikel 8.14 samma förordning. En an- sökan som inte har gjorts inom föreskriven tid skall avvisas. Skatteverket får motsätta sig flyttningen av säte, om Skatte- verket har beslutat om revision hos bolaget och det finns skäl att anta att revisionen skulle för- svåras avsevärt av en flyttning av bolagets säte. Finansinspektionen får, avseen- de ett europabolag som står under inspektionens tillsyn, motsätta sig flyttningen av säte, om det finns skäl att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i betalnings- systemets eller kapitalmarknadens Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 350

funktion

eller

om det

annars är

Prop. 2005/06:150

motiverat

av

hänsyn

till allmän-

Bilaga 3

intresset.

Skatteverket och, i förekomman-

de fall, Finansinspektionen skall

meddela beslut i frågan om flytt-

ning av säte inom två månader

från den dag då förslaget om flytt-

ningen offentliggjordes enligt ar-

tikel 8.2 i SE-förordningen.

Myndigheterna får inte meddela

ett beslut om att motsätta sig

flyttning

utan

att europabolaget

först har fått tillfälle att yttra sig. 11 § Bolaget skall hos Bolagsverket ansöka om tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 8 i SE-förordningen. Ansökan skall ges in inom en månad från bolagsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den bolagsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning,

3. en kopia av den redogörelse

3. en kopia av den redogörelse

som avses i artikel 8.3 i SE-

som avses i artikel 8.3 i SE-

förordningen, och

förordningen,

4. intyg från bolagets lednings-

4. intyg från bolagets lednings-

eller förvaltningsorgan eller verk-

eller förvaltningsorgan eller verk-

ställande direktör om att bolagets

ställande direktör om att bolagets

kända borgenärer har underrättats

kända borgenärer har underrättats

enligt 10 §.

enligt 10 §, och

5. en kopia av ett sådant giltigt

beslut som avses i 9 a § fjärde

stycket.

Om bolaget inte har fogat de handlingar som anges i andra stycket till

ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till

prövning, skall Bolagsverket förelägga bolaget att inom viss tid yttra sig

eller avhjälpa bristen. Om bolaget inte gör detta, skall ansökan avvisas.

Om Skatteverket, Finansinspek-

tionen eller, efter överklagande,

domstol i ett sådant beslut som

avses i 9 a § fjärde stycket har

motsatt sig flyttningen av säte och

beslutet har vunnit laga kraft, skall

ansökan genast avslås.

Särskilt bokslut

26 a §

Om ett europabolag flyttar sitt

säte skall lednings- eller förvalt-

351

ningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har blivit gällande enligt artikel 8.10 i SE- förordningen. Om ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion enligt artikel 17 i SE-förordningen, och europa- bolaget får säte i en annan medlemsstat, skall styrelsen för aktiebolaget upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då europabolaget registreras enligt artikel 12 i SE-förordningen.

För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om års- bokslut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet skall ges in till Bolags- verket inom en månad från ut- gången av den period som bok- slutet omfattar. 32 § Bolagsverkets beslut att avskriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller verkets beslut i ett tillståndsärende enligt 11 §, verkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 15 § samt verkets beslut enligt 31 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansin- spektionens beslut enligt 5 a eller 9 a § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövnings- tillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 29 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 29 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då bolaget fick del av beslutet. Ett beslut enligt 29 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet.

Vid överklagande enligt andra

Vid överklagande enligt tredje

stycket gäller lagen (1996:242) om

stycket gäller lagen (1996:242) om

Prop. 2005/06:150 Bilaga 3 352

domstolsärenden.

domstolsärenden.

Prop. 2005/06:150

Bilaga 3

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Äldre bestämmelser tillämpas i fråga om

1.

ansökningar om tillstånd till verkställande av fusionsplan vid bil- dande av ett europabolag genom fusion enligt artikel 2.1 

SE-förord- ningen, och

2.

ansökningar om tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 8 i SE- förordningen som har kommit in till Bolagsverket före den 18 augusti 2006.

353 Förteckning över remissinstanser Prop. 2005/06:150 Bilaga 4 Efter remiss har yttrande över promemorian Europakooperativ avgetts av Sveriges riksbank, Svea hovrätt, Göteborgs tingsrätt, Kammarrätten i Jönköping, Länsrätten i Skåne län, Justitiekanslern, Riksåklagaren, Ekobrottsmyndigheten, Rikspolisstyrelsen, Brottsförebyggande rådet, Revisorsnämnden, Kommerskollegium, Finansinspektionen, Skattever- ket, Bokföringsnämnden, Insättningsgarantinämnden, Länsstyrelsen i Stockholms län, Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala universitet, Konkurrensverket, Bolagsverket, Verket för näringslivsutveckling NUTEK, Sveriges advokatsamfund, Svensk Handel, Svenskt Näringsliv, Kooperativa Förbundet, Lantbrukarnas Riksförbund, FAR, Sveriges Försäkringsförbund, Tjänstemännens Centralorganisation, Svenska Bankföreningen, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF, Kon- kursförvaltarkollegiernas förening, Kooperativa Institutet, och Före- ningen Kooperativ Utveckling i Sverige. Sveriges Exportråd, Stockholms Handelskammare, Sveriges Kommu- ner och Landsting, Svenska Handelskammarförbundet, Företagarna, Svenska Revisorssamfundet SRS, Sveriges Akademikers Centralorga- nisation, Landsorganisationen i Sverige, Näringslivets Regelnämnd, Företagarförbundet, Finansbolagens förening, Fondbolagens förening, Svenska Fondhandlareföreningen, Stockholmsbörsen AB, Sveriges Aktiesparares Riksförbund, Redovisningsrådet, Sveriges Inkasso- organisation, Konsumenternas Bank- och Finansbyrå, Konsumenternas Försäkringsbyrå, JAK Medlemsbank, Ekobanken, VPC AB, Svenska för- eningen för partsförvaltande institut för risk- och pensionsplaner (SIRP), Tjänstepensionsförbundet, Kåpan Pensioner och Kooperationens För- handlingsorganisation har beretts tillfälle att yttra sig men har avstått från det. 354 Lagrådsremissens lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om europakooperativ Härigenom föreskrivs följande. Inledande bestämmelser Tillämpningsområde 1 § I denna lag finns bestämmelser som kompletterar rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska koope- rativa föreningar (SCE-föreningar) 1

(SCE-förordningen). En europeisk kooperativ förening benämns i denna lag ett europakooperativ. Vad som sägs i denna lag om europakooperativ gäller, om annat inte anges, endast europakooperativ med säte i Sverige. För europakooperativ som driver bankrörelse eller försäkringsrörelse gäller i stället särskilda bestämmelser i lagen (1995:1570) om medlems- banker och lagen (1972:262) om understödsföreningar. Arbetstagarinflytandet i europakooperativ 2 § Regler om arbetstagarinflytande i europakooperativ finns i lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ. Firma 3 § Ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 10 §. Bildandet av ett europakooperativ Deltagande i bildandet av ett europakooperativ 4 § En ekonomisk förening eller motsvarande utländsk förening som har sitt huvudkontor i en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbets- området får delta i bildandet av ett europakooperativ, om föreningen

1.

är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

2.

har sitt säte i den stat som avses i 1, samt

3.

har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Vid bildandet av ett europakooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning skall vad som sägs om en ekonomisk förening eller motsvarande utländsk föreningsform i första stycket gälla även annan Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

1 EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

355

sådan juridisk person som avses i artikel 48 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Redovisningsvaluta vid bildande av ett europakooperativ genom fusion 5 § Om en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, skall bestämmelserna om redovisningsvaluta i 12 kap. 1 § tredje stycket och 3 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar inte tillämpas på den ekonomiska föreningen. Första stycket gäller också när europakooperativet skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige. Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig att en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion 6 § En ekonomisk förening som deltar i bildandet av ett europakoope- rativ genom fusion skall, om europakooperativet enligt fusionsförslaget skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige, inom två veckor från det att fusionsförslaget har offentliggjorts enligt artikel 24 i SCE-förordningen ansöka hos Skatteverket och, om föreningen står under Finansinspek- tionens tillsyn, hos Finansinspektionen om prövning enligt artikel 21 samma förordning. En ansökan som inte har gjorts inom föreskriven tid skall avvisas. Skatteverket får motsätta sig att föreningen deltar i fusionen, om Skatteverket har beslutat om revision hos föreningen och det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av fusionen. Finansinspektionen får, i fråga om en ekonomisk förening som står under inspektionens tillsyn, motsätta sig att föreningen deltar i fusionen, om det finns skäl att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i betalningssystemets eller kapitalmarknadens funktion eller om det annars är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och, i förekommande fall, Finansinspektionen skall meddela beslut i frågan inom två månader från den dag då fusionsförsla- get offentliggjordes enligt artikel 24 i SCE-förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att föreningen inte får delta i fusionen utan att föreningen först har fått tillfälle att yttra sig. Ansökan om tillstånd att verkställa fusionsförslaget 7 § I fråga om tillstånd att verkställa fusionsförslaget skall bestäm- melserna i 23 kap. 2024 §§ aktiebolagslagen (2005:551) om tillstånd att verkställa en fusionsplan tillämpas. Till en ansökan om verkställande av fusionsförslag skall i före- kommande fall, utöver vad som framgår av 23 kap. 20 § aktiebolags- lagen, fogas en kopia av ett sådant beslut som avses i 6 § fjärde stycket. Om sökanden inte har bifogat ett sådant beslut och den frist som anges i 6 § fjärde stycket har löpt ut, skall Bolagsverket förelägga denne att avhjälpa bristen. Om sökanden inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspektionen eller, efter överklagande, dom- stol i ett sådant beslut som avses i 6 § fjärde stycket har motsatt sig att Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 356

föreningen deltar i fusionen och beslutet har vunnit laga kraft, skall an-

Prop. 2005/06:150

sökan genast avslås.

Bilaga 5

När det gäller föreningar som driver finansieringsrörelse tillämpas

12 kap. 21 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse i stället

för förstatredje styckena.

Utfärdande av intyg vid bildande av ett europakooperativ genom fusion

8 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i

SCE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 23 kap.

23 eller 24 § aktiebolagslagen (2005:551) och beslutet har vunnit laga

kraft. När det gäller föreningar som driver finansieringsrörelse tillämpas i

stället 12 kap. 22 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse.

Rätt till utträde ur en övertagande förening vid bildande av ett

europakooperativ genom fusion

9 § En medlem i en övertagande förening, som har motsatt sig bildandet

av ett europakooperativ genom fusion, får säga upp sig till utträde ur

föreningen om fusionen innebär att europakooperativet kommer att ha

sitt säte i en annan stat än Sverige. En sådan uppsägning skall ske inom

den tid och på de villkor som anges i artikel 7.5 i SCE-förordningen.

Register över europakooperativ m.m.

Registreringsmyndighet

10 § Bolagsverket skall föra ett register över europakooperativ (europa- kooperativsregistret). I fråga om registrering i europakooperativsregistret tillämpas bestämmelserna i aktiebolagslagen (2005:551) och andra för- fattningar om registrering i aktiebolagsregistret. Om en arbetstagar- representant har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall även detta registreras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag, och

2.

handläggningen av registreringsärenden.

Offentliggörande av förslag till beslut i vissa fall 11 § Föreningens styrelse eller europakooperativets lednings- eller för- valtningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 7.2, 35.3 och 76.3 i SCE-förordningen till Bolagsverket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls till- gängligt. 357

Flyttning av ett europakooperativs säte

Prop. 2005/06:150

Tillämpliga bestämmelser

Bilaga 5

12 § Vid flyttning av ett europakooperativs säte från Sverige till en annan

stat, tillämpas bestämmelserna i 1319 §§. När det gäller europakoope-

rativ som driver finansieringsrörelse tillämpas 12 kap. 2426 §§ lagen

(2004:297) om bank- och finansieringsrörelse i stället för 1419 §§.

Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig flyttning av säte

13 § Ett europakooperativ skall inom två veckor från det att lednings-

eller förvaltningsorganets förslag om flyttning av säte enligt artikel 7.2 i

SCE-förordningen har offentliggjorts ansöka hos Skatteverket och, om

europakooperativet står under Finansinspektionens tillsyn, hos Finans-

inspektionen om prövning enligt artikel 7.14 samma förordning. En an-

sökan som inte har gjorts inom föreskriven tid skall avvisas.

Skatteverket får motsätta sig flyttningen av säte, om Skatteverket har

beslutat om revision hos europakooperativet och det finns skäl att anta att

revisionen skulle försvåras avsevärt av en flyttning av europakoopera-

tivets säte.

Finansinspektionen får, i fråga om ett europakooperativ som står under

inspektionens tillsyn, motsätta sig flyttningen av säte, om det finns skäl

att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i betalningssystemets

eller kapitalmarknadens funktion eller om det annars är motiverat av hän-

syn till allmänintresset.

Skatteverket och, i förekommande fall, Finansinspektionen skall med-

dela beslut i frågan inom två månader från den dag då förslaget om flytt-

ningen offentliggjordes enligt artikel 7.2 i SCE-förordningen. Myndighe-

terna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att

europakooperativet först har fått tillfälle att yttra sig.

Underrättelse till europakooperativets borgenärer

14 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har

beslutat att europakooperativets säte skall flyttas till en annan stat, skall

europakooperativet skriftligen underrätta sina kända borgenärer om be-

slutet.

Underrättelsen skall innehålla uppgift om borgenärernas rätt att enligt

artikel 7.4 i SCE-förordningen ta del av förslaget om flyttning och av en

sådan redogörelse som avses i artikel 7.3. Vidare skall underrättelsen

innehålla uppgift om borgenärernas rätt att enligt 16 § motsätta sig flytt-

ningen.

En underrättelse behöver inte sändas till de borgenärer, vilkas anspråk

avser en fordran på lön eller annan ersättning som omfattas av löne-

garanti enligt lönegarantilagen (1992:497).

