Regeringens proposition

1996/97:32

Redovisning i ekonomiska föreningar och handelsbolag m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 16 september 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Laila Freivalds

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen lägger regeringen fram förslag som gör det möjligt för

ekonomiska föreningar och handelsbolag att från och med räkenskapsåret 1997

lägga den nya årsredovisningslagens (1995:1554) regelverk till grund för sin

redovisning.

 Regeringen föreslår samtidigt att ekonomiska föreningar och handelsbolag som

har karaktär av finansiella holdingföretag skall vara skyldiga att upprätta

årsredovisning och delårsrapport enligt den nya årsredovisningslagens regelverk

och koncernredovisning enligt lagen (1995:1559) om årsredovisning i

kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om

försäkringsföretag.

 Regeringen föreslår också att vissa aktiebolag även fortsättningsvis skall

tillämpa äldre redovisningsregler och alltså inte omfattas av den nya

årsredovisningslagen. Det gäller dels aktiebolag som avregistreras under år

1997, dels aktiebolag som avregistreras därför att de vid utgången av år 1997

inte uppfyller aktiebolagens (1975:1385) nya krav på aktiekapital.

 Slutligen föreslår regeringen att koncerndefinitionerna i lagen (1987:667) om

ekonomiska föreningar och lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa

företag anpassas så att de stämmer överens med koncerndefinitionen i den nya

årsredovisningslagen.

 Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1997.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 5

2 Lagtext..................................................... 6

 2.1 Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen

 (1995:1554).......................................... 6

 2.2 Förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1976:125) 7

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska

 föreningar.......................................... 11

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1103) om

 årsredovisning m.m. i vissa företag ................ 20

 2.5 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 27

 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

 årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

 ...................................................29

 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) omårsredo-

 visning i försäkringsföretag........................ 30

3 Ärendet och dess beredning................................. 31

4 De nuvarande redovisningsreglerna.......................... 32

5 Pågående förändringar på redovisningsrättens område........ 38

 5.1 Redovisningskommittén............................... 38

 5.2 Anpassningen till EG-direktiven..................... 38

 5.2.1 Den nya lagstiftningen........................ 38

 5.2.2 Kravet på rättvisande bild m.m................ 39

 5.2.3 Nya uppställningsformer för balansräkningen och resul-

 taträkningen.................................. 39

 5.2.4 Avsättningar.................................. 39

 5.2.5 Värdering .................................... 40

 5.2.6 Tilläggsupplysningar.......................... 40

 5.2.7 Förvaltningsberättelse........................ 41

 5.2.8 Upprättande av koncernredovisning............. 41

 5.2.9 Offentliggörande.............................. 42

 5.2.10 Delårsrapporter.............................. 43

 5.2.11 Återstående lagstiftningsarbete ............. 43

6 Överväganden............................................... 44

 6.1 Skall ekonomiska föreningar, handelsbolag, enskilda

 näringsidkare och understödsföreningar tillämpa de nya redo-

 visningsreglerna?................................... 44

 6.2 Skyldigheten att upprätta årsredovisning, koncernredovisning

 och delårsrapport................................... 50

 6.3 Skyldigheten att upprätta koncernredovisning enligt

 redovisningsregler för finansiella företag.......... 53

 6.4 Vissa särbestämmelser för ekonomiska föreningar..... 54

 6.5 Vissa särbestämmelser för handelsbolag.............. 56

 6.6 Koncernbegreppet.................................... 57

 6.7 Redovisning i aktiebolag under avveckling........... 57

 6.8 Redovisning i handelsbolag som övertagit verksamhet som

 tidigare drivits i aktiebolag....................... 60

7 Ikraftträdande............................................. 61

8 Kostnader.................................................. 61

9 Övriga frågor.............................................. 62

10 Författningskommentar...................................... 63

 10.1 Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen

 (1995:1554)......................................... 63

 10.2 Förslaget till lag om ändring i bokföringslagen (1976:125) 63

 10.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om

 ekonomiska föreningar............................... 70

 10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:1103) om

 årsredovisning m.m. i vissa företag................. 80

 10.5 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

 87

 10.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

 årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 88

 10.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredo-

 visning i försäkringsföretag........................ 89

Bilaga 1 Lagförslagen i promemorian Den nya redovisnings-

 lagstiftningen och de ekonomiska föreningarna....... 90

Bilaga 2 Lagförslagen i promemorian Redovisning i handels-

 bolag och i aktiebolag under avveckling............. 98

Bilaga 3 Remissinstanser som yttrat sig över Justitiedepar-

 tementets promemorior Den nya redovisnings lag-

 stiftningen och deekonomiska föreningarna och

 Redovisning i handelsbolag och i aktiebolag under

 avveckling .........................................109

Bilaga 4 Lagförslagen i Finansdepartementets Promemoria

 med utkast till lagrådsremiss om finansieringsverk-

 samhet i ekonomisk förening samt vissa ändringar

 i redovisningslagstiftningen på det finansiella om-

 rådet...............................................110

Bilaga 5 Remissinstanser som yttrat sig över Finansdeparte-

 mentets promemoria Promemoria med utkast till

 lagrådsremiss om finansieringsverksamhet i

 ekonomisk förening samt vissa ändringar i redo-

 visningslagstiftningen på det finansiella området,

 avsnitt 5...........................................124

Bilaga 6 Lagrådsremissens förslag........................... 125

Bilaga 7 Lagrådets yttrande..................................150

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 16 september

1996.............................................................151

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),

 2. lag om ändring i bokföringslagen (1976:125),

 3. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekononomiska föreningar,

 4. lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag,

 5. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385).

 6. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och

värdepappersbolag, och

 7. lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

 Härigenom föreskrivs att punkten 3 i ikraftträdande- och övergångs-

bestämmelserna till årsredovisningslagen (1995:1554) skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3. I bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om årsredo-

visning i kreditinstitut och värdepappersbolag och 1 kap. 1 § andra stycket

lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag skall bestämmelserna i

2 - 6 kap., 9 kap. 1 §, 2 § första stycket, 3 och 4 §§ samt 10 kap. 1 §

tillämpas första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den

31 december 1995.

--------------------------------------------------------------------

 I övriga bolag skall de angivna I övriga bolag skall de angivna

bestämmelserna samt bestämmelserna bestämmelserna samt bestämmelserna

i 7 kap. tillämpas första gången i i 7 kap. tillämpas första gången i

fråga om det räkenskapsår som fråga om det räkenskapsår som inleds

inleds närmast efter den närmast efter den 31 december

31 december 1996. 1996. I fråga om aktiebolag som

 avförs från aktiebolagsregistret

 enligt punkten 5 eller punkten 6

 i övergångsbestämmelserna till lagen

 (1994:802) om ändring i aktiebo-

 lagslagen (1975:1385) skall be-

 stämmelserna över huvud taget inte

 tillämpas. Detsamma gäller i fråga

 om andra aktiebolag som avförs från

 aktiebolagsregistret senast den

 31 december 1997.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2.2 Förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1976:125)

 Härigenom föreskrivs i fråga om bokföringslagen (1976:125),

 dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 11 c - 11 g §§, av

följande lydelse,

 dels att punkten 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen

(1995:1556) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 11 c §

--------------------------------------------------------------------

 En ekonomisk förening får upprätta

 årsbokslut med tillämpning av 2

 kap. 2 - 4 och 6 §§, 3 kap. 1 -4,

 6, 8 och 9 §§, 4 kap. 1 - 6 §§, 8 §

 första stycket och andra stycket 2

 och 3, 9 - 13 §§, 14 § andra stycket

 samt 15 - 17 §§ samt 5 kap. 1 - 12

 §§, 14 § andra stycket och 15 - 24 §§

 årsredovisningslagen (1995:1554).

 Vid tillämpningen av årsredovis-

 ningslagen gäller följande.

 1. Vad som sägs om aktiebolag

 och bolag gäller ekonomiska före-

 ningar.

 2. Vad som sägs om moderbolag

 gäller moderförening.

 3. Med intresseföretag avses vad

 som anges i 1 kap. 5 och 6 §§ års-

 redovisningslagen.

 4. Med andelar avses aktier och

 andra andelar i juridiska perso-

 ner.

 5. Uppskrivning får göras endast

 för avsättning till uppskrivnings-

 fond.

 En ekonomisk förening som upprät-

 tar sitt årsbokslut i enlighet

 med första stycket skall inte

 tillämpa bestämmelserna i 13-20 §§

 denna lag. En sådan förening skall

 inte heller tillämpa 9 kap. 4 och

 5 §§, 6 § första stycket och andra

 stycket första meningen, 7 § första

 och fjärde styckena samt 8 § lagen

 (1987:667) om ekonomiska före-

 ningar.

 11 d §

--------------------------------------------------------------------

 Ett handelsbolag som inte om-

 fattas av årsredovisningslagen

 (1995:1554) får upprätta årsbokslut

 med tillämpning av 2 kap. 2-4 och

 6 §§, 3 kap. 1 - 4, 6, 8 och 9 §§

 samt 4 kap. 1 - 5 och 9 - 13 §§, 14 §

 andra stycket och 15 - 17 §§

 årsredovisningslagen.

 Ett handelsbolag som upprättar

 årsbokslut i enlighet med första

 stycket skall inte tillämpa bestäm-

 melserna i 13 -19 §§ denna lag.

 Om handelsbolaget är skyldigt

 att upprätta årsredovisning enligt

 2 kap. 1 § lagen (1980:1103) om

 årsredovisning m.m. i vissa före-

 tag, skall årsbokslutet innehålla

 även upplysningar enligt 5 kap.

 1- 4 , 6-12 och 15 - 24 §§ årsredo-

 visningslagen. I så fall skall 20 §

 denna lag och 2 kap. 7 § lagen om

 årsredovisning m.m. i vissa företag

 inte tillämpas.

 Vid tillämpningen av årsredovis-

 ningslagen avses med intresseföre-

 tag vad som anges i 1 kap. 5 och

 6 §§ den lagen. Med andelar avses

 aktier och andra andelar i

 juridiska personer.

 11 e §

--------------------------------------------------------------------

 En ekonomisk förening som enligt

 1 kap. 1 § andra stycket lagen

 (1995:1559) om årsredovisning i

 kreditinstitut och värdepappersbo-

 lag eller 1 kap. 1 § andra stycket

 lagen (1995:1560) om årsredovis-

 ning i försäkringsföretag är skyldig

 att upprätta koncernredovisning

 enligt de lagarna skall upprätta

 årsbokslut med tillämpning av de

 bestämmelser i årsredovisningslagen

 (1995:1554) som det hänvisas till

 i 11 c § första och andra styckena.

 En sådan förening skall inte

 tillämpa de bestämmelser i denna

 lag och lagen (1987:667) om eko-

 nomiska föreningar som anges i 11

 c § tredje stycket.

 11 f §

--------------------------------------------------------------------

 Ett handelsbolag som enligt 1

 kap. 1 § andra stycket lagen

 (1995:1559) om årsredovisning i

 kreditinstitut och värdepappers-

 bolag eller 1 kap. 1 § andra sty-

 cket lagen (1995:1560) om årsredo-

 visning i försäkringsföretag är skyl-

 digt att upprätta koncernredovis-

 ning enligt de lagarna skall upp-

 rätta årsbokslut med tillämpning av

 de bestämmelser i årsredovisnings-

 lagen (1995:1554) som det hänvisas

 till i 11 d § första, tredje och

 fjärde styckena. Ett sådant bolag

 skall inte tillämpa de bestämmel-

 ser i denna lag och lagen

 (1980:1103) om årsredovisning m.m.

 i vissa företag som anges i 11 d §

 andra och tredje styckena.

 11 g §

--------------------------------------------------------------------

 En ekonomisk förening eller ett

 handelsbolag som enligt 11 c -

 11 f §§ har upprättat årsbokslut med

 tillämpning av bestämmelser i årsre-

 dovisningslagen (1995:1554) skall

 göra detta även under följande räken-

 skapsår.

2. I bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om årsredo-

visning i kreditinstitut och värdepappersbolag och 1 kap. 1 § andra stycket

lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag skall 11 a § tillämpas

första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31

december 1995.

--------------------------------------------------------------------

 I övriga bolag som omfattas av I övriga bolag som omfattas av

årsredovisningslagen (1995:1554) årsredovisningslagen (1995:1554)

skall 11 a § tillämpas första gångenskall 11 a § tillämpas första gången

i fråga om det räkenskapsår som i fråga om det räkenskapsår som

inleds närmast efter den inleds närmast efter den 31 decem-

31 december 1996. ber 1996. I fråga om aktiebolag

 som avförs från aktiebolags-

 registret enligt punkten 5 eller

 punkten 6 i övergångsbestämmelserna

 till lagen (1994:802) om ändring i

 aktiebolagslagen (1975:1385)

 skall dock 11 a § över huvud taget

 inte tillämpas. Detsamma gäller i

 fråga om andra aktiebolag som av-

 förs från aktiebolagsregistret se-

 nast den 31 december 1997.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 2. Bestämmelserna i 11 c - 11 f §§ tillämpas första gången i fråga om det

räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

 3. En ekonomisk förening som upprättar årsbokslut i enlighet med 11 c eller

11 e § och ett handelsbolag som upprättar årsbokslut i enlighet med 11 d eller

11 f § skall inte tillämpa 4 kap. 5 § tredje stycket årsredovisningslagen

(1995:1554) på nedskrivning som har gjorts före lagens ikraftträdande.

 4. En ekonomisk förening som upprättar årsbokslut i enlighet med 11 c eller

11 e § får använda belopp som har avsatts till uppskrivningsfond före lagens

ikraftträdande för nödvändiga nedskrivningar på anläggningstillgångar. Om detta

görs, skall upplysning om detta lämnas i not.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,

 dels att 1 kap. 4 §, 8 kap. 5 och 13 §§, 10 kap. 6 §, 11 kap. 12 § samt 13

kap. 1 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 5 och 6 §§ samt

9 kap. 15 och 16 §§, av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 4 §

--------------------------------------------------------------------

 Äger en ekonomisk förening så En ekonomisk förening är mo-

många aktier eller andelar i en derförening och en annan juridisk

svensk eller utländsk juridisk person är dotterföretag, om före-

person att den har mer än hälften ningen

av rösterna för samtliga aktier 1. innehar mer än hälften av

eller andelar, är den ekonomiska rösterna för samtliga andelar i den

föreningen moderförening och den juridiska personen,

andra juridiska personen dotter- 2. äger andelar i den juridiska

företag. Äger ett dotterföretag personen och på grund av avtal med

eller äger en moderförening och andra delägare i denna förfogar över

ett eller flera dotterföretag mer än hälften av rösterna för samt-

tillsammans eller äger flera dot- liga andelar,

terföretag tillsammans så många 3. äger andelar i den juridiska

aktier eller andelar i en personen och har rätt att utse

juridisk person som nyss har eller avsätta mer än hälften av

sagts, är även sistnämnda juridiskaledamöterna i dess styrelse eller

person dotterföretag till motsvarande ledningsorgan, eller

moderföreningen. 4. äger andelar i den juridiska

 personen och har rätt att ensam

 utöva ett bestämmande inflytande

 över denna på grund av avtal med

 den juridiska personen eller på

 grund av föreskrift i dess bo-

 lagsordning, bolagsavtal eller

 därmed jämförbara stadgar.

--------------------------------------------------------------------

 Har en ekonomisk förening i Vidare är en juridisk person

annat fall på grund av aktie- el- dotterföretag till moderföreningen,

ler andelsinnehav eller avtal om ett annat dotterföretag till

ensam ett bestämmande inflytande moderföreningen eller moderföre-

över en juridisk person och en ningen tillsammans med ett eller

betydande andel i resultatet av flera andra dotterföretag eller

dess verksamhet, är den ekono- flera andra dotterföretag tillsam-

miska föreningen moderförening och mans

den juridiska personen dot- 1. innehar mer än hälften av

terföretag. rösterna för samtliga andelar i den

 juridiska personen,

 2. äger andelar i den juridiska

 personen och på grund av avtal med

 andra delägare i denna förfogar över

 mer än hälften av rösterna för samt-

 liga andelar, eller

 3. äger andelar i den juridiska

 personen och har rätt att utse

 eller avsätta mer än hälften av

 ledamöterna i dess styrelse eller

 motsvarande ledningsorgan.

 Om ett dotterföretag äger andelar

 i en juridisk person och på grund

 av avtal med den juridiska

 personen eller på grund av före-

 skrift i dess bolagsordning, bo-

 lagsavtal eller därmed jämförbara

 stadgar har rätt att ensamt utöva

 ett bestämmande inflytande över den

 juridiska personen, är även denna

 dotterföretag till moderföreningen.

 Moderförening och dotterföretag utgör tillsammans en koncern.

--------------------------------------------------------------------

 Med koncernföretag avses i denna

 lag företag i samma koncern.

 5 §

--------------------------------------------------------------------

 I de fall som avses i 4 § första

 stycket 1-3 och andra stycket

 skall sådana rättigheter som till-

 kommer någon som handlar i eget

 namn men för en annan fysisk eller

 juridisk persons räkning anses

 tillkomma den personen.

 Vid bestämmandet av antalet

 röster i ett dotterföretag beaktas

 inte de andelar i dotterföretaget

 som innehas av företaget självt

 eller av dess dotterföretag. Det-

 samma gäller andelar som innehas

 av den som handlar i eget namn

 men för dotterföretagets eller dess

 dotterföretags räkning.

 6 §

--------------------------------------------------------------------

 Vid tillämpningen av 4 och 5 §§

 avses med andelar aktier och

 andra andelar i juridiska perso-

 ner.

 8 kap.

 5 §

Minst en revisor skall vara auktoriserad, om

 1. tillgångarnas nettovärde enligt fastställda balansräkningar för de två

senaste räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger det

basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under den

sista månaden av respektive räkenskapsår, eller

 2. antalet anställda hos föreningen under vart och ett av de två senaste

räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan i fråga om

förening som avses i första stycket förordna att en viss godkänd revisor får

utses i stället för en auktoriserad revisor. Sådana beslut är giltiga i högst

fem år.

--------------------------------------------------------------------

 Första och andra styckena gäller Första och andra styckena gäller

även för en moderförening i en även för en moderförening i en

koncern, om nettovärdet av kon- koncern, om

cernföretagens tillgångar enligt 1. nettovärdet av koncernföre-

fastställda koncernbalansräkningar tagens tillgångar enligt

för de två senaste räkenskapsåren fastställda koncernbalansräkningar

överstiger det gränsbelopp som för de två senaste räkenskapsåren

anges i första stycket eller om överstiger det gränsbelopp som

antalet anställda vid koncern- anges i första stycket,

företagen under nämnda tid i 2. antalet anställda vid kon-

medeltal har överstigit 200. cernföretagen under den tid som

 anges i 1 i medeltal överstigit

 200, eller

 3. moderföreningen inte upprättar

 koncernredovisning och nettovärdet

 av koncernföretagens tillgångar,

 enligt fastställda balansräkningar

 för koncernföretagens två senaste

 räkenskapsår, på moderföreningens

 balansdag överstiger det gräns-

 belopp som anges i första stycket.

 I andra föreningar än som avses i första eller tredje stycket skall en

auktoriserad revisor eller en godkänd revisor utses, om minst en tiondel av

samtliga röstberättigade begär det vid en föreningsstämma där revisorsval skall

ske.

 13 §1

 Revisorerna skall för varje räkenskapsår avge en revisionsberättelse till

föreningsstämman. Berättelsen skall överlämnas till föreningens styrelse senast

två veckor före den ordinarie föreningsstämman. Revisorerna skall inom samma tid

till styrelsen återlämna de redovisningshandlingar som har överlämnats till dem.

--------------------------------------------------------------------

 Revisionsberättelsen skall in- Revisionsberättelsen skall inne-

nehålla ett uttalande om huruvida hålla ett uttalande om huruvida

årsredovisningen har gjorts upp årsredovisningen har upprättats

enligt denna lag. Innehåller inte enligt denna lag eller, i fall

årsredovisningen sådana upplys- som avses i 9 kap. 15 och 16 §§,

ningar som skall lämnas enligt enligt årsredovisningslagen

9 kap., skall revisorerna ange (1995:1554). Innehåller inte års-

detta och lämna behövliga redovisningen sådana upplysningar

upplysningar i sin berättelse, om som skall lämnas enligt 9 kap.

det kan ske. eller, i fall som avses i 9 kap.

 15 och 16 §§, enligt årsredovis-

 ningslagen, skall revisorerna an-

 ge detta och lämna behövliga upp-

 lysningar i sin berättelse, om det

 kan ske.

--------------------------------------------------------------------

 Har revisorerna vid sin Har revisorerna vid sin gransk-

granskning funnit att någon åtgärd ning funnit att någon åtgärd eller

eller försummelse som kan försummelse som kan föranleda

föranleda ersättningsskyldighet ersättningsskyldighet ligger en

ligger en styrelseledamot eller styrelseledamot eller verkställan-

verkställande direktören till last de direktören till last eller att

eller att en styrelseledamot en styrelseledamot eller

eller verkställande direktören på verkställande direktören på annat

annat sätt har handlat i strid sätt har handlat i strid mot denna

mot denna lag eller stadgarna, lag eller, i fall som avses i 9

skall det anmärkas i berättelsen. kap. 15 och 16 §§, mot årsredovis-

Revisionsberättelsen skall även ningslagen eller mot stadgarna,

innehålla ett uttalande i frågan skall det anmärkas i berättelsen.

om ansvarsfrihet för Revisionsberättelsen skall även

styrelseledamöterna och verkstäl- innehålla ett uttalande i frågan om

lande direktören. Revisorerna kan ansvarsfrihet för styrelseledamö-

även i övrigt i berättelsen terna och verkställande direktören.

anteckna de upplysningar som de Revisorerna kan även i övrigt i

önskar meddela medlemmarna. berättelsen anteckna de

 upplysningar som de önskar meddela

 medlemmarna.

 I revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorerna funnit att

föreningen inte har fullgjort sin skyldighet

 1. att göra avdrag för preliminär A-skatt eller kvarstående skatt enligt

uppbördslagen (1953:272),

 2. att anmäla sig för registrering enligt 14 kap. 2 § mervärdesskattelagen

(1994:200),

 3. att lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen eller 4 § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller särskild

deklaration enligt 14 kap. 3 § mervärdesskattelagen, eller

 4. att i rätt tid betala skatter och avgifter som avses i 1 - 3.

 Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att föreningen inte har

fullgjort någon sådan skyldighet som avses i fjärde stycket 1 - 4, skall

revisorerna genast sända in en avskrift av den till skattemyndigheten.

 Revisionsberättelsen skall innehålla särskilda uttalanden om fastställande av

balansräkningen och resultaträkningen samt om det förslag till dispositioner

beträffande föreningens vinst eller förlust som har lagts fram i

förvaltningsberättelsen.

 I en moderförening skall revisorerna avge en särskild revisionsberättelse

beträffande koncernen. Härvid skall första - tredje och sjätte styckena

tillämpas.

 Om anmälan har gjorts enligt 8 § tredje eller femte stycket, skall revisor

till revisionsberättelsen foga avskrift av anmälningen.

 9 kap.

 15 §

--------------------------------------------------------------------

 En ekonomisk förening som enligt

 11 c, 11 e eller 11 g § bok-

 föringslagen (1976:125) upprättar

 årsbokslut med tillämpning av be-

 stämmelser i årsredovisningslagen

 (1995:1554) skall upprätta årsre-

 dovisning samt, i förekommande

 fall, koncernredovisning och del-

 årsrapporter med tillämpning av

 2 kap. 1 - 6 §§ och 7 § första och

 tredje styckena, 3 kap., 4 kap. 1

 - 6 §§, 8 § första stycket och andra

 stycket 2 och 3, 9 - 13 §§, 14 §

 andra stycket och 15 - 17 §§,

 5 kap. 1 - 12 §§, 14 § andra

 stycket och 15 - 24 §§, 6 kap.,

 7 kap. och 9 kap. 1, 3 och 4 §§

 årsredovisningslagen. I så fall

 gäller även 10 kap. 1 § årsredovis-

 ningslagen.

 Vid tillämpningen av årsredovis-

 ningslagen gäller följande.

 1. Vad som sägs om aktiebolag

 och bolag gäller ekonomiska före-

 ningar.

 2. Vad som sägs om moderbolag

 gäller moderförening.

 3. Vad som sägs om bolag som

 avses i 10 kap. 3 § andra och

 fjärde styckena aktiebolagslagen

 (1975:1385) gäller ekonomiska

 föreningar som avses i 8 kap. 5 §

 första och tredje styckena denna

 lag.

 4. Med intresseföretag avses vad

 som anges i 1 kap. 5 och 6 §§ års-

 redovisningslagen.

 5. Med andelar avses aktier och

 andra andelar i juridiska perso-

 ner.

 6. Uppskrivning får göras endast

 för avsättning till uppskrivnings-

 fond,

 7. De hänvisningar som finns i

 7 kap. årsredovisningslagen till

 andra bestämmelser i den lagen

 skall inte tillämpas på 2 kap. 7 §

 andra stycket, 4 kap. 7 § och 14 §

 första stycket samt 5 kap. 14 § för-

 sta och tredje styckena.

 En förening som upprättar årsredo-

 visning, koncernredovisning eller

 delårsrapport i enlighet med första

 eller andra stycket skall inte

 tillämpa bestämmelserna i 1, 2, 4

 och 5 §§, 6 § första stycket och and-

 ra stycket första meningen, 7 § för-

 sta och fjärde styckena, 8 §, 9 §

 första stycket, andra stycket 1, 2

 och 7, tredje och fjärde stycke-

 na samt 11 §, 12 § första stycket

 och andra stycket första meningen

 samt 13 och 14 §§. För en sådan före-

 ning gäller inte heller vad som

 sägs i 10 § första stycket om

 koncernredovisningens delar.

 16 §

--------------------------------------------------------------------

 En ekonomisk förening som enligt

 1 kap. 1 § andra stycket lagen

 (1995:1559) om årsredovisning i

 kreditinstitut och värdepappers-

 bolag eller 1 kap. 1 § andra

 stycket lagen (1995:1560) om

 årsredovisning i försäkringsföretag är

 skyldig att upprätta

 koncernredovisning enligt de

 lagarna är inte skyldig att upp-

 rätta koncernredovisning enligt

 denna lag.

 En sådan förening skall avge

 delårsrapporter även om den inte är

 skyldig att göra detta enligt 12 §

 första stycket första meningen. Vid

 upprättandet av årsredovisning och

 delårsrapporter gäller bestämmelser-

 na i 15 §.

 10 kap.

6 §

--------------------------------------------------------------------

Till reservfonden skall avsättas Till reservfonden skall avsättas

minst fem procent av den del av minst fem procent av den del av

föreningens nettovinst för året somföreningens nettovinst för året som

inte går åt för att täcka en inte går åt för att täcka en

balanserad förlust. Vid avsättning balanserad förlust. Vid avsättning

till reservfonden skall till till reservfonden skall till

nettovinsten räknas även gottgör- nettovinsten räknas även gottgör-

elser. Uppgår reservfonden till elser. Uppgår reservfonden till

minst tjugo procent av det inbe- minst tjugo procent av det inbe-

talda insatskapitalet behöver så- talda insatskapitalet behöver sådan

dan avsättning till reservfond avsättning till reservfond som

som avses i detta stycke inte avses i detta stycke inte ske, om

ske, om summan av reservfonden summan av reservfonden och det

och det inbetalda inbetalda insatskapitalet uppgår

insatskapitalet uppgår antingen antingen till minst fyrtio pro-

till minst fyrtio procent av cent av nettovärdet på föreningens

nettovärdet på föreningens tillgångar eller till minst samma

tillgångar eller till minst samma belopp som föreningens skulder och

belopp som föreningens skulder avsättningar enligt balans-

enligt balansräkningen. räkningen.

 Till reservfonden skall vidare avsättas det belopp som

 1. medlem vid avgång ur föreningen inte får tillbaka av sina insatser,

 2. förlagsandelsinnehavare inte får ut vid inlösen av en förlagsinsats,

 3. enligt stadgarna skall avsättas till reservfonden,

 4. enligt beslut av föreningsstämman i övrigt skall föras över från det i

balansräkningen redovisade fria egna kapitalet till reservfonden.

 Reservfonden får enligt beslut av föreningsstämman sättas ned endast för att

täcka sådan förlust enligt den fastställda balansräkningen som inte kan täckas

av fritt eget kapital.

--------------------------------------------------------------------

 Vid tillämpningen av första Vid tillämpningen av första

stycket skall belopp som i ba- stycket skall belopp som i ba-

lansräkningen har tagits upp un- lansräkningen har tagits upp under

der rubriken Avsatt till pensio- rubriken Avsatt till pensioner

ner inte räknas som skuld i den eller sådan delpost som avses i 8

mån det överstiger det belopp a § lagen (1967:531) om tryggande

under vilket posten enligt 7 § av pensionsutfästelse m.m. inte

första stycket lagen (1967:531) räknas som skuld eller avsättning i

om tryggande av pensionsutfäs- den mån det överstiger det belopp

telse m.m. inte får nedbringas. under vilket posten enligt 7 §

 första stycket lagen om tryggande

 av pensionsutfästelse m. m. inte

 får nedbringas.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medge en förening

eller vissa grupper av föreningar undantag helt eller delvis från bestämmelserna

i första - tredje styckena, om det finns synnerliga skäl till det med hänsyn

till arten av föreningsverksamheten och övriga omständigheter.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1995:537.

 11 kap.

 12 §

 Likvidatorerna skall för varje räkenskapsår avge en årsredovisning, som skall

läggas fram på den ordinarie föreningsstämman för godkännande. I fråga om

likvidatorernas redovisning och dess behandling på föreningsstämman tillämpas

inte 7 kap. 4 § andra stycket 1 och 2, 9 kap. 9 § andra stycket 7, 9 § tredje

och fjärde styckena samt 10 och 11 §§.

 I balansräkningen tas det egna kapitalet upp i en post, varvid insatskapitalet

anges inom linjen och i förekommande fall delas upp på medlemsinsatskapital och

förlagsinsatskapital.

--------------------------------------------------------------------

 Ingen tillgång får tas upp till Ingen tillgång får tas upp till

ett högre värde än den beräknas ett högre värde än den beräknas

inbringa efter avdrag för försälj- inbringa efter avdrag för försälj-

ningskostnaderna. Om en tillgång ningskostnaderna. Om en tillgång

kan beräknas inbringa ett väsent- kan beräknas inbringa ett väsent-

ligt högre belopp än det värde som ligt högre belopp än det värde som

har tagits upp i balansräkningen har tagits upp i balansräkningen

eller om för en skuld eller en eller om för en skuld eller en

likvidationskostnad kan beräknas likvidationskostnad kan beräknas

åtgå ett belopp som väsentligt åtgå ett belopp som väsentligt

avviker från den redovisade avviker från den redovisade

skulden, skall vid tillgångs- skulden eller avsättningen, skall

eller skuldposten det beräknade vid tillgångs-, skuld- eller

beloppet anges inom linjen. avsättningsposten det beräknade

 beloppet anges inom linjen.

 13 kap.

 1 §

--------------------------------------------------------------------

 Om en styrelseledamot eller Om en styrelseledamot eller

verkställande direktören uppsåt- verkställande direktören uppsåtligen

ligen eller av oaktsamhet skadar eller av oaktsamhet skadar före-

föreningen då han fullgör sitt upp-ningen då han fullgör sitt uppdrag,

drag, skall han ersätta skadan. skall han ersätta skadan. Detsamma

Detsamma gäller när skadan till- gäller när skadan tillfogas en

fogas en föreningsmedlem eller föreningsmedlem eller någon annan

någon annan genom överträdelse av genom överträdelse av denna lag

denna lag eller stadgarna. eller, i fall som avses i 9 kap.

 15 och 16 §§, tillämplig årsre-

 dovisningslag eller genom överträ-

 delse av stadgarna.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 2. Bestämmelserna i 9 kap. 15 och 16 §§ skall tillämpas första gången i fråga

om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

 3. En förening som upprättar års- eller koncernredovisning med tilllämpning av

bestämmelser i årsredovisningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag skall inte tillämpa 4 kap. 5 § tredje

stycket årsredovisningslagen på nedskrivning som har gjorts före lagens

ikraftträdande.

 4. En förening som upprättar års- eller koncernredovisning med tilllämpning av

bestämmelser i de lagar som anges i punkten 3 får använda belopp som avsatts

till uppskrivningsfond före lagens ikraftträdande för nödvändiga nedskrivningar

på anläggningstillgångar. Om detta görs, skall upplysning om detta lämnas i en

not.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i

vissa företag

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i

vissa företag,

 dels att nuvarande 1 kap. 1 a § skall betecknas 1 kap. 4 §,

 dels att 1 kap. 1 §, den nya 1 kap. 4 §, 2 kap. 1 §, 3 kap. 1 § samt 4 kap. 10

och 14 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 2, 3, 5 och

6 §§, av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 1 §2

--------------------------------------------------------------------

 Bestämmelserna i 1 och 2 kap., Bestämmelserna i 1 och 2 kap.,

3 kap. 1 - 10 §§ samt 4 kap. 8 § 3 kap. 1 - 10 §§ samt 4 kap. 8 §

andra stycket och 12 § gäller inte andra stycket och 12 § gäller inte

sådana handelsbolag som omfattas sådana handelsbolag som omfattas

av årsredovisningslagen av årsredovisningslagen

(1995:1554) eller hypotek- (1995:1554) eller hypo-

sinstitut som omfattas av lagen teksinstitut som omfattas av la-

(1995:1559) om årsredovisning i gen (1995:1559) om årsredovisning

kreditinstitut och värdepappers- i kreditinstitut och värdepappers-

bolag. När det gäller sådana bolag.

handelsbolag och

hypoteksinstitut avses vid

tillämpningen av 3 kap. 11 § och 4

kap. med begreppen moderföretag,

dotterföretag och koncern vad som

i 1 kap. 3 § årsredovisningslagen

anges om moderbolag, dotter-

företag och koncern.

 2 §

--------------------------------------------------------------------

 Ett handelsbolag som enligt

 11 d, 11 f eller 11 g § bokförings-

 lagen (1976:125) upprättar års-

 bokslut med tillämpning av bestäm-

 melser i årsredovisningslagen

 (1995:1554) skall, om det enligt

 denna lag är skyldigt att upprätta

 årsredovisning, koncernredovisning

 eller delårsrapport och annat inte

 följer av 7 kap. 2 §

 årsredovisningslagen, upprätta

 sistnämnda handlingar med tillämp-

 ning av 2 kap., 3 kap., 4 kap. 1

 - 5 och 9 - 13 §§, 14 § andra

 stycket samt 15 - 17 §§, 5 kap. 1 -

 4, 6 - 12 och 15 - 24 §§, 6 kap. 1

 och 3 §§, 7 kap. 3 - 30 §§ samt 9

 kap. 1, 3 och 4 §§ årsredovis-

 ningslagen. I så fall gäller även

 10 kap. 1 § årsredovisningslagen.

 Vid tillämpningen av årsredovis-

 ningslagen gäller följande.

 1. Med intresseföretag avses vad

 som anges i 1 kap. 5 och 6 §§

 årsredovisningslagen.

 2. Med andelar avses aktier och

 andra andelar i juridiska perso-

 ner.

 3. De hänvisningar som finns i

 7 kap. årsredovisningslagen till

 andra bestämmelser i den lagen

 skall inte tillämpas på 4 kap. 6 -

 8 §§ och 14 § första stycket samt

 5 kap. 14 §.

 Ett handelsbolag som upprättar

 årsredovisning i enlighet med för-

 sta stycket skall inte tillämpa

 bestämmelserna i 2 kap. 2 § första

 - tredje styckena, 5 § 2 - 4, 6 -

 8 §§, 9 § första stycket och 10 §

 samt 3 kap. 2 - 4 §§ och 7 - 10 §§.

 För ett sådant bolag gäller inte

 heller vad som sägs i 3 kap. 5 § om

 koncernredovisningens delar.

 3 §

--------------------------------------------------------------------

 Ett handelsbolag som enligt

 1 kap. 1 § andra stycket lagen

 (1995:1559) om årsredovisning i

 kreditinstitut och värdepappers-

 bolag eller 1 kap. 1 § andra

 stycket lagen (1995:1560) om

 årsredovisning i försäkringsföretag är

 skyldigt att upprätta koncern-

 redovisning enligt de lagarna är

 inte skyldigt att upprätta kon-

 cernredovisning enligt denna

 lag.

 Ett sådant handelsbolag skall

 upprätta årsredovisning även om det

 inte är skyldigt att göra detta

 enligt 2 kap. 1 §. Det skall

 vidare avge delårsrapporter även om

 det inte är skyldigt att göra detta

 enligt 2 kap. 9 § första stycket

 första meningen. Vid upprättandet

 av årsredovisning och delårs-

 rapporter gäller bestämmelserna i 2

 §.

 4 §

--------------------------------------------------------------------

[Jfr 1 a §] Ett handelsbolag är moderföretag

 Äger ett handelsbolag så många och en annan juridisk person är

aktier eller andelar i en svensk dotterföretag, om handelsbolaget

eller utländsk juridisk person 1. innehar mer än hälften av

att det har mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den

rösterna för samtliga aktier eller juridiska personen,

andelar, är handelsbolaget moder- 2. äger andelar i den juridiska

företag och den andra juridiska personen och på grund av avtal med

personen dotterföretag. Äger ett andra delägare i denna förfogar över

dotterföretag eller äger ett mo- mer än hälften av rösterna för samt-

derföretag och ett eller flera liga andelar,

dotterföretag tillsammans eller 3. äger andelar i den juridiska

äger flera dotterföretag till- personen och har rätt att utse

sammans aktier eller andelar i eller avsätta mer än hälften av

en juridisk person i den omfatt- ledamöterna i dess styrelse eller

ning som angivits nu, är även motsvarande ledningsorgan, eller

sistnämnda juridiska person dot- 4. äger andelar i den juridiska

terföretag till moderföretaget. personen och har rätt att ensamt

 Har ett handelsbolag i annat utöva ett bestämmande inflytande

fall på grund av aktie- eller an- över denna på grund av avtal med

delsinnehav eller avtal ensamt den juridiska personen eller på

ett bestämmande inflytande över en grund av föreskrift i dess bo-

juridisk person och en betydande lagsordning, bolagsavtal eller

andel i resultatet av dess verk- därmed jämförbara stadgar.

samhet, är handelsbolaget mo- Vidare är en juridisk person

derföretag och den juridiska per- dotterföretag till moderföretaget,

sonen dotterföretag. om ett annat dotterföretag till

 Bestämmelserna i första och moderföretaget eller moderföretaget

andra styckena om handelsbolag tillsammans med ett eller flera

gäller även enskilda näringsidkare andra dotterföretag eller flera

och andra juridiska personer än andra dotterföretag tillsammans

handelsbolag, aktiebolag, ekono- 1. innehar mer än hälften av

miska föreningar eller stiftel- rösterna för samtliga andelar i den

ser, om den enskilde näringsid- juridiska personen,

karen respektive den juridiska 2. äger andelar i den juridiska

personen är skyldig att upprätta personen och på grund av avtal med

årsbokslut enligt bokföringslagen andra delägare i denna förfogar över

(1976:125). mer än hälften av rösterna för samt-

 liga andelar, eller

 3. äger andelar i den juridiska

 personen och har rätt att utse

 eller avsätta mer än hälften av

 ledamöterna i dess styrelse eller

 motsvarande ledningsorgan.

 Om ett dotterföretag äger andelar

 i en juridisk person och på grund

 av avtal med den juridiska

 personen eller på grund av före-

 skrift i dess bolagsordning, bo-

 lagsavtal eller därmed jämförbara

 stadgar har rätt att ensamt utöva

 ett bestämmande inflytande över den

 juridiska personen, är även denna

 dotterföretag till moderföretaget.

 Bestämmelserna i första - tredje

 styckena om handelsbolag gäller

 även enskilda näringsidkare och

 andra juridiska personer än han-

 delsbolag, aktiebolag, ekonomiska

 föreningar eller stiftelser, om

 den enskilda näringsidkaren

 respektive den juridiska personen

 är skyldig att upprätta årsbokslut

 enligt bokföringslagen (1976:125).

 Moderföretag och dotterföretag utgör tillsammans en koncern.

--------------------------------------------------------------------

 Med koncernföretag avses i denna

 lag företag i samma koncern.

 5 §

--------------------------------------------------------------------

 I de fall som avses i 4 § första

 stycket 1-3 och andra stycket

 skall sådana rättigheter som till-

 kommer någon som handlar i eget

 namn men för en annan fysisk eller

 juridisk persons räkning anses

 tillkomma den personen.

 Vid bestämmandet av antalet

 röster i ett dotterföretag beaktas

 inte de andelar i dotterföretaget

 som innehas av företaget självt

 eller av dess dotterföretag. Det-

 samma gäller andelar som innehas

 av den som handlar i eget namn

 men för dotterföretagets eller dess

 dotterföretags räkning.

 6 §

--------------------------------------------------------------------

 Vid tillämpningen av 4 och 5 §§

 avses med andelar aktier och

 andra andelar i juridiska perso-

 ner.

 2 kap.

 1 §3

 Den som enligt bokföringslagen (1976:125) är skyldig att upprätta

årsbokslut skall för samma räkenskapsår även upprätta årsredovisning

enligt denna lag, om

--------------------------------------------------------------------

 1. antalet anställda hos före- 1. antalet anställda hos före-

taget under räkenskapsåret i me- taget under räkenskapsåret i me-

deltal har varit minst tio, deltal har varit mer än tio,

 2. företaget är moderföretag i en 2. företaget är moderföretag i en

koncern enligt denna lag och koncern enligt denna lag och

antalet anställda hos koncernen antalet anställda hos koncernen

under räkenskapsåret i medeltal under räkenskapsåret i medeltal har

har varit minst tio, eller varit mer än tio, eller

 3. tillgångarnas nettovärde i rörelsen enligt balansräkningar för de två

senaste räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger det

basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under den

sista månaden av respektive räkenskapsår.

 Aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser är inte skyldiga att

upprätta årsredovisning enligt denna lag.

 3 kap.

 1 §

--------------------------------------------------------------------

 I fråga om koncerner enligt I fråga om koncerner enligt den-

denna lag gäller 2 - 11 §§ i detta na lag gäller 2 - 11 §§ i detta

kapitel, om antalet anställda hos kapitel, om antalet anställda hos

koncernen under räkenskapsåret i koncernen under räkenskapsåret i

medeltal har varit minst tio. medeltal har varit mer än tio.

 4 kap.

 10 §4

 Revisorn skall för varje räkenskapsår avge revisionsberättelse till den

årsredovisningsskyldige. Berättelsen skall överlämnas till den som svarar för

förvaltningen av företagets angelägenheter senast fem och en halv månader efter

räkenskapsårets utgång.

