Rikets styrelse

1

Förslag till statsbudget för 2001

Rikets styrelse

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 7

2 Lagförslag 9

2.1 Lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) 9

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till

riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen 12

3 Utgiftsområde 1 Rikets styrelse 13

3.1 Omfattning 13

3.2 Utgiftsutvecklingen 14

4 Politikområde Demokrati 15

4.1 Politikområdets omfattning 15

4.2 Utgiftsutvecklingen 15

4.3 Mål 16

4.4 Politikens inriktning 16

4.5 Insatser 17

4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 17

4.5.2 Insatser utanför politikområdet 18

4.5.2.1 Statliga insatser 18

4.5.2.2 Insatser av andra aktörer 19

4.6 Revisionens iakttagelser 19

4.7 Budgetförslag 20

4.7.1 46:1 Allmänna val 20

4.7.2 46:2 Justitiekanslern 20

4.7.3 46:3 Datainspektionen 22

4.7.4 46:4 Svensk författningssamling 23

5 Politikområde Mediepolitik under utgiftsområde 17 Kultur, medier,

trossamfund och fritid 25

5.1 Budgetförslag 25

5.1.1 27:1 Presstödsnämnden och Taltidningsnämnden 25

5.1.2 27:2 Presstöd 25

5.1.3 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar 29

5.1.4 27:4 Radio- och TV-verket 29

5.1.5 27:5 Granskningsnämnden för radio och TV 30

6 Politikområde Samepolitik under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,

fiske med anslutande näringar 31

6.1 Ändringar i sametingslagen (1992:1433) 31

6.2 Budgetförslag 33

6.2.1 45:1 Sametinget 33

7 Anslag som inte ingår i något politikområde 35

7.1 Omfattning 35

7.2 Utgiftsutvecklingen 35

7.3 Riksdagens verksamhet och anslag 36

7.3.1 Omfattning 36

7.4 Mål 36

7.5 Resultatbedömning 36

7.6 Revisionens iakttagelser 37

7.7 Budgetförslag 37

7.7.1 90:2 Riksdagens ledamöter och partier m.m. 37

7.7.2 90:3 Riksdagens förvaltningskostnader 38

7.7.3 90:4 Riksdagens ombudsmän, justitieombudsmännen 40

7.7.4 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 42

7.7.5 90:5 Regeringskansliet m.m. 43

7.7.6 90:6 Stöd till politiska partier 46

Tabellförteckning

Tabell 1.1 Anslagstabell 7

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 14

Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 15

Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen 20

Tabell 4.3 Anslagsutvecklingen 20

Tabell 4.4 Beräkning av anslaget för 2001 21

Tabell 4.5 Anslagsutveckling 22

Tabell 4.6 Beräkning av anslaget för 2001 23

Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen 23

Tabell 5.1 Anslagsutveckling 25

Tabell 5.2 Beräkning av anslaget för 2001 25

Tabell 5.3 Anslagsutveckling 25

Tabell 5.4 Beräkning av anslaget för 2001 28

Tabell 5.5 Anslagsutveckling 29

Tabell 5.6 Anslagsutveckling 29

Tabell 5.7 Beräkning av anslaget för 2001 30

Tabell 5.8 Anslagsutveckling 30

Tabell 5.9 Beräkning av anslaget för 2001 30

Tabell 6.1 Anslagsutvecklingen 33

Tabell 6.2 Beräkning av anslaget för 2001 33

Tabell 7.1 Utgiftsutveckligen för anslag som inte ingår i något politikområde

35

Tabell 7.2 Anslagsutveckligen 37

Tabell 7.3 Beräkning av anslaget för 2001 38

Tabell 7.4 Anslagsutveckligen 38

Tabell 7.5 Låneram för riksdagsförvaltningen 40

Tabell 7.6 Intäkter som får disponeras 40

Tabell 7.7 Beräkning av anslaget för 2001 40

Tabell 7.8 Anslagsutvecklingen 40

Tabell 7.9 Beräkning av anslaget för 2001 42

Tabell 7.10 Anslagsutveckling 42

Tabell 7.11 Beräkning av anslaget för 2001 43

Tabell 7.12 Anslagsutveckling 43

Tabell 7.13 Resultatinformation för Regeringskansliet 44

Tabell 7.14 Beräkning av anslaget för 2001 45

Tabell 7.15 Anslagsutveckling 46

Tabell 1.1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 49

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring

i sametingslagen (1992:1433) (avsnitten 2.1

och 6.1)

2. godkänner målet folkstyrelsen skall värnas

och fördjupas (avsnitt 4.3)

3. godkänner vad regeringen föreslår om en

höjning av driftsstödet (avsnitt 5.1.2)

4. godkänner vad regeringen föreslår om

endagstidningarnas rätt att ingå i

samdistributionen till lika pris (avsnitt

5.1.2)

5. för budgetåret 2001 anvisar anslagen inom

utgiftsområde 1 Rikets styrelse enligt

följande uppställning:

Tabell 1.1 Anslagstabell

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

27:1 Presstödsnämnden och Taltidningsnämnden

ramanslag

5 670

27:2 Presstöd

ramanslag

539 029

27:3 Stöd till radio- och kassettidningar

ramanslag

127 300

27:4 Radio- och TV-verket

ramanslag

10 847

27:5 Granskningsnämnden för radio och TV

ramanslag

8 164

45:1 Sametinget

ramanslag

14 703

46:1 Allmänna val

ramanslag

25 000

46:2 Justitiekanslern

ramanslag

12 820

46:3 Datainspektionen

ramanslag

26 664

46:4 Svensk författningssamling

ramanslag

1 011

90:1 Kungliga hov- och slottsstaten

ramanslag

84 094

90:2 Riksdagens ledamöter och partier m.m.

ramanslag

559 647

90:3 Riksdagens förvaltningskostnader

ramanslag

440 649

90:4 Riksdagens ombudsmän, justitieombudsmännen

ramanslag

45 756

90:5 Regeringskansliet m.m.

ramanslag

3 269 649

90:6 Stöd till politiska partier

ramanslag

145 200

Summa

5 316 203

Riksdagens förvaltningsstyrelse föreslår att riksdagen

1. antar riksdagens förvaltningsstyrelses1

förslag till lag om ändring i lagen

(1999:1209) om stöd till

riksdagsledamöternas och partigruppernas

arbete i riksdagen,

2. bemyndigar riksdagsstyrelsen1 att för

budgetåret 2001 besluta om lån i

Riksgäldskontoret till investeringar i

fastigheter och tekniska anläggningar till ett

sammanlagt belopp av 92 800 000 kronor.

1 Fr.o.m. den 1 juli 2000 har riksdagsstyrelsen ersatt riksdagens

förvaltningsstyrelse (bet. 1999/2000:KU19, rskr. 212 214).

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Lag om ändring i sametingslagen (1992:1433)

Härigenom föreskrivs i fråga om sametingslagen (1992:1433)

dels att i 3 kap. 7, 15, 16, 19, 24, 25 och 29 31 §§ ordet innerkuvert i olika

böjningsformer skall bytas ut mot valkuvert i motsvarande form,

dels att 2 kap. 2 § samt 3 kap. 3, 10, 22, 32 och 32 a §§ skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

2 §

Sametinget skall bestå av 31

ledamöter, utsedda genom val. För

ledamöterna skall det utses ersättare.

I fråga om antalet ersättare och hur

de skall utses gäller bestämmelserna i

18 kap. 53 § vallagen (1997:157)

rörande val till landstingsfullmäktige.

Ledamöterna skall vara svenska

medborgare.

Efter förslag av Sametinget

förordnar regeringen ordförande i

Sametinget. Ordföranden skall utses

bland dem tingets ledamöter.

Sametinget väljer vice ordförande

bland ledamöterna.

Sametinget skall bestå av 31

ledamöter, utsedda genom val. För

ledamöterna skall det utses ersättare.

I fråga om antalet ersättare och hur

de skall utses gäller bestämmelserna i

18 kap. 53 § vallagen (1997:157) om

val till landstingsfullmäktige.

Ledamöterna skall vara svenska

medborgare.

Efter förslag av Sametinget

förordnar regeringen ordförande i

Sametinget. Ordföranden skall utses

bland tingets ledamöter. Sametinget

väljer vice ordförande bland

ledamöterna.

3 kap.

3 §

Rösträtt till Sametinget har den som är upptagen i sameröstlängd.

I sameröstlängd tas den same upp

som anmäler sig till valnämnden och

som är svensk medborgare och på

den samiska valdagen fyllt eller fyller

18 år.

I sameröstlängden tas den same

upp som anmäler sig till valnämnden

och som är svensk medborgare och

på den samiska valdagen fyllt eller

fyller 18 år.

Under de förutsättningar som i andra stycket anges för svenska medborgare

skall i röstlängden tas upp även de utlänningar som enligt aviseringsregistret

enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister har varit folkbokförda i landet

tre

år i följd före valdagen och som anmäler sig till valnämnden.

3 kap.

10 §

Valnämnden utfärdar valsedlar. På valsedel skall anges grupp, parti eller

liknande sammanslutning samt minst tre kandidater för gruppen, partiet eller

sammanslutningen.

Kandidatnamnen skall förses med

nummer och tas upp i nummerordning

under varandra. Intill varje

kandidatnamn skall det finnas ett

markerat utrymme där väljarna kan

lämna en särskild personröst genom en

markering.

För en registrerad grupp, ett parti eller en sammanslutning får finnas

valsedlar med olika kombinationer av kandidater.

22 §

Vid en offentlig förrättning, som skall påbörjas så snart det kan ske sedan en

vecka förflutit från valdagen, skall valnämnden granska och räkna de avgivna

rösterna.

Vid sammanräkningen prövar

valnämnden valsedlarnas giltighet

och meddelar de beslut som denna

prövning föranleder. Härvid gäller

för valnämnden i tillämpliga delar

vad som enligt 18 kap. 9 och 10 §§

samt 11 § första stycket 1 och andra

stycket 4 vallagen (1997:157) gäller

för länsstyrelsen vid slutlig

sammanräkning och

mandatfördelning.

Vid sammanräkningen prövar

valnämnden valsedlarnas giltighet

och meddelar de beslut som denna

prövning föranleder. Härvid gäller

för valnämnden i tillämpliga delar

vad som enligt 18 kap. 9 och 10 §§

samt 11 § första stycket 1, andra och

tredje styckena vallagen (1997:157)

gäller för länsstyrelsen vid slutlig

sammanräkning och

mandatfördelning. Vidare gäller att

ett namn som skrivits till på en

valsedel skall anses obefintligt.

Vid förrättningen skall protokoll föras.

32 §

Vid mandatfördelningen mellan grupper, partier och liknande

sammanslutningar skall mandaten fördelas proportionellt på grundval av

valresultatet. Härvid tilldelas mandaten, ett efter annat den grupp, det parti

eller motsvarande som för varje gång uppvisar det största jämförelsetalet.

Jämförelsetalet beräknas genom att gruppernas, partiernas eller de liknande

sammanslutningarnas röstetal delas med det tal som är ett högre än det dubbla

antalet mandat som redan har tilldelats gruppen, partiet eller

sammanslutningen.

För varje mandat som en grupp, ett

parti eller en liknande

sammanslutning har fått skall en

ledamot utses. När en ledamot utses

skall reglerna i 18 kap. 38 39 §§

vallagen (1997:157) om val till

riksdagen tillämpas. För att personligt

röstetal skall fastställas för en kandidat

måste han dessutom ha fått lägst 25

särskilda personröster.

Sedan valnämnden fördelat mandaten i Sametinget skall resultatet av valet

offentliggöras genom kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar.

Valnämnden skall utan dröjsmål till regeringen redovisa resultatet av valet

samt utfärda bevis till valda ledamöter och ersättare.

32 a§

Om en ledamot har avgått före

utgången av den tid för vilken han

blivit vald, skall valnämnden på

anmälan av Sametingets ordförande

inkalla en ny ordinarie ledamot enligt

de bestämmelser i 18 kap. 62 §

vallagen (1997:157) som avser ny

ordinarie landstingsledamot.

Om en ledamot har avgått före

utgången av den tid för vilken han

blivit vald, skall valnämnden på

anmälan av Sametingets ordförande

inkalla en ny ordinarie ledamot enligt

de bestämmelser i 18 kap. 61 §

vallagen (1997:157) som avser ny

ordinarie landstingsledamot.