358 Ansökan om tillstånd 15 § Europakooperativet skall hos Bolagsverket ansöka om tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 7 i SCE-förordningen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning,

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i 

SCE-förord- ningen,

4.

intyg från europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan eller verkställande direktör om att europakooperativets kända borgenärer har underrättats enligt 14 §, och

5.

en kopia av ett sådant beslut som avses i 13 § fjärde stycket.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i andra stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall Bolagsverket förelägga europakooperativet att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europakooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspektionen eller, efter överklagande, dom- stol i ett sådant beslut som avses i 13 § fjärde stycket har motsatt sig flyttningen av säte och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Handläggning hos Bolagsverket 16 § Om Bolagsverket finner att det inte finns något hinder mot en an- sökan enligt 15 §, skall verket kalla europakooperativets borgenärer. Kallelsen skall innehålla ett föreläggande för den som motsätter sig flyttningen av säte att senast viss dag skriftligen anmäla detta till verket. Bolagsverket skall dock inte kalla de borgenärer, vilkas anspråk avser en fordran på lön eller annan ersättning som omfattas av lönegarantilagen (1992:497). Kallelsen skall ske genom kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar. Bolagsverket skall skicka en särskild underrättelse om kallelsen till Skatteverket och till kronofogdemyndigheten i den region där europa- kooperativet har sitt säte. 17 § Om en borgenär som har blivit kallad enligt 16 § motsätter sig flyttningen av säte inom föreskriven tid, skall Bolagsverket överlämna ärendet till allmän domstol i den ort där europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan har sitt säte. Om ingen borgenär motsätter sig flyttningen, skall verket meddela europakooperativet det begärda till- ståndet. Handläggning hos allmän domstol 18 § Om ett ärende om flyttning av europakooperativets säte till en annan stat har överlämnats till allmän domstol, skall tillstånd till flyttningen lämnas, om det visas att de borgenärer som har motsatt sig ansökan har Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 359 fått full betalning eller har betryggande säkerhet för fordringar som har uppkommit före den dag som har angetts i föreläggandet enligt 16 § första stycket. I annat fall skall ansökan avslås. Utfärdande av intyg 19 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen när ett beslut om tillstånd enligt 17 eller 18 § har meddelats och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om det finns sådant förhållande som avses i artikel 7.15 i SCE- förordningen. Europakooperativets organisation Dualistiskt organiserade europakooperativ 20 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3741 i SCE-förordningen (dualistiskt organisera- de europakooperativ) gäller följande. Om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förordningen, skall bestämmelserna i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestäm- melser i lagen om ekonomiska föreningar skall tillämpas på tillsyns- organet eller dess ledamöter: 6 kap. 1 § fjärde stycket om suppleanter, 6 kap. 2 § om förtida avgång, 6 kap. 4 § första och fjärde styckena om bosättningskrav och obehörighetsgrunder, 6 kap. 4 § andra stycket om krav på medlemskap, 6 kap. 5 § om anmälan av aktieinnehav, 6 kap. 8 § tredje stycket om protokoll, 6 kap. 9 § första stycket om beslutsunderlag och inträde av suppleant, 6 kap. 10 § om jäv, 6 kap. 15 § om registrering, 7 kap. 11 § om upplysningsplikt mot föreningsstämman, 7 kap. 17 § första stycket om klander av föreningsstämmans beslut, 7 kap. 18 § om talan mot föreningen och skiljeförfarande, 8 kap. 7 § om revisorsjäv, 8 kap. 11 § om tillhandahållande av upplysningar till revisorn, 8 kap. 13 § första stycket om revisionsberättelsen, 11 kap. 4 a § om tvångslikvidation, 11 kap. 17 § andra och tredje styckena om styrelseval i samband med upphörande av likvidation, 11 kap. 17 § fjärde stycket om styrelseval efter upphävande av likvida- tionsbeslut, 13 kap. 1 och 46 §§ om skadestånd, och 15 kap. 4 a § om avregistrering av ledamot. När 6 kap. 4 § lagen om ekonomiska föreningar tillämpas på europa- kooperativ, skall bestämmelserna i den paragrafens andra stycke inte Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 360

gälla arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (2006:000)

Prop. 2005/06:150

om arbetstagarinflytande i europakooperativ.

Bilaga 5

21 § Tillsynsorganet får besluta att dess medgivande krävs för vissa kate-

gorier av beslut som ledningsorganet eller den verkställande direktören

fattar. Tillsynsorganet skall ge in ett sådant beslut till Bolagsverket för

registrering. Beslutet gäller från tidpunkten för registreringen.

Tillsynsorganet skall till varje föreningsstämma som skall pröva frågan

om fastställelse av europakooperativets resultat- och balansräkningar

avge ett yttrande över årsredovisningen samt ledningsorganets och den

verkställande direktörens förvaltning. I fråga om tillhandahållande av

detta yttrande skall 7 kap. 8 § fjärde stycket lagen (1987:667) om ekono-

miska föreningar tillämpas.

22 § Ordföranden i tillsynsorganet skall se till att sammanträden hålls när

det behövs. Tillsynsorganet skall alltid sammankallas om en ledamot i

tillsynsorganet begär det.

23 § Om en ledamot i tillsynsorganet med stöd av artikel 37.3 i SCE-

förordningen utses till ledamot i ledningsorganet, får tiden för det senare

uppdraget inte överstiga två månader.

24 § Varje ledamot i tillsynsorganet har rätt att från ledningsorganet få

all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva

sin kontroll enligt artikel 39.1 i SCE-förordningen.

25 § Revisorn skall underrätta tillsynsorganet om erinringar som revisorn

framställer till ledningsorganet och den verkställande direktören enligt

8 kap. 14 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar.

Monistiskt organiserade europakooperativ

26 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem

som avses i artiklarna 4244 i SCE-förordningen (monistiskt organise-

rade europakooperativ) skall, om inte annat följer av annan författning

eller av SCE-förordningen, bestämmelserna i lagen (1987:667) om

ekonomiska föreningar och andra författningar om styrelsen eller dess

ledamöter tillämpas på förvaltningsorganet eller dess ledamöter.

Antalet ledamöter i europakooperativets organ

27 § Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall

ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem ledamöter.

Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europakooperativ skall

ha minst tre ledamöter.

När det gäller europakooperativ som ger ut elektroniska pengar

tillämpas 2 kap. 9 § femte stycket lagen (2002:149) om elektroniska

pengar i stället för första och andra styckena.

361

Den verkställande direktören 28 § Ett europakooperativ skall ha en verkställande direktör, om antalet anställda i europakooperativet under vart och ett av de två senaste räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200. Ett europakooperativ som har bildats genom fusion eller ombildning skall under de första två räkenskapsåren från det att europakooperativet bildades ha en verk- ställande direktör, om antalet anställda hos någon av de juridiska perso- ner som har deltagit i bildandet under vart och ett av de två räkenskapsår som föregick bildandet i medeltal översteg 200. I ett europakooperativs stadgar kan det anges att det även i andra fall skall utses en verkställande direktör. I ett europakooperativ som står under tillsyn av Finansinspek- tionen skall det alltid finnas en verkställande direktör. I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av ledningsorganet. Den verkställande direktören får i ett sådant fall inte vara ledamot i tillsynsorganet. I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall den verkställande direktören utses av förvaltningsorganet. 29 § I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall såväl tillsyns- organet som ledningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 24 § om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information skall tillämpas även vid tillsynsorganets och lednings- organets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. 30 § I ett monistiskt organiserat europakooperativ skall förvaltnings- organet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 24 § om tillsyns- organets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information skall tillämpas även vid förvaltningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Europakooperativets årsredovisning m.m. Upprättande av årsredovisning 31 § Ett europakooperativ skall upprätta årsredovisning och, i förekom- mande fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i års- redovisningslagen (1995:1554) som är tillämpliga på ekonomiska före- ningar. När det gäller europakooperativ som ger ut elektroniska pengar eller driver finansieringsrörelse tillämpas 2 kap. 9 § sjätte stycket lagen (2002:149) om elektroniska pengar respektive 12 kap. 28 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse i stället för första stycket. Särskilt bokslut 32 § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, skall lednings- eller för- valtningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 362

fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i

Prop. 2005/06:150

SCE-förordningen.

Bilaga 5

Om en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ

genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europakoopera-

tivet får säte i en annan stat än Sverige, skall styrelsen för den ekono-

miska föreningen upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet

skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats

fram till den dag då europakooperativet registreras enligt artikel 11.1 i

SCE-förordningen.

För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller

bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokföringslagen

(1999:1078). Bokslutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från

utgången av den period som bokslutet omfattar.

Valutan för ett europakooperativs kapital

33 § Ett europakooperativ skall uttrycka sitt kapital i antingen svenska

kronor eller euro. Kapitalet skall dock alltid vara uttryckt i samma valuta

som europakooperativets redovisningsvaluta.

Övriga bestämmelser

Behörighet att företräda ett europakooperativ

34 § Ett europakooperativ får i stadgarna ange att lednings- eller förvalt-

ningsorganet kan bemyndiga en person ensam eller flera personer i

förening att företräda europakooperativet.

När det gäller europakooperativ som driver finansieringsrörelse

tillämpas 12 kap. 29 § lagen (2004:297) om bank- och finansierings-

rörelse i stället för första stycket.

Lednings- eller förvaltningsorganets rätt att i visst fall ändra stadgarna

35 § Om stadgarna för ett europakooperativ strider mot de ordningar för

arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med rådets direktiv

2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för

europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinfly-

tande 2 , skall lednings- eller förvaltningsorganet ha rätt att ändra stad-

garna.

Sammankallande av föreningsstämma genom länsstyrelsens försorg

36 § Om en föreningsstämma som skall hållas enligt SCE-förordningen,

lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, stadgarna eller ett stämmo-

beslut inte sammankallas på angivet sätt, skall länsstyrelsen i det län där

lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte på anmälan av en ledamot

i förvaltningsorganet, ledningsorganet eller tillsynsorganet, den verk-

2 EUT L 207, 18.8.2003, s. 25 (Celex 32003L0072).

363

ställande direktören, en revisor eller en föreningsmedlem genast på europakooperativets bekostnad sammankalla stämman. Sanktioner mot europakooperativ med säte och huvudkontor i olika stater 37 § Om ett europakooperativ inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 i SCE-förordningen att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall Bolagsverket genom ett särskilt beslut fastställa att europakooperativet inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket förelägga europakooperativet att inom viss tid göra rättelse. Därvid skall 11 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att europakoope- rativet kommer att förpliktas att gå i likvidation om europakooperativet inte gör rättelse. Om europakooperativet inte följer föreläggandet, skall Bolagsverket besluta att bolaget skall gå i likvidation. Beslut om likvidation skall dock inte meddelas, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets hand- läggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. Straff och vite 38 § Bestämmelserna om straff i 16 kap. 1 § första stycket och andra stycket 1 lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar skall tillämpas på europakooperativ. 39 § Bestämmelserna om vite i 30 kap. 3 § aktiebolagslagen (2005:551) skall tillämpas på europakooperativ. Vad som sägs där om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan eller ledamöterna i dessa organ. Överklagande 40 § Bolagsverkets beslut att avskriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller verkets beslut i ett tillståndsärende enligt 15 §, verkets beslut om att vägra utfär- da intyg enligt 19 § samt verkets beslut enligt 39 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspektionens beslut i ett ärende enligt 6 eller 13 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Länsstyrelsens beslut i ett ärende enligt 36 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 37 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 37 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 364 dag då europakooperativet fick del av beslutet. Ett beslut enligt 37 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet. Vid överklagande enligt fjärde stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 365 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:262) om understöds- föreningar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1972:262) om understöds- föreningar dels att 1 och 27 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas 33 nya paragrafer, 83115 §§, samt närmast före 83, 85, 86, 92, 94, 98, 106 och 109 §§ nya rubriker av följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 § Med understödsförening förstås enligt denna lag sådan förening för inbördes bistånd som har till ändamål att, utan affärsmässigt drivande av försäkringsrörelse, meddela annan personförsäkring än arbetslöshets- försäkring och som är på sådant sätt sluten att den huvudsakligen är avsedd för anställda i visst eller vissa företag, personer tillhörande viss yrkesgrupp eller medlemmar i sammanslutning med sådan intresse- gemenskap att en samverkan även för personförsäkring är naturlig. Också förening som ej är sluten på sätt som anges i första stycket anses som understödsförening, om den är registrerad såsom understödsförening enligt äldre lag. Avser verksamheten huvudsakligen pensionsförsäkring på grund av anställning, anses föreningen som understödsförening, även om med- lemsavgifterna erlägges av arbetsgivaren. I 83115 §§ finns särskilda bestämmelser om sådana europa- kooperativ enligt rådets förord- ning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE- föreningar) 1 

(SCE-förordningen) som driver försäkringsrörelse. 27 § 2

Bestämmelserna i 2123 §§, 2530 §§ och 3237 §§ lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar gäller i tillämpliga delar i fråga om under- stödsförening med följande avvikelser, nämligen

1.

att minst hälften av styrelsens ledamöter skall väljas på förenings- stämma eller av organisation som kan anses företräda medlemmarna,

2.

att styrelseledamot får utses för tid till och med den ordinarie föreningsstämma som skall äga rum under fjärde räkenskapsåret efter det han utsetts, om Finansinspektionen medgett det,

3.

att anställd hos föreningen ej får vara styrelseordförande.

Vid tillämpningen av 37 § skall iakttagas att hänvisningen till 9 § skall avse 14 § denna lag.

1

EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

2

Senaste lydelse 1992:1624.

366

Bestämmelser om arbetstagarrepresentanter finns i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Särskilda bestämmelser för europakooperativ som driver försäkringsrörelse Inledande bestämmelser 83 § Bestämmelserna i denna lag om understödsföreningar skall tilläm- pas även på europakooperativ som driver försäkringsrörelse när det gäller frågor som inte regleras i SCE-förordningen. I 84115 §§ finns bestämmelser som komplet- terar SCE-förordningen när det gäller sådana europakoooperativ. Vad som sägs om europakoope- rativ som driver försäkringsrö- relse gäller, om annat inte anges, endast sådana europakooperativ med säte i Sverige. 84 § Regler om arbetstagarinflytande i europakooperativ finns i lagen (2006:000) om arbetstagarinfly- tande i europakooperativ. Firma 85 § Ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 92 §. Bildandet av ett europakooperativ 86 § Om inte annat följer av SCE- förordningen, skall bestämmelser- na om fusion av publika försäk- ringsaktiebolag i 15 a kap. försäk- ringsrörelselagen (1982:713) Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 367 tillämpas på en understödsföre- ning som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. 87 § En ekonomisk förening eller motsvarande utländsk förening som har sitt huvudkontor i en stat utanför EES får delta i bildandet av ett europakooperativ, om före- ningen

1.

är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom EES,

2.

har sitt säte i den stat som avses i 1, samt

3.

har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom EES.

Vid bildandet av ett europa- kooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning skall vad som sägs om en ekonomisk före- ning eller motsvarande utländsk föreningsform i första stycket gälla även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 88 § Om en understödsförening del- tar i bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion, skall bestämmelsen om redovisnings- valuta i 15 a kap. 1 § tredje stycket försäkringsrörelselagen (1982:713) inte tillämpas på understödsföreningen. Första stycket gäller också när europakooperativet skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige. 89 § En understödsförening som del- tar i bildandet av ett europakoope- rativ genom fusion skall, om europakooperativet enligt fusions- förslaget skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige, inom två veckor från det att fusionsförslaget Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 368 har offentliggjorts enligt artikel 24 i SCE-förordningen ansöka hos Skatteverket och Finansinspektio- nen om prövning enligt artikel 21 samma förordning. En ansökan som inte har gjorts inom före- skriven tid skall avvisas. Skatteverket får motsätta sig att understödsföreningen deltar i fusionen, om Skatteverket har be- slutat om revision hos föreningen och det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avse- värt av fusionen. Finansinspektionen får motsätta sig att understödsföreningen del- tar i fusionen, om det är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och Finansinspek- tionen skall meddela beslut i frågan inom två månader från den dag då fusionsförslaget offentlig- gjordes enligt artikel 24 i SCE- förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att understödsföreningen inte får del- ta i fusionen utan att föreningen först har fått tillfälle att yttra sig. 90 § Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 89 § fjärde stycket har motsatt sig att understödsföre- ningen deltar i fusionen och beslu- tet har vunnit laga kraft, skall inspektionen genast avslå en an- sökan om tillstånd att verkställa fusionsförslaget. 91 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i SCE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 15 a kap. 13 § försäkrings- rörelselagen (1982:713) och be- slutet har vunnit laga kraft. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 369 Registrering av europakooperativ m.m. 92 § Europakooperativ som driver försäkringsrörelse registreras i europakooperativsregistret som förs av Bolagsverket enligt 10 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ. I fråga om registrering av sådana europakooperativ tillämpas bestämmelserna i för- säkringsrörelselagen (1982:713) och andra författningar om regis- trering i försäkringsregistret. Om en arbetstagarrepresentant har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ, skall även detta regi- streras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om regist- rering enligt denna lag, och

2.

handläggningen av registre- ringsärenden.