--------------------------------------------------------------------

 Revisionsberättelsen skall in- Revisionsberättelsen skall inne-

nehålla ett uttalande, huruvida hålla ett uttalande, huruvida års-

årsredovisningen har upprättats redovisningen har upprättats en-

enligt denna lag eller, i före- ligt denna lag eller, i förekom-

kommande fall, enligt årsredovis- mande fall, annan tillämplig års-

ningslagen (1995:1554) eller redovisningslag. Innehåller inte

lagen (1995:1559) om årsredo- årsredovisningen sådana upplys-

visning i kreditinstitut och vär- ningar som skall lämnas enligt

depappersbolag. Innehåller inte tillämplig lag om årsredovisning,

årsredovisningen sådana upplys- skall revisorn ange detta och

ningar som skall lämnas enligt lämna behövliga upplysningar i sin

tillämplig lag om årsredovisning, berättelse, om det kan ske.

skall revisorn ange detta och

lämna behövliga upplysningar i sin

berättelse, om det kan ske.

 Har revisorn vid sin granskning funnit att åtgärd eller försummelse som kan

föranleda ersättningsskyldighet ligger någon som ingår i företagsledningen till

last, skall det anmärkas i berättelsen. Revisorn kan även i övrigt i berättelsen

meddela upplysningar som han önskar bringa till den årsredovisningsskyldiges

kännedom.

 I revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorn funnit att företaget

inte har fullgjort sin skyldighet

 1. att göra avdrag för preliminär A-skatt eller kvarstående skatt enligt

uppbördslagen (1953:272),

 2. att anmäla sig för registrering enligt 14 kap. 2 § mervärdesskattelagen

(1994:200),

 3. att lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen eller 4 § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller särskild

deklaration enligt 14 kap. 3 § mervärdesskattelagen, eller

 4. att i rätt tid betala skatter och avgifter som avses i 1-3.

 Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att företaget inte har

fullgjort skyldighet som avses i fjärde stycket 1-4, skall revisorn genast sända

in en avskrift av revisionsberättelsen till skattemyndigheten.

 I ett moderföretag skall revisorn avge en särskild revisionsberättelse

beträffande koncernen. Härvid skall första-tredje styckena tillämpas.

 Om anmälan har gjorts enligt 5 § tredje eller femte stycket, skall revisor

till revisionsberättelsen foga avskrift av anmälningen.

 14 §5

--------------------------------------------------------------------

 En revisor som vid fullgörande En revisor som vid fullgörande

av sitt uppdrag uppsåtligen eller av sitt uppdrag uppsåtligen eller

av oaktsamhet vållar den årsredo- av oaktsamhet vållar den årsredo-

visningsskyldige skada skall er- visningsskyldige skada skall er-

sätta skadan. Detsamma gäller när sätta skadan. Detsamma gäller när

skada vållas någon annan genom skada vållas någon annan genom över-

överträdelse av denna lag eller, i trädelse av denna lag eller, i

förekommande fall, årsredovis- förekommande fall, annan tillämplig

ningslagen (1995:1554) eller årsredovisningslag. En revisor an-

lagen (1995:1559) om årsredo- svarar även för den skada som hans

visning i kreditinstitut och medhjälpare vållar uppsåtligen eller

värdepappersbolag. En revisor av oaktsamhet.

ansvarar även för den skada som

hans medhjälpare vållar uppsåtligen

eller av oaktsamhet.

 Är ett revisionsbolag revisor, åligger ersättningsskyldigheten detta bolag och

den för revisionen huvudansvarige.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 2. Bestämmelserna i 1 kap. 2 och 3 §§ skall tillämpas första gången i fråga om

det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

 3. Ett företag som upprättar års- eller koncernredovisning med tillämpning av

bestämmelser i årsredovisningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag skall inte tillämpa 4 kap. 5 § tredje

stycket årsredovisningslagen på nedskrivning som har gjorts före lagens

ikraftträdande.

**FOOTNOTES**

2 Senaste lydelse 1994:1557.

3 Senaste lydelse 1982:1199

4 Senaste lydelse 1995:1557

5 Senaste lydelse 1995:1557

2.5 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

 Härigenom föreskrivs att punkterna 4 och 5 i ikraftträdande- och övergångsbe-

stämmelserna till lagen (1995:1555) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4. I bolag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut

och värdepappersbolag samt i bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket samma

lag skall 11 kap. 1, 2 och 4 - 14 §§ tillämpas intill utgången av det sista

räkenskapsår som inletts före den 1 januari 1996.

--------------------------------------------------------------------

 I övriga bolag skall de angivna I övriga bolag skall de angivna

paragraferna tillämpas intill ut- paragraferna tillämpas intill ut-

gången av det sista räkenskapsår gången av det sista räkenskapsår som

som inletts före den 1 januari inletts före den 1 januari 1997. I

1997. fråga om aktiebolag som avförs från

 aktiebolagsregistret enligt

 punkten 5 eller punkten 6 i över-

 gångsbestämmelserna till lagen

 (1994:802) om ändring i aktie-

 bolagslagen (1975:1385) skall pa-

 ragraferna tillämpas även därefter.

 Detsamma gäller i fråga om andra

 aktiebolag som avförs från aktiebo-

 lagsregistret senast den 31 de-

 cember 1997.

5. I bolag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut

och värdepappersbolag samt i bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket samma

lag skall 4 kap. 16, 20 och 21 §§, 8 kap. 13 §, 9 kap. 17 §, 10 kap. 3 och 10

§§, 12 kap. 1 - 4 §§, 13 kap. 3, 9 och 12 §§, 14 kap. 4 §, 15 kap. 1 och 3 §§

samt 17 kap. 1 § tillämpas i sin äldre lydelse intill utgången av det sista

räkenskapsår som inletts före den 1 januari 1996.

--------------------------------------------------------------------

 I övriga bolag skall de angivna I övriga bolag skall de angivna

paragraferna tillämpas i sin äldre paragraferna tillämpas i sin äldre

lydelse intill utgången av det lydelse intill utgången av det

sista räkenskapsår som inletts föresista räkenskapsår som inletts före

den 1 januari 1997. den 1 januari 1997. I fråga om

 aktiebolag som avförs från aktie-

 bolagsregistret enligt punkten 5

 eller punkten 6 i övergångsbestäm-

 melserna till lagen (1994:802) om

 ändring i aktiebolagslagen

 (1975:1385) skall paragraferna

 tillämpas även därefter. Detsamma

 gäller i fråga om andra aktiebolag

 som avförs från aktiebolagsregi-

 stret senast den 31 december

 1997.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i

kreditinstitut och värdepappersbolag

 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § (1995:1559) lagen om årsredovisning i

kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 kap. 1 §6

 Denna lag är tillämplig på kreditinstitut och värdepappersbolag. Med

kreditinstitut avses bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker, kreditmark-

nadsbolag, sådana finansbolag och kreditaktiebolag som driver verksamhet med

stöd av punkterna 3-5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1610) om

kreditmarknadsbolag, Konungariket Sveriges stadshypotekskassa, Sveriges allmänna

hypoteksbank och Svenska skeppshypotekskassan. Med värdepappersbolag avses ett

svenskt aktiebolag som fått tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt lagen

(1991:981) om värdepappersrörelse.

--------------------------------------------------------------------

 Bestämmelserna om koncernredo- Bestämmelserna om koncernredo-

visning i 7 kap. skall tillämpas visning i 7 kap. skall tillämpas på

på finansiella holdingföretag som finansiella holdingföretag som

uteslutande eller huvudsakligen uteslutande eller huvudsakligen

förvaltar andelar i dotterföretag förvaltar andelar i dotterföretag

som är kreditinstitut eller värde- som är kreditinstitut eller värde-

pappersbolag eller utländska före- pappersbolag eller utländska före-

tag av motsvarande slag. Med fi- tag av motsvarande slag. Med fi-

nansiellt holdingföretag avses nansiellt holdingföretag avses ett

ett företag som är skyldigt att aktiebolag, ett handelsbolag

upprätta årsredovisning enligt års-eller en ekonomisk förening vars

redovisningslagen (1995:1554) verksamhet uteslutande eller så

och vars verksamhet uteslutande gott som uteslutande består i att

eller så gott som uteslutande i vinstsyfte förvärva och förvalta

består i att i vinstsyfte förvärva andelar i dotterföretag.

och förvalta andelar i dotterföre-

tag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas första gången i fråga

om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

**FOOTNOTES**

6 Senaste lydelse 1996:1591

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i

försäkringsföretag

 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i

försäkringsföretag skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 1 §

 Denna lag är tillämplig på försäkringsföretag. Med försäkringsföretag avses

sådana försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som omfattas av

försäkringsrörelselagen (1982:713).

--------------------------------------------------------------------

 Bestämmelserna om koncern- Bestämmelserna om koncern-

redovisning i 7 kap. skall redovisning i 7 kap. skall tilläm-

tillämpas på finansiella holding- pas på finansiella holdingföretag

företag som uteslutande eller hu- som uteslutande eller huvudsakli-

vudsakligen förvaltar andelar i gen förvaltar andelar i dotterföre-

dotterföretag som är försäkringsföre-tag som är försäkringsföretag eller

tag eller utländska företag av utländska företag av motsvarande

motsvarande slag. Med finans- slag. Med finansiellt holdingföre-

iellt holdingföretag avses ett tag avses ett aktiebolag, ett

företag som är skyldigt att handelsbolag eller en ekonomisk

upprätta årsredovisning enligt förening vars verksamhet uteslu-

årsredovisningslagen (1995:1554) tande eller så gott som uteslu-

och vars verksamhet uteslutande tande består i att i vinstsyfte

eller så gott som uteslutande förvärva och förvalta andelar i dot-

består i att i vinstsyfte förvärva terföretag.

och förvalta andelar i dotterför-

etag.

 Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Finansinspektionen får medge

undantag från denna lag för sådana försäkringsföretag som får undantas från för-

säkringsrörelselagen enligt 1 kap. 10 § samma lag.

 För sådana företag som medgivits undantag från denna lag skall i stället

sådana föreskrifter som meddelats med stöd av 4 § andra stycket gälla.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas första gången i fråga

om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

3 Ärendet och dess beredning

Riksdagen beslutade i december 1995 om en ny redovisningslagstiftning (se SFS

1995:1554, 1995:1559 och 1995:1560). Den nya lagstiftningen grundar sig på

Redovisningskommitténs betänkande Års- och koncernredovisning enligt EG-direktiv

(SOU 1994:17) och regeringens proposition 1995/96:10 Års- och kon-

cernredovisning. Lagstiftningen avser redovisningen i aktiebolag och vissa

handelsbolag samt kreditinstitut, värdepappersbolag, försäkringsaktiebolag och

ömsesidiga försäkringsbolag. Flertalet av de förändringar som följer med den nya

lagstiftningen är betingade av EG:s fjärde eller sjunde bolagsrättsliga direktiv

eller av de redovisningsdirektiv som finns på bank- och försäkringsområdet. De

flesta bolag som omfattas av lagstiftningen skall tillämpa denna från och med

räkenskapsåret 1997. Kreditinstitut och övriga finansiella företag har dock

börjat tillämpa den nya lagstiftningen redan från och med räkenskapsåret 1996.

 Ett flertal företagskategorier faller utanför den nya lagstiftningen. Det

gäller bl.a. det stora flertalet handelsbolag samt alla enskilda näringsidkare,

ekonomiska föreningar och stiftelser. Anledningen till detta är att EG-

direktiven inte är tillämpliga på dessa företagskategorier. Den tid som stod

till förfogande för genomförandet av direktiven var begränsad. Det var därvid

inte möjligt att göra överväganden som tog sikte även på redovisningen i andra

företagsformer än de som behandlas i EG-direktiven.

 Inom Justitiedepartementet har under våren 1996 utarbetats två promemorior med

förslag som syftar till att göra det möjligt för ekonomiska föreningar och

handelsbolag att tillämpa de nya redovisningsreglerna. I det sammanhanget har

även övervägts frågor om redovisningen i de aktiebolag som kan antas komma att

avvecklas i samband med de ändrade bestämmelserna om lägsta tillåtna

aktiekapital. De båda promemoriorna, Den nya redovisningslagstiftningen och de

ekonomiska föreningarna och Redovisning i handelsbolag och i aktiebolag under

avveckling, har remissbehandlats. Promemoriornas lagförslag finns i bilagorna 1

och 2. Förteckningar över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning

över remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Ju 95/4021

och Ju 96/2078).

 Inom Finansdepartementet har utarbetats en promemoria (Promemoria med utkast

till lagrådsremiss om finansieringsverksamhet i ekonomisk förening samt vissa

ändringar i redovisningslagstiftningen på det finansiella området) där det först

och främst föreslås att tillståndspliktig finansieringsverksamhet skall få

bedrivas i ekonomisk förening. Förslaget innebär att lagen (1992:1610) om

kreditmarknadsbolag - som i dag föreskriver att sådan verksamhet endast får

bedrivas av aktiebolag - görs mer neutral i fråga om associationsform. I pro-

memorian föreslås vidare vissa ändringar i redovisningslagstiftningen. För det

första föreslås att de ekonomisk föreningar som kommer att bedriva finans-

ieringsverksamhet skall tillämpa redovisningsreglerna i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL) samt att vissa

följdändringar skall göras. För det andra föreslås en mindre utvidgning av till-

ämpningsområdet för nuvarande regler om finansiella holdingföretag i ÅRKL och

lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag (ÅRFL). Sådana

aktiebolag och handelsbolag som omfattas av den nya årsredovisningslagen skall

redan i dag i egenskap av finansiellt holdingföretag under vissa förutsättningar

upprätta en koncernredovisning med tillämpning av ÅRKL eller ÅRFL. Den före-

slagna ändringen innebär att reglerna kan komma att träffa även ekonomiska

föreningar och samtliga handelsbolag. För det tredje föreslås att under-

stödsföreningar ges en möjlighet att tillämpa ÅRFL från och med räkenskapsåret

1997.

 Även Finansdepartementets promemoria har remissbehandlats. Promemorians

lagförslag, såvitt nu är av intresse, finns i bilaga 4. En förteckning över

remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning över remissyttrandena

finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi 94/1942).

 I det följande behandlas de frågor som har tagits upp i de promemorior som har

upprättats inom Justitiedepartementet. Även en del av de frågor som har tagits

upp i Finansdepartementets promemoria kommer att behandlas. Förslaget om att

tillståndspliktig finansieringsverksamhet skall få bedrivas i ekonomisk förening

är emellertid för närvarande föremål för vidare beredning inom

Finansdepartementet. I detta sammanhang kommer de därtill anknutna förslagen

till ändringar i redovisningslagstiftningen m.m. att behandlas.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 29 augusti 1996 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 6.

 Lagrådet, vars yttrande finns i bilaga 7, har lämnat förslagen utan erinran.

 I förhållande till lagrådsremissen har gjorts vissa ändringar av redaktionell

natur.

4 De nuvarande redovisningsreglerna

Den nyligen beslutade årsredovisningslagen (se SFS 1995:1554) gäller för

samtliga aktiebolag. Den gäller också för vissa slag av handelsbolag:

 1. handelsbolag där samtliga obegränsat ansvariga delägare är aktiebolag,

 2. handelsbolag där samtliga obegränsat ansvariga delägare är aktiebolag eller

sådana handelsbolag som avses i punkten 1,

 3. handelsbolag som ingår i en koncern där moderbolaget är ett aktiebolag

eller ett sådant handelsbolag som avses i punkterna 1 eller 2, samt

 4. handelsbolag som en gång har fallit in under någon av punkterna 1 - 3 men

inte gör det längre.

 I fråga om redovisningen i dessa handelsbolag gäller därför från och med år

1997 de nya redovisningsregler som kommer att beskrivas något närmare i avsnitt

5.2 nedan. För redovisningen i övriga handelsbolag - i praktiken det stora

flertalet handelsbolag - gäller däremot även framdeles bestämmelserna i bok-

föringslagen (1976:125) och lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa

företag (i fortsättningen benämnd ( 1980 års årsredovisningslag ). Dessa be-

stämmelser omfattar - med några mindre avvikelser - även enskilda näringsidkare.

Likartade bestämmelser gäller enligt lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar

(i fortsättningen benämnd föreningslagen ) för ekonomiska föreningar.

 Särskilda redovisningsregler gäller enligt ÅRKL och ÅRFL för finansiella

företag.

Årsbokslut och årsredovisning

Alla handelsbolag och ekonomiska föreningar är bokföringsskyldiga enligt

bokföringslagen. Det innebär bl.a. att handelsbolag och ekonomiska föreningar

för varje räkenskapsår skall upprätta ett årsbokslut, bestående av en balansräk-

ning och en resultaträkning (se 1 och 11 §§ bokföringslagen). Årsbokslutet är

inte offentligt.

 Även enskilda näringsidkare är bokföringsskyldiga. En enskild näringsidkare är

dock inte skyldig att upprätta årsbokslut, om den årliga bruttoomsättningssumman

understiger ett gränsbelopp om tjugo basbelopp (f.n. cirka 720 000 kr).

 Alla ekonomiska föreningar är - i likhet med aktiebolag - skyldiga att varje

år upprätta även en årsredovisning, dvs. en offentlig redovisning (se 9 kap. 1 §

föreningslagen). För handelsbolag och enskilda näringsidkare finns inte någon

generell skyldighet att upprätta årsredovisning. En årsredovisning skall dock

upprättas även av dessa näringsidkare, om de är bokföringsskyldiga och någon av

följande tre förutsättningar föreligger:

 1. antalet anställda hos företaget har under räkenskapsåret i medeltal varit

minst tio,

 2. företaget är moderföretag i en koncern och antalet anställda hos koncernen

har under räkenskapsåret i medeltal varit minst tio, eller

 3. tillgångarnas nettovärde i rörelsen enligt balansräkningen för de två

senaste räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger

basbeloppet (se 2 kap. 1 § första stycket 1980 års årsredovisningslag).

 I de fall företaget är skyldigt att upprätta årsredovisning skall denna hållas

tillgänglig hos företaget för alla som är intresserade och skall i vissa fall

ges in till Patent- och registreringsverket (se 9 kap. 3 § föreningslagen samt 2

kap. 2 § fjärde stycket jämte 3 och 4 §§ 1980 års årsredovisningslag). Stommen i

årsredovisningen utgörs av den balansräkning och den resultaträkning som ingår i

årsbokslutet. I årsredovisningen för en ekonomisk förening skall alltid ingå en

förvaltningsberättelse. I större föreningar skall det även finnas en fi-

nansieringsanalys. I fråga om handelsbolag och enskilda näringsidkare gäller

kravet på förvaltningsberättelse enbart större företag och moderföretag i större

koncerner. Med större förening och större företag avses här förening respektive

företag där tillgångarnas nettovärde enligt balansräkningar för de två senaste

räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp om 1 000 basbelopp eller där antalet

anställda under samma tid i medeltal har överstigit 200. Med större koncerner

avses koncerner som överstiger endera av de angivna gränsvärdena.

 Såväl årsbokslutet som årsredovisningen omfattas av ett allmänt krav på

iakttagande av god redovisningssed .

Resultaträkningen och balansräkningen

Resultaträkningen skall i sammandrag redovisa samtliga intäkter och kostnader i

rörelsen under räkenskapsåret och ge upplysning om hur årets resultat har upp-

kommit (se 18 § bokföringslagen). Balansräkningen skall redovisa rörelsens

samtliga tillgångar och skulder och eget kapital på balansdagen (se 19 §).

Räkningarna får kompletteras med notupplysningar (se 20 §). Enskilda nä-

ringsidkare och obegränsat ansvariga delägare i handelsbolag skall till

årsbokslutet foga sammanställningar över sina privata tillgångar och skulder (se

21 §).

 Såväl resultaträkningen som balansräkningen skall ställas upp på särskilt sätt

och innehålla vissa särskilda, i lagen angivna poster.

 Utgångspunkten i bokföringslagens schema för resultaträkningen är rörelsens

intäkter (bruttoomsättningen). Intäkterna minskas med rörelsens kostnader och

avskrivningar. Det rörelseresultat som återstår efter avskrivningar justeras med

hänsyn till finansiella intäkter och kostnader, extraordinära intäkter och

kostnader samt bokslutsdispositioner. Slutligen dras företagets skatt av. Vad

som återstår utgör det redovisade årsresultatet.

 Bokföringslagens schema för balansräkningen innehåller fyra huvudgrupper;

Tillgångar, Skulder och Eget kapital, Ställda panter m.m. samt Ansvarsförbindel-

ser. Tillgångarna delas in i omsättningstillgångar och anläggningstillgångar.

Var och en av dessa grupper är i sin tur indelad i poster, t.ex. Aktier och

andra andelar. Skulderna delas upp på långfristiga och kortfristiga skulder.

Dessa delas i sin tur upp i ett flertal poster. Ställda panter m.m. och

Ansvarsförbindelser skall tas upp inom linjen , dvs. beloppen behöver inte

räknas samman med övriga belopp i balansräkningen.

 Både föreningslagen och 1980 års årsredovisningslag innehåller kompletterande

bestämmelser om hur balans- och resultaträkningarna skall utformas och

kompletteras.

Jämförelsetal

För ekonomiska föreningar gäller också att balansräkningen och resultaträkningen

för föregående räkenskapsår skall återges i årsredovisningen. Motsvarande regler

gäller också för handelsbolag och enskilda näringsidkare men då enbart ifråga om

större företag och moderföretag i större koncerner. Om det under året har skett

några ändringar i fråga om specificeringen av posterna, skall uppgifterna i den

tidigare årsredovisningen sammanställas så att de kan jämföras med posterna i

årets balans- och resultaträkningar (se 9 kap. 8 § första stycket 5

föreningslagen och 2 kap. 6 § första stycket 5 1980 års årsredovisningslag).

Värderingsregler

Anläggningstillgångars värde skall bestämmas med utgångspunkt i an-

skaffningsvärdet. Anskaffningsvärdet skall justeras genom systematiska

avskrivningar. Vid varaktiga värdenedgångar skall värdet sättas ned genom ned-

skrivningar. Särskilda regler gäller för värdering av fordringar (se 16 §

bokföringslagen). Om värdet på en anläggningstillgång väsentligt överstiger det

bokförda, får värdet justeras genom uppskrivningar. För att en uppskrivning

skall få göras fordras dock att uppskrivningsbeloppet används för erforderlig

nedskrivning av annan anläggningstillgång och att det finns särskilda skäl för

en sådan utjämning (se 15 § bokföringslagen).Omsättningstillgångar skall vär-

deras enligt den s.k. lägsta värdets princip, dvs. tillgången får inte tas upp

till ett högre värde än det lägsta av anskaffningsvärdet och det verkliga vär-

det. Lägsta värdets princip gäller emellertid inte undantagslöst. Om det finns

särskilda skäl och är förenligt med god redovisningssed, får nämligen en omsätt-

ningstillgång tas upp över anskaffningsvärdet (se 14 § bokföringslagen).

Förvaltningsberättelse och finansieringsanalys

I förvaltningsberättelsen skall det redovisande företaget lämna upplysning om

sådana förhållanden som är viktiga för bedömningen av företagets resultat och

ställning. Vidare skall händelser av väsentlig betydelse för företaget som har

inträffat under eller efter räkenskapsåret anges. Vissa upplysningar skall också

lämnas om antalet anställda, det sammanlagda beloppet av löner till anställda

m.m.

 I finansieringsanalysen skall det lämnas en redovisning av företagets fi-

nansiering och kapitalinvesteringar under året.

Koncerndefinitionen

Koncernredovisningsreglerna i föreningslagen och i 1980 års årsredovisningslag

har sin utgångspunkt i de koncerndefinitioner som finns i respektive lag. De

båda koncerndefinitionerna stämmer överens med den koncerndefinition som före

den 1 januari 1996 fanns i aktiebolagslagen (1975:1385).

 Koncerndefinitionen innebär att om en ekonomisk förening (eller ett

handelsbolag) äger så många aktier eller andelar i en svensk eller utländsk

juridisk person att den har mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller

andelar, föreningen (handelsbolaget) är moderförening (moderföretag) och den

juridiska personen dotterföretag. Har en ekonomisk förening (handelsbolag) i

annat fall på grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal ensam ett

bestämmande inflytande över en juridisk person och en betydande andel i

resultatet av dess verksamhet, är den ekonomiska föreningen (handelsbolaget)

också moderförening (moderföretag) och den juridiska personen dotterföretag.

 Ett koncernförhållande föreligger också när en enskild näringsidkare på

motsvarande sätt kan utöva ett inflytande över juridiska personer.

Koncernredovisning

En ekonomisk förening som är moderförening i en koncern är alltid skyldig att

upprätta en koncernredovisning (se 9 kap. 10 § föreningslagen). Om det förelig-

ger ett koncernförhållande enligt 1980 års årsredovisningslag - med exempelvis

ett handelsbolag som moderföretag - är skyldigheten att upprätta koncernredo-

visning begränsad till de fall där antalet anställda i koncernen uppgår till

minst tio (se 3 kap. 1 och 5 §§ 1980 års årsredovisningslag).

 En koncernredovisning skall alltid bestå av en koncernresultaträkning och en

koncernbalansräkning. Den skall alltid offentliggöras genom ingivande till

Patent- och registreringsverket.

 Koncernresultat- och koncernbalansräkningarna skall var för sig utgöra

sammandrag av moderföreningens och dotterföretagens resultat- och balansräk-

ningar (se 9 kap. 11 § föreningslagen och 3 kap. 7 § 1980 års

årsredovisningslagen). Hur detta sammandrag skall göras lämnar lagstiftningen

inte något fullständigt besked om. Det framgår alltså inte hur dotterföretagen

skall räknas in i koncernen (konsolidering) eller hur minoritetsandelar i

dotterföretag skall beaktas. Däremot innehåller båda lagarna regler om s.k. in-

ternvinsteliminering, dvs. avräkning av vinster som hänför sig till överlåtelser

inom koncernen. Av förarbetena framgår att eliminering skall ske även av olika

slag av interna mellanhavanden (se prop. 1979/80:143 s. 162). I övrigt gäller de

allmänna reglerna om resultat- och balansräkningarnas uppställning och innehåll

i allt väsentligt även koncernredovisningen.

 Koncernredovisningen behöver inte innehålla någon särskild förvalt-

ningsberättelse. Om moderföreningen (moderföretaget) är skyldigt att till sin

årsredovisning foga en förvaltningsberättelse, skall denna emellertid innehålla

vissa uppgifter om koncernen (se 9 kap. 11 § fjärde stycket föreningslagen och 3

kap. 7 § fjärde stycket 1980 års årsredovisningslag).

Delårsrapport

Större företag - liksom moderföretag i större koncerner - är skyldiga att under

varje räkenskapsår som omfattar en tid om mer än tio månader avge minst en

delårsrapport (se 9 kap. 12 § första stycket föreningslagen och 2 kap. 9 §

första stycket 1980 års årsredovisningslag).

 I delårsrapporten skall det lämnas en översiktlig redogörelse för verksamheten

och resultatutvecklingen, för investeringar och för förändringar i likviditet

och finansiering sedan föregående räkenskapsårs utgång. Det skall normalt också

lämnas beloppsuppgifter om omsättningen och om resultatet före boksluts-

dispositioner och skatt under rapportperioden.

 Delårsrapporter skall hållas tillgängliga för var och en som vill ta del av

dem. Minst en rapport, omfattande en period om minst hälften och högst två tred-

jedelar av räkenskapsåret skall inom två månader från rapportperiodens utgång

sändas in till Patent- och registreringsverket (se 9 kap. 12 § andra stycket

föreningslagen och 2 kap. 9 § andra stycket 1980 års årsredovisningslag).

Redovisning i understödsföreningar

Den nyligen beslutade redovisningslagstiftningen för försäkringsföretag (se SFS

1995:1560) gäller för försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som

omfattas av försäkringsrörelselagen (1982:713). Lagen gäller däremot inte för

försäkringsgivare som omfattas av lagen (1972:262) om understödsföreningar.

 För understödsföreningar finns bestämmelser om årsbokslut och årsredovisning i

29 och 30 §§ sistnämnda lag. Enligt 29 § första stycket första meningen lagen om

understödsföreningar skall bestämmelserna i 38 § första och fjärde -- sjätte

styckena lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas också på under-

stödsföreningar. Det betyder att styrelsen för varje räkenskapsår skall avge en

årsredovisning. Denna skall bestå av resultaträkning, balansräkning och

förvaltningsberättelse (se 38 § första stycket).

 Enligt 67 § 2 lagen om understödsföreningar skall understödsföreningar för

varje räkenskapsår till Finansinspektionen sända in dels förvaltningsberättelsen

jämte resultaträkning och balansräkning, dels revisionsberättelsen med

tillhörande handlingar, dels protokoll fört vid föreningsstämma över beslut i

fråga om dessa delar, dels en redogörelse för föreningen och dess verksamhet.

 Av 29 § första stycket tredje meningen samma lag följer att resultaträkning

och balansräkning i årsredovisning och i årsbokslut skall upprättas enligt

bestämmelserna i bokföringslagen, om inte annat följer av 30 § lagen om

understödsföreningar eller av föreskrifter som meddelats med stöd av den

paragrafen.

 Enligt 30 § skall räkenskapsårsavslutning ske för kalenderår (första stycket).

Om en förening har flera verksamhetsgrenar, skall intäkter och kostnader

redovisas särskilt för varje verksamhetsgren (andra stycket). Regeringen eller,

efter regeringens bemyndigande, Finansinspektionen får utfärda närmare

föreskrifter om understödsförenings löpande bokföring, årsbokslut och

årsredovisning (tredje stycket).

 Lagen om understödsföreningar innehåller inga bestämmelser om skyldigheter för

sådana företag att upprätta koncernredovisning.

 Dåvarande Försäkringsinspektionen har utfärdat föreskrifter, BFFS 1988:28, F

5, om understödsföreningars räkenskaper och årsredovisning. En närmare

redogörelse för föreskrifterna mot bakgrund av äldre rätt finns i Understödsut-

redningens betänkande, Försäkringsföreningar, SOU 1990:101, s. 228-230.

5 Pågående förändringar på redovisningsrättens område

5.1 Redovisningskommittén

Regeringen bemyndigade i augusti 1991 chefen för Justitiedepartementet att

tillkalla en kommitté med uppgift att göra en översyn av redovisningslagstift-

ningen (dir. 1991:71). Kommittén antog namnet Redovisningskommittén.

 Kommitténs huvuduppgift är att överväga vilka lagändringar och andra åtgärder

som är påkallade för att anpassa lagstiftningen till utvecklingen på redovis-

ningsområdet. Arbetet är inte begränsat till vissa företagsformer och gäller

därför även handelsbolags och enskilda näringsidkares redovisning.

 Våren 1994 avgav kommittén delbetänkandet Års- och koncernredovisning enligt

EG-direktiv (SOU 1994:17). Betänkandet har numera lett till lagstiftning (se

prop. 1995/96:10, bet. 1995/96:LU12, rskr. 1995/96:91 samt SFS 1995:1554,

1995:1559 och 1995:1560).

5.2 Anpassningen till EG-direktiven

5.2.1 Den nya lagstiftningen

Den nya lagstiftningen omfattar en ny årsredovisningslag för aktiebolag och

vissa handelsbolag, en särskild årsredovisningslag för kreditinstitut och

värdepappersbolag och en särskild årsredovisningslag för försäkringsföretag.

Lagarna reglerar frågor om årsredovisning, koncernredovisning och

delårsrapporter i de nämnda företagstyperna. Det stora flertalet handelsbolag

omfattas emellertid inte av lagarna. Lagarna berör inte heller ekonomiska

föreningars eller enskilda näringsidkares redovisning.

 För aktiebolag och övriga berörda företagsformer innebär den nya

lagstiftningen en fullständig yttre omgestaltning av regelverket om års- och

koncernredovisning. Lagarna innehåller också flera materiella nyheter, t.ex. ett

krav på att redovisningen skall ge en rättvisande bild av företagets ställning

och resultat, ändrade uppställningsformer för balansräkning och resultaträkning,

delvis ändrade värderingsregler, nya koncern- och intresseföretagsbegrepp samt

en lagreglering av metoderna för konsolidering av dotterföretag. Bolag som

tillämpar de nya reglerna om årsredovisning skall tillämpa i huvudsak samma reg-

ler i sitt årsbokslut (se 11 a och 11 b §§ bokföringslagen).

 De redovisningsregler som tidigare gällde för aktiebolag var i grundläggande

materiella avseenden väsentligen desamma som de redovisningsregler som

fortfarande gäller för ekonomiska föreningar, för flertalet handelsbolag och för

enskilda näringsidkare. Efter tillkomsten av den nya redovisningslagstiftningen

skiljer sig de båda regelverken åt. I det följande kommer de viktigaste

skillnaderna att belysas.

5.2.2 Kravet på rättvisande bild m.m.

Enligt den nya lagstiftningen skall årsredovisningen för ett aktiebolag bestå av

en balansräkning, en resultaträkning, noter, en förvaltningsberättelse och - i

vissa större företag - en finansieringsanalys (se 2 kap. 1 § års-

redovisningslagen [1995:1554], i fortsättningen den nya årsredovisningslagen ).

Balansräkningen, resultaträkningen och noterna skall tillsammans ge en rättvi-

sande bild av bolagets resultat och ställning (se 2 kap. 3 §). I detta ligger

ett krav på att redovisningen i det enskilda fallet skall ge en så riktig bild

som möjligt av bolagets förhållanden. För att tillgodose detta krav kan det i

vissa fall vara nödvändigt att lämna upplysningar utöver vad som följer av andra

bestämmelser i lagen.

 Bestämmelsen om rättvisande bild saknar motsvarighet i bokföringslagen,

föreningslagen och 1980 års årsredovisningslag.

 Den nya lagstiftningen ger också explicit uttryck för vissa vedertagna

redovisningsprinciper som tidigare inte har varit lagfästa (se 2 kap. 4 §).

 Lagstiftningen fordrar också att redovisningen sker med iakttagande av god

redovisningssed (se 2 kap. 2 §), dvs. redovisningen skall ske i enlighet med de

normer som har utbildats i god redovisningspraxis, främst de som kommer till

uttryck i rekommendationer av normgivande organ.

5.2.3 Nya uppställningsformer för balansräkningen och resultaträkningen

Enligt den nya årsredovisningslagen skall balansräkningen vara uppställd enligt

ett särskilt schema (se bilaga 2 till lagen).

 För resultaträkningen föreskrivs två alternativa uppställningsscheman (se

bilagorna 3 och 4 till lagen).

 Dessa uppställningsscheman skiljer sig såväl vad gäller antalet poster,

posternas benämningar som i fråga om ordningsföljden mellan posterna från vad

som gäller för flertalet handelsbolag och för enskilda näringsidkare (dvs.

bokföringslagens uppställningsscheman). Antalet poster är större. Posternas

beteckningar är som regel annorlunda. Eget kapital redovisas före skulder. För-

pliktelserna är uppdelade i skulder och avsättningar. Bland skulderna redovisas

skulder av långfristig karaktär före de skulder som är av mera kortfristig

karaktär. Särskilt bör anmärkas att tillgångar, skulder, intäkter och kostnader

enligt de nya reglerna ibland kan vara att klassificera på ett annat sätt än som

hittills har varit fallet.

5.2.4 Avsättningar

En nyhet i den nya årsredovisningslagen är att vissa belopp i balansräkningen

skall redovisas under rubriken Avsättningar. Detta gäller samtliga förpliktelser

som är säkra eller sannolika till sin existens men ovissa till belopp eller tid-

punkt för infriande (se 4 kap. 16 §). Det innebär att en del förpliktelser som

enligt bokföringslagen skall redovisas som skulder i stället skall redovisas

under Avsättningar.

5.2.5 Värdering

Den nya årsredovisningslagens bestämmelser om värdering av anläggningstillgångar

överensstämmer till stora delar med bokföringslagens regler. Anlägg-

ningstillgångar skall som huvudregel tas upp till anskaffningsvärdet.

Anskaffningsvärdet skall justeras genom systematiska avskrivningar. Bestående

värdeminskningar skall föranleda nedskrivning. Vid värdeökning får tillgångarnas

värde under vissa villkor skrivas upp.

 I några viktiga hänseenden skiljer sig dock de nya reglerna från bok-

föringslagens bestämmelser:

 I fråga om immateriella anläggningstillgångar skall avskrivning normalt ske

under en period av högst fem år (se 4 kap. 4 § andra stycket nya årsredovis-

ningslagen). Förutsättningarna för att underlåta avskrivning är därmed något

annorlunda än i bokföringslagen (jfr 17 § första och andra styckena

bokföringslagen).

 Särskilda regler om värdering av fordringar saknas (jfr 16 § bokföringslagen).

I stället gäller att finansiella anläggningstillgångar får skrivas ned även om

värdenedgången enbart är tillfällig (se 4 kap. 5 § andra stycket).

Nedskrivningar skall återföras om skälen för nedskrivning inte längre föreligger

(se 4 kap. 5 § tredje stycket).

 Den nya lagen saknar motsvarighet till bokföringslagens regel om att

uppskrivning får ske för omedelbar nedskrivning av andra tillgångar. I stället

får uppskrivning ske enbart om det uppskrivna beloppet används för ökning av

aktiekapitalet eller för avsättning till en uppskrivningsfond. Detta medför att

lagen inte ger något utrymme för ett handelsbolag att göra uppskrivningar.

Uppskrivningsfonden får användas för ökning av aktiekapitalet eller för täckande

av förlust (se 4 kap. 6 och 7 §§). Fonden måste minskas om den uppskrivna

tillgången blir föremål för av- eller nedskrivning eller om den försäljs eller

utrangeras (se 4 kap. 8 §).

 Den nya lagen föreskriver - i likhet med bokföringslagen - att

omsättningstillgångar skall värderas enligt det lägsta värdets princip (se 4

kap. 9 §). En skillnad är dock att, enligt den nya lagen, värdet inte får sättas

lägre än det lägsta av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet. En annan

skillnad är att den nya lagen inte innehåller någon generell regel om att värdet

får sättas högre, om det finns särskilda skäl och är förenligt med god redo-

visningssed (jfr 14 § fjärde stycket bokföringslagen).

 Den nya lagen innehåller också särskilda regler om värdering av pågående

arbeten, varulagervärdering, kollektiv värdering och omräkning av fordringar och

skulder i utländsk valuta (se 4 kap. 10 - 13 §§). Ingen av dessa frågor har

tidigare varit föremål för någon uttrycklig lagreglering.

5.2.6 Tilläggsupplysningar

Den nya lagen innehåller flera krav på att bolagen skall lämna till-

läggsupplysningar om sina förhållanden. Tilläggsupplysningarna skall vanligen

lämnas i noterna. En del av dessa bestämmelser överensstämmer med vad som har

gällt redan tidigare. Annat är nytt, såsom kraven på upplysningar om latenta, ej

kostnadsförda skatteförpliktelser (se 5 kap. 15 § nya årsredovisningslagen) samt

kraven på upplysningar om pensioner och avtal om avgångsvederlag till personer i

bolagets ledning (se 5 kap. 20 och 23 §§).

5.2.7 Förvaltningsberättelse

En del upplysningar som hittills har redovisats i förvaltningsberättelsen skall

enligt den nya lagen redovisas i noterna, t.ex. uppgifter om lönekostnader (se 5

kap. 18 § nya årsredovisningslagen). I den nya lagen finns i stället andra krav

på förvaltningsberättelsens innehåll, bl.a. att förvaltningsberättelsen skall

innehålla en rättvisande översikt över utvecklingen av bolagets verksamhet,

resultat och ställning. Dessutom uppställs ett antal specificerade upplysnings-

krav, t.ex. krav på upplysningar om framtida utveckling och om verksamhet inom

forskning och utveckling (se 6 kap. 1 §).

 Såväl kravet på rättvisande översikt som de specificerade upplysningskraven

saknar motsvarighet i hittills gällande lagstiftning.

5.2.8 Upprättande av koncernredovisning

Koncernbegreppet

Den nya lagen innehåller också en ny koncerndefinition. Motsvarande

koncerndefinition har samtidigt införts i aktiebolagslagen och i de särskilda

associationsrättsliga lagar som gäller på bank- och försäkringsområdena. Enligt

den nya definitionen föreligger en koncern när ett bolag innehar mer än hälften

av rösterna för samtliga andelar i en annan juridiska person. En koncern före-

ligger också om ett bolag äger andelar i en annan juridisk person och

 * på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av

rösterna för samtliga andelar,

 * har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess

styrelse eller

 * har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över denna på grund av

avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess

bolagsordning eller motsvarande (se 1 kap. 4 § årsredovisningslagen).

 Som ovan har nämnts (se avsnitt 4) gäller fortfarande en något annorlunda

koncerndefinition för flertalet handelsbolag och för enskilda näringsidkare.

Koncernredovisning

Om det föreligger ett koncernförhållande är, enligt den nya lagen, moderbolaget

skyldigt att upprätta en koncernredovisning (se 7 kap. 1 § nya årsredovis-

ningslagen). Under vissa förhållanden behöver dock inte moderföretag i underkon-

cerner upprätta någon koncernredovisning (se 7 kap. 2 §). Den sistnämnda be-

stämmelsen saknar motsvarighet i föreningslagen och 1980 års årsredovisningslag.

 En koncernredovisning skall normalt omfatta samtliga dotterföretag. I den nya

lagen preciseras i vilka situationer som man undantagsvis kan utelämna ett

dotterföretag från koncernredovisningen (se 7 kap. 4 §). Föreningslagen och 1980

års årsredovisningslag saknar motsvarande precisering.

 Även i övrigt innehåller lagen en betydande detaljreglering av kon-

cernredovisningens innehåll. Bland annat preciseras när transaktioner mellan

koncernföretag skall elimineras (se 7 kap. 12 §). I lagen finns också en

uttrycklig regel om hur minoritetsintressen i dotterföretag skall redovisas (se

7 kap. 8 §). Preciserade regler ges också om hur dotterföretag och andra företag

skall räknas in i koncernredovisningen (konsolidering; se 7 kap. 17 - 29 §§).

 Den nya lagstiftningen har sålunda i denna del en annan utformning än 1980 års

årsredovisningslag. De sakliga skillnaderna torde dock inte vara så stora. De

nya reglerna för aktiebolag ansluter nämligen nära till hittills rådande praxis.

Intresseföretag

Den nya lagen reglerar också begreppet intresseföretag : Om ett bolag äger

andelar i en juridisk person som inte är dotterföretag och utövar ett betydande

inflytande över den juridiska personens driftsmässiga och finansiella styrning

samt ägandet utgör ett led i en varaktig förbindelse mellan bolaget och den

juridiska personen, skall den juridiska personen anses som intresseföretag till

bolaget (se 1 kap. 5 §). Enligt en särskild regel skall dessa förutsättningar

anses vara för handen, om bolaget innehar en röstandel om minst 20 procent i den

juridiska personen och annat inte framgår av omständigheterna.

 Varken bokföringslagen, föreningslagen eller 1980 års årsredovisningslag

innehåller några regler om intresseföretag.