Om en ersättare för ledamot har inträtt som ordinarie ledamot eller avgått

som ersättare av annan orsak, skall valnämnden på anmälan av Sametingets

ordförande utse ytterligare ersättare enligt de bestämmelser i 18 kap. 63 §

vallagen (1997:157) som avser ersättare för landstingsledamot.

Den förrättning som avses i första och andra styckena är avslutad när

protokollet från förrättningen har lagts fram för granskning. Efter

sammanräkningen skall valsedlarna åter läggas i omslag på sätt som föreskrivs i

31 §.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Riksdagens förvaltningsstyrelse framlägger följande förslag till lagtext

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd

till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i

riksdagen

Härigenom föreskrivs att 4 och 10 §§ lagen (1999:1209) om stöd till

riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 §

Basstödet består av grundbelopp

och tilläggsbelopp. Grundbelopp

utgör 1 500 000 kronor per år och

tilläggsbelopp 50 000 kronor per år.

Basstödet består av grundbelopp

och tilläggsbelopp. Grundbelopp

utgör 1 700 000 kronor per år och

tilläggsbelopp 57 000 kronor per år.

10 §

Stödet är avsett att bekosta

handläggarhjälp åt riksdagens

ledamöter. Stödet beräknas efter

normen att det skall täcka kostnaden

för en politisk sekreterare per två

ledamöter. För en politisk

sekreterare utbetalas 32 200 kronor

per månad.

Stödet är avsett att bekosta

handläggarhjälp åt riksdagens

ledamöter. Stödet beräknas efter

normen att det skall täcka kostnaden

för en politisk sekreterare per två

ledamöter. För en politisk

sekreterare utbetalas 34 500 kronor

per månad.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

3 Utgiftsområde 1 Rikets styrelse

3.1 Omfattning

I utgiftsområde 1 Rikets styrelse ingår politik-

området Demokrati och delar av politikområdet

Mediepolitik som ingår i utgiftsområde 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid.

Budgetförslaget för anslagen 27:1,

Presstödsnämnden och Taltidningsnämnden, 27:2

Presstöd, 27:3 Stöd till radio- och

kassettidningar, 27:4 Radio och TV-verket samt

27:5 Granskningsnämnden för radio och TV

återfinns inom utgiftsområde 1 Rikets styrelse

I utgiftsområdet ingår även del av

politikområdet Samepolitik som ingår i

utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar. Budgetförslaget för anslaget

45:1 Sametinget återfinns inom utgiftsområde 1

Rikets styrelse.

Vidare ingår i utgiftsområde 1 anslagen 90:1

Kungliga hov- och slottsstaten, 90:2 Riksdagens

ledamöter och partier m.m, 90:3 Riksdagens

förvaltningskostnader, 90:4 Riksdagens

ombudsmän, justitieombudsmännen, 90:5

Regeringskansliet m.m, 90:6 Stöd till politiska

partier.

Utgiftsområde 1 Rikets styrelse skiljer sig i

flera avseenden från övriga utgiftsområden. För

bl.a. riksdagen och dess ombudsmän,

Regeringskansliet och hovet gäller särskilda

förutsättningar. Mål- och resultatstyrning går

inte att applicera på stora delar av utgiftsområdet.

Detta innebär att mål som är uppföljningsbara,

dvs. mätbara och avgränsade i tiden, inte kan

fastställas. För flera verksamheter inom

utgiftsområde 1 sätter regeringen över huvud

taget inga mål.

I möjligaste mån skall strukturen för politik-

områden följas inom utgiftsområde 1. Det är

dock viktigt att beakta att det för flera

verksamheter inom utgiftsområdet inte går att

definiera tydliga mål kopplade till budget och

uppföljning på samma sätt som inom övriga

utgiftsområden. Detta måste beaktas inför det

fortsatta arbetet med att utveckla mål- och

målstrukturer inom ramen för den s.k.

tvåårsöversynen. Återrapporteringen till

riksdagen måste också anpassas till de

förutsättningar som nämns här. Av ovan nämnda

skäl ingår vissa av anslagen inom utgiftsområde 1

inte i något politikområde.

3.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 2

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Politikområde Demokrati

141

49

66

66

258

59

Politikområde Mediepolitik

674

685

679

691

693

687

Politikområde Samepolitik

12

15

16

15

15

15

Anslag som inte ingår i något politikområde

3 510

3 944

4 062

4 545

4 170

4 259

Äldre anslag1

180

190

Totalt för utgiftsområde 1

4 517

4 693

5 0143

5 3164

5 136

5 020

1 Avser anslaget, från 1999, F1 Samarbete och utveckling inom östersjöregionen.

2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

3-4 Differens uppstår vid summering till följd av avrundning.

4 Politikområde Demokrati

4.1 Politikområdets omfattning

Inom politikområde Demokrati ingår:

utvecklingsarbetet Tid för demokrati; betalning

av statens kostnader för valsedlar, valkuvert och

andra valtillbehör samt ersättningar till vissa

myndigheter m.m. för biträde i samband med

allmänna val; Justitiekanslerns och

Datainspektionens verksamheter samt

tilldelningen av Statens författningssamling

(SFS) till kommuner, landsting och

kommunbibliotek.

Utvecklingsarbetet Tid för demokrati syftar

till att utveckla medborgarnas deltagande i de

politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet

samt att öka valdeltagandet. Utvecklingsarbetet

består av tre huvudaktiviteter; ett nationellt

rådslag om demokrati och delaktighet, stöd för

demokratiutveckling samt uppmärksammandet

av 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten.

Justitiekanslern har bl.a. till uppgift att utöva

tillsyn över offentlig verksamhet samt bevaka

statens rätt och vara regeringens juridiske

rådgivare.

Datainspektionen har till uppgift att verka för

att människor skyddas mot att deras personliga

integritet kränks genom behandling av

personuppgifter och för att en god sed iakttas i

kreditupplysnings- och inkassoverksamhet.

4.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

46:1 Allmänna val

103,5

5,0

22,6

25,0

215,0

15,0

46:2 Justitiekanslern

10,8

12,7

14,0

12,8

13,1

13,4

46:3 Datainspektionen

25,6

30,4

28,7

26,7

28,2

29,4

46:4 Svensk författningssamling

0,7

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

Totalt för politikområde Demokrati

140,6

49,1

66,3

65,5

257,9

58,8

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

4.3 Mål

Regeringen föreslår att målet för politikområdet

är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas.

4.4 Politikens inriktning

Regeringens politik inriktas på att främja

medborgarnas aktiva deltagande i de politiska

beslutsprocesserna och i samhällslivet. Vidare är

inriktningen att stärka individens integritet och

yttrandefrihet samt att verka för en rättssäker

förvaltning. Valdeltagandet i de allmänna valen år

2002 skall öka. Förutsättningarna för människor,

särskilt personer med utländsk bakgrund,

funktionshindrade, arbetslösa, barn och

ungdomar, att delta i demokratin skall förbättras.

Bilden av demokratin är motsägelsefull

Under 1990-talet har den svenska folkstyrelsen

genomgått stora förändringar. Bilden av

demokratin är motsägelsefull. Deltagandet i den

representativa demokratins inslag minskar;

valdeltagandet minskar såväl i de allmänna valen

som i valen till Europaparlamentet,

medlemskapet i de politiska partierna minskar,

antalet förtroendevalda minskar, politiker

åtnjuter ett allt mindre förtroende osv. Samtidigt

visar undersökningar att medborgarna har goda

kunskaper om samhällsfrågor, ett stort

samhällsengagemang och höga förväntningar på

politiken.

Folkstyrelsen skall utvecklas och stärkas

Folkstyrelsen kan inte tas för given, utan måste

ständigt återerövras. Förutsättningar skall skapas

så att det offentliga samtalet kan ske överallt i

samhället. Ett vitalt offentligt samtal är

nödvändigt för den demokratiska

beslutsprocessen.

Valdeltagandet skall öka

Valdeltagandet i svenska val har fallit under en

följd av år. I det senaste riksdagsvalet nåddes

rekordlåga 81,4 procent. Ett lågt valdeltagande

utgör ett hot mot en vital demokrati. En fortsatt

vikande trend kan till och med innebära att

legitimiteten av samhälleliga beslut ifrågasätts.

Valdeltagandet i de allmänna valen 2002 skall

öka.

Uppgifterna att vrida den utvecklingen åt rätt

håll vilar i första hand på de politiska partierna.

Samtidigt är det av yttersta vikt att

organisationen av de allmänna valen är utformad

på så sätt att medborgarnas valdeltagande

underlättas.

Antalet förtroendevalda skall öka

Enligt regeringen bör antalet förtroendevalda i

kommuner och landsting återgå till den nivå som

gällde i början på 1990-talet, dvs. öka med en

femtedel - eller 10 000 personer - de närmaste tio

åren.

Rekryteringen måste underlättas och förtida

avhopp motverkas. En viktig uppgift är bl.a. att

förbättra de förtroendevaldas arbetsförhållanden.

Vid en ökning av antalet förtroendevalda måste

särskilt beaktas behovet av att det politiska livet i

största möjliga utsträckning skall spegla

sammansättningen av befolkningen som helhet.

Jämställdhetsperspektivet skall särskilt beaktas i

de åtgärder som genomförs. Det är också av

yttersta vikt att personer med utländsk

bakgrund, funktionshindrade, arbetslösa och

ungdomar ges bättre förutsättningar att åta sig

och genomföra politiska förtroendeuppdrag.

Demokratiskt deltagande i alla former skall främjas

Nya vägar för att utveckla och stärka

folkstyrelsen måste sökas och nya instrument

måste hela tiden prövas. Exempelvis har den nya

informationstekniken en stor potential även

inom detta område. Regeringen kommer att

genomföra satsningar för att underlätta

användandet av IT i den demokratiska processen.

Det demokratiska deltagandet utanför de

representativa organen är väsentligt för en

fungerande demokrati. Det finns i dag ett stort

samhällsintresse bland medborgarna. Många

kommuner arbetar med nya metoder för att få

med olika grupper i den politiska processen, det

handlar om medborgarpaneler, s.k. hearings av

olika slag, ungdomsråd osv. Det är väsentligt att

dessa aktiviteter i kommunerna uppmuntras. Det

är av yttersta vikt att alla ges goda möjligheter att

delta i den kommunala demokratin.

Demokratiarbetet spelar en betydelsefull roll

även på den internationella nivån. Till exempel är

öppenhetsfrågan inom EU central för den

demokratiska legitimiteten.

Att mänskliga rättigheter respekteras är en

grund för demokratin. Arbetet med att

uppmärksamma de mänskliga rättigheterna

kommer därför att intensifieras.

Stärka individens yttrandefrihet och integritet samt

verka för en rättssäker förvaltning

Yttrandefriheten är en central del av demokratin.

Medborgarnas frihet att föra fram sina åsikter

måste hela tiden värnas.

Den enskildes integritet får inte kränkas. I

och med den snabba IT-utvecklingen

accentueras integritetsfrågorna. Här har t.ex.

Datainspektionen en viktig roll i sitt arbete med

att tillse att bl.a. personuppgiftslagen (PUL)

efterlevs.

En rättssäker förvaltning är en förutsättning

för en modern demokrati. Justitiekanslern har

här en central uppgift i att värna rättssäkerheten

och förbättra effektiviteten på den offentliga

förvaltningens område.

4.5 Insatser

4.5.1 Statliga insatser inom

politikområdet

Deltagandet i de politiska beslutsprocesserna och i

samhällslivet uppmuntras aktivt

Regeringen har initierat ett långsiktigt

utvecklingsarbete för folkstyrelsen- Tid för

demokrati. Utvecklingsarbetet, som riksdagen

har beslutat om medel för i den ekonomiska

vårpropositionen för budgetåret 2000 (prop.

1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr.

1999/2000:262), har inletts under år 2000 och

kommer att pågå t.o.m. år 2002.

Avsikten med utvecklingsarbetet är att

utveckla medborgarnas aktiva deltagande i de

politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet.

Vidare är avsikten att valdeltagandet skall öka.

Utvecklingsarbetet består av tre

huvudaktiviteter; ett nationellt rådslag om

demokrati och delaktighet, stöd för

demokratiutveckling samt uppmärksammandet

av 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten.

