Regeringens proposition

1992/93:163

p~

1992/93:163 

Ändrad valkretsindelning i Malmöhus län

Regeringen överlämnar deima proposition till riksdagen.

Vid regeringssammanträdet har statsrådet Laurén varit föredragande.

Stockholm den 17 december 1992

På regeringens vägnar

Cari[REDACTED_EFTERNAMN]

Reidunn Laurén

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att Malmöhus län delas in i tre geografiskt samraanhängande valkretsar för val till riksdagen. Länet är f.n. indelat i två valkretsar, nämligen fyrstadskretsen (Malmö, Helsingborgs, Landskrona och Lunds komrauner) och Malmöhus läns valkrets (resten av länet). Den nya valkretsindelningen är avsedd att tillämpas första gången vid riksdagsvalet år 1994.

1 Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 163.

Innehållsförteckning

pp- 

1992/93: i63

Propositionens huvudsakliga innehåll ........................ 

I

1

Ärendet och dess beredning................................. 

3

2

Utredningsförslaget (Ds Ju 1980:3) ....................... 

.... 

4

3

Remissyttrandena............................................... 

6

4

Frågans fortsatta behandling................................. 

7

5

Regeringens ställningstagande............................... 

8

6

Upprättat lagförslag............................................ 

9

7  Ärendet fill riksdagen......................................... 

.... 

9

Propositionens lagförslag........................................ 

10

Bilaga I    Karta Malmöhus län.................................. 

12

Bilaga 2    Utdrag ur regeringsprotokoll den 17 december 1992    

13

Regeringens proposition

Prop. 1992/93:163

Ändrad valkretsindelning i Malmöhus län

1 Ärendet och dess beredning

Nuvarande regler

De gmndläggande regleraa ora val till riksdagen finns i 3 kap. regeringsformen. Där föreskrivs bl.a. att riksdagen består av en kammare med 349 ledamöter som utses genom fria, hemliga och direkta val. För val till riksdagen är riket indelat i valkretsar. Mandaten i riksdagen är 310 fasta valkretsraandat och 39 utjämningsmandat.

Indelningen i valkretsar för val till riksdagen regleras i 2 kap. 1 § vallagen (1972:620, omtryckt 1991:95). Landet indelas i 28 valkretsar. I de flesta fall utgör länet en valkrets. Ett undantag från derma regel gäller emellertid Malmöhus län som delas i två valkretsar. Den ena valkretsen bildas av Malmö, Helsingborgs, Landskrona och Lunds konununer (fyrstadskretsen) och den andra av Malmöhus län med undantag av fyrstadskretsen (länsvalkretsen). Bland undantagen märks vidare Stockholms och Göteborgs kommuner som utgör egna valkretsar inom respektive län samt Älvsborgs län som bildar två valkretsar. Alla valkretsar i landet utom de två i Malraöhus län utgörs av geografiskt sammaiUiängande områden.

Inför varje riksdagsval fördelas de festa valkretsmandaten mellan valkretsaraa. Detta görs på gmndval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röstberättigade i varje valkrets och antalet röstberättigade i hela landet. Efter valet fördelas de fasta mandaten i varje valkrets pro­portionellt mellan partieraa efter deras röstetal i valkretsen.

Utjämningsmandaten fördelas i princip så att mandatfördelningen mellan partieraa i riksdagen blir proportionell mot partieraas röstetal i hela landet.

Den indelning i valkretsar som i allt väsentligt fortfarande är gällande kom till år 1921. Oenighet rådde i riksdagen bl.a. om hur Malmöhus län skulle indelas i valkretsar. Det förslag som slufligen kom att få majoritet i båda kamraraa var ett kompromissförslag som innebar att Malmö, Helsingborg, Landskrona och[REDACTED_EFTERNAMN] skulle bilda en valkrets och länet i övrigt en valkrets. På så sätt bildades fyrstadskretsen och länsvalkretsen.

Kritiken mot den nuvarande ordningen

Valkretsindelningen i landet har därefter diskuterats under lång tid.