93 § Understödsföreningens styrelse eller europakooperativets led- nings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 7.2, 35.3 och 76.3 i SCE-förordningen till Bolagsverket för registrering. Verket skall genast kungöra upp- gift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. Flyttning av ett europakooperativs säte 94 § Ett europakooperativ skall inom två veckor från det att lednings- eller förvaltningsorganets förslag Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 370 om flyttning av säte enligt artikel 7.2 i SCE-förordningen har offentliggjorts ansöka hos Skatte- verket och Finansinspektionen om prövning enligt artikel 7.14 samma förordning. En ansökan som inte har gjorts inom föreskri- ven tid skall avvisas. Skatteverket får motsätta sig flyttningen av säte, om Skattever- ket har beslutat om revision hos europakooperativet och det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av en flyttning av europakooperativets säte. Finansinspektionen får motsätta sig flyttningen av säte, om det är motiverat av hänsyn till allmän- intresset. Skatteverket och Finansinspek- tionen skall meddela beslut i frå- gan om flyttning av säte inom två månader från den dag då förslaget om flyttningen offentliggjordes enligt artikel 7.2 i SCE-förord- ningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europakoope- rativet först har fått tillfälle att yttra sig. 95 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har beslutat att europakoopera- tivets säte skall flyttas till en annan stat, skall europakoopera- tivet ansöka om tillstånd till flytt- ningen. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning,

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i SCE-

Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 371 förordningen, och 4. en kopia av ett sådant beslut som avses i 94 § fjärde stycket. Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall europakooperativet före- läggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europa- kooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 94 § fjärde stycket har motsatt sig flyttningen av säte och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Finansinspektionen skall under- rätta Bolagsverket om ansökning- ar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som medde- lats med anledning av sådana ansökningar. 96 § Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om

1.

europakooperativets borgenä- rer tillförsäkras en betryggande säkerhet, om ett sådant skydd be- hövs med hänsyn till europakoope- rativets ekonomiska förhållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet,

2.

europakooperativets ekono- miska förhållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med försäkringstagares eller andra fordringsägares intressen, och

3.

det inte finns hinder mot flytt- ningen enligt artikel 7.15 i SCE- förordningen.

97 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen när ett Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 372 beslut har meddelats enligt 96 § och beslutet har vunnit laga kraft. Europakooperativets organisation 98 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 37 41 i SCE-förordningen (dualistiskt organiserade europakooperativ) gäller följande. Om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förord- ningen, skall bestämmelserna i denna lag och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestäm- melser i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 21 § tredje och fjärde styckena om förtida avgång, 22 § första stycket om bosätt- ningskrav och obehörighetsgrun- der, 22 § andra stycket om krav på medlemskap, 23 § första stycket om supplean- ter, 25 § tredje stycket om protokoll, 26 § första stycket om besluts- underlag och inträde av suppleant, 27 § om jäv, 36 § om talan mot föreningen, 37 § om registrering, 46 § första momentet tredje och fjärde styckena om revisorsjäv, 50 § tredje stycket om tillhanda- hållande av upplysningar till revi- sorn, 51 § första stycket om revisions- berättelsen, 57 § andra momentet om upp- lysningsplikt mot föreningsstäm- man, 69 § första momentet första Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 373 tredje styckena om klander av föreningsstämmans beslut, 106 och 107 §§, 108 § första stycket samt 109 § om skadestånd, och 116 § om skiljeförfarande. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestäm- melser i denna lag skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 26 § om lämnande av kredit, 26 h § om tystnadsplikt, 27 § fjärde stycket om hinder mot att vara styrelseledamot, 45 § första stycket om tvångs- likvidation, och 70 § om rätt för Finansinspek- tionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant samman- träde och delta i överlägg- ningarna. När 22 § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas på europakooperativ, skall be- stämmelserna i den paragrafens andra stycke inte gälla arbets- tagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ. 99 § Tillsynsorganet får besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av beslut som lednings- organet eller den verkställande direktören fattar. Tillsynsorganet skall ge in ett sådant beslut till Bolagsverket för registrering. Beslutet gäller från tidpunkten för registreringen. Tillsynsorganet skall till varje föreningsstämma som skall pröva frågan om fastställelse av europa- kooperativets resultat- och balans- räkningar avge ett yttrande över årsredovisningen samt lednings- organets förvaltning. I fråga om tillhandahållande av detta yttran- de skall 7 kap. 8 § fjärde stycket Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 374 lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. 100 § Ordföranden i tillsynsorganet skall se till att sammanträden hålls när det behövs. Tillsynsorganet skall alltid sammankallas om en ledamot i tillsynsorganet begär det. 101 § Om en ledamot i tillsynsorganet med stöd av artikel 37.3 i SCE- förordningen utses till ledamot i ledningsorganet, får tiden för det senare uppdraget inte överstiga två månader. 102 § Varje ledamot i tillsynsorganet har rätt att från ledningsorganet få all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva sin kontroll enligt artikel 39.1 i SCE-förordningen.

103 § Revisorn skall underrätta till- synsorganet om erinringar som re- visorn framställer till lednings- organet enligt 50 § femte stycket lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. 104 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 42 44 i SCE-förordningen (monistiskt organiserade europkooperativ) skall, om inte annat följer av annan författning eller av SCE- förordningen, bestämmelserna i denna lag och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på förvaltningsorganet eller dess ledamöter. 105 § Ledningsorganet i ett dualistiskt Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 375 organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem leda- möter. Förvaltningsorganet i ett monis- tiskt organiserat europakooperativ skall ha minst tre ledamöter. Europakooperativets årsredovisning m.m. 106 § Ett europakooperativ skall upp- rätta årsredovisning och, i före- kommande fall, koncernredovis- ning i enlighet med de bestämmel- ser i lagen (1995:1560) om årsre- dovisning i försäkringsföretag som är tillämpliga på understöds- föreningar. 107 § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, skall lednings- eller för- valtningsorganet upprätta ett sär- skilt bokslut. Det särskilda bok- slutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förord- ningen. Om en understödsförening del- tar i bildandet av ett europakoope- rativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europakooperativet får säte i en annan stat än Sverige, skall sty- relsen för understödsföreningen upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras enligt artikel 11.1 i SCE-förordningen.

För det särskilda bokslutet en- ligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbok- slut i 6 kap. 49 och 11 §§ bok- föringslagen (1999:1078). Bok- Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 376 slutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. 108 § Ett europakooperativ skall ut- trycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. Kapitalet skall dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakooperativets redovisnings- valuta. Övriga bestämmelser 109 § Ett europakooperativ får i stad- garna ange att lednings- eller förvaltningsorganet kan bemyn- diga en person ensam eller flera personer i förening att företräda europakooperativet. 110 § Om stadgarna för ett europa- kooperativ strider mot de ordning- ar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska koope- rativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande 3 , skall led- nings- eller förvaltningsorganet ha rätt att ändra stadgarna. 111 § Om en föreningsstämma som skall hållas enligt SCE-förord- ningen, denna lag, lagen (1951:308) om ekonomiska före- ningar, stadgarna eller ett stämmobeslut inte sammankallas på angivet sätt, skall länsstyrelsen i det län där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte på anmälan av en ledamot i förvaltningsorganet, ledningsorga- net eller tillsynsorganet eller en

3 EUT L 207, 18.8.2003, s. 25 (Celex 32003L0072). Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 377

revisor

eller

en föreningsmedlem

Prop. 2005/06:150

genast

på

europakooperativets

Bilaga 5

bekostnad sammankalla stämman.

112 § Om ett europakooperativ inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 i SCE-förordningen att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall Bolagsverket genom ett sär- skilt beslut fastställa att europa- kooperativet inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket före- lägga europakooperativet att inom viss tid göra rättelse. Därvid skall 11 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att europakooperativet kommer att förpliktas att gå i likvi- dation om europakooperativet inte gör rättelse. Om europakooperativet inte följer föreläggandet, skall Bolags- verket besluta att bolaget skall gå i likvidation. Beslut om likvidation skall dock inte meddelas, om likvi- dationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. 113 § Bestämmelserna om straff i 77 80 §§ skall tillämpas på europa- kooperativ. 114 § Bestämmelserna om vite i 21 kap. 2 § förstatredje och femte styckena försäkringsrörelselagen (1982:713) skall tillämpas på europakooperativ. Vad som sägs där om styrelsen eller dess leda- möter skall tillämpas på europa- kooperativets lednings- eller för- valtningsorgan eller ledamöterna i dessa organ. 378

115 § Bolagsverkets beslut att avskri- va en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller Finansinspektionens beslut i ett tillståndsärende enligt 96 §, Bolagsverkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 97 § samt verkets beslut enligt 114 §. Pröv- ningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspek- tionens beslut i ett ärende enligt 89 eller 94 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätten. Länsstyrelsens beslut i ett ärende enligt 111 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 112 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där led- nings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 112 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då europa- kooperativet fick del av beslutet. Ett beslut enligt 112 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet. Vid överklagande enligt fjärde stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 379

1. aktiebolag, europabolag och europakooperativ med säte i Sverige, handelsbolag, ekonomisk förening och samfällighetsföre- ning,

Förslag till lag om ändring i lagen (1974:174) om identitets- beteckning för juridiska personer m.fl. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 § 1

Identitetsbeteckning i numerisk form (organisationsnummer) skall fastställas för 1. aktiebolag, europabolag med säte i Sverige, handelsbolag, eko- nomisk förening och samfällig- hetsförening,

2.

erkänd arbetslöshetskassa, understödsförening och annan allmän inrättning som enligt lag eller annan författning står under offentlig till- syn,

3.

kommun, landsting, kommunalförbund och annat organ för sam- verkan mellan kommuner, och

4.

registrerat trossamfund och dess organisatoriska delar.

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1 Senaste lydelse 2004:1253. 380 Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 §, 1 a kap. 1, 3 och 4 §§ samt rubriken närmast före 1 a kap. 3 § försäkringsrörelselagen (1982:713) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

1 § 1

Försäkringsrörelse får drivas endast av försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som fått tillstånd (koncession) till detta enligt denna lag, om inte annat följer av 2 § eller 10 § tredje stycket.

Av rådets förordning (EG) nr

I 1 a kap. denna lag finns

2157/2001 av den 8 oktober 2001

särskilda bestämmelser om sådana

om stadga för europabolag (SE-

europabolag enligt rådets förord-

förordningen) följer att bestäm-

ning (EG) nr 2157/2001 av den 8

melserna i denna lag om publika

oktober 2001 om stadga för

försäkringsaktiebolag

skall

europabolag 2 

(SE-förordningen)

tillämpas på europabolag som har

som har beviljats koncession att

beviljats koncession att driva för-

driva försäkringsrörelse.

säkringsrörelse

när det

gäller

frågor som inte regleras i SE-

förordningen.

Särskilda

bestäm-

melser om europabolag finns i 1 a

kap. denna lag.

Finansinspektionen skall efter ansökan lämna förhandsbesked om huruvida koncession enligt första stycket krävs för en planerad verk- samhet. Försäkringsbolagen skall stå under tillsyn av Finansinspektionen. Registreringsmyndighet för försäkringsbolag är Bolagsverket. För varje försäkringsbolag skall finnas ett huvudkontor i Sverige. 1 a kap. 1 § 3

För europabolag med säte i Sverige som har beviljats kon- cession att driva försäkringsrörelse gäller 25, 7 och 8 §§, 16 § första och andra styckena, 1729 och 32 §§ i lagen (2004:575) om europabolag samt bestämmelserna i detta kapitel. Bestämmelserna i denna lag om publika försäkringsaktiebolag skall tillämpas även på europa- bolag som har säte i Sverige och har beviljats koncession att driva försäkringsrörelse när det gäller frågor som inte regleras i SE- förordningen. För sådana europa-

1

Senaste lydelse 2004:578.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

3

Senaste lydelse 2005:905.

Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 381

bolag gäller också 25 a, 7, 8 och

Prop. 2005/06:150

9 a §§, 16 § första och andra

Bilaga 5

styckena, 1729 och 32 §§ i lagen

(2004:575) om europabolag samt

bestämmelserna i detta kapitel.

För ett sådant europabolag skall vad som sägs i

1. 5 § första stycket lagen om europabolag om tillämpningen av

23 kap. 3 § aktiebolagslagen (2005:551), i stället avse 15 a kap. 1 § tredje

stycket denna lag,

2. 7 § första stycket lagen om europabolag om registreringsbestäm-

melser, i stället avse bestämmelser i denna lag och andra författningar

om registrering i försäkringsregistret,

3. 17 § andra stycket lagen om europabolag om tillämpningen av

7 kap. 25 § aktiebolagslagen, i stället avse 9 kap. 9 § fjärde stycket denna

lag,

4. 21 § lagen om europabolag om tillämpningen av 9 kap. 6 § aktie-

bolagslagen, i stället avse 10 kap. 12 § denna lag,

5. 27 § andra stycket lagen om europabolag om tillämpningen av

7 kap. 1820 §§ aktiebolagslagen, i stället avse 9 kap. 9 § första stycket

denna lag,

6.

28 § lagen om europabolag om aktiebolagslagen, i stället avse denna lag, och

7.

32 § första stycket lagen om europabolag om 11 §, i stället avse 4 § i detta kapitel.

Utfärdande av intyg vid bildande av ett europabolag genom fusion Bildande av ett europabolag genom fusion 3 § 4

Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 5 a § fjärde stycket lagen om europabolag har motsatt sig att försäkringsaktiebolaget deltar i fusionen och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE-förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 15 a kap. 13 § och beslutet har vunnit laga kraft. 4 § 5

Om bolagsstämman med stöd av artikel 8 i SE-förordningen har beslutat att bolagets säte skall flyttas till en annan stat, skall bolaget ansöka om tillstånd till flyttningen. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen. Ärenden som är av principiell betydelse eller av särskild vikt prövas dock av regeringen.

4

Senaste lydelse 2004:578.

5

Senaste lydelse 2004:578.

382

Ansökan skall ges in inom en månad från bolagsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas 1. en kopia av protokollet från den bolagsstämma där beslut om

flyttning fattades,

2. en kopia av förslaget om

2. en kopia av förslaget om

flyttning, och

flyttning,

3. en kopia av den redogörelse

3. en kopia av den redogörelse

som avses i artikel 8.3 i SE-

som avses i artikel 8.3 i SE-

förordningen.

förordningen, och

4. en kopia av ett sådant beslut

som avses i 9 a § fjärde stycket

lagen (2004:575) om europabolag.

Om bolaget inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall bolaget föreläggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om bolaget inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 9 a § fjärde stycket lagen om europabolag har motsatt sig flyttningen av säte och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Finansinspektionen skall underrätta Bolagsverket om ansökningar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Om en ansökan har kommit in före detta datum tillämpas äldre bestämmelser i fråga om

1.

tillstånd till verkställande av ett fusionsförslag vid bildande av ett europabolag genom fusion enligt artikel 2.1 

SE-förordningen, och

2.

tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 8 i 

SE-förordningen.

Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 383 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:436) om närings- förbud Härigenom föreskrivs att 4 och 6 §§ lagen (1986:436) om närings- förbud skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 § 1

Har näringsverksamhet bedrivits av en juridisk person får, under de förutsättningar som anges i 13 §§, näringsförbud meddelas, i fråga om kommanditbolag: komplementär, annat handelsbolag: bolagsman, aktiebolag och försäkringsbolag: ledamot och suppleant i styrelsen samt verkställande direktör och vice verkställande direktör, bankaktiebolag, sparbank och ekonomisk förening: ledamot och suppleant i styrelsen, europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i Sverige: företags-

ledare,

europabolag med säte i Sverige:

europabolag

och europakoope-

ledamot och suppleant i förvalt-

rativ med säte i Sverige: ledamot

nings-, lednings- eller tillsyns-

och suppleant i förvaltnings-,

organ samt verkställande direktör

lednings- eller tillsynsorgan samt

och vice verkställande direktör,

verkställande

direktör och vice

verkställande direktör,

om denne begått brottet i näringsverksamheten eller innehade sin ställning när betalningen av skatt, tull eller avgift underläts eller den juridiska personen försattes i konkurs. Första stycket gäller också den som i annan egenskap än där sägs faktiskt har utövat ledningen av en näringsverksamhet eller utåt har fram- trätt som ansvarig för en enskild näringsverksamhet. Under de förutsättningar som anges i 2 § får näringsförbud även meddelas den som innehade sin ställning enligt första stycket senare än ett år innan konkursansökan kom in till tingsrätten. 6 § 2

Den som är underkastad näringsförbud får inte

1.

driva näringsverksamhet,

2.

vara bolagsman i ett annat handelsbolag än kommanditbolag eller komplementär i ett kommanditbolag eller medlem i en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i Sverige,

3.

vara stiftare av ett aktiebolag, en sparbank eller ett försäkringsbolag,

4. vara ledamot eller suppleant i styrelsen för ett aktiebolag, en sparbank, ett försäkringsbolag, en sådan understödsförening som avses i 7 § tredje stycket lagen

1

Senaste lydelse 2004:579.

