Regeringens proposition 2001/02:84

Anpassningar med anledning av övergången till

Prop.

reformerade regler för ålderspension

2001/02:84

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 31 januari 2002 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Lars Engqvist (Socialdepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att pensionsgrundande belopp för barnår skall tillgodoräknas en adoptivförälder för högst fyra år för varje barn som har fyllt högst tio år. Som adoptivförälder räknas även den som med social- nämnds medgivande tagit emot ett barn i syfte att adoptera det. Vidare föreslås att den nuvarande nedre gränsen på 16 år för rätt till pensionsgrundande inkomst tas bort från och med intjänandeåret 1999. För garantipension för personer födda 1937 eller tidigare föreslås vissa förändringar av hur denna beräknas. De nya beräkningsreglerna är en an- passning till förändrade regler för det särskilda grundavdraget. Vidare föreslås att försäkringskassan skall besluta i vissa verkställig- hetsfrågor som rör premiepension. Detta gäller främst i frågor om utbe- talningsperiodicitet och för vissa avdrag som skall göras från pensionen. I propositionen föreslås även att särskilda regler införs för beräkning av garantipension till efterlevandepension när efterlevandepensionen be- talas ut avkortad. Därutöver föreslås ett antal kompletteringar och justeringar av de tidigare av riksdagen beslutade reglerna om efterlevan- depension. Samtidigt med övergången till reformerade regler för ålderspension er- sätts förtidspension av sjukersättning och aktivitetsersättning. Även för dessa förmåner föreslås några ändringar. För en försäkrad som har rätt till grundskydd i form av såväl änkepension som sjukersättning föreslås att endast det högsta av grundskydden skall betalas ut. För en försäkrad som både har rätt till aktivitetsersättning i form av garantiersättning och efterlevandestöd till barn föreslås att endast den av ersättningarna som är högst skall betalas ut. Vidare föreslås att reglerna för barntillägg till förtidspension behålls i princip oförändrade även efter 2002. 1 I propositionen föreslås också att efterlevandestöd till barn inte skall Prop. 2001/02:84 vara skattepliktigt. Vidare föreslås att tidpunkten för omräkning av hustrutillägg, till följd av det reformerade ålderspensionssystemet, skall bestämmas till den 1 januari 2003 och inte följa tidpunkten för när bostadstilläggen skall räknas om. Slutligen föreslås anpassningar och följdändringar i ett antal lagar. Förslagen är antingen rena följdändringar eller förtydliganden av ofull- ständigheter i nuvarande regler. 2

Innehållsförteckning

Prop. 2001/02:84

1

Förslag till riksdagsbeslut .................................................................

7

2

Lagtext

..............................................................................................

9

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän

............................................................................

försäkring

9

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:489) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring............

12

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:799) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring............

14

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om

kriminalvård i anstalt........................................................

16

2.5

Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) ..

18

2.6

Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om

anställningsskydd .............................................................

20

2.7

Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1465) om

ersättning och ledighet för närståendevård.......................

22

2.8

Förslag till lag om ändring i lagen (1989:225) om

ersättning till smittbärare..................................................

23

2.9

Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om

särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster..................

25

2.10

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd

och service till vissa funktionshindrade ...........................

27

2.11

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:762) om ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om

hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension......

28

2.12

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:763) om

ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen

(1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär

folkpension .......................................................................

29

2.13

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om

ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter ..................

31

2.14

Förslag till lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode

m.m. till Sveriges företrädare i Europaparlamentet .........

32

2.15

Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd...................................................................

33

2.16

Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om

arbetslöshetsförsäkring.....................................................

35

2.17

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension.........................................

36

2.18

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension....................................................................

40

2.19

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension....................................................................

41

2.20

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:702) om

garantipension ..................................................................

43

3

2.21

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:798) om

ändring i lagen (1998:702) om garantipension ................

46

2.22

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag ................................

49

2.23

Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799) ........................................................................

50

2.24

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229) ......................................................................

51

2.25

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn..........

55

2.26

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension

och efterlevandestöd till barn ...........................................

64

2.27

Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen

(2000:980) ........................................................................

74

2.28

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:981) om

fördelning av socialavgifter..............................................

75

2.29

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om

bostadstillägg till pensionärer m.fl...................................

76

3

Ärendet och dess beredning............................................................

78

4

Regler för intjänande av pensionsrätt .............................................

80

4.1

Justeringar i reglerna för barnårsrätt för adoptiv-

föräldrar............................................................................

80

4.2

Slopande av den nedre åldersgränsen för rätt till

pensionsgrundande inkomst .............................................

82

5

Garantipension för personer födda 1937 eller tidigare...................

84

6

Gemensam utbetalning av premiepension och annan pension

enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension .............................

85

7

Kompletteringar av de till det reformerade ålderspensions-

systemet anpassade reglerna för efterlevandepension ....................

87

7.1

Särskilda regler för efterlevandepension som betalas ut

avkortad............................................................................

87

7.2

Rätten till folkpensionstillägg när sjömansinkomst

tjänats in före 1974...........................................................

89

7.3

Reducering av garantipension till änkepension i vissa

fall när den avlidne inte har tjänat in 30 ATP-år..............

90

7.4

Omräkning av barnpension från och med 2003 ...............

91

7.5

Barnpension när båda föräldrarna är avlidna ...................

92

7.6

Utländsk livränta vid beräkning av barnpension..............

93

7.7

Samordning av änkepension och ålderspension för

änkor som har fyllt 65 år ..................................................

93

7.8

Ansökan om änkepension.................................................

94

7.9

Övriga ändringar...............................................................

95

8

Sjukersättning och aktivitetsersättning ...........................................

96

8.1

Samordningsfrågor ...........................................................

96

8.2

Barntillägg........................................................................

97

9

Ändringar i övriga lagar..................................................................

98

9.1

Skattefrihet för efterlevandestöd till barn m.m. ...............

98

Prop. 2001/02:84 4

9.2

Fastställande av pensionspoäng

....................................... 99

9.3

Sammanträffande av förmåner .......................................

100

9.4

Rätt till pension och sjukersättning efter 2002 för

bosatta utomlands...........................................................

100

9.5

Kompletteringar i lagen om bostadstillägg till

pensionärer m.fl..............................................................

101

9.6

Justering av reglerna för omräkning av hustrutillägg.....

101

9.7

Tidpunkten för när uppgiftsskyldighet för beräkning av

garantipension skall träda i kraft ....................................

102

9.8

Följdändringar och förtydliganden i övriga lagar ..........

103

10

Ekonomiska konsekvenser............................................................

104

11

Författningskommentarer..............................................................

105

11.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring............................................................

105

11.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:489) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring..........

106

11.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:799) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring..........

107

11.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:203) om

kriminalvård i anstalt......................................................

108

11.5

Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen

(1980:100) ......................................................................

108

11.6

Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) om

anställningsskydd ...........................................................

108

11.7

Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1465) om

ersättning och ledighet för närståendevård.....................

109

11.8

Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:225) om

ersättning till smittbärare................................................

109

11.9

Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:659) om

särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster................

109

11.10

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om

stöd och service till vissa funktionshindrade..................

109

11.11

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:762) om

ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension.... 110

11.12

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:763) om

ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen

(1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make

uppbär folkpension.........................................................

110

11.13

Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1065) om

ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter ................

111

11.14

Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m. till Sveriges företrädare i Europa-

parlamentet .....................................................................

111

11.15

Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd.................................................................

111

11.16

Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om

arbetslöshetsförsäkring...................................................

112

Prop. 2001/02:84 5

11.17

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om

Prop. 2001/02:84

inkomstgrundad ålderspension.......................................

112

11.18

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:492) om

ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension..................................................................

114

11.19

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension..................................................................

114

11.20

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:702) om

garantipension ................................................................

115

11.21

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:798) om

ändring i lagen (1998:702) om garantipension ..............

116

11.22

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag ..............................

116

11.23

Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799) ......................................................................

116

11.24

Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229) ....................................................................

117

11.25

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:461) om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn........

118

11.26

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:462) om

införande av lagen (2000:461) om efterlevande-

pension och efterlevandestöd till barn............................

121

11.27

Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen

(2000:980) ......................................................................

125

11.28

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:981) om

fördelning av socialavgifter............................................

126

11.29

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:761) om

bostadstillägg till pensionärer m.fl.................................

126

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 januari 2002 ... 127 6

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2001/02:84

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

2.

lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

3.

lag om ändring i lagen (2000:799) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

4.

lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt,

5.

lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),

6.

lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd,

7.

lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård,

8.

lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare,

9.

lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster,

10.

lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade,

11.

lag om ändring i lagen (2001:762) om ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpen- sion,

12.

lag om ändring i lagen (2001:763) om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension,

13.

lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter,

14.

lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m. till Sveriges företrädare i Europaparlamentet,

15.

lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd,

16.

lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring,

17.

lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspen- sion,

18.

lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,

19.

lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,

20.

lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipension,

21.

lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension,

22.

lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag,

23.

lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799),

24.

lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

25.

lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn,

26.

lag om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn,

27.

lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980),

28.

lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter,

7 29. lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionä- Prop. 2001/02:84 rer m.fl. 8

2

Lagtext

Prop. 2001/02:84

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäk- ring 1

dels att 17 kap. 3 och 5 §§ samt punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i nämnda lag skall upphöra att gälla,

dels att punkten 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (1998:704) om ändring i nämnda lag skall upphöra att gälla,

dels att 19 kap. 1 §, 20 kap. 2 och 4 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 16 kap. 10 §, av följ- ande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

16 kap. 10 § Om en försäkrad för samma månad har rätt till såväl aktivi- tetsersättning i form av garanti- ersättning som efterlevandestöd till barn enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn, utges endast den till beloppet största av förmå- nerna. Om en försäkrad för samma månad har rätt till såväl sjuker- sättning eller aktivitetsersättning i form av garantiersättning som ga- rantipension till änkepension en- ligt lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, ut- ges endast den till beloppet största av förmånerna. Om sjukersättning i form av ga- rantiersättning till följd av be- stämmelserna i andra stycket inte skall utges, skall det vid tillämp- ning av 3 kap. 5 och 7 §§ ändå an- ses som om sådan förmån utges.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

Senaste lydelse av

17 kap. 3

§ 1988:881

9

17 kap. 5

§ 1974:510.

19 kap. 1 § 2

Om avgifter för finansiering av

Om avgifter för finansiering av

sjukförsäkringen m.m., föräldra-

sjukförsäkringen m.m. och föräld-

försäkringen och efterlevandepen-

raförsäkringen föreskrivs i social-

sioner föreskrivs i socialavgifts-

avgiftslagen (2000:980).

lagen (2000:980).

20 kap. 2 § 3

Vid tillämpningen av denna lag skall, om inte annat sägs i lagen, vårdår som tillgodoräknats enligt 11 kap. 6 a §, i detta lagrums ly- delse före den 1 januari 1999, el- ler 4 kap. 12 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension likställas med år för vilka pen- sionspoäng tillgodoräknats. Har någon med socialnämn- dens medgivande tagit emot ett utländskt barn i sitt hem här i lan- det för vård och fostran i adop- tionssyfte, skall vid tillämpning av bestämmelserna i 8 och 14 kap. om rätt till barnpension barnet an- ses som barn till denne. I sådana fall anses barnet bosatt i Sverige, om den blivande adoptivföräldern var bosatt här i landet vid den tid- punkt då han eller hon avled. Vid tillämpning av bestämmelserna i 3 kap. 2 a § andra stycket skall den som lämnat uppgift om innehav av en F-skattsedel i en anbudshand- ling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling, som även inne- håller uppgifter om utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara uppgifter samt uppgift om betalningsmottagarens personnummer, samordningsnummer eller organi- sationsnummer anses ha en sådan skattsedel. Uppgiften om innehav av en F-skattsedel gäller även som sådant skriftligt åberopande av F-skatt- sedeln som avses i 3 kap. 2 a § tredje stycket. Det som nu sagts gäller dock inte om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften om innehav av en F-skattsedel är oriktig. Bestämmelser om påföljd för den som lämnar oriktig uppgift finns i skattebrottslagen (1971:69). 4 § 4

Har någon genom oriktiga uppgifter eller genom underlåtenhet att full- göra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller på annat sätt förorsakat

2

Senaste lydelse 2000:982.

3

Senaste lydelse 2000:774. Ändringen innebär att första och andra styckena upphävs.

4

Senaste lydelse 1998:553. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs.

Prop. 2001/02:84 10

Om det i särskilt fall finns an- ledning får försäkringskassan helt eller delvis efterge krav på åter- betalning enligt första stycket.

Har återbetalningsskyldighet ålagts någon enligt första stycket, får vid senare utbetalning till ho- nom i avräkning på vad som för mycket utgått innehållas ett skäligt belopp.

Avdrag på en ersättning enligt denna lag får vidare göras om nå- gon 

enligt beslut 

av en allmän för- säkringskassa 

eller Premiepen- sionsmyndigheten är återbetal- ningsskyldig 

för en ersättning som har utgetts på grund av en annan författning. 

Har avdrag gjorts med anledning av beslut om återbetal- ningsskyldighet av premiepension skall det avdragna beloppet över- lämnas till Premiepensionsmyn- digheten

.

Vad som sägs i 

första

fjärde

styckena gäller inte sådana för- hållanden som avses i 4 a §.

att ersättning utgått obehörigen eller med för högt belopp, eller har någon Prop. 2001/02:84 eljest obehörigen eller med för högt belopp uppburit ersättning och har han skäligen bort inse detta, skall återbetalning ske av vad som för mycket utbetalats. Har tilläggspension betalats ut och ändras fastställd pensions- poäng på grund av underlåten el- ler bristande avgiftsbetalning skall försäkringskassan besluta om återbetalning av för mycket utbe- tald tilläggspension. Om det i särskilt fall finns an- ledning får försäkringskassan helt eller delvis efterge krav på åter- betalning enligt första eller andra stycket. Har återbetalningsskyldighet ålagts någon enligt första eller andra stycket, får vid senare ut- betalning till honom i avräkning på vad som för mycket utgått in- nehållas ett skäligt belopp. Avdrag på en ersättning enligt denna lag får vidare göras om nå- gon av en allmän försäkringskassa har ålagts återbetalningsskyldig- het för en ersättning som har ut- getts på grund av en annan författ- ning. Vad som sägs i första femte

styckena gäller inte sådana för- hållanden som avses i 4 a §. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet. 11

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäk- ring

dels att 3 kap. 3 §, 9 kap. 12 § och 17 kap. 2 § i stället för deras lydelse enligt lagen (2001:489) om ändring i nämnda lag skall ha följande ly- delse,

dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen (2001:489) om änd- ring i nämnda lag skall införas en ny punkt, punkt 16, av följande ly- delse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3

kap.

3 § En försäkrad, som uppbär hel sjukersättning eller hel aktivitets- ersättning enligt denna lag eller hel särskild efterlevandepension enligt lagen (2000:462) om infö- rande av lagen (2000:461) om ef- terlevandepension och efterlevan- destöd till barn eller uppburit så- dan ersättning eller pension under månaden närmast före den då han eller hon har börjat uppbära hel ål- derspension, har inte rätt till sjuk- penning. För tid efter ingången av den månad då den försäkrade har fyllt 70 år eller dessförinnan har börjat uppbära hel ålderspension enligt denna lag får sjukpenning utges för högst 180 dagar. En försäkrad, som uppbär hel sjukersättning eller hel aktivitets- ersättning enligt denna lag eller hel särskild efterlevandepension enligt lagen (2000:462) om infö- rande av lagen (2000:461) om ef- terlevandepension och efterlevan- destöd till barn eller uppburit så- dan ersättning eller pension under månaden närmast före den då han eller hon har börjat uppbära hel ål- derspension, har inte rätt till sjuk- penning. För tid efter ingången av den månad då den försäkrade har fyllt 70 år får sjukpenning utges för högst 180 dagar. 9 kap. 12 § För den som saknar inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetser- sättning utgör årlig hel garantiersättning ett belopp motsvarande garanti-

nivån.

För den vars hela inkomstrelate-

För den vars

inkomstrelaterade

sjukersättning

eller

aktivitetser-

rade sjukersättning eller aktivitets-

sättning för år räknat understiger

ersättning för år räknat understiger

garantinivån utgör årlig garantier-

garantinivån utgör årlig garantier-

sättning ett belopp

motsvarande

sättning ett belopp motsvarande

skillnaden mellan garantinivån och

skillnaden mellan garantinivån och

den årliga inkomstrelaterade er-

den hela årliga inkomstrelaterade

sättningen enligt 11 §.

ersättningen enligt 11 §.

Beräkning enligt andra stycket görs efter det att garantinivån avkortats enligt 13 §. Prop. 2001/02:84 12

17 kap.

Prop. 2001/02:84

2 §

Inkomstrelaterad sjukersättning och sjukersättning i form av garantier-

sättning skall minskas enligt vad som sägs i andra stycket om den försäk-

rade har rätt till livränta på grund av obligatorisk försäkring enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller annan lag eller särskild för- fattning eller enligt regeringens förordnande har rätt till annan livränta, som bestäms av eller betalas ut av Riksförsäkringsverket. Motsvarande skall gälla i fall då livränta utges enligt utländsk lagstiftning om yrkes- skadeförsäkring. Minskning skall däremot inte ske på grund av livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller annan livränta som bestäms med tillämpning av den lagen. Medför en skada för vilken livränta har börjat utges återigen sjukdom som berättigar till sjukpenning, skall det anses som om livränta utgavs under sjukdomstiden. Har livränta eller del därav eller livränta för viss tid bytts ut mot ett engångsbelopp, skall det vid beräkning enligt andra stycket anses som om den livränta som utges har höjts med ett belopp som svarar mot engångsbeloppet en-

ligt de försäkringstekniska grunder som tillämpas vid utbytet.

Summan av

inkomstrelaterad

Summan

av

inkomstrelaterad

sjukersättning

och

garantiersätt-

sjukersättning

och

garantiersätt-

ning skall minskas med tre fjärde-

ning skall minskas med tre fjärde-

delar av varje livränta vars årsbe-

delar av varje livränta vars årsbe-

lopp överstiger en sjättedel av

lopp överstiger en sjättedel av

prisbasbeloppet och som den sjuk-

prisbasbeloppet och som den sjuk-

ersättningsberättigade

har rätt till

ersättningsberättigade har rätt till

som skadad. Minskning skall där-

som skadad. Minskning skall där-

vid i första hand göras på garanti-

vid i första hand göras på garanti-

ersättningen. Sammanlagd sjuker-

ersättningen.

Sammanlagd

hel

sättning skall dock aldrig, på

sjukersättning skall dock aldrig, på

grund av bestämmelserna i denna

grund av bestämmelserna i denna

paragraf, för månad räknat under-

paragraf, för månad räknat under-

stiga 5 procent av prisbasbeloppet.

stiga 5 procent av prisbasbeloppet.

______________

16. Äldre bestämmelser i 3 kap.

3 § gäller fortfarande för den som

är född år 1937 eller tidigare. Vid

tillämpning

av

paragrafen

skall

med ålderspension

enligt

denna

lag likställas pension enligt lagen

(1998:674)

om inkomstgrundad

ålderspension

eller

lagen

(1998:702) om garantipension.

13

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:799) om

Prop. 2001/02:84

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäk- ring

dels att punkten 11 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i nämnda lag i stället för dess lydelse enligt lagen (2000:799) skall ha följande lydelse,

dels att punkten 8 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i nämnda lag i stället för dess lydelse enligt lagen (2000:799) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse 11. I fall då rätt till barntillägg föreligger för december månad 1989 gäller fortfarande äldre be- stämmelser om denna förmån. Vad som därvid föreskrivits om ålders- pension och tilläggspension i form av ålderspension skall i stället gälla inkomstpension eller till- läggspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension enligt lagen (1998:702) om garan- tipension. Minskning av barntill- lägget till den som uppbär ålders- pension skall ske endast i den ut- sträckning summan av hel pension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension och hel garantipen- sion enligt lagen om garantipen- sion överstiger 2,17 gånger pris- basbeloppet för den som är född år

1937

eller

tidigare

eller

2,13 gånger

prisbasbeloppet

för

den som är född år 1938 eller se- nare. Barntillägg som utges till pension som tagits ut till viss andel skall utgöra motsvarande andel av barntillägg till hel pension. Därvid skall vad som föreskrivs i tredje meningen om minskning gälla motsvarande andel av 2,17 gånger prisbasbeloppet respektive 2,13 gånger prisbasbeloppet.

Föreslagen lydelse

11. I fall då rätt till barntillägg

föreligger

för

december månad

1989 gäller fortfarande äldre be-

stämmelser om denna förmån. Vad

som därvid föreskrivits om ålders-

pension och tilläggspension i form

av ålderspension skall i stället

gälla inkomstpension eller till-

läggspension

enligt

lagen

(1998:674)

om

inkomstgrundad

ålderspension eller garantipension

enligt lagen (1998:702) om garan-

tipension. Vidare skall vad som fö-

reskrivits

om

förtidspension och

tilläggspension i form av förtids-

pension i stället gälla sjukersätt-

ning. Minskning

av

barntillägget

till den som uppbär ålderspension

skall ske endast i den utsträckning

summan av hel pension enligt la-

gen om inkomstgrundad ålders-

pension

och

hel

garantipension

enligt

lagen

om

garantipension

överstiger

2,17 gånger prisbasbe-

loppet för den som är född år 1937

eller

tidigare

eller

2,13 gånger

prisbasbeloppet för den som är

född år 1938 eller senare. Minsk-

ning av barntillägget till den som

uppbär hel sjukersättning skall ske

endast i den utsträckning ersätt-

ningen

överstiger

2,40 gånger

prisbasbeloppet. Barntillägg

som

utges till pension eller sjukersätt-

ning som betalas ut till viss andel

skall utgöra motsvarande andel av

barntillägg

till hel

pension

eller

14

hel sjukersättning . Därvid skall Prop. 2001/02:84 vad som föreskrivs i tredje och

fjärde meningarna om minskning gälla motsvarande andel av 2,17 gånger prisbasbeloppet, 2,13 gånger prisbasbeloppet respektive 2,40 gånger prisbasbeloppet. ________________ 8. Rätt till barntillägg som utges med stöd av övergångsbestämmel- serna till lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän för- säkring tillkommer försäkrad som är bosatt i Sverige. I fråga om en svensk medborgare, som hade rätt till barntillägg för december 1989 och som är bosatt utomlands, gäller fortfarande äldre bestämmelser i 5 kap. 2 §, i detta lagrums lydelse vid utgången av år 1989.

Barntillägg

till förtidspension

Barntillägg till ålderspension för

utges på grundval av samma antal

personer födda år 1937 eller tidi-

år med pensionspoäng eller samma

gare utges på grundval av samma

bosättningstid som ligger till grund

antal år med pensionspoäng eller

för beräkningen av folkpensionen.

samma bosättningstid som enligt

Motsvarande skall gälla för barn-

5 kap. lagen (1962:381) om all-

tillägg till ålderspension för perso-

män försäkring, i kapitlets lydelse

ner födda år 1937 eller tidigare,

före den 1 januari 2003, skulle ha

varvid med beräkningen av folk-

legat till grund för beräkningen av

pension skall förstås beräkning av

barntillägget om dessa bestäm-

folkpension i form av ålderspen-

melser fortfarande hade gällt.

sion

enligt

5 kap.

lagen

(1962:381) om allmän försäkring i kapitlets lydelse före den 1 januari 2003 .

Barntillägg till ålderspension för personer födda år 1938 eller senare utges på grundval av samma antal försäkringsår som ligger till grund för beräkningen av garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipen- sion, eller skulle ha legat till grund för beräkning av garantipension om rätt till sådan pension förelegat. Barntillägg till sjukersättning utges på grundval av samma antal försäkringsår som ligger till grund för beräkningen av sjukersättning i form av garantiersättning enligt lagen om allmän försäkring, eller skulle ha legat till grund för be- räkning av garantiersättning om rätt till sådan ersättning förelegat .

Om barntillägg med tillämpning av andra stycket skall utges med viss andel av oavkortat sådant tillägg, skall minskning med hänsyn till tilläggspension som den försäkrade uppbär beräknas på ett oavkortat barntillägg och andelsberäkning enligt andra stycket göras på det belopp som framkommer efter denna minskning. 15

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt

Härigenom föreskrivs att 12 och 44 §§ lagen (1974:203) om kriminal- vård i anstalt 1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

12 § 2

En intagen är skyldig att delta i den verksamhet och ha den syssel- sättning i övrigt som anvisas ho- nom. Den som får ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring får dock inte åläggas att ha någon sysselsättning, och den som får förtidspension eller sjuk- bidrag enligt den lagen får åläggas att ha sysselsättning bara av den art och omfattning som kan anses lämplig för honom. En intagen är skyldig att delta i den verksamhet och ha den syssel- sättning i övrigt som anvisas ho- nom eller henne . Den som får ål- derspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller lagen (1998:702) om garantipension får dock inte åläggas att ha någon sys- selsättning, och den som får sjuk- ersättning eller aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring får åläggas att ha sys- selsättning bara av den art och om- fattning som kan anses lämplig för honom eller henne .

44 § Intagen skall erhålla ersättning, enligt normer som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer för arbete som han utfört, om detta ej skett för egen räkning eller åt arbetsgi- vare utom anstalten. Ersättning skall utgå även när intagen, enligt vad som bestämts rörande honom, under arbetstid deltager i under- visning, utbildning eller annan sär- skilt anordnad verksamhet eller behandling eller bedriver enskilda studier. Kan arbete eller annan verksamhet som berättigar till er- sättning ej beredas intagen eller är denne helt eller delvis oförmögen till sådan verksamhet, skall ersätt- ning ändå utgå i den mån den in- tagne inte erhåller ålders eller förtidspension enligt lagen

1

Lagen omtryckt 1990:1011.

2

Senaste lydelse 1998:599.

Intagen skall få ersättning, enligt normer som meddelas av reger- ingen eller myndighet som reger- ingen bestämmer för arbete som han eller hon utfört, om detta inte skett för egen räkning eller åt ar- betsgivare utom anstalten. Ersätt- ning skall utges även när intagen, enligt vad som bestämts rörande honom eller henne , under arbetstid deltar i undervisning, utbildning eller annan särskilt anordnad verk- samhet eller behandling eller be- driver enskilda studier. Kan arbete eller annan verksamhet som berät- tigar till ersättning inte beredas intagen eller är denne helt eller delvis oförmögen till sådan verk- samhet, skall ersättning ändå utges i den mån den intagne inte får ål- derspension enligt lagen

Prop. 2001/02:84 16

(1962:381) om allmän försäkring.

(1998:674) om

inkomstgrundad

Prop. 2001/02:84

ålderspension

eller

lagen

(1998:702) om garantipension el- ler sjukersättning eller aktivitets- ersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Ersättning för arbete skall bestämmas med hänsyn till den intagnes ar- betsinsats, om ej särskilda skäl föranleder annat. För annan verksamhet skall ersättning i regel bestämmas enhetligt. Regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, meddelar fö- reskrifter beträffande användningen av ersättning enligt första stycket och av annan arbetsinkomst som intagen uppbär. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. 17

2.5

Förslag till lag om ändring i sekretesslagen

Prop. 2001/02:84

(1980:100)

Härigenom föreskrivs att 7 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100) 1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 kap.

7 § 2

Sekretess gäller hos allmän för-

Sekretess gäller hos allmän för-

säkringskassa,

Premiepensions-

säkringskassa,

Premiepensions-

myndigheten, Riksförsäkringsver-

myndigheten, Riksförsäkringsver-

ket och domstol i ärende enligt

ket och domstol i ärende enligt

lagstiftningen om allmän försäk-

lagstiftningen om allmän försäk-

ring, allmän ålderspension , arbets-

ring, allmän pension , arbetsskade-

skadeförsäkring eller handikapper-

försäkring

eller

handikappersätt-

sättning och vårdbidrag eller om

ning och vårdbidrag eller om an-

annan jämförbar ekonomisk för-

nan jämförbar ekonomisk förmån

mån för enskild, eller om läkar-

för enskild, eller om läkarvårdser-

vårdsersättning eller ersättning för

sättning eller ersättning för sjuk-

sjukgymnastik, för uppgift om nå-

gymnastik, för uppgift om någons

gons hälsotillstånd eller andra per-

hälsotillstånd eller andra person-

sonliga förhållanden, om det kan

liga förhållanden, om det kan antas

antas att den som uppgiften rör

att den som uppgiften rör eller nå-

eller någon honom närstående li-

gon honom eller henne närstående

der men om uppgiften röjs.

lider men om uppgiften röjs.