Det nationella rådslaget kommer att pågå

under år 2000 och är kopplat till remissarbetet

med Demokratiutredningens slutbetänkande.

Stöd för demokratiutveckling kommer att

pågå under åren 2000 2002. Stödet som regleras i

en särskild förordning om statliga projektbidrag

för utvecklingsarbete för den svenska

folkstyrelsen (2000:648) skall i första hand

inriktas mot utvecklingen av den lokala

demokratin, utsatta grupper i storstädernas

förorter samt skola och demokrati.

Under år 2001 och 2002 kommer regeringen

även på olika sätt uppmärksamma 80-årsjubileet

av den allmänna rösträtten.

De ovan nämnda aktiviteterna skall ha

ambitionen att nå sådana grupper som normalt

inte brukar nås av dessa typer av aktiviteter. Det

kan gälla t.ex. ungdomar, personer med annan

etnisk bakgrund, arbetslösa och

funktionshindrade.

En särskild demokratidelegation har inrättats

för att leda utvecklingsarbetet.

Inom området IT och demokrati har

regeringen initierat ett arbete för att utveckla

metoder där mötesgrupper kan utbyta åsikter

med IT-stöd.

Den kommunala demokratin stärks och fördjupas

För att öka medborgarnas möjligheter till insyn

och deltagande i den kommunala demokratin

samt stärka den kommunala representativa

demokratins funktionssätt och former har

regeringen tillsatt den s.k.

Kommundemokratikommittén (Ju2000:03, dir.

1999:98). Kommittén har bl.a. i uppgift att

föreslå åtgärder för att underlätta deltagandet för

personer med utländsk bakgrund,

funktionshindrade, barn och ungdomar. De

åtgärder som föreslås skall analyseras ur ett

könsperspektiv.

För att underlätta för staten, kommuner och

landsting samt forskare att kunna följa upp samt

utvärdera t.ex. organisationsförändringars

effekter på demokrati och rättssäkerhet har

regeringen givit Statskontoret i uppdrag att

utveckla ett system för kontinuerlig uppföljning

av kommunernas förändringsarbete.

Vissa författningsfrågor utreds

Regeringen tillsatte under hösten år 1999 en

parlamentarisk kommitté, 1999 års

Författningsutredning, med uppdrag att se över

vissa frågor som rör regeringsformen (Ju1999:13,

dir. 1999:71, dir. 2000:21). Kommittén har bl.a. i

uppdrag att utreda vissa valfrågor med

anknytning till det konstitutionella systemet och

den parlamentariska ordningen. Det gäller t.ex.

frågorna om skilda valdagar och vårval.

Utredningen skall redovisa delar av sitt uppdrag

senast den 31 december 2000, valfrågorna skall

dock redovisas senast den 30 april 2002.

Valsystemet ges en teknisk och administrativ

utformning som främjar valdeltagandet

Regeringen tillkallade under våren 2000 en

särskild utredare med uppgift att göra en teknisk

och administrativ översyn av delar av valsystemet

(Ju2000:02, dir. 2000:10). I uppdraget ingick att

överväga var den centrala valmyndigheten i

framtiden skall vara placerad. Utredaren har i

denna del föreslagit att det bildas en ny

myndighet. Regeringen bereder för närvarande

ärendet och avser att skyndsamt återkomma till

riksdagen med överväganden i denna fråga.

I övrigt har utredaren bl.a. i uppdrag att göra

en inventering av de möjligheter och problem

som kan finnas med röstning via Internet samt

att överväga vilka lösningar som finns för att

kompensera en förmodad nedläggning av

postkontor runt om i landet. Utredningens

uppdrag skall vara avslutat den 31 december

2000.

Tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrund-

lagen utreds

En parlamentarisk kommitté (Ju1999:01, dir.

1999:08) tillsattes i februari 1999 med uppdrag

att se över tryckfrihetsförordningen och

yttrandefrihetsgrundlagen. Kommittén som skall

redovisa sitt uppdrag senast den 31 december

2000 har bl.a. fått i uppdrag att analysera behovet

av och förutsättningarna för en mer

teknikoberoende grundlagsreglering av

yttrandefriheten. En annan del av uppdraget är

att analysera och ta ställning till om de

preskriptionstider som gäller för tryckfrihets-

respektive yttrandefrihetsbrott bör förlängas.

Offentlighetsprincipens tillämpning i IT-samhället

utreds

Den 16 april 1998 tillkallade regeringen en

parlamentarisk kommitté (Ju1999:06, dir.

1998:32) med uppgift att bl.a. göra en översyn av

bestämmelserna om allmänna handlingars

offentlighet i syfte att vidga möjligheterna för

offentlighetsprincipens tillämpning i IT-

samhället. Kommittén skall redovisa sitt arbete i

denna del senast den 31 december 2000.

En offentlighetskampanj inleds

Regeringen kommer att genomföra en kampanj

för att öka kunskapen och medvetenheten i

samhället och bland de anställda i förvaltningen

om offentlighetsprincipen och dess roll för

öppenhet och demokrati. Arbetet skall pågå

under åren 2000 och 2001 och ledas av en

ordförande samt ett offentlighetsråd med

företrädare för bl.a. stat, kommun och landsting.

Yttrande- och meddelarfrihet för anställda i

verksamheter med anknytning till det allmänna ses

över

Regeringen har givit en utredare i uppdrag att se

över yttrande- och meddelarfrihet för anställda i

verksamheter med anknytning till det allmänna.

Uppdraget gäller t.o.m. den 1 maj 2001.

En nationell handlingsplan för mänskliga

rättigheter utarbetas

Inom Regeringskansliet har en särskild

arbetsgrupp inrättats för att utarbeta ett förslag

till en nationell handlingsplan för mänskliga

rättigheter. En sådan handlingsplan skall se till

helheten och verka för att ge en övergripande

bild av Sverige och mänskliga rättigheter samt

identifiera åtgärder som kan förbättra främjandet

och skyddet av de mänskliga rättigheterna.

Arbetsgruppen skall i sitt arbete bl.a. kartlägga

och analysera hur svenska myndigheter i dag

arbetar för att förbättra skyddet av de mänskliga

rättigheterna i Sverige. Arbetsgruppen skall

också granska de organisatoriska aspekterna av

Regeringskansliets arbete för att hantera frågor

om mänskliga rättigheter och vid behov föreslå

eventuella förändringar. Arbetet beräknas vara

färdigt i september 2001.

4.5.2 Insatser utanför politikområdet

4.5.2.1 Statliga insatser

Insatser för att utveckla och stärka demokratin

genomförs inom ett stort antal politikområden.

Detta gäller t.ex. ungdomspolitiken,

utbildningspolitiken, integrationspolitiken,

rättsväsendet och forskningspolitiken. Inom

dessa områden kommer olika aktiviteter att

genomföras som är nära kopplade till regeringens

utvecklingsarbete Tid för demokrati.

Insatser för att stärka ungdomars inflytande och

deltagande

Riksdagen beslutade i december 1999 om mål för

den nationella ungdomspolitiken (prop.

1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr.

1999/2000:53). Ett av målen är att ungdomar

skall ha reella möjligheter till inflytande och

delaktighet. I propositionen - På ungdomars

villkor (prop.1998/99:115) aviserades ett antal

åtgärder för att stärka ungdomars inflytande och

delaktighet. Bland annat gav regeringen under

åren 1999 och 2000 Landsrådet för Sveriges

Ungdomsorganisationer (LSU) ekonomiskt

stöd för att utreda ungdomars möjligheter att

påverka såväl i sin egna miljöer som i större

politiska sammanhang. LSU - Ungdomarnas

demokratikommission - har till regeringen

lämnat sin slutrapport Ingång. Rapporten är för

närvarande ute på remiss.

Det demokratiska samtalet i skolan

Skolan har en viktigt roll för en fungerande

demokrati. Regeringen har under år 1999 bl.a.

verkat för att sprida försöksverksamheten med

lokala styrelser med föräldramajoritet samt

försöksverksamheten med lokala styrelser med

elevmajoritet inom gymnasieskolan.

Försöksverksamheterna som inleddes åren 1996

och 1997 avslutas under år 2001 och är nu

föremål för utvärdering av Skolverket.

Vidare har regeringen under år 1999 drivit det

s.k. Värdegrundsprojektet, där

demokratifrågorna utgjort en central del.

Makt och inflytande ur ett integrationspolitiskt

perspektiv

För att ytterligare belysa fördelningen av makt

och inflytande ur ett integrationspolitiskt

perspektiv har regeringen nyligen beslutat om att

tillsätta en utredning i frågan.

Vidare har regeringen givit Integrationsverket

i uppdrag att analysera valdeltagandet i vissa

utsatta bostadsområden.

Rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska

uttryck och handlingar bekämpas

Uttryck som rasism, främlingsfientlighet och

homofobi är allvarliga hot mot de grundläggande

demokratiska värdena.

Regeringen har beslutat om att det skall

utarbetas en nationell handlingsplan mot rasism,

främlingsfientlighet och etnisk diskriminering.

Regeringen har i ett första steg givit

Integrationsverket ett antal uppdrag.

Vidare har regeringen under 1999 tillkallat en

kommitté (Ku1999:09, dir. 1999:75) med uppgift

att utreda etablerandet av ett Forum för Levande

historia. Forumet skall vara ett nationellt

centrum för frågor om demokrati, tolerans och

mänskliga rättigheter. Verksamheten skall ta sin

utgångspunkt i Förintelsen.

Inom rättsväsendet är arbetet med att

förebygga och bekämpa brott med rasistiska,

främlingsfientliga och homofobiska inslag en

prioriterad verksamhet. Rikspolisstyrelsen,

Riksåklagaren och Domstolsverket har alla

arbetat fram strategier/handlingsplaner för hur

man i arbetet skall fortsätta prioritera dessa

frågor.

Fördjupad kunskap om demokratifrågorna

Forskningen kring demokratifrågorna är

väsentlig för att stärka och fördjupa det

offentliga samtalet om folkstyrelsen samt för

genomförandet av politiken.

Demokratiforskningen berör ett stort antal

discipliner och genomförs inom många

institutioner och organisationer runt om i landet.

I början av 1990-talet beslöt riksdagen om ett

program för forskning om den offentliga sektorn

(FOS-programmet) (prop. 1991/92:16, bet.

1991/92:FiU4, rskr. 1991/92:14). I detta

forskningsprogram ingår disciplinprogrammet

 Demokrati i förändring . En utvärdering av

FOS-programmet kommer inom kort att

genomföras.

4.5.2.2 Insatser av andra aktörer

Ett stort antal aktörer bidrar till att utveckla och

stärka demokratin. Kommuner och landsting

arbetar ständigt med att utveckla nya modeller

för att involvera medborgarna i den

demokratiska processen.

Kommun- och Landstingsförbunden har

under flera år arbetat med demokratifrågorna,

bl.a. inom Tema Demokrati.

Nya och gamla folkrörelser och andra

medborgarsammanslutningar har på olika sätt

viktiga funktioner i arbetet med att utveckla och

stärka demokratin. Dels genom att de i sig är

demokratiska organisationer, dels genom att de

ger röst åt olika medborgargrupper. Ett exempel

är betydelsen för den lokala demokratin hos de

cirka 4000 lokala utvecklingsgrupper som är

anslutna till Folkrörelserådet Hela Sverige skall

leva.

Det finns även andra organisationer och

institut som på olika sätt arbetar med att belysa

demokratifrågorna, t.ex. Studieförbundet

Näringsliv och Samhälle och

DemokratiAkademin.

4.6 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte lämnat några

invändningar i revisionsberättelserna eller

framfört andra principiellt viktiga frågor som rör

detta politikområde.

4.7 Budgetförslag

4.7.1 46:1 Allmänna val

Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

103 532

Anslags-

sparande

34 280

2000

Anslag

5 000

Utgifts-

prognos

22 576

2001

Förslag

25 000

2002

Beräknat

215 000

2003

Beräknat

15 000

Inom anslaget finns medel till regeringens

utvecklingsprojekt för folkstyrelsen - Tid för

demokrati. Utvecklingsarbetet består av tre

huvudaktiviteter; ett nationellt rådslag om demo-

krati och delaktighet, stöd för

demokratiutveckling samt uppmärksammandet

av 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten.