2

Senaste lydelse 2005:1125.

4. vara ledamot eller suppleant i styrelsen för ett aktiebolag, en sparbank, ett försäkringsbolag, en sådan understödsförening som avses i 7 § tredje stycket lagen Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 384 (1972:262) om understödsföre- ningar, ett handelsbolag, en euro- peisk ekonomisk intressegruppe- ring med säte i Sverige eller en ekonomisk förening, en pensions- stiftelse eller en sådan ideell förening eller stiftelse som driver näringsverksamhet eller ledamot eller suppleant i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet för ett europabolag med säte i Sverige, 5. vara verkställande direktör eller vice verkställande direktör i ett aktiebolag, ett försäkringsbolag eller ett europabolag med säte i Sverige eller företagsledare i en europeisk ekonomisk intresse- gruppering med säte i Sverige, (1972:262) om understödsföre- Prop. 2005/06:150 ningar, ett handelsbolag, en euro- Bilaga 5 peisk ekonomisk intressegruppe- ring med säte i Sverige eller en ekonomisk förening, en pensions- stiftelse eller en sådan ideell förening eller stiftelse som driver näringsverksamhet eller ledamot eller suppleant i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet för ett europabolag eller ett europa- kooperativ med säte i Sverige, 5. vara verkställande direktör eller vice verkställande direktör i ett aktiebolag, ett försäkringsbo- lag, ett europabolag eller ett europakooperativ med säte i Sverige eller företagsledare i en europeisk ekonomisk intresse- gruppering med säte i Sverige,

6.

vara firmatecknare eller i annan egenskap vara ställföreträdare för en sådan juridisk person som anges vid 4,

7.

faktiskt utöva ledningen av en näringsverksamhet eller av en sådan juridisk person som är bokföringspliktig även om den inte driver näring,

8.

äga så många aktier i ett aktiebolag, ett försäkringsaktiebolag eller ett europabolag med säte i Sverige att hans andel av röstetalet för sam- tliga aktier i bolaget överstiger femtio procent, eller

9.

inneha fullmakt att företräda en enskild näringsidkare i dennes näringsverksamhet eller en juridisk person som anges i 4.

Förbudet i första stycket 9 gäller inte i fråga om fullmakt som avses i 10 § andra stycket lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område. Beträffande verkställande direktör och vice verkställande direktör för en filial enligt lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. och förestån- dare för en verksamhet enligt samma lag finns bestämmelser om närings- förbud i den lagen. Näringsförbud utgör inget hinder mot att sådan verksamhet bedrivs som innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap. 1 § regeringsformen eller 1 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 1 § tryckfrihetsförord- ningen eller 1 kap. 1 §, 3 kap. 1, 2 eller 8 § eller 10 kap. 1 § yttrande- frihetsgrundlagen. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. 385 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Härigenom föreskrivs att 6 kap. 4 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6 kap. 4 § 1

Verkställande direktören och minst halva antalet styrelseledamöter skall vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer i sär- skilda fall tillåter annat. Den som är underårig eller i konkurs eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken kan inte vara styrelseledamot eller verkställande direktör. Att detsamma gäller den som är underkastad näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. Styrelseledamöterna skall vara medlemmar i föreningen, om inte stad- garna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är ställföre- trädare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i föreningen, även om stadgarna saknar föreskrift om det. Bestämmelserna i andra stycket gäller inte arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1 Senaste lydelse 1992:1242. 386 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § lagen (1991:981) om värde- pappersrörelse skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 4 § 1

Ett värdepappersbolag skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. Bolaget skall ha en verkställande direktör. I ett värdepappersbolag skall revisorerna vara auktoriserade eller godkända revisorer. Minst en av de av stämman utsedda revisorerna skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisorsexa- men. Till revisor kan även ett registrerat revisionsbolag utses. Bestämmelser om vem som kan vara huvudansvarig för revisionen och om underrättelseskyldighet finns i 17 § revisorslagen (2001:883). För varje värdepappersbolag skall finnas ett huvudkontor i Sverige. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag 2 skall vad som sägs i följande bestämmelser i denna lag om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 8 § om tystnadsplikt, 1 kap. 8 b § om meddelande- förbud, 2 kap. 1 § första stycket 4 om ledningsprövning, 3 kap. 7 § andra stycket 1 och femte stycket om kredit m.m. till sty- relseledamot, 6 kap. 6 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 6 kap. 9 § tredje stycket 2 och fjärde stycket om återkallelse av tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i fjärde stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1

Senaste lydelse 2004:580.

2

EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

387 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Härigenom föreskrivs att 13 och 14 §§ lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 § 1

Verkställande direktören skall varje år till registreringsmyndigheten ge in en bestyrkt kopia av

1.

filialens redovisningshandlingar och revisionsberättelse för det se- naste räkenskapsåret,

2.

motsvarande handlingar för företaget i dess helhet, om de gjorts offentliga i företagets hemland.

Första stycket 1 gäller inte, om företaget lyder under lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och

1.

har en rättslig form som är jämförbar med aktiebolaget,

2. är

ett

kreditinstitut

eller

2.

är

ett

kreditinstitut

eller

värdepappersbolag av motsvaran-

värdepappersbolag av motsvaran-

de slag som de företag som om-

de slag som de företag som om-

fattas av lagen (1995:1559) om

fattas av lagen (1995:1559) om

årsredovisning i

kreditinstitut

och

årsredovisning i

kreditinstitut

och

värdepappersbolag, eller

värdepappersbolag,

3. är

ett

försäkringsföretag

av

3.

är

ett

försäkringsföretag

av

motsvarande slag som de företag

motsvarande slag som de företag

som

omfattas

av

lagen

som

omfattas

av

lagen

(1995:1560)

om

årsredovisning i

(1995:1560)

om

årsredovisning i

försäkringsföretag.

försäkringsföretag, eller

4.

är ett europakooperativ.

Handlingar som avses i första stycket skall ges in inom tre månader efter det att det utländska företagets redovisningshandlingar och revisionsberättelse har lagts fram för företagets delägare, dock senast sju månader från det att filialens räkenskapsår har utgått. Handlingarna skall vara upprättade på eller översatta till svenska. 14 § 2

För filialens bokföring och revision gäller, utöver vad som föreskrivits i 1113 §§, i tillämpliga delar detsamma som för ett svenskt företag av motsvarande slag.

Skyldighet att upprätta årsredovisning gäller inte om företaget lyder

under lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska sam-

arbetsområdet och

1. har en rättslig form som är jämförbar med aktiebolaget,

2. är ett kreditinstitut eller

2. är ett kreditinstitut eller

värdepappersbolag

av motsvaran-

värdepappersbolag

av motsvaran-

de slag som de

företag som

de slag som de

företag som

1

Senaste lydelse 1995:1558.

2

Senaste lydelse 2001:1187.

388

omfattas av lagen (1995:1559) om

omfattas av lagen (1995:1559) om

Prop. 2005/06:150

årsredovisning i kreditinstitut och

årsredovisning i kreditinstitut och

Bilaga 5

värdepappersbolag, eller

värdepappersbolag,

3. är ett försäkringsföretag av

3. är ett försäkringsföretag av

motsvarande slag som de företag

motsvarande slag som de företag

som omfattas av lagen (1995:1560)

som omfattas av lagen (1995:1560)

om årsredovisning i försäkrings-

om årsredovisning i försäkrings-

företag.

företag, eller

4. är ett europakooperativ.

Om filialen är skyldig att avsluta den löpande bokföringen men till följd av bestämmelsen i andra stycket inte upprättar någon årsredovis- ning, skall den i stället upprätta ett årsbokslut. För årsbokslutet tillämpas

1. i filial till företag som avses i

1. i filial till företag som avses i

andra stycket 1 och som inte är att

andra stycket 1 eller 4 och som

hänföra till samma stycke 2 eller

inte är att hänföra till samma

3, bestämmelserna i 6 kap. 4

stycke 2 eller 3, bestämmelserna i

11 §§ bokföringslagen (1999:1078),

6 kap. 411 §§ bokföringslagen

(1999:1078),

2.

i filial till företag som avses i andra stycket 2, bestämmelserna i 2 kap. 2 § och 

35 kap. lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, med undantag för hänvisningen till 3 kap. 5 § års- redovisningslagen (1995:1554), och

3.

i filial till företag som avses i andra stycket 3, bestämmelserna i 2 kap. 2 § och 

35 kap. lagen om årsredovisning i försäkringsföretag, med undantag för hänvisningen till 3 kap. 5 § årsredovisningslagen. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. 389

Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att bestämmel- serna i andra stycket om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämp- as också på ett europabolags eller ett europakooperativs lednings-

Förslag till lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

2 § 1

Auktorisation och tillstånd kan meddelas svenska aktiebolag, svenska ekonomiska föreningar och utländska företag.

I fråga om europabolag som har

I fråga om europabolag och

ett sådant förvaltningssystem som

europakooperativ som har ett så-

avses i artiklarna 3942 i rådets

dant förvaltningssystem som avses

förordning (EG) nr 2157/2001 av

i artiklarna 3942 i rådets förord-

den 8 oktober 2001 om stadga för

ning (EG) nr 2157/2001 av den 8

europabolag skall vad som sägs i

oktober 2001 om stadga för

följande bestämmelser i denna lag

europabolag 2 eller artiklarna 37

om styrelsen tillämpas på tillsyns-

41 i rådets förordning (EG) nr

organet:

1435/2003 av den 22 juli 2003 om

stadga för europeiska kooperativa

föreningar (SCE-föreningar) 3

skall

vad som sägs om styrelsen eller

dess ledamöter i följande bestäm- melser i denna lag tillämpas på tillsynsorganet eller dess leda- möter: 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 2 kap. 10 § om meddelandeför- bud, 8 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 11 kap. 5 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 11 kap. 7 § första stycket 4 och fjärde stycket om återkallelse av auktorisation eller tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i andra stycket an- givna bestämmelserna om styrel- sen skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan.

1

Senaste lydelse 2004:581.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

3 EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

390

eller förvaltningsorgan eller dess

Prop. 2005/06:150

ledamöter.

Bilaga 5

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. 391 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt 1 skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 § 2

En fysisk eller juridisk person som lämnar uppgifter med stöd av 9 § får inte göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnadsplikt, om den fysiska eller juridiska personen hade anledning att räkna med att uppgiften borde lämnas. Den som lämnar uppgifter med stöd av 9 c § får inte heller göras ansvarig för att ha åsidosatt tystnadsplikt. Detsamma gäller en styrelse- ledamot eller en anställd som lämnar uppgifter för den fysiska eller juridiska personens räkning. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som av- ses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag 3 eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) 4

tillämpas bestämmelsen om styrel- seledamot i första stycket på leda- mot i tillsynsorganet. Detsamma gäller bestämmelsen om styrelse- ledamöter i 11 § om meddelande- förbud. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att bestämmel- serna i andra stycket skall tillämp- as också på ledamöter i ett europabolags eller ett europa- kooperativs lednings- eller förvalt- ningsorgan. I 29 kap. 2 § aktiebolagslagen (2005:551), 13 kap. 2 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 5 kap. 2 § stiftelselagen (1994:1220) och 37 § revisionslagen (1999:1079) finns särskilda bestäm-

1

Lagen omtryckt 1999:162.

2

Senaste lydelse 2005:916.

3

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

4 EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

392

melser om ansvar för revisorer i aktiebolag, ekonomiska föreningar, stif- telser och vissa andra företag. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 393

I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som av- ses i artiklarna 

3942

 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag

2 

eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar 

(SCE-föreningar)

3

tillämpas bestämmelsen om styrel- seledamot i första stycket på leda- mot i tillsynsorganet. Bestämmel- sen om styrelseledamöter i 13 b § om meddelandeförbud skall tilläm- pas på tillsynsorganets ledamöter.

Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att bestämmel- serna i tredje stycket skall tillämp- as också på ledamöter i ett europa- bolags eller ett europakooperativs

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag Härigenom föreskrivs att 7 kap. 13 § lagen (1994:2004) om kapital- täckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 kap. 13 § 1

En styrelseledamot eller befattningshavare hos ett holdingföretag med finansiell verksamhet eller ett holdingföretag med blandad verksamhet som i den egenskapen får kunskap om affärsförhållanden i ett företag som enligt 7 § skall lämna uppgifter, får inte obehörigen röja vad han fått veta och inte heller utnyttja kunskapen i strid med det uppgiftslämnande företagets intresse. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i sekre- tesslagen (1980:100). I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag tillämpas vad som sägs om styrelseledamot i första stycket på ledamot i tillsyns- organet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att den i tredje stycket angivna bestämmelsen skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan.

1

Senaste lydelse 2004:582.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

3 EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

394

lednings- eller förvaltningsorgan.

Prop. 2005/06:150

Bilaga 5

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

395

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 27 § årsredovisningslagen (1995:1554) och rubriken närmast före 5 kap. 27 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

Särskilt om europabolag

Särskilt om europabolag och

europakooperativ

27 § 1

I fråga om europabolag med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelseledamöter i 12, 18 b, 20 och 2225 §§ tillämpas på ledamöter eller suppleanter i bolagets tillsynsorgan. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i första stycket angivna bestämmelserna skall tillämpas också på ledamöter eller suppleanter i ett europabolags led- nings- eller förvaltningsorgan. I fråga om europabolag och europakooperativ med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förord- ning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag 2 eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) 3

skall bestämmelserna om styrelseleda- möter i 12, 18 b, 20 och 2225 §§ tillämpas på ledamöter eller suppleanter i europabolagets eller europakooperativets tillsynsorgan. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakoo- perativ framgår att bestämmelser- na i första stycket skall tillämpas också på ledamöter eller supple- anter i ett europabolags eller europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1

Senaste lydelse 2004:583.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

3

EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 396 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovis- ning i kreditinstitut och värdepappersbolag Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredo- visning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap. 1 § 1

Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall års- redovisningen innehålla de upplysningar som anges i 36 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som före- skrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § andra stycket om hänvisningar till noter, 2 § om värderings- och omräkningsprinciper, 3 § om anläggningstillgångar, 4 § om uppgifter om taxeringsvärden, 4 a §, 4 b § förstatredje styckena och 4 c § om finansiella instrument, 5 § om uppskrivningsfond och fond för verkligt värde, 8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag, 12 § om lån till ledande befattningshavare, 13 § om konvertibla lån, 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m., 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om skatt, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 a § om sjukfrånvaro, 18 b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 1921 §§ om löner, andra ersättningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, 25 § om avtal om avgångsvederlag, 26 § om uppgift om moderföretag, samt 27 § om europabolag. 27 § om europabolag och euro- pakooperativ. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1 Senaste lydelse 2004:584. 397 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredo- visning i försäkringsföretag skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap. 1 § 1

Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall årsre- dovisningen innehålla de upplysningar som anges i 36 §§ nedan. Upp- lysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som före- skrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. års- redovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § andra stycket om hänvisningar till noter, 2 § om värderings- och omräkningsprinciper, 3 § om anläggningstillgångar, 4 § om uppgifter om taxeringsvärden, 4 a §, 4 b § förstatredje styckena och 4 c § om finansiella instrument, 5 § om uppskrivningsfond och fond för verkligt värde, 7 § om inköp och försäljning mellan koncernföretag, 8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag, 10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter, 11 § om ställda säkerheter, 12 § om lån till ledande befattningshavare, 13 § om konvertibla lån, 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m., 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om skatt, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 a § om sjukfrånvaro, 18 b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 1921 §§ om löner, andra ersättningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, 25 § om avtal om avgångsvederlag, 26 § om uppgift om moderföretag, samt 27 § om europabolag. 27 § om europabolag och euro- pakooperativ. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1 Senaste lydelse 2004:1177. 398 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1570) om medlemsban- ker dels att 1 kap. 1 § och 6 kap. 3 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas ett nytt kapitel, 1 a kap., av följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap. 1 § 1

Denna lag innehåller bestämmelser om hur en medlemsbank bildas och om dess organisation m.m. Bestämmelser om tillstånd att driva bankrö- relse, den rörelse som en medlemsbank får driva samt andra bestäm- melser som är gemensamma för bankaktiebolag, sparbanker och med- lemsbanker finns i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. I 1 a kap. denna lag finns särskilda bestämmelser om sådana europakooperativ enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) 2

(SCE-förord- ningen) som har beviljats tillstånd att driva bankrörelse. 1 a kap. Särskilda bestämmelser för europakooperativ som driver bankrörelse Inledande bestämmelser Tillämpningsområde 1 § Bestämmelserna i denna lag om medlemsbanker skall tillämpas även på europakooperativ som har beviljats tilstånd att driva bank- rörelse när det gäller frågor som inte regleras i SCE-förordningen. I detta kapitel finns bestämmelser som kompletterar SCE-förord- ningen när det gäller sådana europakooperativ.