5.2.9 Offentliggörande

Redovisningshandlingarna skall jämte den åtföljande revisionsberättelsen ges in

till Patent- och registreringsverket (se 8 kap. 3 § nya årsredovisningslagen).

Om detta inte görs, kan bolaget tvingas betala förseningsavgifter, medan

bolagets ställföreträdare kan drabbas av vite eller personlig betalnings-

skyldighet (se 8 kap. 5 - 13 §§).

 En nyhet är att Patent- och registreringsverket, när redovisningen har givits

in, skall låta kungöra detta i en tidning som verket ger ut (se 8 kap. 4 §). En

annan nyhet är de särskilda bestämmelser som tillkommit rörande bolagets eget

offentliggörande av års- eller koncernredovisningen (se 8 kap. 14 -16 §§).

 Varken bokföringslagen, föreningslagen eller 1980 års årsredovisningslag

innehåller några regler om kungörande, förseningsavgifter eller personligt

betalningsansvar. De innehåller inte heller några regler om företagets eget

offentliggörande av redovisningen. Enligt 1980 års årsredovisningslag fordras

inte heller alltid att årsredovisningen offentliggörs genom ingivande till

Patent- och registreringsverket.

5.2.10 Delårsrapporter

Den nya årsredovisningslagens regler om delårsrapporter överensstämmer i

huvudsak med de bestämmelser om delårsrapporter som finns i 1980 års årsredovis-

ningslag.

5.2.11 Återstående lagstiftningsarbete

Redovisningskommitténs arbete fortgår. Kommittén har ännu inte uttalat sig i

fråga om redovisningen i sådana företagsformer som inte omfattas av EG-direkti-

ven, dvs. års- och koncernredovisning för enskilda näringsidkare, vanliga

handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser. Till kommitténs kvarstående

uppgifter hör också bl.a. frågor om löpande bokföring och årsbokslut, normbild-

ningen på redovisningsområdet samt redovisning av miljöanknuten information.

Kommitténs arbete skall vara slutfört till den 31 oktober 1996.

 Det skulle i och för sig vara värdefullt om de kvarstående frågorna kunde

beredas så snabbt att den kompletterande lagstiftning som kommitténs övervägan-

den leder till kan träda i kraft den 1 januari 1997. Detta är emellertid inte

möjligt. Man får räkna med att en kompletterande lagstiftning inte kan beslutas

förrän under år 1997 eller år 1998 och börja tillämpas tidigast för räkenskapså-

ret 1998 eller 1999.

 De lagstiftningsfrågor på redovisningsområdet som är mer brådskande måste där-

för hanteras i annan ordning. Förslagen i denna lagrådsremiss får ses som

provisoriska lösningar i avvaktan på Redovisningskommitténs förslag i

kvarstående frågor.

6 Överväganden-

6.1 Skall ekonomiska föreningar, handelsbolag, enskilda näringsidkare och

understödsföreningar tillämpa de nya redovisningsreglerna?

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Alla ekonomiska föreningar och handelsbolag|

| ges möjlighet att fr.o.m. det första räkenskapsår som inleds efter|

| utgången av år 1996 upprätta årsbokslut enligt den nya årsredovis-|

| ningslagens bestämmelser om balansräkning och resultaträkning. |

| Någon motsvarande möjlighet för enskilda näringsidkare införs för|

| närvarande inte. Inte heller understödsföreningar ges någon |

| möjlighet att upprätta sin redovisning enligt den nya |

| redovisningslagstiftningen. |

| Ekonomiska föreningar och handelsbolag som upprättar årsbokslut|

| enligt den nya årsredovisningslagens bestämmelser skall, om de är|

| skyldiga att upprätta årsredovisning, koncernredovisning eller |

| delårsrapport, upprätta också dessa handlingar enligt den lagens|

| bestämmelser. |

| Ekonomiska föreningar och handelsbolag som har gått över till |

| den nya årsredovisningslagens bestämmelser skall inte ha |

| möjlighet att senare gå tillbaka till äldre |

| redovisningsbestämmelser. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemoriornas förslag: Överensstämmer, såvitt gäller ekonomiska föreningar,

handelsbolag och enskilda näringsidkare, i huvudsak med regeringens förslag. I

promemoriorna har dock inte föreslagits något förbud mot att gå tillbaka till

äldre redovisningsbestämmelser.

 I Finansdepartementets promemoria har föreslagits att understödsföreningar

skall beredas möjlighet att upprätta årsbokslut och årsredovisning enligt ÅRFL.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt förslagen eller

lämnat dem utan erinran. Riksskatteverket har dock ansett att de nya reglerna

bör vara tvingande och att ekonomiska föreningar och handelsbolag i

fortsättningen skall ha möjlighet att tillämpa äldre redovisningsregler endast

efter dispens. Enligt Riksskatteverket bör de nya reglerna i vart fall vara

obligatoriska i fråga om företag som ingår i koncerner där något av de ingående

företagen tillämpar den nya lagstiftningen.

 Hovrätten över Skåne och Blekinge, Riksskatteverket och Redovisningskommittén,

har ifrågasatt om det inte bör finnas ett förbud för de företag som gått över

till de nya redovisningsreglerna att återvända till äldre redovisningsregler.

 NUTEK, Svenska Revisorsamfundet SRS och Sveriges Redovisningskonsulters

Förbund SRF har ansett att de nya redovisningsreglerna bör få tillämpas även av

enskilda näringsidkare.

 Vad gäller understödsföreningar har Svenska Livförsäkringsföreningars

Riksförbund ansett det vara av stort värde att dessa föreningar får tillämpa

ÅRFL. Pressens pensionskassa, Försäkringsbranschens pensionskassa, Sparinsti-

tutens pensionskassa, Konsumentkooperationens pensionskassa och Sveriges

Köpmannaförbunds pensionskassa har däremot uppgivit att möjligheten att tillämpa

ÅRFL har ett begränsat värde med hänsyn till behovet av en anpassning av lagen

om understödsföreningar. De har emellertid inte haft något att erinra mot en

föreslagen valfrihet. Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR har anfört att

införandet av en sådan möjlighet bör anstå bl.a. till dess frågan om krav på

koncernredovisning har avgjorts.

 Skälen för regeringens förslag: EG:s redovisningsdirektiv är tilllämpliga på

aktiebolag och vissa handelsbolag samt på kreditinstitut och försäkringsföretag.

De behöver inte tillämpas på andra slag av företag, t.ex. på ekonomiska

föreningar, på handelsbolag där någon av de obegränsat ansvariga delägarna är

fysisk person eller på näringsverksamheter som bedrivs under enskild firma. Den

svenske lagstiftaren har därför full frihet att utforma reglerna om redovis-

ningen i dessa företag på det sätt som från svensk utgångspunkt framstår som

mest lämpligt.

 Direktiven har utformats med framför allt aktiebolagens redovisningsbehov för

ögonen och har ibland kritiserats såsom ålderdomliga och otillräckliga. Detta

kan synas tala för att de direktivanpassade redovisningsregler som finns i den

nya lagen inte bör utsträckas till att gälla andra företagskategorier.

 Andra omständigheter talar emellertid för att alla redovisningsskyldiga

ekonomiska föreningar, handelsbolag och enskilda näringsidkare ändå bör följa de

nya reglerna om årsbokslutets och års- och koncernredovisningarnas utformning

och innehåll.

Ett allmänt intresse av gemensamma regler

Att det förekommer två olika regelsystem för redovisning - ett regelsystem för

bl.a. aktiebolag och ett regelsystem för andra företagsformer - innebär givetvis

svårigheter för dem som skall tillämpa reglerna. Det sammanlagda antalet

bestämmelser blir större och regelverket svårare att överblicka. Med två olika

regelsystem blir det också svårt att utveckla en gemensam redovisningspraxis. De

normgivande organ vars uppgift det är att bidra till utvecklandet av en god

redovisningspraxis kommer att få svårare att fullgöra sina uppgifter. Med två

olika regelverk blir det också nödvändigt att utarbeta och vidmakthålla två

olika s.k. BAS-kontoplaner.

 Två olika regelsystem minskar också möjligheterna att göra jämförelser mellan

företag av det ena respektive andra slaget. Med olika värderings- och

klassificeringsprinciper kommer de siffror som tas fram enligt det ena

respektive det andra regelsystemet inte att omedelbart kunna ligga till grund

för rättvisande jämförelser mellan företagen.

 Gemensamma redovisningsregler underlättar sålunda för lagstiftningens

användare och befrämjar jämförbarheten mellan aktiebolag och övriga

företagstyper. Även rent rättssystematiska skäl talar för att regleringen

utformas så enhetlig som möjligt.

Behovet av gemensamma redovisningsregler inom koncerner

Inom en koncern finns det ett särskilt behov av gemensamma redovisningsregler.

Om moderföretag och dotterföretag inte tillämpar samma redovisningsregler, leder

det till betydande svårigheter i samband med upprättandet av koncernredovis-

ningen. Dotterföretagets siffror måste räknas om i enlighet med de principer som

gäller för moderföretaget. Med nuvarande lagstiftning uppkommer detta problem

t.ex. om en ekonomisk förening eller ett handelsbolag i vilket en av

bolagsmännen är en fysisk person är moderföretag till ett aktiebolag. Problemet

kan undvikas om ett sådant moderföretag får möjlighet att tillämpa de redovis-

ningsregler som gäller för aktiebolag.

Redovisning i samband med byte av företagsform

En annan olägenhet med förekomsten av två olika regelverk för redovisning är att

en näringsidkare som flyttar sin verksamhet från en företagsform till en annan

kan tvingas att byta redovisningsprinciper. Denna olägenhet torde bli särskilt

påtaglig under år 1997, då många företag som hittills har drivits såsom

aktiebolag kan antas gå över till annan företagsform (se nedan avsnitt 6.7).

En obligatorisk tillämpning av årsredovisningslagen på alla företag från och med

räkenskapsåret 1997?

Av det som nu har sagts framgår att det finns mycket som talar för att reglerna

om redovisning i olika företag i vart fall på sikt bör samordnas så att i

huvudsak samma slag av regler gäller för samtliga slag av företag. Det kan

visserligen ifrågasättas om en fullständig samordning är möjlig eller ens önsk-

värd. De särdrag som utmärker en särskild företagsform kan göra det nödvändigt

att i något avseende ställa särskilda krav på redovisningen i den företags-

formen. Det kan också hävdas att kraven på redovisning i vissa företagsformer

bör sättas något lägre än vad som gäller för aktiebolag.

 Dessa frågor kräver ytterligare överväganden. Sådana överväganden bör göras i

den sittande Redovisningskommittén. Detta talar starkt mot att man - såsom

Riksskatteverket har varit inne på - inför en ny obligatorisk

redovisningslagstiftning för handelsbolag och enskilda näringsidkare redan från

och med räkenskapsåret 1997. Ett annat förhållande som talar i samma riktning är

att en ny tvingande redovisningslagstiftning redan från och med räkenskapsåret

1997 skulle medföra svåra omställningsproblem för en del ekonomiska föreningar,

handelsbolag och enskilda näringsidkare. Risken för sådana omställningsproblem

skulle visserligen minska om en tvingande redovisningslagstiftning förenades med

en möjlighet att i särskilda fall få dispens att övergångsvis tillämpa äldre

regler. Ett sådant dispensförfarande skulle emellertid innebära en administrativ

omgång för såväl företag som myndigheter. Dispensärendena skulle vidare inte

kunna avgöras förrän långt in på det räkenskapsår som redovisningen skulle avse.

 Regeringen anser mot denna bakgrund att det inte kan komma ifråga att göra den

nya årsredovisningslagens regler tvingande för alla handelsbolag redan från och

med räkenskapsåret 1997.

 En remissinstans har ansett att de nya redovisningsreglerna i vart fall bör

vara tvingande för företag som ingår i en koncern där något av koncernföretagen

tillämpar den nya årsredovisningslagen. Förslaget har framför allt den fördelen

att det skulle leda till en enhetlig redovisning inom en koncern. Regeringen är

emellertid nte beredd att utan ytterligare beredningsunderlag lägga det till

grund för lagstiftning. Det kan anmärkas att med den ordning som regeringen

föreslår - en möjlighet att tillämpa den nya årsredovisningslagen (se nedan) -

företag i samma koncern ändå torde sträva efter att tillämpa enhetliga

redovisningsregler.

Skäl för och emot en frivillig tillämpning från och med räkenskapsåret 1997

Att ge de nu behandlade företagsformerna en möjlighet att tillämpa den nya

redovisningslagstiftningen kan i förstone synas gå stick i stäv med det ovan

nämnda önskemålet om enhetlighet och överskådlighet. Om de nya reglerna inte

görs obligatoriska så att endast sådana företag som anser sig ha nytta av det

behöver tillämpa dem, leder det ju till en minskad enhetlighet på redovis-

ningsområdet och därmed till försämrade möjligheter att göra jämförelser mellan

företag av samma företagsform. En annan olägenhet är att lagstiftningens kom-

plexitet kommer att öka. Till detta kommer att det i Sverige finns ett starkt

samband mellan redovisning och beskattning. Detta kommer bl.a. till uttryck i de

s.k. standardiserade räkenskapsutdrag (SRU) som används vid taxeringen och som

återspeglar företagens redovisning. Om företag av samma företagsform ges möjlig-

het att redovisa enligt olika regelverk, leder det därför till merarbete för

skattemyndigheterna. Enligt Riksskatteverket kommer det exempelvis att vara

omöjligt att på förhand känna till vilket redovisningssätt och därmed vilken

deklarationsblankett som respektive handelsbolag kommer att välja, något som

kommer att försvåra kontrollarbetet.

 Mot detta måste vägas de fördelar som det skulle innebära för företagen, om de

ges möjlighet att så tidigt som möjligt gå över till den nya redovisningslag-

stiftningen.

 Det kan antas att alla näringsidkare på sikt kommer att omfattas av i vart

fall huvuddragen i den nya lagstiftningen. Mot den bakgrunden skulle det

uppenbarligen vara en fördel för nystartade företag, om de redan från början

hade möjlighet att tillämpa de nya reglerna om balans- och resultaträkningarnas

uppställning och innehåll. Även andra företag kan vara intresserade av att så

snart som möjligt gå över till det nya regelverket.

 För företag som har nära anknytning till företag som omfattas av den nya

årsredovisningslagen kan det ha ett särskilt värde att kunna gå över till det

nya regelverket redan från räkenskapsåret 1997. Detta gäller, som ovan har

nämnts, särskilt sådana företag som är moderföretag till aktiebolag. Såväl

lantbrukskooperationen som konsumentkooperationen är från associationsrättslig

synpunkt uppbyggda som koncerner. I dessa koncerner utgörs moderföretaget av en

ekonomisk förening, medan dotterföretagen är juridiska personer av skilda slag.

I lantbrukskooperationen ingår ett femtiotal ekonomiska föreningar. Nästan alla

är ägare eller delägare till aktiebolag. Den årliga omsättningen i föreningarna,

inklusive de till dessa knutna aktiebolagen, uppgår till över 80 miljarder

kronor. Inom konsumentkooperationen finns mer än 100 föreningar. Några av dessa

föreningar har aktiebolag som dotterbolag och sammantaget är antalet sådana

dotterbolag stort. Den sammanlagda omsättningen i dessa bolag är betydande.

 Hittills har aktiebolag och ekonomiska föreningar tillämpat i huvudsak samma

redovisningsregler. Särskilt betydelsefullt är att samma klassifikations- och

värderingsprinciper har tillämpats av både aktiebolag och ekonomiska föreningar.

Det har gjort det möjligt att, när det upprättas en koncernredovisning för en

koncern i vilken företag av båda slagen ingår, räkna in dotterföretagen i

koncernredovisningen på grundval av de siffror som finns i dotterföretagens

årsredovisningar.

 Från och med räkenskapsåret 1997 skall aktiebolagen börja tillämpa

redovisningsregler som i flera avseenden avviker från vad som hittills har

gällt. Bl.a. kommer det att gälla delvis nya principer för klassificering och

värdering av tillgångar. Om de ekonomiska föreningarna även fortsättningsvis

skall upprätta koncernredovisning enligt dagens, dvs. bokföringslagens och

föreningslagens, regler, får det till följd att moderföreningens

koncernredovisning inte kan grundas på dotterbolagens årsredovisningar. Dessa

kommer ju att vara upprättade enligt delvis nya och annorlunda principer.

Upprättandet av koncernredovisningen kommer därför att kräva omfattande och

tidskrävande omräkningar och justeringar av de siffror som förekommer i dot-

terbolagens (aktiebolagens) årsredovisningar. Något tillspetsat kan man uttrycka

det så att sådana aktiebolag tvingas att upprätta dels en officiell

årsredovisning enligt de nya reglerna och dels en ytterligare redovisning enligt

de gamla reglerna, avsedd att läggas till grund för koncernredovisningen.

Särskilt om redovisning i understödsföreningar

Understödsföreningar tillämpar i dag redovisningsregler och andra rörelseregler

som är i behov av en översyn. Regeringen har beslutat om utredningsdirektiv för

en sådan översyn. Även om det arbetet bedrivs med största skyndsamhet kommer det

att dröja några år innan en lagstiftning är genomförd.

 Om ekonomiska föreningar ges en möjlighet att tillämpa den nya

årsredovisningslagen, är det naturligt att understödsföreningar ges motsvarande

möjlighet att tillämpa den nya redovisningslagstiftningen för försäkring-

sföretag. En sådan tillämpning skulle nämligen i flera avseenden kunna leda till

en bättre ekonomisk information för externa intressenter än en ren tillämpning

av nuvarande regler.

 Sveriges Livförsäkringsföreningars Riksförbund - med ett drygt tiotal

medlemmar - har ansett att en sådan möjlighet vore värdefull. De övriga under-

stödsföreningar som har avhörts har emellertid ansett förslaget ha ett begränsat

värde i avvaktan på den kommande översynen av lagen om understödsföreningar. Som

FAR har påpekat finns det också vissa skillnader mellan ekonomiska föreningar

och understödsföreningar, framför allt med hänsyn till behovet av gemensamma

regler för koncernredovisning. Som regeringen tidigare varit inne talar dessutom

starka skäl för att inte införa regler om en obligatorisk tillämpning av den nya

redovisningslagstiftningen redan från och med räkenskapsåret 1997.

Slutsatser

Vid en sammanvägning av de argument som talar för resp. mot en frivillig

tillämpning av de nya redovisningsreglerna kan det finnas anledning att göra

skillnad mellan de olika företagsformerna.

 Vad först gäller de ekonomiska föreningarna anser regeringen att de nyss

beskrivna problemen avseende de stora kooperativa koncernerna utgör tillräckliga

skäl för att ge dem en möjlighet att redan från räkenskapsåret 1997 tillämpa de

nya redovisningsreglerna.

 När det gäller handelsbolagen kan det konstateras att vissa av dem redan

omfattas av den nya årsredovisningslagen. Lagen är sålunda redan anpassad för

handelsbolag. Något större behov av kompletterande överväganden torde inte

finnas. Remissbehandlingen av promemorian Redovisning i handelsbolag och

aktiebolag under avveckling har bekräftat promemorians antagande att en

möjlighet att tillämpa den nya lagstiftningen skulle vara av stort värde för

vissa handelsbolag. Det förhållandet att en del handelsbolag redan omfattas av

den nya årsredovisningslagen medför att de problem som Riksskatteverket pekat på

uppkommer redan i dag. De merkostnader som det skulle innebära för skattemyn-

digheterna om också övriga handelsbolag ges möjlighet att tillämpa de nya

reglerna torde bli förhållandevis begränsade. Även beträffande handelsbolagen

talar därför enligt regeringens mening övervägande skäl för att de bör ges

möjlighet att tillämpa de nya redovisningsreglerna.

 I fråga om de enskilda näringsidkarna framstår situationen som något

annorlunda. Antalet registrerade enskilda näringsidkare är mycket stort, cirka

695 000. Verksamheterna i de olika rörelserna är mycket olika till art och

omfattning. I många fall är verksamheterna mycket begränsade. Behovet av

särskilda hänsynstaganden vid utarbetandet av regelverket gör sig därför

särskilt gällande i fråga om denna kategori företag. Det medför att det finns

särskild anledning att avvakta Redovisningskommitténs ställningstaganden rörande

enskilda näringsidkare. Till detta kommer att regler som ger de enskilda nä-

ringsidkarna möjlighet att tillämpa de nya redovisningsreglerna skulle innebära

ökade kostnader för skattemyndigheterna.

 Mot denna bakgrund delar regeringen den bedömning som har gjorts i promemorian

att de enskilda näringsidkarna f.n. inte bör ges möjlighet att tillämpa de nya

redovisningsreglerna.

 Förslaget i Finansdepartementets promemoria att understödsföreningar skulle

ges möjlighet att tillämpa ÅRFL grundades till stor del på antagandet att en

sådan reform var angelägen för de berörda instituten. Remissutfallet har

emellertid varit blandat i det hänseendet. Vissa, i huvudsak mindre,

understödsföreningar har genom sin intresseorganisation varit positiva till

förslaget. De större föreningarna har emellertid varit negativa. FAR har påpekat

att den föreslagna reformen inte är lika angelägen för understödsföreningar som

för övriga ekonomiska föreningar. Under sådana förhållanden anser regeringen att

det inte har framkommit tillräckliga skäl för att nu genomföra promemorians

förslag i denna del.

Utformningen av regelverket

En särskild fråga är hur den möjlighet att tillämpa den nya årsredovisningslagen

som ekonomiska föreningar och handelsbolag bör ges skall komma till uttryck i

lagstiftningen. Övervägande skäl talar för att reglerna tas in i de äldre

lagarna, bokföringslagen, föreningslagen och 1980 års årsredovisningslag.

Reglerna bör utformas som en rätt för de aktuella företagen att upprätta

årsbokslut enligt den nya årsredovisningslagens bestämmelser. De företag som

utnyttjar denna möjlighet bör sedan vara skyldiga att, om de är skyldiga att

upprätta årsredovisning, koncernredovisning eller delårsrapport, tillämpa den

nya årsredovisningslagens bestämmelser även där.

 Det är enligt regeringens mening inte lämpligt att en förening eller ett

handelsbolag ges möjlighet att gå fram och tillbaka mellan två olika redovis-

ningssystem. Det försämrar möjligheterna att analysera företagets utveckling

från det ena året till det andra. I och för sig torde - såsom anmärkts i

promemorian Redovisning i handelsbolag och i aktiebolag under avveckling (s. 34)

- redan kravet på iakttagande av god redovisningssed innebära att ett företag

inte får byta redovisningsprinciper utan att det finns fullgoda skäl för det.

Redan detta torde begränsa de praktiska möjligheterna till missbruk i detta

avseende. Men enligt regeringens mening finns det också anledning att i lagen ta

in en regel som förhindrar företag att vandra mellan regelverken. Lagstiftningen

bör därför utformas så att ett företag som en gång har gått över till den nya

årsredovisningslagens regler inte får byta tillbaka till äldre regler.

6.2 Skyldigheten att upprätta årsredovisning, koncernredovisning och

delårsrapport

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Bestämmelserna om i vilka fall en ekonomisk|

| förening skall upprätta årsbokslut, årsredovisning, koncern- |

| redovisning eller delårsrapport behålls oförändrade (se dock |

| avsnitt 6.3). |

| Även de motsvarande bestämmelserna avseende handelsbolag |

| behålls i huvudsak oförändrade. Ett handelsbolags skyldighet att|

| upprätta årsredovisning eller koncernredovisning på grund av att|

| antalet anställda i företaget eller koncernen uppgår till viss |

| storlek skall dock inträda först om antalet anställda överstiger|

| tio. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemoriornas förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt förslagen i denna

del eller lämnat dem utan erinran. Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala

universitet har dock ifrågasatt om inte de företag som väljer att tillämpa den

nya årsredovisningslagen borde vara skyldiga att tillämpa denna fullt ut.

Sveriges Bokförings- och Revisionsbyråers Förbund har avstyrkt att det

gränsvärde där det inträder en skyldighet för handelsbolag att upprätta års-

redovisning respektive koncernredovisning ändras.

 Skälen för regeringens förslag: Redovisningskommitténs överväganden rörande en

ekonomisk förenings eller ett handelsbolags skyldighet att upprätta årsbokslut,

årsredovisning, koncernredovisning och delårsrapporter bör inte föregripas annat

än om det finns starka skäl att redan i dag ändra reglerna.

 Vad först gäller frågan om upprättande av årsbokslut kan det noteras att alla

ekonomiska föreningar och handelsbolag redan i dag är skyldiga att upprätta

årsbokslut. Det finns inte anledning att i detta sammanhang ändra dessa regler.

 När det gäller skyldigheten att upprätta årsredovisning kan det konstateras

att samtliga företag som omfattas av den nya årsredovisningslagen - framför allt

aktiebolag samt sådana handelsbolag som direkt eller indirekt ägs av aktiebolag

- är skyldiga att upprätta en sådan redovisning. Det förhållandet att det i

dessa fall inte finns något personligt ansvar för företagets förpliktelser gör

det befogat att ställa särskilt höga krav på öppenhet rörande företagets

ekonomiska förhållanden. Motsvarande krav på öppenhet bör ställas i fråga om

ekonomiska föreningar som ju också kännetecknas av att det inte finns något

personligt ansvar för företagets förpliktelser. De nuvarande bestämmelserna om

när ekonomiska föreningar är skyldiga att upprätta årsredovisning,

koncernredovisning och delårsrapport överensstämmer nära med den nya

årsredovisningslagen. Dessa bestämmelser behöver i detta sammanhang inte ändras.

 Det är mindre självklart att ställa samma krav på öppen redovisning på

handelsbolag. Det gäller särskilt om ett sådant bolag - såsom ofta är fallet -

är av mindre omfattning. I ett handelsbolag har ju delägarna ett personligt

betalningsansvar. Det torde vara anledningen till att företag som omfattas av

1980 års årsredovisningslag är skyldiga att upprätta en årsredovisning endast i

följande fall:

- företaget har minst tio anställda,

- företaget är moderföretag i en koncern med minst tio anställda eller

- nettovärdet av företagets tillgångar enligt balansräkningarna för de två

senaste räkenskapsåren uppgår till minst 1 000 basbelopp enligt lagen (1962:381)

om allmän försäkring.

 Detta ger anledning att ställa frågan om ett handelsbolag som väljer att

tillämpa den nya årsredovisningslagens regler när det upprättar sitt årsbokslut

alltid bör vara skyldigt att att upprätta en årsredovisning En sådan skyldighet

kan synas som en naturlig konsekvens av att företaget väljer det nya regelver-

ket, där upprättande av årsredovisning är ett obligatorium. En anpassning till

de nya reglerna om redovisningens utformning och innehåll gör det emellertid

inte nödvändigt att ändra reglerna om när handelsbolag är skyldiga att upprätta

olika slag av redovisningshandlingar. I avvaktan på att Redovisningskommittén

har övervägt frågan om mindre företags skyldighet att upprätta redovisnings-

handlingar bör det inte införas några regler som innebär en utvidgad skyldighet

att avge sådana handlingar. Det leder visserligen - såsom Juridiska

fakultetsnämnden vid Uppsala universitet har varit inne på - till att

regelverket under en övergångsfas kommer att få en minskad enhetlighet. Enligt

regeringens mening måste detta emellertid accepteras.

 I ett avseende finns det emellertid anledning att redan nu göra en mindre

ändring.

 Två av de gränsvärden som avgör om handelsbolaget är skyldigt att upprätta

årsredovisning anknyter till antalet anställda i bolaget respektive koncernen.

Om antalet uppgår till minst tio, föreligger skyldighet att upprätta

årsredovisning. I den nya årsredovisningslagen finns ett liknande gränsvärde.

Vissa särskilda krav på tilläggsupplysningar gäller inte i fråga om bolag i

vilka antalet anställda under de senaste två räkenskapsåren i medeltal har

uppgått till högst tio och tillgångarnas nettovärde enligt fastställd

balansräkning för det senaste räkenskapsåret uppgår till minst 24 miljoner

kronor (se bl.a. 3 kap. 6 § andra stycket årsredovisningslagen).

 Systematiska skäl talar för att samma gränsvärde bör gälla i fråga om skyldig-

heten att upprätta årsredovisning enligt 1980 års årsredovisningslag som i fråga

om möjligheten att utelämna de i den nya årsredovisningslagen särskilt angivna

tilläggsupplysningarna. I promemorian Redovisning i handelsbolag och i

aktiebolag under avveckling har föreslagits att gränsvärdet i 1980 års

årsredovisningslag skall jämkas så att det överensstämmer med det gränsvärde som

förekommer i den nya årsredovisningslagen.

 Sveriges Bokförings- och Redovisningsbyråers Förbund har menat att detta

skulle kunna försvåra statistiska jämförelser. Förbundet har härvid hänvisat

till EG:s förordning nr 2186/93 av den 22 juli 1993 om samordning inom

gemenskapen vid utarbetandet av företagsregister för statistiska ändamål.

Förordningen anger att man vid sådan registrering skall hänföra företagen till

någon av ett antal olika storleksklasser. Dessa storleksklasser är bl.a. 5-9 och

10-19 anställda. Från Statistiska Centralbyrån har emellertid inhämtats att

promemorians förslag inte skulle försvåra det statistiska arbetet.

 Regeringen anser därför att promemorians förslag bör genomföras.

 Härutöver föreslår regeringen några förändringar i fråga om redovis-

ningsskyldigheten för vissa företag som föreslås utgöra finansiella holdingföre-

tag. Dessa frågor kommer att behandlas i följande avsnitt.

6.3 Skyldigheten att upprätta koncernredovisning enligt redovisningsregler för

finansiella företag

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Bestämmelserna om koncernredovisning för |

| finansiella holdingföretag enligt lagen (1995:1559) om års- |

| redovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL) eller |

| lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag (ÅRFL) |

| skall avse även ekonomiska föreningar och alla handelsbolag. |

| När sådana företag upprättar årsbokslut, årsredovisning och delårs-|

| rapporter, skall de alltid tillämpa den nya årsredovisnings- |

| lagens bestämmelser. |

--------------------------------------------------------------------

Promemorians förslag: Förslagen i Finansdepartementets promemoria överensstämmer

i huvudsak med regeringens förslag. Förslagen om att sådana företag skall

upprätta årsbokslut, årsredovisning och delårsrapporter enligt det nya

regelverket saknar dock, såvitt avser handelsbolag, motsvarighet i promemorian.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslagen eller lämnat dem

utan erinran.

 Skälen för regeringens förslag: Ett allmänt företag som omfattas av den nya

årsredovisningslagen och som uteslutande eller så gott som uteslutande i

vinstsyfte förvärvar och förvaltar aktier och andelar i dotterföretag som är

kreditinstitut, värdepappersbolag eller försäkringsföretag betecknas i den nya

redovisningslagstiftningen som ett finansiellt holdingföretag. Ett finansiellt

holdingföretag skall under vissa förutsättningar upprätta koncernredovisning

enligt ÅRKL eller ÅRFL i stället för enligt reglerna i nya årsredovisningslagen

(se 1 kap. 2 § andra stycket nya årsredovisningslagen, 1 kap. 1 § andra stycket

ÅRKL och 1 kap. 1 § andra stycket ÅRFL). I de fall av dominerande dotterföretag-

sinnehav i respektive slag av finansiella företag som bestämmelserna avser

framstår nämligen en tillämpning av ÅRKL:s respektive ÅRFL:s bestämmelser om

koncernredovisningen som ägnad att ge en riktigare bild av koncernens verksamhet

än en tillämpning av allmänna redovisningsregler (se prop. 1995/96:10 del 3 s.

121 och del 4 s. 151).

 I dag finns det troligen inte några ekonomiska föreningar eller handelsbolag

som innehar aktier eller andelar i finansiella företag under förhållanden som

gör att koncernredovisningsreglerna för finansiella holdingföretag aktualiseras.

En sådan utveckling är dock tänkbar på sikt.

 Det kan vidare ifrågasättas om en ekonomisk förening överhuvudtaget skulle,

med hänsyn till kravet på kooperativt syfte, kunna registreras med ett angivet

ändamål av sådant slag som förutsätts för tillämpningen av bestämmelserna om

finansiella holdingföretag. Genom att det är tillräckligt att verksamheten så

gott som uteslutande är av angivet slag blir bestämmelserna dock tillämpliga

även om viss annan mindre verksamhet, t.ex. av kooperativt slag, skulle före-

komma. Det är inte heller uteslutet att verksamheten i en ekonomisk förening

utvecklas i sådan riktning sedan registrering väl har skett.

 En utvidgning av reglernas tillämpningsområde är naturlig också mot bakgrund

av förslaget att ekonomiska föreningar och handelsbolag får möjlighet att

tillämpa den nya årsredovisningslagen fr.o.m. det räkenskapsår som påbörjas

under 1997.

 Bestämmelserna om finansiella holdingföretag i ÅRKL och ÅRFL bör därför enligt

regeringens mening ändras redan i detta sammanhang. Bestämmelserna bör omfatta

inte bara de fall när andelarna innehas av aktiebolag och sådana handelsbolag

som i dag omfattas av den nya årsredovisningslagen, utan även när andelarna

innehas av andra handelsbolag eller av ekonomiska föreningar. Enligt regeringens

mening är det också lämpligt att samtliga företag som härigenom kommer att

omfattas av skyldigheten att upprätta koncernredovisning enligt ARKL och ÅRFL

också blir skyldiga att tillämpa den nya årsredovisningslagens bestämmelser vid

upprättandet av årsbokslut, årsredovisning och delårsrapporter. Vidare bör dessa

företag vara skyldiga att upprätta årsredovisning och delårsrapporter även om

undantagsvis förutsättningarna för detta inte föreligger enligt bestämmelserna i

föreningslagen eller 1980 års årsredovisningslag.

 Till följd av att ekonomiska föreningar och handelsbolag kan komma att i vissa

fall upprätta koncernredovisning enligt ÅRKL eller ÅRFL måste vissa ändringar

göras i föreningslagen och 1980 års årsredovisningslag (se författningskommen-

tarerna till 8 kap. 13 § och 13 kap. 1 § föreningslagen samt 4 kap. 10 och 14 §§

1980 års årsredovisningslag).

6.4 Vissa särbestämmelser för ekonomiska föreningar

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: En förening som upprättar årsbokslut och års-|

| redovisning enligt den nya årsredovisningslagen skall |

| särredovisa eget kapital på samma sätt som i dag. Fordran på |

| insatser skall liksom hittills inte tas upp som tillgång. |

| Vidare skall föreningen i förvaltningsberättelsen lämna samma |

| uppgifter som andra ekonomiska föreningar om bl.a. väsentliga |

| förändringar i medlemsantal och den rätt till utdelning som |

| gjorda förlagsinsatser medför. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har lämnat förslagen utan erinran.

 Skälen för regeringens förslag: Flertalet av de nuvarande bestämmelserna om

redovisning i ekonomiska föreningar är av allmänt slag. Liknande bestämmelser

har tidigare gällt för aktiebolag. I den utsträckning de nuvarande be-

stämmelserna om redovisning i ekonomiska föreningar är av detta slag kan de utan

svårighet ersättas av motsvarande bestämmelser i den nya årsredovisningslagen. I

de flesta frågor finns det därför inte något behov av att komplettera

årsredovisningslagens regler med särbestämmelser för ekonomiska föreningar.

Detta gäller det stora flertalet bestämmelser om balansräkningens och

resultaträkningens innehåll, angivande av jämförelsetal, värdering av tillgångar

och skulder, tilläggsupplysningar samt förvaltningsberättelsens och

finansieringsanalysens innehåll.

 Några av föreningslagens bestämmelser är dock särskilt avpassade för

ekonomiska föreningar och betingade av associationsformens särdrag. Bland

särdragen hos en ekonomisk förening kan i detta sammanhang nämnas att föreningen

är en sammanslutning av medlemmar, att var och en av medlemmarna bidrar med en

ekonomisk insats (medlemsinsats) och att kapital kan tillskjutas även genom

särskilda insatser (förlagsinsatser) som ger rätt till utdelning.

 Bestämmelser som är betingade av den särskilda associationsformen finns bl.a.

i 9 kap. 7 § andra stycket föreningslagen. Det sägs där att föreningens eget

kapital skall delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital, att det

under bundet eget kapital skall tas upp inbetalda insatser, reservfond och

uppskrivningsfond samt att medlemsinsatser och förlagsinsatser skall redovisas

för sig. Det är naturligt att dessa bestämmelser tillämpas även av föreningar

som väljer att upprätta årsredovisning enligt den nya årsredovisningslagen.

Detta får givetvis viss betydelse för uppställningen av föreningens

balansräkning. Den frågan kommer att beröras närmare i författningskommentaren.

 Andra särskilda bestämmelser finns i 9 kap. 7 § tredje stycket föreningslagen.

Där föreskrivs att fordran på insats inte får tas upp som tillgång. Där sägs

också att redovisningen av fullgjorda insatser får göras så att man i

balansräkningen anger hela insatskapitalet och hur mycket därav som inte har

fullgjorts, varefter skillnaden - de inbetalda insatserna - utförs som en

särskild post under eget kapital. Även dessa bestämmelser bör också framdeles

gälla för samtliga ekonomiska föreningar. Detsamma gäller bestämmelsen i 9 kap.

6 § andra stycket andra meningen att överskottsutdelning som avses i 10 kap. 1 §

andra stycket 1 (dvs. s.k. gottgörelse) skall tas upp som en särskild

kostnadspost.

 Enligt föreningslagen skall förvaltningsberättelsen innehålla bl.a. uppgift om

väsentliga förändringar i medlemsantalet, om summorna av insatsbelopp som skall

återbetalas under nästa räkenskapsår, om den rätt till utdelning som gjorda

förlagsinsatser medför och om summan av de förlagsinsatser som har sagts upp och

skall inlösas under de nästföljande två räkenskapsåren (se 9 kap. 9 § andra

stycket 3 - 6). Uppgifter av detta slag kan vara av sådan vikt för föreningens

intressenter att utomstående bör kunna få tillgång till dem utan att vända sig

till föreningens ledning eller ta del av den förteckning som anges i 5 kap. 6 §.

Också föreningar som i övrigt väljer att upprätta årsredovisning enligt den nya

årsredovisningslagens bestämmelser bör därför enligt regeringens mening lämna en

redovisning av detta slag.

 Regeringen anser inte att det finns anledning att i detta sammanhang ändra de

bestämmelser som gäller om offentliggörande av ekonomiska föreningars

redovisningshandlingar. Bestämmelserna i 9 kap. föreningslagen om sådant

offentliggörande bör alltså även i fortsättningen gälla samtliga ekonomiska

föreningar.

6.5 Vissa särbestämmelser för handelsbolag

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Ett handelsbolag som väljer att tillämpa den|

| nya årsredovisningslagens regler i sin redovisning skall, vad |

| gäller redovisningshandlingarnas utformning och innehåll, |

| tillämpa i allt väsentligt samma regler som ett aktiebolag. Ett |

| handelsbolag som inte är skyldigt att upprätta årsredovisning |

| skall dock inte behöva lämna andra notupplysningar i sitt |

| årsbokslut än vad som hittills har varit nödvändigt. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Förslaget har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av det

stora flertalet remissinstanser.

 Skälen för regeringens förslag: När det gäller handelsbolags tillämpning av

den nya årsredovisningslagen finns det först anledning att diskutera om man bör

göra avkall på något eller några av de krav som ställs på aktiebolagens

redovisning. Om handelsbolag väljer att tillämpa den nya lagens bestämmelser,

tvingas de nämligen i en del fall att lämna mera information än som är nödvän-

digt i dag. Det beror bl.a. på den nya lagens skärpta krav på tilläggsupplys-

ningar och på lagens krav på att det alltid skall ingå en förvaltningsberättelse

i års- och koncernredovisningarna.

 Som tidigare har nämnts är detta frågor som bör övervägas ytterligare inom

ramen för Redovisningskommittén. Den nu aktuella lagstiftningen bör inte

föregripa Redovisningskommitténs överväganden. Mot den bakgrunden är det

lämpligt att kraven på nya tilläggsupplysningar begränsas. Regeringen anser

därför att mindre företag som inte är skyldiga att upprätta årsredovisning inte

bör omfattas av bestämmelserna om tilläggsupplysningar i 5 kap.

årsredovisningslagen. De bör i stället vara skyldiga att till sitt årsbokslut

foga samma notupplysningar som måste lämnas i dag (se 20 § bokföringslagen).

 Handelsbolag som är årsredovisningsskyldiga, dvs. något större handelsbolag,

är däremot redan i dag tvungna att lämna mera omfattande upplysningar (se 2 kap.

1980 års årsredovisningslag). De bör därför ta in sådana tilläggsupplysningar

som anges i 5 kap. nya årsredovisningslagen såväl i årsbokslutet som i

årsredovisningen.

 En annan fråga är om det med hänsyn till handelsbolagets särart är påkallat

att i något eller några avseenden ha redovisningsbestämmelser som avviker från

de bestämmelser som finns i den nya årsredovisningslagen. Det kan emellertid

konstateras att den nya årsredovisningslagen redan innehåller bestämmelser om

redovisning i sådana bolag. Årsredovisningslagen kan därför utan svårighet

tillämpas även på sådana handelsbolag som inte omfattas av lagen. Enligt

regeringens mening torde det i huvudsak inte finnas något behov av

kompletterande bestämmelser.-

 Inte heller när det gäller handelsbolag har regeringen funnit anledning att

nu föreslå några förändringar i fråga om bestämmelserna om offentliggörande av

redovisningshandlingar.

6.6 Koncernbegreppet

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Koncernbegreppen i föreningslagen och 1980 |

| års årsredovisningslag anpassas till det nya koncernbegrepp som |

| har införts i den nya årsredovisningslagen och aktiebolagslagen.|

--------------------------------------------------------------------

 Promemoriornas förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslagen eller lämnat dem

utan erinran.

 Skälen för regeringens förslag: De koncerndefinitioner som finns i förenings-

lagen och 1980 års årsredovisningslag tar sikte på koncerner där moderföretaget

är en ekonomisk förening respektive ett sådant företag som omfattas av 1980 års

årsredovisningslag (t.ex. ett handelsbolag). Definitionerna - som har beskrivits

i avsnitt 4 - har samma struktur som den koncerndefinition som tidigare var

gemensam för hela den associationsrättsliga lagstiftningen.

 Anpassningen till EG:s sjunde bolagsrättsliga direktiv (83/349/EEG) har gjort

det nödvändigt att införa en något förändrad koncerndefinition för koncerner där

moderföretaget är ett aktiebolag. EG-direktiven innebär ingen skyldighet för den

svenske lagstiftaren att göra någon motsvarande förändring av

koncerndefinitionen i föreningslagen. Starka skäl talar emellertid för en

enhetlig koncerndefinition. Det är givetvis inte lämpligt att en

företagsrelation enligt t.ex. den föreningsrättsliga lagstiftningen kan bedömas

som en koncernrelation trots att den enligt den aktiebolagsrättsliga lagstift-

ningen är att bedöma på annat sätt. En jämkning av föreningslagens och 1980 års

årsredovisningslags koncerndefinitioner så att de överensstämmer med

aktiebolagslagens koncerndefinition synes inte heller innebära några

olägenheter.