Utvecklingsarbetet kommer att pågå t.o.m. år

2002.

Från anslaget betalas även statens kostnader

för valsedlar, valkuvert och andra valtillbehör

samt ersättningar till vissa myndigheter m.m. för

biträde i samband med allmänna val.

Anslagsbelastningen beror till största del på

vilka val som hålls under året. För 1999 var

anslaget budgeterat med hänsyn till valet till

Europaparlamentet. Vid utgången av året fanns

ett anslagssparande på ca 34 miljoner kronor.

Under 2000 har 16,7 miljoner kronor av

anslagssparandet dragits in. Resterande sparandet

beräknas att användas till utvecklingsarbetet Tid

för demokrati under året.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att anslaget år 2001 skall

uppgå till 25 000 000 kronor. För åren 2002 och

2003 beräknas anslaget uppgå till 215 000 000

kronor respektive 15 000 000 kronor.

I anslagsnivåerna för 2001 och 2002 ingår

10 000 000 kronor för utvecklingsarbetet Tid för

demokrati. Projektet finansieras dels genom en

överföring av 8 000 000 kronor från 25

utgiftsområdet anslag 91:2 Bidrag till särskilda

insatser i vissa kommuner och landsting, dels

genom 2 000 000 kronor av de medel som

tillförts utgiftsområdet i samband årets

ekonomiska vårproposition.

4.7.2 46:2 Justitiekanslern

Tabell 4.3 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

10 829

Anslags-

sparande

1 078

2000

Anslag

12 651

Utgifts-

prognos

14 029

2001

Förslag

12 820

2002

Beräknat

13 096

1

2003

Beräknat

13 388

2

1 Motsvarar 12 820 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 12 820 tkr i 2001 års prisnivå.

Justitiekanslern (JK) är regeringens högste

ombudsman. Verksamheten omfattar stora delar

av det juridiska området där JK också har olika

funktioner. JK skall utöva tillsyn över offentlig

verksamhet. JK skall vidare bevaka statens rätt

och vara regeringens juridiske rådgivare. JK har

också till uppgift att reglera vissa

skadeståndsanspråk som riktas mot staten samt

företräda staten inför domstol i sådana, men även

andra, mål. JK skall dessutom fullgöra

åklagaruppgifter på tryckfrihetens och

yttrandefrihetens områden. JK har därtill tillsyn

över advokatväsendet och vissa uppgifter i fråga

om personregister och övervakningskameror.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

JK:s mål är att värna om rättssäkerheten och

förbättra effektiviteten på den offentliga

förvaltningens område, att se till att den enskilde

kom-mer till sin rätt utan att det allmänna

intresset sätts åt sidan på skaderegleringens

område samt att bidra till en riktig

rättstillämpning och lagföring på tryckfrihetens

och yttrandefrihetens områden.

Antalet fast anställda var vid årsskiftet

1999/00 14 personer. Därtill tjänstgör en notarie

hos JK. Härutöver har en f.d. chefsåklagare och

en f.d. hovrättslagman varit arvodesanställda för

att handlägga särskilda ärenden.

Av resultatredovisningen för budgetåret 1999

framgår att antalet inkomna ärenden under 1999

uppgick till 4 310 och antalet avgjorda ärenden

till 4 453. Vid en jämförelse med budgetåret 1998

har antalet inkomna ärenden minskat med 23

procent. Antalet avgjorda ärenden har minskat

med 26 procent. Minskningen av antalet

inkomna och avgjorda ärenden är framförallt en

följd av ändringar i lagstiftningen om

personregister respektive övervakningskameror.

Samtidigt har antalet inkomna

skadeståndsärenden ökat med 420 ärenden eller

med närmare 25 procent. Antalet inkommande

tillsynsärenden har minskat med drygt 80

ärenden eller med omkring 10 procent. JK har

uttalat kritik i 7 procent av tillsynsärendena

vilket nästan är en fördubbling jämfört med

föregående år.

Antalet ej avgjorda ärenden har vid årets slut,

jämfört med motsvarande siffra vid utgången av

år 1998, minskat från 791 till 648 ärenden eller

med 18 procent. Handläggningen av äldre

ärenden har under året prioriterats. Antalet

ärenden äldre än två år uppgår till 58, varav de

flesta är rättegångar. Den genomsnittliga

handläggningstiden för de ärendegrupper som

får anses ha en särskild betydelse för enskilda,

tillsyn och skadestånd, uppgår till drygt fyra

respektive drygt tre månader. I detta

sammanhang bör också nämnas att vissa ärenden

är av förturskaraktär, exempelvis ärenden om

tryck- och yttrandefrihetsbrottet hets mot

folkgrupp, som ofta förutsätter särskilda och

resurskrävande insatser.

JK har i allt väsentligt uppnått de

verksamhetsmål som regeringen har satt upp.

Analys och slutsatser

JK:s verksamhet är i allt väsentligt

författningsreglerad. Verksamheten styrs i

mycket stor utsträckning av de anmälningar

m.m. som enskilda och främst polis- och

åklagarmyndigheter ger in. JK rår således inte

själv över ärendetillströmningen eller

inriktningen på denna. Det är därmed också svårt

att förutsäga inom vilket verksamhetsområde

tyngdpunkten i verksamheten tid efter annan

kommer att ligga.

Under hösten 1998 och vid årsskiftet

1998/1999 trädde vissa författningsändringar i

kraft som har betydelse för JK:s verksamhet b.la.

vad avser JK:s tillsyn och på tryck- och

yttrandefrihetens områden.

För att bl.a. möta den väntade påfrestningen

på JK:s organisation som

författningsändringarna kunde antas innebära

justerades anslaget upp med 2 miljoner kronor

1999 (prop. 1998/99:1, bet.1998/99:KU1,

rskr.1998/99:92).

Beträffande omfattningen av JK:s fortsatta

verksamhet vill regeringen särskilt framhålla

följande.

Antalet inkommande tillsynsärenden har

minskat för varje år sedan 1996. Denna tendens

torde hålla i sig. Samtidigt kan det på goda

grunder antas att utredningarna i de ärenden som

JK tar upp till granskning kommer att bli

tämligen omfattande och kräva stora

arbetsinsatser.

Antalet inkommande ärenden inom

verksamhetsområdet tryck- och yttrandefrihet

har ökat för varje år sedan 1996. Tendensen med

en ökande ärendetillströmning och därmed

sammanhängande resursförbrukning kan antas

hålla i sig. Det är angeläget att ingripanden på det

tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området

prioriteras, särskilt när det gäller hets mot

folkgrupp.

Antalet skadeståndsärenden har, med något

undantag, ökat för varje år under den senaste

tioårsperioden. Antalet inkommande

skadestånds-ärenden har under året ökat med

närmare 25 procent. Ökningen avser främst

ersättningsanspråk som grundas på påståenden

om bristande överensstämmelse mellan nationell

rätt och gemenskapsrätten. Tendensen med ett

ökande antal skadeståndsärenden torde hålla i

sig. Samtidigt är möjligheten för allmänheten att

få en kvalificerad och effektiv prövning av

skadeståndsanspråk vid sidan av domstolarna av

stort värde för envar, inte minst mot bakgrund

av att skadeståndsärenden i sig också inrymmer

ett mått av tillsyn.

Kvarstående anslagssparande från 1999

förväntas bli förbrukat under innevarande

budgetår.

Regeringen gör den bedömningen att anslaget

för år 2001 bör ligga i nivå med anslaget för

innevarande år. Som kompensation för

beräknade ökade utgifter för löner, lokaler m.m.

justeras anslaget upp med 169 000 kronor år

2001.

Regeringen föreslår att JK för år 2001 bör

anvisas ett anslagsbelopp som uppgår till

12 820 000 kronor. För år 2002 och 2003

beräknas anslaget uppgå till 13 096 000 kronor

respektive 13 388 000 kronor.

Tabell 4.4 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

12 651

Pris- och löneomräkning

169

Förslag 2001

12 820

4.7.3 46:3 Datainspektionen

Tabell 4.5 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

25 640

Anslags-

sparande

7 428

2000

Anslag

30 365

Utgifts-

prognos

28 670

2001

Förslag

26 664

2002

Beräknat

28 771

1

2003

Beräknat

29 415

2

1 Motsvarar 28 164 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 28 164 tkr i 2001 års prisnivå.

Datainspektionen är central

förvaltningsmyndighet med uppgift att verka för

att människor skyddas mot att deras personliga

integritet kränks genom behandling av

personuppgifter och för att god sed iakttas i

kreditupplysnings- och inkassoverksamhet.

Av anslagssparandet har i enlighet med

regeringens beslut 2 519 000 kronor dragits in

som besparing och 4 000 000 kronor ställts till

regeringens disposition. Kvarstående

anslagssparande till Datainspektionens

disposition uppgår således till 909 000 kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Datainspektionens mål för 1999 har varit

 att automatisk databehandling av person-

uppgifter inte skall medföra otillbörligt

intrång i enskildas personliga integritet;

målet skall nås utan att användningen av

teknik onödigt hindras eller försvåras,

 att god sed iakttas i kreditupplysnings- och

inkassoverksamhet.

Någon samlad bedömning av i vilken

utsträckning dessa mål uppnåtts har inte gjorts i

inspektionens årsredovisning.

Målen för områdena tillsyn, tillstånd och

information har återrapporterats enligt kraven i

regleringsbrevet.

Tillsynsverksamheten skulle bedrivas i minst

lika stor omfattning som under de två senaste

budgetåren. Under 1999 utfördes 167

inspektioner (101 offentliga och 66 privata

objekt) vilket kan jämföras med 113 under 1998

och 154 under 1997.

När det gäller tillståndsärenden skulle den

genomsnittliga genomloppstiden för

tillståndsärenden inte överstiga två månader.

Under 1999 var omloppstiden 50 dagar.

Informationsverksamheten skulle öka de

registeransvarigas kunskap om

integritetsskyddsreglerna. Verksamheten skulle

särskilt inriktas på att etablera fortlöpande

kontakter med de personuppgiftsombud som har

anmälts till inspektionen. Verksamheten har

under året ökat i omfattning och inriktats på

information via webbplatsen, föreläsningar och

konferenser samt ett callcenter som besvarar

frågor per telefon och e-post. Inspektionens

webbplats hade under 1999 110.000 besök, vilket

kan jämföras med 70.000 besök 1998. Antalet

telefonfrågor och e-postfrågor ha legat på samma

nivå som 1998, d.v.s. ca 15.000 samtal och 1.000

e-meddelanden.

Slutsatser

Datainspektionen har uppnått samtliga

verksamhetsmål som regeringen angivit.

Tillsyns- och informationsverksamheten har

ökat i omfattning och den genomsnittliga

omloppstiden för tillståndsärenden var 50 dagar.

Regeringens återrapporteringskrav har

emellertid i huvudsak varit inriktade på

prestationsmått och ger inte så god information

om vilka effekter och resultat som uppnåtts.

Någon samlad bedömning av i vilken

utsträckning effektmålen, d.v.s. att förhindra

intrång i enskildas personliga integritet i

samband med automatisk databehandling och att

säkerställa god sed i kreditupplysnings- och

inkassoverksamhet, är därför svår att göra enbart

utifrån årsredovisningen. Regeringen avser

därför att inför kommande budgetår utveckla

mera resultatinriktade verksamhetsmål och

återrapporteringskrav.

Som aviserades i förra årets budgetproposition

kommer en särskild utredare att göra en översyn

av Datainspektionens uppgifter och verksamhet

och lämna förslag till inriktning, omfattning och

finansiering av den fortsatta verksamheten.

Översynen görs mot bakgrund av de nya krav

som ställs av personuppgiftslagen och den

snabba utvecklingen på informationsteknikens

område. Regeringen kommer på grundval av

översynen att redovisa sina förslag till fortsatt

inriktning och finansiering i

budgetpropositionen för 2002. I avvaktan på

resultaten av den pågående översynen föreslår

därför regeringen inte nu några förändringar i

verksamhetsinriktningen inför 2001.