Samma sekretess gäller hos annan

Samma sekretess gäller hos annan

myndighet på vilken det ankom-

myndighet på vilken det ankom-

mer att handlägga ärende enligt

mer att handlägga ärende enligt

lagstiftning som nu har nämnts. I

lagstiftning som nu har nämnts. I

fråga om myndighet som anges i

fråga om myndighet som anges i

8 §

gäller dock

bestämmelserna

8 § gäller

dock

bestämmelserna

där.

där.

Sekretess enligt första stycket gäller också i förhållande till en vård- eller behandlingsbehövande själv i fråga om uppgift om hans hälsotill- stånd, om det med hänsyn till ändamålet med vården eller behandlingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas till honom. Sekretess gäller hos myndighet som avses i första stycket för anmälan eller annan utsaga av enskild om någons hälsotillstånd eller andra per- sonliga förhållanden, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon honom närstå- ende utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs.

Utan hinder av sekretessen får

Utan hinder av sekretessen får

uppgift lämnas till enskild enligt

uppgift lämnas till enskild enligt

vad som föreskrivs i lagstiftningen

vad som föreskrivs i lagstiftningen

om allmän försäkring, lagstift-

om allmän försäkring, lagstift-

ningen om allmän ålderspension ,

ningen om allmän pension , lag-

1

Lagen omtryckt 1992:1474.

18

2

Senaste lydelse 1998:709.

lagstiftningen om handikapper-

stiftningen om handikappersätt- Prop. 2001/02:84

sättning och vårdbidrag och lag-

ning och vårdbidrag och lagstift-

stiftningen om sjuklön.

ningen om sjuklön.

I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år eller, i fall som avses i tredje stycket, i högst femtio år. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. 19

2.6

Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om

Prop. 2001/02:84

anställningsskydd

Härigenom föreskrivs att 4 och 33 §§ lagen (1982:80) om anställnings-

skydd skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 § 1

Anställningsavtal gäller tills vidare. Avtal om tidsbegränsad anställ- ning får dock träffas i de fall som anges i 5, 5 a och 6 §§. Träffas i annat fall ett sådant avtal, kan arbetstagaren på det sätt som anges i 36 § få

domstols förklaring att avtalet skall gälla tills vidare.

Anställningsavtal

som

gäller

Anställningsavtal

som

gäller

tills vidare kan sägas upp av ar-

tills vidare kan sägas upp av ar-

betsgivaren eller arbetstagaren för

betsgivaren eller arbetstagaren för

att upphöra efter en viss uppsäg-

att upphöra efter en viss uppsäg-

ningstid. En tidsbegränsad anställ-

ningstid. En tidsbegränsad anställ-

ning upphör utan föregående upp-

ning upphör utan föregående upp-

sägning vid anställningstidens ut-

sägning vid anställningstidens ut-

gång eller när arbetet är slutfört,

gång eller när arbetet är slutfört,

om inte annat har avtalats eller

om inte annat har avtalats eller

följer

av 5 § andra

stycket

eller

följer

av 5 § andra

stycket

eller

6 §. I

33 § finns särskilda

regler

6 §. I

33 § finns särskilda

regler

om avgång med pension.

om skyldighet att lämna anställ-

ningen vid 67 års ålder och i sam-

band med att arbetstagaren får

rätt till hel sjukersättning enligt

lagen (1962:381) om allmän för-

säkring.

En arbetstagare får med omedelbar verkan frånträda sin anställning, om arbetsgivaren i väsentlig mån har åsidosatt sina åligganden mot ar- betstagaren. I de fall som avses i 18 § kan en arbetsgivare genom avskedande av- bryta anställningen med omedelbar verkan. Att arbetsgivaren i vissa fall är skyldig att informera och överlägga med arbetstagaren och berörd arbetstagarorganisation samt att tillämpa ett visst förfarande i samband med att ett anställningsavtal ingås eller upphör följer av 6, 810, 15, 16, 19, 20 och 2833 §§. 33 § 2

Om en arbetsgivare vill att en arbetstagare skall lämna sin anställning vid utgången av den månad då han eller hon fyller 67 år skall arbetsgiva- ren skriftligen ge arbetstagaren besked om detta minst en månad i förväg.

Om en arbetsgivare vill att en

Om en arbetsgivare vill att en

arbetstagare skall lämna sin an-

arbetstagare skall lämna sin an-

ställning i samband med att ar-

ställning i samband med att ar-

betstagaren får rätt till hel förtids-

betstagaren

enligt

lagen

1

Senaste lydelse 1996:1424.

20

2

Senaste lydelse 2001:298.

pension enligt lagen (1962:381)

(1962:381) om allmän försäkring Prop. 2001/02:84

om allmän försäkring, skall ar-

får rätt till hel sjukersättning som

betsgivaren skriftligen ge arbetsta-

inte är tidsbegränsad , skall ar-

garen besked om detta så snart ar-

betsgivaren skriftligen ge arbetsta-

betsgivaren har fått kännedom om

garen besked om detta så snart ar-

pensionsbeslutet .

betsgivaren har fått kännedom om

beslutet om sjukersättning .

En arbetstagare som har fyllt 67 år har inte rätt till längre uppsäg- ningstid än en månad och har inte heller företrädesrätt enligt 22, 23, 25 eller 25 a §. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser till- lämpas fortfarande beträffande pension som avser tid före ikraftträdan- det. 21

2.7

Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1465) om

Prop. 2001/02:84

ersättning och ledighet för närståendevård

Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1988:1465) om ersättning och le-

dighet för närståendevård skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

17 §

Försäkringskassan skall besluta om återbetalning av ersättning, om den

som mottagit ersättning genom oriktiga uppgifter eller genom underlå-

tenhet att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller på något

annat sätt har förorsakat att ersättning har lämnats felaktigt eller lämnats

med för högt belopp. Detsamma gäller om ersättning i annat fall har läm-

nats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha

insett detta. Om det finns särskilda skäl, får försäkringskassan helt eller

delvis efterge belopp som skall återbetalas.

Om återbetalningsskyldighet har ålagts någon enligt första stycket, får

kassan vid senare utbetalning till denne hålla inne ett skäligt belopp i av-

räkning på vad som har utgetts för mycket.

Avdrag på en ersättning enligt

Avdrag på en ersättning enligt

denna lag får vidare göras om nå-

denna lag får vidare göras om nå-

gon av en allmän försäkringskassa

gon enligt beslut av en allmän för-

har ålagts

återbetalningsskyldig-

säkringskassa

eller

Premiepen-

het för en ersättning som har ut-

sionsmyndigheten

är

återbetal-

getts på grund av en annan författ-

ningsskyldig för en ersättning som

ning.

har utgetts på grund av en annan

författning. Har avdrag gjorts med

anledning av beslut om återbetal-

ningsskyldighet

av

premiepension

skall det avdragna beloppet över-

lämnas till Premiepensionsmyn-

digheten.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. 22

2.8

Förslag till lag om ändring i lagen (1989:225) om

Prop. 2001/02:84

ersättning till smittbärare

Härigenom föreskrivs att 9 och 13 §§ lagen (1989:225) om ersättning

till smittbärare skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 § 1

I fråga

om smittbärarpenning

I fråga om

smittbärarpenning

tillämpas även följande föreskrif-

tillämpas även följande föreskrif-

ter i lagen (1962:381) om allmän

ter i lagen (1962:381) om allmän

försäkring, nämligen

försäkring, nämligen

3 kap.

3 § om ersättning

när

3 kap. 3 §

om ersättning

när

förtidspension utges m.m.,

sjukersättning

eller

aktivitetser-

sättning utges m.m.,

3 kap. 6 § om anmälan av

in-

3 kap. 6 § om anmälan av

in-

komstförhållanden m.m.,

komstförhållanden m.m.,

3 kap. 10 § tredje stycket om tid

3 kap. 10 § tredje stycket om tid

som skall jämställas med tid för

som skall jämställas med tid för

förvärvsarbete,

förvärvsarbete,

3 kap. 15 § första stycket a)d)

3 kap. 15 § första stycket a)d)

samt andra och tredje styckena om

samt andra och tredje styckena om

ersättning

vid tjänstgöring enligt

ersättning vid

tjänstgöring enligt

lagen (1994:1809) om totalför-

lagen (1994:1809) om totalför-

svarsplikt m.m.,

svarsplikt m.m.,

3 kap.

16 § om arbetsgivarin-

3 kap. 16 §

om

arbetsgivarin-

träde,

träde,

3 kap. 17 § om indragning eller

3 kap. 17 § om indragning eller

nedsättning av ersättning.

nedsättning av ersättning.

I fråga om den som uppbär smittbärarpenning tillämpas även före- skrifterna om åtgärder för rehabilitering i 22 kap. 5 och 6 §§ lagen om allmän försäkring. 13 § Försäkringskassan skall besluta om återbetalning av ersättning, om den som tagit emot ersättning genom oriktiga uppgifter eller genom underlå- tenhet att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller på annat sätt har förorsakat att ersättning har utgetts felaktigt eller med för högt belopp. Detsamma gäller om ersättning i annat fall har utgetts felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta. Om det finns särskilda skäl, får försäkringskassan medge befrielse helt eller delvis från återbetalningsskyldighet.

Om återbetalningsskyldighet har ålagts någon enligt första stycket, får

kassan vid senare utbetalning till denne hålla inne ett skäligt belopp i av-

räkning på vad som har utgetts för mycket.

Avdrag på en ersättning enligt

Avdrag på en ersättning enligt

denna lag får vidare göras om nå-

denna lag får vidare göras om nå-

gon av en allmän försäkringskassa

gon enligt beslut av en allmän för-

har ålagts återbetalningsskyldig-

säkringskassa eller Premiepen-

1 Senaste lydelse 2000:379.

23

het för en ersättning som har ut- getts på grund av en annan författ- ning. sionsmyndigheten är återbetal- Prop. 2001/02:84 ningsskyldig för en ersättning som

har utgetts på grund av en annan författning. Har avdrag gjorts med anledning av beslut om återbetal- ningsskyldighet av premiepension skall det avdragna beloppet över- lämnas till Premiepensionsmyn- digheten.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. 24

2.9

Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om

Prop. 2001/02:84

särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på

vissa förvärvsinkomster skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 § 1

Särskild löneskatt skall för varje år betalas till staten med 16,16 procent på lön eller annan ersättning till arbetstagare som vid årets ingång är 65 år eller äldre och i övrigt med 24,26 procent på

1.

ersättning som utfaller enligt kollektivavtalsgrundad avgångsbi- dragsförsäkring som tecknas av arbetsgivare till förmån för arbetstagare,

2.

avgångsersättning som annorledes än på grund av kollektivavtals- grundad avgångsbidragsförsäkring utbetalas av staten, kommun eller kommunalförbund som arbetsgivare eller av Svenska Kommunförbundet, Landstingsförbundet, det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personalpension eller Sjukvårdens och so- cialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut, under förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal eller av annan ar- betsgivare, under förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal och att borgen eller liknande garanti tecknats av kommun, kommunalförbund, Svenska Kommunförbundet eller Landstingsförbun- det,

3.

avgångsersättning som omfattas av s.k. trygghetsavtal,

4. ersättning som utges enligt gruppsjukförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmark- nadens huvudorganisationer till den del ersättningen utgör komple- ment till förtidspension eller till sjukbidrag , 4. ersättning som utges enligt gruppsjukförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmark- nadens huvudorganisationer till den del ersättningen utgör komple- ment till sjukersättning eller till aktivitetsersättning ,

5.

ersättning som utges på grund av ansvarighetsförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer till den del ersättningen utges i form av engångsbe- lopp som inte utgör kompensation för mistad inkomst,

6.

bidrag som en arbetsgivare lämnar till en sådan vinstandelsstiftelse som avses i 3 kap. 2 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäk- ring eller en annan juridisk person med motsvarande ändamål med un- dantag för bidrag som lämnas till en pensions- eller personalstiftelse en- ligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m.

Skattskyldig är den som utgett sådan ersättning eller sådant bidrag som avses i första stycket. I fråga om sådan för mottagaren skattepliktig intäkt

i

form av rabatt, bonus eller annan förmån som ges ut på grund av kund- trohet eller liknande, skall den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen anses som skattskyldig enligt denna lag, om inte denne är den som är skattskyldig till inkomstskatt för förmånen. I

1 Senaste lydelse 2000:988.

25

fråga om sådan för mottagaren skattepliktig intäkt i inkomstslaget tjänst i Prop. 2001/02:84 form av en förmån eller ersättning som getts ut eller anses utgiven av fy- sisk person som är bosatt utomlands eller av utländsk juridisk person, skall den hos vilken mottagaren är anställd i Sverige anses som skatt- skyldig enligt denna lag, om förmånen eller ersättningen kan anses ha sin grund i anställningen i Sverige och det inte finns något anställningsför- hållande mellan utgivaren av förmånen eller ersättningen och mottaga- ren. Vid bestämmande av skatteunderlaget tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 415 och 1725 §§ socialavgiftslagen (2000:980). Vid bestämmande av skatteunderlaget enligt första stycket 5 skall bort- ses från ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av juni 1993 om ersättningen avser tid därefter samt från ersättning för arbets- skada som inträffat före utgången av år 1992 om skadan anmälts till all- män försäkringskassa efter utgången av juni 1993. Detta gäller dock en- dast ersättning som för en och samme arbetstagare beräknas på lönedelar som inte överstiger sju och en halv gånger prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. 26

2.10

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade

Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

19 §

Av dem som har folkpension i form av hel förtidspension eller hel ålderspension eller som har annan inkomst av motsvarande storlek får skäliga avgifter för bostad, fri- tidsverksamhet och kulturella ak- tiviteter tas ut enligt de grunder som kommunen bestämmer. Av- gifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. Kommunen skall se till att den en- skilde får behålla tillräckliga me- del för sina personliga behov.

Av dem som har hel ålderspen- sion enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension el- ler hel garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension el- ler hel sjukersättning eller hel ak- tivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller som har annan inkomst av motsvarande storlek får skäliga avgifter för bostad, fritidsverk- samhet och kulturella aktiviteter tas ut enligt de grunder som kom- munen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. Kommunen skall se till att den enskilde får behålla tillräckliga medel för sina person- liga behov. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Prop. 2001/02:84 27 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:762) om Prop. 2001/02:84 ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension Härigenom föreskrivs att punkten 1 i ikraftträdande- och övergångsbe- stämmelserna till lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension i stället för dess lydelse enligt lagen (2001:762) om ändring i lagen (2000:781) om änd- ring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmel- ser gäller dock fortfarande för hustrutillägg som avser tid före upphörandet av lagen. För tiden den 1 

januari30

 juni 2003 gäller punkterna 3 och 4 i övergångsbe- stämmelserna till lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. på motsvarande sätt.

Föreslagen lydelse 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmel- ser gäller dock fortfarande för hustrutillägg som avser tid före upphörandet av lagen. 28

c) vad som gäller för folkpen- sion i form av ålderspension 

eller förtidspension 

enligt 1 § tredje stycket i stället gälla den andel av oavkortad garantipension 

eller sjukersättning i form av garantier- sättning 

som mannen enligt 4 kap. 6 § lagen om garantipension 

res- pektive 9 kap. 13 § lagen om all- män försäkring 

är berättigad till eller skulle vara berättigad till om förutsättningarna för rätt till ga- rantipension 

eller sjukersättning i form av garantiersättning 

hade fö- relegat,

2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:763) om Prop. 2001/02:84 ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension Härigenom föreskrivs att punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbe- stämmelserna till lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension i stället för dess lydelse enligt lagen (2001:763) om ändring i nämnda lag skall ha föl- jande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3. Vid tillämpning av lagen

3. Vid tillämpning av lagen

(1962:392)

om

hustrutillägg

och

(1962:392)

om hustrutillägg

och

kommunalt

bostadstillägg

till

kommunalt

bostadstillägg

till

folkpension

för

hustrutillägg

till

folkpension

för hustrutillägg

till

kvinna vars make uppbär ålders-

kvinna vars make uppbär ålders-

pension skall

pension eller sjukersättning skall

a) vad som gäller för folkpen-

a) vad som gäller för folkpen-

sion i form av ålderspension enligt

sion i form av ålderspension eller

1 § första stycket i stället gälla ål-

förtidspension

enligt 1 §

första

derspension

enligt

lagen

stycket i stället gälla ålderspension

(1998:674)

om

inkomstgrundad

enligt lagen (1998:674) om in-

ålderspension eller garantipension

komstgrundad

ålderspension

eller

enligt lagen (1998:702) om garan-

garantipension

enligt

lagen

tipension,

(1998:702) om garantipension , el-

ler när det gäller förtidspension,

sjukersättning

enligt

lagen

(1962:381) om allmän försäkring,

b) hustrutillägg enligt 1

§

andra

stycket, för

år räknat motsvara

1,67 gånger prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om all- män försäkring, om inte annat följer av vad som föreskrivs i 1 § tredje stycket eller 4 §. Vid tillämpningen av 4 § första stycket skall hustrutillägget minskas med 60 procent av den pensionsberättigades re- duceringsinkomst enligt punkten d, c) vad som gäller för folkpen- sion i form av ålderspension enligt 1 § tredje stycket i stället gälla den andel av oavkortad garantipension som mannen enligt 4 kap. 6 § la- gen (1998:702) om garantipension är berättigad till eller skulle vara berättigad till om förutsättningarna för rätt till garantipension hade fö- relegat, 29

d)

vid beräkning av hustrutillägg

i

stället för vad som anges som årsinkomst i 5 § gälla vad som fö- reskrivs i 

1219 §§ lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.,

e)

vad som gäller för tilläggs- pension enligt 6 § andra stycket i stället gälla pension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension enligt lagen om garantipension, samt

f)

vad som gäller för folkpension

i

form av ålderspension enligt 13 §

i

stället gälla garantipension en- ligt lagen om garantipension.

d) vid beräkning av hustrutillägg Prop. 2001/02:84 i stället för vad som anges som årsinkomst i 5 § gälla vad som fö- reskrivs i 1219 §§ lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. 30

2.13

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter

Härigenom föreskrivs att 9 kap. 1 § och 13 kap. 6 och 9 §§ lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9

kap.

1 § Rätt till sjukpension föreligger för en ledamot som frånträder sitt uppdrag och uppbär hel förtids- pension eller helt sjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring. Rätt till sjukpension föreligger för en ledamot som frånträder sitt uppdrag och får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring. 13 kap. 6 § 1

Riksdagsförvaltningen får be- vilja inkomstgaranti till en ledamot som har frånträtt sitt uppdrag och uppbär partiell förtidspension eller partiellt sjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Riksdagsförvaltningen får be- vilja inkomstgaranti till en ledamot som har frånträtt sitt uppdrag och får partiell sjukersättning eller partiell aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring. 9 § Inkomstgarantin minskas med vad ledamoten uppbär i form av sjukbidrag och förtidspension en- ligt lagen (1962:381) om allmän försäkring under den tid inkomst- garantin betalas. Inkomstgarantin minskas med vad ledamoten får i form av sjuk- ersättning och aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring under den tid inkomst- garantin betalas. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 2000:432. Prop. 2001/02:84 31

2.14

Förslag till lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m. till Sveriges företrädare i Europaparlamentet

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § och 9 kap. 6 och 9 §§ lagen (1996:304) om arvode m.m. till Sveriges företrädare i Europaparlamentet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5

kap.

1 § Rätt till sjukpension föreligger för en företrädare eller en riks- dagsledamot, som tidigare varit fö- reträdare, som frånträder sitt upp- drag och har hel förtidspension eller helt sjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Rätt till sjukpension föreligger för en företrädare eller en riks- dagsledamot, som tidigare varit fö- reträdare, som frånträder sitt upp- drag och har hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring. 9 kap. 6 § 1

Riksdagsförvaltningen får be- vilja inkomstgaranti till en företrä- dare eller riksdagsledamot som har frånträtt sitt uppdrag och har par- tiell förtidspension eller partiellt sjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Inkomstgarantin minskas med vad företrädaren eller riksdagsle- damoten får i form av sjukbidrag och förtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring under den tid inkomstgarantin be- talas. Riksdagsförvaltningen får be- vilja inkomstgaranti till en företrä- dare eller riksdagsledamot som har frånträtt sitt uppdrag och har par- tiell sjukersättning eller partiell aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 9 § Inkomstgarantin minskas med vad företrädaren eller riksdagsle- damoten får i form av sjukersätt- ning och aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring under den tid inkomstga- rantin betalas. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 2000:433. Prop. 2001/02:84 32

2.15

Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd

Härigenom föreskrivs att 3 och 4 §§ lagen (1996:1030) om underhålls- stöd skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 § 1

Ett barn har rätt till underhålls-

Ett barn har rätt till underhålls-

stöd, om föräldrarna inte bor till-

stöd, om föräldrarna inte bor till-

sammans eller den ena föräldern

sammans. Det krävs dessutom att

är avliden . Det krävs dessutom att

barnet varaktigt bor hos endast en

barnet varaktigt bor hos endast en

av föräldrarna och är folkbokförd

av föräldrarna och är folkbokförd

hos den föräldern (boföräldern)

hos den föräldern (boföräldern)

samt att boföräldern bor här i lan-

samt att boföräldern bor här i lan-

det och, om barnet är underårigt,

det och, om barnet är underårigt,

är vårdnadshavare för barnet.

är vårdnadshavare för barnet. Ett barn har också rätt till underhållsstöd om föräldrarna inte bor till- sammans och barnet bor varaktigt hos båda föräldrarna (växelvis boende) och är folkbokfört hos en av dem. Det krävs dessutom att den förälder som söker stödet bor här i landet och, om barnet är underårigt, att det står under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem. Ett barn har också rätt till underhållsstöd, om det varaktigt bor och är folkbokfört hos en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare som bor här i landet eller hos någon eller några som bor här i landet och som var särskilt förordnade vårdnadshavare för barnet, när det fyllde 18 år. Vad som i lagen sägs om boförälder gäller då den eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. Bestämmelserna i 4 § 1 och 5 § tillämpas inte i dessa fall. 4 § Ett barn har inte rätt till underhållsstöd, om

1.

barnets mor är boförälder och hon uppenbarligen utan giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till åtgärder för att få faderskapet till barnet fastställt,

2.

det finns anledning anta att, om det finns en bidragsskyldig förälder, denne i rätt ordning betalar underhåll som inte är lägre än det belopp som enligt denna lag skulle betalas ut i underhållsstöd till barnet,

3.

det är uppenbart att den bidragsskyldige föräldern på något annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll,

4.

boföräldern trots föreläggande enligt 31 § första stycket utan giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till de åtgärder som begärs, eller

5. barnet har rätt till barnpension

5. barnet har rätt till barnpension

efter en bidragsskyldig förälder på

eller efterlevandestöd till barn ef-

grund av 8 kap. 2 § eller 14 kap.

ter en bidragsskyldig förälder på

2 § lagen (1962:381) om allmän

grund av bestämmelserna i 2 eller

försäkring .

3 kap. lagen (2000:461) om efter-

1 Senaste lydelse 2000:1391.

Prop. 2001/02:84 33 levandepension och efterlevande- Prop. 2001/02:84 stöd till barn .

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.

2.

Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande i fråga om underhållsstöd för tid före den 1 januari 2003.

3.

Vad som föreskrivs i 4 § 5 skall också gälla barnpension som utges med stöd av 4 § lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn.

34

2.16

Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring

Härigenom föreskrivs att 27 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsför- säkring skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

27 § Dagpenning till sökande som har tillerkänts ålderspension i form av folkpension, allmän tilläggs- pension eller annan pension som lämnas på grund av förvärvsar- bete, lämnas med 65 procent av den sökandes dagsförtjänst under normalarbetstiden med den be- gränsning som följer av 25 § andra stycket. Dagpenning till sökande som har tillerkänts allmän ålderspen- sion eller annan pension som läm- nas på grund av förvärvsarbete, lämnas med 65 procent av den sö- kandes dagsförtjänst under nor- malarbetstiden med den begräns- ning som följer av 25 § andra stycket. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Prop. 2001/02:84 35

2.17

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om

Prop. 2001/02:84

inkomstgrundad ålderspension

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 §, 3 kap. 11 och 22 §§, 12 kap. 9 §, 13 kap. 2 och 5 §§ samt 14 kap. 7 § lagen (1998:674) om inkomstgrun- dad ålderspension skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

2 § 1

För varje år som en person har varit försäkrad och har haft inkomster här i landet som är pensionsgrundande, skall hans eller hennes pensions- grundande inkomst fastställas. Detta gäller dock endast om summan av de inkomster som är pensionsgrundande uppgått till minst 40,3 procent av det för intjänandeåret gällande prisbasbeloppet enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring.

Fastställande

enligt

första

För det år då den försäkrade har

stycket skall inte göras för år före

avlidit skall pensionsgrundande

det år då den

försäkrade fyllt

inkomst inte fastställas i annat fall

16 år . För det år då den försäkrade

än om överföring av pensionsrätt

har avlidit skall pensionsgrun-

för premiepension till den avlidnes

dande inkomst inte fastställas i an-

make skall göras för det året. Pen-

nat fall än om överföring av pen-

sionsgrundande inkomst skall inte

sionsrätt för premiepension till den

heller fastställas för den som är

avlidnes make skall göras för det

född år 1937 eller tidigare.

året. För den som är född år 1937

eller tidigare skall pensionsgrun- dande inkomst inte heller faststäl- las för år efter det då den försäk- rade har fyllt 64 år eller för tidi- gare år under vilket han eller hon hela året har uppburit hel ålders- pension enligt denna lag eller en- ligt lagen om allmän försäkring.

3 kap. 11 § Ett pensionsgrundande belopp enligt 10 § skall tillgodoräknas för år då barnet

1.

inte har uppnått fyra års ålder, om barnet är fött under månaderna 

januarijuni, eller

2.

har uppnått ett men inte fem års ålder, om barnet är fött under må- naderna 

julidecember.

I det fall en försäkrad med so- cialnämndens medgivande har ta- git emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adop- tera det skall den tidpunkt då den

1 Senaste lydelse 2001:839.

36

försäkrade fick barnet i sin vård Prop. 2001/02:84 anses som tidpunkten för barnets födelse. Om barnet har tagits emot under månaderna januarijuni får dock ett pensionsgrundande be- lopp inte tillgodoräknas för år ef- ter det år då barnet fyller nio år. Har barnet tagits emot under må- naderna julidecember får ett pen- sionsgrundande belopp inte tillgo- doräknas för år efter det år då barnet fyller tio år. Pensionsgrun- dande belopp får inte heller tillgo- doräknas för mer än fyra år per barn. Om det finns synnerliga skäl får dock pensionsgrundande be- lopp tillgodoräknas för längre tid. 22 § Med förälder likställs vid tillämpningen av 1016 §§ 1. särskilt förordnad vårdnadshavare, och

2. den som med socialnämnds

2. den som med socialnämnds

medgivande har tagit emot ett ut-

medgivande har tagit emot ett barn

ländskt barn för stadigvarande

för stadigvarande vård och fostran

vård och fostran i syfte att adop-

i syfte att adoptera det.

tera det.

Den tid under vilken en försäk-

Den tid under vilken en försäk-

rad med socialnämnds medgi-

rad med socialnämnds medgi-

vande har tagit emot ett utländskt

vande har tagit emot ett barn för

barn för stadigvarande vård och

stadigvarande vård och fostran i

fostran i syfte att adoptera det,

syfte att adoptera det, skall lik-

skall likställas med tid under vil-

ställas med tid under vilken en för-

ken en försäkrad har haft vårdna-

säkrad har haft vårdnaden om ett

den om ett barn. För ett sådant ut-

barn. För ett sådant barn skall vi-

ländskt barn skall vidare vad som

dare vad som föreskrivs i 12 § för-

föreskrivs i 12 § första stycket 2

sta stycket 2 om bosättning i Sve-

om bosättning i Sverige endast

rige endast gälla från och med den

gälla från och med den tidpunkt då

tidpunkt då barnet först har anlänt

barnet först har anlänt till Sverige.

till Sverige.