 De nuvarande koncernbegreppen i föreningslagen och 1980 års årsredovisningslag

bör därför ersättas av ett koncernbegrepp som är utformat på samma sätt som det

nya koncernbegreppet i aktiebolagslagen och den nya årsredovisningslagen.

6.7 Redovisning i aktiebolag under avveckling

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Den nya årsredovisningslagen skall inte |

| tillämpas i fråga om aktiebolag som avförs från |

| aktiebolagsregistret före utgången av år 1997 eller som |

| avregistreras på den grund att deras aktiekapital vid utgången |

| av år 1997 understiger 100 000 kr. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Så gott som samtliga remissinstanser har tillstyrkt försla-

get eller har lämnat det utan erinran. NUTEK har dock ansett att bestämmelsen i

stället bör utformas så att aktiebolag som avregistreras under år 1997 får välja

om de vill tillämpa den nya årsredovisningslagens bestämmelser eller äldre

redovisningsregler.

 Riksskatteverket har ifrågasatt om inte en regel som motsvarar den som

föreslagits i promemorian borde införas även i fråga om aktiebolag som har

inlett ett likvidationsförfarande under år 1997.

 Skälen för regeringens förslag: Tidigare var lägsta tillåtna aktiekapitalet

50 000 kr. Från och med den 1 januari 1995 måste aktiekapitalet i ett privat

aktiebolag uppgå till lägst 100 000 kr och i ett publikt aktiebolag till lägst

500 000 kr. Aktiebolag som har bildats före den 1 januari 1995 har dock getts

möjlighet att fortsätta att verka under en treårig övergångsperiod även om

bolagets aktiekapital understiger 100 000 kr. Men om ett sådant bolag inte före

utgången av år 1997 har anmält en ökning av aktiekapitalet till lägst 100 000

kr, skall det - om det inte har försatts i konkurs eller har trätt i likvidation

- anses upplöst och avföras från aktiebolagsregistret. Därefter svarar

aktieägarna, styrelseledamöterna och verkställande direktören solidariskt för

bolagets förpliktelser. Bolagets tillgångar övergår på aktieägarna. Aktieägarna

inträder i bolagets ställe som part i de avtal som bolaget har slutit med tredje

man (se punkterna 5 och 6 i övergångsbestämmelserna till lagen, 1994:802, om

ändring i aktiebolagslagen, 1975:1385).

 Vid årsskiftet 1994/95 fanns det cirka 223 000 aktiebolag som hade ett

aktiekapital om 50 000 kr. Det kan antas att aktieägarna i en del av dessa bolag

inte har förmåga eller vilja att öka bolagets aktiekapital så att det når upp

till 100 000 kr och att den verksamhet som bedrivs i bolagen därför kommer att

föras över till annan företagsform. Till bilden hör att enskilda näringsidkare

och handelsbolag och delägare i handelsbolag från och med 1995 års taxering har

fått skatteregler som väsentligen är likvärdiga med reglerna för enman-

saktiebolag (prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15 och SFS 1993:1536 m.m.). I den

nyligen antagna lagen (1996:761) om ändrade inkomstskatteregler m.m. med

anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek har dessutom genom-

förts sådana förändringar i skattereglerna att ett aktiebolag och dess ägare i

princip skall undgå omedelbara beskattningskonsekvenser när verksamheten förs

över till annan företagsform.

 Övergången från aktiebolagsform till annan företagsform kommer sannolikt i

många fall att ske under år 1997. För räkenskapsåret 1996 skall i så fall dessa

företag tillämpa reglerna om årsbokslut i 13 - 20 §§ bokföringslagen och

reglerna om årsredovisning i 11 kap. aktiebolagslagen. Den del av år 1997 då

verksamheten bedrivs som aktiebolag utgör aktiebolagets sista räkenskapsår. I

den årsredovisning som skall upprättas för det räkenskapsåret skall - såsom

övergångsbestämmelserna till den nya årsredovisningslagen i dag är utformade -

verksamheten redovisas enligt den nya lagen och enligt de särskilda bestämmel-

serna om årsbokslut i 11 a § bokföringslagen. För den senare delen av år 1997

skall emellertid årsbokslutet och årsredovisningen för den nya verksamheten

upprättas enligt de bestämmelser som gäller för den företagsform till vilken

verksamheten har förts över. Såsom lagstiftningen i dag är utformad skulle före-

taget därför tvingas gå tillbaka till reglerna om årsbokslut i 13 - 20 §§ bok-

föringslagen samt, i förekommande fall, tillämpa reglerna om årsredovisning i

1980 års årsredovisningslag (som i väsentliga delar överensstämmer med 11 kap.

aktiebolagslagen).

 Att verksamheten på detta sätt går fram och tillbaka mellan två olika regel-

verk är givetvis inte tillfredsställande. Olägenheterna skulle i någon

utsträckning kunna undvikas genom det ovan presenterade förslaget om att

handelsbolag skall kunna tillämpa de nya redovisningsreglerna genomförs.

Problemen skulle emellertid inte lösas helt och hållet. Om aktiebolagets ägare

väljer att driva verksamheten vidare under enskild firma, uppkommer nämligen

ändå de konsekvenser som har beskrivits ovan. Skyldigheten att anpassa sig till

den nya årsredovisningslagens regler kan också synas betungande i de fall då

näringsidkaren avvecklar verksamheten helt. Han tvingas då lägga om sina

redovisningsrutiner trots att verksamheten kommer att läggas ner inom kort. För

näringsidkaren kan det därför vara en fördel om han får fortsätta tillämpa äldre

regler.

 Även för skattemyndigheterna är det en fördel om aktiebolag som inom en nära

framtid kommer att avvecklas eller läggas om till annan företagsform inte

tvingas att byta redovisningsprinciper. Sådana byten försvårar taxeringsarbetet.

De merkostnader som övergången till den nya årsredovisningslagens regler annars

skulle ha vållat skattemyndigheterna kan minskas väsentligt om de aktiebolag som

befinner sig under avveckling kan fortsätta att tillämpa äldre regler. Detta

gäller inte minst med hänsyn till att antalet aktiebolag som kommer att

avvecklas kan antas bli förhållandevis stort.

 Övervägande skäl talar därför enligt regeringens mening för att dessa

aktiebolag under avveckling undantas från den nya årsredovisningslagens tillämp-

ning så att de under sitt sista räkenskapsår fortfarande tillämpar bokförings-

lagens och aktiebolagslagens redovisningsregler. Detta bör gälla dels aktiebolag

som avvecklas genom de avvecklings- och avregistreringsförfaranden som anges i

punkterna 5 och 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i

aktiebolagslagen, dels andra aktiebolag som efter avveckling genom likvidation

avregistreras före utgången av år 1997

 Promemorians förslag i denna del har utformats så att aktiebolag under

avveckling måste tillämpa äldre redovisningsregler. En remissinstans har menat

att detta kan medföra problem för aktiebolag som har planerat att fortsätta

verksamheten och därför anpassat sig till den nya årsredovisningslagen men som

sedan av en eller annan anledning avvecklas före utgången av år 1997. Enligt

regeringens mening torde det inte finnas anledning befara några större problem.

Intresset av en enhetlig reglering måste tillmätas större vikt. Regeringen

ansluter sig därför till förslaget i promemorian.

 En annan remissinstans har ifrågasatt om inte en regel motsvarande vad som

föreslagits i promemorian borde gälla även för aktiebolag som påbörjat ett

avvecklingsförfarande genom likvidation under år 1997 men som inte blivit

avregistrerade förrän efter utgången av år 1997. Enligt regeringens mening

skulle detta emellertid innebära en risk för att äldre redovisningsregler i

enstaka fall kom att tillämpas förhållandevis långt fram i tiden. Det är

nämligen inte ovanligt att likvidationsförfaranden drar ut på tiden. Med hänsyn

härtill bör äldre redovisningsregler inte tillämpas i större utsträckning än vad

som föreslagits i promemorian.

6.8 Redovisning i handelsbolag som övertagit verksamhet som tidigare drivits i

aktiebolag

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Någon ändring bör inte göras i lagen |

| (1996:761) om inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade |

| bestämmelser om aktiekapitalets storlek. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: I promemorian har föreslagits att en förutsättning för

att lagen om inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om

aktiekapitalets storlek skall kunna tillämpas i de fall övertagaren är ett

handelsbolag eller en ekonomisk förening skall vara att övertagaren upprättar

årsbokslut enligt äldre regler.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller

lämnat det utan erinran. Riksskatteverket har dock avstyrkt förslaget. FAR har

föreslagit att bestämmelsen i stället utformas som ett krav på att det

avvecklande aktiebolaget och det övertagande handelsbolaget upprättar årsbokslut

enligt samma regler. Sveriges Redovisningskonsulters Förbund har föreslagit att

bestämmelsen förenas med en bortre tidsgräns.

 Skälen för regeringens bedömning: Riksdagen antog nyligen en särskild

lagstiftning som skall göra det möjligt för aktiebolag som inte höjer

aktiekapitalet till 100 000 kr att fortsätta sin verksamhet i annan

företagsform, t.ex. handelsbolag, utan att det får några omedelbara skattekonse-

kvenser (se prop. 1995/96:168, bet. 1995/96:SkU27, rskr. 1995/96:289, SFS

1996:761). Det övertagande företaget skall som huvudregel ta över de skatte-

mässiga värden som aktiebolaget har haft. Aktiebolaget skall inför övertagandet

upprätta en balansräkning. För övertagaren gäller bl.a. att han som huvudregel

skall ta upp lager, fordringar och liknande tillgångar till belopp motsvarande

de utgående värdena i den balansräkning som aktiebolaget upprättat vid

övertagandet. Även i andra avseenden skall övertagarens redovisning anknyta till

vad aktiebolaget redovisat.

 Lagen bygger på att det avvecklade aktiebolagets utgående värden skall kunna

jämföras med övertagarens ingående värden. I promemorian Redovisning i

handelsbolag och aktiebolag under avveckling har antagits att en sådan

jämförelse förutsätter att de båda företagen tillämpar i huvudsak samma redovis-

ningsregler. Den föreslagna möjligheten för handelsbolag att tillämpa

bestämmelser i den nya årsredovisningslagen skulle därvid kunna medföra problem.

Mot den bakgrunden föreslogs i promemorian att det skulle uppställas ytterligare

en förutsättning för att lagen om inkomstskatteregler m.m. skall kunna

tillämpas, nämligen att det övertagande företaget, om det är ett handelsbolag,

upprättar redovisning enligt äldre regler, dvs. 13 - 20 §§ bokföringslagen.

 Under remissbehandlingen av promemorian har Riksskatteverket ifrågasatt om det

finns något egentligt skäl till att övertagande handelsbolag inte skulle få

upprätta årsredovisning enligt den nya årsredovisningslagen när det avvecklade

bolaget upprättat sin sista årsredovisning enligt äldre regler. Riksskatteverket

har härvid hänvisat till att det övertagande bolaget i sin första deklaration

skall bifoga motsvarande balansräkning som det avvecklade bolaget har lämnat i

sin sista deklaration. Enligt verket uppnås på detta sätt kontinuitet och en

avstämning mellan utgående och ingående balans i taxeringssammanhang oavsett

övertagarens företagsform.

 Mot bakgrund av vad Riksskatteverket anfört gör regeringen den bedömningen att

behovet av den föreslagna lagändringen är begränsat. Regeringen lägger därför

inte fram något förslag i den delen.

7 Ikraftträdande

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Den nya lagstiftningen skall träda i kraft |

| den 1 januari 1997. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemoriornas förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Förslagen har lämnats utan erinran.

 Skälen för regeringens förslag: Om man vill undvika de problem som har

påtalats i avsnitten 6.1, 6.6 och 6.7, måste den nya lagstiftningen kunna

tillämpas redan från den tidpunkt då de företag som omfattas av den nya årsredo-

visningslagen skall börja tillämpa de nya reglerna, dvs. normalt från den 1

januari 1997. Övergångsbestämmelserna till den nya årsredovisningslagen innebär

nämligen att flertalet bolag som omfattas av den lagen har att tillämpa dess

regler från och med det räkenskapsår som inleds närmast efter utgången av år

1996.

8 Kostnader

Nya redovisningsregler får betydelse inte enbart för företagen själva utan också

för revisorer, branschorganisationer och andra enskilda redovis-

ningsintressenter. I ett övergångsskede uppkommer det uppenbarligen

omställningskostnader för enskilda företag, t.ex. för utbildning och för

utvecklandet av nya redovisningssystem. För näringslivet torde emellertid en

samordning mellan de redovisningsregler som gäller för aktiebolag och de regler

som gäller för övriga företag vara av så stort värde att det utan vidare moti-

verar dessa merkostnader.

 Nya redovisningsregler får också betydelse och kostnadskonsekvenser för en del

myndigheter. För skattemyndigheterna torde - såsom tidigare har berörts - den

föreslagna möjligheten för ekonomiska föreningar och handelsbolag att tillämpa

den nya redovisningslagstiftningen innebära vissa kostnader (se avsnitt 6.1).

Dessa torde emellertid uppvägas av de förslag som lämnats i avsnitt 6.7 om att

aktiebolag under avveckling inte skall tillämpa de nya reglerna. För Patent- och

registreringsverket kan det finnas ett behov av en del utbildningsinsatser.

Dessa kostnader - som under alla förhållanden torde vara av mer begränsad

omfattning - har emellertid i allt väsentligt uppkommit redan genom tillkomsten

av den nya årsredovisningslagen. Att inordna också handelsbolagen under lagens

regelverk kan inte antas leda till annat än marginella kostnader. Dessa kan

täckas inom ramen för befintliga resurser.

 Inte heller de förslag som i detta sammanhang föreslås på det finansiella

området kan antas leda till annat än marginella kostnader.

9 Övriga frågor

Under remissbehandlingen av promemoriorna har vissa remissinstanser tagit upp en

del särskilda redovisningsfrågor som saknar direkt anknytning till

promemoriorna. Patent- och registreringsverket har bl.a. tagit upp frågor om

offentliggörande av handelsbolags redovisningar och frågor om vitesföreläggande

mot företrädare för avregistrerade aktiebolag. Sveriges Industriförbund har

framfört synpunkter på bl.a. de krav på tilläggsupplysningar om andelsinnehav

som uppställs i 5 kap. 8 § nya årsredovisningslagen, medan Bokföringsnämnden har

efterlyst en översyn av 5 kap. 8 och 9 §§ och 9 kap. 3 § samma lag.

Finansinspektionen har föreslagit en föreskriftsrätt för inspektionen i frågor

om koncernredovisning i understödsföreningar.

 Regeringen har inte underlag för att i detta sammanhang lägga fram några

förslag i de aktuella frågorna. Vissa frågor kan dock komma att aktualiseras i

samband med det arbete på redovisningsrättens område som under hösten kommer att

bedrivas inom regeringskansliet.

10 Författningskommentar

10.1 Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

Punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1995:1554)

3. I bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om årsredo-

visning i kreditinstitut och värdepappersbolag och 1 kap. 1 § andra stycket

lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag skall bestämmelserna i

2 - 6 kap., 9 kap. 1 §, 2 § första stycket, 3 och 4 §§ samt 10 kap. 1 §

tillämpas första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den

31 december 1995.

 I övriga bolag skall de angivna bestämmelserna samt bestämmelserna i 7 kap.

tillämpas första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den

31 december 1996. I fråga om aktiebolag som avförs från aktiebolagsregistret en-

ligt punkten 5 eller punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802)

om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) skall bestämmelserna över huvud taget

inte tillämpas. Detsamma gäller i fråga om andra aktiebolag som avförs från

aktiebolagsregistret senast den 31 december 1997.

I andra stycket har tillkommit bestämmelser som innebär att vissa aktiebolag

under avveckling i praktiken inte skall tillämpa den nya årsredovisningslagen.

Bakgrunden till detta har behandlats i avsnitt 6.7.

 Bestämmelserna avser två slag av aktiebolag; dels sådana som avregistreras

enligt punkten 5 eller 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om

ändring i aktiebolagslagen, dels andra aktiebolag som avregistreras senast vid

utgången av år 1997. Det bör i fråga om det första slaget av aktiebolag

observeras att själva avregistreringen kan infalla i början av år 1998. Också

den redovisning som i så fall skall avges för 1998 skall då upprättas enligt

äldre regler.

 Det bör i fråga om bestämmelsen i andra stycket tredje meningen noteras att

den enbart gäller aktiebolag som avregistrerats före 1997 års utgång. Det

förhållande att bolaget har inlett avvecklingen - t.ex. genom beslut om

likvidation - är alltså inte tillräckligt för att det skall omfattas av

bestämmelsen.

10.2 Förslaget till lag om ändring i bokföringslagen (1976:125)

11 c §

En ekonomisk förening får upprätta årsbokslut med tillämpning av 2 kap. 2 - 4

och 6 §§, 3 kap. 1 - 4, 6, 8 och 9 §§, 4 kap. 1 - 6 §§, 8 § första stycket och

andra stycket 2 och 3, 9 - 13 §§, 14 § andra stycket samt 15 - 17 §§ samt 5 kap.

1 - 12 §§, 14 § andra stycket och 15 - 24 §§ årsredovisningslagen (1995:1554).

 Vid tillämpningen av årsredovisningslagen gäller följande.

 1. Vad som sägs om aktiebolag och bolag gäller ekonomiska föreningar.

 2. Vad som sägs om moderbolag gäller moderförening.

 3. Med intresseföretag avses vad som anges i 1 kap. 5 och 6 §§ års-

redovisningslagen.

 4. Med andelar avses aktier och andra andelar i juridiska personer.

 5. Uppskrivning får göras endast för avsättning till uppskrivningsfond.

 En ekonomisk förening som upprättar sitt årsbokslut i enlighet med första

stycket skall inte tillämpa bestämmelserna i 13-20 §§ denna lag. En sådan

förening skall inte heller tillämpa 9 kap. 4 och 5 §§, 6 § första stycket och

andra stycket första meningen, 7 § första och fjärde styckena samt 8 § lagen

(1987:667) om ekonomiska föreningar.

(Jfr 11 a § andra stycket bokföringslagen i promemorian Den nya

redovisningslagstiftningen och de ekonomiska föreningarna)

 Paragrafen är ny. Den har i propositionen fått en annan utformning än den

motsvarande bestämmelsen i den remitterade promemorian. I promemorian kom

möjligheten att välja mellan äldre och nya redovisningsregler till uttryck i de

föreslagna ändringarna i föreningslagens regler om årsredovisning. I

propositionen kommer motsvarande möjlighet i stället till uttryck i denna

paragrafs bestämmelser om upprättande av årsbokslut. Bestämmelserna får sedan

genom de hänvisningar som sker i 9 kap. 15 § föreningslagen omedelbar

betydelse för hur årsredovisningen och koncernredovisningen skall vara

upprättad. Syftet med denna ändrade utformning har varit att ge regelverket

samma utformning som den som har ansetts vara nödvändig i fråga om handelsbolag.

 I avsnitt 6.1 har regeringen utvecklat skälen till att ekonomiska föreningar

bör ges en möjlighet att upprätta sin redovisning enligt bestämmelserna i den

nya årsredovisningslagen.

 En förening som vill utnyttja möjligheten att upprätta årsbokslut enligt den

nya årsredovisningslagen måste därvid följa samtliga de i paragrafen uppräknade

bestämmelserna. Avsikten är således inte att föreningen skall kunna i vissa

avseenden redovisa enligt äldre regler och i andra avseenden enligt någon eller

några av de uppräknade paragraferna i den nya lagen.

 I första stycket anges vilka bestämmelser i den nya årsredovisningslagen som

skall tillämpas.

 Av bestämmelserna i 2 kap. nya årsredovisningslagen skall följande tillämpas:

 2 § om överskådlighet och god redovisningssed,

 3 § om rättvisande bild,

 4 § om andra grundläggande redovisningsprinciper och

 6 § om valuta.

 Lagtexten hänvisar inte till 2 kap. 5 och 7 §§ nya årsredovisningslagen.

Bestämmelser av samma innehåll finns nämligen redan i 11 § andra stycket

bokföringslagen.

 3 kap. nya årsredovisningslagen skall tillämpas i följande delar:

 1 § om balansräkningens innehåll,

 2 § om resultaträkningens innehåll,

 3 § om uppställningsformer,

 4 § om avvikelser från de föreskrivna uppställningsformerna,

 6 § om redovisning av större periodiseringsposter,

 8 § om redovisning av nettoomsättning, och

 9 § om redovisning av extraordinära intäkter och kostnader.

 Däremot behöver årsbokslutet inte innehålla några jämförelsetal (jfr 3 kap. 5

§ nya årsredovisningslagen). Lagtexten hänvisar inte heller till 3 kap. 7 § nya

årsredovisningslagen. Det innebär att den redovisande föreningen inte kan

använda sig av de särskilda reglerna om förkortad resultaträkning som finns i

den paragrafen.

 Av hänvisningen till 3 kap. 3 § nya årsredovisningslagen följer också att

föreningen skall följa de scheman för balans- och resultaträkningarna som finns

i bilagorna 2 - 4 till lagen.

 Uppställningsschemat i bilaga 2 är visserligen utformat för aktiebolags och

handelsbolags behov och innehåller inte alla de poster som kan vara nödvändiga

för en ekonomisk förenings redovisning. Lagtexten har emellertid - såsom har

berörts i avsnitt 6.4 - utformats så att även de föreningar som väljer att

tillämpa den nya årsredovisningslagen har att redovisa eget kapital och insatser

på det sätt som föreskrivs i föreningslagen (se 9 kap. 7 § andra stycket). Upp-

delningen av eget kapital kommer därmed att få följande utformning:

EGET KAPITAL

I Bundet eget kapital

1. Belopp motsvarande inbetalda insatser

 a) medlemsinsatser

 b) förlagsinsatser

2. Uppskrivningsfond

3. Reservfond

II Fritt eget kapital eller ansamlad förlust

1. Fria fonder

2. Balanserad vinst eller förlust

3. Nettovinst eller förlust för räkenskapsåret (årets resultat)

Förekommer det annat eget kapital som inte innefattas i någon av de angivna

posterna kan det med stöd av 3 kap. 4 § tredje stycket nya årsredovisningslagen

redovisas i en särskild post.

 Det bör vidare noteras att enligt 9 kap. 7 § tredje stycket föreningslagen

(jfr 9 kap. 1 § andra stycket samma lag) får fordran på insats inte tas upp som

tillgång. Det har ansetts att den principen bör gälla även när redovisning sker

enligt den nya årsredovisningslagens regelverk. Det får i sin tur till följd att

tillgångsposten A. Tecknat men ej inbetalat kapital som finns i den nya års-

redovisningslagens balansräkningsschema kommer att sakna praktisk betydelse i en

förenings årsredovisning.

 I fråga om resultaträkningens utformning kan föreningen välja mellan de båda

uppställningsscheman som finns i bilagorna 3 och 4 till den nya

årsredovisningslagen. Föreningen måste dock alltid redovisa sådan överskottsut-

delning som avses i 10 kap. 1 § andra stycket 1 föreningslagen (gottgörelse) som

en särskild kostnadspost (jfr 9 kap. 6 § andra stycket andra meningen

föreningslagen).

 Av bestämmelserna i 4 kap. nya årsredovisningslagen skall följande

bestämmelser tillämpas:

 1 § om innebörden i begreppen anläggningstillgångar och omsättningstillgångar,

 2 § om immateriella anläggningstillgångar,

 3 § om fastställande av anskaffningsvärde för anläggningstillgångar,

 4 § om avskrivning av anläggningstillgångar,

 5 § om nedskrivning av anläggningstillgångar,

 6 § om uppskrivning av anläggningstillgångar,

 8 § första stycket och andra stycket 2 och 3 om minskning av upp-

skrivningsfonden,

 9 § om värdering av omsättningstillgångar,

 10 § om värdering av pågående arbeten,

 11 § om fastställande av anskaffningsvärde för varulager,

 12 § om redovisning till bestämd mängd och fast värde,

 13 § om omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta,

 14 § andra stycket om värdering av moderföretags andelar i dotterföretag för

det fall att dotterföretaget äger andelar i moderföretaget,

 15 § om periodisering av vissa belopp vid upptagande av lån,

 16 § om avsättningar, och

 17 § om särredovisning av större avsättningar.

 De nya reglerna tillåter - till skillnad mot de äldre (jfr 15 § fjärde stycket

bokföringslagen) - inte att uppskrivning sker för kvittning mot nedskrivning. Av

förevarande paragrafs andra stycke framgår vidare att en ekonomisk förening inte

heller kan tillämpa den nya bestämmelsen i 4 kap. 6 § nya årsredovisningslagen

fullt ut utan enbart får företa uppskrivning för avsättning till

uppskrivningsfond. Lagtexten saknar vidare hänvisningar till 4 kap. 7 § och 4

kap. 8 § andra stycket 1. Det innebär att en ekonomisk förening inte kan föra

över medel direkt från uppskrivningsfonden till bundet eget kapital.

 I fråga om 5 kap. nya årsredovisningslagen blir det aktuellt att tillämpa

följande paragrafer:

 1 § om tilläggsupplysningars placering,

 2 § om angivande av värderings- och omräkningsprinciper,

 3 § om särskilda upplysningar om anläggningstillgångar,

 4 § om angivande av taxeringsvärden,

 5 § om storleken av och förändringar i uppskrivningsfonden,

 6 § om nettoomsättningens fördelning,

 7 § om inköp och försäljningar mellan koncernföretag,

 8 § om redovisning av andelar i dotterföretag och vissa andra företag,

 9 § om undantag från uppgiftsskyldigheten enligt 8 §,

 10 § om kortfristiga och långfristiga balansposter,

 11 § om ställda säkerheter,

 12 § om lån till ledande befattningshavare,

 14 § andra stycket om förändringar i eget kapital,

 15 § om latent skatt,

 16 § om skattens fördelning på ordinärt och extraordinärt resultat,

 17 § om medelantalet anställda,

 18 § om personalkostnader,

 19 § om löner och andra ersättningar,

 20 § om pensioner och liknande förmåner,

 21 § om tidigare styrelse och verkställande direktör,

 22 § om suppleanter och vice verkställande direktör,

 23 § om avtal om avgångsvederlag,

 24 § om moderföretags namn m.m.

 Beträffande de enskilda bestämmelserna i den nya årsredovisninglagen till

vilka paragrafen hänvisar, se prop. 1995/96:10 del 2 s. 178 - 233.

 Eftersom den nya årsredovisningslagen är omedelbart tillämplig enbart på

aktiebolag och vissa handelsbolag är lagtexten i den lagen genomgående utformad

med utgångspunkt i begreppen aktiebolag , bolag och moderbolag . I andra

stycket har klargjorts att när en ekonomisk förening tillämpar

årsredovisningslagen skall med aktiebolag och bolag avses ekonomisk förening

och med moderbolag avses moderförening . I stycket har också klargjorts att

vid tillämpningen av den nya årsredovisningslagens bestämmelser om intresseföre-

tag (se bl.a. 5 kap. 8 § den lagen) skall man med det begreppet förstå vad som

anges i 1 kap. 5 och 6 §§ den lagen. I stycket finns också en definition av

begreppet andelar (jfr 1 kap. 3 § nya årsredovisningslagen).

 Av tredje stycket framgår att en förening som har valt att upprätta årsbokslut

enligt den nya redovisningslagens regler inte skall tillämpa de regler om

årsbokslut som finns i 13 - 20 §§ bokföringslagen. En sådan förening skall inte

heller tillämpa vissa av de regler om balans- och resultaträkningens utformning

som finns i föreningslagen och som gäller även för upprättandet av årsbokslut

(jfr 9 kap. 1 § föreningslagen). Det sista gäller dock inte undantagslöst: Före-

ningen skall - som redan har berörts - alltid tillämpa 9 kap. 6 § andra stycket

andra meningen och 7 § andra och tredje styckena föreningslagen.

11 d §

Ett handelsbolag som inte omfattas av årsredovisningslagen (1995:1554) får

upprätta årsbokslut med tillämpning av 2 kap. 2 - 4 och 6 §§, 3 kap. 1 - 4, 6,

8 och 9 §§ samt 4 kap. 1 - 5 och 9 - 13 §§, 14 § andra stycket och 15 - 17 §§

årsredovisningslagen.

 Ett handelsbolag som upprättar årsbokslut i enlighet med första stycket skall

inte tillämpa bestämmelserna i 13 - 19 §§ denna lag.

 Om handelsbolaget är skyldigt att upprätta årsredovisning enligt 2 kap. 1 §

lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag, skall årsbokslutet in-

nehålla även upplysningar enligt 5 kap. 1- 4, 6 - 12 och 15 - 24 §§ årsredovis-

ningslagen. I så fall skall 20 § denna lag och 2 kap. 7 § lagen om

årsredovisning m.m. i vissa företag inte tillämpas.

 Vid tillämpningen av årsredovisningslagen avses med intresseföretag vad som

anges i 1 kap. 5 och 6 §§ den lagen. Med andelar avses aktier och andra andelar

i juridiska personer.

(Se 11 c § bokföringslagen i promemorian Redovisning i handelsbolag och

aktiebolag under avveckling)

 Paragrafen är ny.

 Första stycket öppnar en möjlighet för ett handelsbolag som inte omfattas av

den nya årsredovisningslagen att upprätta årsbokslut enligt samma regler som

gäller för bl.a. aktiebolag, dvs. enligt särskilt angivna bestämmelser i den nya

årsredovisningslagen. Skälen för detta har behandlats i avsnitt 6.1.

 Bestämmelserna har utformats på i huvudsak samma vis som bestämmelserna om

ekonomiska föreningars årsbokslut i 11 c §. Handelsbolaget kan enligt paragrafen

 välja om årsbokslutet skall upprättas enligt bokföringslagens eller års-

redovisningslagens regler om uppställning och värdering.

 I första stycket anges att ett bolag som väljer att tillämpa den nya

årsredovisningslagen skall tillämpa 2 kap. 2 - 4 och 6 §§ samt 3 kap. 1 - 4, 6,

8 och 9 §§ i den lagen. I dessa delar kan hänvisas till vad som har sagts i

kommentaren till 11 c § bokföringslagen. När det gäller de i 3 kap. 3 § intagna

hänvisningarna till uppställningsscheman i bilagorna 2 - 4 kan konstateras att

dessa scheman redan är anpassade för redovisningen i handelsbolag.

 I stycket anges vidare att det redovisande bolaget har att tillämpa 4 kap. 1 -

5 §§, 9 - 13 §§, 14 § andra stycket och 15 - 17 §§ nya årsredovisningslagen.

Också beträffande dessa paragrafer kan hänvisas till kommentaren till 11 c §

bokföringslagen. Bland de uppräknade paragraferna finns inte 4 kap. 6 - 8 §§,

dvs. reglerna om uppskrivning. Det sammanhänger med att den nya redovisnings-

lagstiftningen inte medger att ett handelsbolag skriver upp sina tillgångar.

 Handelsbolag som inte är skyldiga att upprätta årsredovisning behöver inte

tillämpa annat än de nu angivna bestämmelserna i 2 - 4 kap. nya årsredovisnings-

lagen. De skall sålunda inte tillämpa några av bestämmelserna i 13 - 19 §§

bokföringslagen (se andra stycket). De omfattas inte heller av några av de

redovisningsbestämmelser som finns i 1980 års årsredovisningslag. De måste

emellertid komplettera de balans- och resultaträkningar som upprättats enligt

den nya årsredovisningslagen med sådana upplysningar som anges i 20 § bok-

föringslagen.

 Om handelsbolaget däremot enligt 2 kap. 1 § 1980 års årsredovisningslag är

skyldigt att upprätta årsredovisning, måste det vid upprättandet av årsbokslut

tillämpa inte bara de ovan angivna bestämmelserna i 2 - 4 kap. nya årsredovis-

ningslagen utan också lämna sådana upplysningar som anges i 5 kap. 1- 4 §§, 6-12

§§ och 15 - 24 §§ nya årsredovisningslagen. Detta framgår av tredje stycket.

Även beträffande dessa paragrafer kan hänvisas till kommentaren till 11 c §

bokföringslagen. 11 d § hänvisar dock inte till 5 kap. 5 § och 14 § andra

stycket nya årsredovisningslagen, vilka saknar relevans för handelsbolag.

 Ett handelsbolag som lämnar tilläggsupplysningar enligt de angivna

paragraferna skall inte tillämpa 20 § bokföringslagen. Det behöver inte heller

tillämpa 2 kap. 7 § 1980 års årsredovisningslag, en paragraf som i vanliga fall

hade varit tillämplig på årsredovisningspliktiga handelsbolag.

 De enskilda bestämmelserna i den nya årsredovisningslagen behandlas i prop.

1995/96:10 del 2 s. 178 - 233.

 I fjärde stycket har klargjorts att man vid tillämpningen av den nya års-

redovisningslagen med begreppet intresseföretag (se bl.a. 5 kap. 8 §) skall

förstå vad som anges i 1 kap. 5 och 6 §§ den lagen. Även begreppet andelar har

definierats (jfr 1 kap. 3 § nya årsredovisningslagen).

11 e §

En ekonomisk förening som enligt 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § andra

stycket lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag är skyldig att

upprätta koncernredovisning enligt de lagarna skall upprätta årsbokslut med

tillämpning av de bestämmelser i årsredovisningslagen (1995:1554) som det

hänvisas till i 11 c § första och andra styckena. En sådan förening skall inte

tillämpa de bestämmelser i denna lag och lagen (1987:667) om ekonomiska före-

ningar som anges i 11 c § tredje stycket.

(Saknar direkt motsvarighet i Finansdepartementets promemoria; jfr dock 9 kap.

15 § föreningslagen)

 Paragrafen har tillkommit mot bakgrund av den nya bestämmelsen i 11 c §.

 I paragrafen klargörs vilka regler som skall tillämpas i årsbokslutet för

sådana ekonomiska föreningar som i egenskap av finansiellt holdingföretag skall

upprätta koncernredovisning enligt ÅRKL eller ÅRFL. I paragrafen slås fast att

sådana företag skall upprätta ett årsbokslut enligt huvuddelen av nya års-

redovisningslagens bestämmelser om årsredovisningens utformning och innehåll.

För detta slag av företag innebär således bestämmelserna en begränsning av den

valfrihet att välja redovisningslag som ges i 11 c §.

11 f §

Ett handelsbolag som enligt 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om års-

redovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § andra

stycket lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag är skyldigt att

upprätta koncernredovisning enligt de lagarna skall upprätta årsbokslut med

tillämpning av de bestämmelser i årsredovisningslagen (1995:1554) som det

hänvisas till i 11 d § första, tredje och fjärde styckena. Ett sådant bolag

skall inte tillämpa de bestämmelser i denna lag och lagen (1980:1103) om

årsredovisning m.m. i vissa företag som anges i 11 d § andra och tredje

styckena.

(Paragrafen saknar motsvarighet i Finansdepartementets promemoria)

 I paragrafen klargörs vilka regler som skall tillämpas i årsbokslutet för

sådana handelsbolag som i egenskap av finansiella holdingföretag skall upprätta

koncernredovisning enligt ÅRKL eller ÅRFL. Sådana företag skall upprätta

årsbokslut enligt huvuddelen av den nya årsredovisningslagens bestämmelser om

årsredovisningens utformning och innehåll. Detta slag av företag har således

inte den valfrihet att välja redovisningslag som ges vanliga företag i 11 d §.

11 g §

En ekonomisk förening eller ett handelsbolag som enligt 11 c - 11 f § har upp-

rättat årsbokslut med tillämpning av bestämmelser i årsredovisningslagen

(1995:1554) skall göra detta även under följande räkenskapsår.

(Paragrafen saknar motsvarighet i promemoriornas förslag)

 Paragrafen innehåller en bestämmelse som förhindrar en ekonomisk förening

eller ett handelsbolag som har gått över till det nya regelverket att under ett

senare räkenskapsår gå tillbaka till det gamla. Denna fråga har berörts i

avsnitt 6.1.

Punkten 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1995:1556)

2. I bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om årsredo-

visning i kreditinstitut och värdepappersbolag och 1 kap. 1 § andra stycket

lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag skall 11 a § tillämpas

första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31

december 1995.

 I övriga bolag som omfattas av årsredovisningslagen (1995:1554) skall 11 a §

tillämpas första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den

31 december 1996. I fråga om aktiebolag som avförs från aktiebolagsregistret

enligt punkten 5 eller punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802)

om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) skall dock 11 a § över huvud taget

inte tillämpas. Detsamma gäller i fråga om andra aktiebolag som avförs från

aktiebolagsregistret senast den 31 december 1997.

I andra stycket har tillkommit bestämmelser som innebär att vissa bolag under

avveckling i praktiken inte skall tillämpa de nya bestämmelserna. Bakgrunden

till detta har behandlats i avsnitt 6.7.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2. Bestämmelserna i 11 c - 11 f §§ tillämpas första gången i fråga om det räken-

skapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

3. En ekonomisk förening som upprättar årsbokslut i enlighet med 11 c eller

11 e § och ett handelsbolag som upprättar årsbokslut i enlighet med 11 d eller

11 f § skall inte tillämpa 4 kap. 5 § tredje stycket årsredovisningslagen

(1995:1554) på nedskrivning som har gjorts före lagens ikraftträdande.

4. En ekonomisk förening som upprättar årsbokslut i enlighet med 11 c eller

11 e § får använda belopp som har avsatts till uppskrivningsfond före lagens

ikraftträdande för nödvändiga nedskrivningar på anläggningstillgångar. Om detta

görs, skall upplysning om detta lämnas i not.

Skälen till att lagändringarna bör träda i kraft den 1 januari 1997 och till-

lämpas från och med räkenskapsåret 1997 har behandlats i avsnitt 7.

 Bestämmelserna i punkterna 3 och 4 motsvarar punkterna 5 respektive 6 i över-

gångsbestämmelserna till årsredovisningslagen (se prop. 1995/96:10 del 2 s.

287).

10.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar

1 kap. 4 §

En ekonomisk förening är moderförening och en annan juridisk person är dotter-

företag, om föreningen

 1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juridiska

personen,

 2. äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra

delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar,

 3. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta

mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan,

eller

 4. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att ensam utöva ett be-

stämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska personen

eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed

jämförbara stadgar.

 Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderföreningen, om ett annat

dotterföretag till moderföreningen eller moderföreningen tillsammans med ett

eller flera andra dotterföretag eller flera andra dotterföretag tillsammans

 1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juridiska

personen,

 2. äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra

delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar,

eller

 3. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta

mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan.

 Om ett dotterföretag äger andelar i en juridisk person och på grund av avtal

med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning,

bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar har rätt att ensamt utöva ett

bestämmande inflytande över den juridiska personen, är även denna dotterföretag

till moderföreningen.

 Moderförening och dotterföretag utgör tillsammans en koncern.

 Med koncernföretag avses i denna lag företag i samma koncern.

(Se 1 kap. 4 § föreningslagen i promemorian Den nya redovisningslagstiftningen

och de ekonomiska föreningarna)

 Paragrafen innehåller föreningslagens koncernbegrepp. Den föreslagna nya

lydelsen innebär en anpassning till det koncernbegrepp som nyligen har införts i

aktiebolagslagen och den nya årsredovisningslagen (se prop. 1995/96:10 del 2 s.

105 - 113).

 En koncern skall bestå av en moderförening och ett eller flera dotterföretag.

Moderföreningen skall vara en ekonomisk förening, dvs. en svensk ekonomisk

förening bildad enligt föreningslagens regler. Dotterföretagen kan däremot vara

svenska eller utländska juridiska personer av olika slag. Detta innebär ingen

förändring i förhållande till vad som gäller i dag.

 Däremot innebär den föreslagna lydelsen förändringar vad gäller den anknytning

mellan företagen som skall ge upphov till ett koncernförhållande.

 Paragrafen anger i första stycket fyra situationer där en sådan anknytning

föreligger. Dessa har i förevarande bestämmelse utformats på samma sätt som i

aktiebolagslagen och den nya årsredovisningslagen. Beträffande bestämmelsens

närmare innebörd kan därför hänvisas till förarbetena till de motsvarande

bestämmelserna i den nya årsredovisningslagen (se prop. 1995/96:10 del 2 s. 176

och 177).

 Av andra och tredje styckena framgår att även en indirekt anknytning mellan en

ekonomisk förening och en annan juridisk person kan ge upphov till ett

koncernförhållande. Motsvarande bestämmelser finns i den nya

årsredovisningslagen (se prop. 1995/96:10 del 2 s. 177 och 178) och i

aktiebolagslagen.

1 kap. 5 §

I de fall som avses i 4 § första stycket 1-3 och andra stycket skall sådana

rättigheter som tillkommer någon som handlar i eget namn men för en annan fysisk

eller juridisk persons räkning anses tillkomma den personen.Vid bestämmandet av

antalet röster i ett dotterföretag beaktas inte de andelar i dotterföretaget som

innehas av företaget självt eller av dess dotterföretag. Detsamma gäller andelar

som innehas av den som handlar i eget namn men för dotterföretagets eller dess

dotterföretags räkning.

(Jfr 1 kap. 5 § i promemorian Den nya redovisningslagstiftningen och de

ekonomiska föreningarna)

 Bestämmelsen, som bl.a behandlar det fallet att någon uppträder som mellanman

för en annan fysisk eller juridisk person, motsvarar 1 kap. 6 § aktiebolagslagen

(se prop. 1995/96:10 del 2 s. 180).

1 kap. 6 §

Vid tillämpningen av 4 och 5 §§ avses med andelar aktier och andra andelar i

juridiska personer.

(Paragrafen saknar motsvarighet i promemoriornas förslag)

 I paragrafen har i förtydligande syfte klargjorts att med andelar avses såväl

aktier som andra andelar i juridiska personer.

8 kap. 5 §

Minst en revisor skall vara auktoriserad, om

 1. tillgångarnas nettovärde enligt fastställda balansräkningar för de två

senaste räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger det

basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under den

sista månaden av respektive räkenskapsår, eller

 2. antalet anställda hos föreningen under vart och ett av de två senaste

räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan i fråga om

förening som avses i första stycket förordna att en viss godkänd revisor får

utses i stället för en auktoriserad revisor. Sådana beslut är giltiga i högst

fem år.

 Första och andra styckena gäller även för en moderförening i en koncern, om

 1. nettovärdet av koncernföretagens tillgångar enligt fastställda koncern-

balansräkningar för de två senaste räkenskapsåren överstiger det gränsbelopp som

anges i första stycket,

 2. antalet anställda vid koncernföretagen under den tid som anges i 1 i

medeltal överstigit 200, eller

 3. moderföreningen inte upprättar koncernredovisning och nettovärdet av

koncernföretagens tillgångar, enligt fastställda balansräkningar för

koncernföretagens två senaste räkenskapsår, på moderföreningens balansdag

överstiger det gränsbelopp som anges i första stycket.