Tabell 4.6 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Tusental kronor

Anslag 2000

30 365

Pris- och löneomräkning

Engångsvis ramminskning

-1 500

Förslag 2001

26 664

4.7.4 46:4 Svensk författningssamling

Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

697

Anslags-

sparande

344

2000

Anslag

1 011

Utgifts-

prognos

1 011

2001

Förslag

1 011

2002

Beräknat

1 011

2003

Beräknat

1 011

Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria

tilldelningen av Svensk författningssamling

(SFS) till kommuner, landsting och

kommunbibliotek som regleras i 7 §

författningssamlingsförordningen (1976:725),

den s.k. frilistan.

Vid utgången av 1999 uppgick

anslagssparandet till ca 344 000 kronor. Under

året har 321 000 kronor av anslagssparandet

dragits in till följd av den s.k. treprocentsregeln.

Regeringens överväganden

Mot bakgrund av den år 1998 gjorda

upphandlingen av tryck- och

distributionstjänsten för SFS föreslår regeringen

att 1 011 000 kronor anvisas för ändamålet år

2001. Det nuvarande avtalet gäller till utgången

av år 2001. Efter detta kommer en ny

upphandling att göras. För åren 2002 och 2003

beräknas anslaget uppgå till 1 011 000 kronor

respektive 1 011 000 kronor.

5 Politikområde Mediepolitik under

utgiftsområde 17 Kultur, medier,

trossamfund och fritid

6

5.1 Budgetförslag

5.1.1 27:1 Presstödsnämnden och Tal-

tidningsnämnden

Tabell 5.1 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

5 082

Anslags-

sparande

712

2000

Anslag

5 387

Utgifts-

prognos

5 450

2001

Förslag

5 670

2002

Beräknat

5 788

1

2003

Beräknat

5 915

2

1 Motsvarar 5 670 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 5 670 tkr i 2001 års prisnivå.

Presstödsnämndens huvudsakliga uppgift är att

fördela det statliga stödet till dagspressen. Tal-

tidningsnämndens huvudsakliga uppgift är att

fördela det statliga stödet till radio- och kassett-

tidningar.

Det anslagssparande som redovisas beror bl.a.

på att kostnaden för att anlita specialistkompe-

tens blivit lägre än vad som förutsågs, liksom att

kostnader för vissa uppdrag har senarelagts.

Anslagssparandet avses att användas för anli-

tande av konsulter inom de båda nämndernas

ansvarsområden, bl.a. för utredning av de

ekonomiska konsekvenserna av ett teknikskifte

för taltidningsverksamheten. Vidare avses vissa

delar av anslagssparandet att användas för arbetet

med att utveckla metoder för analyser av dags-

pressens utveckling och behovet av presstöd. Av

anslagssparandet har regeringen beslutat om

indragning med 400 000 kronor.

Regeringens överväganden

Nämndernas verksamhet fungerar väl och inga

förändringar av inriktningen på verksamheten

föreslås för kommande år.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 5 670 000 kronor.

Tabell 5.2 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

5 387

Pris- och löneomräkning

+283

Förslag 2000

5 670

5.1.2 27:2 Presstöd

Tabell 5.3 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

527 259

Anslags-

sparande

-299

2000

Anslag

536 579

Utgifts-

prognos

532 843

2001

Förslag

539 029

2002

Beräknat

539 029

2003

Beräknat

534 029

Från anslaget ges bidrag till dagspressen i enlig-

het med bestämmelserna i presstödsförord-

ningen (1990:524). Presstöd ges i form av drifts-

stöd och distributionsstöd. Utgifterna för

presstödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade

tidningar och storleken på dessa tidningars upp-

lagor.

Regeringens överväganden

Ändrade presstödsregler

Regeringen föreslår att stödbeloppen för drifts-

stödet höjs med 3 procent.

Regeringen gav i september 1999 Presstöds-

nämnden i uppdrag att utreda distributionssitua-

tionen för tidningar med endagsutgivning (dnr

Ku1999/2641/Me). Presstödsnämnden lämnade i

april 2000 in en rapport till regeringen med

anledning av detta uppdrag (dnr

Ku2000/1412/Me). Rapporten har remiss-

behandlats.

Regeringen förslår att endagstidningarna ges

rätt att ingå i samdistributionen till lika pris som

flerdagarstidningarna. En begränsning görs så att

framför allt endagstidningar med lokal och regi-

onal spridning omfattas av förslaget.

Driftsstödet höjs

Regeringens förslag: Stödbeloppen för driftsstödet

höjs med 3 procent från år 2001.

Skälen för regeringens förslag: Sjunkande upp-

lagor och vikande annonsvolymer har försatt

delar av dagspressen i en mycket allvarlig eko-

nomisk situation. Det gäller framför allt andra-

tidningarna vilka i hög grad är beroende av

presstödet för sin överlevnad. Denna utveckling

kan innebära att mångfalden inom dagspressen

minskar genom att andratidningarna slås ut.

Det tillfälliga driftsstöd som fördelades under

åren 1997 och 1998 kom vid en tidpunkt då det

fanns ett stort behov av stöd. I en uppföljnings-

rapport från Presstödsnämnden (dnr

Ku1999/2160/Me) drogs slutsatsen att tidningar

med driftsstöd troligen inte, utom i enstaka

undantagsfall, genom ytterligare rationaliseringar

etc. kunde förbättra sin ekonomi och att de stat-

liga insatserna kunde behöva förstärkas.

Mot denna bakgrund och i syfte att värna den

publicistiska mångfalden höjdes stödbeloppen

för driftsstödet med 4,5 procent fr.o.m. den 1

januari 2000.

Denna höjning av driftsstödet har underlättat

den ekonomiska situationen för många andra-

tidningar. Men många andratidningar har små

eller inga vinstmarginaler. Några tidningar

befinner sig i riskzonen för nedläggning om inte

ytterligare medel tillförs.

Av Presstödsnämndens årliga rapport Dags-

pressens ekonomi avseende år 1999 framgår att

trenden med sjunkande upplagor och vikande

annonsvolymer består. Rapporten visar också att

innevarande konjunkturuppgång fått mindre

effekter på tidningsföretagens resultat år 1999 än

väntat.

Mot bakgrund av många andratidningars svåra

ekonomiska situation och för att ytterligare

värna den publicistiska mångfalden föreslås där-

för en generell höjning av stödbeloppen för

driftsstödet med 3 procent fr.o.m. den 1 januari

2001.

En höjning av driftsstödet med 3 procent

motsvarar en extra kostnad på ca 14 miljoner

kronor per år fr.o.m. år 2001.

Endagstidningarna ges rätt att ingå i samdistribu-

tionen till lika pris

Regeringens förslag: Endagstidningarna ges rätt

att ingå i samdistributionen till s.k. lika pris om

de har minst en procent hushållstäckning i den

blockregion där tidningens utgivningsort är

belägen.

Presstödsnämndens förslag: Överensstämmer i

huvudsak med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Remissinstanserna är

övervägande positiva till förslaget.

Pressens Samdistribution AB anser dock att ett

högre pris skall kunna tas ut av endagstidningar

som önskar delta i samdistributionen. Enligt

Pressens Samdistribution är det ur administrativ

synpunkt lika mycket arbete att registerhålla och

sköta övrig administration av en endagstidning

som det är för en tidning med tätare utgivnings-

frekvens. I det exemplarpris som tidningarna

betalar ryms såväl rörliga distributionskostnader

som bidrag till administrativa kostnader. Därför

tillför en tidning med utgivning en gång per

vecka, med likaprissättning, betydligt mindre till

administrationen än vad en tidning med tätare

utgivningsfrekvens gör trots att endagstidningen

alstrar lika mycket kostnader. Förslagsvis skulle

priset kunna vara 15 procent högre än vad det är

för inom regionen utgivna tidningar. I andra

hand anser Pressens Samdistribution att endags-

tidningarna alltid skall betala det 10 procent

högre priset oaktat om tidningen utges inom

aktuell region eller ej.

Tidningstjänst AB anser att en ändring av

prisdifferensen på 10 procent bör ske om vunna

praktiska erfarenheter visar på större skillnader

än vad som kunnat förutses. Tidningstjänst anser

det också rimligt, främst av kostnads- och kvali-

tetsskäl, att i nuläget begränsa endagstidning-

arnas deltagande i samdistributionen till tid-

ningar med lokal och regional spridning.

Skälen för regeringens förslag: Distribu-

tionsstödet fyller en viktig funktion i den statliga

presspolitiken. Genom att verka som en sam-

manhållande faktor i samdistributionen bidrar

stödet till en effektiv distribution av dagstid-

ningar och underlättar en bred spridning av

dagstidningar. Stödet motverkar också att stora

tidningsföretag använder distributionen som ett

konkurrensmedel gentemot mindre tidningar.

Distributionsstödet infördes år 1970 och sys-

temet omfattade från början alla samdistribue-

rade dagstidningar oavsett periodicitet. År 1985

uteslöts endagstidningarna från rätten att bud-

distribueras till s.k. lika pris då de ansågs skapa

problem för distributörerna. Endagstidningarna

kan fortfarande buddistribueras och uppbära

distributionsstöd men då distributionsföretagen

ofta begär ett högre pris för dessa tidningar före-

drar de flesta att distribuera via posten.

Distributionsstöd får lämnas för varje abonne-

rat exemplar av en dagstidning som distribueras

av ett distributionsföretag eller av ett postbe-

fordringsföretag i lantbrevbärarturer eller sär-

skilda tidningsutdelningsturer. Minst två tid-

ningsföretag måste delta.

Distributionsstödet betalas ut till distribu-

tions- eller postbefordringsföretaget som sedan

tillgodoför tidningsföretaget dess andel av detta

belopp. De företag som distribuerar skall för

tidningar som kommer ut minst två dagar i

veckan tillämpa en sådan prissättning att stor-

leken på den enskilda tidningens abonnerade

upplaga inom distributionsområdet inte inverkar

på distributionsavgiften per distribuerat exemp-

lar.

Om det blir väsentliga kostnadsskillnader på

grund av att tidningar väger olika mycket per ex-

emplar, att någon av tidningarna föranleder mer

administrativt arbete än de andra eller att någon

av tidningarna föranleder särskilda transport-

kostnader får dock prissättningen anpassas till

dessa skillnader. En sådan prissättning får där-

emot inte innebära att priset för distributionen

av ett exemplar av den mest kostnadskrävande

tidningen blir mer än 10 procent högre än priset

för distribution av ett exemplar av den minst

kostnadskrävande tidningen.

Enligt Presstödsnämndens rapport (dnr

Ku2000/1412/Me) visar det sig att många företag

med endagstidningar vill att tidningarna buddis-

tribueras om lika pris tillämpas. Det skäl som

framför allt anförs för denna önskan är bättre

service till tidningarnas abonnenter. Även fler-

talet distributörer accepterar distribution av en-

dagstidningar till lika pris om än med vissa reser-

vationer. De invändningar som framförts gäller

önskemål om möjligheter till ökad prisdifferenti-

ering på grund av ökad administration och risken

för att budorganisationen måste ändras. Önske-

mål har också framkommit om att begränsa rät-

ten att ingå i samdistributionen till regionala och

lokala endagstidningar.

Presstödsnämndens bedömning är att distri-

butörerna klarar den ökade arbetsbeslastningen

utan att förändra budorganisationen. Enligt rap-

porten visar erfarenheter från orter där endags-

tidningar har en relativt hög hushållstäckning att

samdistribution är möjlig med befintlig organi-

sation. Den belastning på administrationen av

distributionen som detta medför bör, enligt

nämnden, rymmas inom den prisdifferentiering

på 10 procent som nu är tillåten. Nämnden

menar vidare att det kan antas att det främst är

lokala och regionala endagstidningar som kom-

mer att välja buddistribution då riksspridda en-

dagstidningar får tillkommande kostnader för

transporter till utlämningsställen som gör bud-

distribution dyrare än postdistribution.

Enligt regeringens bedömning riskerar en-

dagstidningarna med nuvarande system att

hamna i ett sämre konkurrensläge än de samdis-

tribuerade tidningarna. Om endagstidningarna

slås ut innebär det minskad mångfald på dagstid-

ningsmarknaden.

Möjligheten att ingå i samdistributionen till

lika pris förbättrar endagstidningarnas service till

sina abonnenter samt bidrar till att öka dessa tid-

ningars status. Regeringen föreslår därför att

endagstidningarna ges rätt att delta i samdistri-

butionen till lika pris.