1

Senaste lydelse 2004:318.

2

EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

399

Vad som sägs i detta kapitel om europakooperativ som driver bankrörelse gäller, om annat inte anges, endast sådana europa- kooperativ med säte i Sverige. Arbetstagarinflytandet i europa- kooperativ 2 § Regler om arbetstagarinflytande i europakooperativ finns i lagen (2006:000) om arbetstagarinflyt- ande i europakooperativ. Firma 3 § Ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 10 §. Bildandet av ett europakooperativ Deltagande i bildandet av ett europakooperativ 4 § En ekonomisk förening eller motsvarande utländsk förening som har sitt huvudkontor i en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i bil- dandet av ett europakooperativ, om föreningen

1.

är bildad i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

2.

har sitt säte i den stat som avses i 1, samt

3.

har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Vid bildandet av ett europa- kooperativ på annat sätt än genom fusion eller ombildning skall Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 400 bestämmelserna i första stycket om en ekonomisk förening eller mot- svarande utländsk föreningsform gälla även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Redovisningsvaluta vid bildande av ett europakooperativ genom fusion 5 § Om en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion, skall bestämmel- serna om redovisningsvaluta i 10 kap. 1 § andra stycket och 2 § andra stycket inte tillämpas på medlemsbanken. Första stycket gäller också när europakooperativet skall ha sitt säte i en annan stat. Skatteverkets och Finans- inspektionens rätt att motsätta sig att en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion 6 § En medlemsbank som deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion skall, om europa- kooperativet enligt fusionsförslag- et skall ha sitt säte i en annan stat än Sverige, inom två veckor från det att fusionsförslaget har offen- tliggjorts enligt artikel 24 i SCE- förordningen ansöka hos Skatte- verket och Finansinspektionen om prövning enligt artikel 21 samma förordning. En ansökan som inte har gjorts inom föreskriven tid skall avvisas. Skatteverket får motsätta sig att medlemsbanken deltar i fusionen, om Skatteverket har beslutat om revision hos banken och det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av fusionen. Finansinspektionen får motsätta Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 401 sig att medlemsbanken deltar i fusionen, om det finns skäl att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i betalningssystemets eller kapitalmarknadens funktion eller om det annars är motiverat av hänsyn till allmänintresset. Skatteverket och Finansinspek- tionen skall meddela beslut i frågan inom två månader från den dag då fusionsförslaget offentlig- gjordes enligt artikel 24 i SCE- förordningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att banken inte får delta i fusionen utan att banken först har fått tillfälle att yttra sig. Ansökan om tillstånd att verkställa fusionsförslaget 7 § I fråga om tillstånd att verk- ställa fusionsförslaget skall be- stämmelserna i 10 kap. 2022 och 25 §§ lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse om till- stånd att verkställa en fusionsplan tillämpas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett beslut som avses i 6 § fjärde stycket har motsatt sig att medlemsbanken deltar i fusionen och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Utfärdande av intyg vid bildande av ett europakooperativ genom fusion 8 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i SCE-förordningen, när ett beslut har meddelats enligt 10 kap. 20, 21, 22 eller 25 § lagen (2004:297) om bank- och finansie- ringsrörelse och beslutet har vunnit laga kraft. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 402 Rätt till utträde ur en övertagande medlemsbank vid bildande av ett europakooperativ genom fusion 9 § En medlem i en övertagande medlemsbank, som har motsatt sig bildandet av ett europakooperativ genom fusion, får säga upp sig till utträde ur banken om fusionen innebär att europakooperativet kommer att ha sitt säte i en annan stat än Sverige. En sådan upp- sägning skall ske inom den tid och på de villkor som anges i artikel 7.5 i SCE-förordningen.

Registrering av europakooperativ m.m. Registreringsmyndighet 10 § Europakooperativ som driver bankrörelse registreras i europa- kooperativsregistret som förs av Bolagsverket enligt 10 § lagen (2006:000) om europakooperativ. I fråga om registrering av sådana europakooperativ tillämpas be- stämmelserna i aktiebolagslagen (2005:551) och andra författning- ar om registrering i bankregistret. Om en arbetstagarrepresentant har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall även detta registreras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om re- gistrering enligt detta kapitel, och

2.

handläggningen av registre- ringsärenden.

Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 403 Offentliggörande av förslag till beslut i vissa fall 11 § Medlemsbankens styrelse eller europakooperativets lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 7.2, 35.3 och 76.3 i SCE-förordningen till Bolagsver- ket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kun- görs i sin helhet, skall det i kun- görelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. Flyttning av ett europakooperativs säte Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig flyttning av säte 12 § Ett europakooperativ skall inom två veckor från det att lednings- eller förvaltningsorganets förslag om flyttning av säte enligt artikel 7.2 i SCE-förordningen har offent- liggjorts ansöka hos Skatteverket och Finansinspektionen om pröv- ning enligt artikel 7.14 samma förordning. En ansökan som inte har gjorts inom föreskriven tid skall avvisas. Skatteverket får motsätta sig flyttningen av säte, om Skattever- ket har beslutat om revision hos europakooperativet och det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av en flyttning av europakooperativets säte. Finansinspektionen får motsätta sig flyttningen av säte, om det finns skäl att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i betalningssystemets eller kapital- marknadens funktion eller om det annars är motiverat av hänsyn till Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 404 allmänintresset. Skatteverket och Finansinspek- tionen skall meddela beslut i frågan om flyttning av säte inom två månader från den dag då för- slaget om flyttningen offentliggjor- des enligt artikel 7.2 i SCE-förord- ningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att motsätta sig flyttning utan att europakoope- rativet först har fått tillfälle att yttra sig. Ansökan om tillstånd 13 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har beslutat att europakoopera- tivets säte skall flyttas till en annan stat, skall europakooperati- vet ansöka om tillstånd till flytt- ningen. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flytt- ning,

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i SCE- förordningen, och

4.

en kopia av ett sådant beslut som avses i 12 § fjärde stycket.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall europakooperativet före- läggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europa- kooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 405 avses i 12 § fjärde stycket har motsatt sig flyttningen av säte och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Finansinspektionen skall under- rätta Bolagsverket om ansökning- ar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som medde- lats med anledning av sådana an- sökningar. 14 § Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om

1.

europakooperativets borgenärer tillförsäkras en betryg- gande säkerhet, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till europakooperativets ekonomiska förhållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet,

2.

europakooperativets ekonom- iska förhållanden i övrigt är så- dana att flyttningen kan anses förenlig med insättares eller andra fordringsägares intressen, och

3.

det inte finns hinder mot flyttningen enligt artikel 7.15 i 

SCE-förordningen.

Utfärdande av intyg 15 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen när ett beslut har meddelats enligt 14 § och beslutet har vunnit laga kraft. Europakooperativets organisation Dualistiskt organiserade europa- kooperativ 16 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 37 41 i SCE-förordningen (dualistiskt organiserade europakooperativ) gäller följande. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 406 Om inte annat följer av annan författning eller av SCE-förord- ningen, skall bestämmelserna i denna lag och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestäm- melser i denna lag skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess leda- möter: 6 kap. 1 § tredje stycket om sup- pleanter, 6 kap. 2 § om förtida avgång, 6 kap. 3 § första och femte styckena om bosättningskrav och obehörighetsgrunder, 6 kap. 3 § andra stycket om krav på medlemskap, 6 kap. 3 § fjärde stycket om styrelsens sammansättning, 6 kap. 5 § om anmälan av aktie- innehav, 6 kap. 11 § andra stycket om protokoll, 6 kap. 12 § första stycket om beslutsunderlag och inträde av suppleant, 6 kap. 13 § om jäv, 6 kap. 17 § om registrering, 7 kap. 11 § om upplysningsplikt mot föreningsstämman, 7 kap. 18 § om klander av föreningsstämmans beslut, 7 kap. 19 § om talan mot före- ningen och skiljeförfarande, 7 a kap. 5 § om revisorsjäv, 7 a kap. 10 § om tillhandahål- lande av upplysningar till revi- sorn, 7 a kap. 12 § om revisionsberät- telsen, 7 b kap. 8 § om tillhandahållan- de av upplysningar till lekmanna- revisorn, 7 b kap. 11 § om jäv för lekman- narevisorer, 7 b kap. 14 § första stycket om lekmannarevisorns gransknings- rapport, Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 407 9 kap. 18 § andra och tredje styckena om styrelseval i samband med upphörande av likvidation, 9 kap. 18 § fjärde stycket om styrelseval efter upphävande av likvidationsbeslut, och 11 kap. 1 och 412 §§ om skadestånd. Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande be- stämmelser i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 12 § om meddelande- förbud, 3 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till förmån för styrelseledamot, 13 kap. 12 § om rätt för Finan- sinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i över- läggningarna, och 15 kap. 2 § om återkallelse av tillstånd. När 6 kap. 3 § denna lag til- lämpas på europakooperativ skall bestämmelserna i den paragrafens andra stycke inte gälla arbets- tagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (2006:000) om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ. 17 § Tillsynsorganet får besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av beslut som lednings- organet eller den verkställande direktören fattar. Tillsynsorganet skall ge in ett sådant beslut till Bolagsverket för registrering. Beslutet gäller från tidpunkten för registreringen. Tillsynsorganet skall till varje föreningsstämma som skall pröva frågan om fastställelse av europa- kooperativets resultat- och balans- Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 408 räkningar avge ett yttrande över årsredovisningen samt lednings- organets och den verkställande direktörens förvaltning. Beträf- fande tillhandahållande av detta yttrande skall 7 kap. 8 § fjärde stycket tillämpas. 18 § Ordföranden i tillsynsorganet skall se till att sammanträden hålls när det behövs. Tillsynsorganet skall alltid sammankallas om en ledamot i tillsynsorganet begär det. 19 § Om en ledamot i tillsynsorganet med stöd av artikel 37.3 i SCE- förordningen utses till ledamot i ledningsorganet, får tiden för det senare uppdraget inte överstiga två månader. 20 § Varje ledamot i tillsynsorganet har rätt att från ledningsorganet få all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva sin kontroll enligt artikel 39.1 i SCE-förordningen.

21 § Revisorn skall underrätta till- synsorganet om erinringar som revisorn framställer till lednings- organet och den verkställande direktören enligt 7 a kap. 18 §. Monistiskt organiserade europa- kooperativ 22 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 42 44 i SCE-förordningen (monistiskt organiserade europakooperativ) skall, om inte annat följer av annan författning eller av SCE- förordningen, bestämmelserna i Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 409

denna lag och andra författningar

Prop. 2005/06:150

om styrelsen eller dess ledamöter

Bilaga 5

tillämpas

på

förvaltningsorganet

eller dess ledamöter.

Antalet ledamöter i europakoopera-

tivets organ

23 §

Ledningsorganet

och

tillsyns-

organet i ett dualistiskt organi-

serat

europakooperativ

skall ha

minst fem ledamöter.

Förvaltningsorganet i ett monis-

tiskt organiserat europakooperativ

skall ha minst fem ledamöter.

Den verkställande direktören

24 §

I ett europakooperativ skall det

finnas en verkställande direktör.

I

ett

dualistiskt

organiserat

europakooperativ skall den verk-

ställande direktören utses av led-

ningsorganet.

Den

verkställande

direktören får i ett sådant fall inte

vara ledamot i tillsynsorganet.

I

ett

monistiskt

organiserat

europakooperativ skall den verk- ställande direktören utses av för- valtningsorganet. 25 § I ett dualistiskt organiserat europakooperativ skall såväl till- synsorganet som ledningsorganet utöva kontroll över den verk- ställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE- förordningen och i 20 § om till- synsorganets kontroll över led- ningsorganet och om rätt till information skall tillämpas även vid tillsynsorganets och lednings- organets kontroll över den verk- ställande direktörens förvaltning. 26 § I ett monistiskt organiserat 410 europakooperativ skall förvalt- ningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens för- valtning. Vad som sägs i artikel 40 i SCE-förordningen och i 20 § om tillsynsorganets kontroll över led- ningsorganet och om rätt till infor- mation skall tillämpas även vid förvaltningsorganets kontroll över den verkställande direktörens för- valtning. Europakooperativets årsredovis- ning m.m. Upprättande av årsredovisning 27 § Ett europakooperativ skall upp- rätta årsredovisning och, i före- kommande fall, koncernredovis- ning i enlighet med de bestämmel- ser i lagen (1995:1559) om årsre- dovisning i kreditinstitut och vär- depappersbolag som är tillämpli- ga på medlemsbanker. Särskilt bokslut 28 § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, skall lednings- eller för- valtningsorganet upprätta ett sär- skilt bokslut. Det särskilda bok- slutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förord- ningen. Om en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europa- kooperativet får säte i en annan stat än Sverige, skall styrelsen för medlemsbanken upprätta ett sär- skilt bokslut. Det särskilda bok- slutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 411 europakooperativet registreras en- ligt artikel 11.1 i SCE-förord- ningen. För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbok- slut i 6 kap. 49 och 11 §§ bokför- ingslagen (1999:1078). Bokslutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. Valutan för ett europakooperativs kapital 29 § Ett europakooperativ skall ut- trycka sitt kapital i antingen svenska kronor eller euro. Kapita- let skall dock alltid vara uttryckt i samma valuta som europakoope- rativets redovisningsvaluta. Övriga bestämmelser Behörighet att företräda ett europa- kooperativ 30 § Rätten att teckna firman för ett europakooperativ som driver bankrörelse får utövas bara av två eller flera personer i förening. Lednings- eller förvaltningsorga- nets rätt att i visst fall ändra stad- garna 31 § Om stadgarna för ett europa- kooperativ strider mot de ordning- ar för arbetstagarinflytande som har fastställts i enlighet med rå- dets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska koopera- tiva föreningar med avseende på arbetstagarinflytande 3 , skall led- nings- eller förvaltningsorganet ha

3 EUT L 207, 18.8.2003 s. 25 (Celex 32003L0072). Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 412 rätt att ändra stadgarna. Sammankallande av förenings- stämma genom länsstyrelsens försorg 32 § Om en föreningsstämma som skall hållas enligt SCE-förord- ningen, denna lag, stadgarna eller ett stämmobeslut inte sammankal- las på angivet sätt, skall länssty- relsen i det län där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte på anmälan av en ledamot i för- valtningsorganet, ledningsorganet eller tillsynsorganet eller den verkställande direktören, en revi- sor eller en föreningsmedlem genast på europakooperativets be- kostnad sammankalla stämman. Sanktioner mot europakooperativ med säte och huvudkontor i olika stater 33 § Om ett europakooperativ inte uppfyller skyldigheten i artikel 6 i SCE-förordningen att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall Bolagsverket genom ett sär- skilt beslut fastställa att europa- kooperativet inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket före- lägga europakooperativet att inom viss tid göra rättelse. Därvid skall 11 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att europakooperativet kommer att förpliktas att gå i likvi- dation om europakooperativet inte gör rättelse. Om europakooperativet inte föl- jer föreläggandet, skall Bolagsver- ket besluta att bolaget skall gå i likvidation. Beslut om likvidation skall dock inte meddelas, om likvi- dationsgrunden har upphört under Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 413 ärendets handläggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. Överklagande 34 § Bolagsverkets beslut att avskri- va en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller Finansinspektionens beslut i ett tillståndsärende enligt 14 § och Bolagsverkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 15 §. Pröv- ningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätten. Skatteverkets och Finansinspek- tionens beslut i ett ärende enligt 6 eller 12 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätten. Länsstyrelsens beslut i ett ären- de enligt 32 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätten. Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 33 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där led- nings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 33 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den dag då europa- kooperativet fick del av beslutet. Ett beslut enligt 33 § andra stycket får överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet. Vid överklagande enligt fjärde stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 414

6 kap.