Vad som sägs i 13 § om modern

Vad som sägs i 13 § om modern

skall också gälla en kvinnlig vård-

skall också gälla en kvinnlig vård-

nadshavare respektive en kvinna

nadshavare respektive en kvinna

som med socialnämnds medgi-

som med socialnämnds medgi-

vande har tagit emot ett utländskt

vande har tagit emot ett barn för

barn för stadigvarande vård och

stadigvarande vård och fostran i

fostran i syfte att adoptera det.

syfte att adoptera det.

37 12 kap. 9 § 2

För en pensionsberättigad som har rätt till livränta på grund av obliga- torisk försäkring enligt lagen (1916:235) om försäkring för olycksfall i arbete, lagen (1929:131) om försäkring för vissa yrkessjukdomar eller lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller som enligt annan lag el- ler särskild författning eller enligt regeringens förordnande har rätt till annan livränta, som bestäms av eller betalas ut av Riksförsäkringsverket, skall inkomstpensionen och tilläggspensionen minskas enligt vad som sägs i andra stycket. Motsvarande skall gälla i fall då livränta utges enligt utländsk lagstiftning om yrkesskadeförsäkring. Minskning skall däremot inte ske på grund av livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeför- säkring eller annan livränta som bestäms med tillämpning av nämnda lag. Medför skada för vilken livränta har börjat utges återigen sjukdom som berättigar till sjukpenning, skall det anses som om livränta utgavs under sjukdomstiden. Har livränta eller del därav eller livränta för viss tid bytts ut mot ett engångsbelopp, skall det vid beräkning enligt andra stycket an- ses som om livränta utges eller som om den livränta som utges har höjts med ett belopp som svarar mot engångsbeloppet enligt de vid utbytet till- lämpade försäkringstekniska grunderna. Summan av inkomstpension, tilläggspension och garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension skall minskas med tre fjärdedelar av varje livränta som överstiger en sjättedel av prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och som den pensionsberätti- gade uppbär som skadad. Minskning skall därvid i första hand göras på garantipensionen och därefter på tilläggspensionen. Avdrag på inkomst- pension och tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 1 får dock göras endast om den pensionsberättigade kunnat tillgodoräkna sig pensionspoäng för

minst ett år när skadan inträffade.

Sammanlagd hel pension enligt

Sammanlagd

pension enligt

denna lag skall dock aldrig, på

denna lag skall dock aldrig, på

grund av bestämmelserna i denna

grund av bestämmelserna i denna

paragraf, för månad räknat under-

paragraf, för månad räknat under-

stiga

13 procent

av

prisbasbelop-

stiga 13 procent av prisbasbelop-

pet

för den

som

är ogift och

pet för den

som

är ogift och

11,5 procent

av

prisbasbeloppet

11,5 procent

av

prisbasbeloppet

för den som är gift. Härvid skall

för den som är gift. Härvid skall

bestämmelserna i 6 kap. 17 § till-

bestämmelserna i 6 kap. 17 § till-

lämpas på motsvarande sätt.

lämpas på motsvarande sätt.

13 kap. 2 § Beslut enligt 711 kap. och be- slut enligt 14 kap. som avser pre- miepension skall fattas av Premie- pensionsmyndigheten. Premiepen- sionsmyndigheten skall även i öv- rigt handlägga ärenden som rör premiepension.

Premiepensionsmyndigheten skall besluta i ärenden som rör premiepension om det inte är fråga om beslut enligt 12 kap. 5 § första och andra styckena och 8 § eller 14 kap. 7 och 8 §§ eller an- nat beslut om utbetalning.

2 Senaste lydelse 2000:782. Prop. 2001/02:84 38

Beslut enligt 3 och 4 kap. samt

5 §

Beslut enligt 3 och 4 kap. samt

beslut om inkomst- och tilläggs-

beslut om inkomst-, tilläggs- och

pension får fattas genom automa-

premiepension

får fattas genom

tisk databehandling av Riksförsäk-

automatiserad

behandling

av

ringsverket för en allmän försäk-

Riksförsäkringsverket för en all-

ringskassas räkning när skälen för

män försäkringskassas räkning när

beslutet får utelämnas enligt 20 §

skälen för beslutet får utelämnas

första stycket 1 förvaltningslagen

enligt 20 § första stycket 1 förvalt-

(1986:223).

ningslagen (1986:223).

För sådana beslut som avses i första stycket skall ändring och ompröv- ning, liksom andra åtgärder som enligt denna lag eller annan författning skall vidtas med avseende på beslutet, i stället vidtas av den försäkrings- kassa som enligt 4 § är behörig vid tidpunkten för åtgärden.

14

kap.

7§ Avdrag på pension enligt denna lag får göras med skäligt belopp om den pensionsberättigade enligt beslut av en allmän försäkringskassa eller Premiepensionsmyndigheten är återbetalningsskyldig för en ersättning som har utgetts på grund av denna lag eller en annan författning. Har avdrag gjorts enligt första stycket med anledning av beslut om återbetalningsskyldighet av premiepension skall det avdragna beloppet överlämnas till Premie- pensionsmyndigheten .

1. Denna lag träder i kraft den

1 maj 2002 i

fråga om 12 kap. 9 §,

13 kap. 2 och 5 §§ och 14 kap. 7 §, den 1 januari

2004 i fråga om 2 kap.

2 § och i övrigt den 1 januari 2005.

2.

De nya bestämmelserna i 2 kap. 2 § tillämpas även för fastställande av pensionsgrundande inkomster för åren 

19992003 för personer som är födda år 1938 eller senare.

3.

Äldre bestämmelser i 2 kap. 2 § gäller fortfarande för personer som är födda år 1937 eller tidigare beträffande pensionsgrundande inkomst som avser tid före ikraftträdandet.

4.

De nya bestämmelserna i 3 kap. 11 och 22 §§ tillämpas även för till- godoräknande av pensionsgrundande belopp för åren 

19992004. An- mälan om att få tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för åren 1999 2004 skall ha kommit in till den allmänna försäkringskassan senast den 31 januari 2006. Sådan anmälan som enligt 15 kap. 6 § skall göras senast den 31 januari fastställelseåret, skall i dessa fall i stället göras senast den 31 januari 2006. Prop. 2001/02:84 39 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:492) om Prop. 2001/02:84 ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 4 kap. 1 § lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension i stället för dess lydelse enligt lagen (2001:492) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4

kap.

1 § För varje år för vilket det för en försäkrad har fastställts pensionsgrun- dande inkomst eller andra pensionsgrundande belopp, skall, om inte an- nat följer av 4 §, pensionsrätt fastställas för den försäkrade. För det år då den försäkrade har avlidit skall endast pensionsrätt för premiepension fastställas. Pensionsrätt skall inte fastställas för den som är född år 1937

eller tidigare.

För varje år för vilket pensions-

För varje år för vilket pensions-

grundande inkomst har fastställts

grundande inkomst har fastställts

skall också, om inte annat följer av

skall också, om inte annat följer av

8 och 9 §§, pensionspoäng fast-

8 och 9 §§, pensionspoäng fast-

ställas för den försäkrade. Pen-

ställas för den försäkrade. Pen-

sionspoäng skall dock inte fast-

sionspoäng skall dock inte fast-

ställas för det år då den försäkrade

ställas för det år då den försäkrade

har avlidit eller för år efter det då

har avlidit eller för år efter det då

en försäkrad har fyllt 64 år.

en försäkrad har fyllt 64 år. Pen-

sionspoäng skall inte heller fast-

ställas för den som är född år

1954 eller senare.

Vårdår skall tillgodoräknas en försäkrad under de förutsättningar som anges i 12 §. Vårdår skall dock inte tillgodoräknas för år före det då den försäkrade fyllt 16 år och inte heller för det år då han eller hon har avlidit eller för år efter det då den försäkrade har fyllt 64 år. Vårdår skall inte heller tillgodoräknas om den försäkrade tillgodoräknas pensionspoäng för samma år eller om pensionspoäng för det året enligt 8 § andra stycket inte tillgodoräknats den försäkrade på grund av bristande eller underlåten avgiftsbetalning. 40

Vid tillämpning av bestämmel- serna i 5 § andra stycket i den upphävda lagen skall med 

förtids- pension och 

ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring likställas 

sjukersättning enligt samma lag och 

ålderspen- sion enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension.

2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om Prop. 2001/02:84 införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 6 och 29 §§ lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6 § Lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring skall upphöra att gälla vid utgången av år 2000. Den upphävda lagen skall dock fortfarande gälla i fråga om dels redan beviljade delpensioner, dels delpension som söks före upphävandet och skall beviljas för tid med början före den 1 januari 2001. Vid tillämpning av bestämmel- serna i 5 § andra stycket i den upphävda lagen skall med ålders- pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring likställas ål- derspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. 29 § Vid beräkning och fastställande av pensionsrätt och pensionsgrun- dande belopp enligt 28 § gäller, med de ändringar som anges i andra och tredje styckena samt 3035 §§, i tillämpliga delar följande bestämmelser i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension:

3 kap. 2 och 3 §§ om fastställande av andra pensionsgrundande be- lopp än pensionsgrundande inkomst,

3 kap. 8 § och 9 § första stycket om pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring,

 3 kap. 1012, 17 och 19 §§,

 3 kap. 1012 §§, 17, 19, 22

22 § andra stycket andra mening-

och 23 §§ om pensionsgrundande

en samt 23 § om pensionsgrund-

belopp för föräldrar till små barn,

ande belopp för föräldrar till små

och

barn, och

 4 kap. 1 § första stycket och 2 § om fastställande av pensionsrätt.

När pensionsgrundande belopp enligt 28 § fastställs skall, om pen-

sionspoäng på grund av underlåten eller bristande avgiftsbetalning inte

har tillgodoräknats till fullo, 3 kap. 2 § andra stycket lagen om inkomst-

grundad ålderspension tillämpas som om full avgift betalats inom före-

skriven tid. Då inkomst undantagits från försäkringen för tilläggspension

enligt lagen (1959:291) om försäkring för allmän tilläggspension eller la-

gen (1962:381) om allmän försäkring skall sistnämnda bestämmelse i la-

gen om inkomstgrundad ålderspension tillämpas som om inkomsten inte

undantagits från försäkringen för tilläggspension. Vid beräkning enligt

3 kap. 9 § första stycket och 17 § första stycket 2 lagen om inkomstgrun-

41

dad ålderspension av genomsnittet av samtliga fastställda pensionsgrun- Prop. 2001/02:84 dande inkomster för försäkrade under 65 år skall de inkomster användas som ligger till grund för bestämmande av inkomstindex enligt 7 § denna lag. Bestämmelserna i 3 kap. 23 § lagen om inkomstgrundad ålderspension skall tillämpas endast i fråga om faderskapsdom som vunnit laga kraft efter utgången av år 1998.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003 i fråga om 6 § och i öv- rigt den 1 januari 2005.

2.

Anmälan om att få tillgodoräknas pensionsgrundande belopp med stöd av de nya bestämmelserna i 29 § skall ha kommit in till den all- männa försäkringskassan senast den 31 januari 2006. I dessa fall skall även sådan ansökan som avses i 41 § ha kommit in till försäkringskassan senast den 31 januari 2006.

42

2.20

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipension

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 §, 4 kap. 3 § och 5 kap. 4 § lagen (1998:702) om garantipension skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3

kap.

6 § Den som omedelbart före den kalendermånad då han eller hon fyllde 65 år uppbar hel förtidspen- sion eller hel särskild efterlevan- depension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall, om det är förmånligare än en beräkning enligt 15 §§, som försäkringstid för garantipension tillgodoräknas den bosättningstid som legat till grund för beräkning av förtidspen- sionen eller den särskilda efterle- vandepensionen. Den som omedelbart före den kalendermånad då han eller hon fyllde 65 år uppbar hel sjukersätt- ning i form av garantiersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller hel särskild efter- levandepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn skall, om det är förmånligare än en beräkning enligt 15 §§, som för- säkringstid för garantipension till- godoräknas den bosättningstid som legat till grund för beräkning av sjukersättningen eller den sär- skilda efterlevandepensionen.

4

kap.

3 § Till grund för beräkning av garantipension enligt 46 §§ skall, om inte annat anges i 7 §, ligga den inkomstgrundade ålderspension som den pensionssökande har rätt till för samma år. Med inkomstgrundad ålders- pension avses ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension före reducering enligt 12 kap. 9 § samma lag, och allmän obligatorisk ålderspension enligt utländsk lagstiftning som inte är att lik- ställa med garantipension enligt denna lag. Inkomstpension och premie- pension skall därvid beräknas som om den pensionssökande endast hade tillgodoräknats pensionsrätt för inkomstpension och som om denna pen- sionsrätt, före reducering enligt 4 kap. 6 § lagen om inkomstgrundad ål- derspension, hade utgjort 18,5 procent av pensionsunderlaget. Vid tillämpning av första stycket skall, då pensionsrätt eller pensions- poäng till följd av bristande eller underlåten avgiftsbetalning inte har till- godoräknats eller har reducerats för den pensionssökande, hänsyn tas till den inkomstpension eller tilläggspension som skulle ha utgetts om full

avgift hade erlagts.

Vid beräkning av garantipension

Vid beräkning av garantipension

enligt 46 §§ skall med inkomst-

enligt 46 §§ skall med inkomst-

grundad

ålderspension

likställas

grundad ålderspension

likställas

tilläggspension i form av änkepen-

änkepension

enligt

lagen

sion som

uppbärs med

stöd av

(2000:461) om

efterlevandepen-

Prop. 2001/02:84 43 övergångsbestämmelserna till la- gen (1988:881) om ändring i la- gen (1962:381) om allmän försäk- ring samt efterlevandepension och förtidspension enligt utländsk lag- stiftning.

sion och efterlevandestöd till barn Prop. 2001/02:84 eller lagen (2000:462) om infö- rande av lagen om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn, efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning samt sådana förmåner som utges till den pen- sionsberättigade enligt utländsk lagstiftning och som motsvarar sjukersättning eller aktivitetser- sättning eller som utgör pension vid invaliditet. 5 kap. 4 § 1

För en pensionsberättigad som har rätt till livränta på grund av obliga- torisk försäkring enligt lagen (1916:235) om försäkring för olycksfall i arbete, lagen (1929:131) om försäkring för vissa yrkessjukdomar eller lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller som enligt annan lag eller särskild författning eller enligt regeringens förordnande har rätt till annan livränta, som bestäms av eller betalas ut av Riksförsäkringsverket, skall garantipensionen minskas enligt vad som sägs i andra stycket. Mot- svarande skall gälla i fall då livränta utges enligt utländsk lagstiftning om yrkesskadeförsäkring. Minskning skall däremot inte ske på grund av liv- ränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller annan liv- ränta som bestäms med tillämpning av nämnda lag. Medför en skada för vilken livränta har börjat utges återigen sjukdom som berättigar till sjuk- penning, skall det anses som om livränta utgavs under sjukdomstiden. Har livränta eller del därav eller livränta för viss tid bytts ut mot ett en- gångsbelopp, skall det vid beräkning enligt andra stycket anses som om livränta utges eller som om den livränta som utges har höjts med ett be- lopp som svarar mot engångsbeloppet enligt de vid utbytet tillämpade försäkringstekniska grunderna. Summan av garantipension, inkomstpension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och tilläggspension enligt samma lag skall minskas med tre fjärdedelar av varje livränta som överstiger en sjättedel av prisbasbeloppet och som den pensionsberättigade uppbär som skadad. Minskning skall därvid i första hand göras på garantipensio- nen och därefter på tilläggspensionen. Garantipension skall på motsva- rande sätt minskas med den livränta som den pensionsberättigade uppbär som efterlevande. Avdrag på inkomstpension och tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 1 lagen om inkomstgrundad ålderspension får dock göras en- dast om den pensionsberättigade kunnat tillgodoräkna sig pensionspoäng för minst ett år när skadan inträffade.

Garantipension skall dock ald-

Hel garantipension skall dock

rig, på grund av bestämmelserna i

aldrig, på grund av bestämmel-

denna paragraf, tillsammans med

serna i denna paragraf, tillsam-

utgiven pension enligt lagen om

mans med hel pension enligt lagen

inkomstgrundad ålderspension, för

om inkomstgrundad ålderspension,

1 Senaste lydelse 2000:785.

44

månad räknat understiga 13 procent av prisbasbeloppet för den som är ogift och 11,5 procent av prisbasbeloppet för den som är gift. för månad räknat understiga Prop. 2001/02:84 13 procent av prisbasbeloppet för den som är ogift och 11,5 procent av prisbasbeloppet för den som är gift.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.

2.

Äldre föreskrifter gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet.

3.

De nya bestämmelserna i 3 kap. 6 § gäller även för den som fyller 65 år i januari 2003 och som i december 2002 hade hel förtidspension eller hel särskild efterlevandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

45

2.21

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:702) om garantipension dels att 2 kap. 1013 och 15 §§ i stället för deras lydelse enligt lagen (2000:798) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse,

dels att punkt 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till la- gen (2000:798) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 10 § Garantipension skall beräknas enligt 1114 §§ om beräkningsun- derlaget enligt 4 § överstiger 0,24 gånger prisbasbeloppet men inte överstiger 3,093 gånger prisbas- beloppet för den som är ogift eller 2,772 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. I annat fall skall garantipensionen beräknas enligt 15 §. Garantipension skall beräknas enligt 1114 §§ om beräkningsun- derlaget enligt 4 § överstiger 0,25 gånger prisbasbeloppet men inte överstiger 3,16 gånger prisbas- beloppet för den som är ogift eller 2,8275 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. I annat fall skall garantipensionen beräknas enligt 15 §. 11 § 1

Om beräkningsunderlaget enligt 4 § överstiger 0,24 gånger prisbas- beloppet men understiger 1,3 gånger prisbasbeloppet, skall be- räkningsunderlaget multipliceras med 1,513 och därefter minskas med 0,112 gånger prisbasbeloppet. Uppgår beräkningsunderlaget enligt 4 § till minst 1,3 gånger prisbasbeloppet men understiger det 1,52 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift eller 1,354 gånger prisbasbeloppet för den som är gift skall beräknings- underlaget multipliceras med 1,427. Om beräkningsunderlaget enligt 4 § överstiger 0,25 gånger prisbas- beloppet men understiger 1,354 gånger prisbasbeloppet, skall be- räkningsunderlaget multipliceras med 1,5174 och därefter minskas med 0,1193 gånger prisbasbelop- pet.

12 § 2

För den som är ogift och vars

För den som är ogift och vars

beräkningsunderlag enligt 4 § upp-

beräkningsunderlag enligt 4 § upp-

går till minst 1,52 gånger prisbas-

går till minst 1,354 gånger prisbas-

beloppet men inte överstiger 1,529

beloppet men understiger 1,529

1

Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs.

2

Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs.

Prop. 2001/02:84 46 gånger prisbasbeloppet skall be- räkningsunderlaget räknas upp till 2,17 gånger prisbasbeloppet.

För den som är gift och vars be- räkningsunderlag enligt 4 § är lika med 1,354 gånger prisbasbeloppet skall beräkningsunderlaget räknas upp till 1,935 gånger prisbasbe- loppet. gånger prisbasbeloppet skall be- Prop. 2001/02:84 räkningsunderlaget multipliceras

med 1,343 och därefter ökas med 0,1168 gånger prisbasbeloppet. För den som är ogift och vars beräkningsunderlag enligt 4 § överstiger 1,529 gånger prisbas- beloppet men inte 3,093 gånger prisbasbeloppet skall beräknings- underlaget intill 1,529 gånger prisbasbeloppet räknas upp till

2,17 gånger prisbasbeloppet. Den del av beräkningsunderlaget som överstiger 1,529 gånger prisbas- beloppet skall multipliceras med 0,59.

För den som är gift och vars be- räkningsunderlag enligt 4 § över- stiger 1,354 gånger prisbasbelop- pet men inte 2,772 gånger prisbas- beloppet skall beräkningsunderla- get intill 1,354 gånger prisbasbe- loppet räknas upp till 1,935 gånger prisbasbeloppet. Den del av be- räkningsunderlaget som överstiger 1,354 gånger prisbasbeloppet skall multipliceras med 0,59 . För den vars beräkningsunderlag enligt 4 § inte överstiger 0,24 gånger prisbasbeloppet utgörs den årliga garantipensionen av be- räkningsunderlaget sedan detta minskats med sådan tilläggspen- sion, tjänstepension, änkepension, utländsk pension och sådana andra förmåner enligt 4 § 7 som har in- gått i beräkningsunderlaget. Det- samma gäller om beräkningsun- derlaget överstiger 3,093 gånger prisbasbeloppet för den som är 13 § För den som är ogift och vars beräkningsunderlag enligt 4 § uppgår till minst 1,529 gånger prisbasbeloppet men inte översti- ger 3,16 gånger prisbasbeloppet skall beräkningsunderlaget räknas upp genom att beloppet 2,17 gånger prisbasbeloppet ökas med ett belopp motsvarande den del av beräkningsunderlaget som över- stiger 1,51 gånger prisbasbeloppet multiplicerad med 0,60.

För den som är gift och vars be- räkningsunderlag enligt 4 § upp- går till minst 1,354 gånger pris- basbeloppet men inte överstiger 2,8275 gånger prisbasbeloppet skall beräkningsunderlaget räknas upp genom att beloppet 1,935 gånger prisbasbeloppet ökas med ett belopp motsvarande den del av beräkningsunderlaget som över- stiger 1,34 gånger prisbasbeloppet multiplicerad med 0,60 .

15 §

För den vars beräkningsunderlag

enligt

4 §

inte

överstiger

0,25 gånger prisbasbeloppet utgörs

den årliga garantipensionen av be-

räkningsunderlaget

sedan detta

multiplicerats med 1,04 och där-

efter minskats med sådan tilläggs-

pension,

tjänstepension, änkepen-

sion, utländsk pension och sådana

andra förmåner enligt 4 § 7 som

har

ingått i beräkningsunderlaget.

Om beräkningsunderlaget översti-

ger

3,16 gånger

prisbasbeloppet

47

ogift eller 2,772 gånger prisbas- beloppet för den som är gift. för den som är ogift eller Prop. 2001/02:84 2,8275 gånger prisbasbeloppet för

den som är gift utgörs den årliga garantipensionen av beräknings- underlaget sedan detta minskats med sådana pensioner och andra förmåner som anges ovan och som har ingått i beräkningsun- derlaget. 1. Bestämmelserna i 6 kap. 4-7 §§ träder i kraft den 1 decem- ber 2002 . Övriga bestämmelser i denna lag träder i kraft den 1 janu- ari 2003.

1.

Bestämmelserna

i

6 kap.

4-7 §§

träder i kraft

den

1 maj

2002 . Övriga bestämmelser i den- na lag träder i kraft den 1 januari 2003. 48

2.22

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om

Prop. 2001/02:84

handikappersättning och vårdbidrag

Härigenom föreskrivs att 22 § lagen (1998:703) om handikappersätt-

ning och vårdbidrag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

22 § För handikappersättning och vårdbidrag gäller i tillämpliga delar föl- jande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring:

17 kap. 1 § om sammanträff- ande av förmåner,

20 kap. 2 

a4 §§ om utbetalning, indragning och återbetalning,

20 kap. 

57 §§ om preskription, utmätning och skadestånd m.m.,

20 kap. 

89 a §§ om uppgiftsskyldighet m.m.,

20 kap. 10 och 10 a §§ om omprövning och ändring, och

20 kap. 

1113 §§ om överklagande. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet. 49

2.23

Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen

Prop. 2001/02:84

(1999:799)

Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringslagen (1999:799) dels att punkten 7 i övergångsbestämmelserna till nämnda lag skall ha följande lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna till nämnda lag skall införas en ny punkt, punkten 10, av följande lydelse. Nuvarande lydelse 7. 1 Den som vid utgången av år 2000 uppbär folkpension vid bo- sättning utomlands skall ha fortsatt rätt till utbetalning av sådan pen- sion enligt äldre bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän för- säkring. Föreslagen lydelse 7. Den som vid utgången av år 2000 uppbär folkpension vid bo- sättning utomlands skall ha fortsatt rätt till utbetalning av sådan pen- sion enligt äldre bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän för- säkring. För den som vid utgången av år 2002 uppbär folkpension med stöd av bestämmelserna i första stycket, skall motsvarande gälla sådan er- sättning eller pension som träder i stället för folkpensionen från och med januari 2003. 10. En efterlevande som vid in- gången av år 2003 uppbär eller har rätt till särskild efterlevande- pension eller garantipension till sådan pension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn, omfattas alltjämt av bestämmel- serna i 4 kap. Bestämmelserna skall därvid tillämpas som om den efterlevande uppbar omställnings- pension eller garantipension till sådan pension. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.

1 Senaste lydelse 2000:788. 50

2.24

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen

Prop. 2001/02:84

(1999:1229)

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 9 §, 10 kap. 2 och 5 §§, 11 kap. 30 och 40 §§, 28 kap. 9 § samt 58 kap. 10 och 24 §§ samt rubriken närmast före 11 kap. 30 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8

kap.

9 § Följande bidrag är skattefria:

allmänt barnbidrag enligt lagen (1947:529) om allmänt barnbidrag,

förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag,

bidrag

enligt

lagen

bidrag

enligt

lagen

(1988:1463) om bidrag vid ad-

(1988:1463) om bidrag vid ad-

option av utländska barn, och

option av utländska barn,

underhållsstöd enligt

lagen

underhållsstöd enligt

lagen

(1996:1030) om underhållsstöd.

(1996:1030) om underhållsstöd,

och

 efterlevandestöd till barn en-

ligt lagen (2000:461) om efter-

levandepension

och efterlevan-

destöd till barn.

10 kap. 2 § 1

Som tjänst behandlas rätt till

1.

pension,

2.

livränta, periodiska understöd eller liknande periodiska inkomster som inte är ersättning för avyttrade tillgångar,

3.

ersättning på grund av sådana sjuk- eller olycksfallsförsäkringar som tecknats i samband med tjänst,

4.

engångsbelopp på grund av personskada,

5.

undantagsförmåner, och

6. sådana förmåner som avses i

6. sådana förmåner som avses i

11 kap. 3136 och 46 §§.

11 kap. 30 § andra stycket, 

3136

och 46 §§.

5 §

Med pension avses ersättningar som betalas ut

1. som inkomstpension, tilläggs-

1. som inkomstgrundad ålders-

pension, premiepension och pre-

pension och premiepension till ef-

miepension till efterlevande enligt

terlevande enligt lagen (1998:674)

lagen (1998:674) om inkomst-

om inkomstgrundad ålderspension,

grundad ålderspension,

2. som garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension,

3. på grund av lagen (1962:381)

3. som efterlevandepension en-

om allmän försäkring i form av

ligt lagen (2000:461) om efterle-

1 Senaste lydelse 2001:908.

51

folkpension och tilläggspension,

vandepension och efterlevandestöd Prop. 2001/02:84

till barn,

4.

på grund av tidigare tjänst på annat sätt än genom försäkring, eller

5.

på grund av pensionsförsäkring eller återköp av sådan försäkring. Med pension avses också ersättningar som betalas ut från pensions-

sparkonto

1.

till pensionsspararen,

2.

till förmånstagare på grund av förmånstagarförordnande,

3.

till den som fått rätten till pension genom bodelning,

4.

till make eller bröstarvinge på grund av att ett förmånstagarförord- nande jämkats, eller

5.

vid återbetalning enligt 13 kap. 4 § äktenskapsbalken.

I 58 kap. finns ytterligare bestämmelser om pensionsförsäkringar och pensionssparkonton. 11 kap.

Sjukpenning

Sjukpennning m.m.

30 § Följande ersättningar i samband med sjukdom m.m. skall tas upp om de grundar sig på förvärvsinkomst på grund av tjänst:

1.

sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

2.

sjukpenning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt per- sonskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjö- män,

3.

ersättning enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön,

4.

smittbärarpenning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smitt- bärare, och

5.

ersättningar enligt andra lagar eller författningar vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller i samband med militärtjänstgöring.

Även sjukersättning och aktivi- tetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall tas upp. Barnpension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall bara tas upp till den del pen- sionen för varje månad överstiger en tolftedel av 40 procent av pris- basbeloppet eller, vid pension efter båda föräldrarna, 80 procent av prisbasbeloppet. Detta gäller också efterlevandelivränta enligt annan författning till den del livräntan enligt 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring medfört minskning av

40 § Barnpension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn skall bara tas upp till den del pen- sionen för varje månad överstiger en tolftedel av 40 procent av pris- basbeloppet eller, vid pension efter båda föräldrarna, 80 procent av prisbasbeloppet. Detta gäller också efterlevandelivränta enligt annan författning till den del livräntan

enligt 7 kap. 11 § lagen om efter-

52

en sådan del av barnpensionen

levandepension och efterlevande-

som inte skall tas upp.

stöd till barn medfört minskning

av efterlevandestöd till barn och

sådan del av barnpensionen som

inte skall tas upp.