Diskussionen har fram till 1970-talet donunerats av frågan hur en

önskvärd proportionalitet skulle kunna uppnås mellan valresultat och

riksdagsrepresentation. Sedan den frågan fått sin lösning vid den partiella

författningsreformen 1968/69 genom tillkomsten av det riksproportionella

valsystemet med utjämningsmandat har diskussionen främst rört

indelningens ändamålsenlighet från andra synpunkter. Den nuvarande

valkretsindelningen i Malmöhus län har under lång tid kritiserats. Bl.a.

har det framförts att indelningen inte har anpassats till de nya förutsätt-

t

ningar sora följt av kommunindelningsreformen med påföljd att båda val- Prop. 1992/93:163 kretsama i dag består av områden som inte är geografiskt sanunan­hängande. Det har framhållits att den gmndläggande tanken med valkretssystemet, näraligen att göra valet lokalt förankrat, blir förfelad när valkretsaraa inte har en naturlig utbredning i området. Härtill koraraer att de politiska partieraas arbete i valkretsaraa försvåras avsevärt när kretsaraa består av geografiskt åtskilda områden. Flera skäl har därför ansetts tala för att valkretsindelningen i Malmöhus län ändras.

Tidigare utredningar

År 1974 tillkallade dåvarande chefen för Justitiedepartementet en kommitté, Personvals- och valkretsutredningen (Ju 1974:19), för att utreda frågoraa om ändrad valkretsindelning och om ökat inslag av personval vid val till riksdagen. 1 sitt betänkande (SOU 1977:94) Personval och valkretsindelning föreslog kommittén att fyrstadskretsen och länsvalkretsen i Malmöhus län skulle ersättas av tre nya, geografiskt sammanhängande valkretsar. Malmö konunun borde därvid utgöra en valkrets och länet i övrigt delas i en nordlig och en sydlig krets. Vid remissbehandlingen anslöt sig de flesta renussinstanseraa till bedöm­ningen att valkretsindelningen i Malraöhus län borde ändras. Meningaraa om när en sådan förändring borde genomföras var emellerfid delade; vissa remissinstanser önskade en oraedelbar ändring av valkretsaraa, andra ansåg att ytterligare överväganden borde föregå ett beslut.

För att finna en lösning som skulle kunna vinna en så bred anslutning som möjligt i frågan om ändrad valkretsindelning i Malmöhus län beslutade regeringen den 29 november 1979 att tillkalla en särskild utredare. Utredaren lämnade i maj 1980 sitt förslag i departemenfs-promeraorian (Ds Ju 1980:3) Valkretsindelningen i Malmöhus län. Ut­redaren hade arbetat fram sitt förslag i nära samarbete med företrädare för de fem riksdagspartiema i Malmöhus län. Han hade även haft sararåd raed de berörda komraunema och med ledamöter i länsstyrelsens styrelse.

Promemorian remissbehandlades och yttranden avgavs av Riksskatte­verket, Postverket, Länsstyrelsen i Malmöhus län, Malmöhus läns landsting. Burlövs, Eslövs, Helsingborgs, Höganäs, Höörs, Kävlinge, Landskrona, Lomma, Lunds, Malmö, Sjöbo, Svalövs och Svedala korarauner. Moderata saralingspartiet i Malmöhus län. Moderata samlingspartiet i fyrstadskretsen. Folkpartiet i Malmöhus län. Centera i Malmöhus län, Skånes socialdemokratiska partidistrikt och Vänsterpartiet kommunisteraas Skånedistrikt.

Staffenstorps konunun förklarade sig avstå från att yttra sig över förslaget. Från Bjuvs, Hörby, Skumps, Trelleborgs, Vellinge och Ystads kommuner kora några yttranden inte in.

2 Utredningsförslaget (Ds Ju 1980:3)

Geografiskt sammanhängande valkretsar ett krav

Utredaren konstaterade att valkretsindelningen i Malmöhus län inte är

ändamålsenlig och att det rådde allmän enighet om att en ny indelning

4

borde bygga på enheter som är geografiskt sammanhängande och som   Prop. 1992/93:163 helst även har andra gemensamma beröringspunkter. Vad som då närmast åsyftas var t.ex.  naturliga näringsgeografiska samband, överensstäm­mande statlig administrativ indelning, gemensam landstingsservice och gemensam komraunal planering.