 I andra föreningar än som avses i första eller tredje stycket skall en

auktoriserad revisor eller en godkänd revisor utses, om minst en tiondel av

samtliga röstberättigade begär det vid en föreningsstämma där revisorsval skall

ske.

(Jfr 8 kap. 5 § föreningslagen i promemorian Den nya redovisningslagstiftningen

och de ekonomiska föreningarna).

 Paragrafen innehåller kvalifikationskrav för revisorer i ekonomiska före-

ningar.

 I tredje stycket finns bestämmelser om när moderföreningen måste ha en

auktoriserad revisor. Punkterna 1 och 2 överensstämmer med gällande rätt.

Punkten 1 anknyter till nettoomslutningen enligt de koncernbalansräkningar som

föreningen har upprättat. En förening som är moderförening och som tillämpar den

nya årsredovisningslagens regler kan emellertid med stöd av 7 kap. 2 § den lagen

undantagsvis underlåta att upprätta koncernredovisning. Med hänsyn härtill har i

punkten 3 tagits in en regel som innebär att skyldigheten att ha auktoriserad

revisor i den situationen får bedömas med ledning av innehållet i

koncernföretagens årsredovisningar.

8 kap. 13 §

Revisorerna skall för varje räkenskapsår avge en revisionsberättelse till

föreningsstämman. Berättelsen skall överlämnas till föreningens styrelse senast

två veckor före den ordinarie föreningsstämman. Revisorerna skall inom samma tid

till styrelsen återlämna de redovisningshandlingar som har överlämnats till dem.

 Revisionsberättelsen skall innehålla ett uttalande om huruvida års-

redovisningen har upprättats enligt denna lag eller, i fall som avses i 9 kap.

15 och 16 §§, enligt årsredovisningslagen (1995:1554). Innehåller inte

årsredovisningen sådana upplysningar som skall lämnas enligt 9 kap. eller, i

fall som avses i 9 kap. 15 och 16 §§, enligt årsredovisningslagen skall

revisorerna ange detta och lämna behövliga upplysningar i sin berättelse, om det

kan ske.

 Har revisorerna vid sin granskning funnit att någon åtgärd eller försummelse

som kan föranleda ersättningsskyldighet ligger en styrelseledamot eller

verkställande direktören till last eller att en styrelseledamot eller

verkställande direktören på annat sätt har handlat i strid mot denna lag eller,

i fall som avses i 9 kap. 15 och 16 §§, mot årsredovisningslagen eller mot

stadgarna, skall det anmärkas i berättelsen. Revisionsberättelsen skall även

innehålla ett uttalande i frågan om ansvarsfrihet för styrelseledamöterna och

verkställande direktören. Revisorerna kan även i övrigt i berättelsen anteckna

de upplysningar som de önskar meddela medlemmarna.

 I revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorerna funnit att

föreningen inte har fullgjort sin skyldighet

 1. att göra avdrag för preliminär A-skatt eller kvarstående skatt

enligt uppbördslagen (1953:272),

 2. att anmäla sig för registrering enligt 14 kap. 2 § mervärdesskattelagen

(1994:200),

 3. att lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen eller 4 § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller särskild

deklaration enligt 14 kap. 3 § mervärdesskattelagen, eller

 4. att i rätt tid betala skatter och avgifter som avses i 1-3.

 Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att föreningen inte har

fullgjort någon sådan skyldighet som avses i fjärde stycket 1- 4 skall

revisorerna genast sända in en avskrift av den till skattemyndigheten.

 Revisionsberättelsen skall innehålla särskilda uttalanden om fastställande av

balansräkningen och resultaträkningen samt om det förslag till dispositioner

beträffande föreningens vinst eller förlust som har lagts fram i

förvaltningsberättelsen.

 I en moderförening skall revisorerna avge en särskild revisionsberättelse

beträffande koncernen. Härvid skall första-tredje och sjätte styckena tillämpas.

 Om anmälan har gjorts enligt 8 § tredje eller femte stycket, skall revisor

till revisionsberättelsen foga avskrift av anmälningen.

(Jfr 8 kap. 13 § föreningslagen i promemorian Den nya redovisningslagstiftningen

och de ekonomiska föreningarna)

 Paragrafen innehåller bestämmelser om innehållet i revisionsberättelsen. I

andra stycket finns sedan tidigare en bestämmelse om att berättelsen skall

innehålla ett uttalande om huruvida årsredovisningen upprättats enligt för-

eningslagen. I förslaget har bestämmelsen justerats så att det framgår att

revisorn i en förening som upprättar årsredovisning enligt reglerna i den nya

årsredovisningslagen skall uttala sig om årsredovisningens överensstämmelse med

den lagen.

 Enligt tredje stycket är revisorn skyldig att i revisionsberättelsen göra

anmärkning om han funnit att styrelse eller verkställande direktör har handlat i

strid med föreningslagen. Bestämmelsen har i förslaget jämkats så att revisor i

en förening som upprättar årsredovisning enligt den nya

årsredovisningslagstiftningen även skall anmärka på handlande som strider mot

denna.

9 kap. 15 §

En ekonomisk förening som enligt 11 c, 11 e eller 11 g § bokföringslagen

(1976:125) upprättar årsbokslut med tillämpning av bestämmelser i årsredovis-

ningslagen (1995:1554) skall upprätta årsredovisning samt, i förekommande fall,

koncernredovisning och delårsrapporter med tillämpning av 2 kap. 1 - 6 §§ och 7

§ första och tredje styckena, 3 kap., 4 kap. 1 - 6 §§, 8 § första stycket och

andra stycket 2 och 3, 9 - 13 §§, 14 § andra stycket och 15 - 17 §§, 5 kap. 1 -

12 §§, 14 § andra stycket och 15 - 24 §§, 6 kap., 7 kap. och 9 kap. 1, 3 och 4

§§ årsredovisningslagen. I så fall gäller även 10 kap. 1 § årsredovisningslagen.

 Vid tillämpningen av årsredovisningslagen gäller följande.

 1. Vad som sägs om aktiebolag och bolag gäller ekonomiska föreningar.

 2. Vad som sägs om moderbolag gäller moderförening.

 3. Vad som sägs om bolag som avses i 10 kap. 3 § andra och fjärde styckena

aktiebolagslagen (1975:1385) gäller ekonomiska föreningar som avses i 8 kap. 5 §

första och tredje styckena denna lag.

 4. Med intresseföretag avses vad som anges i 1 kap. 5 och 6 §§ års-

redovisningslagen.

 5. Med andelar avses aktier och andra andelar i juridiska personer.

 6. Uppskrivning får göras endast för avsättning till uppskrivningsfond.

 7. De hänvisningar som finns i 7 kap. årsredovisningslagen till andra

bestämmelser i den lagen skall inte tillämpas på 2 kap. 7 § andra stycket, 4

kap. 7 § och 14 § första stycket samt 5 kap. 14 § första och tredje styckena.

 En förening som upprättar årsredovisning, koncernredovisning eller

delårsrapport i enlighet med första stycket skall inte tillämpa bestämmelserna i

1, 2, 4 och 5 §§, 6 § första stycket och andra stycket första meningen, 7 § för-

sta och fjärde styckena, 8 §, 9 § första stycket, andra stycket 1, 2 och 7,

tredje och fjärde styckena, 11, 12 § första stycket och andra stycket första

meningen samt 13 och 14 §§. För en sådan förening gäller inte heller vad som

sägs i 10 § första stycket om koncernredovisningens delar.

(Jfr 9 kap. 15 § föreningslagen i promemorian Den nya redovisningslagstiftningen

och de ekonomiska föreningarna)

 Paragrafen är ny. Motiven till den har behandlats i avsnitten 6.1 och 6.3.

Utformningen av paragrafen avviker från förslaget i promemorian. Skälen för det

är desamma som de som angivits i kommentaren till 11 c § bokföringslagen. Vissa

förändringar har också skett i anledning av remissynpunkter.

Första stycket

Av 11 c § bokföringslagen följer att en ekonomisk förening kan välja mellan att

upprätta sitt årsbokslut enligt bokföringslagens regler och att upprätta det

enligt vissa angivna bestämmelser i den nya årsredovisningslagen. Om föreningen

har valt det senare alternativet, skall den - såsom framgår av första stycket -

också vid upprättandet av årsredovisning, koncernredovisning och delårsrapport

tillämpa huvuddelen av den nya årsredovisningslagens regelverk i stället för

redovisningsreglerna i föreningslagen. Utöver de regler i 2 - 5 kap. nya

årsredovisningslagen som föreningen till följd av bestämmelserna i 11 c §

bokföringslagen måste följa när den upprättar sitt årsbokslut - och som har

berörts i kommentaren till 11 c § bokföringslagen - skall föreningen vid

upprättandet av årsredovisning tillämpa följande bestämmelser:

 2 kap. 1 § om årsredovisningens delar,

 2 kap. 5 § om språk och form,

 2 kap. 7 § första och tredje styckena om undertecknande och datering,

 3 kap. 5 § om jämförelsetal och

 3 kap. 7 § om resultaträkning i förkortad form.

 Därutöver skall föreningen upprätta en förvaltningsberättelse enligt 6 kap. 1

och 2 §§ nya årsredovisningslagen samt - under de förutsättningar som anges i 2

kap. 1 § tredje stycket den lagen - en finansieringsanalys enligt 6 kap. 3 §.

 Vidare skall en moderförening upprätta en koncernredovisning enligt följande

bestämmelser i 7 kap. nya årsredovisningslagen:

 3 § om koncernredovisningens delar,

 4 § om vilka dotterföretag som skall omfattas av koncernredovisningen,

 5 § om överskådlighet, god redovisningssed och rättvisande bild,

 6 § om andra grundläggande redovisningsprinciper, om språk och form, om valuta

och om undertecknande,

 7 § om principerna för koncernbalansräkningen och koncernresultaträkningen,

 8 § om redovisning av minoritetsandelar,

 9 § om den tidpunkt till vilken koncernredovisningen skall hänföra sig,

 10 och 11 §§ om de värderingsprinciper som gäller för koncernredovisningen,

 12 § om eliminering mellan koncernföretag,

 13 § om allmänna tilläggsupplysningar,

 14 § om förändringar i koncernens sammansättning,

 15 och 16 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag,

 17 § om hur moderföretag och dotterföretag skall sammanställas i

koncernredovisningen,

 18 - 21 §§ om konsolidering med den s.k. förvärvsmetoden,

 22 § om konsolidering med den s.k. poolningsmetoden,

 23 § om konsolidering av dotterföretag med den s.k. kapitalandelsmetoden,

 24 - 28 §§ om redovisning av andelar i intresseföretag med kapitalan-

delsmetoden,

 29 § om redovisning enligt den s.k. klyvningsmetoden, och

 30 § om förvaltningsberättelse och finansieringsanalys.

 I förevarande stycke hänvisas även till 7 kap. 2 § nya årsredovisningslagen.

Till följd härav kommer en moderförening i en underkoncern att under de i

paragrafen angivna förutsättningarna kunna underlåta att upprätta

koncernredovisning.

 En del av de bestämmelser i 7 kap. nya årsredovisningslagen till vilka

hänvisas i stycket hänvisar i sin tur till andra bestämmelser i den nya

årsredovisningslagen. Några av dem är sådana som det inte blir aktuellt att

tillämpa i en koncernredovisning som en ekonomisk förening upprättar. I punkten

7 i andra stycket har klargjorts att dessa bestämmelser inte skall beaktas.

 En ekonomisk förening som upprättar sin redovisning enligt den nya årsredovis-

ningslagens regelverk är vidare skyldig att följa reglerna i 9 kap. 1, 3 och 4

§§ den lagen om upprättande av delårsrapporter.

 Om en ekonomisk förening väljer att upprätta sin redovisning enligt de nu

angivna bestämmelserna, gäller också de överklagandebestämmelser som finns i 10

kap. 1 § nya årsredovisningslagen.

 Beträffande de enskilda bestämmelserna i årsredovisningslagen till vilka

paragrafen hänvisar, se prop. 1995/96:10 del 2 s. 178 - 269.

Andra stycket

Eftersom den nya årsredovisningslagen är omedelbart tillämplig endast på aktie-

bolag och vissa handelsbolag är lagtexten i den lagen genomgående utformad med

utgångspunkt i begreppen aktiebolag och bolag . I andra stycket har därför

klargjorts att när en ekonomisk förening tillämpar årsredovisningslagen skall

med aktiebolag eller bolag i stället avses ekonomisk förening. Det har också

klargjorts att begreppet moderbolag i detta sammanhang skall förstås som

 moderförening .

Tredje stycket

Om en förening tillämpar den nya årsredovisningslagen vid upprättandet av

årsredovisning, koncernredovisning och delårsrapport, kan den i huvudsak

underlåta att tillämpa de motsvarande redovisningsreglerna i föreningslagen..

Fortfarande måste den dock följa en del av bestämmelserna i 9 kap. förenings-

lagen.

 Det har sålunda ansetts att föreskrifterna i 9 kap. 3 § och 10 § andra stycket

föreningslagen om tidpunkten för årsredovisningens och koncernredovisningens

avlämnande till revisorerna, om offentliggörande av årsredovisning,

koncernredovisning och revisionsberättelse och om fastställelsebevis även i

fortsättningen bör tillämpas av samtliga föreningar. Det innebär å andra sidan

att 8 kap. nya årsredovisningslagen - som innehåller motsvarande bestämmelser

jämte bestämmelser om bl.a. förseningsavgifter - inte skall tillämpas på

ekonomiska föreningar.

 Paragrafen har vidare utformats så att de särskilda informationsbehov som

finns i fråga om ekonomiska föreningar fortfarande tillgodoses. Såsom anmärkts i

kommentaren till 11 c § bokföringslagen skall föreningen fortfarande tillämpa 9

kap. 6 § andra stycket andra meningen föreningslagen vid upprättandet av

resultaträkning och 9 kap. 7 § andra och tredje styckena vid upprättandet av

balansräkningen.

 Av den föreslagna lagtexten följer också att alla föreningar även i fort-

sättningen i förvaltningsberättelsen måste lämna uppgifter om väsentliga

förändringar i medlemsantalet, om summorna av insatsbelopp som skall återbetalas

under nästa räkenskapsår enligt 4 kap. 1 och 3 §§, om den rätt till utdelning

som gjorda förlagsinsatser medför och om summan av de förlagsinsatser som sagts

upp och skall inlösas under de näst följande två räkenskapsåren (se 9 kap. 9 §

andra stycket 3 - 6 föreningslagen).

 Vad som nu sagts följer av det tredje stycket, där det klargjorts vilka

bestämmelser i 9 kap. föreningslagen som en ekonomisk förening som tillämpar den

nya årsredovisningslagens regelverk inte skall tillämpa.

9 kap. 16 §

En ekonomisk förening som enligt 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § andra

stycket lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag är skyldig att

upprätta koncernredovisning enligt de lagarna är inte skyldig att upprätta kon-

cernredovisning enligt denna lag.

 En sådan förening skall avge delårsrapporter även om den inte är skyldig att

göra detta enligt 12 § första stycket första meningen. Vid upprättandet av års-

redovisning och delårsrapporter gäller bestämmelserna i 15 §.

(Jfr 9 kap. 15 § föreningslagen i Finansdepartementets promemoria)

 Genom bestämmelsen i första stycket undantas sådana ekonomiska föreningar som

i egenskap av finansiellt holdingföretag skall upprätta koncernredovisning

enligt ÅRKL eller ÅRFL från skyldigheten att upprätta koncernredovisning även

enligt föreningslagen. En motsvarande undantagsregel för aktiebolag och vissa

handelsbolag finns redan i dag i 1 kap. 2 § andra stycket nya årsredovisnings-

lagen.

 I paragrafens andra stycke klargörs vilka regler som skall tillämpas i fråga

om årsredovisning och delårsrapporter för sådana föreningar. Bestämmelsen

ålägger sålunda de berörda föreningarna att lämna delårsrapport även om sådan

skyldighet inte skulle föreligga enligt föreningslagen. I andra meningen

klargörs att redovisningshandlingarna därvid skall upprättas enligt det

regelverk som anges i 15 §. Det kan noteras att dessa föreningar enligt 11 e §

bokföringslagen är skyldiga att upprätta även årsbokslutet enligt det nya

regelverket.

10 kap. 6 §

Till reservfonden skall avsättas minst fem procent av den del av föreningens

nettovinst för året som inte går åt för att täcka en balanserad förlust. Vid

avsättning till reservfonden skall till nettovinsten räknas även gottgörelser.

Uppgår reservfonden till minst tjugo procent av det inbetalda insatskapitalet

behöver sådan avsättning till reservfond som avses i detta stycke inte ske, om

summan av reservfonden och det inbetalda insatskapitalet uppgår antingen till

minst fyrtio procent av nettovärdet på föreningens tillgångar eller till minst

samma belopp som föreningens skulder och avsättningar enligt balansräkningen.

 Till reservfonden skall vidare avsättas det belopp som

 1. medlem vid avgång ur föreningen inte får tillbaka av sina insatser,

 2. förlagsandelsinnehavare inte får ut vid inlösen av en förlagsinsats,

 3. enligt stadgarna skall avsättas till reservfonden,

 4. enligt beslut av föreningsstämman i övrigt skall föras över från det i

balansräkningen redovisade fria egna kapitalet till reservfonden.

 Reservfonden får enligt beslut av föreningsstämman sättas ned endast för att

täcka sådan förlust enligt den fastställda balansräkningen som inte

kan täckas av fritt eget kapital.

 Vid tillämpningen av första stycket skall belopp som i balansräkningen har

tagits upp under rubriken Avsatt till pensioner eller sådan delpost som avses i

8 a § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. inte räknas som

skuld eller avsättning i den mån det överstiger det belopp under vilket posten

enligt 7 § första stycket lagen om tryggande av pensionsutfästelse m. m. inte

får nedbringas.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medge en förening

eller vissa grupper av föreningar undantag helt eller delvis från bestämmelserna

i första - tredje styckena, om det finns synnerliga skäl till det med hänsyn

till arten av föreningsverksamheten och övriga omständigheter.

(Jfr 10 kap. 6 § föreningslagen i promemorian Den nya redovisningslagstiftningen

och de ekonomiska föreningarna)

 Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som skall avsättas till reservfonden

och när denna fond skall sättas ned.

 Enligt första stycket skall det normalt göras en årlig avsättning till reserv-

fonden med minst fem procent av den del av årets nettovinst som inte går åt för

att täcka balanserad förlust. Sådan avsättning behöver dock inte ske om

reservfonden redan uppgår till tjugo procent och summan av reservfonden och det

inbetalda insatskapitalet uppgår till minst samma belopp som föreningens skulder

enligt balansräkningen.

 Enligt den nya årsredovisningslagen skall vissa förpliktelser inte längre

redovisas som skulder utan som avsättningar (se 4 kap. 16 § årsredovisnings-

lagen). Den nyss angivna regeln om när avsättning inte behöver ske har därför

jämkats så att det inbetalda insatskapitalet relateras till summan av skulder

och avsättningar.

 Posten Avsatt till pensioner förekommer inte i den nya årsredovisningslagens

balansräkningsschema. Motsvarande redovisning skall i stället ske under en

delpost under posten Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser (se

8 a § lagen, 1967:531, om tryggande av pensionsutfästelse m.m.). Detta har

föranlett konsekvensändringar i fjärde stycket.

11 kap. 12 §

Likvidatorerna skall för varje räkenskapsår avge en årsredovisning, som skall

läggas fram på den ordinarie föreningsstämman för godkännande. I fråga om

likvidatorernas redovisning och dess behandling på föreningsstämman tillämpas

inte 7 kap. 4 § andra stycket 1 och 2, 9 kap. 9 § andra stycket 7, 9 § tredje

och fjärde styckena samt 10 och 11 §§.

 I balansräkningen tas det egna kapitalet upp i en post, varvid insatskapitalet

anges inom linjen och i förekommande fall delas upp på medlemsinsatskapital och

förlagsinsatskapital.

 Ingen tillgång får tas upp till ett högre värde än den beräknas inbringa efter

avdrag för försäljningskostnaderna. Om en tillgång kan beräknas inbringa ett

väsentligt högre belopp än det värde som har tagits upp i balansräkningen eller

om för en skuld eller en likvidationskostnad kan beräknas åtgå ett belopp som

väsentligt avviker från den redovisade skulden eller avsättningen, skall vid

tillgångs-, skuld- eller avsättnings- posten det beräknade beloppet anges inom

linjen.

(Jfr 11 kap. 12 § föreningslagen i promemorian Den nya redovisnings-

lagstiftningen och de ekonomiska föreningarna)

 Paragrafens tredje stycke har jämkats med hänsyn till att vissa förpliktelser

enligt den nya årsredovisningslagen skall redovisas som avsättningar.

13 kap. 1 §

Om en styrelseledamot eller verkställande direktören uppsåtligen eller av

oaktsamhet skadar föreningen då han fullgör sitt uppdrag, skall han ersätta

skadan. Detsamma gäller när skadan tillfogas en föreningsmedlem eller någon

annan genom överträdelse av denna lag eller, i fall som avses i 9 kap. 15 och 16

§§, tillämplig årsredovisningslag eller genom överträdelse av stadgarna.

(Jfr 13 kap. 1 § föreningslagen i promemorian Den nya redovisningslagstiftningen

och de ekonomiska föreningarna)

 Enligt paragrafen i dess hittillsvarande lydelse är en styrelseledamot eller

verkställande direktör skadeståndsskyldig, om han har överträtt föreningslagen

eller stadgarna och därigenom har vållat skada för föreningsmedlem eller annan.

Skadeståndsskyldighet kan sålunda inträda, om han har överträtt lagens regler om

redovisning.

 I den nya lydelsen har klargjorts att, om föreningen tillämpar den nya

redovisningslagstiftningen, en styrelseledamot eller en verkställande direktör

blir skadeståndsskyldig för skada som har vållats föreningsmedlem eller annan

genom överträdelse av den lagstiftningen. En tillämpning av annan lag än

årsredovisningslagen aktualiseras om den ekonomiska föreningen är ett

finansiellt holdingföretag som skall upprätta koncernredovisning enligt ÅRKL

eller ÅRFL.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2. Bestämmelserna i 9 kap. 15 och 16 §§ skall tillämpas första gången i fråga om

det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

3. En förening som upprättar års- eller koncernredovisning med tillämpning av

bestämmelser i årsredovisningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag skall inte tillämpa 4 kap. 5 § tredje

stycket årsredovisningslagen på nedskrivning som har gjorts före lagens ikraft-

trädande.

4. En förening som upprättar års- eller koncernredovisning med tillämpning av

bestämmelser i de lagar som anges i punkten 3 får använda belopp som avsatts

till uppskrivningsfond före lagens ikraftträdande för nödvändiga nedskrivningar

på anläggningstillgångar. Om detta görs, skall upplysning om detta lämnas i en

not.

Skälen till att lagändringarna bör träda i kraft den 1 januari 1997 och till-

lämpas från och med räkenskapsåret 1997 har behandlats i avsnitt 7.

 Bestämmelserna i punkterna 3 och 4 motsvarar punkterna 5 och 6 i övergångs-

bestämmelserna till den nya årsredovisningslagen (se prop. 1995/96:10 del 2 s.

287).

10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i

vissa företag

1 kap. 1 §

Bestämmelserna i 1 och 2 kap., 3 kap. 1 - 10 §§ samt 4 kap. 8 § andra stycket

och 12 § gäller inte sådana handelsbolag som omfattas av årsredovisningslagen

(1995:1554) eller hypoteksinstitut som omfattas av lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag.

(Jfr 1 kap. 1 § 1980 års årsredovisningslag i promemorian Redovisning i

handelsbolag och i aktiebolag under avveckling)

 Med införandet av en ny koncerndefinition (se 4 §) kommer koncerndefinitionen

i denna lag och koncerndefinitionen i den nya årsredovisningslagen att

sammanfalla. Andra meningen i förevarande paragraf, vilken hänvisat till den nya

årsredovisningslagens koncernbegrepp, fyller därför inte längre något syfte och

har till följd därav tagits bort.

1 kap. 2 §

Ett handelsbolag som enligt 11 d, 11 f eller 11 g § bokföringslagen (1976:125)

upprättar årsbokslut med tillämpning av bestämmelser i årsredovisningslagen

(1995:1554) skall, om det enligt denna lag är skyldigt att upprätta årsredovis-

ning, koncernredovisning eller delårsrapport och annat inte följer i 7 kap. 2 §

årsredovisningslagen upprätta sistnämnda handlingar med tillämpning av 2 kap.,

3 kap., 4 kap. 1 - 5 , 9 - 13 §§, 14 § andra stycket samt 15 - 17 §§, 5 kap. 1-

4, 6-12 och 15 - 24 §§, 6 kap. 1 och 3 §§, 7 kap. 3 - 30 §§ samt 9 kap. 1, 3

och 4 §§ årsredovisningslagen. I så fall gäller även 10 kap. 1 §

årsredovisningslagen.

 Vid tillämpningen av årsredovisningslagen gäller följande.

 1. Med intresseföretag avses vad som anges i 1 kap. 5 och 6 §§ års-

redovisningslagen.

 2. Med andelar avses aktier och andra andelar i juridiska personer.

 3. De hänvisningar som finns i 7 kap. årsredovisningslagen till andra

bestämmelser i den lagen skall inte tillämpas på 4 kap. 6 - 8 §§ och 14 § första

stycket samt 5 kap. 14 §.

 Ett handelsbolag som upprättar årsredovisning i enlighet med första stycket

skall inte tillämpa bestämmelserna i 2 kap. 2 § första - tredje styckena, 5 §

2 - 4, 6 - 8 §§, 9 § första stycket och 10 § samt 3 kap. 2 - 4 §§ och 7 - 10

§§. För ett sådant bolag gäller inte heller vad som sägs i 3 kap. 5 § om

koncernredovisningens delar.

(Jfr 1 kap. 2 § 1980 års årsredovisningslag i promemorian Redovisning i

handelsbolag och i aktiebolag under avveckling)

 Paragrafen är ny.

 Handelsbolag som omfattas av 1980 års årsredovisningslag skall i vissa fall

upprätta årsredovisning, koncernredovisning och delårsrapporter. Lagen reglerar

i olika avseenden hur sådana handlingar skall vara utformade och vad de skall

innehålla. Den innehåller också bestämmelser om hur handlingarna skall göras

offentliga.

 På skäl som har redovisats i avsnitt 6.1 har regeringen ansett att alla

handelsbolag som inte omfattas av den nya årsredovisningslagen skall ges

möjlighet att upprätta sin redovisning enligt den nya årsredovisningslagens

regler. Det val mellan två regelverk som näringsidkaren kan göra kommer i den

föreslagna lagstiftningen till uttryck i bestämmelserna i 11 d § bokföringslagen

om upprättande av årsbokslut. Av förevarande paragraf följer att det val som

företaget därvid gör blir styrande också i fråga om årsredovisningen, koncern-

redovisningen och delårsrapporter. Om bolagsmännen har valt att upprätta års-

bokslutet enligt den nya årsredovisningslagens regler, skall de upprätta också

årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning och delårsrapport

enligt den lagens bestämmelser. Om handelsbolaget har valt det ena regelverket,

måste man tillämpa detta konsekvent.

 De regler som i så fall skall tillämpas i fråga om årsredovisningens innehåll

och utformning finns i 2 och 3 kap., 4 kap. 1 - 5, 9 - 13 §§, 14 § andra stycket

och 15 - 17 §§, 5 kap. 1 - 4, 6 - 12 och 15 - 24 §§ samt 6 kap. 1 och 3 §§ nya

årsredovisningslagen. Det är alltså fråga om samma bestämmelser som skall

tillämpas vid upprättandet av årsbokslut (se 11 d § bokföringslagen) men med

följande tillägg:

 2 kap. 1 § om årsredovisningens delar,

 2 kap. 5 § om språk och form,

 2 kap. 7 § om undertecknande och datering,

 3 kap. 5 § om jämförelsetal,

 3 kap. 7 § om resultaträkning i förkortad form,

 6 kap. 1 och 2 §§ om förvaltningsberättelsens innehåll, och

 6 kap. 3 § om finansieringsanalys.

 Hänvisningen till 2 kap. 1 § och 6 kap. 1 § innebär bl.a. att ett handelsbolag

som har valt den nya årsredovisningslagens regelverk och som är skyldigt att

upprätta årsredovisning alltid måste foga en förvaltningsberättelse till års-

redovisningen, oavsett företagets storlek.

 De nu angivna bestämmelserna skall tillämpas i stället för de särskilda

reglerna om årsredovisning som finns i 2 kap. 2 § första - tredje styckena och

5 - 8 §§ samt 3 kap. 2 - 4 §§ och 8 § 1980 års årsredovisningslag.

 När det gäller koncernredovisningens innehåll och utformning blir reglerna i 7

kap. nya årsredovisningslagen tilllämpliga i stället för bestämmelserna i 3 kap.

7 och 9 §§ 1980 års årsredovisningslag. I kommentaren till 9 kap. 15 §

föreningslagen har angivits vilka bestämmelser det är fråga om. Lagtextens

hänvisning till 7 kap. 30 § nya årsredovisningslagen innebär bl.a. att det i

koncernredovisningen skall ingå en särskild koncernförvaltningsberättelse.

 Delårsrapporter skall upprättas enligt bestämmelserna i 9 kap. 1, 3 och 4 §§

nya årsredovisningslagen i stället för bestämmelserna i 2 kap. 9 § första

stycket och 10 § och 3 kap. 10 § 1980 års årsredovisningslag.

 Det bör understrykas att paragrafen inte behandlar frågan om ett handelsbolag

över huvud taget är skyldigt att upprätta årsredovisning, koncernredovisning

eller delårsrapport. Den frågan skall fortfarande prövas enligt bestämmelserna i

2 kap. 1 §, 2 kap. 9 § första stycket respektive 3 kap. 1 och 5 §§ 1980 års

årsredovisningslag. Det innebär att ett handelsbolag som hamnar under de

gränsvärden som anges i dessa paragrafer inte behöver upprätta de

redovisningshandlingar som behandlas i paragraferna. Om ett företag eller en

koncern väl har överskridit det aktuella gränsvärdet, måste emellertid den

aktuella redovisningshandlingen upprättas med tillämpning av alla relevanta

bestämmelser i den nya årsredovisningslagen. Det innebär t.ex. att de särskilda

gränsvärden som finns i 1980 års lag rörande skyldigheten att till årsredovis-

ningen foga en förvaltningsberättelse inte längre blir tillämpliga.

 Om de bestämmelser i den nya årsredovisningslagen till vilka förevarande

paragraf hänvisar innehåller begränsningar i redovisningsskyldigheten, får det

däremot alltid betydelse. Enligt 7 kap. 2 § nya årsredovisningslagen får ett

bolag under vissa förutsättningar underlåta att upprätta koncernredovisning. En

följd av detta är att ett handelsbolag som är moderbolag och som tillämpar

bestämmelserna i den nya årsredovisningslagen under de i paragrafen angivna

förutsättningarna får underlåta att upprätta koncernredovisning även om det

enligt 1980 års årsredovisningslag skulle vara skyldigt att upprätta

koncernredovisning.

 Beträffande de enskilda bestämmelserna i den nya årsredovisningslagen, se

prop. 1995/96:10 del 2 s. 178 - 269.

 Paragrafen hänvisar inte till bestämmelserna i 8 kap. nya årsredovisningslagen

om offentliggörande av redovisningshandlingar. När det gäller offentliggörande

av årsredovisningar och delårsrapporter skall därför 2 kap. 2 § fjärde stycket,

3 §, 4 § och 9 § 1980 års årsredovisningslag fortfarande tillämpas.

Koncernredovisningar skall liksom tidigare offentliggöras enligt 3 kap. 6 §.

1 kap. 3 §

Ett handelsbolag som enligt 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § andra

stycket lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag är skyldigt att

upprätta koncernredovisning enligt de lagarna är inte skyldigt att upprätta kon-

cernredovisning enligt denna lag.-

 Ett sådant handelsbolag skall upprätta årsredovisning även om det inte är

skyldigt att göra detta enligt 2 kap. 1 §. Det skall vidare avge delårsrapporter

även om det inte är skyldigt att göra detta enligt 2 kap. 9 § första stycket

första meningen. Vid upprättandet av årsredovisning och delårsrapporter gäller

bestämmelserna i 2 §.

(Jfr 1 kap. 1 § 1980 års årsredovisningslag i Finansdepartementets promemoria)

 Till följd av den nya lydelsen av 1 kap. 1 § andra stycket ÅRKL och 1 kap. 1 §

andra stycket ÅRFL är vissa handelsbolag som i och för sig inte omfattas av den

nya årsredovisningslagen skyldiga att upprätta koncernredovisning enligt 7 kap.

ÅRKL respektive 7 kap. ÅRFL. Genom första stycket undantas dessa handelsbolag

från skyldigheten att upprätta en koncernredovisning också enligt 1980 års

årsredovisningslag. Motsvarande undantag för sådana handelsbolag som omfattas av

nya årsredovisningslagen finns i 1 kap. 2 § andra stycket den lagen.

 Det har ansetts naturligt att detta slag av handelsbolag bör avge

årsredovisning och delårsrapporter oavsett sin storlek och att de därvid bör

vara skyldiga att tillämpa den nya redovisningslagstiftningen. Detta kommer till

uttryck i andra stycket.

1 kap. 4 §

Ett handelsbolag är moderföretag och en annan juridisk person är dotterföretag,

om handelsbolaget

 1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juridiska

personen,

 2. äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra

delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar,

 3. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta

mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan,

eller

 4. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att ensamt utöva ett

bestämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska personen

eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed

jämförbara stadgar.

 Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderföretaget, om ett annat

dotterföretag till moderföretaget eller moderföretaget tillsammans med ett eller

flera andra dotterföretag eller flera andra dotterföretag tillsammans

 1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juridiska

personen,

 2. äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra

delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar,

eller

 3. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta

mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan.

 Om ett dotterföretag äger andelar i en juridisk person och på grund av avtal

med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning,

bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar har rätt att ensamt utöva ett

bestämmande inflytande över den juridiska personen, är även denna dotterföretag

till moderföretaget.

 Bestämmelserna i första - tredje styckena om handelsbolag gäller även enskilda

näringsidkare och andra juridiska personer än handelsbolag, aktiebolag,

ekonomiska föreningar eller stiftelser, om den enskilda näringsidkaren

respektive den juridiska personen är skyldig att upprätta årsbokslut enligt

bokföringslagen (1976:125).

 Moderföretag och dotterföretag utgör tillsammans en koncern.

 Med koncernföretag avses i denna lag företag i samma koncern.

(Jfr 1 kap. 3 § 1980 års årsredovisningslag i promemorian Redovisning i

handelsbolag och i aktiebolag under avveckling)

 Den föreslagna lydelsen innebär att koncerndefinitionen i 1980 års

årsredovisningslag anpassas till det koncernbegrepp som nyligen har införts i

aktiebolagslagen och den nya årsredovisningslagen. Denna fråga har behandlats i

avsnitt 6.6.

 En koncern skall bestå av ett moderföretag och ett eller flera dotterföretag.

Moderföretaget skall vara ett handelsbolag eller - såsom framgår av fjärde

stycket - en enskild näringsidkare eller en annan juridisk person än ett

aktiebolag, en ekonomisk förening eller en stiftelse. Dotterföretagen kan vara

svenska eller utländska juridiska personer av olika slag. I dessa delar innebär

den nya koncerndefinitionen ingen ändring i förhållande till vad som gäller i

dag.

 Däremot innebär den nya lydelsen ändringar vad gäller den anknytning mellan

företagen som ger upphov till ett koncernförhållande.

 Paragrafen anger i första stycket fyra situationer där en sådan anknytning

föreligger. Dessa har i förevarande bestämmelse utformats på samma sätt som i

aktiebolagslagen och den nya årsredovisningslagen. Beträffande bestämmelsens

närmare innebörd kan därför hänvisas till förarbetena till de motsvarande

bestämmelserna i den nya årsredovisningslagen (se prop. 1995/96:10 del 2 s. 176

och 177).

 Av andra och tredje styckena framgår att även en indirekt anknytning mellan å

ena sidan ett handelsbolag eller en enskild näringsidkare och å andra sidan en

annan juridisk person kan ge upphov till ett koncernförhållande. Motsvarande

bestämmelser finns i den nya årsredovisningslagen (se prop. 1995/96:10 del 2 s.

177 och 178) och i aktiebolagslagen.

1 kap. 5 §

I de fall som avses i 4 § första stycket 1-3 och andra stycket skall sådana

rättigheter som tillkommer någon som handlar i eget namn men för en annan fysisk

eller juridisk persons räkning anses tillkomma den personen.

 Vid bestämmandet av antalet röster i ett dotterföretag beaktas inte de andelar

i dotterföretaget som innehas av företaget självt eller av dess dotterföretag.

Detsamma gäller andelar som innehas av den som handlar i eget namn men för

dotterföretagets eller dess dotterföretags räkning.

(Jfr 1 kap. 5 § 1980 års årsredovisningslag i promemorian Redovisning i

handelsbolag och i aktiebolag under avveckling)

 Bestämmelsen, som bl.a. behandlar det fallet att någon uppträder som mellanman

för en annan fysisk eller juridisk person, motsvarar 1 kap. 6 § nya

årsredovisningslagen och 1 kap. 6 § aktiebolagslagen (se prop. 1995/96:10 del 2

s. 180).

1 kap. 6 §

Vid tillämpningen av 4 och 5 §§ avses med andelar aktier och andra andelar i

juridiska personer.

(Jfr 1 kap. 4 § 1980 års årsredovisningslag i promemorian Redovisning i

handelsbolag och i aktiebolag under avveckling)

 I paragrafen klargörs att med begreppet andelar i 4 och 5 §§ avses både aktier

(i svenska aktiebolag) och andelar i andra juridiska personer (t.ex. andelar i

handelsbolag eller ekonomiska föreningar eller aktier i utländska aktiebolag).

2 kap. 1 §

Den som enligt bokföringslagen (1976:125) är skyldig att upprätta årsbokslut

skall för samma räkenskapsår även upprätta årsredovisning enligt denna lag, om

 1. antalet anställda hos företaget under räkenskapsåret i medeltal har varit

mer än tio,

 2. företaget är moderföretag i en koncern enligt denna lag och antalet

anställda hos koncernen under räkenskapsåret i medeltal har varit mer än tio,

eller

 3. tillgångarnas nettovärde i rörelsen enligt balansräkningar för de två

senaste räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1000 gånger det

basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under den

sista månaden av respektive räkenskapsår.

 Aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser är inte skyldiga att

upprätta årsredovisning enligt denna lag.

(Jfr 2 kap. 1 § 1980 års årsredovisningslag i promemorian Redovisning i

handelsbolag och i aktiebolag under avveckling)

 Paragrafen behandlar skyldigheten att upprätta årsredovisning. Såsom framgår

av 1 kap. 1 § gäller den inte för handelsbolag som omfattas av

årsredovisningslagen (1995:1554). Dessa är enligt den lagen alltid skyldiga att

upprätta årsredovisning.

 Paragrafen har ändrats endast på det sättet att gränsvärdet i första stycket 1

och 2 ändrats från minst tio till mer än tio . Ändringen, som har behandlats

i avsnitt 6.2, innebär en anpassning till det gränsvärde som används på flera

ställen i den nya årsredovisningslagen (se bl.a. 3 kap. 6 § den lagen).

3 kap. 1 §

I fråga om koncerner enligt denna lag gäller 2 - 11 §§ i detta kapitel, om

antalet anställda hos koncernen under räkenskapsåret i medeltal har varit mer än

tio.

(Jfr 3 kap. 1 § 1980 års årsredovisningslag i promemorian Redovisning i

handelsbolag och i aktiebolag under avveckling)

 Paragrafen innebär att koncernreglerna i 1980 års årsredovisningslag gäller

endast om antalet anställda i koncernen överskrider ett visst gränsvärde.

Hittills har gällt att reglerna skall tillämpas om antalet anställda uppgår till

minst tio. Paragrafen har nu anpassats till det gränsvärde som används på flera

ställen i den nya årsredovisningslagen. Det får till följd att koncernreglerna

skall tillämpas om antalet anställda har uppgått till mer än tio.

4 kap. 10 §

Revisorn skall för varje räkenskapsår avge revisionsberättelse till den

årsredovisningsskyldige. Berättelsen skall överlämnas till den som svarar för

förvaltningen av företagets angelägenheter senast fem och en halv månader efter

räkenskapsårets utgång.

 Revisionsberättelsen skall innehålla ett uttalande, huruvida årsredovisningen

har upprättats enligt denna lag eller, i förekommande fall, annan tillämplig

årsredovisningslag. Innehåller inte årsredovisningen sådana upplysningar som

skall lämnas enligt tillämplig lag om årsredovisning, skall revisorn ange detta

och lämna behövliga upplysningar i sin berättelse, om det kan ske.

 Har revisorn vid sin granskning funnit att åtgärd eller försummelse som kan

föranleda ersättningsskyldighet ligger någon som ingår i företagsledningen till

last, skall det anmärkas i berättelsen. Revisorn kan även i övrigt i berättelsen

meddela upplysningar som han önskar bringa till den årsredovisningsskyldiges

kännedom.

 I revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorn funnit att företaget

inte har fullgjort sin skyldighet

 1. att göra avdrag för preliminär A-skatt eller kvarstående skatt enligt

uppbördslagen (1953:272),

2. att anmäla sig för registrering enligt 14 kap. 2 § mervärdesskattelagen

(1994:200),

3. att lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen eller 4 § lagen (1984:668)

om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller särskild deklaration enligt

14 kap. 3 § mervärdesskattelagen, eller

4. att i rätt tid betala skatter och avgifter som avses i 1-3.

Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att företaget inte har

fullgjort skyldighet som avses i fjärde stycket 1-4, skall revisorn genast sända

in en avskrift av revisionsberättelsen till skattemyndigheten.

I ett moderföretag skall revisorn avge en särskild revisionsberättelse

beträffande koncernen. Härvid skall första-tredje styckena tillämpas.

Om anmälan har gjorts enligt 5 § tredje eller femte stycket, skall revisor till

revisionsberättelsen foga avskrift av anmälningen.

(Paragrafen saknar motsvarighet i promemoriernas förslag)

Paragrafen, som ändrades senast vid tillkomsten av den nya

redovisningslagstiftningen (jfr prop. 1995/96:10 del 2 s. 314), innehåller

bestämmelser om revisionsberättelsen. Ändringen i andra stycket har gjorts med

anledning av att vissa handelsbolag kan vara skyldiga att upprätta koncern-

redovisning enligt ÅRFL (se 1 kap. 1 § andra stycket den lagen). Av denna

ändring och av hänvisningarna i sjätte stycket följer att när koncern-

redovisningen skall upprättas enligt ÅRFL skall revisorns uttalande avse

huruvida års- och koncernredovisningarna upprättats enligt den lagen.