Prop. 2005/06:150

3 § 4

Bilaga 5

Minst hälften av styrelseledamöterna skall vara bosatta inom Euro-

peiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte något annat tillåts i sär-

skilda fall. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen.

Ärenden som är av principiell betydelse eller av synnerlig vikt prövas

dock av regeringen. Den som är underårig eller i konkurs eller som har

förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken kan inte vara styrelseledamot.

Att detsamma gäller den som är underkastad näringsförbud följer av 6 §

lagen (1986:436) om näringsförbud.

Styrelseledamöterna skall vara medlemmar i medlemsbanken, om inte

stadgarna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är ställ-

företrädare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den

som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i

denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i banken, även

om stadgarna saknar föreskrift om det.

Bestämmelserna i andra stycket gäller inte arbetstagarrepresentanter

som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de

privatanställda.

Av styrelseledamöterna får högst en för varje påbörjat femtal vara

anställd i medlemsbanken. Vid denna beräkning skall hänsyn inte tas till

arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen om styrelse-

representation för de privatanställda.

En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

4 Senaste lydelse 1999:224. 415

I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett så- dant förvaltningssystem som avses i artiklarna 

3942

 i rådets förord- ning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för euro- pabolag

2 

eller artiklarna 

3741

 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar 

(SCE-föreningar)

3

skall bestämmelserna om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om led- ningsprövning samt i 9 kap. 3 § första stycket 4 och fjärde stycket om återkallelse av auktorisation tillämpas på tillsynsorganet. Vad som sägs om styrelseledamöter i 8 kap. 4 § om meddelandeförbud skall tillämpas på ledamöter i tillsynsorganet.

Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att bestäm- melserna om styrelsen eller dess ledamöter i andra stycket skall tillämpas också på ett europa- bolags eller ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument Härigenom föreskrivs att 2 kap. 5 § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 5 § 1

En central värdepappersförvarare skall ha en styrelse med minst fem ledamöter och en verkställande direktör. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning samt i 9 kap. 3 § första stycket 4 och fjärde stycket om återkallelse av auktorisation tillämpas på tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i andra stycket an- givna bestämmelserna om sty- relsen skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan.

1

Senaste lydelse 2004:586.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

3

EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

416

eller dess ledamöter.

Prop. 2005/06:150

Bilaga 5

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

417

I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett så- dant förvaltningssystem som avses i artiklarna 

3942

 i rådets förord- ning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag

2 

eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar 

(SCE-föreningar)

3

skall bestämmelserna om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om led- ningsprövning samt i 6 kap. 13 § första stycket 5 och andra stycket om återkallelse av tillstånd tillämpas på tillsynsorganet. Vad som sägs om styrelseledamöter i 4 kap. 6 § om meddelandeförbud skall tillämpas på ledamöter i till- synsorganet.

Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europa- kooperativ framgår att bestäm- melserna om styrelsen eller dess ledamöter i tredje stycket skall tillämpas också på ett europa- bolags eller ett europakooperativs lednings- eller förvaltningsorgan

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar Härigenom föreskrivs att 2 kap. 9 § lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 9 § 1

Ett institut för elektroniska pengar skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. Institutet skall ha en verkställande direktör. För varje institut för elektroniska pengar skall det finnas ett huvud- kontor i Sverige. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning samt i 6 kap. 13 § första stycket 5 och andra stycket om återkallelse av tillstånd tillämpas på tillsyns- organet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i tredje stycket an- givna bestämmelserna om styrel- sen skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan.

1

Senaste lydelse 2004:589.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

3 EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435).

418

eller dess ledamöter. I ett europabolag eller ett europakooperativ som har ett så- dant förvaltningssystem som avses i tredje stycket skall både led- ningsorganet och tillsynsorganet ha minst fem ledamöter. I ett europabolag eller ett europa- kooperativ som har ett sådant för- valtningssystem som avses i artik- larna 4244 i förordningen om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) skall förvaltningsorganet ha minst fem ledamöter. Ett europakooperativ skall upp- rätta årsredovisning och, i före- kommande fall, koncernredovis- ning i enlighet med de bestäm- melser i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag som är tillämpliga på institut för elektro- niska pengar som drivs i ekono- misk förening. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 419 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (2002:444) om straff för finan- siering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 § 1

En fysisk eller juridisk person som avses i 2 § första stycket 16 lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, dess styrelseledamöter eller anställda får inte röja för kunden eller för någon utomstående att en granskning har genomförts eller att uppgifter har lämnats enligt 8 § eller att polisen genomför en undersökning. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag 2 eller artiklarna 37 41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) 3

tillämpas bestämmelsen om sty- relseledamöter i första stycket på ledamöter i tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag samt 20 § andra stycket och 26 § lagen (2006:000) om europakoo- perativ framgår bestämmelsen i tredje stycket skall tillämpas också på ledamöter i ett europabolags eller ett europakooperativs led- nings- eller förvaltningsorgan. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1

Senaste lydelse 2004:1190.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

3

EUT L 207, 18.8.2003 s. 1 (Celex 32003R1435).

420 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) om inves- teringsfonder Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § lagen (2004:46) om investerings- fonder skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

3 § 1

För fondbolag gäller vad som är föreskrivet om aktiebolag i allmänhet om inte annat följer av denna lag. Ett fondbolag skall ha en styrelse med minst tre ledamöter samt en verkställande direktör. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag 2 skall vad som sägs om sty- relsen eller dess ledamöter i följande bestämmelser tillämpas på tillsyns-

organet eller dess ledamöter:

2 kap. 1 § 4 om ledningsprövning,

2 kap. 18 § första stycket 1 om

2 kap. 18 § första stycket 1 om

förbud mot att handla med en

förbud mot att handla med en

investeringsfond, och

investeringsfond,

2 kap. 20 a § om meddelande-

förbud, och

10 kap. 15 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen samt närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i tredje stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006.

1

Senaste lydelse 2004:590.

2

EUT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157).

421 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse dels att 3 kap. 9 § samt 10 kap. 38, 40 och 43 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nio nya paragrafer, 12 kap. 2129 §§, samt närmast före 12 kap. 21 § en ny rubrik av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

9 § 1

Ett aktiebolag och en ekonomisk

Ett aktiebolag och en ekonomisk

förening får ansöka om tillstånd

förening får ansöka om tillstånd

innan företaget registrerats i aktie-

innan företaget registrerats i aktie-

bolags-, europabolags- eller före-

bolags-, europabolags-, förenings-

ningsregistret.

eller europakooperativsregistret.

Om ett aktiebolag har ansökt om tillstånd inom sex månader från stiftelseurkundens undertecknande, räknas den tid som anges i 2 kap. 22 § aktiebolagslagen (2005:551) från tillståndsbeslutet. Om en ekono- misk förening har ansökt om tillstånd inom sex månader från beslutet om att bilda föreningen, räknas den tid som anges i 2 kap. 3 § första stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar från tillståndsbeslutet. 10 kap. 38 § 2

Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 5 a § fjärde stycket lagen (2004:575) om europabolag har motsatt sig att bankaktiebolaget deltar i fusionen och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (SE-förordningen), när ett beslut har meddelats enligt 2022 §§ eller 25 § och beslutet har vunnit laga kraft.

1

Senaste lydelse 2005:932.

2

Senaste lydelse 2005:932.

Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 422 40 § 3

Om bolagsstämman med stöd av artikel 8 i SE-förordningen har be- slutat att bolagets säte skall flyttas till en annan stat, skall bolaget ansöka om tillstånd till flyttningen. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finans- inspektionen. Ärenden som är av principiell betydelse eller av särskild vikt prövas dock av regeringen. Ansökan skall ges in inom en månad från bolagsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas 1. en kopia av protokollet från den bolagsstämma där beslut om flytt-

ning fattades,

2. en kopia av förslaget om flytt-

2. en kopia av förslaget om flytt-

ning, och

ning,

3. en kopia av den redogörelse

3. en kopia av den redogörelse

som avses i artikel 8.3 i SE-förord-

som avses i artikel 8.3 i SE-förord-

ningen.

ningen, och

4. en kopia av ett sådant beslut

som avses i 9 a § fjärde stycket

lagen (2004:575) om europabolag.

Om bolaget inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall bolaget föreläggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om bolaget inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 9 a § fjärde stycket lagen om europabolag har motsatt sig flyttningen av säte och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. Finansinspektionen skall underrätta Bolagsverket om ansökningar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. 43 § 4

I fråga om europabolag med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i SE-förordningen (dualistiskt organiserade europa- bolag) skall vad som sägs i följande bestämmelser i denna lag om ett bankaktiebolags styrelse eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 1 kap. 12 § om meddelandeför- bud, 3 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till förmån för styrelseledamot, 10 kap. 4 § andra stycket om upplysningsplikt mot stämman, 10 kap. 5 § andra meningen om styrelsens sammansättning,

3

Senaste lydelse 2005:932.

4

Senaste lydelse 2005:932.

Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 423 10 kap. 8 § om uppdrag i andra företag, 13 kap. 12 § om rätt för Finansinspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 15 kap. 2 § om återkallelse av tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:575) om europabolag framgår att de i första stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. 12 kap. Särskilda bestämmelser för europa- kooperativ 21 § I fråga om tillstånd att verk- ställa ett fusionsförslag, genom vilket en kreditmarknadsförening deltar i bildandet av ett europa- kooperativ, skall bestämmelserna i 10 kap. 2022 §§ eller 25 § om tillstånd att verkställa en fusions- plan tillämpas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett beslut enligt 6 § fjärde stycket lagen (2006:000) om europakooperativ har motsatt sig att kreditmarknadsföreningen del- tar i fusionen och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. 22 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 29.2 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar(SCE-föreningar) (SCE- förordningen) 5 , när ett beslut har meddelats enligt 10 kap. 20, 21, 22 eller 25 § och beslutet har vunnit laga kraft. 23 § När ett europakooperativ som har tillstånd att driva finansie-

5 EUT L 207, 18.8.2003, s. 1 (Celex 32003R1435). Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 424 ringsrörelse avser att flytta sitt säte från Sverige till en annan stat tillämpas inte 1419 §§ lagen (2006:000) om europakooperativ. I stället tillämpas 2426 §§ i detta kapitel. 24 § Om föreningsstämman med stöd av artikel 7 i SCE-förordningen har beslutat att europakoopera- tivets säte skall flyttas till en annan stat, skall europakoopera- tivet ansöka om tillstånd till flytt- ningen. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finansinspektionen. Ansökan skall ges in inom en månad från föreningsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den föreningsstämma där beslut om flyttning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning,

3.

en kopia av den redogörelse som avses i artikel 7.3 i SCE- förordningen, och

4.

en kopia av ett sådant beslut som avses i 13 § fjärde stycket lagen (2006:000) om europa- kooperativ.

Om europakooperativet inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall europakooperativet före- läggas att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om europa- kooperativet inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 13 § fjärde stycket lagen om europakooperativ har motsatt sig flyttningen av säte och beslutet har vunnit laga kraft, skall an- sökan genast avslås. Finansinspektionen skall under- Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 425 rätta Bolagsverket om ansökning- ar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som medde- lats med anledning av sådana an- sökningar. 25 § Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om

1.

europakooperativets borge- närer tillförsäkras en betryggande säkerhet, om ett sådant skydd be- hövs med hänsyn till europakoope- rativets ekonomiska förhållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet,

2.

europakooperativets ekono- miska förhållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med insättares eller andra fordringsägares intressen, och

3.

det inte finns hinder mot flyttningen enligt artikel 7.15 i 

SCE-förordningen.

26 § Bolagsverket skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 7.8 i SCE-förordningen när beslut har meddelats enligt 25 § och beslutet har vunnit laga kraft. 27 § I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 37 41 i SCE-förordningen (dualistiskt organiserade europakooperativ) skall vad som sägs om en kredit- marknadsförenings styrelse eller dess ledamöter i följande bestäm- melser i denna lag tillämpas på tillsynsorganet eller dess leda- möter: 1 kap. 12 § om meddelandeför- bud, 3 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till förmån för styrelseledamot, Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 426

12 kap. 3 § om styrelsens sam-

Prop. 2005/06:150

mansättning,

Bilaga 5

12 kap. 6 § om uppdrag i andra

företag,

12 kap. 7 §

andra stycket om

upplysningsplikt mot stämman,

13 kap. 12 § om rätt för Finans-

inspektionen att sammankalla sty-

relsen och närvara vid sådant

sammanträde och delta i över-

läggningarna, samt

15 kap. 2 § om återkallelse av

tillstånd.

Av 20 § andra stycket och 26 §

lagen (2006:000) om europakoo-

perativ framgår att bestämmel-

serna i första stycket om styrelsen

eller dess ledamöter skall tillämp-

as också på ett europakooperativs

lednings- eller

förvaltningsorgan

eller dess ledamöter. 28 § Ett europakooperativ skall upp- rätta årsredovisning och, i före- kommande fall koncernredovis- ning, i enlighet med de bestämmel- ser i lagen (1995:1559) om års- redovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag som är tillämpliga på kreditmarknads- föreningar. 29 § Rätten att teckna firman för ett europakooperativ får utövas bara av två eller flera personer i före- ning, om inte annat följer av 6 kap. 12 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Om en ansökan har kommit in före detta datum tillämpas äldre bestämmelser i fråga om 1. tillstånd till verkställande av ett fusionsförslag vid bildande av ett europabolag genom fusion enligt artikel 2.1 SE-förordningen, och 2. tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 8 i SE-förordningen.

427 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:575) om europabolag dels att 7, 8, 11, 23 och 32 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 5 a, 5 b, 9 a och 26 a §§, samt närmast före 5 a, 5 b, 9 a och 26 a §§ nya rubriker av följande lydelse. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Skatteverkets och Finansinspek-

tionens rätt att motsätta sig att ett

svenskt aktiebolag deltar i bildandet

av ett europabolag genom fusion

5 a §

Ett aktiebolag som deltar i bil-

dandet av ett europabolag enligt

artikel 2.1 i SE-förordningen skall,

om europabolaget enligt fusions-

förslaget skall ha sitt säte i en

annan stat än Sverige, inom två

veckor från det att uppgifter om

fusionen

har offentliggjorts enligt

artikel 21 i samma förordning

ansöka hos Skatteverket och, om

bolaget står under Finansinspek-

tionens tillsyn, hos Finansinspek-

tionen om prövning enligt artikel

19 samma förordning. En ansökan

som inte har gjorts inom före-

skriven tid skall avvisas.

Skatteverket får motsätta sig att

bolaget deltar i fusionen, om

Skatteverket har beslutat om revi-

sion hos bolaget och det finns skäl

att anta att revisionen skulle för-

svåras avsevärt av fusionen.