28 kap. 9 § Om pensionsavtalet ger rätt till sådan ålderspension som avses i 8 § andra stycket utöver 20 pro- cent av den del av lönen som inte överstiger 7,5 prisbasbelopp, skall ett belopp som motsvarar kostna- den för att uppnå avtalad pen- sionsnivå ändå dras av om den överskjutande pensionen är avsedd att ersätta tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring eller enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Om pensionsavtalet ger rätt till sådan ålderspension som avses i 8 § andra stycket utöver 20 pro- cent av den del av lönen som inte överstiger 7,5 prisbasbelopp, skall ett belopp som motsvarar kostna- den för att uppnå avtalad pen- sionsnivå ändå dras av om den överskjutande pensionen är avsedd att ersätta tilläggspension enligt lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension. 58 kap. 10 § Ålderspension får inte börja betalas ut innan den försäkrade fyller

55 år.

Utbetalning får dock göras tidi-

Utbetalning får dock göras tidi-

gare om den försäkrade har fått

gare om den försäkrade enligt la-

rätt till förtidspension enligt lagen

gen (1962:381) om allmän försäk-

(1962:381) om allmän försäkring.

ring har fått rätt till sjukersättning

Om det i annat fall finns särskilda

som inte är tidsbegränsad. Om det

skäl, får skattemyndigheten medge

i annat fall finns särskilda skäl, får

att pensionen får börja betalas ut

skattemyndigheten medge att pen-

innan den försäkrade fyller 55 år.

sionen får börja betalas ut innan

den försäkrade fyller 55 år.

Förmånstagare får inte sättas in till annan ålderspensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring. Förmånstagare till sådan försäkring skall vara den som var anställd när avtalet ingicks. 24 § Ålderspension får inte börja betalas ut innan pensionsspararen fyller

55 år.

Utbetalning får dock göras tidi-

Utbetalning får dock göras tidi-

gare om pensionsspararen har fått

gare om pensionsspararen enligt

rätt till förtidspension enligt lagen

lagen (1962:381) om allmän för-

(1962:381) om allmän försäkring.

säkring har fått rätt till sjukersätt-

Om det i annat fall finns särskilda

ning som inte är tidsbegränsad .

skäl, får skattemyndigheten medge

Om det i annat fall finns särskilda

att pensionen får börja betalas ut

skäl, får skattemyndigheten medge

innan

pensionsspararen

fyller

att pensionen får börja betalas ut

Prop. 2001/02:84 53

55 år.

innan pensionsspararen fyller 55 år Prop. 2001/02:84

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003 och tillämpas första gången vid 2004 års taxering. 2. Vid tillämpning av 10 kap. 5 § första stycket skall med pension även efter ikraftträdandet avses ersättningar som betalas ut som särskild efter- levandepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn samt sådana ersättningar som fortfarande kan utges på grund av lagen (1962:381) om allmän försäkring i form av folkpension . 54

Är en änka för samma månad berättigad till änkepension 

eller garantipension till änkepension 

och omställningspension 

eller ga- rantipension till omställningspen- sion

, utges endast omställnings- pensionen och garantipension till sådan pension. Om änkepensionen 

och garantipensionen till änkepen- sionen 

är större utges 

de 

dock i den utsträckning 

de 

överstiger om- ställningspensionen och garanti- pensionen till sådan pension. Minskning skall i första hand gö- ras på 

garantipension till änkepen- sion och i andra hand på 

sådan del av änkepensionen som avses i 6 kap. 5 § första stycket 2.

2.25

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om

Prop. 2001/02:84

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:461) om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn

dels att 3 kap. 4 § skall upphöra att gälla,

dels att 1 kap. 6 och 10 §§, 2 kap. 4 §, 3 kap. 3 §, 5 kap. 3 och 4 §§, 6 kap. 13, 5, 8 och 1214 §§ samt 7 kap. 1 och 2 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 15 §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1

kap.

6 § En änka, som är född år 1944 eller tidigare och som uppfyller förut- sättningarna för rätt till änkepension och garantipension till sådan pen- sion enligt 6 kap. 13 och 1416 §§, har inte rätt till efterlevandepension enligt 4 kap. En änka som avses i 6 kap. 15 § har dock, om förutsättning- arna för det är uppfyllda, rätt till omställningspension enligt 4 kap. I fråga om rätt till efterlevandepension för en änka som är född år 1945 eller senare gäller, förutom bestämmelserna om omställningspension och garantipension till sådan pension i 4 kap., även bestämmelserna i 6 kap. enligt vad som där särskilt anges.

Är en änka som avses i andra stycket för samma månad berätti- gad till änkepension och omställ- ningspension, utges endast om- ställningspensionen och garanti- pension till sådan pension. Om änkepensionen är större utges den dock i den utsträckning den över- stiger omställningspensionen och garantipensionen till sådan pen- sion. Minskning skall i första hand göras på sådan del av änkepensio- nen som avses i 6 kap. 5 § första stycket 2.

10 §

Inkomstgrundad

efterlevande-

Inkomstgrundad

efterlevande-

pension och änkepension skall vid

pension och änkepension skall vid

ingången av varje kalenderår räk-

ingången av varje kalenderår räk-

nas om i enlighet med bestämmel-

nas om i enlighet med bestämmel-

serna i 5 kap.

14 § lagen

serna i 5 kap.

14 § lagen

55

(1998:674) om inkomstgrundad

(1998:674)

om inkomstgrundad Prop. 2001/02:84

ålderspension.

ålderspension. Om dödsfallet in-

träffar ett år och efterlevandepen-

sionen eller

änkepensionen skall

utges först från ett senare år, skall

pensionen beräknas som om den hade utgetts redan dödsfallsåret.

2

kap.

4 § Om flera barnpensioner skall utges efter en avliden och dessa pensio- ner beräknade enligt 3 § sammantagna skulle överstiga det efterlevande- pensionsunderlag som anges i 5 kap., skall pensionerna sättas ned pro- portionellt så att de tillsammans motsvarar detta underlag. Om det efter en avliden skall utges, förutom barnpensioner, även om- ställningspension eller änkepension skall de sammanlagda barnpensio- nerna utges med högst 80 procent av efterlevandepensionsunderlaget. Om barnpensionerna överstiger denna nivå skall de sättas ned proportio- nellt så att de tillsammans motsvarar 80 procent av efterlevandepen- sionsunderlaget. Vid tillämpning av första eller andra stycket får inte barnpensio- nen för ett barn sänkas på den grunden att barnpensionen för ett annat barn skall räknas om enligt 3 § andra stycket.

3

kap.

3 § Ett efterlevande barn som har barnpension enligt 2 kap. efter den av- lidne föräldern har rätt till efterlevandestöd till barn endast i den ut- sträckning barnpensionen inte uppgår till det belopp som följer av 2 § första stycket. Till barn vars båda föräldrar har avlidit utges efterlevandestöd endast i den utsträckning barnet har barnpension enligt 2 kap. efter föräldrarna som sammanlagt inte uppgår till det belopp som följer av 2 § andra

stycket.

Med

barnpension

enligt

2 kap.

Med

barnpension

enligt

2 kap.

likställs

livränta

enligt

lagen

likställs livränta

enligt

lagen

(1976:380) om arbetsskadeförsäk-

(1976:380) om arbetsskadeförsäk-

ring, efter samordning

enligt

ring,

efter

samordning

enligt

6 kap. 1 § samma lag, och sådan

6 kap. 1 § samma lag, och sådan

efterlevandepension

och

efterle-

efterlevandepension

som

barnet

vandelivränta som barnet har rätt

har rätt till enligt utländsk lagstift-

till enligt utländsk lagstiftning. Det

ning. Det gäller dock inte utländsk

gäller dock inte utländsk efterle-

efterlevandepension som är att lik-

vandepension som är att likställa

ställa

med

efterlevandestöd till

med efterlevandestöd till barn en-

barn enligt denna lag.

ligt denna lag.

56

5

kap.

3 §

Vid beräkning av den faktiska

Vid beräkning av den faktiska

pensionsbehållningen skall hänsyn

pensionsbehållningen skall hänsyn

tas till pensionsbehållning som av-

tas till pensionsbehållning som av-

ser pensionsgrundande belopp för

ser pensionsgrundande belopp för

plikttjänstgöring enligt 3 kap. 8 §

plikttjänstgöring enligt 3 kap. 8 §

lagen (1998:674) om inkomst-

lagen (1998:674) om inkomst-

grundad ålderspension,

pensions-

grundad ålderspension,

pensions-

grundande belopp för föräldrar till

grundande belopp för föräldrar till

små barn enligt 3 kap. 10 § och

små barn

enligt 3 kap.

10 § och

pensionsgrundande belopp för stu-

pensionsgrundande belopp för stu-

dier enligt 3 kap. 24 § samma lag

dier enligt 3 kap. 24 § samma lag

endast om den avlidne till och med

endast om den avlidne till och med

den 31 december året före det år

den 31 december året före det år

då dödsfallet inträffade, eller på

då dödsfallet inträffade, eller på

grund av beräkning enligt andra

grund av beräkning enligt andra

stycket, kan tillgodoräknas pen-

stycket, kan tillgodoräknas pen-

sionsgrundande inkomst

som för

sionsgrundande inkomst

som för

vart och ett av minst fem år upp-

vart och ett av minst fem år upp-

gått till lägst två gånger det för

gått till lägst två gånger det för

respektive intjänandeår

gällande

respektive

intjänandeår

gällande

inkomstbasbeloppet. Med

pen-

inkomstbasbeloppet.

Med

pen-

sionsgrundande inkomst skall lik-

sionsgrundande inkomst skall lik-

ställas pensionsgrundande

belopp

ställas pensionsgrundande

belopp

för förtidspension enligt 3 kap. 4 §

för sjukersättning och aktivitetser-

lagen om inkomstgrundad ålders-

sättning enligt 3 kap. 4 § lagen om

pension.

inkomstgrundad ålderspension och

för förtidspension

enligt

samma

paragraf i

dess lydelse

före den

1 januari 2003.

Vid bedömningen av om villkoret i första stycket är uppfyllt skall hänsyn även tas till sådana år efter dödsfallet för vilka antagen pensionsbehållning enligt 4 § skall beräknas. 4 § Om dödsfallet har inträffat före det år då den avlidne skulle ha fyllt 65 år och pensionsrätt för inkomstpension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension har fastställts för den avlidne för minst tre av de fem kalenderåren närmast före året för dödsfallet, skall en antagen pensionsbehållning beräknas enligt 5 och 6 §§.

Hänsyn skall tas till pensionsrätt

Hänsyn skall tas till pensionsrätt

som avser pensionsgrundande be-

som avser pensionsgrundande be-

lopp för plikttjänstgöring enligt

lopp för plikttjänstgöring enligt

3 kap. 8 § lagen om inkomstgrun-

3 kap. 8 § lagen om inkomstgrun-

dad ålderspension, pensionsgrun-

dad ålderspension, pensionsgrun-

dande belopp för föräldrar till små

dande belopp för föräldrar till små

barn enligt 3 kap. 10 § och pen-

barn enligt 3 kap. 10 § och pen-

sionsgrundande belopp för studier

sionsgrundande belopp för studier

enligt 3 kap. 24 § samma lag en-

enligt 3 kap. 24 § samma lag en-

dast om det för den avlidne till och

dast om det för den avlidne till och

Prop. 2001/02:84 57 med den 31 december året före det år då dödsfallet inträffade kan till- godoräknas pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp för förtidspension som för vart och ett av minst fem år upp- gått till lägst två gånger det för respektive intjänandeår gällande inkomstbasbeloppet. med den 31 december året före det år då dödsfallet inträffade kan till- godoräknas pensionsgrundande inkomst som för vart och ett av minst fem år uppgått till lägst två gånger det för respektive intjänan- deår gällande inkomstbasbeloppet. Med pensionsgrundande inkomst skall likställas pensionsgrundande belopp för sjukersättning och akti- vitetsersättning enligt 3 kap. 4 § lagen om inkomstgrundad ålders- pension och pensionsgrundande belopp för förtidspension enligt samma paragraf i dess lydelse före den 1 januari 2003.

6

kap.

1 § Om en avliden vid sin död hade rätt till tilläggspension i form av förtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller till inkomstgrundad ålders- pension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller om han, om det fall som av- ses i 13 kap. 1 § förstnämnda lag varit för handen vid tidpunkten för dödsfallet, hade varit berättigad till förtidspension, har hans efterle- vande maka rätt till änkepension enligt vad som sägs i 24 §§. En änka har rätt till änkepension endast om det för den avlidne kan tillgodoräknas pensionspoäng för tilläggspension för minst tre år. Om en avliden vid sin död hade rätt till inkomstgrundad ålderspen- sion enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension el- ler om han, om det fall som avses i 13 kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, i dess lydelse före den 1 januari 2003 , varit för handen vid tidpunkten för döds- fallet, hade varit berättigad till förtidspension enligt de före den 1 januari 2003 gällande bestäm- melserna , har hans efterlevande maka rätt till änkepension enligt vad som sägs i 24 §§. En änka har rätt till änkepension endast om det för den avlidne kan tillgodoräknas pensionspoäng för tilläggspension för minst tre år. Härvid skall för en änka som är född år 1944 eller tidigare 6 kap. 18 § lagen om inkomstgrundad ål- derspension tillämpas på motsva- rande sätt .

2 § En änka som är född år 1944 eller tidigare och som vid utgången av år 1989 samt även vid tidpunkten för dödsfallet var gift med den avlidne har rätt till änkepension om antingen äktenskapet vid tidpunkten för dödsfallet hade varat minst fem år och ingåtts senast den dag då den avlidne fyllde 60 år eller den avlidne efterlämnar barn som också är barn till änkan. Prop. 2001/02:84 58 En änka som är född år 1945 eller senare har rätt till änkepension om hon har varit gift med den avlidne från utgången av år 1989 till dödsfallet samt dessutom 1. vid utgången av år 1989 antingen äktenskapet hade varat minst fem år och ingåtts senast den dag då mannen fyllde 60 år eller mannen hade barn som också var barn till kvinnan, och

2. något av de i 1 angivna vill-

2. något av de i 1 angivna vill-

koren var uppfyllt även vid döds-

koren var uppfyllt även vid döds-

fallet och vid varje tidpunkt mellan

fallet.

utgången av år 1989 och dödsfal-

let.

3 §

För rätt till sådan del av änkepension som avses i 5 § första stycket 2 krävs, utöver vad som anges i 1 och 2 §§, att förutsättningarna enligt andra och tredje styckena eller enligt fjärde stycket är uppfyllda.

En änka som är född år 1944

En änka som är född år 1944

eller tidigare har rätt till änkepen-

eller tidigare har rätt till änkepen-

sion enligt första stycket om hon

sion enligt första stycket om hon

dessutom vid tidpunkten för döds-

dessutom

fallet

1. har vårdnaden om och stadig-

1. har vårdnaden om och stadig-

varande sammanbor med barn un-

varande sammanbor med barn un-

der 16 år, som stadigvarande vistas

der 16 år, som vid makens död sta-

i makarnas hem eller hos änkan,

digvarande vistas i makarnas hem

eller

eller hos änkan, eller

2. har fyllt 36 år och varit gift

2. vid makens död har fyllt 36 år

med den avlidne i minst fem år.

och varit gift med den avlidne i

minst fem år.

Om villkoret enligt andra stycket 1 inte längre är uppfyllt, upphör rätt- en till änkepension enligt denna punkt. Vid bedömningen av rätten till änkepension enligt andra stycket 2 skall i så fall anses som om mannen avlidit då rätten till änkepension enligt andra stycket 1 upphörde och äktenskapet varat till nämnda tidpunkt.

En änka som är född år 1945

En änka som är född år 1945

eller senare har rätt till änkepen-

eller senare har rätt till änkepen-

sion enligt första stycket, om hon

sion enligt första stycket, om hon

dessutom uppfyllde något av de i

dessutom uppfyllde något av de i

andra stycket 1 eller 2 angivna

andra stycket 1 eller 2 angivna

villkoren såväl vid utgången av år

villkoren såväl vid utgången av år

1989 som vid dödsfallet och vid

1989 som vid dödsfallet. Därvid

varje tidpunkt mellan utgången av

tillämpas bestämmelserna i tredje

år 1989 och dödsfallet . Därvid

stycket.

tillämpas bestämmelserna i tredje

stycket.

5 § Änkepension till en änka som är född år 1944 eller tidigare utgör, för tid före den månad då änkan fyller 65 år, om inte annat följer av 713 §§, för år räknat summan av Prop. 2001/02:84 59

1. 40 procent eller, om det efter

1. 40 procent eller, om det efter

den avlidne finns barn som har rätt

den avlidne finns barn som har rätt

till barnpension efter honom enligt

till barnpension efter honom enligt

2 kap., 35 procent

2 kap., 35 procent

 av hel förtidspension beräknad

 av hel förtidspension beräknad

enligt

13 kap. 2 § första

stycket

enligt 13 kap. 2 §

första

stycket

första och andra meningarna och

första och andra meningarna och

andra

stycket

samt

3 §

lagen

andra

stycket

samt

3 §

lagen

(1962:381)

om

allmän

försäkring

(1962:381) om allmän försäkring,

som den avlidne var berättigad till

i bestämmelsernas lydelse före den

eller skulle ha varit berättigad till

1 januari 2003 , som den avlidne

om rätt till sådan pension hade in-

skulle ha varit berättigad till om

trätt vid tidpunkten för dödsfallet

dessa

bestämmelser

fortfarande

eller

hade gällt och om rätt till sådan

pension i sådant fall hade inträtt

vid tidpunkten för dödsfallet eller

 av inkomstgrundad ålderspen-

 av inkomstgrundad ålderspen-

sion beräknad enligt 6 kap. 2 § 1

sion beräknad enligt 6 kap. 2 § 1

samt 3, 4, 12 och 1416 §§ lagen

samt 3, 4, 12, och 1416 §§ lagen

(1998:674)

om

inkomstgrundad

(1998:674)

om

inkomstgrundad

ålderspension och 1922 §§ lagen

ålderspension och 1922 §§ lagen

(1998:675) om införande av lagen

(1998:675) om införande av lagen

om inkomstgrundad ålderspension,

om inkomstgrundad ålderspension,

om den avlidne uppbar sådan pen-

om den avlidne uppbar sådan pen-

sion eller hade fyllt 65 år och var

sion eller hade fyllt 65 år och var

berättigad till sådan pension, och

berättigad till sådan pension, och

2. 90 procent av det för dödsfallsåret gällande prisbasbeloppet.

Om den avlidne mannen var

Om den avlidne mannen var

född år 1954 eller senare beräknas

född år 1954 eller senare beräknas

änkepensionen

enligt

första

änkepensionen

enligt

första

stycket 1 som om mannen hade

stycket 1 som om mannen hade

fått hel förtidspension vid in-

fått hel förtidspension vid in-

gången av år 2003. Därvid skall

gången av år 2003. Därvid skall

13 kap. 2 §

första stycket

första

13 kap.

2 §

första

stycket

första

och andra meningarna och andra

och andra meningarna och andra

stycket samt 3 § lagen om allmän

stycket samt 3 § lagen om allmän

försäkring tillämpas.

försäkring, i bestämmelsernas ly-

delse före den 1 januari 2003 , till-

lämpas.

8 §

Om det för den avlidne inte kan tillgodoräknas pensionspoäng för tilläggspension för minst 30 år, skall vid beräkningen enligt 5 § första stycket 2 hänsyn tas endast till så stor del av beloppet där som svarar mot förhållandet mellan det antal år för vilka pensionspoäng tillgodräknas honom och talet 30. Vid denna beräkning skall 13 kap. Om det för den avlidne inte kan tillgodoräknas pensionspoäng för tilläggspension för minst 30 år, skall vid beräkningen enligt 5 § första stycket 2 hänsyn tas endast till så stor del av beloppet där som svarar mot förhållandet mellan det antal år för vilka pensionspoäng tillgodoräknas honom och talet 30. Vid denna beräkning skall 13 kap. Prop. 2001/02:84 60

2 § första stycket första och andra

2 § första stycket första och andra

meningarna

och

andra

stycket

meningarna

och

andra

stycket

samt 3 § lagen (1962:381) om all-

samt 3 § lagen (1962:381) om all-

män försäkring tillämpas.

män försäkring i bestämmelsernas

lydelse

före

den

1 januari 2003

tillämpas.

Vid

tillämpning av

första

Vid

tillämpning

av

första

stycket

skall

6 kap. 1416 §§ la-

stycket

skall

6 kap.

1416

och

gen (1998:674) om inkomstgrun-

18 §§

lagen

(1998:674)

om

in-

dad ålderspension

och 1921 §§

komstgrundad ålderspension

och

lagen (1998:675) om införande av

1921 §§ lagen (1998:675) om in-

lagen om inkomstgrundad ålders-

förande av lagen om inkomstgrun-

pension gälla.

dad ålderspension gälla.

Avkortning enligt denna paragraf skall ske efter sådan minskning som avses i 7 §. 12 § Vid tillämpning av 11 § skall, om änkan tar ut inkomstgrundad ålderspension som avses i nämnda paragraf vid en senare tidpunkt än från och med den månad då hon fyllt 65 år, hänsyn tas till den in- komstgrundade ålderspension, be- räknad enligt 11 § första stycket, som skulle ha betalats ut om hon haft rätt till pensionen från och med den månaden. Vidare skall, om änkan gjort undantagande från försäkringen för tilläggspension, hänsyn tas till den tilläggspension i form av ålderspension som skulle ha betalats ut om undantagande inte skett. Motsvarande skall gälla om pensionspoäng på grund av underlåten avgiftsbetalning inte har tillgodoräknats eller har mins- kats. Vid tillämpning av 11 § skall, om änkan tar ut inkomstgrundad ålderspension som avses i nämnda paragraf vid en senare tidpunkt än från och med den månad då hon fyllt 65 år, hänsyn tas till den in- komstgrundade ålderspension, be- räknad enligt 11 § första stycket, som skulle ha betalats ut om hon haft rätt till pensionen från och med den månaden. Vidare skall , om pensionspoäng till följd av bristande eller underlåten avgifts- betalning inte har tillgodoräknats eller har minskats , hänsyn tas till den tilläggspension som skulle ha betalats ut om full avgift hade er- lagts.

Om en änka som är född år 1954 eller senare har rätt till änkepen- sion och för samma månad får in- komstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension, utges änkepensionen endast i den mån den överstiger ålderspensionen. Härvid skall 12 § tillämpas. 13 § Om en änka som är född år 1954 eller senare har rätt till änkepen- sion och för samma månad får in- komstgrundad ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension, utges änkepensionen endast i den mån den överstiger ålderspensionen. Inkomstpension och premiepen- sion skall därvid beräknas som om änkan endast hade tillgodoräknats Prop. 2001/02:84 61

Vid beräkning enligt första stycket skall ett tillägg om en pen- sionspoäng enligt 4 kap. 8 § lagen om inkomstgrundad ålderspension göras till det underlag som beräk- ningen av änkepensionen skall grunda sig på innan samordning sker med kvinnans inkomstgrun- dade ålderspension. På detta tillägg skall 6 § tillämpas.

En änka som är bosatt i Sverige och som är född år 1944 eller tidi- gare har rätt till garantipension enligt 

1723

 §§ för tid före den månad då hon fyller 65 år, om hon vid utgången av år 1989 och även vid tidpunkten för dödsfallet var gift med den avlidne samt 

vid sist- nämnda tidpunkt

1. hade vårdnaden om och sta- digvarande sammanbodde med barn under 16 år, som vid makens död stadigvarande vistades i ma- karnas hem eller hos änkan, eller

2. hade fyllt 36 år och varit gift med den avlidne i minst fem år.

pensionsrätt för inkomstpension och som om denna pensionsrätt hade utgjort 18,5 procent av pen- sionsunderlaget. I övrigt skall 12 § tillämpas.

Vid beräkning enligt första stycket skall ett tillägg om en pen- sionspoäng enligt 4 kap. 8 § lagen om inkomstgrundad ålderspension göras till det underlag som beräk- ningen av änkepensionen skall grunda sig på innan samordning sker med kvinnans inkomstgrun- dade ålderspension. På detta tillägg skall 6 § tillämpas. Änke- pension får emellertid inte betalas ut med högre belopp än vad som följer av 5 § första stycket 1.

14 § En änka som är bosatt i Sverige och som är född år 1944 eller tidi- gare har rätt till garantipension enligt 1723 §§ för tid före den månad då hon fyller 65 år, om hon vid utgången av år 1989 och även vid tidpunkten för dödsfallet var gift med den avlidne samt 1. hade vårdnaden om och sta- digvarande sammanbodde med barn under 16 år, som vid makens död stadigvarande vistades i ma- karnas hem eller hos änkan, eller

2. vid makens död hade fyllt

36 år och varit gift med den av- lidne i minst fem år. Upphör rätten till änkepension på grund av att villkoren i första stycket 1 inte längre är uppfyllda, skall det vid bedömningen av rätten till pen- sion enligt 2 anses som om mannen avlidit då rätten till pension enligt 1 upphörde och äktenskapet varat till nämnda tidpunkt. Änkan har dock rätt till garantipension endast om en försäkringstid om minst tre år kan tillgodoräknas för den avlidne.

7

kap.

1 § Efterlevandepension och efterlevandestöd till barn betalas ut efter an- sökan. Sådan ansökan skall göras skriftligen hos den allmänna försäk- ringskassan. Prop. 2001/02:84 62

Änkepension

får dock beviljas

utan ansökan till en kvinna som

fyllt 65 år och som uppbär ålders-

pension enligt

lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension

eller lagen (1998:702) om garan-

tipension.

2 §

Efterlevandepension och

efter-

Efterlevandepension och

efter-

levandestöd till barn utges från

levandestöd till barn utges från

och med den månad då dödsfallet

och med den månad då dödsfallet

inträffat eller, om den avlidne vid

inträffat eller, om den avlidne vid

sin död uppbar ålderspension en-

sin död uppbar ålderspension en-

ligt lagen (1998:674) om inkomst-

ligt lagen (1998:674) om inkomst-

grundad ålderspension eller för-

grundad ålderspension eller lagen

tidspension

enligt

lagen

(1998:702) om garantipension,

(1962:381) om allmän försäkring,

eller sjukersättning eller aktivi-

från och med månaden efter den

tetsersättning

enligt

lagen

då dödsfallet inträffade.

(1962:381) om allmän försäkring,

från och med månaden efter den

då dödsfallet inträffade.

Inträder rätten till efterlevandepension eller efterlevandestöd till barn vid annan tidpunkt än som avses i första stycket, skall förmånen betalas ut från och med den månad då rätten inträdde. Efterlevandepension får inte betalas ut för längre tid tillbaka än tre må- nader eller, i fråga om barnpension eller efterlevandestöd till barn, två år före ansökningsmånaden. 15 § Om ett barn för samma månad har rätt till såväl efterlevandestöd till barn som aktivitetsersättning i form av garantiersättning enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring, utges endast den till be- loppet största av förmånerna. Om en änka för samma månad har rätt till såväl garantipension till änkepension som sjukersätt- ning eller aktivitetsersättning i form av garantiersättning enligt lagen om allmän försäkring, utges endast den till beloppet största av förmånerna. Prop. 2001/02:84 63 2.26 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:462) om Prop. 2001/02:84 införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:462) om införande av la- gen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

dels att 4, 68, 1013, 16 och 17 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 5 b och 17 ac §§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 §

I fråga om barnpension på grund av dödsfall som inträffat före ikraft-

trädandet skall, i stället för vad som föreskrivs i 2 kap. 3 och 4 §§ lagen

(2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, gälla

följande.