Utredaren övervägde hur stora valkretsaraa befolkningsmässigt bör vara, dels i absoluta tal, dels i förhållande till varandra. Personvals- och valkretsutredningen kora i sitt betänkande fram till att valkretsar med ungefär tio festa riksdagsmandat skulle utgöra en lämplig avvägning mellan de fördelar och de nackdelar som är förknippade med små respektive stora valkretsar. Med utgångspunkt i Personvals- och valkretsutredningens överväganden och förslag konstaterade utredaren att det är väsentligt att valkretsaraa blir sådana att de varken erhåller ett mycket litet antal eller ett mycket stort antal festa mandat. I små valkretsar har de mindre partiema svårt att få festa mandat, vilket allmänt sett anses ofördelaktigt. Om nämligen partier i stor utsträckning blir representerade i riksdagen genom utjämningsmandat, försvagas valrörelseraas karaktär av lokala valkampanjer inom enskilda valkretsar. De inindre partieraas raedlemmar och väljare får då också svårt att bedöma effekteraa av sina ansträngningar, vilket kan medföra aft motivationen för aktiva insatser minskar. Om å andra sidan en valkrets blir raycket stor kunde den lokala förankringen enligt utredaren lätt bli alltför svag. Möjligheteraa till kontakt mellan väljare och kandidater skulle försämras. Lokalt avgränsade väljargmpper skulle också få svårigheter att utse ledaraöter från gmppen eller kommunen, vilket kan få till följd att väljarkåren inte blir rättvisande återspeglad.

Fömtom principiella överväganden i fråga om valkrefsamas storlek redovisade utredaren också sin bedömning av hur Malmö konunun bör behandlas i sammaiUianget. Utredaren fann att mycket starka skäl talade för att Malmö konunun skulle få. utgöra en egen valkrets. Komraunen ansåg han vara tillräckligt befolkningsrik för att bära upp en egen valkrets. I 1979 års siffror skulle antalet festa mandat bli nio. Om kommunen sammanfördes raed andra komnmner till en valkrets, skulle den få ett alltför dorainerande inflytande i kretsen. Det borde vidare enligt utredaren beaktas att Malraö kommun står utanför landstinget, något som får till följd att det politiska intresset fokuseras på delvis olika typer av frågor i Malmö och i resten av länet.

Tie valkretsar - det slutliga förslaget

Efter att ha övervägt ett flertal alteraativ som av olika skäl förkastades som olämpliga stannade utredaren för att föreslå att länet delas in i tre valkretsar, av vilka en skulle utgöras av Malmö kommun.

I fråga om de två övriga valkretsaraa gjorde utredaren följande över­

väganden. Det bör skapas en nordlig länsvalkrets och en sydlig länsval­

krets. Till den norra kretsen är det naturligt att föra Bjuvs, Helsingborgs,

Höganäs, Landskrona och Svalövs konununer medan det till den södra

kretsen är naturligt att föra Burlövs, Kävlinge, Lomma, Lunds, Skumps,

Sjöbo, Staffanstorps, Svedala, Trelleborgs, Vellinge och Ystads

konununer. Tre komrauner återstår då, nämligen Höör, Hörby och Eslöv.

5

Om man bara beaktar sambanden inom länet, borde de tre kommuneraa     Prop. 1992/93:163

föras till den södra kretsen. Kommunema har obestridligen mera kontakt

och samhörighet med[REDACTED_EFTERNAMN] än med Helsingborg och Landskrona. Men

det   finns   allvarliga   nackdelar   med   en   sådan   fördelning.   De   fasta

mandaten enligt 1979 års beräkningar skulle bli sju för den norra kretsen

och tolv för den södra. En sådan ojämnhet i mandatfördelningen skulle

i och för sig kunna godtas. Problemet är dock att den norra kretsen

skulle bli i minsta laget. Även partier med en relativt stor andel av

rösteraa skulle få svårt att erövra fasta riksdagsmandat och skulle i viss

mån behöva lita till  utjämningsmandat  för att  bli  representerade  i

riksdagen. En sådan ordning ansågs innebära så stora olägeiUieter att inte

något av riksdagspartiema har velat förespråka derma lösning.