4 kap. 14 §

En revisor som vid fullgörande av sitt uppdrag uppsåtligen eller av oaktsamhet

vållar den årsredovisningsskyldige skada skall ersätta skadan. Detsamma gäller

när skada vållas någon annan genom överträdelse av denna lag eller, i

förekommande fall, annan tillämplig årsredovisningslag. En revisor ansvarar även

för den skada som hans medhjälpare vållar uppsåtligen eller av oaktsamhet.

 Är ett revisionsbolag revisor, åligger ersättningsskyldigheten detta bolag och

den för revisionen huvudansvarige.

(Paragrafen saknar motsvarighet i promemoriernas förslag)

 Paragrafen innehåller bestämmelser om revisors skadeståndskyldighet (jfr prop.

1995/96:10 del 2 s. 315). Genom ändringen beaktas att handelsbolag i vissa fall

kan vara skyldiga att upprätta koncernredovisning enligt ÅRFL.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2. Bestämmelserna i 1 kap. 2 och 3 §§ skall tillämpas första gången i fråga om

det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

3. Ett företag som upprättar års- eller koncernredovisning med tillämpning av

bestämmelser i årsredovisningslagen (1995:1554), lagen (1959:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag skall inte tillämpa 4 kap. 5 § tredje

stycket årsredovisningslagen på nedskrivning som har gjorts före lagens

ikraftträdande.

Skälen till att lagändringarna bör träda i kraft den 1 januari 1997 och till-

lämpas från och med räkenskapsåret 1997 har behandlats i avsnitt 7.

 Bestämmelsen i punkten 3 motsvarar punkten 5 i övergångsbestämmelserna till

årsredovisningslagen (se prop. 1995/96:10 del 2 s. 287). Någon motsvarighet till

punkten 6 i övergångsbestämmelserna till den nya årsredovisningslagen - om

utnyttjande av belopp som har avsatts till uppskrivningsfond - återfinns inte i

förslaget, eftersom man i ett handelsbolag inte kan göra avsättningar till

uppskrivningsfond.

10.5 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802)

4. I bolag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut

och värdepappersbolag samt i bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket samma

lag skall 11 kap. 1, 2 och 4 - 14 §§ tillämpas intill utgången av det sista

räkenskapsår som inletts före den 1 januari 1996.

 I övriga bolag skall de angivna paragraferna tillämpas intill utgången av det

sista räkenskapsår som inletts före den 1 januari 1997. I fråga om aktiebolag

som avförs från aktiebolagsregistret enligt punkten 5 eller punkten 6 i över-

gångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen

(1975:1385) skall paragraferna tillämpas även därefter. Detsamma gäller i fråga

om andra aktiebolag som avförs från aktiebolagsregistret senast den 31 december

1997.

I och med tillkomsten av den nya årsredovisningslagen upphävdes 11 kap.

aktiebolagslagen. Vissa bestämmelser i kapitlet skall dock enligt punkten 4 i

övergångsbestämmelserna fortsätta att tillämpas under en övergångstid. Detta

sammanhänger med att årsredovisningslagens motsvarande bestämmelser skall börja

tillämpas först från räkenskapsår som inleds efter utgången av år 1996.

 Av den nya lydelsen av punkten 3 i övergångsbestämmelserna till den nya

årsredovisningslagen följer att flertalet av den lagens regler inte skall

tillämpas av vissa aktiebolag under avveckling. En del av dessa regler motsvarar

vad som hittills har reglerats i 11 kap. aktiebolagslagen. För att dessa

aktiebolag inte skall i redovisningshänseende bli helt utan reglering har det

ansetts att aktiebolagslagens regler bör tillämpas på dem även i fråga om räken-

skapsår som inleds den 1 januari 1997 eller senare. Detta kommer till uttryck i

den nya lydelsen av punkten 4. Eftersom de bolag som det här är fråga om är

sådana som avvecklas under år 1997 eller avregistreras i anslutning till 1997

års utgång, kommer den nya lydelsen att få praktisk betydelse enbart under en

övergångsfas.

5. I bolag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut

och värdepappersbolag samt i bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket samma

lag skall 4 kap. 16, 20 och 21 §§, 8 kap. 13 §, 9 kap. 17 §, 10 kap. 3 och 10

§§, 12 kap. 1 - 4 §§, 13 kap. 3, 9 och 12 §§, 14 kap. 4 §, 15 kap. 1 och 3 §§

samt 17 kap. 1 § tillämpas i sin äldre lydelse intill utgången av det sista

räkenskapsår som inletts före den 1 januari 1996.

 I övriga bolag skall de angivna paragraferna tillämpas i sin äldre lydelse

intill utgången av det sista räkenskapsår som inletts före den 1 januari 1997. I

fråga om aktiebolag som avförs från aktiebolagsregistret enligt punkten 5 eller

punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktie-

bolagslagen (1975:1385) skall paragraferna tillämpas även därefter. Detsamma

gäller i fråga om andra aktiebolag som avförs från aktiebolagsregistret senast

den 31 december 1997.

Ett flertal av de ändringar som gjordes i aktiebolagslagen i samband med

tillkomsten av den nya årsredovisningslagen har ett direkt samband med den

lagen. För vissa bolag som är under avveckling blir det emellertid inte aktuellt

att tillämpa flertalet av den nya årsredovisningslagens regler (se den nya

lydelsen av punkten 3 i övergångsbestämmelserna till årsredovisningslagen). Med

hänsyn härtill har andra stycket i punkten 5 utformats så att dessa bolag även

fortsättningsvis - fram till dess att de avregistrerats - skall följa de angivna

bestämmelserna i aktiebolagslagen i deras äldre lydelse.

10.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning

i kreditinstitut och värdepappersbolag

1 kap. 1 §

Denna lag är tillämplig på kreditinstitut och värdepappersbolag. Med

kreditinstitut avses bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker, kreditmark-

nadsbolag, sådana finansbolag och kreditaktiebolag som driver verksamhet med

stöd av punkterna 3-5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1610) om

kreditmarknadsbolag, Konungariket Sveriges stadshypotekskassa, Sveriges allmänna

hypoteksbank och Svenska skeppshypotekskassan. Med värdepappersbolag avses ett

svenskt aktiebolag som fått tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt lagen

(1991:981) om värdepappersrörelse.

 Bestämmelserna om koncernredovisning i 7 kap. skall tillämpas på finansiella

holdingföretag som uteslutande eller huvudsakligen förvaltar andelar i

dotterföretag som är kreditinstitut eller värdepappersbolag eller utländska

företag av motsvarande slag. Med finansiellt holdingföretag avses ett

aktiebolag, ett handelsbolag eller en ekonomisk förening vars verksamhet uteslu-

tande eller så gott som uteslutande består i att i vinstsyfte förvärva och för-

valta andelar i dotterföretag.

(Jfr 1 kap. 1 § ÅRKL i Finansdepartementets promemoria)

 Paragrafens andra stycke innehåller bestämmelser om när finansiella

holdingföretag skall upprätta koncernredovisning enligt 7 kap. ÅRKL. I samband

därmed definieras begreppet finansiellt holdingföretag. Ändringen innebär att

denna definition utvidgas i förhållande till hittills gällande rätt. Inte bara

aktiebolag och sådana handelsbolag som omfattas av den nya årsredovisningslagen

utan även andra handelsbolag och allmänna ekonomiska föreningar kommer därmed -

under de förutsättningar som anges i paragrafen - att vara skyldiga att upprätta

koncernredovisning enligt 7 kap. ÅRKL (se avsnitt 6.3, jfr även ändringarna i 11

e och 11 f §§ bokföringslagen, 9 kap. 16 § föreningslagen och 1 kap. 3 § 1980

års årsredovisningslag).

10.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning

i försäkringsföretag

1 kap. 1 §

Denna lag är tillämplig på försäkringsföretag. Med försäkringsföretag avses

sådana försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som omfattas av

försäkringsrörelselagen (1982:713).

 Bestämmelserna om koncernredovisning i 7 kap. skall tillämpas på finansiella

holdingföretag som uteslutande eller huvudsakligen förvaltar andelar i dotter-

företag som är försäkringsföretag eller utländska företag av motsvarande slag.

Med finansiellt holdingföretag avses ett aktiebolag, ett handelsbolag eller en

ekonomisk förening vars verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutande

består i att i vinstsyfte förvärva och förvalta andelar i dotterföretag.

 Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Finansinspektionen får medge

undantag från denna lag för sådana försäkringsföretag som får undantas från för-

säkringsrörelselagen enligt 1 kap. 10 § samma lag.

 För sådana företag som medgivits undantag från denna lag skall i stället

sådana föreskrifter som meddelats med stöd av 4 § andra stycket gälla.

(Jfr 1 kap. 1 § ÅRFL i Finansdepartementets promemoria)

 Ändringen är av samma slag som ändringen i 1 kap. 1 § ÅRKL.

Lagförslagen i promemorian Den nya redovisningslagstiftningen och de ekonomiska

föreningarna

1 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar

 dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 5 § och 9 kap.

15 §, av följande lydelse,

 dels att 1 kap. 4 §, 8 kap. 5 och 13 §§, 10 kap. 6 §, 11 kap. 12 § samt 13

kap. 1 § skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 4 §

--------------------------------------------------------------------

 Äger en ekonomisk förening så En ekonomisk förening är mo-

många aktier eller andelar i en derförening och en annan juridisk

svensk eller utländsk juridisk person är dotterföretag, om före-

person att den har mer än hälften ningen

av rösterna för samtliga aktier 1. innehar mer än hälften av

eller andelar, är den ekonomiska rösterna för samtliga andelar i den

föreningen moderförening och den juridiska personen,

andra juridiska personen dotter- 2. äger andelar i den juridiska

företag. Äger ett dotterföretag personen och på grund av avtal med

eller äger en moderförening och andra delägare i denna förfogar över

ett eller flera dotterföretag mer än hälften av rösterna för samt-

tillsammans eller äger flera dot- liga andelar,

terföretag tillsammans så många 3. äger andelar i den juridiska

aktier eller andelar i en personen och har rätt att utse

juridisk person som nyss har eller avsätta mer än hälften av

sagts, är även sistnämnda juridiskaledamöterna i dess styrelse eller

person dotterföretag till motsvarande ledningsorgan, eller

moderföreningen. 4. äger andelar i den juridiska

 personen och har rätt att ensam

 utöva ett bestämmande inflytande

 över denna på grund av avtal med

 den juridiska personen eller på

 grund av föreskrift i dess bolags-

 ordning, bolagsavtal eller därmed

 jämförbara stadgar.

--------------------------------------------------------------------

 Har en ekonomisk förening i Vidare är en juridisk person

annat fall på grund av aktie- el- dotterföretag till moderföreningen,

ler andelsinnehav eller avtal om ett annat dotterföretag till

ensam ett bestämmande inflytande moderföreningen eller moderföre-

över en juridisk person och en ningen tillsammans med ett eller

betydande andel i resultatet av flera andra dotterföretag eller

dess verksamhet, är den ekono- flera andra dotterföretag tillsam-

miska föreningen moderförening och mans

den juridiska personen dot- 1. innehar mer än hälften av

terföretag. rösterna för samtliga andelar i den

 juridiska personen,

 2. äger andelar i den juridiska

 personen och på grund av avtal med

 andra delägare i denna förfogar över

 mer än hälften av rösterna för samt-

 liga andelar, eller

 3. äger andelar i den juridiska

 personen och har rätt att utse

 eller avsätta mer än hälften av

 ledamöterna i dess styrelse eller

 motsvarande ledningsorgan.

 Om ett dotterföretag äger andelar

 i en juridisk person och på grund

 av avtal med den juridiska

 personen eller på grund av före-

 skrift i dess bolagsordning, bo-

 lagsavtal eller därmed jämförbara

 stadgar har rätt att ensamt utöva

 ett bestämmande inflytande över den

 juridiska personen, är även denna

 dotterföretag till moderbolaget.

 Moderförening och dotterföretag utgör tillsammans en koncern.

--------------------------------------------------------------------

 Med koncernföretag avses i denna

 lag företag i samma koncern.

 5 §

--------------------------------------------------------------------

 I de fall som avses i 4 § första

 stycket 1-3 skall sådana rättig-

 heter som tillkommer någon som

 handlar i eget namn men för en

 annan fysisk eller juridisk per-

 sons räkning anses tillkomma den

 personen.

 Vid bestämmandet av antalet

 röster i ett dotterföretag beaktas

 inte de andelar i dotterföretaget

 som innehas av företaget självt

 eller av dess dotterföretag. Det-

 samma gäller andelar som innehas

 av den som handlar i eget namn

 men för dotterföretagets eller dess

 dotterföretags räkning.

 8 kap.

 5 §

 Minst en revisor skall vara auktoriserad, om

 1. tillgångarnas nettovärde enligt fastställda balansräkningar för de två

senaste räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger det

basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under den

sista månaden av respektive räkenskapsår, eller

 2. antalet anställda hos föreningen under vart och ett av de två senaste

räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan i fråga om

förening som avses i första stycket förordna att en viss godkänd revisor får

utses i stället för en auktoriserad revisor. Sådana beslut är giltiga i högst

fem år.

--------------------------------------------------------------------

 Första och andra styckena gäller Första och andra styckena gäller

även för en moderförening i en även för en moderförening i en

koncern, om nettovärdet av kon- koncern, om

cernföretagens tillgångar enligt 1. nettovärdet av koncernföre-

fastställda koncernbalansräkningar tagens tillgångar enligt

för de två senaste räkenskapsåren fastställda koncernbalansräkningar

överstiger det gränsbelopp som för de två senaste räkenskapsåren

anges i första stycket eller om överstiger det gränsbelopp som

antalet anställda vid koncern- anges i första stycket,

företagen under nämnda tid i 2. antalet anställda vid kon-

medeltal har överstigit 200. cernföretagen under den tid som

 anges i 1 i medeltal överstigit

 200 eller

 3. moderföreningen inte upprättar

 koncernredovisning och nettovärdet

 av koncernföretagens tillgångar

 enligt fastställda balansräkningar

 för koncernföretagens två senaste

 räkenskapsår på moderföreningens

 balansdag överstiger det gräns-

 belopp som anges i första stycket.

 I andra föreningar än som avses i första eller tredje stycket skall en

auktoriserad revisor eller en godkänd revisor utses, om minst en tiondel av

samtliga röstberättigade begär det vid en föreningsstämma där revisorsval skall

ske.

 13 §7

 Revisorerna skall för varje räkenskapsår avge en revisionsberättelse till

föreningsstämman. Berättelsen skall överlämnas till föreningens styrelse senast

två veckor före den ordinarie föreningsstämman. Revisorerna skall inom samma tid

till styrelsen återlämna de redovisningshandlingar som har överlämnats till dem.

--------------------------------------------------------------------

 Revisionsberättelsen skall in- Revisionsberättelsen skall inne-

nehålla ett uttalande om huruvida hålla ett uttalande om huruvida

årsredovisningen har gjorts upp årsredovisningen har upprättats

enligt denna lag. Innehåller inte enligt denna lag eller, i fall

årsredovisningen sådana upplys- som avses i 9 kap. 15 §, enligt

ningar som skall lämnas enligt årsredovisningslagen (1995:1554).

9 kap., skall revisorerna ange Innehåller inte årsredovisningen

detta och lämna behövliga sådana upplysningar som skall

upplysningar i sin exemplar lämnas enligt 9 kap. eller, i fall

skall vara inkomna till som avses i 9 kap. 15 §, årsredo-

Justitiedepartementetberättelse, visningslagen, skall revisorerna

om det kan ske. ange detta och lämna behövliga

 upplysningar i sin berättelse, om

 det kan ske.

--------------------------------------------------------------------

 Har revisorerna vid sin Har revisorerna vid sin gransk-

granskning funnit att någon åtgärd ning funnit att någon åtgärd eller

eller försummelse som kan försummelse som kan föranleda

föranleda ersättningsskyldighet ersättningsskyldighet ligger en

ligger en styrelseledamot eller styrelseledamot eller

verkställande direktören till last verkställande direktören till last

eller att en styrelseledamot eller att en styrelseledamot

eller verkställande direktören på eller verkställande direktören på

annat sätt har handlat i strid annat sätt har handlat i strid mot

mot denna lag eller stadgarna, denna lag eller, i fall som avses

skall det anmärkas i berättelsen. i 9 kap. 15 §, årsredovisningslagen

Revisionsberättelsen skall även eller mot stadgarna, skall det

innehålla ett uttalande i frågan anmärkas i berättelsen. Revi-

om ansvarsfrihet för styrel- sionsberättelsen skall även inne-

seledamöterna och verkställande hålla ett uttalande i frågan om

direktören. Revisorerna kan även i ansvarsfrihet för styrelseledamö-

övrigt i berättelsen anteckna de terna och verkställande direktören.

upplysningar som de önskar med- Revisorerna kan även i övrigt i

dela medlemmarna. berättelsen anteckna de

 upplysningar som de önskar meddela

 medlemmarna.

 I revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorerna funnit att

föreningen inte har fullgjort sin skyldighet

 1. att göra avdrag för preliminär A-skatt eller kvarstående skatt

enligt uppbördslagen (1953:272),

 2. att anmäla sig för registrering enligt 14 kap. 2 § mervärdesskatte-

lagen (1994:200),

 3. att lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen eller 4 § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller särskild

deklaration enligt 14 kap. 3 § mervärdesskattelagen, eller

 4. att i rätt tid betala skatter och avgifter som avses i 1 - 3.

 Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att föreningen inte har

fullgjort någon sådan skyldighet som avses i fjärde stycket 1 - 4, skall

revisorerna genast sända in en avskrift av den till skattemyndigheten.

 Revisionsberättelsen skall innehålla särskilda uttalanden om fastställande av

balansräkningen och resultaträkningen samt om det förslag till dispositioner

beträffande föreningens vinst eller förlust som har lagts fram i

förvaltningsberättelsen.

 I en moderförening skall revisorerna avge en särskild revisionsberättelse

beträffande koncernen. Härvid skall första - tredje och sjätte styckena

tillämpas.

 Om anmälan har gjorts enligt 8 § tredje eller femte stycket, skall revisor

till revisionsberättelsen foga en avskrift av anmälningen.

 9 kap.

 15 §

--------------------------------------------------------------------

 En ekonomisk förening får upprätta

 årsredovisning, koncernredovisning

 och delårsrapporter enligt 1 kap.

 5 och 6 §§, 2 -4 kap., 5 kap. 1 -

 13 §§, 14 § andra stycket och 15 -

 24 §§ samt 6, 7, 9 och 10 kap. års-

 redovisningslagen (1995:1554). En

 förening som utnyttjar denna

 möjlighet skall inte tillämpa be-

 stämmelserna i 1, 2, 4 och 5 §§, 6 §

 första stycket och andra stycket

 första meningen, 7 § första och

 fjärde styckena, 8 §, 9 § första

 stycket, andra stycket 1, 2 och

 7, tredje och fjärde styckena , 10 §

 första stycket samt 11 - 14 §§.

 Vid tillämpningen av de bestäm-

 melser i årsredovisningslagen som

 anges i första stycket skall vad

 som sägs om aktiebolag och bolag

 gälla ekonomiska föreningar och vad

 som sägs om bolag som avses i

 10 kap. 3 § andra och fjärde

 styckena aktiebolagslagen

 (1975:1385) gälla ekonomiska

 föreningar som avses i 8 kap. 5 §

 första och tredje styckena denna

 lag.

 10 kap.

 6 §

--------------------------------------------------------------------

 Till reservfonden skall avsät- Till reservfonden skall avsättas

tas minst fem procent av den del minst fem procent av den del av

av föreningens nettovinst för året föreningens nettovinst för året som

som inte går åt för att täcka en inte går åt för att täcka en

balanserad förlust. Vid avsättning balanserad förlust. Vid avsättning

till reservfonden skall till till reservfonden skall till

nettovinsten räknas även gottgör- nettovinsten räknas även gottgör-

elser. Uppgår reservfonden till elser. Uppgår reservfonden till

minst tjugo procent av det inbe- minst tjugo procent av det inbe-

talda insatskapitalet behöver så- talda insatskapitalet behöver sådan

dan avsättning till reservfond avsättning till reservfond som

som avses i detta stycke inte avses i detta stycke inte ske, om

ske, om summan av reservfonden summan av reservfonden och det

och det inbetalda inbetalda insatskapitalet uppgår

insatskapitalet uppgår antingen antingen till minst fyrtio pro-

till minst fyrtio procent av cent av nettovärdet på föreningens

nettovärdet på föreningens tillgångar eller till minst samma

tillgångar eller till minst samma belopp som föreningens skulder och

belopp som föreningens skulder avsättningar enligt

enligt balansräkningen. balansräkningen.

 Till reservfonden skall vidare avsättas det belopp som

 1. medlem vid avgång ur föreningen inte får tillbaka av sina insatser,

 2. förlagsandelsinnehavare inte får ut vid inlösen av en förlagsinsats,

 3. enligt stadgarna skall avsättas till reservfonden,

 4. enligt beslut av föreningsstämman i övrigt skall föras över från det i

balansräkningen redovisade fria egna kapitalet till reservfonden.

 Reservfonden får enligt beslut av föreningsstämman sättas ned endast för att

täcka sådan förlust enligt den fastställda balansräkningen som inte kan täckas

av fritt eget kapital.

--------------------------------------------------------------------

 Vid tillämpningen av första Vid tillämpningen av första

stycket skall belopp som i ba- stycket skall belopp som i ba-

lansräkningen har tagits upp un- lansräkningen har tagits upp under

der rubriken Avsatt till pensio- rubriken Avsatt till pensioner

ner inte räknas som skuld i den eller sådan delpost som avses i 8

mån det överstiger det belopp a § lagen (1967:531) om tryggande

under vilket posten enligt 7 § av pensionsutfästelse m.m. inte

första stycket lagen (1967:531) räknas som skuld eller avsättning i

om tryggande av pensionsutfäs- den mån det överstiger det belopp

telse m.m. inte får nedbringas. under vilket posten enligt 7 §

 första stycket lagen om tryggande

 av pensionsutfästelse m. m. inte

 får nedbringas.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medge en förening

eller vissa grupper av föreningar undantag helt eller delvis från bestämmelserna

i första - tredje styckena, om det finns synnerliga skäl till det med hänsyn

till arten av föreningsverksamheten och övriga omständigheter.

 11 kap.

 12 §

Likvidatorerna skall för varje räkenskapsår avge en årsredovisning,

som skall läggas fram på den ordinarie föreningsstämman för godkännande. I fråga

om likvidatorernas redovisning och dess behandling på föreningsstämman tillämpas

inte 7 kap. 4 § andra stycket 1 och 2, 9 kap. 9 § andra stycket 7, 9 § tredje

och fjärde styckena samt 10 och 11 §§.

 I balansräkningen tas det egna kapitalet upp i en post, varvid

insatskapitalet anges inom linjen och i förekommande fall delas upp på

medlemsinsatskapital och förlagsinsatskapital.

--------------------------------------------------------------------

 Ingen tillgång får tas upp till Ingen tillgång får tas upp till

ett högre värde än den beräknas ett högre värde än den beräknas

inbringa efter avdrag för försälj- inbringa efter avdrag för försälj-

ningskostnaderna. Om en tillgång ningskostnaderna. Om en tillgång

kan beräknas inbringa ett väsent- kan beräknas inbringa ett väsent-

ligt högre belopp än det värde som ligt högre belopp än det värde som

har tagits upp i balansräkningen har tagits upp i balansräkningen

eller om för en skuld eller en eller om för en skuld eller en

likvidationskostnad kan beräknas likvidationskostnad kan beräknas

åtgå ett belopp som väsentligt åtgå ett belopp som väsentligt

avviker från den redovisade avviker från den redovisade

skulden, skall vid tillgångs- skulden eller, i fall som avses i

eller skuldposten det beräknade 9 kap. 15 §, avsättningen, skall

beloppet anges inom linjen. vid tillgångs-, avsättnings- eller

 skuldposten det beräknade beloppet

 anges inom linjen.

 13 kap.

 1 §

--------------------------------------------------------------------

 Om en styrelseledamot eller Om en styrelseledamot eller

verkställande direktören uppsåt- verkställande direktören uppsåtligen

ligen eller av oaktsamhet skadar eller av oaktsamhet skadar före-

föreningen då han fullgör sitt ningen då han fullgör sitt uppdrag,

uppdrag, skall han ersätta ska- skall han ersätta skadan. Detsamma

dan. Detsamma gäller när skadan gäller när skadan tillfogas en

tillfogas en föreningsmedlem föreningsmedlem eller någon annan

eller någon annan genom över- genom överträdelse av denna lag

trädelse av denna lag eller stad- eller, i fall som avses i 9 kap.

garna. 15 §, årsredovisningslagen

 (1995:1554) eller genom över-

 trädelse av stadgarna.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 2. Bestämmelserna i 9 kap. 15 § skall tillämpas första gången i fråga om det

räkenskapsår som inleds närmast efter utgången av år 1996.

 3. En förening som upprättar års- och koncernredovisning enligt årsredo-

visningslagen (1995:1554) skall inte tillämpa 4 kap. 5 § tredje stycket den

lagen på nedskrivning som har gjorts före lagens ikraftträdande.

 En sådan förening får använda belopp som avsatts till uppskrivningsfond före

lagens ikraftträdande för nödvändiga nedskrivningar på anläggningstillgångar. Om

detta görs skall upplysning om detta lämnas i en not.

**FOOTNOTES**

7 Senaste lydelse 1995:537

2 Förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1976:125)

 Härigenom föreskrivs att 11 a § bokföringslagen (1976:125) skall ha följande

lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 11 a §8

 I aktiebolag och sådana handelsbolag som omfattas av årsredovisningslagen

(1995:1554) skall årsbokslutet bestå av balansräkning, resultaträkning och

noter. För årsbokslutet i sådana bolag gäller vidare bestämmelserna i 2 kap. 2 -

 4 och 6 §§, 3 kap. 1 - 4, 6 , 8 och 9 §§ samt 4 och 5 kap. årsredovisnings-

lagen i stället för bestämmelserna i 13 - 20 §§.

--------------------------------------------------------------------

 Första stycket gäller även i

 ekonomiska föreningar som upprättar

 årsredovisning enligt års-

 redovisningslagen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas första gången i

fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter utgången av år 1996.

**FOOTNOTES**

8 Senaste lydelse 1995:1556.

Lagförslagen i promemorian Redovisning i handelsbolag och i aktiebolag under

avveckling

1 Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen

 (1995:1554)

 Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554),

 dels att 1 § skall ha följande lydelse,

 dels att punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen

skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 1 §

 Denna lag är, om inte annat föreskrivs, tillämplig på

 1. aktiebolag,

 2. handelsbolag i vilka samtliga obegränsat ansvariga delägare är aktiebolag,

 3. handelsbolag i vilka samtliga obegränsat ansvariga delägare är aktiebolag

eller sådana handelsbolag som avses i 2,

 4. handelsbolag som ingår i en koncern där moderbolaget är ett aktiebolag

eller ett sådant handelsbolag som avses i 2 eller 3,

 5. handelsbolag som tidigare har omfattats av 2 - 4.

 Vid tillämpningen av första stycket 2 och 3 skall med aktiebolag jämställas

 1. utländska företag som avses i avsnitt 1 i bilaga 1, och

 2. utländska företag som inte lyder under lagstiftningen i någon stat inom

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet men som har en rättslig form som är

jämförbar med aktiebolaget eller med de företag som avses i avsnitt 1 i bilaga

1.

 Vid tillämpningen av första stycket 3 - 5 skall med sådana handelsbolag som

avses i första stycket 2 jämställas utländska företag som avses i avsnitt 2 i

bilaga 1 under förutsättning att samtliga obegränsat ansvariga delägare är

aktiebolag eller sådana utländska företag som avses i andra stycket.

--------------------------------------------------------------------

 Av 9 kap. 15 § lagen (1987:667)

 om ekonomiska föreningar och

 1 kap. 2 § lagen (1980:1103) om

 årsredovisning m.m. i vissa företag

 följer att även ekonomiska före-

 ningar samt andra handelsbolag än

 sådana som avses i första stycket

 får tillämpa vissa av denna lags

 bestämmelser.

3. I bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om årsredo-

visning i kreditinstitut och värdepappersbolag och 1 kap. 1 § andra stycket

lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag skall bestämmelserna i

2 - 6 kap., 9 kap. 1 §, 2 § första stycket, 3 och 4 §§ samt 10 kap. 1 §

tillämpas första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den

31 december 1995.

--------------------------------------------------------------------

 I övriga bolag skall de angivna I övriga bolag skall de angivna

bestämmelserna samt bestämmelserna bestämmelserna samt bestämmelserna

i 7 kap. tillämpas första gången i i 7 kap. tillämpas första gången i

fråga om det räkenskapsår som fråga om det räkenskapsår som inleds

inleds närmast efter den närmast efter den 31 december

31 december 1996. 1996. I fråga om aktiebolag som

 avförs från aktiebolagsregistret

 enligt punkten 5 eller punkten 6

 i övergångsbestämmelserna till lagen

 (1994:802) om ändring i aktiebo-

 lagslagen (1975:1385) skall be-

 stämmelserna över huvud taget inte

 tillämpas. Detsamma gäller i fråga

 om andra aktiebolag som avförs från

 aktiebolagsregistret senast den

 31 december 1997.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2 Förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1976:125)

 Härigenom föreskrivs i fråga om bokföringslagen (1976:125),

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 11 c §, av följande

lydelse,

 dels att punkten 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen

(1995:1556) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse,

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 11 c §

--------------------------------------------------------------------

 Handelsbolag som inte omfattas

 av årsredovisningslagen

 (1995:1554) får upprätta årsbokslut

 med tillämpning av bestämmelserna i

 2 kap. 2 - 4 och 6 §§, 3 kap. 1 -

 4, 6, 8 och 9 §§ samt 4 kap. års-

 redovisningslagen. Ett handelsbo-

 lag som utnyttjar denna möjlighet

 skall inte tillämpa bestämmelserna

 i 13 - 19 §§ denna lag.

 Om handelsbolaget är skyldigt

 att upprätta årsredovisning enligt

 2 kap. 1 § lagen (1980:1103) om

 årsredovisning m.m. i vissa

 företag, skall årsbokslutet innehål-

 la även upplysningar enligt 5 kap.

 1 - 13 §§, 14 § andra stycket och 15

 - 24 §§ årsredovisningslagen. I så

 fall behöver 20 § denna lag inte

 tillämpas.

2. I bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om årsredo-

visning i kreditinstitut och värdepappersbolag och 1 kap. 1 § andra stycket

lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag skall 11 a § tillämpas

första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31

december 1995.

--------------------------------------------------------------------

 I övriga bolag som omfattas av I övriga bolag som omfattas av

årsredovisningslagen (1995:1554) årsredovisningslagen (1995:1554)

skall 11 a § tillämpas första gångenskall 11 a § tillämpas första gången

i fråga om det räkenskapsår som i fråga om det räkenskapsår som

inleds närmast efter den inleds närmast efter den 31 decem-

31 december 1996. ber 1996. I fråga om aktiebolag

 som avförs från aktiebo-

 lagsregistret enligt punkten 5

 eller punkten 6 i övergångsbestäm-

 melserna till lagen (1994:802) om

 ändring i aktiebolagslagen

 (1975:1385) skall dock 11 a § över-

 huvudtaget inte tillämpas.

 Detsamma gäller i fråga om andra

 aktiebolag som avförs från aktiebo-

 lagsregistret senast den 31 de-

 cember 1997.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 2. Bestämmelserna i 11 c § skall tillämpas första gången i fråga om det räken-

skapsår som inleds närmast efter utgången av år 1996.

 3. Ett handelsbolag som upprättar årsbokslut enligt 11 c § skall inte tillämpa

4 kap. 5 § tredje stycket årsredovisningslagen (1995:1554) på nedskrivning som

har gjorts före lagens ikraftträdande.

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i

vissa företag;

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i

vissa företag,

 dels att nuvarande 1 kap. 1 a § skall betecknas 1 kap. 3 §,

 dels att 1 kap. 1 §, den nya 1 kap. 3 § samt 2 kap. 1 § och 3 kap. 1 § skall

ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 1 kap. 2, 4 och 5 §§,

av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 1 §9

--------------------------------------------------------------------

 Bestämmelserna i 1 och 2 kap., Bestämmelserna i 1 och 2 kap.,

3 kap. 1 - 10 §§ samt 4 kap. 8 § 3 kap. 1 - 10 §§ samt 4 kap. 8 §

andra stycket och 12 § gäller inte andra stycket och 12 § gäller inte

sådana handelsbolag som omfattas sådana handelsbolag som omfattas

av årsredovisningslagen av årsredovisningslagen

(1995:1554) eller hypotek- (1995:1554) eller hypo-

sinstitut som omfattas av lagen teksinstitut som omfattas av la-

(1995:1559) om årsredovisning i gen (1995:1559) om årsredovisning

kreditinstitut och värdepappers- i kreditinstitut och värdepappers-

bolag. När det gäller sådana bolag.

handelsbolag och

hypoteksinstitut avses vid

tillämpningen av 3 kap. 11 § och 4

kap. med begreppen moderföretag,

dotterföretag och koncern vad som

i 1 kap. 3 § årsredovisningslagen

anges om moderbolag, dotter-

företag och koncern.

 2 §

--------------------------------------------------------------------

 Ett handelsbolag som enligt

 11 c § bokföringslagen (1976:125)

 upprättar årsbokslut med tillämpning

 av bestämmelser i årsredovisnings-

 lagen (1995:1554) skall, om det

 enligt denna lag är skyldigt att

 upprätta årsredovisning, kon-

 cernredovisning eller delårsrap-

 port, upprätta sistnämnda

 handlingar med tillämpning av be-

 stämmelserna i 2 - 4 kap., 5 kap.

 1 - 13 §§, 14 § andra stycket och

 15 - 24 §§, 6 kap. 1 och 3 §§ samt 7,

 9 och 10 kap. årsredovisningsla-

 gen. Handelsbolaget skall i så

 fall inte tillämpa bestämmelserna i

 2 kap. 2 § första - tredje styck-

 ena, 5 § 2 - 4, 6 - 8 §§ och 10 §

 samt 3 kap. 2 - 5 och 7 - 10 §§.

 Vid tillämpningen av årsredovis-

 ningslagen avses med intresse-

 företag vad som anges i 1 kap. 5

 och 6 §§ den lagen.

 3 §

--------------------------------------------------------------------

[Jfr 1 a §]

 Äger ett handelsbolag så många Ett handelsbolag är moderföretag

aktier eller andelar i en svensk och en annan juridisk person är

eller utländsk juridisk person dotterföretag, om handelsbolaget

att det har mer än hälften av 1. innehar mer än hälften av

rösterna för samtliga aktier eller rösterna för samtliga andelar i den

andelar, är handelsbolaget moder- juridiska personen,

företag och den andra juridiska 2. äger andelar i den juridiska

personen dotterföretag. Äger ett personen och på grund av avtal med

dotterföretag eller äger ett mo- andra delägare i denna förfogar över

derföretag och ett eller flera mer än hälften av rösterna för samt-

dotterföretag tillsammans eller liga andelar,

äger flera dotterföretag till- 3. äger andelar i den juridiska

sammans aktier eller andelar i personen och har rätt att utse

en juridisk person i den omfatt- eller avsätta mer än hälften av

ning som angivits nu, är även ledamöterna i dess styrelse eller

sistnämnda juridiska person dot- motsvarande ledningsorgan, eller

terföretag till moderföretaget. 4. äger andelar i den juridiska

 Har ett handelsbolag i annat personen och har rätt att ensamt

fall på grund av aktie- eller utöva ett bestämmande inflytande

andelsinnehav eller avtal ensamt över denna på grund av avtal med

ett bestämmande inflytande över en den juridiska personen eller på

juridisk person och en betydande grund av föreskrift i dess bolags-

andel i resultatet av dess verk- ordning, bolagsavtal eller därmed

samhet, är handelsbolaget moder- jämförbara stadgar.

företag och den juridiska Vidare är en juridisk person

personen dotterföretag. dotterföretag till moderföretaget,

 Bestämmelserna i första och om ett annat dotterföretag till

andra styckena om handelsbolag moderföretaget eller moderföretaget

gäller även enskilda näringsidkare tillsammans med ett eller flera

och andra juridiska personer än andra dotterföretag eller flera

handelsbolag, aktiebolag, ekono- andra dotterföretag tillsammans

miska föreningar eller 1. innehar mer än hälften av

stiftelser, om den enskilde rösterna för samtliga andelar i den

näringsidkaren respektive den juridiska personen,

juridiska personen är skyldig att 2. äger andelar i den juridiska

upprätta årsbokslut enligt bok- personen och på grund av avtal med

föringslagen (1995:1557). andra delägare i denna förfogar över

 mer än hälften av rösterna för samt-

 liga andelar, eller

 3. äger andelar i den juridiska

 personen och har rätt att utse

 eller avsätta mer än hälften av

 ledamöterna i dess styrelse eller

 motsvarande ledningsorgan.

 Om ett dotterföretag äger andelar

 i en juridisk person och på grund

 av avtal med den juridiska

 personen eller på grund av före-

 skrift i dess bolagsordning, bo-

 lagsavtal eller därmed jämförbara

 stadgar har rätt att ensamt utöva

 ett bestämmande inflytande över den

 juridiska personen, är även denna

 dotterföretag till moderföretaget.

 Bestämmelserna om handelsbolag i

 första och andra styckena gäller

 även enskilda näringsidkare och

 andra juridiska personer än han-

 delsbolag, aktiebolag, ekonomiska

 föreningar eller stiftelser, om

 den enskilda näringsidkaren

 respektive den juridiska personen

 är skyldig att upprätta årsbokslut

 enligt bokföringslagen.

 Moderföretag och dotterföretag utgör tillsammans en koncern.

--------------------------------------------------------------------

 Med koncernföretag avses i denna

 lag företag i samma koncern.

 4 §

--------------------------------------------------------------------

 Vid tillämpningen av 3 § avses

 med andelar aktier och andra

 andelar i juridiska personer.

 5 §

--------------------------------------------------------------------

 I de fall som avses i 3 § första

 stycket 1-3 skall sådana rättig-

 heter som tillkommer någon som

 handlar i eget namn men för en

 annan fysisk eller juridisk per-

 sons räkning anses tillkomma den

 personen.

 Vid bestämmandet av antalet

 röster i ett dotterföretag beaktas

 inte de andelar i dotterföretaget

 som innehas av företaget självt

 eller av dess dotterföretag. Det-

 samma gäller andelar som innehas

 av den som handlar i eget namn

 men för dotterföretagets eller dess

 dotterföretags räkning.

 2 kap.

 1 §10

 Den som enligt bokföringslagen (1976:125) är skyldig att upprätta årsbokslut

skall för samma räkenskapsår även upprätta årsredovisning enligt denna lag, om

--------------------------------------------------------------------

 1. antalet anställda hos för- 1. antalet anställda hos före-

etaget under räkenskapsåret i taget under räkenskapsåret i me-

medeltal har varit minst tio, deltal har varit mer än tio,

 2. företaget är moderföretag i en 2. företaget är moderföretag i en

koncern enligt denna lag och koncern enligt denna lag och

antalet anställda hos koncernen antalet anställda hos koncernen

under räkenskapsåret i medeltal under räkenskapsåret i medeltal har

har varit minst tio, eller varit mer än tio, eller

 3. tillgångarnas nettovärde i rörelsen enligt balansräkningar för de två

senaste räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1.000 gånger det

basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under den

sista månaden av respektive räkenskapsår.

 Aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser är inte skyldiga att

upprätta årsredovisning enligt denna lag.

 3 kap.

 1 §

--------------------------------------------------------------------

 I fråga om koncerner enligt I fråga om koncerner enligt

denna lag gäller 2 - 11 §§ i detta denna lag gäller 2 - 11 §§ i detta

kapitel, om antalet anställda hos kapitel, om antalet anställda hos

koncernen under räkenskapsåret i koncernen under räkenskapsåret i

medeltal har varit minst tio. medeltal har varit mer än tio.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 2. Bestämmelserna i 1 kap. 2 § skall tillämpas första gången i fråga om det

räkenskapsår som inleds närmast efter utgången av år 1996.

 3. Ett företag som upprättar års- och koncernredovisningar enligt årsredo-

visningslagen (1995:1554) skall inte tillämpas 4 kap. 5 § tredje stycket den

lagen på nedskrivning som har gjorts före lagens ikraftträdande.

**FOOTNOTES**

9 Senaste lydelse 1994:1557.

10 Senaste lydelse 1981:1199.

4 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385);

 Härigenom föreskrivs att punkterna 4 och 5 i ikraftträdande- och övergångsbe-

stämmelserna till lagen (1995:1555) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4. I bolag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut

och värdepappersbolag samt i bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket samma

lag skall 11 kap. 1, 2 och 4 - 14 §§ tillämpas intill utgången av det sista

räkenskapsår som inletts före den 1 januari 1996.

--------------------------------------------------------------------

 I övriga bolag skall de angivna I övriga bolag skall de angivna

paragraferna tillämpas intill paragraferna tillämpas intill ut-

utgången av det sista räkenskapsår gången av det sista räkenskapsår som

som inletts före den 1 januari inletts före den 1 januari 1997. I

1997. fråga om aktiebolag som avförs från

 aktiebolagsregistret enligt

 punkten 5 eller punkten 6 i över-

 gångsbestämmelserna till lagen

 (1994:802) om ändring i aktie-

 bolagslagen (1975:1385) skall pa-

 ragraferna tillämpas även därefter.

 Detsamma gäller i fråga om andra

 aktiebolag som avförs från aktiebo-

 lagsregistret senast den 31 de-

 cember 1997.

5. I bolag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut

och värdepappersbolag samt i bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket samma

lag skall 4 kap. 16, 20 och 21 §§, 8 kap. 13 §, 9 kap. 17 §, 10 kap. 3 och 10

§§, 12 kap. 1 - 4 §§, 13 kap. 3, 9 och 12 §§, 14 kap. 4 §, 15 kap. 1 och 3 §§

samt 17 kap. 1 § tillämpas i sin äldre lydelse intill utgången av det sista

räkenskapsår som inletts före den 1 januari 1996.

--------------------------------------------------------------------

 I övriga bolag skall de angivna I övriga bolag skall de angivna

paragraferna tillämpas i sin äldre paragraferna tillämpas i sin äldre

lydelse intill utgången av det lydelse intill utgången av det

sista räkenskapsår som inletts föresista räkenskapsår som inletts före

den 1 januari 1997. den 1 januari 1997. I fråga om

 aktiebolag som avförs från

 aktiebolagsregistret enligt punk-

 ten 5 eller punkten 6 i över-

 gångsbestämmelserna till lagen

 (1994:802) om ändring i aktie-

 bolagslagen (1975:1385) skall pa-

 ragraferna tillämpas även därefter.