Finansinspektionen får, i fråga

om ett aktiebolag som står under

inspektionens tillsyn, motsätta

sig

att bolaget deltar i fusionen, om

det finns skäl att anta att det skulle

uppstå

allvarliga

störningar

i

betalningssystemets

eller kapital-

marknadens funktion eller om det

annars är motiverat av hänsyn till

allmänintresset.

Skatteverket och, i förekomman-

de fall,

Finansinspektionen skall

meddela beslut i frågan inom två

428 Bolagsverket skall föra ett re- gister över europabolag (europa- bolagsregistret). I fråga om re- gistrering i europabolagsregistret tillämpas vad som föreskrivs i aktiebolagslagen (2005:551) och andra författningar om registrering i aktiebolagsregistret eller, om europabolaget driver bankrörelse, bankregistret. månader från den dag då upp- gifter om fusionen har offentligg- jorts enligt artikel 21 i SE-förord- ningen. Myndigheterna får inte meddela ett beslut om att bolaget inte får delta i fusionen utan att bolaget först har fått tillfälle att yttra sig. Ansökan om tillstånd att verkställa ett fusionsförslag 5 b § Till en ansökan om verkställan-

de av

ett fusionsförslag enligt

23 kap.

20 § aktiebolagslagen

(2005:551) skall i förekommande fall, utöver vad som framgår av den paragrafen, fogas en kopia av ett sådant beslut som avses i 5 a § fjärde stycket. Om sökanden inte har bifogat ett sådant beslut och den frist som anges i 5 a § fjärde stycket har löpt ut, skall Bolags- verket förelägga denne att av- hjälpa bristen. Om sökanden inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 5 a § fjärde stycket har motsatt sig att bolaget deltar i fusionen och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. 7 § 1

Bolagsverket skall föra ett re- gister över europabolag (europa- bolagsregistret). I fråga om re- gistrering i europabolagsregistret tillämpas bestämmelserna i aktie- bolagslagen (2005:551) och andra författningar om registrering i aktiebolagsregistret eller, om europabolaget driver bankrörelse, bankregistret. Om en arbetstagar- representant har utsetts enligt lagen (2004:559) om arbetstagar-

1 Senaste lydelse 2005:935. Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 429 inflytande i europabolag, skall även detta registreras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medde- la föreskrifter om

1.

avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag, och

2.

handläggningen av registreringsärenden.

8 § Bolagets styrelse eller lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 8.2, 32.2, 33.3, 37.4 och 66.3 i SE-förordningen till Bolags- verket för registrering. Verket skall utan dröjsmål kungöra upp- gift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillängligt. Bolagets styrelse eller lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 8.2, 32.2, 33.3, 37.4 och 66.3 i SE-förordningen till Bolags- verket för registrering. Verket skall genast kungöra uppgift om registreringen i Post- och Inrikes Tidningar. Om förslaget inte kun- görs i sin helhet, skall det i kun- görelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. Skatteverkets och Finansinspek- tionens rätt att motsätta sig flyttning av säte 9 a § Ett europabolag skall inom två veckor från det att lednings- eller förvaltningsorganets förslag om flyttning av säte enligt artikel 8.2 i SE-förordningen har offentlig- gjorts ansöka hos Skatteverket och, om bolaget står under Finansinspektionens tillsyn, hos Finansinspektionen om prövning enligt artikel 8.14 samma förord- ning. En ansökan som inte har gjorts inom föreskriven tid skall avvisas. Skatteverket får motsätta sig flyttningen av säte, om Skatte- verket har beslutat om revision hos bolaget och det finns skäl att anta att revisionen skulle för- svåras avsevärt av en flyttning av bolagets säte. Finansinspektionen får, i fråga om ett bolag som står under inspektionens tillsyn, motsätta sig flyttningen av säte, om det finns Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 430

skäl att anta att det skulle uppstå

Prop. 2005/06:150

allvarliga störningar i betalnings-

Bilaga 5

systemets eller kapitalmarknadens

funktion eller om det annars är

motiverat av hänsyn till allmän-

intresset.

Skatteverket och, i förekomman-

de fall, Finansinspektionen skall

meddela beslut i frågan om flytt-

ning av säte inom två månader

från den dag då förslaget om flytt-

ningen offentliggjordes enligt ar-

tikel 8.2 i SE-förordningen. Myn-

digheterna får inte meddela ett

beslut om att motsätta sig flyttning

utan att europabolaget först har

fått tillfälle att yttra sig.

11 § Bolaget skall hos Bolagsverket ansöka om tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 8 i SE-förordningen. Ansökan skall ges in inom en månad från bolagsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas

1.

en kopia av protokollet från den bolagsstämma där beslut om flytt- ning fattades,

2.

en kopia av förslaget om flyttning,

3. en kopia av den redogörelse

3. en kopia av den redogörelse

som avses i artikel 8.3 i SE-

som avses i artikel 8.3 i SE-

förordningen, och

förordningen,

4. intyg från bolagets lednings-

4. intyg från bolagets lednings-

eller förvaltningsorgan eller verk-

eller förvaltningsorgan eller verk-

ställande direktör om att bolagets

ställande direktör om att bolagets

kända borgenärer har underrättats

kända borgenärer har underrättats

enligt 10 §.

enligt 10 §, och

5. en kopia av ett sådant beslut

som avses i 9 a § fjärde stycket.

Om bolaget inte har fogat de handlingar som anges i andra stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall Bolagsverket förelägga bolaget att inom viss tid yttra sig eller avhjälpa bristen. Om bolaget inte gör detta, skall ansökan avvisas. Om Skatteverket, Finansinspek- tionen eller, efter överklagande, domstol i ett sådant beslut som avses i 9 a § fjärde stycket har motsatt sig flyttningen av säte och beslutet har vunnit laga kraft, skall ansökan genast avslås. 431 23 § Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem ledamöter. Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europabolag skall ha minst tre ledamöter. När det gäller europabolag som ger ut elektroniska pengar tillämp- as 2 kap. 9 § femte stycket lagen (2002:149) om elektroniska pen- gar i stället för första och andra styckena. Särskilt bokslut 26 a § Om ett europabolag flyttar sitt säte, skall lednings- eller förvalt- ningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken årsredovisning inte tidigare har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har blivit gällande enligt artikel 8.10 i SE- förordningen. Om ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion enligt artikel 17 i SE-förordningen och europabo- laget får säte i en annan stat än Sverige, skall styrelsen för aktie- bolaget upprätta ett särskilt bok- slut. Det särskilda bokslutet skall omfatta den tid för vilken års- redovisning inte tidigare har upp- rättats fram till den dag då euro- pabolaget registreras enligt artikel 12 i SE-förordningen.

För det särskilda bokslutet en- ligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbok- slut i 6 kap. 49 och 11 §§ bok- föringslagen (1999:1078). Bok- slutet skall ges in till Bolagsverket inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. 32 § Bolagsverkets beslut att avskriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol inom två månader från dagen för beslutet. Detsamma gäller verkets beslut i ett Prop. 2005/06:150 Bilaga 5 432

tillståndsärende enligt 11 §, verkets beslut om att vägra utfärda intyg

Prop. 2005/06:150

enligt 15 § samt verkets beslut enligt 31 §. Prövningstillstånd krävs vid

Bilaga 5

överklagande till kammarrätten.

Skatteverkets och Finansinspek-

tionens beslut enligt 5 a eller 9 a §

får överklagas hos allmän förvalt-

ningsdomstol.

Prövningstillstånd

krävs

vid

överklagande

till

kammarrätten.

Länsstyrelsens beslut i ett ären-

de enligt 28 § får överklagas hos

allmän förvaltningsdomstol. Pröv-

ningstillstånd krävs vid överkla-

gande till kammarrätten.

Bolagsverkets beslut i ett ärende enligt 29 § får överklagas hos allmän

domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett

beslut enligt 29 § första stycket får överklagas inom tre veckor från den

dag då bolaget fick del av beslutet. Ett beslut enligt 29 § andra stycket får

överklagas inom tre veckor från dagen för beslutet.

Vid överklagande enligt andra

Vid

överklagande enligt

fjärde

stycket gäller lagen (1996:242) om

stycket gäller lagen (1996:242) om

domstolsärenden.

domstolsärenden.

Denna lag träder i kraft den 18 augusti 2006. Om en ansökan har kommit in före detta datum tillämpas äldre bestämmelser i fråga om 1. tillstånd till verkställande av ett fusionsförslag vid bildande av ett europabolag genom fusion enligt artikel 2.1 SE-förordningen, och 2. tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 8 i SE-förordningen.

433 Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2006-02-28

Närvarande: f.d. justitierådet Lars K[REDACTED_EFTERNAMN], f.d. justitierådet Inger[REDACTED_EFTERNAMN] och regeringsrådet Lars Wennerström. Europakooperativ Enligt en lagrådsremiss den 9 februari 2006 (Justitiedepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1.

lag om europakooperativ,

2.

lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar,

3.

lag om ändring i lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl.,

4.

lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),

5.

lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud,

6.

lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,

7.

lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse,

8.

lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m.,

9.

lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverk- samhet,

10.

lag om ändring i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt,

11.

lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag,

12.

lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),

13.

lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag,

14.

lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäk- ringsföretag,

15.

lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker,

16.

lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument,

17.

lag om ändring i lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar,

18.

lag om ändring i lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m.,

19.

lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder,

20.

lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansierings- rörelse,

21.

lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kansliråden Johan Danelius, Maria Hallqvist och Anne[REDACTED_EFTERNAMN]. Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet : Nu föreliggande lagförslag avser främst att komplettera rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) men innehåller även förslag avsedda att komplettera rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 Prop. 2005/06:150 Bilaga 6 434 oktober 2001 om stadga för europabolag. Förordningarna om europa- kooperativ respektive europabolag är avsedda att vara parallella för två olika europeiska associationsformer och är till stora delar likartat utfor- made. Bägge förordningarna har dock överlåtit många frågor till den nationella lagstiftaren, vilket nödvändiggör en komplettering av förord- ningarnas bestämmelser med nationella regler. Som framhållits i lagrådsremissen är bestämmelser i en förordning direkt tillämpliga i varje medlemsstat och får i princip inte upprepas i medlems- staternas nationella lagstiftning. Det är inte heller tillåtet att i nationella bestämmelser närmare klarlägga innebörden av förordningens regler. Lagrådsarbetet har mot nu angiven bakgrund bl.a. varit inriktat på att se om lagförslagen griper in på områden som regleras av förordningen eller där gemenskapsrätten i övrigt lägger hinder för en nationell lagstiftning. Lagrådet har tidigare haft att ta ställning till flera av de frågeställningar som nu aktualiseras i samband med sin tidigare granskning av de olika lagförslag som avsåg att komplettera förordningen om europabolag. En skillnad mot vad som gällde vid den granskningen är att man från svensk sida nu avser att utnyttja den rätt som förordningarna ger varje medlems- stat att motsätta sig flyttning av ett europakooperativs eller europabolags säte eller deltagandet av en ekonomisk förening eller ett aktiebolag i bildandet av ett europakooperativ respektive europabolag genom fusion. Även om Lagrådet i detta sammanhang framför vissa erinringar mot lagförslagen anser Lagrådet dock sammanfattningsvis, att remissen på ett i många avseenden förtjänstfullt sätt sökt utforma den kompletterande lagstiftning som erfordras för att det komplexa regelsystem som förord- ningarna innehåller skall kunna få en effektiv tillämpning inom ramen för svenska nationella bestämmelser. Förslaget till lag om europakooperativ 3 § I paragrafen finns dels en bestämmelse om vad ett europakooperativs firmanamn skall innehålla, dels en bestämmelse av innebörd att ett europakooperativ inte får ha en firma som är förväxlingsbar med något annat av de firmanamn som finns på verksamma europakooperativ. I artikel 8 i SCE-förordningen föreskrivs att beträffande frågor som inte regleras i förordningen skall de nationella regler gälla som skulle gälla för kooperativ bildade i överensstämmelse med lagstiftningen i den medlemsstat där europakooperativet har sitt säte. Kravet på att ett europakooperativs firma skall innehålla beteckningen SCE är också i överensstämmelse med motsvarande krav i 14 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. I SCE-förordningen artikel 10 finns dock en bestämmelse av ett något annorlunda innehåll som bl.a. anger att en SCE-förenings firma skall föregås eller följas av förkort- ningen SCE. Förordningen får därför i nu berört hänseende anses Prop. 2005/06:150 Bilaga 6 435 exklusivt reglera vad som skall gälla med avseende på en SCE-förenings firma. Vad gäller bestämmelsen i paragrafens andra mening om särskiljande namn på en SCE-förening tar den enligt sin ordalydelse endast sikte på den förväxlingsrisk som kan uppkomma med andra registrerade firma- namn på verksamma SCE-föreningar. Då de allmänna bestämmelserna i firmalagen (1974:156) torde bli tillämpliga även på europakooperativ med säte i Sverige med avseende på bestämmelser i denna lag som inte regleras i förordning, följer redan av firmalagen att en SCE-förening inte får ha en firma som är förväxlingsbar med vare sig en annan SCE- förening eller någon annan näringsidkares skyddade närings- och kännetecken. Bestämmelsen i paragrafens andra mening framstår därför som onödig och missvisande då den kan läsas som att när det gäller SCE- föreningars firma endast förväxlingsrisken med andra SCE-föreningar skall beaktas. Av det ovan anförda följer sammanfattningsvis att bestämmelserna i paragrafen bör utgå. För att inte behöva ändra paragrafnumreringen i lagförslaget kan dock i paragrafen i stället för nu föreslagen text intas en erinran om att de allmänna bestämmelserna om firma i firmalagen är tillämpliga även på europakooperativ när det gäller frågor som inte regleras i SCE-förordningen.

6 § I 49 §§ behandlas frågor rörande bildande av ett europakooperativ genom fusion. Frågan om bildande genom fusion behandlas i SCE- förordningen i avsnitt 2 artiklarna 1934. Beträffande frågor som inte omfattas av avsnittet gäller enligt vad som följer av artikel 20 som huvudregel att nationell lagstiftning rörande fusion av kooperativ blir tillämplig och om sådan saknas den interna lagstiftning som gäller för fusion av publika aktiebolag. Regelsystemet vad gäller bildande av europakooperativ genom fusion har i väsentliga avseenden utformats på motsvarande sätt som bestämmelserna om fusion av aktiebolag i det s.k. fusionsdirektivet (rådets tredje direktiv 78/855/EEG av den 9 oktober 1978 om fusioner av aktiebolag) och fusionsbestämmelserna i europa- bolagsförordningen. I vissa avseenden, bl.a. i frågor rörande borgenärs- skyddet (se artikel 28.1 i SCE-förordningen och 7 § i föreliggande lagförslag) hänvisar också SCE-förordningen i likhet med europabolags- förordningen direkt till att nationella regler skall gälla även vid bildande genom fusion i enlighet med SCE-förordningen.