Barnpension skall beräknas som summan av

1. 30 procent av hel förtidspen-

1. 30 procent av hel förtidspen-

sion, beräknad enligt 13 kap. 2 och

sion, beräknad enligt 13 kap. 2 och

3 §§ lagen (1962:381) om allmän

3 §§ lagen (1962:381) om allmän

försäkring i paragrafernas lydelse

försäkring i paragrafernas lydelse

före den 1 januari 2003, som den

före den 1 januari 2003, som den

avlidne var berättigad till när han

avlidne var berättigad till när han

eller hon avled eller skulle ha varit

eller hon avled eller skulle ha varit

berättigad till, om rätt till sådan

berättigad till, om rätt till sådan

pension hade inträtt vid tidpunkten

pension hade inträtt vid tidpunkten

för dödsfallet, eller 30 procent av

för dödsfallet, eller 30 procent av

inkomstgrundad ålderspension be-

inkomstgrundad ålderspension be-

räknad enligt 6 kap. 2 § 1 samt 3

räknad enligt 6 kap. 2 § 1 samt 3

och

1416 §§

lagen

(1998:674)

och

1416 §§

lagen

(1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension

om inkomstgrundad ålderspension

och

1922 §§

lagen

(1998:675)

och

1922 §§

lagen

(1998:675)

om införande av lagen om in-

om införande av lagen om in-

komstgrundad

ålderspension, om

komstgrundad

ålderspension, om

den avlidne vid dödsfallet var be-

den avlidne vid dödsfallet var be-

rättigad till sådan pension , och

rättigad till tilläggspension i form

av ålderspension enligt lagen om

allmän försäkring, och

2. 25 procent av det för år 2003 gällande prisbasbeloppet.

Är flera barn berättigade till barnpension efter den försäkrade, skall det

i andra stycket 1 nämnda procenttalet ökas med 20 för varje barn utöver

det första. Detta belopp skall därefter delas lika mellan barnen. Vid be-

räkning av beloppet enligt andra stycket 1 skall bestämmelserna i 14 kap.

8 § lagen om allmän försäkring i dessa bestämmelsers lydelse före den

1 januari 2003 ha fortsatt tillämpning.

För rätt till barnpension enligt

andra stycket 2 krävs att det för

den

avlidne

kan

tillgodoräknas

minst tre år med

pensionspoäng.

64

Härvid skall 6 kap. 18 § lagen om inkomstgrundad ålderspension till- lämpas på motsvarande sätt. Vid beräkning av beloppet enligt andra stycket 2 skall bestämmelserna i 5 kap. 1, 37 och 11 §§ lagen om allmän försäkring och punkt 3 i över- gångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i lagen om all- män försäkring, i dessa bestämmelsers lydelse före den 1 januari 2003, tillämpas. 5 b § I fråga om efterlevande barn som vid utgången av år 2002 upp- bär folk- och tilläggspension i form av barnpension efter en för- älder och endast folkpension i form av barnpension efter den andra föräldern skall 3 kap. 3 § andra stycket lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterle- vandestöd till barn inte tillämpas. 6 § I fråga om omställningspension på grund av dödsfall som inträffat före ikraftträdandet skall, i stället för vad som föreskrivs i 4 kap. 13 och 5 §§ lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, gälla följande. I fråga om rätten till omställningspension skall 14 kap. 4 § första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring i dess lydelse före den 1 januari 2003 ha fortsatt tillämpning. Omställningspension skall beräknas som summan av 1. 40 procent eller, om det efter den avlidne finns barn som har rätt till barnpension enligt 2 kap. 1 och 2 §§ lagen (2000:461) om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn efter honom eller henne, 20 procent av den förtidspension eller ålderspension som anges i 4 § andra stycket 1, och 2. 90 procent av det för år 2003 gällande prisbasbeloppet. Vid beräkning av beloppet enligt tredje stycket 1 skall bestämmelserna i 14 kap. 8 § lagen om allmän försäkring, i dessa bestämmelsers lydelse före den 1 januari 2003, ha fortsatt tillämpning. För rätt till omställningspension enligt tredje stycket 2 krävs att det för den avlidne kan tillgodoräknas minst tre år med pensionspoäng. Härvid skall 6 kap. 18 § lagen om inkomstgrundad ålderspension till- lämpas på motsvarande sätt. Vid beräkning av beloppet enligt tredje stycket 2 skall bestämmelserna i 5 kap. 1, 37 och 11 §§ lagen om allmän försäkring samt punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i lagen om allmän försäkring, i dessa bestämmelsers lydelse före den 1 januari 2003, tillämpas. Prop. 2001/02:84 65 7 § I fråga om garantipension till omställningspension på grund av döds- fall som inträffat före ikraftträdandet skall, i stället för vad som sägs i 4 kap. 612 §§ lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevan- destöd till barn, gälla följande. En efterlevande som är bosatt i Sverige skall, om villkoren i 8 kap. 4 och 5 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring i dessa bestämmelsers lydelse före den 1 januari 2003 är uppfyllda och om minst tre års bosätt- ningstid eller minst tre år med pensionspoäng kan tillgodoräknas för den avlidne, ha rätt till garantipension beräknad enligt tredjesjunde styck- ena. Till grund för beräkning av garantipension skall ligga den omställ- ningspension som den efterlevande har rätt till. Med omställningspension avses även efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning som inte är att likställa med garantipension enligt denna lag. För en efterlevande som helt saknar rätt till omställningspension eller vars omställningspension inte överstiger 1,49 gånger prisbasbeloppet skall den årliga garantipensionen motsvara 2,15 gånger prisbasbeloppet (basnivån) minskat med ett belopp som motsvarar den nämnda omställ- ningspensionen. För en efterlevande, som har rätt till omställningspension som översti- ger 1,49 gånger prisbasbeloppet, skall den årliga garantipensionen mot- svara skillnaden mellan 0,66 gånger prisbasbeloppet och 44 procent av den del av omställningspensionen som överstiger 1,49 gånger prisbasbe- loppet. Vid beräkning av garantipension enligt tredjefemte styckena skall, om inte annat följer av sjunde stycket, bestämmelserna i 5 kap. 1, 37 och 11 §§ lagen om allmän försäkring och punkt 3 i övergångsbestämmel- serna till lagen (1992:1277) om ändring i lagen om allmän försäkring, i

dessa bestämmelsers lydelse före den 1 januari 2003, tillämpas.

För en avliden för vilken det

Om det för den avlidne inte kan

inte kan tillgodoräknas 40 års bo-

tillgodoräknas

30 år

med

intjä-

sättningstid

skall

vid beräkning

nade pensionspoäng

eller

40 års

enligt 5 kap. 1 §

första stycket b

bosättningstid

skall

garantipen-

lagen om allmän

försäkring ga-

sionens basnivå och garantipen-

rantipensionens

basnivå,

sionen beräknas enligt vad som

2,15 gånger

prisbasbeloppet,

anges i 17 ac §§.

minskas med en procent för varje

år som det antal år för vilka bo-

sättningstid

kan

tillgodoräknas

den avlidne understiger talet 40.

Motsvarande avkortning skall gö-

ras av beloppen 1,49 respektive

0,66 gånger prisbasbeloppet. Mot-

svarande skall gälla även fall då

garantipensionen

beräknas

enligt

5 kap. 1 §

första

stycket a

lagen

om allmän försäkring med den ändringen att minskningen i stället skall göras med 1,8 procent för varje år som det antal år för vilka Prop. 2001/02:84 66 pensionspoäng kan tillgodoräknas den avlidne understiger talet 30. 8 § En efterlevande som vid utgången av år 2002 uppbär eller hade rätt till folkpension eller tilläggspension i form av särskild efterlevandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och som alltjämt uppfyller förutsättningarna i 8 kap. 610 §§ och 14 kap. 5 § samma lag i paragra- fernas lydelse före den 1 januari 2003 har rätt till särskild efterlevande- pension och garantipension till sådan pension enligt bestämmelserna i denna paragraf. I fråga om efterlevande som avses i denna paragraf och som i decem- ber 2002 uppbär partiell särskild efterlevandepension skall pensionen be- räknas och utges enligt följande: med 85 procent av hel särskild efterlevandepension och garantipension till den som haft tre fjärdedelar av hel särskild efterlevandepension, med 65 procent av hel särskild efterlevandepension och garantipension till den som haft halv särskild efterlevandepension, med 28 procent av hel särskild efterlevandepension och garantipension till den som haft en fjärdedel av hel särskild efterlevandepension. Vid beräkningen av särskild efterlevandepension skall gälla vad som föreskrivs i 6 § tredjefemte styckena. Den efterlevande skall vidare ha rätt till garantipension som beräknas enligt bestämmelserna i 7 § tredje sjunde styckena. Därvid skall vad som där sägs om omställningspension

avse särskild efterlevandepension.

Bestämmelserna i

8 kap. 12 §

Bestämmelserna i

8 kap.

12 §

lagen om allmän försäkring i deras

lagen om allmän försäkring i deras

lydelse

före

den

1 januari

2003

lydelse

före

den 1 januari

2003

skall gälla även efter utgången av

skall gälla även efter utgången av

år 2002. Därvid skall med särskild

år 2002. Därvid skall med särskild

efterlevandepension likställas sär-

efterlevandepension

likställas sär-

skild efterlevandepension och ga-

skild efterlevandepension och ga-

rantipension till sådan pension be-

rantipension till sådan pension be-

räknad enligt andra och tredje

räknad enligt andra och tredje

styckena. Minskning skall göras i

styckena och

med förtidspension

första hand på garantipension och

skall likställas sjukersättning och

därefter

på

beloppet

enligt

6 §

aktivitetsersättning

enligt

7 kap.

tredje stycket 2 före minskning av

lagen

om

allmän

försäkring.

annan

särskild

efterlevandepen-

Minskning skall göras i första

sion.

hand på garantipension och däref-

ter på beloppet enligt 6 § tredje

stycket 2 före minskning av annan

särskild efterlevandepension.

Om den efterlevande har ålderspension enligt lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension utges inte särskild efterlevandepension. För efterlevande som avses i denna paragraf skall gälla vad som före- skrivs dels om omställningspension och garantipension till sådan pension i 1, 7 och 8 kap. lagen (2000:461) om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn, dels om särskild efterlevandepension i 16 kap. 1 § tredje och femte styckena samt 2, 3, 7 a, 8 och 9 §§, 18 kap. 17 § och Prop. 2001/02:84 67 20 kap. 3 § lagen om allmän försäkring i paragrafernas lydelse före den 1 januari 2003.

10 §

Har rätt till tilläggspension i

Har rätt till tilläggspension i

form av änkepension uppkommit

form av änkepension uppkommit

på grund av ett dödsfall som in-

på grund av ett dödsfall som in-

träffat före år 1990 skall änkan,

träffat före år 1990 skall änkan,

oavsett när hon är född och om

oavsett när hon är född och om

inte annat sägs i andrafjärde

inte annat sägs i andrafjärde

styckena, för tid efter år 2002 ha

styckena, för tid efter år 2002 ha

rätt till änkepension beräknad en-

rätt till änkepension beräknad en-

ligt 6 kap. 5 § första stycket samt

ligt 6 kap. 5 § första stycket samt

7 § lagen (2000:461) om efterle-

7 § lagen (2000:461) om efterle-

vandepension och efterlevandestöd

vandepension och efterlevandestöd

till barn. Detsamma skall gälla för

till barn. Detsamma skall gälla för

änkor som är födda år 1929 eller

änkor som är födda år 1929 eller

tidigare och vars rätt till tilläggs-

tidigare och vars rätt till tilläggs-

pension i form av änkepension har

pension i form av änkepension har

uppkommit på grund av dödsfall

uppkommit på grund av dödsfall

som inträffat under något av åren

som inträffat under något av åren

19902002.

19902002. Rätt

till änkepension

föreligger även

enligt 6 kap. 5 §

första stycket 2 lagen om efterle-

vandepension och efterlevandestöd

till barn om det för den avlidne kan tillgodoräknas minst tre år med pensionspoäng. Därvid skall 6 kap. 18 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension till- lämpas på motsvarande sätt. För rätt till änkepension beräknad enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn krävs att villkoren i 6 kap. 3 § samma lag är uppfyllda. För en änka som avses i första stycket och som har fyllt 65 år beräknas änkepension med tillämpning av endast 6 kap. 5 § första stycket 1 lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. För bedömningen av om rätt till änkepension föreligger skall 6 kap. 4 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn tillämpas. 11 § Har rätt till tilläggspension i form av änkepension uppkommit för en änka som är född under nå- got av åren 19301944 på grund av ett dödsfall som inträffat under något av åren 19902002 skall hon, om inte annat sägs i andra eller tredje stycket, för tid efter år 2002 ha rätt till änkepension be- räknad enligt 6 kap. 5 § första stycket samt 7 och 912 §§ lagen Har rätt till tilläggspension i form av änkepension uppkommit för en änka som är född under nå- got av åren 19301944 på grund av ett dödsfall som inträffat under något av åren 19902002 skall hon, om inte annat sägs i andra eller tredje stycket, för tid efter år 2002 ha rätt till änkepension be- räknad enligt 6 kap. 5 § första stycket samt 7 och 912 §§ lagen Prop. 2001/02:84 68

(2000:461) om efterlevandepen-

(2000:461) om

efterlevandepen-

sion och efterlevandestöd till barn.

sion och efterlevandestöd till barn.

Rätt

till

änkepension

föreligger

även

enligt

6 kap.

5 §

första

stycket 2 lagen om efterlevande-

pension

och

efterlevandestöd

till

barn om det för den avlidne kan

tillgodoräknas minst tre år med

pensionspoäng.

Därvid

skall

6

kap. 18 § lagen (1998:674) om in-

komstgrundad

ålderspension till-

lämpas på motsvarande sätt.

För rätt till änkepension beräknad enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 la- gen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn krävs att vill- koren i 6 kap. 3 § samma lag är uppfyllda.

För bedömningen av om rätt till

För bedömningen av om rätt till

änkepension föreligger skall 6 kap.

änkepension föreligger och med

4 § lagen om efterlevandepension

vilket belopp sådan pension skall

och efterlevandestöd till barn till-

utges skall 1 kap. 6 § och 6 kap.

lämpas.

4 § lagen om efterlevandepension

och efterlevandestöd till barn till-

lämpas.

12 §

Har rätt till tilläggspension i form av änkepension uppkommit för en änka som är född år 1945 eller senare på grund av ett dödsfall som inträf- fat under något av åren 19902002 skall hon, om inte annat sägs i andra eller tredje stycket, för tid efter år 2002 ha rätt till änkepension beräknad enligt 6 kap. 613 §§ lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. För rätt till änkepension beräknad enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 la- gen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn krävs att vill- koren i 6 kap. 3 § samma lag är uppfyllda.

För bedömningen av om rätt till

För bedömningen av om rätt till

änkepension föreligger och med

änkepension föreligger och med

vilket belopp sådan pension skall

vilket belopp sådan pension skall

utges skall 1 kap. 6 § och 6 kap.

utges skall 1 kap. 6 § och 6 kap.

4 § lagen om efterlevandepension

4 § lagen om efterlevandepension

och efterlevandestöd till barn till-

och efterlevandestöd till barn till-

lämpas. Den minskning som avses

lämpas.

i 1 kap. 6 § tredje stycket skall

därvid i första hand göras på

garantipension till änkepension.

13 §

För änkor som avses i 10 och 11 §§ skall sådan del av änkepen- sion som avses i 6 kap. 5 § första stycket 1 lagen (2000:461) om ef- terlevandepension och efterlevan- destöd till barn beräknas med För änkor som avses i 10 och 11 §§ skall sådan del av änkepen- sion som avses i 6 kap. 5 § första stycket 1 lagen (2000:461) om ef- terlevandepension och efterlevan- destöd till barn beräknas med Prop. 2001/02:84 69

tillämpning även av 13 kap. 2 §

tillämpning även av

13 kap.

2 §

första stycket tredje meningen la-

första stycket tredje meningen la-

gen (1962:381) om allmän försäk-

gen (1962:381) om allmän försäk-

ring.

ring i dess lydelse

före

den

1 januari 2003.

16 §

Har rätt till folkpension i form av änkepension uppkommit för en änka som är född år 1945 eller se- nare på grund av ett dödsfall som inträffat under något av åren 19902002, skall änkan för tid ef- ter år 2002 ha rätt till garantipen- sion till änkepension under de för- utsättningar och i den utsträckning

som följer

av bestämmelserna i

1 kap. 6 §

tredje stycket, 6 kap.

1417 och 22 §§ lagen (2000:461) om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn samt 7 § fjärde och femte styckena denna lag. För en änka som avses i denna paragraf utges garantipensionen i förhållande till det antal år för vilka den avlidne maken vid ut- gången av år 1989 tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension. För en avliden som inte kan tillgo- doräknas 30 år med intjänade pensionspoäng, skall garantipen- sionens basnivå, 2,15 gånger pris- basbeloppet, minskas med 1,8 procent för varje år som det antal år för vilka pensionspoäng kan tillgodoräknas den avlidne understiger talet 30. Motsvarande avkortning skall göras av belop- pen 1,49 respektive 0,66 gånger prisbasbeloppet. Avkortning enligt denna paragraf skall ske efter så- dan minskning som avses i 6 kap. 22 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Vid beräkning av änkepension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 lagen (2000:461) om efterlevan- depension och efterlevandestöd till barn samt av garantipension enligt Har rätt till folkpension i form av änkepension uppkommit för en änka som är född år 1945 eller se- nare på grund av ett dödsfall som inträffat under något av åren 19902002, skall änkan för tid ef- ter år 2002 ha rätt till garantipen- sion till änkepension under de för- utsättningar och i den utsträckning som följer av bestämmelserna i 1 kap. 6 § tredje stycket och 6 kap. 1417 och 22 §§ lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn samt 7 § fjärde och femte styckena denna lag. För en änka som avses i denna paragraf utges garantipensionen i förhållande till det antal år för vilka den avlidne maken vid ut- gången av år 1989 tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension. Om det för den avlidne inte kan tillgodoräknas 30 år med intjä- nade pensionspoäng, skall garan- tipensionens basnivå och garanti- pensionen beräknas enligt vad som anges i 17 ac §§. De bestämmel- serna skall även tillämpas för en sådan änka som avses i 6 kap. 22 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Vid tillämpning och beräkning enligt andra stycket första me- ningen skall 6 kap. 1416 §§ lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension gälla. 17 § Vid beräkning av änkepension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 lagen (2000:461) om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn samt av garantipension enligt Prop. 2001/02:84 70 7 § denna lag till en änka som av- ses i 10, 11 eller 15 § skall, om inte annat följer av andra stycket , bestämmelserna i 5 kap. 1, 37 och 11 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring samt punkterna 3 och 5 i övergångsbestämmel- serna till lagen (1992:1277) om ändring i lagen om allmän försäk- ring, i dessa bestämmelsers lydelse före den 1 januari 2003, tillämpas. För en avliden för vilken det inte kan tillgodoräknas 40 års bo-

sättningstid

skall

vid

beräkning

enligt

5 kap.

1 §

första

stycket b

lagen

om

allmän

försäkring

garantipensionens

basnivå,

2,15 gånger prisbasbeloppet mins- kas med en procent för varje år som det antal år för vilka bosätt- ningstid kan tillgodoräknas den avlidne understiger talet 40. Mot- svarande avkortning skall göras av beloppen 1,49 respektive 0,66 gånger prisbasbeloppet. Mot- svarande skall gälla även fall då garantipensionen beräknas enligt 5 kap. 1 § första stycket a lagen om allmän försäkring, i detta lag- rums lydelse före den 1 januari 2003, med den ändringen att minskningen i stället skall göras med 1,8 procent för varje år som det antal år för vilka pensionspo- äng kan tillgodoräknas för den avlidne understiger talet 30. Avkortning enligt denna para- graf skall ske efter sådan minsk- ning som avses i 6 kap. 7 och 22 §§ lagen om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn .

7 § denna lag till en änka som av- Prop. 2001/02:84 ses i 10, 11 eller 15 § skall be- stämmelserna i 5 kap. 1, 37 och 11 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring samt punkterna 3 och 5 i övergångsbestämmelserna till la- gen (1992:1277) om ändring i la- gen om allmän försäkring, i dessa bestämmelsers lydelse före den 1 januari 2003, tillämpas. Om det för den avlidne inte kan tillgodoräknas 30 år med intjä- nade pensionspoäng eller 40 års bosättningstid, skall garantipen- sionens basnivå och garantipen- sionen beräknas enligt vad som anges i 17 ac §§. Dessa bestäm- melser skall även tillämpas för en sådan änka som avses i 6 kap. 22 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn.

17 a §

För en sådan änka som avses i

16 § andra stycket eller 17 §

andra stycket utgör garantipen-

sionens basnivå 2,15 gånger pris-

basbeloppet multiplicerat med den

i andra stycket angivna folkpen-

sionskvoten samt med den i tredje

stycket angivna 15-delskvoten.

71

Folkpensionskvoten utgör, för en änka som avses i 17 §, den för den avlidne högsta kvoten av an- talet tillgodoräknade bosätt- ningsår i förhållande till talet 40 respektive antalet tillgodoräknade år med pensionspoäng i förhållan- de till talet 30. För en änka som avses i 16 § utgör folkpensions- kvoten antalet tillgodoräknade år med pensionspoäng i förhållande till talet 30.

15-delskvoten

utgörs av förhåll- andet mellan det antal 15-delar till vilket minskning skall ske enligt 6 kap. 22 § lagen om efterlevan- depension och efterlevandestöd till barn och talet 15. Underlaget vid beräkning av garantipension (beräkningsunder- lag) utgörs av folkpensionskvoten multiplicerad med 15-delskvoten multiplicerad med 0,9 prisbas- belopp om änkepension utges samt därefter ökat med änkepensionen enligt 6 kap. 17 § lagen om efterlevandepension och efterle- vandestöd till barn angiven i pris- basbelopp. I änkepensionen skall därvid inte ingå sådan änkepen- sion som avses i 6 kap. 5 § första stycket 2. 17 b § Garantipensionen för en änka som avses i 17 a § skall beräknas enligt följande. Till den del beräk- ningsunderlaget inte överstiger 0,9 prisbasbelopp multiplicerat med folkpensionskvoten och med 15-delskvoten, skall garantipen- sionens basnivå minskas med hela denna del av beräkningsunder- laget. Till den del beräkningsun- derlaget överstiger nämnda gräns men inte överstiger produkten av 0,72 prisbasbelopp gånger 15- delskvoten och folkpensionskvoten ökad med 1,06944, skall garanti- pensionen minskas alternativt ökas med en andel av denna del av be- Prop. 2001/02:84 72 räkningsunderlaget på det sätt Prop. 2001/02:84 som anges i 17 c §. Till den del be- räkningsunderlaget överstiger den i föregående mening angivna gränsen men inte överstiger 1,49 prisbasbelopp skall garanti- pensionen ökas med 54 procent av denna del av beräkningsunder- laget. Till den del beräkningsun- derlaget överstiger 1,49 prisbas- belopp skall garantipensionen minskas med 40 procent av den delen av beräkningsunderlaget. 17 c § Resultatet av talet 0,3481 minus produkten av 0,987 gånger folk- pensionskvoten och därefter mins- kat med produkten av 0,36 gånger folkpensionskvoten i kvadrat skall multipliceras med den del av be- räkningsunderlaget som avses i 17 b § andra meningen. Om re- sultatet utgör ett negativt tal skall garantipensionen minskas genom att denna pension multipliceras med det erhållna beloppet och i annat fall ökas genom multiplika- tion med motsvarande belopp. 73

2.27

Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980)

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 16 § socialavgiftslagen (2000:980) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap. 16 § Den som har haft hel ålderspen- sion enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring hela året före taxeringsåret skall bara betala ål- derspensionsavgiften. Detsamma gäller den som har haft hel förtids- pension enligt den lagen någon del av året före taxeringsåret. Den som har haft hel ålderspen- sion enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension el- ler lagen (1998:702) om garanti- pension hela året före taxeringsåret skall bara betala ålderspensions- avgiften. Detsamma gäller den som har haft hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring någon del av året före tax- eringsåret. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Prop. 2001/02:84 74

2.28

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:981) om

Prop. 2001/02:84

fördelning av socialavgifter

Härigenom föreskrivs att 3 och 8 §§ lagen (2000:981) om fördelning

av socialavgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 § Sjukförsäkringsavgifter skall finansiera kostnader för följande ersätt- ningar som utges enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring:

1. sjukpenning och andra ersättningar enligt 3 kap.,

2.

folkpension i form av förtids-

2.

inkomstrelaterad

sjukersätt-

pension enligt 7 kap. för personer

ning och inkomstrelaterad aktivi-

som har rätt till tilläggspension i

tetsersättning enligt 8 kap., och

form

av förtidspension

enligt

13 kap.,

3.

tilläggspension i form av för-

tidspension enligt 13 kap., och

3 .

4 .

rehabiliteringspenning

och

rehabiliteringspenning och

andra ersättningar enligt 22 kap.

andra ersättningar enligt 22 kap.

8 §

Efterlevandepensionsavgifter skall finansiera

1.

folkpension i form av efterle-

1.

inkomstgrundad

efterlevan-

vandepension enligt 8 kap. lagen

depension och änkepension enligt

(1962:381) om allmän försäkring

lagen (2000:461) om efter-

och tilläggspension i form av

levandepension och

efterlevan-

efterlevandepension enligt 14 kap.

destöd till barn och lagen

samma lag,

(2000:462) om införande av lagen

2.

änkepension enligt över- om efterlevandepension och

gångsbestämmelserna till lagen

efterlevandestöd till barn, och

(1988:881) om ändring i lagen

(1962:381) om allmän försäkring,

och

2. kostnader för administration

3. kostnader för administration

av efterlevandepension och än-

av pension enligt 1 .

kepension.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003 75

2.29

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om

Prop. 2001/02:84

bostadstillägg till pensionärer m.fl.

Härigenom föreskrivs att 9 och 21 §§ lagen (2001:761) om bostadstill-

lägg till pensionärer m.fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 § Bostadstillägg utges för 91 procent av bostadskostnaden per månad av den del som inte överstiger 4 500 kronor för den som är ogift och 2 250 kronor för den som är gift. För var och en av makarna skall bo- stadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskost- nad. Vid beräkningen av bostads- kostnad enligt första stycket skall även hemmavarande barns andel av bostadskostnaden medräknas under förutsättning att barnet inte har fyllt 20 år och inte är självför- sörjande. Detsamma skall gälla så länge barnet får förlängt barnbi- drag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studie- hjälp enligt 2 kap. studiestödsla- gen (1999:1395). Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del den överstiger 2 250 kronor per månad för var och en av de boende vid boende i två- bäddsrum i särskild boendeform. 21 § Vid tillämpning av 20 § skall följande inkomster beaktas:

1.

Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 1 och 2 efter avdrag för den skatte- och avgiftssats som följer av tillämplig skattetabell enligt 11 kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). Om det för den bidragsberättigade inte kan beslutas någon tillämplig skattetabell skall den skatte- och avgiftssats användas som följer av den skattetabell som skulle ha varit tillämplig om sådant beslut hade kunnat fattas.

2.

Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 3 efter avdrag med 30 procent.

3.

Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 15 §.

4.

Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 16 och 17 §§.

5.

Bostadstillägg enligt 11 §.