 Detsamma gäller i fråga om andra

 aktiebolag som avförs från aktiebo-

 lagsregistret senast den 31 de-

 cember 1997.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

5 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:000) om inkomstskatteregler m.m.

med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1996:000) om inkomstskatteregler m.m. med

anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek skall ha följande

lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Lydelse enl prop. 1995/96:168 Föreslagen lydelse

 2 §

 Lagen tillämpas om verksamheten i ett sådant aktiebolag som avses i 1 § tas

över av en fysisk person, delägare i ett enkelt bolag, ett dödsbo, ett

handelsbolag eller ett aktiebolag (övertagararen) under förutsättning att

 1. aktiebolaget sedan ingången av år 1995 i mer än obetydlig omfattning har

bedrivit näringsverksamhet som avses i 21 § kommunalskattelagen (1928:370),

--------------------------------------------------------------------

 2. övertagaren har tagits över 2. övertagaren har tagits över

aktiebolagets hela verksamhet aktiebolagets hela verksamhet och

och fortfarande bedriver denna fortfarande bedriver denna vid

vid utgången av det beskattningsår utgången av det beskattningsår då

då den övertagna verksamheten den övertagna verksamheten skall

skall redovisas första gången, och redovisas första gången,

 3. aktiebolaget har upprättat en 3. aktiebolaget har upprättat en

balansräkning med anledning av balansräkning med anledning av

övertagandet. övertagandet, samt,

 4. om övertagaren är ett handels-

 bolag, årsbokslut upprättas enligt

 13-20 §§ bokföringslagen (1976:125).

 Som förutsättning för att lagen skall tillämpas gäller vidare att den eller de

personer som har tagit över aktiebolagets verksamhet ägde aktierna i bolaget,

direkt eller indirekt, vid utgången av år 1995. Är det fråga om flera personer,

krävs dessutom att de skall ha ägt lika stora andelar vid utgången av år 1995

som vid övertagandet. Skillnader som beror på arv, testamente eller bodelning

med anledning av en makes död utgör dock inte hinder för lagens tillämpning.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

Remissinstanser som yttrat sig över Justitiedepartementets promemoria Den nya

redovisningslagstiftningen och de ekonomiska föreningarna

Hovrätten över Skåne och Blekinge, Kammarrätten i Göteborg, Statistiska

centralbyrån, Finansinspektionen, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket,

Bokföringsnämnden, Patent- och registreringsverket, Handelshögskolan i

Stockholm, Sveriges Lantbruksuniversitet, Redovisningskommittén, Föreningen

Auktoriserade Revisorer FAR, Svenska Revisorsamfundet SRS, Sveriges

Redovisningskonsulters Förbund SRF, Kooperativa förbundet KF, Lantbrukarnas

Riksförbund, Södra Skogsägarna, Kooperativa institutet, Sveriges Industriförbund

och Sveriges Advokatsamfund.

Remissinstanser som yttrat sig över Justitiedepartementets promemoria

Redovisning i handelsbolag och i aktiebolag under avveckling

Hovrätten över Skåne och Blekinge, Kammarrätten i Sundsvall, Statistiska

centralbyrån, Bokföringsnämnden, Finansinspektionen, Riksrevisionsverket,

Riksskatteverket, Närings- och teknikutvecklingsverket, Patent- och

registreringsverket, Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala universitet,

Redovisningskommittén, Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR, Svenska

Revisorsamfundet SRS, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF, Sveriges

Bokförings- och Redovisningsbyråers Förbund, Kooperativa förbundet, Sveriges

Industriförbund, Svenska Bankföreningen, Företagarnas Riksorganisation, Sveriges

Köpmannaförbund och Sveriges Advokatsamfund.

Lagförslagen i Finansdepartementets Promemoria med utkast till lagrådsremiss om

finansieringsverksamhet i ekonomisk förening samt vissa ändringar i

redovisningslagstiftningen på det finansiella området

Endast de lagförslag som helt eller delvis behandlas i propositionen har tagits

med.

1 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1610) om

kreditmarknadsbolag

(Promemorians lagförslag har här utelämnats)

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen om årsredovisning i kreditinstitut och

värdepappersbolag att 1 kap. 1 §, 2 kap. 1 §, 5 kap. 4 §, 6 kap. 2 §, 7 kap. 1 §

och 9 kap. 1 § samt rubriken närmast före 6 kap. 2 § skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 kap.

Lagens tillämpningsområde

1 §11

--------------------------------------------------------------------

 Denna lag är tillämplig på kre- Denna lag är tillämplig på kredit-

ditinstitut och värdepappers- institut och värdepappersbolag.

bolag. Med kreditinstitut avses Med kreditinstitut avses

bankaktiebolag, sparbanker, med- bankaktiebolag, sparbanker, med-

lemsbanker, kreditmarknadsbolag, lemsbanker, kreditmarknadsföretag

sådana finansbolag och kreditak- (kreditmarknadsbolag respektive

tiebolag som driver verksamhet kreditmarknadsförening), sådana

med stöd av punkterna 3-5 i finansbolag och kreditaktiebolag

övergångsbestämmelserna till lagen som driver verksamhet med stöd av

(1992:1610) om kreditmark- punkterna 3-5 i övergångsbestäm-

nadsbolag, Konungariket Sveriges melserna till lagen (1992:1610)

stadshypotekskassa, Sveriges om finansieringsverksamhet, Ko-

allmänna hypoteksbank och Svenska nungariket Sveriges stadshypo-

skeppshypotekskassan. Med värde- tekskassa, Sveriges allmänna hypo-

pappersbolag avses ett svenskt teksbank och Svenska skeppshypo-

aktiebolag som fått tillstånd att tekskassan. Med värdepappersbolag

driva värdepappersrörelse enligt avses ett svenskt aktiebolag som

lagen (1991:981) om värdepappers- fått tillstånd att driva värdepap-

rörelse. persrörelse enligt lagen

Bestämmelserna om koncernredo- (1991:981) om värdepappersrörelse.

visning i 7 kap. skall tillämpas Bestämmelserna om koncernredo-

på finansiella holdingföretag som visning i 7 kap. skall tillämpas på

uteslutande eller huvudsakligen finansiella holdingföretag som

förvaltar andelar i dotterföretag uteslutande eller huvudsakligen

som är kreditinstitut eller värde- förvaltar andelar i dotterföretag

pappersbolag eller utländska före- som är kreditinstitut eller värde-

tag av motsvarande slag. Med fi- pappersbolag eller utländska före-

nansiellt holdingföretag avses tag av motsvarande slag. Med fi-

ett företag som är skyldigt att nansiellt holdingföretag avses ett

upprätta årsredovisning enligt års-företag som är aktiebolag, handels-

redovisningslagen (1995:1554) bolag eller ekonomisk förening och

och vars verksamhet uteslutande vars verksamhet uteslutande eller

eller så gott som uteslutande så gott som uteslutande består i

består i att i vinstsyfte förvärva att i vinstsyfte förvärva och för-

och förvalta andelar i dotter- valta andelar i dotterföretag.

företag.

2 kap.

Årsredovisningens upprättande

1 §

 Utöver årsbokslut enligt 11 § bokföringslagen (1976:125) skall kreditinstitut

och värdepappersbolag för varje räkenskapsår upprätta årsredovisning enligt

denna lag.

--------------------------------------------------------------------

 I kreditinstitut eller värde- I kreditinstitut eller värdepap-

pappersbolag som enligt 10 kap. persbolag som enligt 10 kap. 3 §

3 § andra stycket aktiebolagsla- andra stycket aktiebolagslagen

gen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § (1975:1385), 4 kap. 3 § första

första stycket lagen (1980:1103) stycket lagen (1980:1103) om års-

om årsredovisning i vissa företag redovisning i vissa företag m.m.

m.m. är skyldiga att ha eller 8 kap. 5 § första stycket

auktoriserad revisor, skall även lagen (1987:667) om ekonomiska

en finansieringsanalys ingå i års- föreningar är skyldiga att ha

redovisningen. auktoriserad revisor, skall även

 en finansieringsanalys ingå i

 årsredovisningen.

 I kreditinstitut och värdepappersbolag som omfattas av lagen (1994:2004) om

kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag,

skall även en kapitaltäckningsanalys ingå i årsredovisningen.

5 kap.

Upplysningar om skulder och indelning av eget kapital

4 §

 Utöver vad som följer av 1 § skall följande uppgifter lämnas om skulder och

eget kapital:

 1. För varje efterställd skuld som uppgår till mer än tio procent av samtliga

efterställda skulder, skall uppgift lämnas om lånebelopp, lånevaluta, räntesats,

förfallodag, omständigheter som kan medföra förtida återbetalning, efterställ-

ningsvillkoren samt förutsättningar och villkor för betalning på förfallodagen

eller för konvertering. Vidare skall sammanfattande upplysningar lämnas om vilka

regler som gäller för övriga efterställda skulder.

 2. Större belopp i posten Övriga skulder (post 4) skall specificeras till sin

storlek och art.

 3. I bankaktiebolag och andra aktiebolag som omfattas av denna lag skall eget

kapital delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital eller ansamlad

förlust. Under bundet eget kapital skall tas upp Aktiekapital, Överkursfond,

Uppskrivningsfond, Reservfond och Fond för orealiserade vinster. Under fritt

eget kapital skall tas upp fria fonder, var för sig, balanserad vinst eller för-

lust samt vinst eller förlust för räkenskapsåret. Balanserad förlust och förlust

för räkenskapsåret tas därvid upp som avdragsposter.

 4. I sparbank skall eget kapital delas upp i fonder och vinst eller förlust

för räkenskapsåret. Med fonder avses Grundfond, Uppskrivningsfond, Reservfond,

Fond för orealiserade vinster samt Garantifond. Benämningen fond får inte

användas för annat belopp i balansräkningen. Förlust för räkenskapsåret tas upp

som avdragspost.

--------------------------------------------------------------------

 5. I medlemsbank skall eget 5. I medlemsbank och i kredit-

kapital delas upp i bundet eget marknadsförening skall eget

kapital och fritt eget kapital kapital delas upp i bundet eget

eller ansamlad förlust. Under kapital och fritt eget kapital

bundet eget kapital skall tas eller ansamlad förlust. Under bun-

upp Insatskapital, Upp- det eget kapital skall tas upp

skrivningsfond, Reservfond och Insatskapital, Uppskrivningsfond,

Fond för orealiserade vinster. Reservfond och Fond för orealis-

Medlemsinsatser och förlagsinsat- erade vinster. Medlemsinsatser

ser skall redovisas var för sig. och förlagsinsatser skall redovi-

Under fritt eget kapital skall sas var för sig. Under fritt eget

tas upp fria fonder, var för sig, kapital skall tas upp fria fond-

balanserad vinst eller förlust er, var för sig, balanserad vinst

samt vinst eller förlust för eller förlust samt vinst eller

räkenskapsåret. Balanserad förlust förlust för räkenskapsåret.

och förlust för räkenskapsåret tas Balanserad förlust och förlust för

därvid upp som avdragsposter. räkenskapsåret tas därvid upp som

 avdragsposter.

6 kap.

--------------------------------------------------------------------

 Särskilda upplysningar i före- Särskilda upplysningar i med-

ningsbanker lemsbanker och kreditmarknads-

 föreningar

2 §12

--------------------------------------------------------------------

 En medlemsbank skall i förvalt- En medlemsbank och en kredit-

ningsberättelsen även ange marknadsförening skall i förvalt-

 1. väsentliga förändringar i med-ningsberättelsen även ange

lemsantalet och summorna av in- 1.väsentliga förändringar i med-

satsbelopp som skall återbetalas lemsantalet och summorna av in-

under nästa räkenskapsår enligt satsbelopp som skall återbetalas

4 kap. 1 och 3 §§ lagen under nästa räkenskapsår enligt

(1995:1559) om medlemsbanker,2. den rätt till utdelning som4 kap. 1 och 3 §§

lagen (1995:1559)

gjorda förlagsinsatser medför, om medlemsbanker och 4 kap. 1 och

samt 3 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska

 3. summan av de förlagsinsatser föreningar,

som har sagts upp och skall lösas 2. den rätt till utdelning som

in under de två närmast följande rä-gjorda förlagsinsatser medför, samt

kenskapsåren. 3. summan av de förlagsinsatser

 som har sagts upp och skall lösas

 in under de två närmast följande rä-

 kenskapsåren.

7 kap.

Koncernredovisningens upprättande

1 §

 Kreditinstitut och värdepappersbolag som är moderföretag och sådana

finansiella holdingföretag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket skall för varje

räkenskapsår upprätta koncernredovisning enligt denna lag, om inte annat följer

av 5 §.

--------------------------------------------------------------------

 För moderföretag som enligt För moderföretag som enligt

10 kap. 3 § fjärde stycket 10 kap. 3 § fjärde stycket

aktiebolagslagen (1975:1385) aktiebolagslagen (1975:1385),

eller 4 kap. 3 § andra stycket 8 kap. 5 § tredje stycket lagen

lagen (1980:1103) om årsredovis- (1987:667) om ekonomiska före-

ning m.m. i vissa företag är skyl- ningar eller 4 kap. 3 § andra

diga att ha auktoriserad stycket lagen (1980:1103) om

revisor, skall även en finansie- årsredovisning m.m. i vissa företag

ringsanalys ingå i är skyldiga att ha auktoriserad

koncernredovisningen. revisor, skall även en finan-

 sieringsanalys ingå i koncernredo-

 visningen.

 För finansiella holdingföretag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket och

omfattas av lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för

kreditinstitut och värdepappersbolag, skall även en kapitaltäckningsanalys

enligt 6 kap. 3 § ingå i koncernredovisningen.

 8 kap.

Registreringsmyndighet

 1 §

 Finansinspektionen är registreringsmyndighet för banker och hypoteksinstitut.

 Patent- och registreringsverket är registreringsmyndighet för övriga företag

som omfattas av denna lag. För dessa skall 8 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) tillämpas i stället för 2 - 8 §§ nedan

--------------------------------------------------------------------

 Vid tillämpningen av 8 kap.

 årsredovisningslagen om offent-

 liggörande på kreditmarknads-

 föreningar skall vad som sägs om

 bolagsstämma gälla föreningsstämma

 samt vad som sägs om för-

 seningsavgifter för publika aktie-

 bolag även gälla för kreditmark-

 nadsföretag.

 9 kap.

Skyldighet att lämna delårsrapport

 1 §13

--------------------------------------------------------------------

 Bankaktiebolag, sparbanker, Banker, kreditmarknadsföretag,

medlemsbanker och hypoteksinsti- värdepappersbolag och hypoteks-

tut skall minst en gång under ett institut skall minst en gång under

räkenskapsår som omfattar mer än ett räkenskapsår som omfattar mer än

tio månader avge en särskild redo- tio månader avge en särskild redo-

visning (delårsrapport) enligt visning (delårsrapport) enligt

denna lag. Detsamma skall gälla denna lag. Detsamma skall gälla

aktiebolag som omfattas av denna aktiebolag som omfattas av denna

lag, om bolaget är skyldigt att lag, om bolaget är skyldigt att ha

ha auktoriserad revisor enligt auktoriserad revisor enligt 10

10 kap. 3 § andra eller fjärde kap. 3 § andra eller fjärde stycket

stycket aktiebolagslagen aktiebolagslagen (1975:1385) .

(1975:1385).

Särskilda regler om delårsrapportens tillhandahållande och innehåll

 3 §14

--------------------------------------------------------------------

 De i 2 § angivna bestämmelserna De i 2 § angivna bestämmelserna i

i 9 kap. årsredovisningslagen 9 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med (1995:1554) skall tillämpas med

följande avvikelser: följande avvikelser:

 1. Utöver vad som följer av 2 § 1. Utöver vad som följer av 2 §

första stycket om tillhanda- första stycket om tillhandahållande

hållande av delårsrapport skall av delårsrapport skall delårsrap-

delårsrapporten i banker och hy- porten i banker, kreditmark-

poteksinstitut genast lämnas även nadsföreningar och hypoteksinsti-

till de huvudmän och medlemmar tut genast lämnas även till de hu-

som begär det samt sändas in till vudmän och medlemmar som begär det

Finansinspektionen så snart det samt sändas in till Finansinspek-

kan ske. tionen så snart det kan ske.

 2. Uppgifter för koncern enligt

 2. Uppgifter för koncern enligt 3 § andra stycket skall alltid läm-

3 § andra stycket skall alltid nas av ett moderföretag som är

lämnas av ett moderföretag som är bank, kreditmarknadsföretag, värde-

bank eller hypoteksinstitut. pappersbolag eller hypoteksinsti-

 tut.

 3. I delårsrapporten skall, utöver vad som anges i 3 §, uppgifter lämnas om

utvecklingen av inlåningen och utlåningen sedan föregående räkenskapsårs utgång.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas första gången för

räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

**FOOTNOTES**

11 Senaste lydelse 1995:1591

12 Senaste lydelse 1995:1591

13 Senaste lydelse 1995:1591.

14 Senaste lydelse 1995:1591.

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäk-

ringsföretag

 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i

försäkringsföretag skall ha följande lydelse

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 kap.

Lagens tillämpningsområde

1 §

 Denna lag är tillämplig på försäkringsföretag. Med försäkringsföretag avses

sådana försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som omfattas av

försäkringsrörelselagen (1982:713).

--------------------------------------------------------------------

 Bestämmelserna om koncern- Bestämmelserna om koncern-

redovisning i 7 kap. skall redovisning i 7 kap. skall

tillämpas på finansiella holding- tillämpas på finansiella holding-

företag som uteslutande eller hu- företag som uteslutande eller hu-

vudsakligen förvaltar andelar i vudsakligen förvaltar andelar i

dotterföretag som är försäkringsföre-dotterföretag som är försäkringsföre-

tag eller utländska företag av tag eller utländska företag av

motsvarande slag. Med finans- motsvarande slag. Med finansiellt

iellt holdingföretag avses ett holdingföretag avses ett företag

företag som är skyldigt att som är aktiebolag, handelsbolag

upprätta årsredovisning enligt eller ekonomisk förening och vars

årsredovisningslagen (1995:1554) verksamhet uteslutande eller så

och vars verksamhet uteslutande gott som uteslutande består i att

eller så gott som uteslutande i vinstsyfte förvärva och förvalta

består i att i vinstsyfte förvärva andelar i dotterföretag.

och förvalta andelar i dotterför-

etag.

 Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Finansinspektionen får medge

undantag från denna lag för sådana försäkringsföretag som får undantas från för-

säkringsrörelselagen enligt 1 kap. 10 § samma lag.

 För sådana företag som medgivits undantag från denna lag skall i stället

sådana föreskrifter som meddelats med stöd av 4 § andra stycket gälla.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas första gången för

räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

4 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i

vissa företag

 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i

vissa företag skall ha följande lydelse.

1 kap.

 1 §1

 Bestämmelserna i 1 och 2 kap., 3 kap. 1 - 10 §§ samt 4 kap. 8 § andra stycket

och 12 § gäller inte sådana handelsbolag som omfattas av årsredovisningslagen

(1995:1554) eller hypoteksinstitut som omfattas av lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. När det gäller sådana

handelsbolag och hypoteksinstitut avses vid tillämpningen av 3 kap. 11 § och 4

kap. med begreppen moderföretag, dotterföretag och koncern vad som i 1 kap 3 §

årsredovisningslagen anges om moderbolag, dotterföretag och koncern.

--------------------------------------------------------------------

 Handelsbolag, som enligt 1 kap.

 1 § andra stycket lagen

 (1995:1559) om årsredovisning i

 kreditinstitut och värdepappers-

 bolag eller 1 kap. 1 § andra

 stycket lagen (1995:1560) om

 försäkringsföretag skall upprätta

 koncernredovisning enligt de

 lagarna, behöver inte upprätta kon-

 cernredovisning enligt denna lag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas första gången för

räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

5-8 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1345) om

Sveriges riksbank m.fl. lagar

 (Promemorians lagförslag i dessa delar har här utelämnats)

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1995:1557.

9 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar att

4 kap 3 §, 8 kap. 13 §, 9 kap. 15 §, 10 kap. 6 §, 11 kap. 7 och 12 §§ och 13

kap. 1 § skall ha följande lydelse.

 4 kap.

 3 §

--------------------------------------------------------------------

 En medlem, som deltar i före- En medlem, som deltar i före-

ningen med högre insatsbelopp än ningen med högre insatsbelopp än

han är skyldig att delta med, har han är skyldig att delta med, har

rätt att efter uppsägning få ut rätt att efter uppsägning få ut över-

överskjutande belopp utan att avgå skjutande belopp utan att avgå ur

ur föreningen. Beträffande uppsäg- föreningen. Beträffande uppsägningen

ningen samt medlemmens rätt att få samt medlemmens rätt att få ut det

ut det uppsagda beloppet och uppsagda beloppet och hans

hans skyldighet att betala skyldighet att betala tillbaka

tillbaka vad han har fått ut vad han har fått ut tillämpas 1 och

tillämpas 1 och 2 §§ samt 3 kap. 4 §2 §§ samt 3 kap. 4 § första stycket.

första stycket. Sexmånadersfristen Sexmånadersfristen enligt 1 § skall

enligt 1 § skall därvid räknas fråndärvid räknas från utgången av det

utgången av det räkenskapsår som räkenskapsår som sedan uppsägningen

sedan uppsägningen har gjorts har gjorts slutar näst efter en

slutar näst efter en månad eller månad eller den längre tid, högst

den längre tid, högst sex månader, sex månader, som har bestämts i

som har bestämts i stadgarna. stadgarna. En kreditmark-

 nadsförening får betala ut ett så-

 dant belopp endast om det kan ske

 med hänsyn till bestämmelserna om

 kapitaltäckning i lagen

 (1994:2004) om kapitaltäckning och

 stora exponeringar för kredit-

 institut och värdepappersbolag.

--------------------------------------------------------------------

Lydelse enligt Ju:s PM Föreslagen lydelse

 8 kap.

 13 § 2

 Revisorerna skall för varje räkenskapsår avge en revisionsberättelse till

föreningsstämman. Berättelsen skall överlämnas till föreningens styrelse senast

två veckor före den ordinarie föreningsstämman. Revisorerna skall inom samma tid

till styrelsen återlämna de redovisningshandlingar som har överlämnats till dem.

--------------------------------------------------------------------

 Revisionsberättelsen skall in- Revisionsberättelsen skall inne-

nehålla ett uttalande om huruvida hålla ett uttalande om huruvida

årsredovisningen har upprättats årsredovisningen har upprättats

enligt denna lag eller, i fall enligt denna lag eller, i fall

som avses i 9 kap. 15 §, enligt som avses i 9 kap. 15 §, annan

årsredovisningslagen (1995:1554). tillämplig årsredovisningslag. In-

Innehåller inte årsredovisningen nehåller inte årsredovisningen

sådana upplysningar som skall läm- sådana upplysningar som skall läm-

nas enligt 9 kap., eller i fall nas enligt 9 kap., eller i fall

som avses i 9 kap. 15 §, som avses i 9 kap. 15 §, annan

årsredovisningslagen skall tillämplig årsredovisningslag skall

revisorerna ange detta och lämna revisorerna ange detta och lämna

behövliga upplysningar i sin behövliga upplysningar i sin

berättelse, om det kan ske. berättelse, om det kan ske.

 Har revisorerna vid sin Har revisorerna vid sin gransk-

granskning funnit att någon åtgärd ning funnit att någon åtgärd eller

eller försummelse som kan föran- försummelse som kan föranleda

leda ersättningsskyldighet ligger ersättningsskyldighet ligger en

en styrelseledamot eller verk- styrelseledamot eller

ställande direktören till last verkställande direktören till last

eller att en styrelseledamot eller att en styrelseledamot

eller verkställande direktören på eller verkställande direktören på

annat sätt har handlat i strid annat sätt har handlat i strid mot

mot denna lag eller, i fall som denna lag eller, i fall som avses

avses i 9 kap. 15 §, årsredo- i 9 kap. 15 §, annan tillämplig

visningslagen eller mot stadgar- årsredovisningslag eller mot

na, skall det anmärkas i berät- stadgarna, skall det anmärkas i

telsen. Revisionsberättelsen berättelsen. Revisionsberättelsen

skall även innehålla ett uttalande skall även innehålla ett uttalande

i frågan om ansvarsfrihet för i frågan om ansvarsfrihet för

styrelseledamöterna och verkstäl- styrelseledamöterna och

lande direktören. Revisorerna kan verkställande direktören.

även i övrigt i berättelsen anteck-Revisorerna kan även i övrigt i

na de upplysningar som de önskar berättelsen anteckna de

meddela medlemmarna. upplysningar som de önskar meddela

 medlemmarna.

 I revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorerna funnit att

föreningen inte har fullgjort sin skyldighet

 1. att göra avdrag för preliminär A-skatt eller kvarstående skatt enligt

uppbördslagen (1953:272),

 2. att anmäla sig för registrering enligt 14 kap. 2 § mervärdesskattelagen

(1994:200),

 3. att lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen eller 4 § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller särskild

deklaration enligt 14 kap. 3 § mervärdesskattelagen, eller

 4. att i rätt tid betala skatter och avgifter som avses i 1 - 3.

 Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att föreningen inte har

fullgjort någon sådan skyldighet som avses i fjärde stycket 1 - 4, skall

revisorerna genast sända in en avskrift av den till skattemyndigheten.

 Revisionsberättelsen skall innehålla särskilda uttalanden om fastställande av

balansräkningen och resultaträkningen samt om det förslag till dispositioner

beträffande föreningens vinst eller förlust som har lagts fram i

förvaltningsberättelsen.

 I en moderförening skall revisorerna avge en särskild revisionsberättelse

beträffande koncernen. Härvid skall första - tredje och sjätte styckena

tillämpas.

 Om anmälan har gjorts enligt 8 § tredje eller femte stycket, skall revisor

till revisionsberättelsen foga avskrift av anmälningen.

--------------------------------------------------------------------

Lydelse enligt Ju:s PM Föreslagen lydelse

 9 kap.

 15 §

 En ekonomisk förening får upprätta årsredovisning koncernredovisning och

delårsrapporter enligt 1 kap. 5 och 6 §§, 2 - 4 kap., 5 kap. 1 - 13 §§, 14 §

andra stycket och 15 - 24 §§ samt 6, 7, 9 och 10 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554). En förening som utnyttjar denna möjlighet skall inte tillämpa

bestämmelserna i 1, 2, 4 och 5 §§, 6 § första stycket och andra stycket första

meningen, 7 § första och fjärde styckena, 8 §, 9 § första stycket, andra stycket

1, 2 och 7, tredje och fjärde styckena, 10 § första stycket samt 11 - 14 §§.

--------------------------------------------------------------------

 En ekonomisk förening som enligt

 1 kap. 1 § andra stycket lagen

 (1995:1559) om årsredovisning i

 kreditinstitut och värdepappers-

 bolag eller 1 kap. 1 § andra

 stycket lagen (1995:1560) om års-

 redovisning i försäkringsföretag är

 skyldig att upprätta koncernredo-

 visning enligt de lagarna, skall

 tillämpa 1 kap. 2 § andra stycket

 årsredovisningslagen och de be-

 stämmelser i samma lag som anges i

 första stycket. En sådan ekonomisk

 förening skall inte tillämpa de be-

 stämmelser i denna lag som anges i

 första stycket.

 Vid tillämpningen av de bestämmelser i årsredovisningslagen som anges i första

stycket skall vad som sägs om aktiebolag och bolag gälla ekonomiska föreningar

och vad som sägs om bolag som avses i 10 kap. 3 § andra och fjärde styckena

aktiebolagslagen (1975:1385) gälla ekonomiska föreningar som avses i 8 kap. 5 §

första och tredje styckena denna lag.

--------------------------------------------------------------------

 Detta kapitel är inte tillämpligt

 på kreditmarknadsföreningar som

 avses i 1 kap. 1 § första stycket

 lagen (1992:1610) om finansie-

 ringsverksamhet.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 10 kap.

 6 §

--------------------------------------------------------------------

 Till reservfonden skall av- Till reservfonden skall avsättas

sättas minst fem procent av den minst fem procent, i kreditmark-

del av föreningens nettovinst för nadsförening minst tio procent, av

året som inte går åt för att täcka enden del av föreningens nettovinst

balanserad förlust. Vid avsättning för året som inte går åt för att täcka

till reservfonden skall till en balanserad förlust. Vid avsätt-

nettovinsten räknas även gottgör- ning till reservfonden skall till

elser. Uppgår reservfonden till nettovinsten räknas även gottgörel-

minst tjugo pro cent av det ser. Uppgår reservfonden till

inbetalda insatskapitalet behöver minst tjugo procent av det

sådan avsättning till reservfond inbetala insatskapitalet behöver

som avses i detta stycke inte sådan avsättning till reservfond

ske, om summan av reservfonden som avses i detta stycke inte

och det inbetalda insatska- ske, om summan av reservfonden

pitalet uppgår antingen till och det inbetalda insatskapitalet

minst fyrtio procent av net- uppgår antingen till minst fyrtio

tovärdet på föreningens tillgångar procent av nettovärdet på

eller till minst samma belopp föreningens tillgångar eller till

som föreningens skulder enligt minst samma belopp som föreningens

balansräkningen. skulder enligt balansräkningen. I

 kreditmarknadsförening behöver

 avsättning inte göras enligt detta

 stycke om reservfonden uppgår till

 minst tio procent av föreningens

 utlåning vid utgången av det närmast

 föregående räkenskapsåret.

Till reservfonden skall vidare avsättas det belopp som

 1. medlem vid avgång ur föreningen inte får tillbaka av sina insatser,

 2. förlagsandelsinnehavare inte får ut vid inlösen av en förlagsinsats,

 3. enligt stadgarna skall avsättas till reservfonden,

 4. enligt beslut av föreningsstämman i övrigt skall föras över från det i

balansräkningen redovisade fria egna kapitalet till reservfonden.

 Reservfonden får enligt beslut av föreningsstämman sättas ned endast för att

täcka sådan förlust enligt den fastställda balansräkningen som inte kan täckas

av fritt eget kapital.

 Vid tillämpningen av första stycket skall belopp som i balansräkningen har

tagits upp under rubriken Avsatt till pensioner inte räknas som skuld i den mån

det överstiger det belopp under vilket posten enligt 7 § första stycket lagen

(1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m. m. inte får nedbringas.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medge en förening

eller vissa grupper av föreningar undantag helt eller delvis från bestämmelserna

i första-- tredje styckena, om det finns synnerliga skäl till det med hänsyn

till arten av föreningsverksamheten och övriga omständigheter.

 11 kap.

 7 §

 När föreningsstämman har fattat beslut om likvidation skall detta genom

stämmans försorg genast anmälas till rätten. Denna skall därefter utan dröjsmål

utse en eller flera likvidatorer. En domstol som fattar beslut att föreningen

skall träda i likvidation skall samtidigt utse en eller flera likvidatorer.

Likvidatorerna träder i styrelsens och verkställande direktörens ställe och har

i uppgift att genomföra likvidationen.

 Om en förening som har trätt i likvidation saknar till registret anmäld

behörig likvidator, skall rätten förordna en eller flera likvidatorer efter

anmälan av registreringsmyndigheten eller ansökan av föreningsmedlem,borgenär

eller annan vars rätt kan vara beroende av att det finns någon som kan företräda

föreningen.

 Likvidatorerna skall genast för registrering anmäla beslut om likvidation och

förordnande av likvidator.

--------------------------------------------------------------------

 Bestämmelserna i denna lag om Bestämmelserna i denna lag och

styrelse och styrelseledamöter tillämplig årsredovisningslag om

tillämpas på likvidatorerna, i den styrelse och styrelseledamöter

mån inte annat följer av detta tillämpas på likvidatorerna, i den

kapitel. mån inte annat följer av detta

 kapitel.

 Ett uppdrag att vara revisor upphör inte genom att föreningen träder i

likvidation. Bestämmelserna i 8 kap. tillämpas under likvidationen.

 Revisionsberättelsen skall innehålla ett uttalande huruvida enligt

revisorernas mening likvidationen onödigt fördröjs.

 12 §

--------------------------------------------------------------------

 Likvidatorerna skall för varje Likvidatorerna skall för varje

räkenskapsår avge en årsredovis- räkenskapsår avge en årsredovisning,

ning, som skall läggas fram på den som skall läggas fram på den

ordinarie föreningsstämman för god-ordinarie föreningsstämman för god-

kännande. I fråga om likvidato- kännande. I fråga om likvidato-

rernas redovisning och dess be- rernas redovisning och dess be-

handling på föreningsstämman handling på föreningsstämman

tillämpas inte 7 kap. 4 § andra tillämpas inte 7 kap. 4 § andra

stycket 1 och 2, 9 kap. 9 § andra stycket 1 och 2. Bestämmelserna i

stycket 7, 9 § tredje och fjärde 9 kap. 9 § andra stycket 7, 9 §

styckena samt 10 och 11 §§. tredje och fjärde styckena samt 10

 och 11 §§ skall inte tillämpas. I

 förekommande fall skall inte

 heller 2 kap. 1 § tredje stycket,

 5 kap. 17 - 23 §§, 6 kap. 2 och 3 §§

 årsredovisningslagen (1995:1554)

 eller 5 kap. 2 § 3 och 6 kap. 3 §

 lagen (1995:1559) om årsredovis-

 ning i kreditinstitut och vär-

 depappersbolag tillämpas.

 Likvidatorerna skall för varje räkenskapsår avge en årsredovisning, som skall

läggas fram på den ordinarie föreningsstämman för godkännande. I fråga om

likvidatorernas redovisning och dess behandling på föreningsstämman tillämpas

inte 7 kap. 4 § andra stycket 1 och 2, 9 kap. 9 § andra stycket 7, 9 § tredje

och fjärde styckena samt 10 och 11 §§.

 I balansräkningen tas det egna kapitalet upp i en post, varvid insatskapitalet

anges inom linjen och i förekommande fall delas upp på medlemsinsatskapital och

förlagsinsatskapital.

 Ingen tillgång får tas upp till ett högre värde än den beräknas inbringa efter

avdrag för försäljningskostnaderna. Om en tillgång kan beräknas inbringa ett

väsentligt högre belopp än det värde som har tagits upp i balansräkningen eller

om för en skuld eller en likvidationskostnad kan beräknas åtgå ett belopp som

väsentligt avviker från den redovisade skulden, skall vid tillgångs- eller

skuldposten det beräknade beloppet anges inom linjen.

Lydelse enlig Ju:s promemoria Föreslagen lydelse

 13 kap.

 1 §

--------------------------------------------------------------------

 Om en styrelseledamot eller Om en styrelseledamot eller

verkställande direktören uppsåt- verkställande direktören uppsåtligen

ligen eller av oaktsamhet skadar eller av oaktsamhet skadar före-

föreningen då han fullgör sitt upp-ningen då han fullgör sitt uppdrag,

drag, skall han ersätta skadan. skall han ersätta skadan. Detsamma

Detsamma gäller när skadan till- gäller när skadan tillfogas en före-

fogas en föreningsmedlem eller ningsmedlem eller någon annan

någon annan genom överträdelse av genom överträdelse av denna lag

denna lag eller, i fall som eller, i fall som avses i 9 kap.

avses i 9 kap. 15 §, årsredovis- 15 §, annan tillämplig årsredovis-

ningslagen (1995:1554) eller ningslag, eller genom överträdelse

genom överträdelse av stadgarna. av stadgarna.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997. Bestämmelserna i 9 kap. 15 §

skall tillämpas första gången i fråga om räkenskapsår som inleds närmast efter

utgången av år 1996.

10-21 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:655) om

återföring av obeskattade reserver m.fl. lagar

(Promemorians lagförslag i dessa delar har här utelämnats)

**FOOTNOTES**

2 Senaste lydelse 1995:537

Remissinstanser som yttrat sig över Finansdepartementets promemoria Promemoria

med utkast till lagrådsremiss om finansieringsverksamhet i ekonomisk förening

samt vissa ändringar i redovisningslagstiftningen på det finansiella området,

avsnitt 5.

Följande remissinstanser har svarat

Sveriges riksbank, Hovrätten över Skåne och Blekinge, Kammarrätten i

Sundsvall,Finansinspektionen, Konkurrensverket, Konsumentverket, Kooperativa

Institutet, Kooperativa Förbundet, Svenska Bankföreningen, Finansbolagens

Förening, Landsorganisationen i Sverige, Svenska Arbetsgivareföreningen,

Landshypotek AB, Föreningen Auktoriserade Revisorer, Svenska Revisorsamfundet,

Bokföringsnämnden, Riksskatteverket, Redovisningskommittén, Sveriges

Advokatsamfund, Sveriges Livförsäkringsföreningars Riksförbund, Pressens

Pensionskassa, Försäkringsbranschens Pensionskassa, Sparinstitutens

Pensionskassa, Konsumentkooperationens Pensionskassa och Sveriges

Köpmannaförbunds Pensionskassa.

Följande remissinstanser har avstått från att svara

Sveriges Försäkringsförbund, Företagarnas Riksorganisation, Postgirot Bank AB,

Sveriges Köpmannaförbund, Tjänstemännens Centralorganisation, Sveriges

Akademikers Centralorganisation och Svenska Livförsäkringsbolags Aktuarienämnd.

Följande remissinstanser har inte svarat

Utländska Försäkringsbolags Förening, Folksam, Industrins Finansförening,

Fristående Sparbankers Riksförbund, Grossistförbundet Svensk Handel, Svenska

Aktuarieföreningen, Redovisningsrådet, Länsförsäkringsbolagens Förening,

Försäkringsföreningen för det statliga området, Försäkringsföreningen för

försäkringskasseområdet och Tobaksbolagens pensionskassa.

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

 Härigenom föreskrivs att punkten 3 i ikraftträdande- och övergångs-

bestämmelserna till årsredovisningslagen (1995:1554) skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3. I bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om årsredo-

visning i kreditinstitut och värdepappersbolag och 1 kap. 1 § andra stycket

lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag skall bestämmelserna i

2 - 6 kap., 9 kap. 1 §, 2 § första stycket, 3 och 4 §§ samt 10 kap. 1 §

tillämpas första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den

31 december 1995.

--------------------------------------------------------------------

 I övriga bolag skall de angivna I övriga bolag skall de angivna

bestämmelserna samt bestämmelserna bestämmelserna samt bestämmelserna

i 7 kap. tillämpas första gången i i 7 kap. tillämpas första gången i

fråga om det räkenskapsår som fråga om det räkenskapsår som inleds

inleds närmast efter den närmast efter den 31 december

31 december 1996. 1996. I fråga om aktiebolag som

 avförs från aktiebolagsregistret

 enligt punkten 5 eller punkten 6

 i övergångsbestämmelserna till lagen

 (1994:802) om ändring i aktiebo-

 lagslagen (1975:1385) skall be-

 stämmelserna över huvud taget inte

 tillämpas. Detsamma gäller i fråga

 om andra aktiebolag som avförs från

 aktiebolagsregistret senast den

 31 december 1997.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2 Förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1976:125)

 Härigenom föreskrivs i fråga om bokföringslagen (1976:125),

 dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 11 c - 11 g §§,

av följande lydelse,

 dels att punkten 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen

(1995:1556) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 11 c §

--------------------------------------------------------------------

 En ekonomisk förening får upprätta

 årsbokslut med tillämpning av 2

 kap. 2 - 4 §§ och 6 §, 3 kap. 1 -4,

 6, 8 och 9 §§, 4 kap. 1 - 6 §§, 8 §

 första stycket och andra stycket 2

 och 3, 9 - 13 §§, 14 § andra stycket

 samt 15 - 17 §§ samt 5 kap. 1 - 12

 §§, 14 § andra stycket och 15 - 24 §§

 årsredovisningslagen (1995:1554).

 Vid tillämpningen av årsredovis-

 ningslagen gäller följande.

 1. Vad som sägs om aktiebolag

 och bolag gäller ekonomiska före-

 ningar.

 2. Vad som sägs om moderbolag

 gäller moderförening.

 3. Med intresseföretag avses vad

 som anges i 1 kap. 5 och 6 §§ års-

 redovisningslagen.

 4. Med andelar avses aktier och

 andra andelar i juridiska perso-

 ner.

 5. Vid tillämpningen av 4 kap.

 6 § årsredovisningslagen får uppskr-

 ivning göras endast för avsättning

 till uppskrivningsfond.

 En ekonomisk förening som upprät-

 tar sitt årsbokslut enligt första

 stycket skall inte tillämpa bestäm-

 melserna i 13-20 §§ denna lag. En

 sådan förening skall inte heller

 tillämpa 9 kap. 4 och 5 §§, 6 § första

 stycket och andra stycket första

 meningen, 7 § första och fjärde

 styckena samt 8 § lagen (1987:667)

 om ekonomiska föreningar.

 11 d §

--------------------------------------------------------------------

 Ett handelsbolag som inte om-

 fattas av årsredovisningslagen

 (1995:1554) får upprätta årsbokslut

 med tillämpning av 2 kap. 2 -4

 och 6 §§, 3 kap. 1 - 4, 6, 8 och 9 §§

 samt 4 kap. 1 - 5 §§, 9 - 13 §§, 14 §

 andra stycket och 15 - 17 §§

 årsredovisningslagen.

 Ett handelsbolag som upprättar

 årsbokslut enligt första stycket

 skall inte tillämpa bestämmelserna

 i 13 - 19 §§ denna lag.

 Om handelsbolaget är skyldigt

 att upprätta årsredovisning enligt

 2 kap. 1 § lagen (1980:1103) om

 årsredovisning m.m. i vissa före-

 tag, skall årsbokslutet innehålla

 även upplysningar enligt 5 kap.

 1- 4 §§, 6-12 §§ och 15 - 24 §§ årsredo-

 visningslagen. I så fall skall 20 §

 denna lag och 2 kap. 7 § lagen om

 årsredovisning m.m. i vissa företag

 inte tillämpas.

 Vid tillämpningen av årsredovis-

 ningslagen avses med intresseföre-

 tag vad som anges i 1 kap. 5 och

 6 §§ den lagen. Med andelar avses

 aktier och andra andelar i

 juridiska personer.

 11 e §

--------------------------------------------------------------------

 En ekonomisk förening som enligt

 1 kap. 1 § andra stycket lagen

 (1995:1559) om årsredovisning i

 kreditinstitut och värdepappersbo-

 lag eller 1 kap. 1 § andra stycket

 lagen (1995:1560) om årsredovis-

 ning i försäkringsföretag är skyldig

 att upprätta koncernredovisning

 enligt de lagarna skall upprätta

 årsbokslut med tillämpning av de

 bestämmelser i årsredovisningslagen

 (1995:1554) som det hänvisas till

 i 11 c § första och andra styckena.

 En sådan förening skall inte

 tillämpa de bestämmelser i denna

 lag och lagen (1987:667) om eko-

 nomiska föreningar som anges i

 11 c § tredje stycket.