Enligt regeringens uppfattning bör dock rät-

ten att ingå i samdistributionen till lika pris

begränsas till att framför allt avse endagstid-

ningar med lokal och regional spridning. Därför

föreslås att endast endagstidningar som har

minst en procent hushållstäckning i den block-

region där tidningens utgivningsort är belägen

skall ha rätt att ingå i samdistributionen till lika

pris.

Regeringens instämmer i nämndens slutsatser

att den belastning som de föreslagna förändring-

arna kan medföra för administrationen av

distributionen bör kunna rymmas inom den

prisdifferentiering på 10 procent som nu är

tillåten.

Kostnaden för reformen ryms inom ramen för

anslaget för presstöd.

Regeringen avser att ge Presstödsnämnden i

uppdrag att följa upp effekterna av förslaget.

Övriga frågor om presstödet

I juni 2000 presenterade Kulturdepartementet en

promemoria (dnr Ku2000/2004/Me) med för-

slag om ändringar i presstödsförordningen

(1990:524). I promemorian föreslås att en tid-

ning som vid samverkan med annan tidning inte

uppnår gränsen på minst 51 procent eget redak-

tionellt innehåll skall ha rätt till avtrappat drifts-

stöd under fyra år. Promemorian har remiss-

behandlats. Ett remissmöte hölls i augusti 2000.

Frågan bereds för närvarande vidare inom Rege-

ringskansliet.

Regeringen gav i november 1999 Presstöds-

nämnden i uppdrag att se över fördelningen av

det begränsade driftsstödet (dnr

Ku1999/3210/Me). Redovisningen av uppdraget

skulle innehålla en bedömning av om dagstid-

ningsföretag på vissa i presstödsförordningen

angivna orter även i fortsättningen skulle ta emot

begränsat driftsstöd och om det fanns andra

orter som borde tillkomma. Presstödsnämnden

lämnade i mars 2000 in en rapport till regeringen

med anledning av detta uppdrag (dnr

Ku2000/782/Me). Av rapporten framgår bl.a. att

nämnden anser det vara tveksamt att behålla det

begränsade driftsstödet på Gotland, medan det

finns skäl att ge fortsatt stöd till tidningarna på

övriga orter. Rapporten har remissbehandlats.

Remissinstanserna har i huvudsak lämnat för-

slaget utan erinran. Ett par instanser uttryckte

dock tveksamhet inför förslaget att ta bort stödet

på Gotland.

Mot bakgrund av vad som framkommit under

beredningen samt att Presstödsnämnden redan i

dag har möjlighet att differentiera det begränsade

driftsstödet med hänsyn till vad som i det

enskilda fallet är skäligt finner regeringen för

närvarande inte tillräckliga skäl att genomföra

några förändringar med anledning av förslagen i

rapporten.

Riksdagen har gett regeringen tillkänna att

regeringen bör uppmärksamma dels ansöknings-

proceduren och belopp för det begränsade drifts-

stödet, dels vilka förutsättningar som finns att ge

lokalt och regionalt spridda lågfrekventa tid-

ningar ytterligare möjligheter att marknadsföras

genom gratisutdelning (bet. 1997/98:KU1, rskr.

1997/98:94).

Bland annat dessa frågor behandlades i en

promemoria från Kulturdepartementet i juni

1999 (dnr Ku1999/1913/Me). Promemorian har

remissbehandlats.

I promemorian gjordes bl.a. bedömningen att

ett stort antal gratisutdelningar kan leda till att

endagstidningarna kan börja närma sig gränsen

för att bli annonsblad. Slutsatsen drogs att det

inte fanns tillräckliga skäl för en förändring av

nuvarande praxis beträffande gratisutdelning.

Mot bakgrund härav anser regeringen att det inte

finns skäl för att föreslå förändrade regler i detta

avseende.

I promemorian gjordes också bedömningen

att om önskemålet att ge bidrag varje år utan sär-

skild ansökan skulle tillmötesgås skulle skälig-

hetsbedömningen när det gäller stöd till tid-

ningar som ges ut i berörda kommuner avskaffas.

Slutsatsen drogs att det därför saknades goda

grunder att föreslå ändringar när det gäller det

begränsade driftsstödet i aktuellt avseende.

Regeringen anser mot denna bakgrund att det

inte finns skäl att föreslå några förändringar.

Slutsatser

Med anledning av ovanstående förslag föreslår

regeringen att anslaget för år 2001 anvisas

539 029 000 kronor. För år 2003 minskas

anslaget med 5 miljoner kronor motsvarande den

tillfälliga förstärkning som utgår åren 2000 2002.

Tabell 5.4 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

536 579

Nivåhöjning

+2 450

Förslag 2001

539 029

5.1.3 27:3 Stöd till radio- och kassettid-

ningar

Tabell 5.5 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

123 538

Anslags-

sparande

7 616

2000

Anslag

127 300

Utgifts-

prognos

124 109

2001

Förslag

127 300

2002

Beräknat

127 300

2003

Beräknat

127 300

Från anslaget ges bidrag i enlighet med bestäm-

melserna i förordningen (1988:582) om statligt

stöd till radio- och kassettidningar.

Anslagssparandet för år 1999 beror delvis på

att nya taltidningar ännu inte startat utgivningen

i den omfattning som är möjlig inom ramen för

anslaget. Regeringen har beslutat om indragning

med 3 998 000 kronor av anslagssparandet.

Regeringens överväganden

Det växande antalet taltidningar under några år

har medfört en ökad geografisk spridning över

landet och en ökad mångfald på taltidnings-

marknaden. Fördelningen av ersättningen till

tidningsföretag som ger ut taltidningar fungerar

väl och det är viktigt att taltidningar kan fortsätta

att erbjudas i ytterligare delar av landet.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 127 300 000 kronor.

5.1.4 27:4 Radio- och TV-verket

Tabell 5.6 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

10 733

Anslags-

sparande

646

2000

Anslag

8 186

Utgifts-

prognos

8 832

2001

Förslag

10 847

2002

Beräknat

11 489

1

2003

Beräknat

10 936

2

2 Motsvarar 11 257 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 10 487 tkr i 2001 års prisnivå.

Radio- och TV-verket skall besluta i frågor om

tillstånd, avgifter och registrering som rör ljud-

radio- och TV-sändningar riktade till allmän-

heten i de fall uppgifterna inte ligger på rege-

ringen eller någon annan särskilt angiven

myndighet.

Det anslagssparande som Radio- och TV-

verket uppvisar för år 1999 beror till stor del på

att verket har befunnit sig i ett uppbyggnads-

skede och inte har kunnat genomföra vissa av

sina arbetsuppgifter fullt ut. Anslagssparandet

från år 1999 förväntas förbrukas under år 2000,

bl.a. för personalomkostnader i samband med

nya arbetsuppgifter som ålagts verket.

Regeringens överväganden

Radio- och TV-verket har under år 1999 beviljat

160 nya sändningstillstånd för närradio. Antalet

sändningsorter var 168 vid utgången av år 1999.

Antalet förordnade lokala kabelsändarföretag

uppgick till 28, vilket är en ökning med två sedan

år 1998. Verket har meddelat 19 tillfälliga till-

stånd för ljudradio- och televisionssändningar.

Under året har verket lagt stora resurser på att

handlägga ansökningar om tillstånd att sända

marksänd digital TV, som uppgick till 38

stycken. Vidare har verket registrerat 41 utgivare

för databaser i enlighet med 1 kap. 9 § yttrande-

frihetsgrundlagen.

Radio- och TV-verket visar för år 1999 goda

resultat när det gäller att främja möjligheterna till

mångfald inom radio och television genom bl.a.

tillsyn och bevakning av utvecklingen inom

medieområdet. Radio- och TV-verket svarar för

en snabb och rättssäker tillståndsgivning.

Arbetet med att följa utvecklingen inom

medierna och publicera relevant information om

medieområdet är fortsatt angeläget.

I budgetpropositionen 1999/2000:1, utg. omr.

1, angav regeringen att för åren 2001 och 2002

beräknas en ökning av anslagen för Radio- och

TV-verket och Granskningsnämnden för radio

och TV under förutsättning att riksdagen

beslutar om en reformering av lagstiftningen för

den kommersiella lokalradion. Under vintern

2000 lade regeringen fram en proposition om nya

bestämmelser för den kommersiella lokalradion

(prop. 1999/2000:55). Med stöd av 2 kap. 12 §

regeringsformen beslutade riksdagen att

förslaget om de nya reglerna för den

kommersiella lokalradion skall vila i minst tolv

månader. Radio- och TV-verket beräknas trots

detta vara i behov av 300 000 kronor under år

2001 för arbetsuppgifter som har samband med

denna reform. För år 2002 beräknas en ökning av

anslaget med ytterligare 240 000 kronor för

sådana arbetsuppgifter.

Radio- och TV-verket har de senaste åren fått

flera nya uppgifter utan motsvarande medelstill-

skott. Därför föreslås att anslaget år 2001 tillförs

1,1 miljoner kronor för arbetet med marksänd

digital-TV. För år 2002 beräknas 770 000 kronor

för denna uppgift. Anslaget minskas därför med

330 000 kronor. Från och med år 2003 beräknas

dessa arbetsuppgifter kunna finansieras inom

anslaget, varför detta beräknas minska med

770 000 kronor. Anslaget föreslås också höjas

med 1 miljon kronor för uppgiften att meddela

föreskrifter och utöva tillsyn i frågor som rör

användningen av standarder för sändning av TV-

signaler.

Regeringen föreslår att Radio- och TV-verket

anvisas 10 847 000 kronor för år 2001.

Tabell 5.7 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

8 186

Pris- och löneomräkning

+261

TV-standarder

+1 000

Digital-TV

+1 100

Lokalradioreform

+300

Förslag 2001

10 847

5.1.5 27:5 Granskningsnämnden för radio

och TV

Tabell 5.8 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

7 031

Anslags-

sparande

1 490

2000

Anslag

7 421

Utgifts-

prognos

8 011

2001

Förslag

8 164

2002

Beräknat

8 942

1

2003

Beräknat

9 142

2

1 Motsvarar 8 754 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 8 754 tkr i 2001 års prisnivå.

Granskningsnämnden skall genom efterhands-

granskning utöva tillsyn över att programföre-

tagen följer reglerna som rör innehållet i ljud-

radio- och TV-sändningar till allmänheten.

Vidare skall nämnden följa innehållet i utländska

ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den

svenska allmänheten. Nämnden granskar pro-

gram efter anmälan eller på eget initiativ.

En del av anslagssparandet förväntas förbrukas

för det fortsatta arbetet med utbudsstudier.

Regeringens överväganden

Nämndens efterhandsgranskning av innehållet i

radio- och TV-sändningar riktade till allmän-

heten överensstämmer med målet om att mot-

verka skadliga inslag i massmedierna.

De s.k. utbudsstudierna utgör ett viktigt led

för att få fram information om mångfalden och

tillgången till ett varierat utbud i massmedierna.

Nämndens arbete med denna typ av rapporter

bör därför fortsätta i ytterligare ett år. Gransk-

ningsnämndens anslag för år 2001 föreslås öka

med 450 000 kronor för detta ändamål.

Nämndens verksamhet finansieras delvis

genom att medel anvisas från rundradiokontot

till statsbudgetens inkomstsida (se utg. omr. 17).

För år 2001 föreslås att 5 552 000 kronor (68

procent) delfinansierar nämndens verksamhet.

I budgetpropositionen 1999/2000:1, utg.

omr. 1, angav regeringen att för åren 2001 och

2002 beräknas en ökning av anslagen för Radio-

och TV-verket och Granskningsnämnden för

radio och TV under förutsättning att riksdagen

beslutar om en reformering av lagstiftningen för

den kommersiella lokalradion. Under vintern

2000 lade regeringen fram en proposition om nya

bestämmelser för den kommersiella lokalradion

(prop. 1999/2000:55). Med stöd av 2 kap. 12 §

regeringsformen beslutade riksdagen att för-

slaget om de nya reglerna för den kommersiella

lokalradion skall vila i minst tolv månader. För år

2001 föreslås därför ingen höjning av nämndens

anslag i detta avseende. För år 2002 beräknas en

ökning av anslaget med 540 000 kronor för

arbetsuppgifter i samband med detta förslag.

Regeringen föreslår att Granskningsnämnden

för radio och TV tilldelas totalt 8 164 000 kronor

för år 2001.