Den lösning som återstod och som utredaren förordade innebar att Höörs, Hörby och Eslövs kommuner skulle föras till den norra val­kretsen.

Ett genomförande av utredarens förslag skulle i dag sammanfatt­ningsvis innebära att de nya valkretsaraa får följande utseende och mandatfilldelning.

Valkrets

Konununer

Fasta mandat i

1991 års siffror

Malmö konunun    Malmö

9

Malmöhus läns      Bjuv, Eslöv, Helsingborg,

9

norra valkrets        Höganäs, Hörby, Höör,

Landskrona, Svalöv

Malmöhus läns      Burlöv, Kävlinge, Lonmia,

11

södra valkrets[REDACTED_EFTERNAMN], Skump, Sjöbo, Staffanstorp, Svedala, Trelleborg, Vellinge, Ystad

Den nya valkretsindelningen fraragår också av den karta som bifogas denna proposition som bilaga 1.

3 Remissyttrandena

Samtliga remissinstanser som yttrade sig över förslaget godtog detta. Kommunstyrelsen i Burlövs kommun ansåg dock att den nuvarande valkretsindelningen hade fungerat tillfredsställande och att kommunen därför inte i första hand fenn anledning att tillstyrka förslaget. Kom­munen framhöll emellertid att om önskemålen om sammanhängande valkretsar beaktades var utredningens förslag det lämpligaste. Dåvarande Vänsterpartiet kommunisteraa förordade för sin del alt länet skulle delas in i följande tre valkretsar, nämligen Malmöhus läns norra valkrets (Höganäs, Helsingborgs, Bjuvs, Landskrona, Svalövs, Kävlinge och Lomma komrauner), Malraöhus läns mellersta valkrets (Malmö, Lunds, Staffenstorps och Burlövs konununer) och Malmöhus läns södra valkrets

(Ystads, Trelleborgs, Vellinge, Svedala, Skumps, Sjöbo, Hörby, Höörs    Prop. 1992/93:163 och Eslövs korarauner). Partiet uppgav emellertid samfidigt att utredarens förslag var det näst bästa. En liknande uppfattning hade företrädare för nämnda parti redovisat i reservationer till Malmöhus läns landstings och Lunds kommuns yttrande över förslaget.

4 Frågans fortsatta behandling

Andra utredningar som behandlar valkretsindelningen

Någon slutlig, fillräcklig politisk enighet kunde dock inte uppnås kring utredarens förslag och det ledde därför inte till någon lagstiftning. Sedan dess har frågan aktualiserats i olika sammanhang.

Folkstyrelsekornrnittén - (SOU 1987:6), Folkstyrelsens villkor - som också hade i uppgift att göra de ytterligare utredningar av valkrets­indelningen som kunde behövas, fenn efter överläggningar inom kommittén och sina kontakter med partiorganisationema att någon enighet inte kunde uppnås vare sig det gällde en allmän valkretsrefbrm eller en ändring av valkretsindelningen i Malmöhus län. Folkstyrelsekommittén presenterade därför inte något förslag till förändringar av valkrets­indelningen.

Storstadsutredningen - (SOU 1990:36), Storstadsliv, rika möjligheter -hårda villkor - behandlade även valkretsfrågor. Utredningen föreslog bl.a. att valkretsindelningen i storstadsområdena ändras bl.a. i syfte att föra kandidateraa närmare väljaraa. Förslaget innebär att i Malmöhus län Malraö kommun skall bilda en krets och att länet i övrigt delas i två kretsar, en nordlig och en sydlig; eventuellt kan Malmökretsen göras större genora att[REDACTED_EFTERNAMN] och kranskorarauneraa tillförs.