Inkomsterna enligt första stycket 13 skall sammanlagda alltid an- ses utgöra lägst en tolftedel av det för den bidragsberättigade gäl- lande beloppet enligt 19 § efter avdrag för beräknad preliminär

Inkomsterna enligt första stycket

13 skall sammanlagda alltid an-

ses utgöra lägst en tolftedel av det

för den bidragsberättigade gäl-

lande

beloppet enligt

19 § efter

avdrag

för beräknad

preliminär

76

skatt enligt första stycket 1. skatt enligt första stycket 1. I fråga Prop. 2001/02:84 om makar skall inkomsterna för

var och en av dem beräknas ut- göra hälften av deras samman- lagda inkomster. 77

3

Ärendet och dess beredning

Prop. 2001/02:84

Den 1 januari 2001 trädde reformerade regler för utbetalning av ålders- pension i kraft. Till och med utgången av 2002 kommer dock ålderspen- sion i huvudsak att betalas ut enligt äldre regler. Från och med den 1 januari 2003 gäller de nya reglerna fullt ut och all ålderspension kom- mer då att betalas ut enligt reformerade regler. De nya reglerna ger om- fattande effekter på regelsystemen för efterlevandepension, förtidspen- sion, bostadstillägg och andra regelsystem som är knutna till reglerna för ålderspension. Även dessa system har reformerats och de nya reglerna gäller även här fr.o.m. den 1 januari 2003. Sammantaget är förändring- arna som sker den 1 januari 2003 mycket grundläggande och omfattande både vad gäller förändringar i reglerna och dess effekter för de försäk- rade och för administrationen. I princip har alla nya regelsystem nu beslutats av riksdagen och arbetet med genomförandet pågår sedan lång tid inom Riksförsäkringsverket (RFV). För regelsystemen återstår ett antal anpassningar och komplette- ringar till vilka det läggs förslag i denna proposition. Därutöver har det under arbetet med förberedelserna för de sista anpassningarna och under genomförandearbetet hos RFV uppmärksammats behov av justeringar och förtydliganden i redan beslutade regler. Barnårsrätt för adoptivföräldrar

I intjänandereglerna för ålderspension ingår pensionsrätt för barnår under barnets fyra första år. I reglerna finns inga särregler beträffande adoptiv- barn, vilket innebär att en förälder till ett barn som adopterats från utlan- det ofta inte kan tillgodoräkna sig fyra år med barnårsrätt. Förhållandet har påtalats av bl.a. Adoptionscentrum och i enskilda motioner i riks- dagen. Socialförsäkringsutskottet har i två betänkanden (1997/98:SfU13 och 1999/2000:SfU08) uttryckt förståelse för problemet, men konstaterat att frågan i första hand är en uppgift för Genomförandegruppen för det reformerade ålderspensionssystemet (S1994:G). Utskottet förutsatte vi- dare att Genomförandegruppen utan något särskilt påpekande härom skulle överväga frågan på nytt. Frågan har beretts med Genomförande- gruppen, som ställer sig bakom de förändringar i reglerna som regeringen nu föreslår. Förslaget med dess retroaktiva tillämpning från 1960 har även beretts med RFV. Pensionsrätt före 16 års ålder Enligt nuvarande regler finns ingen åldersgräns för när allmän pensions- avgift skall betalas. Pensionsrätt ges dock inte för inkomster före 16 års ålder. Denna bristande överensstämmelse mellan avgift och förmån har uppmärksammats och förslag till utökad pensionsrätt föreslås i denna proposition. Förslaget har beretts med Genomförandegruppen som ställt sig bakom regeringens förslag. Förslaget med dess retroaktiva tillämp- ning från 1999 har även beretts med RFV. 78

Garantipension för personer födda 1937 eller tidigare

Prop. 2001/02:84

Regeringen aviserade i 2001 års ekonomiska vårproposition att beräk-

ningsreglerna för garantipension måste justeras i och med att det sär-

skilda grundavdraget till pensionärer höjdes fr.o.m. 2001. Det förslag till

nya regler som här lämnas är en anpassning till de nya nivåerna för det

särskilda grundavdraget och har tagits fram inom Regeringskansliet. För-

slaget har beretts med RFV.

Gemensam utbetalning av premiepension och annan allmän pension

I en skrivelse från RFV (S2001/5939/SF) begär verket vissa lagändringar

beträffande verkställighet av beslut. Premiepensionsmyndigheten (PPM)

framför i en skrivelse till Socialdepartementet (S2001/5943/SF) att PPM

ställer sig bakom RFV:s framställan i detta ärende. Regeringens förslag

överensstämmer i sak med RFV:s framställan.

Kompletteringar och justeringar av reglerna för efterlevandepension

I de anpassade reglerna för efterlevandepension finns regler för hur den

nuvarande efterlevandepensionen skall räknas om vid övergången till nya

regler. Regeringen har under beredningen av inkomstprövningen av

änkepensionen uppmärksammat att änkor med avkortad pension kan bli

missgynnade vid övergången. Regeringen föreslår nu att särskilda beräk-

ningsregler skall gälla för denna grupp. Förslaget har tagits fram inom

Regeringskansliet och beretts med RFV.

I avsnitt 7 finns därutöver ett antal förtydliganden, justeringar och

kompletteringar av ofullständigheter i reglerna. Dessa har under arbetet

med genomförandet av pensionsreformen under hand påtalats av RFV.

Förslagen har också beretts med RFV.

Övriga förslag

I avsnitten 8 och 9 finns förslag om anpassningar i reglerna för ålders-

pension, sjukersättning och aktivitetsersättning samt i ett antal andra

lagar. Förslagen är antingen rena följdändringar eller kompletteringar och

förtydliganden av ofullständigheter i lagstiftningen. Ändringarna är här

en följd av det beredningsarbete som sker inom Regeringskansliet med

anledning av ålderspensionsreformen.

Bland förslagen finns även ändringar i två av riksdagens lagar lagen

(1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter samt lagen

(1996:304) om arvode m.m. till Sveriges företrädare i Europaparlamen-

tet. Ändringarna är följdändringar av okomplicerad natur och samråd har

här skett med riksdagsförvaltningen.

Lagrådet

I propositionen föreslås följdändringar i sekretesslagen (1980:100) och

lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Förslagen har underställts Lag-

79 rådet inför propositionen om Efterlevandepensioner och efterlevandestöd Prop. 2001/02:84 till barn (prop. 1999/2000:91). Några av de övriga förslagen rör lagar som i sig är lagrådspliktiga. I samtliga dessa fall är det dock fråga om följdändringar som är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

4

Regler för intjänande av pensionsrätt

4.1

Justeringar i reglerna för barnårsrätt för

adoptivföräldrar

Regeringens förslag : När pensionsgrundande belopp för barnår för

åren 19601998 tillgodoräknas skall en särskilt förordnad vårdnads-

havare, och den som med socialnämnds medgivande tagit emot ett

barn i syfte att adoptera det, likställas med förälder. Den nya bestäm-

melsen skall träda i kraft fr.o.m. 2005.

Pensionsgrundande belopp för barnår skall tillgodoräknas en adop-

tivförälder för varje barn från den tidpunkt denne fått barnet i sin vård,

dock längst t.o.m. det år barnet fyller 10 år. Förslaget skall gälla retro-

aktivt fr.o.m. 1960 med ikraftträdande fr.o.m. 2005.

Pensionsgrundande belopp för barnår skall inte tillgodoräknas för

mer än fyra år per barn om det inte finns synnerliga skäl. Det skall

dock inte vara möjligt att tillgodoräkna mer än en förälder barnårsrätt

för ett år för samma barn.

Anmälan om barnårsrätt för förfluten tid skall göras till försäkrings-

kassan senast den 31 januari 2006.

Skälen för regeringens förslag : I det reformerade ålderspensions-

systemet kan utöver faktiska inkomster även vissa fiktiva inkomster ge

pensionsrätt, s.k. pensionsgrundande belopp. Föräldrar till små barn kan

tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för år som de har vårdnaden

om ett barn som är högst fyra år gammalt. Sådan pensionsrätt kan även

tillgodoräknas för åren 19601998. För tillgodoräknande av barnårsrätt

för tid fr.o.m. 1999 likställs med förälder särskilt förordnad vårdnads-

havare och den som, med socialnämndens godkännande, tagit emot bar-

net i syfte att adoptera det. För 19601998 är det däremot enbart föräld-

rar som kan tillgodoräknas barnårsrätt. Adoptivföräldrar får därmed för

år före 1999 inte tillgodoräkna sig barnår för tid före det formella adop-

tionsbeslutet, även om föräldrarna då bodde tillsammans med barnet.

Eftersom det datum som föräldrarna faktiskt fick barnet i sin vård och

datumet för adoptionsbeslutet avsevärt kan skilja sig åt kan härigenom

adoptivföräldrar helt eller delvis gå miste om barnårsrätt.

De nuvarande reglerna för förfluten tid utformades på detta sätt för att i

någon mån begränsa administrationen. Reglerna när det gäller adoptiv-

föräldrar har dock mött kritik. Efter förnyade överväganden och efter

diskussioner med berörda myndigheter har regeringen kommit fram till

att de administrativa problemen skulle kunna hanteras på ett tillfreds-

ställande sätt. Regeringen anser därför nu att det är tidpunkten för när

adoptivföräldrarna faktiskt får barnet i sin vård som skall vara utgångs-

80

punkt för rätten till barnår, även för åren 19601998. Det kan emellertid vara svårt att i efterhand exakt fastställa vilket datum föräldrarna fick barnet i sin vård. Detta kan lösas praktiskt genom att barnets invand- ringsdatum används. Om det framkommer att en tidigare tidpunkt varit aktuell skall den naturligtvis gälla. För barn som adopteras från utlandet finns invandringsdatum registrerat i Riksskatteverkets folkbokförings- register från 1960 och framåt. Uppgifterna bedöms som tillförlitliga utom när det gäller barn som har avlidit. Inga barn som avlidit före den 1 juli 1980 finns med i folkbokföringsregistret och för barn som avlidit under tiden från den 1 juli 1980 till den 1 juli 1991 är registreringen inte helt tillförlitlig. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att särskilt förordnad vård- nadshavare och den som med socialnämnds medgivande tagit emot ett barn för att adoptera det, skall likställas med förälder även före 1999. Förslaget skall träda i kraft fr.o.m. 2005. Skälet till att genomförandetid- punkten föreslås till 2005 är att utvecklingen av de nya ADB-system som krävs för genomförandet av pensionsreformen fr.o.m. 2003 är omfattande samtidigt som det krävs tid för att ta fram de retroaktiva uppgifterna. Ef- tersom den utvidgade rätten ges retroaktivt, får ett senare ikraftträdande heller inga ekonomiska konsekvenser för den enskilde. Adoptivföräldrar kan även missgynnas av att dagens bestämmelser är utformade så att rätten till barnår är knuten till barnets ålder. Rätt till barnår föreligger endast för barnets fyra första levnadsår. Föräldrar kan enligt gällande bestämmelser tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett barn som inte har fyllt fyra år, om det är fött i januarijuni och för ett barn som har fyllt ett men inte fem år, om det är fött i julidecember. Samma regler gäller för både biologiska föräldrar och adoptivföräldrar och kan innebära att adoptivföräldrar missgynnas jämfört med biologiska föräldrar. I många fall är ett adopterat utländskt barn tillräckligt gammalt vid adoptionen för att föräldrarna med nuvarande regler inte kan tillgodo- räkna sig fyra år med barnårsrätt. Adoptivföräldrar kan t.o.m. helt gå miste om barnårsrätt, om adoptionen sker efter det att barnet fyllt fyra år. Samtidigt är situationen för ett adopterat barn som regel sådan att det kan vara befogat med tillgodoräknande av barnårsrätt även efter det att barnet fyllt fyra år. Med anledning av konsekvenserna i enskilda fall har regeringen nu gjort bedömningen att reglerna bör ses över i syfte att adoptivföräldrar i de flesta fall skall kunna få barnårsrätt för fyra år. Ändrade regler får dock inte medföra att adoptivföräldrar till svenska barn behandlas oför- delaktigt jämfört med adoptivföräldrar till utländska barn. Motivet till att de nuvarande reglerna utformats så att föräldrar endast tillgodoräknas barnårsrätt för små barn är att man tidigare har bedömt att det är under barnets fyra första levnadsår som det är i störst behov av omvårdnad. Det har därför ansetts motiverat att begränsa barnårsrätten till barn som är högst fyra år. Adopterade barn kräver emellertid ofta ex- tra omvårdnad under de första åren efter adoptionen även om de är äldre än fyra år. Regeringen anser därför att reglerna för barnårsrätt vid adop- tion skall ändras och i stället ges en liknande konstruktion som reglerna i föräldraförsäkringen. Det innebär att adoptivföräldrar i stället för att till- godoräknas barnårsrätt för barnets fyra första levnadsår skall kunna till- Prop. 2001/02:84 81 godoräknas barnårsrätt för de fyra första åren som de har barnet i sin vård Prop. 2001/02:84 upp till 10 års ålder. Barnårsrätt skall i princip inte tillgodoräknas för mer än fyra år per barn. Undantag kan dock göras om det finns synnerliga skäl. Synnerliga skäl kan till exempel anses finnas om ett svenskt barn som är äldre än fyra år adopteras och de biologiska föräldrarna redan har tillgodoräknats fyra år med barnårsrätt för barnet. I ett sådant fall bör även adoptivför- äldrarna kunna tillgodoräknas barnår för att inte missgynnas i förhållande till dem som adopterar utländska barn. Vid adoption av andra makens barn eller adoptivbarn eller av eget barn skall dock inte pensionsgrun- dande belopp för barnår tillgodoräknas utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte ägt rum. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att adoptivföräldrar skall kunna tillgodoräknas barnårsrätt under en längre tidsperiod än vad som hittills gällt och som gäller för andra föräldrar. En förälder som un- der januarijuni tagit emot ett barn i syfte att adoptera det skall således kunna tillgodoräknas barnår längst t.o.m. det år som barnet fyller nio år. Om föräldrarna däremot tagit emot barnet under julidecember kan barnår tillgodoräknas längst t.o.m. det år barnet fyller 10 år. Reglerna skall träda i kraft fr.o.m. 2005 och skall gälla retroaktivt fr.o.m. 1960. I de fall adoptivföräldrar skall tillgodoräknas barnårsrätt enligt de före- slagna reglerna för något år under den retroaktiva tiden kommer enligt gällande regler den av föräldrarna som har den lägsta pensionsgrundande inkomsten tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet. Om föräld- rarnas pensionsgrundande inkomster är lika höga tillgodoräknas modern barnårsrätten. Barnårsrätt enligt de nya reglerna kan i de flesta fall tillgodoräknas med automatik. De befintliga ADB-registren kan dock sakna vissa upp- gifter som behövs för att det skall vara möjligt att automatiskt tillgodo- räkna samtliga adoptivföräldrar barnårsrätt för den retroaktiva tiden. Alla adoptivföräldrar som kan beröras av de ändrade reglerna måste därför ges sådan information att de som inte kan tillgodoräknas barnårsrätt en- ligt de föreslagna reglerna med automatik för den retroaktiva tiden kan göra en anmälan till försäkringskassan. En anmälan om rätt att tillgodo- räknas barnårsrätt för retroaktiv tid skall lämnas in till försäkringskassan senast den 31 januari 2006. På grund av den administrativa insats som krävs för genomförandet kan det vara rimligt att beslut för den retroak- tiva tiden lämnas senast vid utgången av 2006.

4.2

Slopande av den nedre åldersgränsen för rätt till

pensionsgrundande inkomst

Regeringens förslag : Den nedre åldersgränsen för rätt till pensions-

grundande inkomst tas bort för dem som omfattas av det reformerade

ålderspensionssystemet. Ändringen skall gälla fr.o.m. intjänandeåret

1999 med ett ikraftträdande fr.o.m. intjänandeåret 2004.

Skälen för regeringens förslag : I det reformerade ålderspensions-

systemet skall pensionsgrundande inkomst fastställas för varje år en per-

son varit försäkrad i landet och har haft inkomst som är pensionsgrun-

82

dande. För att pensionsgrundande inkomst skall kunna fastställas måste Prop. 2001/02:84 inkomsten fr.o.m. 2002 motsvara lägst 29,3 procent av det för intjänan- deåret gällande prisbasbeloppet. Pensionsgrundande inkomst kan endast fastställas för den som fyllt 16 år under intjänandeåret. Någon övre åldersgräns finns inte. Det reformerade ålderspensionssystemet är i högre grad än ATP-sy- stemet försäkringsmässigt i den meningen att pensionsrätterna skall mot- svara de avgifter som betalas in. För 2002 betalas allmän pensionsavgift oavsett ålder på hela inkomsten upp till 8,07 inkomstbasbelopp, om in- komsten överstiger 29,3 procent av prisbasbeloppet. Den som har en in- komst som understiger 29,3 procent betalar inte någon avgift och tillgo- doräknas inte heller någon pensionsgrundande inkomst för detta år. Den som är yngre än 16 år, och som under 2002 har en inkomst på 11 200 kronor eller mer, betalar alltså avgift utan att få någon pensionsgrun- dande inkomst. Även arbetsgivarna betalar ålderspensionsavgift för alla oavsett ålder. Under 1999 var det cirka 3 500 personer under 16 år som betalade allmän pensionsavgift. Den sammanlagda lönesumman var för dessa personer drygt 50 miljoner kronor. Pensionsavgifter har betalats in för den lönesumman utan att pensionsrätter har fastställts. En grundläggande princip i det reformerade ålderspensionssystemet är kopplingen mellan avgift och förmån. För att skapa större överensstäm- melse mellan inbetalda avgifter och pensionsgrundande inkomst föreslår regeringen att 16-årsgränsen för rätt till pensionsgrundande inkomst tas bort i det reformerade ålderspensionssystemet. Förslaget att ta bort 16-årsgränsen innebär för 1999 att det skall fast- ställas pensionsrätter motsvarande cirka 1,16 miljoner kronor i premie- pensionssystemet och motsvarande cirka 7,4 miljoner kronor i fördel- ningssystemet. Utöver pensionsgrundande inkomst kan även vissa grupper, t.ex. för- äldrar till små barn, tillgodoräknas pensionsgrundande belopp. För att kunna bevilja någon pensionsgrundande belopp krävs att personen har fyllt 16 år men inte 65 år. Pensionsgrundande belopp finansieras med statliga ålderspensionsavgifter. Avgiften utgör 18,5 procent av de pen- sionsgrundande belopp som fastställs och betalas för den som har fyllt 16 år, men inte 65 år. Regeringen anser inte att det finns skäl att slopa 16-årsgränsen för pensionsgrundande belopp, eftersom de som är under 16 år i allmänhet inte har rätt att uppbära olika former av socialförsäk- ringsersättningar. De bör rent principiellt inte heller tillgodoräknas pen- sionsgrundande belopp. Ändringen skall träda i kraft fr.o.m. intjänandeår 2004 men skall gälla retroaktivt fr.o.m. 1999, då de reformerade reglerna avseende pen- sionsgrundande inkomst trädde ikraft. Skälet till att genomförandetid- punkten föreslås till 2004 är att utvecklingen av de nya ADB-system som krävs för genomförandet av pensionsreformen årsskiftet 2002/2003 är omfattande, samtidigt som det krävs viss tid för att genomföra föränd- ringen för retroaktiv tid. Till följd av retroaktiviteten har tidpunkten för ikraftträdande heller ingen ekonomisk betydelse för den enskilde. 83

5

Garantipension för personer födda 1937 eller Prop. 2001/02:84

tidigare

Regeringens förslag : För en ålderspensionär som är född 1937 eller tidigare, och vars beräkningsunderlag för garantipension inte över- stiger 0,25 prisbasbelopp, skall underlaget multipliceras med 1,04. För en ogift ålderspensionär vars beräkningsunderlag överstiger 3,16 prisbasbelopp och för en gift ålderspensionär vars beräknings- underlag överstiger 2,8275 prisbasbelopp, skall beräkningsunderlaget inte räknas om. För ålderspensionärer vars beräkningsunderlag överstiger 0,25 pris- basbelopp, men understiger 1,354 prisbasbelopp, skall beräkningsun- derlaget multipliceras med 1,5174 och sedan minskas med 0,1193 prisbasbelopp. För en ogift ålderspensionär vars beräkningsunderlag är lägst 1,354 prisbasbelopp, men understiger 1,529 prisbasbelopp, skall beräk- ningsunderlaget multipliceras med 1,343 och sedan ökas med 0,1168 prisbasbelopp. För en ogift ålderspensionär vars beräkningsunderlag är lägst 1,529 prisbasbelopp, men högst 3,16 prisbasbelopp, skall underlaget upp till 1,51 prisbasbelopp höjas till 2,17 prisbasbelopp och underlaget till den del det överstiger 1,51 prisbasbelopp multipliceras med 0,60. För en gift ålderspensionär vars beräkningsunderlag är lägst 1,354 prisbasbelopp, men högst 2,8275 prisbasbelopp, skall beräkningsun- derlaget upp till 1,34 prisbasbelopp höjas till 1,935 prisbasbelopp och till den del det överstiger 1,34 prisbasbelopp multipliceras med 0,60. Garantipensionen för en ålderspensionär som är född 1937 eller ti- digare beräknas sedan som skillnaden mellan det omräknade beräk- ningsunderlaget och den tilläggspension, änkepension, tjänstepension och utländska pension som har ingått i beräkningsunderlaget.

Skälen för regeringens förslag : Riksdagen beslutade i november 2000 att avskaffa det särskilda grundavdraget (SGA) för ålderspensionä- rer fr.o.m. januari 2003 (prop. 1999/2000:127 Garantipension för perso- ner födda 1937 eller tidigare). Vidare beslutades att SGA, tillsammans med bosättningsbaserad folkpension och pensionstillskott, skall om- vandlas till garantipension fr.o.m. januari 2003. Efter omvandlingen till garantipension skall den totala allmänna pensionen efter skatteavdrag vara i princip lika stor som före. Beräkningsreglerna för garantipension till personer födda 1937 eller ti- digare måste justeras med anledning av att SGA höjdes fr.o.m. januari 2001. Regeringen aviserade justeringen i 2001 års ekonomiska vårpro- position. Till skillnad från nu gällande regler skall vid beräkning av ga- rantipension även pensioner som understiger lägsta grundavdragsnivå räknas om, trots att skatt inte betalas på så låga pensionsbelopp. Detta är nödvändigt för att undvika alltför stora marginaleffekter. De ändrade reglerna medför också att skillnaderna ökar mellan dem som är födda 1937 eller tidigare och dem som är födda 1938 eller senare om de enbart uppbär garantipension. Den höjning av SGA och allmänt grundavdrag som skedde fr.o.m. 2002 påverkar däremot inte beräkningsreglerna. Det 84 beror på att SGA-höjningen i jämförelse med höjningen av det allmänna Prop. 2001/02:84 grundavdraget medför att pensionsbeloppet i stort sett ökar lika mycket efter skatt fr.o.m. 2003. Regeringen föreslår att garantipension till ålderspensionärer som är födda 1937 eller tidigare beräknas enligt följande. Om beräkningsunderlaget för garantipension inte överstiger 0,25 pris- basbelopp, skall underlaget multipliceras med 1,04. För en ogift ålderspensionär vars beräkningsunderlag överstiger 3,16 prisbasbelopp och för en gift ålderspensionär vars beräkningsun- derlag överstiger 2,8275 prisbasbelopp, skall beräkningsunderlaget inte räknas om. För ålderspensionärer vars beräkningsunderlag överstiger 0,25 prisbas- belopp, men understiger 1,354 prisbasbelopp, skall beräkningsunderlaget multipliceras med 1,5174 och sedan minskas med 0,1193 prisbasbelopp. För en ogift ålderspensionär vars beräkningsunderlag är lägst 1,354 prisbasbelopp, men understiger 1,529 prisbasbelopp, skall beräk-

ningsunderlaget

multipliceras med 1,343 och sedan ökas

med

0,1168 prisbasbelopp.

För en ogift

ålderspensionär vars beräkningsunderlag är

lägst

1,529 prisbasbelopp, men högst 3,16 prisbasbelopp, skall underlaget upp till 1,51 prisbasbelopp höjas till 2,17 prisbasbelopp och underlaget till den del det överstiger 1,51 prisbasbelopp multipliceras med 0,60. För en gift ålderspensionär vars beräkningsunderlag är lägst 1,354 pris- basbelopp, men högst 2,8275 prisbasbelopp, skall beräkningsunderlaget upp till 1,34 prisbasbelopp höjas till 1,935 prisbasbelopp och till den del det överstiger 1,34 prisbasbelopp multipliceras med 0,60. Garantipensionen beräknas sedan som skillnaden mellan det omräk- nade beräkningsunderlaget och den tilläggspension, änkepension, tjäns- tepension och utländska pension som har ingått i beräkningsunderlaget. De ändrade reglerna skall träda i kraft fr.o.m. januari 2003. Den beräk- nade kostnaden för förslaget beräknas till 385 miljoner kronor per år fr.o.m. 2003.

6

Gemensam utbetalning av premiepension och annan pension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension

Regeringens förslag : Beslut som gäller premiepension skall, i sam- band med utbetalning, kunna fattas av behörig allmän försäkrings- kassa eller av Riksförsäkringsverket i de fall beslutet skall fattas ge- nom automatiserad behandling för allmän försäkringskassas räkning. Avdrag på grund av återbetalningsskyldighet av för mycket utbetald premiepension får, efter beslut av Premiepensionsmyndigheten, även göras på ersättningar som betalas ut enligt andra författningar än lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension.

Skälen för regeringens förslag : De inkomstgrundade delarna av det reformerade allmänna ålderspensionssystemet består av inkomstpension, 85 tilläggspension och premiepension och regleras i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Inkomstpension och tilläggspen- sion administreras av Riksförsäkringsverket (RFV) och försäkringskas- sorna, medan premiepension administreras av Premiepensionsmyndig- heten (PPM). I LIP regleras i vilka frågor försäkringskassan respektive PPM har rätt att fatta beslut. Däremot saknas bestämmelser i LIP om vil- ken myndighet som skall betala ut pensionen. Detta regleras i stället i förordningen (1998:1340) om inkomstgrundad ålderspension. Enligt 11 § nämnda förordning får pension enligt LIP, dvs. även premiepension, be- talas ut av RFV. Regeringen anser att all ålderspension skall betalas ut i en gemensam utbetalning. RFV och PPM har, efter samråd, kommit fram till att det är lämpligast om utbetalningen verkställs av försäkringskassorna. I sam- band med utbetalning måste emellertid vissa verkställighetsbeslut fattas. Det gäller främst beslut i frågor om utbetalningsperiodicitet samt om vissa avdrag som skall göras från pensionsbeloppet. Enligt LIP i dess nu- varande lydelse skall alla beslut avseende premiepension fattas av PPM och avseende tilläggspension och inkomstpension av försäkringskas- sorna. Både PPM och försäkringskassan skall således fatta vissa beslut i samband med utbetalning av pension. Det finns därmed, åtminstone teo- retiskt, en risk för att de skulle kunna komma fram till olika beslut. Ett verkställighetsbeslut som både PPM och försäkringskassan skall ta ställning till är om pensionen skall betalas ut månadsvis eller en eller två gånger per år. Enligt LIP skall pensionen betalas ut månadsvis, men av- steg kan göras om pensionen inklusive premiepensionen uppgår till högst 2 400 kronor per år eller om den försäkrade begärt att avsteg skall göras. Pensionen skall då betalas ut en eller två gånger per år. Vidare måste vissa beslut som avser avdrag på pensionen fattas för att utbetal- ningen skall kunna verkställas. Ett exempel på ett sådant beslut gäller ut- betalning till socialnämnd vid retroaktivt beviljad pension till personer som till väsentlig del fått sin försörjning från socialnämnden (12 kap. 8 § LIP). Utbetalningen skall motsvara vad socialnämnden har betalat ut i ekonomiskt bistånd och skall avse samma tid som den retroaktiva utbe- talningen av pensionen. Vidare får bevis om att rätten till en förmån be- står krävas, när pension betalas ut till en person som är bosatt i utlandet. Om begärda uppgifter inte inkommer inom föreskriven tid hålls utbetal- ningen inne. Vid samtliga ovanstående tillfällen gäller att underlaget för verkstäl- lighetsbeslutet är detsamma både för premiepensionen och för de pensio- ner som administreras av försäkringskassan. Bestämmelser som inte gör en gemensam hantering av utbetalningar möjlig medför ett omfattande dubbelarbete och ställer krav på ett betydande informationsutbyte mellan myndigheterna. För att möjliggöra en rationell hantering av pensionsutbetalningar före- slår regeringen mot bakgrund av ovanstående att försäkringskassan ges rätt att fatta beslut om premiepension i utbetalningsfrågor. Med nuvarande regler är det möjligt att göra avdrag på premiepension på grund av att en person är återbetalningsskyldig enligt LIP eller annan författning i de fall beslut om återkrav fattats av försäkringskassa eller PPM. Däremot gäller inte det omvända förhållandet. Det saknas möjlig- het att göra avdrag på andra förmåner än de som omfattas av LIP om en Prop. 2001/02:84 86 person efter beslut av PPM har funnits återbetalningsskyldig av för Prop. 2001/02:84 mycket utbetald premiepension. Regeringen anser inte att denna skillnad är motiverad. Regeringen föreslår därför att avdrag för premiepension, när beslut av PPM om återbetalningsskyldighet föreligger, skall kunna göras även på ersättningar enligt andra författningar än LIP. Detta föranleder ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare och lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. Regeringen föreslår också att premiepension som betalats tillbaka på grund av att återbetalningsskyldighet föreligger, skall överföras till Premiepensionsmyndigheten.