Tabell 5.9 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

7 421

Pris- och löneomräkning

+293

Utbudsstudier

+450

Förslag 2001

8 164

6 Politikområde Samepolitik under

utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske

med anslutande näringar

6.1 Ändringar i sametingslagen

(1992:1433)

Regeringens förslag: Sametingslagen (1992:1433)

ändras så att inslaget av personval vid val till

Sametinget i stort ansluter till vad som gäller

enligt vallagen (1997:157) för val till riksdagen,

landstings- och kommunfullmäktige samt

Europaparlamentet. Vidare föreslås vissa

språkliga ändringar i bestämmelserna om

valkuverten, också det som en anpassning till vad

som gäller enligt vallagen.

Ärendet och dess beredning

En promemoria med förslag, som i huvudsak

överensstämmer med regeringens förslag, har

upprättats inom Jordbruksdepartementet.

Valprövningsnämnden, Statskontoret, Ekonomi-

styrningsverket, Riksrevisionsverket,

Riksskatteverket och Sametinget har beretts

tillfälle att lämna synpunkter på promemorian.

Samtliga remissinstanser har tillstyrkt förslagen

eller lämnat dem utan erinran.

Skälen för regeringens förslag

Personvalsinslaget

Det valsystem som i dag gäller för Sametinget

överensstämmer i stort med det system som

gällde för val till riksdagen och till landstings-

och kommunfullmäktige enligt den tidigare

gällande vallagen (1972:620). Det kan

karakteriseras som ett partival. Inslaget av

personval är obetydligt. Det får i allmänhet anses

vara en ganska låg grad av sannolikhet för att

möjligheten att skriva till eller stryka en kandidat

på valsedeln skall ha någon effekt på den slutliga

namnordningen.

Frågorna om ett ökat inslag av personval i

valen till riksdagen och till landstings- och

kommunfullmäktige var föremål för ett flertal

olika utredningar under senare hälften av förra

århundradet. De överväganden som då gjordes

ledde till att det i 3 kap. 1 § första stycket

regeringsformen infördes en bestämmelse, enligt

vilken röstning vid val till riksdagen sker på parti

med möjlighet för väljarna att avge särskild

personröst. Ändringen trädde i kraft den 1

januari 1995. Sedan det fastlagts i grundlag att

det svenska valsystemet utgår från ett partival,

men att det skall finnas en möjlighet för väljarna

att avge en särskild personröst, antog riksdagen

1997 den nu gällande vallagen (1997:157).

Bestämmelserna i den nya vallagen bygger till

stora delar på den tidigare lagstiftningen, men

väsentliga nyheter infördes också. Det gäller bl.a.

möjligheten för väljarna att avge en särskild

personröst genom att göra en markering på

valsedeln för den kandidat som de helst vill se

vald. Det är i första hand de särskilda

personrösterna som avgör vilken kandidat som

blir vald. Dock gäller att en kandidat måste ha

fått en viss andel av partiets röstetal i valkretsen

för att de särskilda personrösterna skall beaktas.

För riksdagsval är denna spärr 8 procent medan

en spärr på 5 procent gäller för val till landstings-

och kommunfullmäktige samt till

Europaparlamentet. Vidare gäller för val till

landstings- och kommunfullmäktige att en

kandidat måste ha fått lägst 100 respektive 50

särskilda personröster för att dessa skall beaktas.

Tillskrivna namn beaktas inte längre på valsedlar

för partier som registrerat beteckning och anmält

kandidater. Inte heller beaktas längre strykningar

av kandidatnamn på valsedlar.

Direktiven till de olika utredningar och

kommittéer som föregick 1997 års vallagsreform

omfattade inte frågan om utformningen av

valsystemet för Sametinget. Inte heller den

proposition med förslag till den nya vallagen som

regeringen förelade riksdagen innehöll någon

analys av eller förslag till förändringar av

Sametingets valsystem. De ändringar i

sametingslagen som ändå gjordes i samband med

antagandet av den nya vallagen var följdändringar

beträffande hänvisningar till bestämmelser i den

äldre vallagen. De reformer som den nya vallagen

innebar kom alltså inte att omfatta val till

Sametinget.

Ledamöterna i Sametinget utses av samerna

själva i direkta val i ett proportionellt valsystem.

Enligt regeringens mening bör den närmare

utformningen av valsystemet för Sametinget

grundas på samma överväganden som varit

bestämmande vid utformningen av valen till

riksdagen, landstings- och kommunfullmäktige

samt Europaparlamentet. En för Sametingets del

avvikande utformning av valbestämmelserna i

förhållande till vad som gäller för de allmänna

valen enligt vallagen bör komma i fråga endast

om särskilda skäl talar för detta.

När det gäller frågan om ett ökat inslag av

personröstning anser regeringen att de

överväganden som låg till grund för

personvalsreformen för de allmänna valen har

samma bärkraft för val till Sametinget. Enligt

regeringens mening finns det inte några särskilda

skäl som bör föranleda en annan ordning för val

till Sametinget. Regelverket för val till

Sametinget bör därför ändras på så sätt att en

möjlighet att avge en särskild personröst införs

med bestämmelserna i vallagen som förebild.

Utseende av ledamöter och ersättare skall i första

hand ske på grundval av kandidaternas personliga

röstetal. För att inte denna regel skall få alltför

stort genomslag i förhållande till rangordningen

av kandidaterna i nomineringsprocessen bör

regeln kompletteras med en procentspärr. I

likhet med vad som gäller för val till riksdagen

bör denna spärr ligga på 8 procent av partiets

röstetal. För att förhindra att mycket små

grupper avgör namnordningen bör det i enlighet

med vad Sametinget har anfört i sitt remissvar

också finnas en spärr i absoluta tal. Regeringen

delar tingets uppfattning att denna spärr bör

sättas till 25 särskilda personröster.

En del av personvalsreformen i de allmänna

valen utgjordes av en begränsning av den fria

nomineringsrätten. Detta innebar att

bestämmelser infördes om att tillskrivna namn

på valsedlar inte skall beaktas för de partier som

registrerat partibeteckning och anmält

kandidater. För val till Sametinget gäller redan

sedan tidigare att kandidater liksom grupper,

partier eller liknande sammanslutningar skall

registreras av valnämnden. Andra kandidater än

dessa är inte valbara. Vidare gäller sedan tidigare

att ett tillskrivet namn inte beaktas om

kandidaten inte är valbar. Denna regel bör enligt

regeringens mening kompletteras med en

generell bestämmelse om att ett tillskrivet namn

på en valsedel inte skall beaktas.

Införandet av ovan beskrivna inslag av

personval medför att behovet av att göra

strykningar på valsedlarna bortfaller. Strykningar

bör därför, i likhet med vad som gäller i de

allmänna valen, inte längre beaktas.

De nu föreslagna förändringarna av

valsystemet för Sametinget innebär att

regelverket i högre grad än vad nu är fallet

kommer att överensstämma med de

bestämmelser som gäller för valen till riksdagen,

landstings- och kommunfullmäktige samt

Europaparlamentet. Detta gör att väljarna får

lättare att förstå hur valet skall gå till och på

vilket sätt ledamöterna utses.

När väljarna skall ta ställning till vilken

kandidat som skall tilldelas en personröst är det

viktigt att de har god kunskap om vilka

kandidater som en grupp, ett parti eller en

liknande sammanslutning har nominerat. En

viktig informationskälla är valsedlarna.

Erfarenheter från tidigare val till Sametinget visar

att antalet valsedlar med olika namnlistor varit

stort. Antalet valsedlar måste därför begränsas

för att personvalsinslaget skall kunna få någon

reell betydelse för valutgången. En begränsning

är också nödvändig för att den förenkling av

röstsammanräkningen och mandatfördelningen

som de föreslagna förändringarna bör innebära,

inte skall utebli. Ansvaret för detta ligger, liksom

vid val till riksdagen, landstings- och

kommunfullmäktige samt Europaparlamentet,

på de grupper, partier och liknande

sammanslutningar som ställer upp i valet.

Regeringen anser inte att det finns några

särskilda skäl att reglera denna fråga för val till

Sametinget.

Valkuvert m.m.

Det kuvert som en väljare vid röstningen lägger

sin valsedel i betecknas i sametingslagen

innerkuvert. Motsvarande kuvert betecknas i

vallagen valkuvert. Olika beteckningar på kuvert

med samma funktion kan vara förvirrande för

väljarna. Några särskilda skäl att ha en annan

beteckning i sametingslagen på detta kuvert än

vad som gäller enligt vallagen finns inte. Härtill

kommer att kostnaderna för att tillhandahålla

kuverten kan minska något om samma

beteckning används. Regeringen föreslår därför

att beteckningen innerkuvert ersätts med

beteckningen valkuvert.

I samband med 1997 års följdändringar i

sametingslagen uppstod en brist i regelverket.

Denna brist består i att hänvisningen till

bestämmelserna i vallagen om hur ledamöterna

skall utses har fallit bort. Skrivfel uppstod

dessutom i 2 kap. 2 § samt i 3 kap. 3 och 32 a §§.

Dessa fel och brister bör nu rättas till.

Kostnader och ikraftträdande

Med undantag för det ökade inslaget av

personval innebär de föreslagna ändringarna en

betydande förenkling av sammanräkningen i och

med att tillskrivna namn och strykningar inte

behöver beaktas. Mindre arbete krävs därmed för

bedömning av valsedlar och säkerheten vid

sammanräkningen ökar. Detta innebär starkare

garantier för ett snabbt och säkert valresultat.

Ändringen av beteckningen på valkuverten

innebär en mindre besparing i tryckkostnader.

Eftersom ändringarna ansluter till vad som gäller

för övriga val i landet förutses inte några ökade

kostnader för information om de nya

bestämmelserna.

De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft

den 1 januari 2001. Det innebär att de nya

bestämmelserna kommer att gälla vid det val till

Sametinget som skall hållas i maj 2001.

6.2 Budgetförslag

Anslaget D3 Sametinget redovisas inom

utgiftsområde 1 men verksamheten ingår i

politikområdet Samepolitik inom utgiftsområde

23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar.

6.2.1 45:1 Sametinget

Tabell 6.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

12 096

Anslags-

sparande

2 092

2000

Anslag

15 309

Utgifts-

prognos

16 315

2001

Förslag

14 703

2002

Beräknat

15 010

1

2003

Beräknat

15 340

2

1 Motsvarar 14 703 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 13 703 tkr i 2001 års prisnivå.

Sametinget är en statlig förvaltningsmyndighet

och samtidigt ett samiskt folkvalt organ.

Sametinget inledde sin verksamhet i augusti

1993. De övergripande målen är enligt

sametingslagen (1992:1433) att verka för en

levande samisk kultur och därvid ta initiativ till

verksamheter och föreslå åtgärder som främjar

denna kultur. Sametinget skall bl.a. medverka i

samhällsplaneringen och bevaka att samiska

behov beaktas.

Revisionens iakttagelser

Enligt Riksrevisionsverket revisionsberättelse

fick Sametinget en invändning eftersom

årsredovisningen inte hade beslutats av

Sametinget. Årsredovisningen skall enligt

förordningen (1993:327) med instruktion för

Sametinget fattas av Sametinget och inte av dess

styrelse.

Regeringens överväganden

Regeringen har sedermera ändrat förordningen

med innebörd att det ansvar för myndighetens

verksamhet och de uppgifter som tidigare låg på

plenum, bland annat undertecknande av

årsredovisningen, nu överförts till tingets

styrelse.

Tabell 6.2 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

15 309

Pris och löneomräkning

194

Förslag 2001

14 703

7 Anslag som inte ingår i något

politikområde

7.1 Omfattning

Följande anslag inom utgiftsområde 1 ingår inte i

något politikområde:

 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten

 90:2 Riksdagens ledamöter och partier m.m.

 90:3 Riksdagens förvaltningskostnader

 90:4 Riksdagens ombudsmän,

justitieombudsmännen

 90:5 Regeringskansliet m.m.

 90:6 Stöd till politiska partier

Riksdagens verksamhet och anslag presenteras

samlat. Därefter hanteras övriga anslag separat.

7.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 7.1 Utgiftsutveckligen för anslag som inte ingår i något politikområde

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

90:2 Riksdagens ledamöter och partier m.m.