I augusti 1992 beslutade regeringen att tillsätta en beredning med parlamentarisk sammansättning med uppgift att utforma förslag om den offentliga verksamhetens uppbyggnad och indelning på regional nivå (dir. 1992:86). I direktiven anges bl.a. att den regionala strukturen i dag uppvisar en splittrad bild och att den administrativa geografiska indel­ningen åtrainstone i vissa delar av landet medför problem och att det därför finns skäl att fömtsättningslöst och i samverkan med företrädare för de olika regioneraa överväga såväl uppgifts- och ansvarsfördelning som indelning av den offentliga förvaltningen på regional nivå. Bered­ningen skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den I mars 1994. I beredningens uppdrag ingår att överväga en framställning om försöks­verksamhet med ändrad regional uppgiftshantering i Skåne. Denna fråga skall behandlas med förtur.

Personvalskommittén (Ju 1992:02, dir. 1991:121) har till uppdrag ätt lägga fram förslag som medför ett ökat inslag av personval till riksdagen. Kommittén har enligt sina direktiv möjlighet att ta upp frågan om en ny valkretsindelning; som Folkstyrelsekommittén påpekade kan nämligen valkretsaraas utformning ha betydelse när det gäller fömtsättningaraa för goda kontakter mellan väljare och folkvalda.

Arbetsgruppens ställningstagande

Prop. 1992/93:163

I april 1992 inbjöd statsrådet Laurén riksdagspartiema att genom företrädare delta i en arbetsgrupp för beredning av frågan under ledning av statssekreteraren i Justitiedepartementet. Gmppen har sammanträff vid tre tillfällen och vid det avslutande sammanträdet den 2 december 1992 förklarade företrädaraa för Moderata sanUingsparfiet, Centerpartiet, Folkpartiet liberaleraa, Socialdemokraterna och Ny demokrati att de ställer sig bakom ett förslag som det den särskilde utredaren har redovisat. Från Kristdemokratiska samhällspartiet framfördes alt delta förslag visserligen är att föredra framför den nuvarande ordningen, men att det finns många andra möjligheter som borde utvärderas; bl.a. skulle man kunna överväga att låta hela Skåne vara en enda valkrets. Från Vänsterpartiet ansågs det inte som angeläget att nu göra en förändring; en sådan ansågs kuima anstå till dess regionberedningen avslutat sitt arbefe.

Konstitutionsutskottets behandling av motioner i ärendet

Konstitutionsutskottet har vid ett flertal tillfållen behandlat - och avslagit - motionsförslag angående valkretsindelningen i Malmöhus län. Hösten 1990 (bet. 1990/91 :KU4) anfördes att det är viktigt att frågor om ändring av valkretsorganisationen sker raed bred politisk uppslutning och den aktuella motionen avstyrktes med hänsyn till att frågan då nyligen hade varit föremål för parlamentarisk prövning. Hösten 1992 har utskottet, med anledning av de pågående samtalen i den ovan nämnda arbets­gmppen, ansett att det inte varit nödvändigt med något initiativ och har därför avstyrkt motioner i frågan (bet. 1992/93:KU6).

5 Regeringens ställningstagande

Vi instämmer i de överväganden och de bedömningar som utredaren har redovisat. De båda nuvarande valkretsarna i Malmöhus län är de enda i landet som består av geografiskt icke sammanhängande onuåden. Def är ett allmänt önskemål att länet skall få en mera ändamålsenlig valkrets­indelning. Det förslag som utredaren har lagt fram fillgodoser enligt vår mening de krav som kan ställas. De föreslagna valkretsaraa utgörs av konununer som bildar geografiska enheter och som i de allra flesta fall även i övrigt har nära samband med varandra. Storleken på de föreslagna valkretsaraa är väl avvägd. De politiska partieraas lokala organisationer, kommuneraa och länsstyrelsen har medverkat vid uttbrnmingen av förslaget, och deras synpunkter har beaktats i största möjliga utsträck­ning. De flesta remissinstansema har godtagit förslaget och bakom detta står numera en stor majoritet av riksdagspartiema. Sammanfettningsvis anser vi alltså att förslaget nu bör genomföras.