7

Kompletteringar av de till det reformerade ålderspensionssystemet anpassade reglerna för efterlevandepension

Till följd av ålderspensionsreformen har reglerna för efterlevandepension anpassats till de nya ålderspensionsbestämmelserna. De nya reglerna gäller fr.o.m. 2003 och arbetet med genomförandet av pensionsreformens skilda delar pågår nu. I detta arbete har det framkommit behov av komp- letteringar och förtydliganden av reglerna för vilka det lämnas förslag i detta avsnitt. Utöver de förslag som lämnas nedan, lämnas i avsnitt 9.8 lagförslag som endast är ändringar till följd av att förmåner byter namn eller att hänvisningar ändras i och med att de nya efterlevandepensionsbestäm- melserna träder i kraft den 1 januari 2003.

7.1

Särskilda regler för efterlevandepension som betalas ut avkortad

Regeringens förslag : För de personer vars efterlevandepension i form av folkpension vid utgången av 2002 betalades ut eller skulle ha beta- lats ut med avkortat belopp skall garantipension till efterlevandepen- sion beräknas enligt följande. Garantipensionens basnivå beräknas som 2,15 prisbasbelopp multi- plicerat med en folkpensionskvot och en 15-delskvot.

Folkpensionskvoten motsvarar den kvot som är högst av kvoten av antalet år med ATP-poäng, dock högst 30 år, dividerat med talet tret- tio och kvoten av antalet bosättningsår i Sverige, dock högst 40 år, di- viderat med talet fyrtio. Vid beräkning av änkepension för en änka som är född 1945 eller senare utgör folkpensionskvoten det antal år t.o.m. 1989 som den avlidne tillgodoräknats pensionspoäng dividerat med talet trettio. Om mannen var född 1923 eller tidigare skall det antal år som mannen tjänat in t.o.m. 1989 i stället divideras med det antal år som krävs för full tilläggspension. 87

15-delskvoten motsvaras av sådan minskning av garantipension som skett till följd av att kvinnan inte hade fyllt 50 år när mannen avled eller när det yngsta barnet fyllde 16 år. Garantipensionens basnivå skall därefter trappas av mot ett beräk- ningsunderlag. Beräkningsunderlaget skall motsvara efterlevandepen- sion i form av tilläggspension ökat med det så kallade folkpensions- tillägget sedan det multiplicerats med folkpensionskvoten och 15- delskvoten. Avtrappning av garantipensionens basnivå mot beräkningsunder- laget skall göras i fyra intervaller. I det första intervallet skall garantipensionen minskas med den del av beräkningsunderlaget som överstiger noll men understiger eller är lika med 90 procent av prisbasbeloppet multiplicerat med folkpen- sionskvoten och 15-delskvoten.

I det andra intervallet ingår den del av beräkningsunderlaget som överstiger 90 procent av prisbasbeloppet multiplicerat med folkpen- sionskvoten och 15-delskvoten, men som understiger eller är lika med produkten av 0,72 prisbasbelopp multiplicerat med 15-delskvoten och folkpensionskvoten sedan denna ökats med 1,06944. Beräkningsun- derlaget i intervallet multipliceras med resultatet av talet 0,3481 mins- kat med 0,987 multiplicerat med folkpensionskvoten och därefter minskat med 0,36 multiplicerat med folkpensionskvoten i kvadrat. Be- räkningen innebär att garantipensionen trappas upp om resultatet är positivt medan den trappas ned om resultatet är negativt. I det tredje intervallet trappas garantipensionen upp med 54 procent av den del av beräkningsunderlaget som är större än produkten av 0,72 prisbasbelopp multiplicerat med 15-delskvoten och folkpen- sionskvoten sedan denna ökats med 1,06944 men som är mindre än eller lika med 1,49 multiplicerat med prisbasbeloppet. I det fjärde intervallet minskas garantipensionen med 40 procent av den del av beräkningsunderlaget som överstiger 1,49 gånger prisbas- beloppet.

Skälen för regeringen förslag : För den som vid utgången av 2002 uppbär änkepension, omställningspension eller särskild efterlevandepen- sion i form av folkpension och tilläggspension skall pensionen fr.o.m. den 1 januari 2003 omvandlas till garantipension och efterlevandepen- sion. Vid samma tidpunkt skall även de särskilda skattereglerna för alla folkpensionärer avskaffas. Efter omvandlingen skall pensionen efter skatteavdrag vara i princip lika stor som före den 1 januari 2003. Enligt de nuvarande reglerna för efterlevandepension påverkas folk- pensionens storlek av en rad olika faktorer. Folkpensionen avkortas om den avlidne inte har varit bosatt i Sverige i minst 40 år eller om den av- lidne inte tillgodoräknats minst 30 år med ATP-poäng. Vid änkepension avkortas även folkpensionen om kvinnan inte hade fyllt 50 år när mannen avled eller när det yngsta barnet fyllde 16 år. För kvinnor som blivit änkor efter 1989 och som är födda 1945 eller senare gäller dessutom att folkpensionens storlek är beroende av hur många år med ATP-poäng som mannen tillgodoräknats t.o.m. 1989. Vid omvandling av efterlevan- depension enligt de anpassade bestämmelserna måste utöver dessa fakto- rer även hänsyn tas till det särskilda grundavdraget (SGA). Prop. 2001/02:84 88 Reglerna för omvandling av pensionen till 2003 innehåller främst hän- Prop. 2001/02:84 syn till effekterna av att SGA avskaffas. Effekterna av att folkpensionen av skilda skäl kan betalas ut avkortad har inte tidigare bedömts ha sådan betydelse att det motiverar särskilda regler vid omvandlingen. Ytterligare beräkningar av hur utfallet blir för enskilda personer har emellertid nu gjorts inom Regeringskansliet. Till följd av de många faktorer som in- verkar vid omvandlingen är bilden av effekterna mycket komplex och utan tydligt mönster. Beräkningarna visar dock att effekterna av en av- kortad pension i vissa fall kan bli betydande och att det i flertalet fall in- nebär att personer med efterlevandepension får en lägre nettopension vid omvandlingen. Mot bakgrund av detta finns skäl att anpassa reglerna så att oönskade omfördelningar inte uppkommer. En sådan anpassning av reglerna medför dock en betydande nackdel i och med att reglerna i dessa fall kompliceras betydligt. I valet mellan komplicerade regler eller oönskade omfördelningseffekter anser dock regeringen att utfallet för den enskilde är det väsentligaste. Syftet med omvandlingen är också att så långt möjligt åstadkomma ett neutralt utfall för den enskilde. Regeringen föreslår därför att garantipension till efterlevande skall beräknas enligt särskilda regler för de personer som i december 2002 uppbär eller är berättigade till avkortad folkpension i form av efterlevandepension. De särskilda beräkningsreglerna innebär att garantipensionens basnivå först fastställs. Basnivån skall därefter trappas av mot ett beräkningsun- derlag som motsvarar tilläggspensionen och det s.k. folkpensionstillägg- et. Avtrappningen skall göras i fyra intervall beroende på beräkningsun- derlagets storlek. Vid beräkningen av underlagen till de belopp som skall trappa upp eller trappa ner garantipensionen i respektive intervall bör fem decimaler användas. Kostnaden för den föreslagna justeringen av reglerna beräknas uppgå till 10 miljoner kronor fr.o.m. 2003.

7.2

Rätten till folkpensionstillägg när sjömansinkomst tjänats in före 1974

Regeringens förslag : För efterlevande till utländsk medborgare skall år före 1974, som den avlidne har betalat sjömansskatt för, beaktas vid bestämmande av om det föreligger rätt till och vid beräkning av så kallat folkpensionstillägg till efterlevandepension.

Skälen för regeringens förslag : Utländska sjömän på svenska fartyg omfattas sedan den 1 januari 1974 av försäkringen för tilläggspension. Något krav på bosättning i Sverige uppställs inte. De kan också ha rätt till folkpension om de under åren 19601973 tjänstgjort på svenska far- tyg och betalat sjömansskatt under något eller några av dessa år. För be- stämmande av om rätt till folkpension föreligger samt beräkning av så- dan pension likställs nämligen dessa år med år för vilka ATP-poäng har tjänats in. Detta gäller även folkpension i form av efterlevandepension om den uppbärs av en efterlevande till en utländsk sjöman som omfattas av reglerna. 89 Den ATP-baserade folkpensionen ersätts fr.o.m. den 1 januari 2003 av Prop. 2001/02:84 ett så kallat folkpensionstillägg, enligt de nya reglerna för efterlevande- pension. Folkpensionstillägget skall utgöra en del av tilläggspensionen och vid beräkningen av tillägget skall endast år som den avlidne tillgodo- räknats ATP-poäng beaktas. Detta skulle innebära att en person som uppbär efterlevandepension efter en utländsk sjöman och som med stöd av dagens regler har rätt till folkpension endast därför att den avlidne har betalat sjömansskatt under något eller några av åren 19601973 inte skulle bli berättigad till motsvarande förmån i form av folkpensionstill- lägg enligt de reformerade reglerna. För efterlevande som redan uppbär efterlevandepension i form av folkpension enligt bestämmelserna om lik- ställda år skulle detta innebära att de skulle kunna mista en förmån som de redan uppbär. Regeringen anser inte att detta är godtagbart. De refor- merade reglerna för ålderspension har också kompletterats med bestäm- melser om att åren mellan 1960 och 1973 skall likställas med år med in- tjänade ATP-poäng för utländska medborgare som betalat sjömansskatt. Regeringen föreslår, mot denna bakgrund, att år före 1974 för vilket eller vilka sjömansskatt betalats, skall likställas med år med intjänade ATP-poäng vid bestämmande av om det föreligger rätt till och vid beräk- ning av så kallat folkpensionstillägg till efterlevandepension fr.o.m. 2003.

7.3

Reducering av garantipension till änkepension i vissa fall när den avlidne inte har tjänat in 30 

ATP-år

Regeringens förslag : Garantipension till änkepension för en änka som är född 1945 eller senare och vars make avlidit eller avlider något av åren 19902002 skall, om mannen var född 1923 eller tidigare, beräknas på särskilt sätt. Vid avkortning av garantipension skall det antal år med ATP-poäng som mannen tjänat in före 1990 i stället för att jämföras mot talet 30 jämföras mot det antal år som krävs för full tilläggspension.

Skälen för regeringens förslag : Änkepension för en kvinna som är

född 1945 eller senare och som blivit änka efter den 1 januari 1990, be-

talas ut med belopp som motsvarar vad som skulle ha utbetalas om man-

nen avlidit vid utgången av 1989. Detta innebär att om mannen tjänat in

30 år med ATP-poäng t.o.m. 1989 betalas änkepension ut med fullt be-

lopp. Personer som är födda 1923 eller tidigare saknar möjlighet att tjäna

in 30 år med ATP-poäng.

Enligt nuvarande regler skall änkepension i dessa fall beräknas enligt

särskilda regler. Enligt de särskilda reglerna behöver t.ex. den som är

född 1922 endast tjäna in 28 år med ATP-poäng för full tilläggspension.

Enligt lagen om införande av lagen om efterlevandepension och efter-

levandestöd till barn skall garantipension till änkepension 30-delsberäk-

nas med hänsyn till det antal år med ATP-poäng som den avlidne man-

nen tjänat in t.o.m. 1989. Detta gäller om kvinnan är född 1945 eller

senare och dödsfallet har inträffat, eller inträffar, under något av åren

19902002. Några särskilda bestämmelser för änkor efter män som var

födda 1923 eller tidigare har inte införts, vilket innebär att full änkepen-

90

sion inte kan betalas ut till dessa änkor. Det kan också innebära att de Prop. 2001/02:84 kvinnor som uppbär änkepension enligt dagens bestämmelser får en sänkt pension fr.o.m. 2003. Ett syfte med omvandlingen av änkepension i form av folkpension och tilläggspension till garantipension och änkepension är att pensionen efter skatteavdrag i princip skall vara lika stor efter omvandlingen som före. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att garantipension skall beräk- nas enligt särskilda regler för en kvinna som är född 1945 eller senare, om hon vid utgången av 2002 uppbär eller är berättigad till änkepension efter en man som var född 1923 eller tidigare, och mannen avlidit eller avlider något av åren 19902002. Det antal år som mannen tjänat in ATP-poäng t.o.m. 1989 skall inte jämföras mot talet 30 utan mot det an- tal år som krävs för full tilläggspension enligt 6 kap. 1416 §§ lagen om inkomstgrundad ålderspension. Vid beräkning av garantipension för en änka till en utländsk medborgare skall år före 1974 som den avlidne be- talat sjömansskatt för inte likställas med år med intjänade ATP-poäng.

7.4

Omräkning av barnpension från och med 2003

Regeringens förslag : Vid beräkning av barnpension och efterlevan-

destöd till barn från den 1 januari 2003 för ett barn som vid utgången

av 2002 uppbär eller är berättigad till folkpension och tilläggspension

i form av barnpension efter den ena föräldern och folkpension i form

av barnpension efter den andra föräldern, skall efterlevandestöd till

barn efter en förälder enbart reduceras av den barnpension som betalas

ut efter denna förälder.

Skälen för regeringens förslag : Barnpension betalas ut i form av

folkpension och ATP t.o.m. december 2002. Folkpensionen betalas ut

efter varje avliden förälder med minst 25 procent av prisbasbeloppet och

skall tillsammans med barnpensionens ATP-del utgöra minst 40 procent

av prisbasbeloppet efter varje förälder. Barnpension i form av ATP skall

motsvara 30 procent av vad den avlidne skulle ha varit berättigad till i

förtidspension vid tidpunkten för dödsfallet. Om den avlidne efterlämnar

flera barn som är berättigade till barnpension ökas talet 30 med 20 för

varje barn utöver det första. Den sammanlagda barnpensionen delas

sedan lika mellan barnen.

Barnpension betalas ut enligt de nya reglerna för efterlevandepension

fr.o.m. den 1 januari 2003. Enligt 4 § lagen om införande av lagen om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, skall barnpension i

form av folkpension och ATP omvandlas till en barnpension som består

av två delar och som beloppsmässigt skall motsvara den tidigare barn-

pensionen. Den första delen motsvarar den tidigare ATP-delen och den

andra delen är ett tillägg på 25 procent av prisbasbeloppet som motsvarar

den tidigare folkpensionsdelen. Tillägget på 25 procent betalas inte ut till

de barn som vid utgången av 2002 enbart uppbar folkpension efter någon

förälder. Från och med den 1 januari 2003 börjar även efterlevandestöd

till barn att betalas ut. Efterlevandestödet är 40 procent av prisbasbelop-

pet efter vardera föräldern och räknas av krona för krona mot den sam-

manlagda barnpension som betalas ut efter föräldrarna. Eftersom det är

91

den sammanlagda barnpensionen efter båda föräldrarna som avräknas Prop. 2001/02:84 mot efterlevandestödet kan de nya reglerna innebära att ett barn som vid utgången av 2002 har barnpension efter båda föräldrarna får en lägre sammanlagd ersättning enligt de nya bestämmelserna. Det gäller barn som har folkpension och ATP efter den ena förälder men enbart folkpen- sion efter den andra föräldern. Detta barn kommer då endast att få barn- pension efter den förstnämnde föräldern, samtidigt som denna pension kommer att reducera efterlevandestödet efter båda föräldrarna. Regeringen finner det oacceptabelt att redan beviljad barnpension skall kunna sänkas fr.o.m. 2003. Regeringen föreslår därför att för ett barn som vid utgången av 2002 uppbär barnpension efter båda föräldrarna, men enbart folkpension efter den ena föräldern, skall efterlevandestödet efter en förälder enbart reduceras av den barnpension som betalas ut efter denna förälder.

7.5

Barnpension när båda föräldrarna är avlidna

Regeringens förslag : Beviljad barnpension till ett barn får inte mins-

kas till följd av att ett annat barn senare blir berättigat till högre barn-

pension efter ett senare dödsfall.

Skälen för regeringens förslag : Enligt de nya reglerna för efterlev-

andepension betalas barnpension ut efter en förälder med 35 procent av

den avlidnes efterlevandepensionsunderlag om det pensionsberättigade

barnet inte har fyllt 12 år. Motsvarande procentsats är 30 om barnet har

fyllt 12 år. Finns det flera pensionsberättigade barn, ökas procenttalet 35

med 25 för varje barn utöver det första till dess det yngsta barnet fyllt 12

år. När det yngsta barnet fyller 12 år betalas i stället barnpension ut med

30 procent av den avlidnes underlag och ökas med procenttalet 20 för

varje ytterligare pensionsberättigat barn. Det sammanlagda pensionsbe-

loppet skall i båda fallen fördelas lika mellan barnen.

För ett barn vars båda föräldrar har avlidit skall barnpension alltid be-

talas ut med 35 procent av efterlevandepensionsunderlaget efter vardera

föräldern. Barnpensionen är således något mer än dubbelt så stor om

båda föräldrarna avlidit jämfört med om enbart den ena föräldern avlidit.

Finns det flera barnpensionsberättigade barn ökas procenttalet 35 med 25

för varje barn utöver det första. Det sammanlagda barnpensionsbeloppet

fördelas sedan lika mellan barnen.

Om det finns flera barn som är berättigade till barnpension efter en av-

liden och barnpensionerna sammantaget skulle överstiga efterlevande-

pensionsunderlaget, skall pensionerna sättas ned proportionellt så att de

tillsammans motsvarar underlaget. Om det efter en avliden, förutom

barnpension, betalas ut omställningspension eller änkepension skall barn-

pensionerna tillsammans högst betalas ut med 80 procent av underlaget.

Då det finns flera barn som uppbär barnpension efter en gemensam för-

älder kan begränsningsregeln medföra att barnpensioner som beviljats

skall minskas om något eller några av barnens andra förälder också

avlider. Vid det senare dödsfallet skall barnet eller barnen, vars båda

föräldrar har avlidit, också beviljas barnpension efter den senast avlidne

föräldern. Eftersom barnpension till barn vars båda föräldrar avlidit

92

betalas ut med ett högre procenttal efter båda föräldrarna blir också de Prop. 2001/02:84 sammanlagda barnpensionerna efter den först avlidna föräldern högre. De barn som då fortfarande uppbär barnpension efter en förälder kan, om begränsningsregeln tillämpas, få en sänkt pension. Regeringen anser inte att det är rimligt att redan beviljad barnpensio- nen skall minskas på grund av ett senare dödsfall. Regeringen föreslår därför att det införs en bestämmelse om att redan beviljad barnpension för ett barn inte skall minskas på grund av att begränsningsregeln tilläm- pas om ett annat barn senare blir berättigat till barnpension efter båda sina föräldrar.

7.6

Utländsk livränta vid beräkning av barnpension

Regeringens förslag : Vid beräkning av barnpension och efterlevan- destöd till barn skall all efterlevandelivränta som betalas ut till barnet enligt utländsk lagstiftning likställas med yrkesskadelivränta till efterlevande.

Skälen för regeringens förslag : Enligt de nya reglerna om efterlev- andepension kan det vara nödvändigt att veta om en livränta som betalas ut enligt utländsk lagstiftning skall likställas med arbetsskadelivränta eller yrkesskadelivränta. I 3 kap. 3 § lagen (2000:461) om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn likställs viss del av livränta enligt lagen om arbetsskadeförsäkring och motsvarande livränta enligt utländsk lagstiftning med barnpension. I 7 kap. lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn finns bestämmelser om minskning av barnpension på grund av yrkesskadelivränta till efterlevande eller mot- svarande livränta enligt utländsk lagstiftning. Att i varje enskilt fall pröva om en utländsk livränta skall anses vara likställd med svensk arbetsskadelivränta eller yrkesskadelivränta före- faller administrativt komplicerat. Det för individen mest fördelaktiga re- sultatet nås om utländsk livränta alltid likställs med yrkesskadelivränta. Regeringen föreslår därför att livränta som betalas ut till barn enligt ut- ländsk lagstiftning alltid skall likställas med yrkesskadelivränta till efterlevande vid beräkning av barnpension och efterlevandestöd till barn. Detta föranleder ändring i 3 kap. 3 § lagen (2000:461) om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn på så sätt att livränta enligt ut- ländsk lagstiftning i denna bestämmelse inte skall likställas med barn- pension.

7.7

Samordning av änkepension och ålderspension för änkor som har fyllt 65 år

Regeringens förslag : Vid samordning av änkepension och ålderspen- sion skall hänsyn inte tas till om änkan gjort undantagande från för- säkringen för tilläggspension. Vid nämnda samordning med ålderspension för kvinnor som är födda 1954 eller senare skall inkomstpension och premiepension be- 93

räknas som om hela den inkomstgrundade ålderspensionen tillgodo-

Prop. 2001/02:84

räknats inom fördelningssystemet.

Skälen för regeringens förslag : Om en kvinna har rätt till änkepen-

sion och samtidigt får inkomstgrundad ålderspension skall änkepensio-

nen samordnas med ålderspensionen. Enligt de nya reglerna för efter-

levandepension skall därvid hänsyn tas till om änkan gjort undantagande

från försäkringen för ATP-pension. Det innebär att samordningen enligt

nuvarande regler inte skall göras utifrån faktisk tilläggspension utan ut-

ifrån den tilläggspension i form av ålderspension som skulle ha betalats

ut om inte undantagande skett.

Möjligheten att begära undantagande från försäkringen för ATP-pen-

sion upphörde 1982. Därefter har de särskilda sanktionsregler som tidi-

gare gällt i dessa fall successivt tagits bort. I de regler för ålderspension i

form av garantipension som gäller fr.o.m. 2003 finns inte heller några

särskilda regler för den som gjort undantagande från ATP. Detta innebär

att garantipensionen beräknas utifrån den lägre tilläggspension som

betalas ut till följd av undantagandet.

Något skäl för en annan tillämpning än den som gäller för ålders-

pension i form av garantipension finns inte. Regeringen föreslår därför

nu att motsvarande skall gälla vid samordning av änkepension med

ålderspension. Med andra ord, vid samordning av änkepension med

ålderspension skall särskilda regler inte finnas för den som gjort undan-

tagande från försäkringen för ATP-pension.

Enligt gällande regler skall änkepensionen till änkor födda 1954 eller

senare samordnas med inkomstgrundad ålderspension, dvs. med in-

komstpension och premiepension. En samordning med faktiskt utbetald

premiepension skulle dock medföra vissa praktiska problem och oöns-

kade effekter. I reglerna för ålderspension i form av garantipension har

detta lösts på så sätt att garantipensionen beräknas som om hela den in-

komstgrundade pensionen skulle ha betalats ut som inkomstpension.

Regeringen föreslår att motsvarande regler skall införas vid samordning

av änkepension med ålderspension. Den ålderspension med vilken änke-

pensionen skall samordnas skall således beräknas som om även pensions-

rätten för premiepension hade tillförts fördelningssystemet.

7.8

Ansökan om änkepension

Regeringens förslag : En kvinna som har fyllt 65 år och uppbär

ålderspension får beviljas änkepension utan ansökan, om hon uppfyl-

ler villkoren för rätt till änkepension.

Skälen för regeringens förslag : I samband med ålderspensionsrefor-

men infördes principen att ingen pension skall beviljas utan att ansökan

har gjorts. Detta gäller även en kvinna som blivit änka. Hon måste såle-

des ansöka om änkepension hos den allmänna försäkringskassan, enligt

de nya reglerna för efterlevandepension.

För kvinnor som har fyllt 65 år och som uppbär ålderspension när de

blir änkor är det dock fullt möjligt att bevilja änkepension utan att de an-

söker särskilt om detta. Riksskatteverket (RSV) aviserar Riksförsäk-

94

ringsverket (RFV) om dödsfallet via datamedia. Aviseringen innehåller, Prop. 2001/02:84 utöver datum för dödsfallet, bl.a. uppgifter om vilket datum makarna gifte sig och om någon civilståndsändring gjorts sedan giftermålet. Kvin- nan kan, med ledning av dessa uppgifter, beviljas änkepension utan att hon behöver ansöka om det hos försäkringskassan. Det är varje år cirka 18 000 kvinnor som blir änkor efter att de fyllt 65 år och börjat uppbära ålderspension. Att kräva att dessa kvinnor skall ansöka om änkepension skulle innebära att försäkringskassan varje år får ta emot 18 000 ansök- ningar som inte innehåller några uppgifter som kassan inte redan känner till. För en stor del av dessa kvinnor måste pensionen ändå räknas om, även om inte änkepension beviljas, på grund av att bland annat garanti- pension påverkas av civilståndsändringen. Regeringen anser visserligen att det strider mot principerna i det re- formerade pensionssystemet att bevilja pension utan ansökan, men anser det samtidigt olämpligt att ta in ansökningar som det inte finns något verkligt behov av. Regeringen föreslår därför att änkepension efter ut- gången av 2002 får beviljas utan ansökan till en kvinna som fyllt 65 år och uppbär ålderspension.

7.9

Övriga ändringar

Regeringens förslag : En kvinna som är född 1944 eller tidigare skall ha rätt till änkepension om hon har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn under 16 år, om barnet vid dödsfallet stadig- varande vistades i makarnas eller änkans hem.

Skälen för regeringens förslag : Enligt reglerna om efterlevandepen- sion har en änka som är född 1944 eller tidigare rätt till änkepension om hon vid dödsfallet har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn under 16 år. Det krävs alltså, till skillnad från de nuvarande reg- lerna, att änkan skall ha haft vårdnaden om barnet vid tidpunkten för dödsfallet för att rätt till änkepension skall finnas. I vissa fall har änkan inte vårdnaden om barnet vid dödsfallet men får vårdnaden strax efter. Regeringen anser att det finns skäl för att även dessa kvinnor skall ha rätt till änkepension. Ett syfte med de anpassade reglerna är att de så nära som möjligt skall stämma överens med de nuva- rande reglerna. Kraven för rätt till änkepension bör därför mildras på så sätt att änkan inte behöver ha vårdnaden om barnet vid dödsfallet. Änke- pension skall i dessa fall kunna betalas ut när hon fått vårdnaden om bar- net. Det skall dock även fortsättningsvis krävas att barnet vid dödsfallet stadigvarande vistas i makarnas hem eller hos änkan. Med den föreslagna ändringen överensstämmer reglerna i den nya la- gen med vad som nu gäller enligt lagen (1962:381) om allmän försäk- ring. 95

8

Sjukersättning och aktivitetsersättning

Prop. 2001/02:84

I juni 2001 beslutade riksdagen om reformerade regler för beräkning av ersättning till personer som drabbats av varaktig eller långvarig medi- cinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan med minst 25 procent (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). De ändrade reglerna är till stor del en konsekvens av att ett nytt ålderspensionssystem har införts. Den 1 januari 2003 upphör bestämmelserna om förtidspen- sion i form av folkpension och tilläggspension att gälla. Från samma tid- punkt gäller i stället reglerna om sjukersättning och aktivitetsersättning. Systemet omfattar både ett standardskydd i form av inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning och ett grund- skydd i form av garantiersättning. De nya förmånerna är inte en del av det allmänna pensionssystemet utan är kontantförmåner vid sjukdom inom sjukförsäkringssystemet. Personer som uppbär förtidspension eller sjukbidrag när det nya systemet träder i kraft får denna omvandlad till inkomstrelaterad sjuk- ersättning respektive sjukersättning i form av garantiersättning. De lagstiftningsåtgärder som föreslogs i proposition 2000/01:96 be- rörde huvudsakligen de centrala områdena inom socialförsäkringslag- stiftningen. Regeringen bedömde det lämpligast att övriga lagstiftnings- åtgärder skulle vidtas gemensamt med följdändringar i anledning av det reformerade systemet för efterlevandepensioner och för övergångsvis garantipension, vilka också träder i kraft den 1 januari 2003. Detta har nu genomförts. Utöver de förslag som lämnas nedan i avsnitten 8.18.2, är lagförslagen i dessa delar (avsnitt 9.8) endast ändringar till följd av att begreppen förtidspension och sjukbidrag har utmönstrats och ersatts av begreppen sjukersättning och aktivitetsersättning.

8.1

Samordningsfrågor

Regeringens förslag : Om en försäkrad för samma månad har rätt till

såväl aktivitetsersättning i form av garantiersättning som efterlevande-

stöd till barn utges endast den till beloppet största av förmånerna.

Motsvarande skall gälla om en försäkrad har rätt till såväl sjukersätt-

ning eller aktivitetsersättning i form av garantiersättning som garanti-

pension till änkepension.