490,7

513,4

557,2

559,6

596,7

609,7

90:3 Riksdagens förvaltningskostnader

430,4

432,0

500,5

440,6

443,6

452,8

90:4 Riksdagens ombudsmän,

justitieombudsmännen

39,7

44,0

44,8

45,8

46,2

47,2

Delsumma för riksdagens anslag

960,8

989,4

111,2

1 046,0

1 086,5

1 109,7

90:1 Kungliga hov och slottsstaten

79,4

79,7

79,7

84,1

84,4

88,3

90:5 Regeringskansliet m.m.

2 329,3

2 730,2

2 734,7

3 269,6

2 853,7

2 916,6

90:6 Stöd till politiska partier

140,0

145,2

145,2

145,2

145,2

145,2

Totalt för anslag som inte ingår i något politikområde

3 509,5

3 944,5

4 062,1

4 544,9

4 169,8

4 259,3

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

7.3 Riksdagens verksamhet och

anslag

7.3.1 Omfattning

Riksdagens budget inom utgiftsområde 1 Rikets

styrelse omfattar dels riksdagsledamöternas

ersättningar och resor, stödet till partigrupperna

samt den inre riksdagsförvaltningen, dels

riksdagens ombudsmän.

Den löpande verksamheten, som finansieras

över ramanslagen 90:2 Riksdagens ledamöter och

partier och 90:3 Riksdagens

förvaltningskostnader, lämnade ett överskott på

ca 125 miljoner kronor jämfört med budgeten.

Huvudorsakerna till det fortsatta

anslagssparandet har varit svårigheter med att

förutse kostnadsfördelningen över åren för

fleråriga projekt. Ett antal större projekt har

försenats, bl.a. på grund av brist på personal, och

andra projekt har inte påbörjats förrän under

senare delen av 1999. Besparingar på

resekostnader samt kostnadsbesparande

upphandlingar har medfört ytterligare överskott

jämfört med budget. Under 2000 har en

indragning av anslagssparandet från 1999 på

anslaget 90:3 Riksdagens förvaltningskostnader

gjorts med 3 miljoner kronor.

7.4 Mål

De övergripande målen för

riksdagsförvaltningen är att tillhandahålla de

resurser och den service som behövs för att det

parlamentariska arbetet i Sveriges riksdag skall

kunna bedrivas effektivt, rationellt och med hög

kvalitet. Riksdagsförvaltningen skall skapa goda

och rationella arbetsförhållanden för riksdagens

ledamöter och anställda. Därutöver skall

riksdagsförvaltningen genom aktiv information

verka för att allmänhetens intresse och

kunskaper om riksdagen och dess arbete ökar

samt skapa goda förutsättningar för riksdagens

engagemang i det internationella parlamentariska

arbetet.

7.5 Resultatbedömning

Resultat

Aktiviteterna i riksdagen och kammaren var

lägre under 1999 än under 1998. Antalet

propositioner och följdmotioner minskade.

Antalet motioner under allmänna motionstiden

sjönk. Riksdagsutskotten tog fram 258

betänkanden 1998/99, mot 348 året

dessförinnan. Flera utskott hade lagt ned ett

ambitiöst arbete på att behandla mål- och

resultatfrågor i utskottsbetänkandena under året.

En förbättring av arbetssituationen för

riksdagens ledamöter har inletts genom

möjligheterna för partikanslierna i riksdagen att

anställa politiska sekreterare som

handläggarhjälp till riksdagsledamöterna. Detta

innebär att ytterligare ca 50 personer fått

arbetsplatser i riksdagen. Ytterligare 84 nya

bostäder i form av övernattningslägenheter till

riksdagens ledamöter har tagits i anspråk.

Förbättringar har gjorts på den datatekniska

sidan för att öka tillgängligheten samt för att

förbättra möjligheten att ta del av ljud och rörliga

bilder på datorskärmarna för riksdagsledamöter,

personal vid partikanslier och tjänstemän i

riksdagsförvaltningen. Arbetet med att 2000-

säkra riksdagens datasystem och tekniska system

har bl.a. resulterat i att riksdagsförvaltningen nu

har en kris- och beredskapsplan för dessa system.

Antalet besök på riksdagens webbplats har

ökat med 50 procent sedan föregående år.

Dessutom har antalet e-postfrågor ökat. Besöken

på EU-upplysningens webbplats ökade med 60

procent. Mediebevakningen av riksdagsdebatter

och aktiviteter i riksdagen har varit god. Sveriges

Television har direktsänt alla större debatter och

samtliga frågestunder i riksdagen. Tidningen

Från Riksdag "Vad kostar det

att regera? En studie av Regeringskansliets

dimensionering nu - och i framtiden" (Ds

2000:27). Utredningen har genomförts av en

oberoende forskare. Utredarens slutsats är att

Regeringskansliet, med nuvarande

arbetsuppgifter, är underfinansierat. Enligt

utredarens grova beräkning är reursgapet ca 300

till 400 årsarbetskrafter. Rapporten kommer att

analyseras under hösten. Regeringen avser att

återkomma med en samlad bedömning och ett

preciserat förslag om Regeringskansliets

dimensionering i den ekonomiska

vårpropositionen är 2001.

Förberedelser inför Sveriges ordförandeskap i

EU:s ministerråd år 2001

Förberedelserna och planeringen av det svenska

ordförandeskapet i EU:s ministerråd har haft

hög prioritet i Regeringskansliet år 1999.

Förberedelserna inför ordförandeskapet går

planenligt. Ett utkast till

ordförandeskapsprogram har presenterats och

utformning av preliminära dagordningar för

samtliga rådsmöten pågår. Ordförande i

rådsarbetsgrupperna har utsetts. Kalendariet över

de möten som skall hållas i Sverige innehåller i

dagsläget drygt 70 möten. Fördelningen av de

särskilda medel, som regeringen erhållit för

ordförandeskapet, är i det närmaste avslutad.

Den ordföranderelaterade

kompetensutvecklingen har genomförts med ett

större deltagarantal än beräknat. Aktiviteterna

har anpassats för att i första hand motsvara

departementens behov. Deltagarnas bedömning

är att utbildningen varit av hög kvalitet.

Regeringskansliets resultatredovisning m.m.

Riksdagens revisorer har föreslagit att

Regeringskansliet i likhet med andra

myndigheter skall lämna resultatredovisning till

regeringen (1997/98:RR7 yrkande 4). Riksdagen

har på begäran av Konstitutionsutskottet givit

regeringen till känna bl.a. att resultatet av det

arbete som satts igång inom Regeringskansliet

såvitt gäller utvecklingen av den interna

styrprocessen och resultatredovisningen bör

redovisas för riksdagen i lämpligt sammanhang

(1997/98:KU31 moment 36).

När det gäller den interna styrprocessen pågår

ett kontinuerligt utvecklingsarbete. Som ett led i

detta arbete har den tidigare nämnda studien

Regeringskansliets dimensionering genomförts

(Ds 2000:27). Verksamhetsplaneringen är

numera samordnad för hela Regeringskansliet

med undantag för Utrikesdepartementet.

Departementen planerar mål, aktiviteter och

budget som samordnas centralt av

förvaltningsavdelningen. Inför den aviserade

sammanslagningen av Regeringskansliets och

Utrikesdepartementets förvaltningsanslag den 1

januari år 2002 pågår ett arbete med att

ytterligare samordna verksamhetsplaneringen.

I fråga om resultatredovisningen har

regeringen i 45 § andra stycket förordningen

(1996:1515) med instruktion för

Regeringskansliet föreskrivit att

Regeringskansliet inte skall lämna

resultatredovisning till regeringen.

Regeringskansliet har också i ett svar på en fråga

från Konstitutionsutskottet i ett

granskningsärende motiverat varför

myndigheten inte bör åläggas att till regeringen

lämna resultatredovisning (1999/2000:KU10, s.

12 och bilaga 2.3).

Slutsatser

Den 1 januari år 2001 övertar Sverige

ordförandeskapet i EU:s ministerråd. Detta blir

regeringens viktigaste uppgift under första

halvåret 2001. För förberedelser och

genomförande av ordförandeskapet beräknas

extra resurser på 835 miljoner kronor för åren

2000 och 2001. Tidigare har riksdagen anvisat

735 miljoner kronor för detta ändamål för de

båda åren. I enlighet med den ekonomiska

vårpropositionen år 2000 föreslås nu att

ytterligare 100 miljoner tillförs anslaget för år

2001 för ett extra toppmöte under Sveriges

ordförandeskap i EU:s ministerråd.

Av den ekonomiska vårpropositionen år 2000

framgår det vidare att Regeringskansliet

engångsvis skall tillföras 130 miljoner kronor i

avvaktan på regeringens samlade bedömning

avseende utredningen om Regeringskansliets

dimensionering.

I enlighet med tidigare beslut tillförs anslaget

235 miljoner kronor engångs för Sveriges

ordförandeskap i EU:s ministerråd.

Regeringskansliet tillförs slutligen 3,05

miljoner kronor från utgiftsområde 5

Utrikesförvaltning och internationell samverkan

från år 2001. Skälet är att

centralmyndighetsfunktionen i fråga om

internationell rättslig hjälp har flyttats från

Utrikesdepartementet till Justitiedepartementet.

Tabell 7.14 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

2 730 155

PLO

31 444

Ökat resursbehov

230 000

Tidigare beslutat för

ordförandeskapet

225 000

Överföring från anslag 5:1 UO5

3 050

Teknisk justering

50 000

Förslag 2001

3 269 649

7.7.6 90:6 Stöd till politiska partier

Tabell 7.15 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

139 953

Anslags-

sparande

3 331

2000

Anslag

145 200

Utgifts-

prognos

145 200

2001

Förslag

145 200

2002

Beräknat

145 200

2003

Beräknat

145 200

Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till

politiska partier lämnas stöd dels som partistöd,

dels som kanslistöd för ett år i taget räknat

fr.o.m. den 15 oktober. Partistödet lämnas som

mandatbidrag. Kanslistödet som i princip är

avsett endast för partier som är företrädda i

riksdagen, lämnas som grundstöd och

tilläggsstöd. Nu gällande belopp fastställdes till

sin nuvarande nivå år 1996 (prop. 1996/97:1

utg.omr. 1, bet. 1996/97:KU1, rskr. 1996/97:85).

Vid utgången av 1999 uppgick

anslagssparandet till 3,3 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

För år 2001 föreslår regeringen att anslaget skall

uppgå till 145 200 000 kronor. Åren 2002 och

2003 beräknas anslaget uppgå till 145 200 000

kronor respektive 145 200 000 kronor.

Bilaga 1

Nya anslagsbenämningar

Bilaga 1: Nya anslagsbenämningar

Av tabellen nedan framgår benämningen på

anslagen åren 2000 och 2001. Syftet med tabellen

är att underlätta övergången till de nya

benämningar som följer av att politikområden

införts.

T

Tabell 1.1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001

Benämning

2000

Benämning

 2001

Anslagets namn

E1

27:1

Presstödsnämnden och

Taltidningsnämnden

E2

27:2

Presstöd

E3

27:3

Stöd till radio- och kassettidningar

E4

27:4

Radio- och TV-verket

E5

27:5

Granskningsnämnden för radio och TV

D3

45:1

Sametinget

C2

46:1

Svensk författningssamling

C3

46:2

Allmänna val

D1

46:3

Justitiekanslern

D2

46:4

Datainspektionen

A1

90:1

Kungliga hov- och slottsstaten

B1

90:2

Riksdagens ledamöter och partier m.m.

B2

90:3

Riksdagens förvaltningskostnader

B3

90:4

Riksdagens ombudsmän,

Justitieombudsmännen

C1

90:5

Regeringskansliet m.m.

C4

90:6

Stöd till politiska partier

 Senaste lydelse av 3 kap. 31 § 1995:553.

 Senaste lydelse 1997:168.

 Senaste lydelse 1997:168.

 Senaste lydelse 1997:168.

 Senaste lydelse 1997:168.

 Senaste lydelse 1997:168.

 Fr.o.m. den 1 juli 2000 ersätter riksdagsförvaltningen

riksdagensrvaltningskontor (bet. 1999/2000:KU19, rskr. 212 214).

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

2

7

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

12

11

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

14

13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

22

23

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

30

29

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

32

33

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

46

47

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

48

53

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

6

49