Den nya valkretsindelningen bör tillämpas första gången vid 1994 års

ordinarie riksdagsval. För att de polifiska partiema i sitt nonunerings-

arbete skall kunna beakta den nya valkretsindelningen bör lagändringen

träda i kraft den I juli 1993. Vid ett eventuellt extra val före det

ordinarie valet  år   1994  gäller alltså  fortfarande  den  äldre  valkrets-

indelningen.

6 Upprättat lagförslag

Prop. 1992/93:163

I enlighet raed vad som anförts har inom Justitiedepartementet upprättats ett förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620).

7 Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen antar förslaget till lag om ändring i vallagen (1972:620).

Propositionens lagförslag

Prop. 1992/93:163

Förslag till

Lag om ändring i vallagen (1972:620)

Härigenom föreskrivs att 2 kap.  1  § vallagen (1972:620)' skall ha följande lydelse.

Nuvaraiuie lydelse

2 kap. 1 §

Föreslagen lydebe

För val till riksdagen

indelat i 28 valkretsar. 1

Stockholms kommun,

är riket Dessa är

För val till riksdagen är riket indelat i 29 valkretsar. Dessa är Stockholms komraun.

Stockholms län med undantag av Stockholms kommun (Stockholms läns valkrets),

Göteborgs kommun,

Göteborgs och Bohus län med undantag av Göteborgs kornmun (Bohusläns valkrets),

Malmö, Helsingborg, Landskrona och Lunds kom­muner (fyrstadskretsen).

Malmöhus län rned uruiantag av fyrstadskretsen (Malmöhus läns valkrets).

Ale, Alingsås,[REDACTED_EFTERNAMN], Dals-Eds, Färgelanda, Herrljunga, Lerums, Lilla Edets, Mellemds, Trollhättans, Vårgårda, Vänersborgs och Åmåls kommuner (Älvsborgs läns norra valkrets),

Borås, Marks, Svenljunga,

Stockholms län med undantag av Stockholms kommun (Stockholms läns valkrets),

Göteborgs konmiun,

Göteborgs och Bohus län raed undantag av Göteborgs kommun (Bohusläns valkrets),

Malmö kommun,

Bjuvs, Eslövs, Helsingborgs, Höganäs, Hörby, Höörs, Landskrona och Svalövs kom­muner (Malmöhus läns norra valkrets).

Burlövs, Kävlinge, Lomma, Lunds, Skurups, Sjöbo, Staffanstorps, Svedala, Trelleborgs, \i;llinge och Ystads kommuner (Malmöhus läns södra valkrets),

Ale, Alingsås,[REDACTED_EFTERNAMN], Dals-Eds, Färgelanda, Herrljunga, Lerums, Lilla Edets, Mellemds, Trollhättans, Vårgårda, Vänersborgs och Åmåls kommuner (Älvsborgs läns norra valkrets),

Borås, Marks, Svenljunga,

Lagen omtryckt 1991:95.

10

Nuvarande lydebe

Föreslagen lydelse

Prop. 1992/93:163

Tranemo     och      Ulricehamns

Tranerao     och      Ulricehamns

kommuner     (Älvsborgs     läns

komrauner     (Älvsborgs     läns

södra valkrets),

södra valkrets),

vart och ett av övriga län.

vart och ett av övriga län.

Detma lag träder i kraft den 1 juli 1993 och skall tillämpas försfa gången vid det ordinarie valet till riksdagen år 1994.

11

Prop. 1992/93:163 Bilaga I

MALMOHUS LAN

12

Justitiedepartementet

Prop. 1992/93:163

Bilaga 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 december 1992

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén, Höralund,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Statsrådet Laurén anmäler fråga om ändrad valkietsindelning i Malmöhus län.

Regeringen beslutar att genom proposition länma förslag till riksdagen ora lag om ändring i vallagen (1972:620) i enlighet med bilagan fill detfa protokoll.

Ur protokollet: Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

13