 11 f §

--------------------------------------------------------------------

 Ett handelsbolag som enligt

 1 kap. 1 § andra stycket lagen

 (1995:1559) om årsredovisning i

 kreditinstitut och värdepappers-

 bolag eller 1 kap. 1 § andra sty-

 cket lagen (1995:1560) om årsredo-

 visning i försäkringsföretag är skyl-

 digt att upprätta koncernredovis-

 ning enligt de lagarna skall upp-

 rätta årsbokslut med tillämpning av

 de bestämmelser i årsredovisnings-

 lagen (1995:1554) som det hänvisas

 till i 11 d § första, tredje och

 fjärde styckena. Ett sådant bolag

 skall inte tillämpa de bestämmel-

 ser i denna lag och lagen

 (1980:1103) om årsredovisning m.m.

 i vissa företag som anges i 11 d §

 andra och tredje styckena.

 11 g §

--------------------------------------------------------------------

 En ekonomisk förening eller ett

 handelsbolag som enligt 11 c -

 11 f § har upprättat årsbokslut med

 tillämpning av bestämmelser i årsre-

 dovisningslagen (1995:1554) skall

 göra detta även under följande räken-

 skapsår.

2. I bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om årsredo-

visning i kreditinstitut och värdepappersbolag och 1 kap. 1 § andra stycket

lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag skall 11 a § tillämpas

första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31

december 1995.

--------------------------------------------------------------------

 I övriga bolag som omfattas av I övriga bolag som omfattas av

årsredovisningslagen (1995:1554) årsredovisningslagen (1995:1554)

skall 11 a § tillämpas första gångenskall 11 a § tillämpas första gången

i fråga om det räkenskapsår som i fråga om det räkenskapsår som

inleds närmast efter den inleds närmast efter den 31 decem-

31 december 1996. ber 1996. I fråga om aktiebolag

 som avförs från aktiebolags-

 registret enligt punkten 5 eller

 punkten 6 i övergångsbestämmelserna

 till lagen (1994:802) om ändring i

 aktiebolagslagen (1975:1385)

 skall dock 11 a § över huvud taget

 inte tillämpas. Detsamma gäller i

 fråga om andra aktiebolag som av-

 förs från aktiebolagsregistret se-

 nast den 31 december 1997.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 2. Bestämmelserna i 11 c - 11 f §§ skall tillämpas första gången i fråga om

det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

 3. En ekonomisk förening som upprättar årsbokslut enligt 11 c eller 11 e § och

ett handelsbolag som upprättar årsbokslut enligt 11 d eller 11 f § skall inte

tillämpa 4 kap. 5 § tredje stycket årsredovisningslagen (1995:1554) på ned-

skrivning som har gjorts före lagens ikraftträdande.

 4. En ekonomisk förening som upprättar årsbokslut enligt 11 c eller 11 e § får

använda belopp som har avsatts till uppskrivningsfond före lagens ikraftträdande

för nödvändiga nedskrivningar på anläggningstillgångar. Om detta görs, skall

upplysning om detta lämnas i not.

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar

 dels att 1 kap. 4 §, 8 kap. 5 och 13 §§, 10 kap. 6 §, 11 kap. 12 § samt 13

kap. 1 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 5 och 6 §§ samt

9 kap. 15 och 16 §§, av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 4 §

--------------------------------------------------------------------

 Äger en ekonomisk förening så En ekonomisk förening är mo-

många aktier eller andelar i en derförening och en annan juridisk

svensk eller utländsk juridisk person är dotterföretag, om

person att den har mer än hälften föreningen

av rösterna för samtliga aktier 1. innehar mer än hälften av

eller andelar, är den ekonomiska rösterna för samtliga andelar i den

föreningen moderförening och den juridiska personen,

andra juridiska personen dotter- 2. äger andelar i den juridiska

företag. Äger ett dotterföretag personen och på grund av avtal med

eller äger en moderförening och andra delägare i denna förfogar över

ett eller flera dotterföretag mer än hälften av rösterna för samt-

tillsammans eller äger flera dot- liga andelar,

terföretag tillsammans så många 3. äger andelar i den juridiska

aktier eller andelar i en personen och har rätt att utse

juridisk person som nyss har eller avsätta mer än hälften av

sagts, är även sistnämnda juridiskaledamöterna i dess styrelse eller

person dotterföretag till motsvarande ledningsorgan, eller

moderföreningen. 4. äger andelar i den juridiska

 personen och har rätt att ensam

 utöva ett bestämmande inflytande

 över denna på grund av avtal med

 den juridiska personen eller på

 grund av föreskrift i dess bolags-

 ordning, bolagsavtal eller därmed

 jämförbara stadgar.

--------------------------------------------------------------------

 Har en ekonomisk förening i Vidare är en juridisk person

annat fall på grund av aktie- el- dotterföretag till moderföreningen,

ler andelsinnehav eller avtal om ett annat dotterföretag till

ensam ett bestämmande inflytande moderföreningen eller moderföre-

över en juridisk person och en ningen tillsammans med ett eller

betydande andel i resultatet av flera andra dotterföretag eller

dess verksamhet, är den ekono- flera andra dotterföretag tillsam-

miska föreningen moderförening och mans

den juridiska personen dot- 1. innehar mer än hälften av

terföretag. rösterna för samtliga andelar i den

 juridiska personen,

 2. äger andelar i den juridiska

 personen och på grund av avtal med

 andra delägare i denna förfogar över

 mer än hälften av rösterna för samt-

 liga andelar, eller

 3. äger andelar i den juridiska

 personen och har rätt att utse

 eller avsätta mer än hälften av

 ledamöterna i dess styrelse eller

 motsvarande ledningsorgan.

 Om ett dotterföretag äger andelar

 i en juridisk person och på grund

 av avtal med den juridiska

 personen eller på grund av före-

 skrift i dess bolagsordning, bo-

 lagsavtal eller därmed jämförbara

 stadgar har rätt att ensamt utöva

 ett bestämmande inflytande över den

 juridiska personen, är även denna

 dotterföretag till moderföreningen.

 Moderförening och dotterföretag utgör tillsammans en koncern.

--------------------------------------------------------------------

 Med koncernföretag avses i denna

 lag företag i samma koncern.

 5 §

--------------------------------------------------------------------

 I de fall som avses i 4 § första

 stycket 1-3 och andra stycket

 skall sådana rättigheter som till-

 kommer någon som handlar i eget

 namn men för en annan fysisk eller

 juridisk persons räkning anses

 tillkomma den personen.

 Vid bestämmandet av antalet

 röster i ett dotterföretag beaktas

 inte de andelar i dotterföretaget

 som innehas av företaget självt

 eller av dess dotterföretag. Det-

 samma gäller andelar som innehas

 av den som handlar i eget namn

 men för dotterföretagets eller dess

 dotterföretags räkning.

 6 §

--------------------------------------------------------------------

 Vid tillämpningen av 4 och 5 §§

 avses med andelar aktier och

 andra andelar i juridiska perso-

 ner.

 8 kap.

 5 §

Minst en revisor skall vara auktoriserad, om

 1. tillgångarnas nettovärde enligt fastställda balansräkningar för de två

senaste räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger det

basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under den

sista månaden av respektive räkenskapsår, eller

 2. antalet anställda hos föreningen under vart och ett av de två senaste

räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan i fråga om

förening som avses i första stycket förordna att en viss godkänd revisor får

utses i stället för en auktoriserad revisor. Sådana beslut är giltiga i högst

fem år.

--------------------------------------------------------------------

 Första och andra styckena gäller Första och andra styckena gäller

även för en moderförening i en även för en moderförening i en

koncern, om nettovärdet av kon- koncern, om

cernföretagens tillgångar enligt 1. nettovärdet av koncernföre-

fastställda koncernbalansräkningar tagens tillgångar enligt

för de två senaste räkenskapsåren fastställda koncernbalansräkningar

överstiger det gränsbelopp som för de två senaste räkenskapsåren

anges i första stycket eller om överstiger det gränsbelopp som

antalet anställda vid koncern- anges i första stycket,

företagen under nämnda tid i 2. antalet anställda vid kon-

medeltal har överstigit 200. cernföretagen under den tid som

 anges i 1 i medeltal överstigit

 200, eller

 3. moderföreningen inte upprättar

 koncernredovisning och nettovärdet

 av koncernföretagens tillgångar,

 enligt fastställda balansräkningar

 för koncernföretagens två senaste

 räkenskapsår, på moderföreningens

 balansdag överstiger det

 gränsbelopp som anges i första

 stycket.

 I andra föreningar än som avses i första eller tredje stycket skall en

auktoriserad revisor eller en godkänd revisor utses, om minst en tiondel av

samtliga röstberättigade begär det vid en föreningsstämma där revisorsval skall

ske.

 13 §3

 Revisorerna skall för varje räkenskapsår avge en revisionsberättelse till

föreningsstämman. Berättelsen skall överlämnas till föreningens styrelse senast

två veckor före den ordinarie föreningsstämman. Revisorerna skall inom samma tid

till styrelsen återlämna de redovisningshandlingar som har överlämnats till dem.

--------------------------------------------------------------------

 Revisionsberättelsen skall in- Revisionsberättelsen skall inne-

nehålla ett uttalande om huruvida hålla ett uttalande om huruvida

årsredovisningen har gjorts upp årsredovisningen har upprättats

enligt denna lag. Innehåller inte enligt denna lag eller, i fall

årsredovisningen sådana upplys- som avses i 9 kap. 15 och 16 §§,

ningar som skall lämnas enligt enligt årsredovisningslagen

9 kap., skall revisorerna ange (1995:1554). Innehåller inte års-

detta och lämna behövliga redovisningen sådana upplysningar

upplysningar i sin berättelse, om som skall lämnas enligt 9 kap.

det kan ske. eller, i fall som avses i 9 kap.

 15 och 16 §§, enligt årsredovis-

 ningslagen, skall revisorerna an-

 ge detta och lämna behövliga upp-

 lysningar i sin berättelse, om det

 kan ske.

--------------------------------------------------------------------

 Har revisorerna vid sin Har revisorerna vid sin gransk-

granskning funnit att någon åtgärd ning funnit att någon åtgärd eller

eller försummelse som kan försummelse som kan föranleda

föranleda ersättningsskyldighet ersättningsskyldighet ligger en

ligger en styrelseledamot eller styrelseledamot eller verkställan-

verkställande direktören till last de direktören till last eller att

eller att en styrelseledamot en styrelseledamot eller

eller verkställande direktören på verkställande direktören på annat

annat sätt har handlat i strid sätt har handlat i strid mot denna

mot denna lag eller stadgarna, lag eller, i fall som avses i 9

skall det anmärkas i berättelsen. kap. 15 och 16 §§, årsredovisnings-

Revisionsberättelsen skall även lagen eller mot stadgarna, skall

innehålla ett uttalande i frågan det anmärkas i berättelsen. Revi-

om ansvarsfrihet för sionsberättelsen skall även inne-

styrelseledamöterna och verkstäl- hålla ett uttalande i frågan om

lande direktören. Revisorerna kan ansvarsfrihet för styrelseledamö-

även i övrigt i berättelsen terna och verkställande direktören.

anteckna de upplysningar som de Revisorerna kan även i övrigt i

önskar meddela medlemmarna. berättelsen anteckna de

 upplysningar som de önskar meddela

 medlemmarna.

 I revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorerna funnit att

föreningen inte har fullgjort sin skyldighet

 1. att göra avdrag för preliminär A-skatt eller kvarstående skatt enligt

uppbördslagen (1953:272),

 2. att anmäla sig för registrering enligt 14 kap. 2 § mervärdesskattelagen

(1994:200),

 3. att lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen eller 4 § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller särskild

deklaration enligt 14 kap. 3 § mervärdesskattelagen, eller

 4. att i rätt tid betala skatter och avgifter som avses i 1 - 3.

 Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att föreningen inte har

fullgjort någon sådan skyldighet som avses i fjärde stycket 1 - 4, skall

revisorerna genast sända in en avskrift av den till skattemyndigheten.

 Revisionsberättelsen skall innehålla särskilda uttalanden om fastställande av

balansräkningen och resultaträkningen samt om det förslag till dispositioner

beträffande föreningens vinst eller förlust som har lagts fram i

förvaltningsberättelsen.

 I en moderförening skall revisorerna avge en särskild revisionsberättelse

beträffande koncernen. Härvid skall första - tredje och sjätte styckena

tillämpas.

 Om anmälan har gjorts enligt 8 § tredje eller femte stycket, skall revisor

till revisionsberättelsen foga avskrift av anmälningen.

 9 kap.

 15 §

--------------------------------------------------------------------

 En ekonomisk förening som enligt

 11 c, 11 e eller 11 g § bok-

 föringslagen (1976:125) upprättar

 årsbokslut med tillämpning av be-

 stämmelser i årsredovisningslagen

 (1995:1554) skall upprätta årsre-

 dovisning samt, i förekommande

 fall, koncernredovisning och del-

 årsrapporter med tillämpning av

 2 kap. 1 - 6 §§ och 7 § första och

 tredje styckena, 3 kap., 4 kap. 1

 - 6 §§, 8 § första stycket och andra

 stycket 2 och 3, 9 - 13 §§, 14 §

 andra stycket och 15 - 17 §§,

 5 kap. 1 - 12 §§, 14 § andra

 stycket och 15 - 24 §§, 6 kap.,

 7 kap. och 9 kap. 1, 3 och 4 §§

 årsredovisningslagen. I så fall

 gäller även 10 kap. 1 § årsredovis-

 ningslagen.

 Vid tillämpningen av årsredovis-

 ningslagen gäller följande.

 1. Vad som sägs om aktiebolag

 och bolag gäller ekonomiska före-

 ningar.

 2. Vad som sägs om moderbolag

 gäller moderförening.

 3. Vad som sägs om bolag som

 avses i 10 kap. 3 § andra och

 fjärde styckena aktiebolagslagen

 (1975:1385) gäller ekonomiska

 föreningar som avses i 8 kap. 5 §

 första och tredje styckena denna

 lag.

 4. Med intresseföretag avses vad

 som anges i 1 kap. 5 och 6 §§ års-

 redovisningslagen.

 5. Med andelar avses aktier och

 andra andelar i juridiska perso-

 ner.

 6. Vid tillämpningen av 4 kap.

 6 § årsredovisningslagen får upp-

 skrivning göras endast för av-

 sättning till uppskrivningsfond,

 7. De hänvisningar som finns i

 7 kap. årsredovisningslagen till

 andra bestämmelser i den lagen

 skall inte tillämpas på 2 kap. 7 §

 andra stycket, 4 kap. 7 § och 14 §

 första stycket samt 5 kap. 14 § för-

 sta och tredje styckena.

 En förening som upprättar årsredo-

 visning, koncernredovisning eller

 delårsrapport enligt första eller

 andra stycket skall inte tillämpa

 bestämmelserna i 1, 2, 4 och 5 §§, 6 §

 första stycket och andra stycket

 första meningen, 7 § första och

 fjärde styckena, 8 §, 9 § första

 stycket, andra stycket 1, 2 och

 7, tredje och fjärde styckena samt

 11 - 14 §§. För en sådan förening

 gäller inte heller vad som sägs i

 10 § första stycket om koncern-

 redovisningens delar.

 16 §

--------------------------------------------------------------------

 En ekonomisk förening som enligt

 1 kap. 1 § andra stycket lagen

 (1995:1559) om årsredovisning i

 kreditinstitut och värdepappers-

 bolag eller 1 kap. 1 § andra

 stycket lagen (1995:1560) om

 årsredovisning i försäkringsföretag är

 skyldig att upprätta koncern-

 redovisning enligt de lagarna är

 inte skyldig att upprätta koncern-

 redovisning enligt denna lag.

 En sådan förening skall avge

 delårsrapporter även om den inte är

 skyldig att göra detta enligt 12 §

 första stycket första meningen. Vid

 upprättandet av årsredovisning och

 delårsrapporter gäller bestämmelser-

 na i 15 §.

 10 kap.

 6 §

--------------------------------------------------------------------

 Till reservfonden skall avsät- Till reservfonden skall avsättas

tas minst fem procent av den del minst fem procent av den del av

av föreningens nettovinst för året föreningens nettovinst för året som

som inte går åt för att täcka en inte går åt för att täcka en

balanserad förlust. Vid avsättning balanserad förlust. Vid avsättning

till reservfonden skall till till reservfonden skall till

nettovinsten räknas även gottgör- nettovinsten räknas även gottgör-

elser. Uppgår reservfonden till elser. Uppgår reservfonden till

minst tjugo procent av det inbe- minst tjugo procent av det inbe-

talda insatskapitalet behöver så- talda insatskapitalet behöver sådan

dan avsättning till reservfond avsättning till reservfond som

som avses i detta stycke inte avses i detta stycke inte ske, om

ske, om summan av reservfonden summan av reservfonden och det

och det inbetalda inbetalda insatskapitalet uppgår

insatskapitalet uppgår antingen antingen till minst fyrtio pro-

till minst fyrtio procent av cent av nettovärdet på föreningens

nettovärdet på föreningens tillgångar eller till minst samma

tillgångar eller till minst samma belopp som föreningens skulder och

belopp som föreningens skulder avsättningar enligt balans-

enligt balansräkningen. räkningen.

 Till reservfonden skall vidare avsättas det belopp som

 1. medlem vid avgång ur föreningen inte får tillbaka av sina insatser,

 2. förlagsandelsinnehavare inte får ut vid inlösen av en förlagsinsats,

 3. enligt stadgarna skall avsättas till reservfonden,

 4. enligt beslut av föreningsstämman i övrigt skall föras över från det i

balansräkningen redovisade fria egna kapitalet till reservfonden.

 Reservfonden får enligt beslut av föreningsstämman sättas ned endast för att

täcka sådan förlust enligt den fastställda balansräkningen som inte kan täckas

av fritt eget kapital.

--------------------------------------------------------------------

 Vid tillämpningen av första Vid tillämpningen av första

stycket skall belopp som i ba- stycket skall belopp som i ba-

lansräkningen har tagits upp un- lansräkningen har tagits upp under

der rubriken Avsatt till pensio- rubriken Avsatt till pensioner

ner inte räknas som skuld i den eller sådan delpost som avses i 8

mån det överstiger det belopp a § lagen (1967:531) om tryggande

under vilket posten enligt 7 § av pensionsutfästelse m.m. inte

första stycket lagen (1967:531) räknas som skuld eller avsättning i

om tryggande av pensionsutfäs- den mån det överstiger det belopp

telse m.m. inte får nedbringas. under vilket posten enligt 7 §

 första stycket lagen om tryggande

 av pensionsutfästelse m. m. inte

 får nedbringas.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medge en förening

eller vissa grupper av föreningar undantag helt eller delvis från bestämmelserna

i första - tredje styckena, om det finns synnerliga skäl till det med hänsyn

till arten av föreningsverksamheten och övriga omständigheter.

11 kap.

 12 §

 Likvidatorerna skall för varje räkenskapsår avge en årsredovisning, som skall

läggas fram på den ordinarie föreningsstämman för godkännande. I fråga om

likvidatorernas redovisning och dess behandling på föreningsstämman tillämpas

inte 7 kap. 4 § andra stycket 1 och 2, 9 kap. 9 § andra stycket 7, 9 § tredje

och fjärde styckena samt 10 och 11 §§.

 I balansräkningen tas det egna kapitalet upp i en post, varvid insatskapitalet

anges inom linjen och i förekommande fall delas upp på medlemsinsatskapital och

förlagsinsatskapital.

--------------------------------------------------------------------

 Ingen tillgång får tas upp till Ingen tillgång får tas upp till

ett högre värde än den beräknas ett högre värde än den beräknas

inbringa efter avdrag för försälj- inbringa efter avdrag för försälj-

ningskostnaderna. Om en tillgång ningskostnaderna. Om en tillgång

kan beräknas inbringa ett väsent- kan beräknas inbringa ett väsent-

ligt högre belopp än det värde som ligt högre belopp än det värde som

har tagits upp i balansräkningen har tagits upp i balansräkningen

eller om för en skuld eller en eller om för en skuld eller en

likvidationskostnad kan beräknas likvidationskostnad kan beräknas

åtgå ett belopp som väsentligt åtgå ett belopp som väsentligt

avviker från den redovisade avviker från den redovisade

skulden, skall vid tillgångs- skulden eller, i fall som avses i

eller skuldposten det beräknade 9 kap. 15 och 16 §§, avsättningen,

beloppet anges inom linjen. skall vid tillgångs-, avsättnings-

 eller skuldposten det beräknade

 beloppet anges inom linjen.

 13 kap.

 1 §

--------------------------------------------------------------------

 Om en styrelseledamot eller Om en styrelseledamot eller

verkställande direktören uppsåt- verkställande direktören uppsåtligen

ligen eller av oaktsamhet skadar eller av oaktsamhet skadar före-

föreningen då han fullgör sitt ningen då han fullgör sitt uppdrag,

uppdrag, skall han ersätta ska- skall han ersätta skadan. Detsamma

dan. Detsamma gäller när skadan gäller när skadan tillfogas en

tillfogas en föreningsmedlem föreningsmedlem eller någon annan

eller någon annan genom över- genom överträdelse av denna lag

trädelse av denna lag eller stad- eller, i fall som avses i 9 kap.

garna. 15 och 16 §§, tillämplig årsre-

 dovisningslag eller genom överträ-

 delse av stadgarna.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 2. Bestämmelserna i 9 kap. 15 och 16 §§ skall tillämpas första gången i fråga

om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

 3. En förening som upprättar års- eller koncernredovisning med tilllämpning av

bestämmelser i årsredovisningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag skall inte tillämpa 4 kap. 5 § tredje

stycket årsredovisningslagen på nedskrivning som har gjorts före lagens

ikraftträdande.

 4. En förening som upprättar års- eller koncernredovisning med tilllämpning av

bestämmelser i årsredovisningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag får använda belopp som avsatts till upp-

skrivningsfond före lagens ikraftträdande för nödvändiga nedskrivningar på

anläggningstillgångar. Om detta görs, skall upplysning om detta lämnas i en not.

**FOOTNOTES**

3 Senaste lydelse 1995:537.

4 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i

vissa företag

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i

vissa företag,

 dels att nuvarande 1 kap. 1 a § skall betecknas 1 kap. 4 §,

 dels att 1 kap. 1 §, den nya 1 kap. 4 §, 2 kap. 1 §, 3 kap. 1 § samt 4 kap. 10

och 14 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 2, 3, 5 och

6 §§, av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 1 §4

--------------------------------------------------------------------

 Bestämmelserna i 1 och 2 kap., Bestämmelserna i 1 och 2 kap.,

3 kap. 1 - 10 §§ samt 4 kap. 8 § 3 kap. 1 - 10 §§ samt 4 kap. 8 §

andra stycket och 12 § gäller inte andra stycket och 12 § gäller inte

sådana handelsbolag som omfattas sådana handelsbolag som omfattas

av årsredovisningslagen av årsredovisningslagen

(1995:1554) eller hypotek- (1995:1554) eller hypo-

sinstitut som omfattas av lagen teksinstitut som omfattas av la-

(1995:1559) om årsredovisning i gen (1995:1559) om årsredovisning

kreditinstitut och värdepappers- i kreditinstitut och värdepappers-

bolag. När det gäller sådana bolag.

handelsbolag och

hypoteksinstitut avses vid

tillämpningen av 3 kap. 11 § och 4

kap. med begreppen moderföretag,

dotterföretag och koncern vad som

i 1 kap. 3 § årsredovisningslagen

anges om moderbolag, dotter-

företag och koncern.

 2 §

--------------------------------------------------------------------

 Ett handelsbolag som enligt

 11 d, 11 f eller 11 g § bokförings-

 lagen (1976:125) upprättar års-

 bokslut med tillämpning av bestäm-

 melser i årsredovisningslagen

 (1995:1554) skall, om det enligt

 denna lag är skyldigt att upprätta

 årsredovisning, koncernredovisning

 eller delårsrapport, upprätta

 sistnämnda handlingar med tillämp-

 ning av 2 kap., 3 kap., 4 kap. 1

 - 5 §§, 9 - 13 §§, 14 andra stycket

 samt 15 - 17 §§, 5 kap. 1 - 4 §§, 6 -

 12 §§ och 15 - 24 §§, 6 kap. 1 och 3

 §§, 7 kap. samt 9 kap. 1, 3 och 4 §§

 årsredovisningslagen. I så fall

 gäller även 10 kap. 1 § årsredo-

 visningslagen.

 Vid tillämpningen av årsredovis-

 ningslagen gäller följande.

 1. Med intresseföretag avses vad

 som anges i 1 kap. 5 och 6 §§

 årsredovisningslagen.

 2. Med andelar avses aktier och

 andra andelar i juridiska perso-

 ner.

 3. De hänvisningar som finns i

 7 kap. årsredovisningslagen till

 andra bestämmelser i den lagen

 skall inte tillämpas på 4 kap. 6 -

 8 §§ och 14 § första stycket samt

 5 kap. 14 §.

 Ett handelsbolag som upprättar

 årsredovisning enligt första

 stycket skall inte tillämpa be-

 stämmelserna i 2 kap. 2 § första -

 tredje styckena, 5 § 2 - 4, 6 - 8 §§

 och 10 § samt 3 kap. 2 - 4 §§ och

 7 - 10 §§. För ett sådant bolag gäller

 inte heller vad som sägs i 3 kap.

 5 § om koncernredovisningens

 delar.

 3 §

--------------------------------------------------------------------

 Ett handelsbolag som enligt

 1 kap. 1 § andra stycket lagen

 (1995:1559) om årsredovisning i

 kreditinstitut och värdepappers-

 bolag eller 1 kap. 1 § andra

 stycket lagen (1995:1560) om

 årsredovisning i försäkringsföretag är

 skyldigt att upprätta koncern-

 redovisning enligt de lagarna är

 inte skyldig att upprätta koncern-

 redovisning enligt denna lag.

 Ett sådant handelsbolag skall

 upprätta årsredovisning även om det

 inte är skyldigt att göra detta

 enligt 2 kap. 1 §. Det skall

 vidare avge delårsrapporter även om

 det inte är skyldigt att göra detta

 enligt 2 kap. 9 § första stycket

 första meningen. Vid upprättandet

 av årsredovisning och delårs-

 rapporter gäller bestämmelserna i 2

 §.

[Jfr 1 a §] 4 §

--------------------------------------------------------------------

 Äger ett handelsbolag så många Ett handelsbolag är moderföretag

aktier eller andelar i en svensk och en annan juridisk person är

eller utländsk juridisk person dotterföretag, om handelsbolaget

att det har mer än hälften av 1. innehar mer än hälften av

rösterna för samtliga aktier eller rösterna för samtliga andelar i den

andelar, är handelsbolaget moder- juridiska personen,

företag och den andra juridiska 2. äger andelar i den juridiska

personen dotterföretag. Äger ett personen och på grund av avtal med

dotterföretag eller äger ett mo- andra delägare i denna förfogar över

derföretag och ett eller flera mer än hälften av rösterna för samt-

dotterföretag tillsammans eller liga andelar,

äger flera dotterföretag till- 3. äger andelar i den juridiska

sammans aktier eller andelar i personen och har rätt att utse

en juridisk person i den omfatt- eller avsätta mer än hälften av

ning som angivits nu, är även ledamöterna i dess styrelse eller

sistnämnda juridiska person dot- motsvarande ledningsorgan, eller

terföretag till moderföretaget. 4. äger andelar i den juridiska

 Har ett handelsbolag i annat personen och har rätt att ensamt

fall på grund av aktie- eller an- utöva ett bestämmande inflytande

delsinnehav eller avtal ensamt över denna på grund av avtal med

ett bestämmande inflytande över en den juridiska personen eller på

juridisk person och en betydande grund av föreskrift i dess bolags-

andel i resultatet av dess verk- ordning, bolagsavtal eller därmed

samhet, är handelsbolaget moder- jämförbara stadgar.

företag och den juridiska per- Vidare är en juridisk person

sonen dotterföretag. dotterföretag till moderföretaget,

 Bestämmelserna i första och om ett annat dotterföretag till

andra styckena om handelsbolag moderföretaget eller moderföretaget

gäller även enskilda näringsidkare tillsammans med ett eller flera

och andra juridiska personer än andra dotterföretag eller flera

handelsbolag, aktiebolag, ekono- andra dotterföretag tillsammans

miska föreningar eller stiftel- 1. innehar mer än hälften av

ser, om den enskilde näringsid- rösterna för samtliga andelar i den

karen respektive den juridiska juridiska personen,

personen är skyldig att upprätta 2. äger andelar i den juridiska

årsbokslut enligt bokföringslagen personen och på grund av avtal med

(1995:1557). andra delägare i denna förfogar över

 mer än hälften av rösterna för samt-

 liga andelar, eller

 3. äger andelar i den juridiska

 personen och har rätt att utse

 eller avsätta mer än hälften av

 ledamöterna i dess styrelse eller

 motsvarande ledningsorgan.

 Om ett dotterföretag äger andelar

 i en juridisk person och på grund

 av avtal med den juridiska

 personen eller på grund av före-

 skift i dess bolagsordning, bo-

 lagsavtal eller därmed jämförbara

 stadgar har rätt att ensamt utöva

 ett bestämmande inflytande över den

 juridiska personen, är även denna

 dotterföretag till moderföretaget.

 Bestämmelserna i första - tredje

 styckena om handelsbolag gäller

 även enskilda näringsidkare och

 andra juridiska personer än han-

 delsbolag, aktiebolag, ekonomiska

 föreningar eller stiftelser, om

 den enskilda näringsidkaren

 respektive den juridiska personen

 är skyldig att upprätta årsbokslut

 enligt bokföringslagen.

 Moderföretag och dotterföretag utgör tillsammans en koncern.

--------------------------------------------------------------------

 Med koncernföretag avses i denna

 lag företag i samma koncern.

 5 §

--------------------------------------------------------------------

 I de fall som avses i 4 § första

 stycket 1-3 och andra stycket

 skall sådana rättigheter som till-

 kommer någon som handlar i eget

 namn men för en annan fysisk eller

 juridisk persons räkning anses

 tillkomma den personen.

 Vid bestämmandet av antalet

 röster i ett dotterföretag beaktas

 inte de andelar i dotterföretaget

 som innehas av företaget självt

 eller av dess dotterföretag. Det-

 samma gäller andelar som innehas

 av den som handlar i eget namn

 men för dotterföretagets eller dess

 dotterföretags räkning.

 6 §

--------------------------------------------------------------------

 Vid tillämpningen av 4 och 5 §§

 avses med andelar aktier och

 andra andelar i juridiska perso-

 ner.

 2 kap.

 1 §5

 Den som enligt bokföringslagen (1976:125) är skyldig att upprätta

årsbokslut skall för samma räkenskapsår även upprätta årsredovisning

enligt denna lag, om

--------------------------------------------------------------------

 1. antalet anställda hos före- 1. antalet anställda hos före-

taget under räkenskapsåret i me- taget under räkenskapsåret i me-

deltal har varit minst tio, deltal har varit mer än tio,

 2. företaget är moderföretag i en 2. företaget är moderföretag i en

koncern enligt denna lag och koncern enligt denna lag och

antalet anställda hos koncernen antalet anställda hos koncernen

under räkenskapsåret i medeltal under räkenskapsåret i medeltal har

har varit minst tio, eller varit mer än tio, eller

 3. tillgångarnas nettovärde i rörelsen enligt balansräkningar för de två

senaste räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger det

basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under den

sista månaden av respektive räkenskapsår.

 Aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser är inte skyldiga att

upprätta årsredovisning enligt denna lag.

 3 kap.

 1 §

--------------------------------------------------------------------

 I fråga om koncerner enligt I fråga om koncerner enligt den-

denna lag gäller 2 - 11 §§ i detta na lag gäller 2 - 11 §§ i detta

kapitel, om antalet anställda hos kapitel, om antalet anställda hos

koncernen under räkenskapsåret i koncernen under räkenskapsåret i

medeltal har varit minst tio. medeltal har varit mer än tio.

 4 kap.

 10 §6

 Revisorn skall för varje räkenskapsår avge revisionsberättelse till den

årsredovisningsskyldige. Berättelsen skall överlämnas till den som svarar för

förvaltningen av företagets angelägenheter senast fem och en halv månader efter

räkenskapsårets utgång.

--------------------------------------------------------------------

 Revisionsberättelsen skall in- Revisionsberättelsen skall inne-

nehålla ett uttalande, huruvida hålla ett uttalande, huruvida års-

årsredovisningen har upprättats redovisningen har upprättats en-

enligt denna lag eller, i före- ligt denna lag eller, i förekom-

kommande fall, enligt årsredovis- mande fall, annan tillämplig års-

ningslagen (1995:1554) eller redovisningslag. Innehåller inte

lagen (1995:1559) om årsredo- årsredovisningen sådana upplys-

visning i kreditinstitut och vär- ningar som skall lämnas enligt

depappersbolag. Innehåller inte tillämplig lag om årsredovisning,

årsredovisningen sådana upplys- skall revisorn ange detta och

ningar som skall lämnas enligt lämna behövliga upplysningar i sin

tillämplig lag om årsredovisning, berättelse, om det kan ske.

skall revisorn ange detta och

lämna behövliga upplysningar i sin

berättelse, om det kan ske.

 Har revisorn vid sin granskning funnit att åtgärd eller försummelse som kan

föranleda ersättningsskyldighet ligger någon som ingår i företagsledningen till

last, skall det anmärkas i berättelsen. Revisorn kan även i övrigt i berättelsen

meddela upplysningar som han önskar bringa till den redovisningsskyldiges känne-

dom.

 I revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorn funnit att företaget

inte har fullgjort sin skyldighet

 1. att göra avdrag för preliminär A-skatt eller kvarstående skatt enligt

uppbördslagen (1953:272),

 2. att anmäla sig för registrering enligt 14 kap. 2 § mervärdesskattelagen

(1994:200),

 3. att lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen eller 4 § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller särskild

deklaration enligt 14 kap. 3 § mervärdesskattelagen, eller

 4. att i rätt tid betala skatter och avgifter som avses i 1 - 3.

 Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att företaget inte har

fullgjort skyldighet som avses i fjärde stycket 1 - 4, skall revisorn genast

sända in en avskrift av revisionsberättelsen till skattemyndigheten.

 I ett moderföretag skall revisorn avge en särskild revisionsberättelse

beträffande koncernen. Härvid skall första-tredje styckena tillämpas.

 Om anmälan har gjorts enligt 5 § tredje eller femte stycket, skall revisor

till revisionsberättelsen foga avskrift av anmälningen.

 14 §7

--------------------------------------------------------------------

 En revisor som vid fullgörande En revisor som vid fullgörande

av sitt uppdrag uppsåtligen eller av sitt uppdrag uppsåtligen eller

av oaktsamhet vållar den årsredo- av oaktsamhet vållar den årsredo-

visningsskyldige skada skall er- visningsskyldige skada skall er-

sätta skadan. Detsammagäller när sätta skadan. Detsamma gäller när

skada vållas någon annan genom skada vållas någon annan genom över-

överträdelse av denna lag eller, i trädelse av denna lag eller, i

förekommande fall, årsredovis- förekommande fall, annan tillämplig

ningslagen (1995:1554) eller årsredovisningslag. En revisor an-

lagen (1995:1559) om årsredo- svarar även för den skada som hans

visning i kreditinstitut och medhjälpare vållar uppsåtligen eller

värdepappersbolag. En revisor av oaktsamhet.

ansvarar även för den skada som

hans medhjälpare vållar uppsåtligen

eller av oaktsamhet.

 Är ett revisionsbolag revisor, åligger ersättningsskyldigheten detta bolag och

den för revisionen huvudansvarige.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 2. Bestämmelserna i 1 kap. 2 och 3 §§ skall tillämpas första gången i fråga om

det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

 3. Ett företag som upprättar års- eller koncernredovisning med tillämpning av

bestämmelser i årsredovisningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag skall inte tillämpa 4 kap. 5 § tredje

stycket årsredovisningslagen på nedskrivning som har gjorts före lagens

ikraftträdande.

**FOOTNOTES**

4 Senaste lydelse 1994:1557.

5 Senaste lydelse 1981:1199.

6 Senaste lydelse 1995:1557

7 Senaste lydelse 1995:1557

5 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

 Härigenom föreskrivs att punkterna 4 och 5 i ikraftträdande- och övergångsbe-

stämmelserna till lagen (1995:1555) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4. I bolag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut

och värdepappersbolag samt i bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket samma

lag skall 11 kap. 1, 2 och 4 - 14 §§ tillämpas intill utgången av det sista

räkenskapsår som inletts före den 1 januari 1996.

--------------------------------------------------------------------

 I övriga bolag skall de angivna I övriga bolag skall de angivna

paragraferna tillämpas intill ut- paragraferna tillämpas intill ut-

gången av det sista räkenskapsår gången av det sista räkenskapsår som

som inletts före den 1 januari inletts före den 1 januari 1997. I

1997. fråga om aktiebolag som avförs från

 aktiebolagsregistret enligt

 punkten 5 eller punkten 6 i över-

 gångsbestämmelserna till lagen

 (1994:802) om ändring i aktie-

 bolagslagen (1975:1385) skall pa-

 ragraferna tillämpas även därefter.

 Detsamma gäller i fråga om andra

 aktiebolag som avförs från aktiebo-

 lagsregistret senast den 31 de-

 cember 1997.

5. I bolag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut

och värdepappersbolag samt i bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket samma

lag skall 4 kap. 16, 20 och 21 §§, 8 kap. 13 §, 9 kap. 17 §, 10 kap. 3 och 10

§§, 12 kap. 1 - 4 §§, 13 kap. 3, 9 och 12 §§, 14 kap. 4 §, 15 kap. 1 och 3 §§

samt 17 kap. 1 § tillämpas i sin äldre lydelse intill utgången av det sista

räkenskapsår som inletts före den 1 januari 1996.

--------------------------------------------------------------------

 I övriga bolag skall de angivna I övriga bolag skall de angivna

paragraferna tillämpas i sin äldre paragraferna tillämpas i sin äldre

lydelse intill utgången av det lydelse intill utgången av det

sista räkenskapsår som inletts föresista räkenskapsår som inletts före

den 1 januari 1997. den 1 januari 1997. I fråga om

 aktiebolag som avförs från aktie-

 bolagsregistret enligt punkten 5

 eller punkten 6 i övergångsbestäm-

 melserna till lagen (1994:802) om

 ändring i aktiebolagslagen

 (1975:1385) skall paragraferna

 tillämpas även därefter. Detsamma

 gäller i fråga om andra aktiebolag

 som avförs från aktiebolagsregi-

 stret senast den 31 december

 1997.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

6 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i

kreditinstitut och värdepappersbolag

 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § lagen om årsredovisning i kreditinstitut

och värdepappersbolag skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 kap. 1 §8

 Denna lag är tillämplig på kreditinstitut och värdepappersbolag. Med

kreditinstitut avses bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker, kreditmark-

nadsbolag, sådana finansbolag och kreditaktiebolag som driver verksamhet med

stöd av punkterna 3 - 5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1610) om

kreditmarknadsbolag, Konungariket Sveriges stadshypotekskassa, Sveriges allmänna

hypoteksbank och Svenska skeppshypotekskassan. Med värdepappersbolag avses ett

svenskt aktiebolag som fått tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt lagen

(1991:981) om värdepappersrörelse.

--------------------------------------------------------------------

 Bestämmelserna om koncernredo- Bestämmelserna om koncernredo-

visning i 7 kap. skall tillämpas visning i 7 kap. skall tillämpas på

på finansiella holdingföretag som finansiella holdingföretag som

uteslutande eller huvudsakligen uteslutande eller huvudsakligen

förvaltar andelar i dotterföretag förvaltar andelar i dotterföretag

som är kreditinstitut eller värde- som är kreditinstitut eller värde-

pappersbolag eller utländska före- pappersbolag eller utländska före-

tag av motsvarande slag. Med fi- tag av motsvarande slag. Med fi-

nansiellt holdingföretag avses nansiellt holdingföretag avses ett

ett företag som är skyldigt att aktiebolag, ett handelsbolag

upprätta årsredovisning enligt års-eller en ekonomisk förening vars

redovisningslagen (1995:1554) verksamhet uteslutande eller så

och vars verksamhet uteslutande gott som uteslutande består i att

eller så gott som uteslutande i vinstsyfte förvärva och förvalta

består i att i vinstsyfte förvärva andelar i dotterföretag.

och förvalta andelar i dotterföre-

tag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas första gången i fråga

om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

**FOOTNOTES**

8 Senaste lydelse 1995:1591.

7 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i

försäkringsföretag

 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i

försäkringsföretag skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 1 §

 Denna lag är tillämplig på försäkringsföretag. Med försäkringsföretag avses

sådana försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som omfattas av

försäkringsrörelselagen (1982:713).

--------------------------------------------------------------------

 Bestämmelserna om koncern- Bestämmelserna om koncernre-

redovisning i 7 kap. skall dovisning i 7 kap. skall tillämpas

tillämpas på finansiella holding- på finansiella holdingföretag som

företag som uteslutande eller hu- uteslutande eller huvudsakligen

vudsakligen förvaltar andelar i förvaltar andelar i dotterföretag

dotterföretag som är försäkringsföre-som är försäkringsföretag eller ut-

tag eller utländska företag av ländska företag av motsvarande

motsvarande slag. Med finans- slag. Med finansiellt holdingföre-

iellt holdingföretag avses ett tag avses ett aktiebolag, ett

företag som är skyldigt att handelsbolag eller en ekonomisk

upprätta årsredovisning enligt förening vars verksamhet uteslu-

årsredovisningslagen (1995:1554) tande eller så gott som uteslu-

och vars verksamhet uteslutande tande består i att i vinstsyfte

eller så gott som uteslutande förvärva och förvalta andelar i dot-

består i att i vinstsyfte förvärva terföretag.

och förvalta andelar i dotterför-

etag.

 Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Finansinspektionen får medge

undantag från denna lag för sådana försäkringsföretag som får undantas från för-

säkringsrörelselagen enligt 1 kap. 10 § samma lag.

 För sådana företag som medgivits undantag från denna lag skall i stället

sådana föreskrifter som meddelats med stöd av 4 § andra stycket gälla.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas första gången i fråga

om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1996.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1996-09-11

Närvarande: f.d. justitierådet Per Jermsten, regeringsrådet Stig von Bahr,

justitierådet Bengt Lambe.

Enligt en lagrådsremiss den 29 augusti 1996 (Justitiedepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),

2. lag om ändring i bokföringslagen (1976:125),

3. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,

4. lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovinsing m.m. i vissaföretag,

5. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),

6. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitutoch

värdepappersbolag och

7. lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning iförsäkringsföretag.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementsrådet Sten[REDACTED_EFTERNAMN] (1-

5) samt hovrättsassessorn Bengt Söderquist (6-7).

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 16 september 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]