Enligt artikel 29.2 skall vidare behörig myndighet i varje medlemsstat utfärda ett intyg genom vilket det bekräftas att alla handlingar och formaliteter inför fusionen fullgjorts. Enligt artikel 21 får dock medlems- staterna föreskriva att, fram till dess att intyget utfärdats och oaktat att alla villkor och formaliteter i övrigt för en fusion må vara uppfyllda, en behörig nationell myndighet får motsätta sig att ett kooperativ som omfattas av lagstiftningen i den staten får deltaga i bildandet. Motsättande får dock endast grundas på hänsyn till allmänintresset. Prop. 2005/06:150 Bilaga 6 436 I 6 § ges Skatteverket och Finansinspektionen behörighet att motsätta sig att en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Enligt paragrafens första stycke skall en ekonomisk förening som vill deltaga i bildandet av ett europakooperativ genom fusion inom två veckor från det att fusionsförslaget offentliggjorts ansöka hos Skattever- ket eller i förekommande fall Finansinspektionen om prövning enligt artikel 21 i SCE-förordningen. I paragrafens andra och tredje stycken anges på vilka grunder berörda myndigheter kan motsätta sig att den ekonomiska föreningen deltar i bildandet av ett kooperativ genom fusion och i fjärde stycket föreskrivs att Skatteverket och i förekommande fall Finansinspektionen skall meddela beslut i frågan inom två månader från den dag då fusionsförslaget offentliggjordes. Bestämmelserna har gjorts tillämpliga endast på det fall att det föreslås att europakooperativet skall ha sitt säte i en annan medlemsstat och myndigheterna har även getts en snävare tidsram för att fatta ett beslut varigenom man motsätter sig en förenings deltagande i bildandet av ett europakooperativ genom fusion än vad som i och för sig skulle kunna följa för det fall att en medlemsstat fullt ut utnyttjar den rätt som artikel 21 ger medlemsstaterna att motsätta sig ett fusionsbildande. Det torde dock inte möta något hinder att utnyttja den rätt förordningen ger att låta en nationell myndighet motsätta sig en ekonomisk förenings deltagande i fusionsbildandet inom en mer begränsad ram än vad förordningen medger. Det framstår däremot som tveksamt om artikeln eller förord- ningen i övrigt kan anses innefatta någon möjlighet för en nationell myndighet att kräva att varje ekonomisk förening som vill delta i bildandet av ett europakooperativ genom fusion skall ansöka hos en nationell myndighet för att få prövat om deltagandet kan medges eller inte. En sådan ordning kan i och för sig i flera avseenden framstå som både lämplig och praktisk och förordningen föreskriver också att medlemsstaterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa en effektiv tillämpning av förordningen (artikel 78). Med hänsyn till det offentliggörande som skall ske av fusionsförslaget (se artikel 24 i förordningen och 23 kap. 14 § i aktiebolagslagen) framstår dock ett ansökningsförfarande av det slag som nu föreslås som en både onödig och byråkratisk omgång eftersom Skatteverket och i förekommande fall Finansinspektionen ändå på ett fullgott sätt bör ha möjlighet att kunna ta ställning till om det finns anledning att motsätta sig fusionsbildandet genom att bevaka de fusionsförslag som offentliggörs. För det fall detta trots allt inte skulle anses tillräckligt bör det ändå vara tillfyllest med att föreskriva att ett fusionsförslag inom viss tid efter offentligörandet alltid skall tillställas Skatteverket och Finansinspektionen som sedan får ta ställning till om ett motsättandebeslut skall meddelas. Lagrådet anser sig således böra ifrågasätta behovet av det nu föreslagna obligatoriska ansökningsförfarandet. Med hänsyn till att något egentligt behov av ett sådant förfarande inte synes föreligga framstår det även som tveksamt om förordningen medger att ett sådant nationellt förfarande införs. Första stycket i 6 § bör därför enligt Lagrådets mening kunna innehålla endast en bestämmelse som begränsar tillämpligheten av paragrafen till de fall Prop. 2005/06:150 Bilaga 6 437

där europakooperativets säte avses att förläggas utanför Sverige och i

Prop. 2005/06:150

förekommande fall även reglera en förenings skyldighet att underrätta

Bilaga 6

berörda myndigheter om ett fusionsförslag.

Som nämnts ovan får ett motsättande grundas endast på hänsyn till

allmänintresset. I paragrafens andra och tredje stycken har mot bakgrund

härav närmare angetts under vilka förutsättningar Skatteverket eller i

förekommande fall Finansinspektionen får meddela ett motsättande-

beslut. Skatteverket skall därvid få motsätta sig en ekonomisk förenings

deltagande i fusionen om verket har beslutat om revision hos föreningen

och det finns skäl att anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av

fusionen. Enligt vad som upplysts vid lagrådsföredragningen skall

bestämmelsen läsas så att om det i och för sig föreligger ett allmänt

intresse av att föreningen inte deltar i bildandet av ett europakooperativ

genom fusion skall Skatteverket ändå inte kunna motsätta sig föreningens

deltagande annat än under de förutsättningar som föreskrivs i den nu

föreslagna lagtexten. Denna begränsning för Skatteverket att fatta ett för

föreningen negativt beslut bör enligt Lagrådet komma till ett mer tydligt

uttryck i lagtexten.

När det gäller Finansinspektionens möjlighet att motsätta sig en före-

nings deltagande i bildandet av ett europakooperativ föreskrivs att så får

ske om det finns skäl att anta att det skulle uppstå allvarliga störningar i

betalningssystemets eller kapitalmarknadens funktion eller om det annars

är motiverat med hänsyn till allmänintresset.

Begreppet allmänintresse definieras inte i SCE-förordningen. Uttrycket

allmänintresse utgör dock ett väsentlighetskriterium som innebär att ett

motsättande måste grundas på att fusionen skulle kunna skada grund-

läggande allmänna intressen vilka också måste erkännas av EG-

domstolen såsom varande sådana allmänintressen. Allvarliga störningar i

betalningssystemets eller kapitalmarknadens funktion skulle därvid

sannolikt godtas men däremot inte hänvisningar till allmänna nationella

och ekonomiska intressen såsom t.ex. en pågående skatterevision. Det

kan således antas att rätten att motsätta sig en förenings deltagande i

bildandet av en fusion i praktiken kommer att vara mycket begränsad

även om den inte, på sätt som föreslås gälla för Skatteverket, förknippas

med ytterligare villkor.

Begreppet allmänintresse är dock i detta sammanhang att se som ett

gemenskapsrättsligt begrepp som det inte ankommer på en nationell

lagstiftare att i lagtext närmare söka uttolka eller konkretisera. Hänvis-

ningen i lagtexten till betalningssystemets eller kapitalmarknadens

funktion bör därför utgå och lagtexten såväl när det gäller Skatteverkets

som Finansinspektionens beslutanderätt endast hänvisa till att dessa

myndigheter får motsätta sig en förenings deltagande i bildandet av ett

europakooperativ genom fusion om det är motiverat av hänsyn till

allmänintresset varjämte det för Skatteverkets del tillkommer att

ytterligare villkor skall vara uppfyllda.

438

Det kan dock ifrågasättas om det överhuvudtaget kan tänkas uppkomma en situation där dessa ytterligare villkor skulle vara för handen samtidigt som det av hänsyn till allmänintresset skulle föreligga skäl att motsätta sig ett fusionsbildande. Bestämmelsen rörande Skatteverkets rätt att fatta ett motsättandebeslut framstår därför som i stort sett meningslös och för det fall det anses lämpligt att Skatteverket får fatta ett sådant beslut bör det lämpligen få ske på samma grunder som dem som gäller för Finans- inspektionen. Det kan för övrigt även i detta sammanhang anmärkas att det vid lagråds- föredragningen inte framkommit annat än att inget av de länder som utnyttjat den rätt till nationella föreskrifter som artikel 21 i SCE- förordningen medger sökt i lagtext närmare exemplifiera begreppet allmänintresse eller föreskrivit att ett motsättandebeslut måste grundas också på andra överväganden än hänsyn till allmänintresset. Justitierådet Lars K[REDACTED_EFTERNAMN] är skiljaktig och anför: Jag instämmer i vad som anförs om utformningen av andra och tredje styckena i 6 §. Däremot föreligger det enligt min mening inte något hinder med hänsyn till SCE-förordningen att föreskriva ett tillstånds- förfarande så som föreslagits i paragrafens första och fjärde stycke. En sådan ordning framstår också som lämplig. Jag har alltså inte något att erinra mot förslaget i dessa delar. Mitt ställningstagande innebär att jag inte heller anser att 7 § andra stycket bör utgå. Vad jag anfört beträffande 6 § gäller naturligen även motsvarande bestämmelser i den lagstiftning som föreslagits i remissen. 7 § I paragrafen regleras närmare det regelsystem som skall gälla i fråga om skyddet för borgenärer när en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ. Som påtalats ovan hänvisar SCE-förordningen i denna fråga till vad som enligt nationell lagstiftning gäller vid fusion mellan publika aktiebolag. Bestämmelser avsedda att tillgodose borgenärsskyddet vid fusion mellan aktiebolag finns numera för svensk del i 23 kap. 2024 §§ aktie- bolagslagen och har där utformats som ett tillståndsförfarande varigenom en fusionsplan, med hänsyn till bl.a. borgenärsintresset, skall godkännas av Bolagsverket eller i förekommande fall av domstol. Då tillstånds- förfarandet även omfattar andra överväganden än dem som skall göras med hänsyn till borgenärsskyddet bör dock, enligt Lagrådets mening, 7 § utformas så att det klart framgår att fråga är om tillstånd att med hänsyn till skyddet för skilda borgenärsintressen verkställa fusionsförslaget och att nationella bestämmelser i aktiebolagslagen därvid skall tillämpas i tillämpliga delar. Mot bakgrund av vad Lagrådet anför under 6 § bör vidare andra stycket i nu förevarande paragraf utgå. För att klart markera att ett tillståndsförfarande enligt 7 § inte har något samband med den möjlighet som finns för berörda myndigheter att motsätta sig en ekonomisk förenings deltagande i bildandet av ett Prop. 2005/06:150 Bilaga 6 439 europakooperativ genom fusion bör vidare lämpligen paragrafens rubrik få en lydelse som anger att fråga är om en ansökan om att med hänsyn till borgenärsskyddet få verkställa ett fusionsförslag. I detta sammanhang bör vidare anmärkas att det i någon mån är ägnat att förvilla när man i den svenska översättningen av SCE-förordningen och i nu föreslagen lagtext använder sig av begreppet fusionsförslag medan man rörande i princip samma begrepp i fusionsdirektivet och aktie- bolagslagen, där fusionsdirektivets bestämmelser införlivats, talar om fusionsplan. Såvitt kunnat utrönas använder man sig i andra medlems- stater av ett enhetligt begrepp i detta sammanhang när det gäller såväl SCE-förordningen som europabolagsförordningen och bolagsdirektivet. Även för svensk del skulle det vara önskvärt med ett enhetligt begrepp när fråga ändå är om i princip samma handling oaktat att fusions- direktivet tar sikte på bildande av aktiebolag genom fusion och SCE- förordningen på bildande av europakooperativ genom fusion. 13 § Vad som anförts ovan i fråga om Skatteverkets och Finansinspektionens rätt att motsätta sig att en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion är i allt väsentligt tillämpligt även när fråga är om dessa myndigheters rätt att motsätta sig flyttning av ett europakooperativs säte. Paragrafens första stycke bör således kunna utgå. I andra och tredje styckena bör vidare endast hänvisas till berörda myndigheters rätt att motsätta sig flyttning för det fall det är motiverat av hänsyn till allmänintresset, dock att i förekommande fall för Skatteverket som ytterligare förutsättning skall gälla att verket beslutat om revision hos europakooperativet och att det finns skäl anta att revisionen skulle försvåras avsevärt av en flyttning. 15 16 §§ På motsvarande sätt som redovisats ovan under 7 § bör det för undvi- kande av missförstånd framgå av såväl rubriken som bestämmelserna, i första hand i 15 §, att fråga är om en tillståndsprövning som endast tar sikte på att tillgodose att de intressen som borgenärer och innehavare av andra rättigheter har gentemot SCE-föreningen är skyddade på ett betryggande sätt. 22 § I artikel 38.2, artikel 41.2 och artikel 44.2 i förordningen anges hur ledningsorganet, tillsynsorganet respektive förvaltningsorganet skall sammankallas. Bestämmelsen i 22 § är därför överflödig och blir, jämförd med förordningens reglering av frågan, även felaktig. Den bör därför utgå. Den olägenhet som borttagandet av en paragraf innebär torde kunna undanröjas genom att den närmast föregående paragrafen delas i två. 40 § I paragrafen föreslås bl.a. att ett beslut av Bolagsverket om att vägra utfärda intyg enligt 19 § skall få överklagas hos allmän förvaltnings- Prop. 2005/06:150 Bilaga 6 440 domstol inom två månader från dagen för beslutet. Någon motsvarande överklagandebestämmelse föreslås däremot inte beträffande intyg enligt 8 §. Detta överensstämmer i och för sig med 32 § lagen (2004:475) om europabolag men det är svårt att finna några skäl för denna begränsning. Lagrådet förordar därför att paragrafen utvidgas att omfatta även intyg enligt 8 §. Övriga lagförslag Vad ovan anförts i fråga om bildande av europakooperativ genom fusion, tillstånd att verkställa fusionsförslag och flyttning av säte gäller i tillämpliga delar även motsvarande bestämmelser i den övriga lagstift- ning som behandlas i lagrådsremissen. För de fall Lagrådets ställningstagande i lagen om europakooperativ rörande bestämmelserna om firma, 3 §, tillsynsorganens sammanträden, 22 §, och om överklagande, 40 §, godtas bör ävenledes motsvarande ändringar göras i andra i lagrådsremissen behandlade lagar där motsva- rande frågor regleras. I övrigt lämnar Lagrådet lagförslagen utan erinran. Prop. 2005/06:150 Bilaga 6 441

Justitiedepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 16 mars 2006 Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Y.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Nykvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], M.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Orback,[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2005/06:150 Europakooperativ Prop. 2005/06:150 442

Rättsdatablad

Prop. 2005/06:150

Författningsrubrik

Bestämmelser som

Celexnummer för

inför, ändrar, upp-

bakomliggande EG-

häver eller upprepar

regler

ett normgivnings-

bemyndigande

Lag om europakooperativ

10 §

32003R1435

Lag om ändring i lagen

92 §

32003R1435

(1972:262) om

understödsföreningar

Lag om ändring i lagen

32003R1435

(1974:174) om identitets-

beteckning för juridiska

personer

Lag om ändring i försäk-

1 a kap. 1 §

32001R2157

ringsrörelselagen

(1982:713)

Lag om ändring i lagen

32001R2157

(1986:436) om närings-

32003R1435

förbud

Lag om ändring i lagen

32001R2157

(1991:981) om värde-

pappersrörelse

Lag om ändring i lagen

32003R1435

(1992:160) om utländska

filialer m.m.

Lag om ändring i lagen

32001R2157

(1992:543) om börs- och

32003R1435

clearingverksamhet

Lag om ändring i lagen

32001R2157

(1993:768) om åtgärder

32003R1435

mot penningtvätt

Lag om ändring i lagen

32001R2157

(1994:2004) om kapital-

32003R1435

täckning och stora expo-

neringar för kreditinstitut

och värdepappersbolag

Lag om ändring i års-

32003R1435

redovisningslagen

(1995:1554) 443

Prop. 2005/06:150

Författningsrubrik

Bestämmelser som

Celexnummer för

inför, ändrar, upp-

bakomliggande EG-

häver eller upprepar

regler

ett normgivnings-

bemyndigande

Lag om ändring i lagen

32003R1435

(1995:1559) om års-

redovisning i kredit-

institut och värdepappers-

bolag

Lag om ändring i lagen

32003R1435

(1995:1560) om årsredo-

visning i försäkrings-

företag

Lag om ändring i lagen

1 a kap. 10 §

32003R1435

(1995:1570) om

medlemsbanker

Lag om ändring i lagen

32001R2157

(1998:1479) om konto-

32003R1435

föring av finansiella

instrument

Lag om ändring i lagen

32001R2157

(2002:149) om utgivning

32003R1435

av elektroniska pengar

Lag om ändring i lagen

32001R2157

(2002:444) om straff för

32003R1435

finansiering av särskilt

allvarlig brottslighet i

vissa fall, m.m.

Lag om ändring i lagen

32001R2157

(2004:46) om inves-

teringsfonder

Lag om ändring i lagen

32001R2157

(2004:297) om bank- och

32003R1435

finansieringsrörelse

Lag om ändring i lagen

7 §

32001R2157

(2004:575) om europa-

bolag

Lag om ändring i lagen

32001R2157

(2006:000) om särskild

32003R1435

tillsyn över finansiella

konglomerat

444