Skälen för regeringens förslag : Om en försäkrad för samma månad

har rätt till både barnpension och förtidspension i form av folkpension,

utges enligt nuvarande regler endast en av förmånerna. I de reformerade

efterlevandepensionsreglerna har införts en bestämmelse som innebär att

om en försäkrad för samma månad har rätt till såväl efterlevandestöd till

barn som folkpension i form av förtidspension, utges endast den till be-

loppet största av förmånerna. De äldre bestämmelserna om samordning

av förtidspension och änkepension från folkpensioneringen gäller fortfa-

rande. Om en änka för samma månad har rätt till båda förmånerna utbe-

talas endast en av dem.

Efterlevandestöd till barn och garantipension till änkepension är

grundskyddsförmåner. Detsamma är sjukersättning och aktivitetsersätt-

96

ning i form av garantiersättning. Grundskyddsförmåner skall tillförsäkra Prop. 2001/02:84 den som saknar eller har rätt till endast låga inkomstbaserade förmåner en rimlig levnadsstandard. Det får mot denna bakgrund anses vara rimligt att en person inte skall kunna uppbära grundskyddsförmån från två system samtidigt. Förmånerna bör därför samordnas för den som upp- fyller förutsättningarna för rätt till ersättning från båda systemen. Reger- ingen föreslår således att om en försäkrad för samma månad har rätt till såväl aktivitetsersättning i form av garantiersättning som efterlevande- stöd till barn skall endast den till beloppet största av förmånerna utges. Motsvarande föreslås gälla om en försäkrad har rätt till såväl sjukersätt- ning eller aktivitetsersättning i form av garantiersättning som garantipen- sion till änkepension.

8.2

Barntillägg

Regeringens förslag : Barntillägg till förtidspension behålls i princip enligt äldre bestämmelser. Minskningen av barntillägget för en försäk- rad förälder som uppbär hel sjukersättning skall ske endast i den ut- sträckning ersättningen överstiger 2,40 gånger prisbasbeloppet.

Skälen för regeringens förslag : Barntillägg utges enligt äldre be- stämmelser för varje barn under 16 år till en försäkrad förälder som upp- bär ålderspension eller förtidspension. Helt barntillägg utges med 26 procent av prisbasbeloppet eller, om barnet är berättigat till barnpen- sion, med 10 procent av prisbasbeloppet. Barntillägget reduceras med hänsyn till den försäkrades eventuella tilläggspension genom att tillägget minskas med hälften av tilläggspensionen i den mån denna för år räknat överstiger ett halvt prisbasbelopp. Syftet med barntillägget är att det skall bidra till den pensionerade för- älderns kostnader för barnet. Förmånen i dess nuvarande utformning till- kom i samband med införandet av AFL och ersatte då det särskilda in- komstprövade barnbidrag som dessförinnan kunde utges till pensionsta- gare med barn. Motivet för införandet av tillägget var främst att folkpen- sionsförmånerna då inte ansågs tillräckliga för att täcka kostnaderna för barn till pensionstagaren. Behovet av tillägg har, liksom tanken var, suc- cessivt minskat i takt med tilläggspensioneringens utbyggnad. Därtill har det förhållandet att grundnivån inom folkpensioneringen har förstärkts betydligt inneburit att barntilläggets betydelse har minskat. Mot denna bakgrund ansågs barntillägget ha spelat ut sin roll och avskaffades i prin- cip 1990. Det ansågs dock inte att avskaffandet av barntillägget borde medföra försämrade pensionsförmåner för försäkrade som vid tidpunkten för avskaffandet av förmånen redan hade rätt till barntillägg. Enligt över- gångsbestämmelser utbetalas därför barntillägg även för tid efter den 1 januari 1990 till dem som hade rätt till barntillägg i december månad 1989. Detta innebär att tillägget kommer att upphöra vid utgången av 2005 när de yngsta barnen som tillägget avser har fyllt 16 år. Barntillägget är framför allt en förmån som utges till förtidspensionä- rer. Utgiften för barntillägg uppgick 2001 till cirka 10 miljoner kronor och kommer successivt att minska. 97 Någon motsvarighet till barntillägget kommer inte att finnas vare sig i Prop. 2001/02:84 det reformerade ålderspensionssystemet eller i det reformerade förtids- pensionssystemet. Barntillägget är under avveckling och kommer att ha upphört helt vid utgången av 2005. Det skulle onekligen medföra admi- nistrativa vinster att redan vid övergången till de reformerade pensions- systemen 2003 helt avskaffa barntillägget. Regeringens har dock när det gäller det reformerade ålderspensionssystemet ansett att det inte fanns tillräckliga skäl att ompröva de motiv som funnits för de övergångsregler som nu gäller. Dessa skäl gör sig enligt regeringens uppfattning även gällande för försäkrade som uppbär sjukersättning. Barntillägget bör där- för behållas med i sak oförändrade regler även för dessa försäkrade. I dag reduceras barntillägget med hälften av den försäkrades tilläggs- pension i den mån denna för år räknat överstiger halva prisbasbeloppet. Fritt från samordning är således folkpensionsbeloppet jämte ett halvt prisbasbelopp. Överfört till det reformerade förtidspensionssystemet an- ser vi det rimligt att bestämma fribeloppet för den som uppbär hel sjuk- ersättning till ett belopp motsvarande garantinivån, 2,40 prisbasbelopp. Barntillägg som betalas ut till en försäkrad som uppbär partiell sjuk- ersättning skall utgöra motsvarande andel av barntillägget till hel sådan ersättning. Likaså skall minskningen av fribeloppet 2,40 prisbasbelopp utgöra samma andel som den partiella förmånen. Barntillägget skall vidare utges på grundval av samma antal försäkringsår som ligger till grund för beräkningen av sjukersättning i form av garantiersättning, eller skulle ha legat till grund för beräkning av garantiersättning om den för- säkrade hade haft rätt till sådan ersättning, dvs. 40-delsberäknas.

9 Ändringar i övriga lagar

9.1

Skattefrihet för efterlevandestöd till barn m.m.

Regeringens förslag : Efterlevandestöd till barn enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall vara skattefri inkomst. Barnpension enligt ovan nämnda lag skall enbart tas upp till beskattning till den del pensionen, tillsammans med efterlevandestöd till barn, för varje månad överstiger en tolftedel av 40 procent av prisbasbeloppet om en förälder har avlidit och 80 procent av prisbasbeloppet om båda föräldrarna avlidit. Detta skall också gälla yrkesskadelivränta till efterlevande till den del livräntan medfört minskning av den del av barnpensionen och efterlevandestö- det till barn som inte skall beskattas. Underhållsstöd enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall inte utges till ett barn som förlorat en förälder eller båda sina föräldrar genom dödsfall. Skälen för regeringens förslag : Enligt inkomstskattelagen (1999:1229) är barnpension inte att anse som skattepliktig till den del pensionen för varje månad inte överstiger en tolftedel av 40 procent av prisbasbeloppet eller, vid pension efter båda föräldrarna, 80 procent av

98 prisbasbeloppet. Ett belopp som motsvarar garantinivån är således skatte- Prop. 2001/02:84 fritt enligt dagens regler. Regeringen anser att den i dag gällande bestämmelsen om viss skatte- befrielse är rimlig och att den även skall gälla för efterlevandestöd till barn och barnpension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Skattefriheten skall gälla oberoende av om ersättningen till barnet helt består av efterlevandestöd till barn eller om den helt eller delvis består av barnpension. Mot bakgrund av detta före- slår regeringen därför att efterlevandestöd till barn skall anses som skat- tefri inkomst. Regeringen föreslår också att barnpension skall tas upp till beskattning endast till den del den tillsammans med efterlevandestöd till barn för varje månad överstiger en tolftedel av 40 procent av prisbasbe- loppet, eller om båda föräldrarna avlidit 80 procent av prisbasbeloppet. Detta skall också gälla den del av yrkesskadelivränta till efterlevande som föranlett minskning av den del av barnpension och efterlevandestöd till barn som inte är skattepliktig. Efterlevandestöd till barn utgör grundskydd för barn vars ena förälder eller båda föräldrarna har avlidit. Efterlevandestödet har konstruerats för att barn till en avliden förälder i princip skall ges samma ekonomiska grundskydd som barn till särlevande föräldrar ges genom underhållstöd enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Som en konsekvens av detta skall ett barn till en avliden förälder inte vara berättigat till underhålls- stöd, eftersom hon eller han alltid kommer att erhålla ett minimiskydd genom efterlevandestödet till barn. Regeringen föreslår därför att under- hållsstöd enligt nämnda lag inte skall utges till ett barn som förlorat en förälder eller båda sina föräldrar genom dödsfall.

9.2

Fastställande av pensionspoäng

Regeringens förslag : Pensionspoäng skall från och med 2003 inte fastställas för den som är född 1954 eller senare.

Skälen för regeringens förslag : Personer som är födda 1954 eller se- nare omfattas helt av de reformerade reglerna för ålderspension, medan de som är födda tidigare åtminstone till en del omfattas av de äldre reg- lerna i ATP-systemet. För att beräkna tilläggspension enligt äldre regler behöver pensionspoäng fastställas medan ålderspension enligt de refor- merade reglerna inte beräknas utifrån pensionspoäng. För att beräkna ål- derspension för dem som är födda 1954 eller senare behöver således ingen pensionspoäng fastställas. Reglerna för förtidspension är dock de samma oavsett ålder och för att beräkna förtidspension måste pensions- poäng fastställas. Den 1 januari 2003 ersätts emellertid förtidspensionen av sjukersättning och aktivitetsersättning. Reglerna för de nya förmå- nerna har anpassats till det reformerade ålderspensionssystemet. Följakt- ligen skall inte sjukersättning eller aktivitetsersättning beräknas utifrån pensionspoäng. Från och med 2003 skall det därför inte längre fastställas pensionspoäng för dem som är födda 1954 eller senare. 99

9.3

Sammanträffande av förmåner

Prop. 2001/02:84

Regeringens förslag : För handikappersättning och vårdbidrag skall reglerna om sammanträffande av förmåner tillämpas, vilket innebär att en retroaktiv utbetalning av förmånerna skall kunna minskas med utbetalt försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen (2001:453) som har betalats ut för motsvarande period.

Skälen för regeringens förslag : I vissa fall kan en försäkrad få en ret- roaktiv ersättning för en period för vilken det tidigare har betalats ut eko- nomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453). I dessa fall av sam- manträffande av förmåner skall den retroaktiva ersättningen minskas med redan utbetald ersättning (17 kap. 1 § lagen > 1962:381 @ om allmän försäkring). När reglerna om handikappersättning reformerades med anledning av ålderspensionsreformen, togs det in bestämmelser om vilka regler i lagen om allmän försäkring som även skulle vara tillämpliga för handikapper- sättning och vårdbidrag. Av förbiseende togs inte reglerna om samman- träffande av förmåner in i förteckningen. Regeringen föreslår nu att dessa regler för sammanträffande av förmåner även skall gälla vid tillämpning av de nya reglerna om handikappersättning och vårdbidrag fr.o.m. 2003.

9.4

Rätt till pension och sjukersättning efter 2002 för bosatta utomlands

Regeringens förslag : Den som vid utgången av 2000 uppbar folkpen- sion vid bosättning utomlands, och som fortfarande gör det vid ut- gången av 2002, skall fr.o.m. januari 2003 ha rätt till sådan sjukersätt- ning eller pension som träder istället för folkpensionen.

Skälen till regeringens förslag : I socialförsäkringslagen, som trädde i kraft den 1 januari 2001, görs en avgränsning mellan arbetsbaserade och bosättningsbaserade förmåner. Till de bosättningsbaserade förmånerna räknas folkpensionen beräknad i förhållande till antalet bosättningsår. För de bosättningsbaserade förmånerna infördes i lagen begränsningar för rätten att uppbära förmånen vid bosättning utomlands. Till de nya reglerna finns övergångsbestämmelser som innebär att den som vid ut- gången av 2000 uppbar folkpension vid bosättning utomlands skall ha fortsätt rätt till denna även efter det att den nya lagen trätt i kraft. Efter- som folkpensionen avskaffas den 1 januari 2003 föreslår regeringen nu att övergångsbestämmelsen kompletteras så att de som får folkpension vid bosättning utomlands enligt övergångsbestämmelsen även får den pension eller sjukersättning som ersätter folkpensionen fr.o.m. 2003 ut- betald till utlandet. 100

9.5

Kompletteringar i lagen om bostadstillägg till

Prop. 2001/02:84

pensionärer m.fl.

Regeringens förslag : Hemmavarande barns andel av bostadskostna- den skall, även enligt de fr.o.m. 2003 gällande reglerna för bostadstill- lägg, räknas med i bostadskostnaden om barnet antingen inte har fyllt 20 år eller får studiehjälp eller förlängt barnbidrag. En ytterligare för- utsättning är att barnet inte är självförsörjande. Vid beräkning av särskilt bostadstillägg skall inkomsten beräknas till hälften av makarnas gemensamma inkomst.

Skälen för regeringens förslag : Riksdagen har nyligen beslutat att höja åldersgränsen för när ett barn skall anses svara för sin del av bo- stadskostnaden vid beräkning av bostadstillägg till pensionärer och vid inkomstprövning av folkpension i form av änkepension (prop. 2001/2002:1 volym 6, bet. 2001/02:SfU1, rskr. 2001/02:84). Reg- lerna har förts in i lagen (1993:308) om bostadstillägg till pensionärer. Till följd av ålderspensionsreformen har riksdagen beslutat om ett nytt regelsystem för bostadstillägg fr.o.m. den 1 januari 2003 (prop. 2000/01:140 Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl., bet. 2001/02:SfU3, rskr. 2001/02:10). Regeringen föreslår nu att nämnda åldersgräns skall vara 20 år även i den nya lagen. Vid beräkning av bostadstillägg för makar beräknas inkomsten för var och en av dem till hälften av deras gemensamma inkomst. Detta skall även gälla vid beräkning av särskilt bostadstillägg, vilket framgår av mo- tivtexten i propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pen- sionärer m.fl. Lagtexten har dock fått en något otydlig utformning vad gäller hur inkomsten för makar skall beräknas i dessa fall. Regeringen föreslår därför att ett förtydligande görs i 21 § så att det klart framgår att inkomsten för den som är gift skall beräknas till hälften av makarnas ge- mensamma inkomst. Inkomsten skall enligt bestämmelserna lägst tas upp till ett belopp motsvarande fribeloppet med avdrag för preliminär skatt. Denna nivå för lägsta inkomst skall inte beräknas för makarna gemen- samt utan beräknas för makarna var för sig.

9.6

Justering av reglerna för omräkning av hustrutillägg

Regeringens förslag : Omräkning av hustrutillägg och bostadstillägg till sådan förmån skall göras till den 1 januari 2003. Hustrutillägg skall även kunna betalas ut till en kvinna vars make får sjukersättning.

Skälen för regeringens förslag : Hustrutillägg är en inkomstprövad förmån som kan utges till vissa kvinnor vars make uppbär folkpension i form av ålderspension eller förtidspension. Förmånen är dock under av- veckling och sedan några år nybeviljas inga hustrutillägg. För närvarande betalas hustrutillägg endast ut till ett tjugotal kvinnor. Samtliga av dessa har beviljats hustrutillägg på särskilda skäl, vilket innebär att det kommer att dröja ytterligare ett antal år innan förmånen är helt avvecklad. 101 Hustrutillägg prövas samordnat med bostadstillägg till pensionärer och Prop. 2001/02:84 enligt samma regelsystem som detta. Med anledning av ålderspensionsreformen har riksdagen beslutat om reformerade regler för bostadstillägg fr.o.m. den 1 januari 2003. Efter- som hustrutillägget prövas samordnat med bostadstillägget ändrades samtidigt reglerna för hustrutillägg vad gäller inkomstprövningen. För övergången till de nya reglerna gäller således särskilda övergångsbe- stämmelser som innebär att omräkning av bostadstillägg och hustrutillägg skall ske under perioden 1 januari 30 juni 2003. Till dess att omräkning skett skall beloppet för december 2002 betalas ut. Den 1 januari 2003 avskaffas folkpensionen och ersätts av nya grund- skyddsförmåner i form av garantipension och garantiersättning. Till följd av att det särskilda grundavdraget samtidigt avskaffas kommer dessa nya grundskyddsförmåner att betalas ut med ett högre bruttobelopp än tidi- gare folkpensionsförmåner. Den omräkning till de nya förmånerna som skall ske till den 1 januari 2003 omfattar även hustrutilläggen. Eftersom inkomstprövningen av hustrutillägget och bostadstillägget sker integrerat, måste i praktiken hela omräkningen, dvs. även omräkningen till den nya inkomstprövningen, göras samtidigt. Övergångsbestämmelsen i reglerna för hustrutillägg bör därför ändras så att de nya reglerna strikt tillämpas från den 1 januari 2003, dvs. så att hustrutillägget betalas ut enligt nya regler från januari 2003. Detta gäller då också för bostadstillägg till hustrutillägg. Från den 1 januari 2003 ersätts förtidspensionen av sjukersättning och aktivitetsersättning. Eftersom även de nya förmånerna grundar rätt till bostadstillägg bör de på motsvarande sätt kunna grunda rätt till hustrutillägg till kvinna vars make uppbär sjukersättning. Detta är också i linje med dagens regler där hustrutillägg kan betalas till kvinna vars make uppbär förtidspension. Regeringen föreslår därför att reglerna för hustrutillägg kompletteras på angivet sätt.

9.7

Tidpunkten för när uppgiftsskyldighet för beräkning

av garantipension skall träda i kraft

Regeringens förslag : Bestämmelserna om uppgiftsskyldighet av be-

tydelse för beräkning av garantipension till personer födda 1937 och

tidigare skall träda i kraft den 1 maj 2002.

Skälen för regeringens förslag : Tjänstepension ingår i beräkningen

av garantipension till ålderspension för personer som är födda 1937 eller

tidigare. Det är då den taxerade uppgiften om tjänstepension som skall

användas. Enligt övergångsbestämmelsen skall dock beloppen för okto-

ber 2002 användas under 2003 för personer som är födda 1936 eller

1937. Denna övergångsbestämmelse träder i kraft den 1 december 2002.

För att kunna tillämpa övergångsbestämmelsen för beräkning av ga-

rantipension fr.o.m. den 1 januari 2003 måste försäkringskassan hämta in

uppgifter om bl.a. tjänstepension för ett stort antal personer. För att klara

av det måste arbetet påbörjas i god tid. Viss del av arbetet kan givetvis

påbörjas utan att uppgiftsskyldigheten trätt i kraft men för att underlätta

arbetet bör bestämmelsen om uppgiftsskyldighet tidigareläggas. Reger-

102

ingen föreslår därför att bestämmelserna om uppgiftsskyldighet i lagen Prop. 2001/02:84 (2000:798) om ändring i langen om garantipension skall träda i kraft den 1 maj 2002.

9.8

Följdändringar och förtydliganden i övriga lagar

Regeringens förslag : Följdändringar som hänger samman med att la- gar och ersättningar i och med reformeringen bytt namn görs i berörda lagar. Därutöver görs vissa förtydliganden i några lagar. Utöver de förslag till anpassningar som har tagits upp under övriga av- snitt har följdändringar och förtydliganden gjorts i ett antal lagar. Här av- ses t.ex. sådana följdändringar som hänger samman med att lagar och er- sättningar i och med reformeringen bytt namn och att därmed även hän- visningar i andra lagar måste följdändras. Ändringarna innebär i dessa avseenden ingen ändring i sak. Förslag till sådana ändringar finns i följ- ande lagar och paragrafer.

Lag

Lagrum

Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän för-

19 kap. 1 §

säkring

20 kap. 2 §

Lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i la-

9 kap. 12 §

gen (1962:381) om allmän försäkring

3 kap. 3 §

17 kap. 2 §

Lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård

12, 44 §§

i anstalt

Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

7 kap. 7 §

Lag om ändring i lagen (1982:80) om anställnings-

4, 33 §§

skydd

Lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till

9 §

smittbärare

Lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löne-

1 §

skatt på vissa förvärvsinkomster

Lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och ser-

19 §

vice till vissa funktionshindrade

Lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshets-

27 §

försäkring

Lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrun-

12 kap. 9 §

dad ålderspension

Lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av

6 §

lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

Lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipen-

3 kap. 6 §

sion

4 kap. 3 §

5 kap. 4 §

Lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799)

p. 10 i övergångsbestäm-

melserna

103

Lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

8 kap. 9 §

10 kap. 2, 5 §§

11 kap. 30, 40 §§

28 kap. 9 §

58 kap. 10, 24 §§

Lag om ändring i lagen (2000:461) om

1 kap. 10 §

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

5 kap. 3, 4 §§

6 kap. 8 §

7 kap. 2 §

Lag om ändring i lagen (2000:462) om införande av

8 §

lagen (2000:461) om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn

Lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980)

3 kap. 16 §

Lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av

3, 8 §§

socialavgifter

På grund förändringarnas art har förslagen inte tagits upp särskilt i någon förslagsruta. Respektive förändring kommenteras i författningskommen- taren. 10 Ekonomiska konsekvenser Förslagen i denna proposition är till övervägande del mindre återstående anpassningar och justeringar i de regelsystem som berörs av ålderspensionsreformen. Ändringarna är oftast marginella eller berör mycket få personer och de ekonomiska konsekvenserna blir därför synnerligen begränsade. I några fall lämnas emellertid förslag som inte är anpassningar och där de ekonomiska effekterna är mer betydelsefulla. De ekonomiska konsekvenserna av dessa sammanfattas nedan. Barnårsrätt för adoptivföräldrar. Förslaget medför att kostnaderna för statliga ålderspensionsavgifter ökar något. Den retroaktiva barnårsrätten för dessa fall innebär också att belastningen på pensionssystemet ökar marginellt. De ekonomiska effekterna av förslaget är beroende av flera faktorer under en lång retroaktiv tid. Eftersom det inte finns tillräckliga uppgifter om detta har de ekonomiska konsekvenserna av förslaget inte kunnat beräknas. Pensionsrätt före 16 år. Förslaget innebär en utökad pensionsrätt, vilket i sin tur ökar belastningen på pensionssystemet. De som får den utökade pensionsrätten betalar emellertid avgifter som motsvarar pensionsrätten, varför avgift och pensionsrätt nu balanserar varandra. Den ökade belastningen för pensionssystemet i form av pensionsrätter beräknas för 1999 uppgå till 8,5 miljoner kronor. Förslaget medför ingen mätbar effekt på statsbudgeten. Ändrad beräkning av garantipension för personer födda 1937 eller tidigare. Förslaget är en följd av tidigare beslutade förändringar av det särskilda grundavdraget. Förslaget beräknas leda till ökade 104 utgifter på anslaget för ålderspensioner med 385 miljoner kronor år Prop. 2001/02:84 2003. Ändrade regler för beräkning av garantipension för efterlevande med avkortad efterlevandepension. Förslaget innebär att utgifterna på anslaget för efterlevandepensioner för vuxna ökar med upp till 10 miljoner kronor år 2003. 11 Författningskommentarer

11.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

16 kap. 10 § Denna paragraf är ny.

Första stycket har sin motsvarighet i nuvarande 10 kap. 4 § andra stycket. (10 kap. 4 § upphävd fr.o.m. januari 2003, prop. 1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn). Av bestämmelsen framgår att en samordning skall ske mellan aktivitetsersättning i form av garantiersättning och efterlevandestöd till barn, i de fall den försäkrade har rätt till båda förmånerna, på sådant sätt att endast den största av för- månerna betalas ut. En motsvarande bestämmelse finns också i 7 kap. 15 § lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn (EPL). Av andra stycket framgår att en samordning av förmånerna skall ske för den som är berättigad till såväl sjukersättning eller aktivitetsersättning i form av garantiersättning som garantipension till änkepension på så sätt att endast den största av förmånerna betalas ut. Detta är i princip en an- passning till vad som gäller i dag beträffande samordning av förtidspen- sion och änkepension från folkpensioneringen enligt 10 kap. 4 § andra stycket i dess lydelse före den 1 januari 1990 (punkterna 5 och 6 i över- gångsbestämmelserna till lagen [1988:881] om ändring i lagen [1962:381] om allmän försäkring). Även bestämmelserna i tredje stycket är en anpassning till vad som i dag gäller för den som är berättigad till både förtidspension och änkepen- sion från folkpensioneringen enligt äldre regler i 10 kap. 4 § och ovan nämnda övergångsbestämmelser. 19 kap. 1 § Ändringen är en följd av att efterlevandepensioneringen inte längre skall regleras i lagen om allmän försäkring. 20 kap. 2 § Första och andra styckena i paragrafen upphävs. Bestämmelserna i första stycket tas bort eftersom det i lagen inte längre finns några bestämmelser om tillgodoräknade av pensionspoäng. Likaså upphävs bestämmelserna i 105

andra stycket eftersom bestämmelserna om barnpension numera finns i Prop. 2001/02:84 lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. 4 §

Andra stycket i paragrafen upphävs eftersom någon tilläggspension enligt AFL fr.o.m. januari 2003 inte längre finns. Bestämmelsen gäller dock enligt övergångsbestämmelsen till denna lagändring för tilläggspension som betalats ut för tid före ikraftträdandet. Nuvarande femte stycke ändras så att avdrag på en ersättning som be- talas ut enligt denna lag också får göras för för mycket utbetald premie- pension enligt beslut om återbetalningsskyldighet av Premiepensions- myndigheten. (Jfr motsvarande bestämmelse i 14 kap. 7 § lagen [1998:674] om inkomstgrundad ålderspension). Har sådant avdrag gjorts skall det avdragna beloppet överlämnas till Premiepensionsmyndigheten. Ändringen i sista stycket är en konsekvens av att andra stycket upp- hävs. 11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 3 kap. 3 § Ändringen i paragrafen är en konsekvens av att ålderspension fr.o.m. januari 2003 inte längre betalas ut enligt denna lag. Någon motsvarande begränsning för rätt till sjukpenning för den som får ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller lagen (1998:702) om garantipension införs inte. För den som är född 1937 eller tidigare gäller dock äldre bestämmelser fortfarande (ny punkt 16 över- gångsbestämmelserna). 9 kap. 12 § Ändringen i paragrafen är ett förtydligande för att klargöra att beräk- ningen av garantiersättningen skall utgå från att hel inkomstrelaterad sjukersättning eller hel inkomstrelaterad aktivitetsersättning utges. Där- efter tillämpas 14 § för att beräkna garantiersättning till den som endast har rätt till partiell sådan förmån. 17 kap. 2 § Ändringen i paragrafen är ett förtydligande för att klargöra att det minsta belopp, 5 procent av prisbasbeloppet, som den försäkrade alltid skall ha rätt till gäller för hel sammanlagd sjukersättning. Utges partiell förmån skall alltså det minsta beloppet proportioneras i motsvarade grad.

Punkten 16 i övergångsbestämmelserna till lagen (2001:489) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

I denna punkt anges att äldre bestämmelser i 3 kap. 3 § fortfarande skall

gälla för den som är född 1937 eller tidigare. Eftersom dessa personer

fr.o.m. 2003 kommer att få tilläggspension enligt lagen (1998:674) om

106

inkomstgrundad ålderspension och garantipension enligt lagen Prop. 2001/02:84 (1998:702) om garantipension anges här att dessa pensioner skall lik- ställas med pension enligt lagen om allmän försäkring. Den nuvarande begränsningen av rätten till sjukpenning för den som uppbär hel ålders- pension före 70 års ålder skall således, till skillnad från den som är född 1938 eller senare, fortfarande gälla för den som är född 1937 eller tidi- gare. Även fortsättningsvis finns dock möjligheten för försäkringskassan att enligt 3 kap. 13 § tredje stycket lagen om allmän försäkring besluta att sjukpenning inte längre skall utges när en försäkrad som fyllt 65 år har erhållit sjukpenning i 180 dagar. Den bestämmelsen gäller oavsett när den försäkrade är född.

11.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:799) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Punkten 11 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i AFL Tidigare upphävda bestämmelser om barntillägg gäller fortfarande för dem som hade rätt till barntillägg i december månad 1989. Barntillägget är en s.k. särskild folkpensionsförmån som utges som tillägg till folkpen- sionen. Folkpensionen i form av förtidspension avskaffas den 1 januari 2003 och ersätts av sjukersättning och aktivitetsersättning. Ändringen i övergångsbestämmelserna innebär att barntillägget anpassas till detta och därför framöver kommer att utges som ett tillägg till sjukersättning. Barntillägg som tillägg till aktivitetsersättning blir inte aktuellt då den som i december 2002 uppbar folkpension får denna omvandlad till sjuk- ersättning oavsett ålder. För den som uppbär tilläggspension skall barntillägget enligt nuva- rande regler minskas med hälften av tilläggspensionen som överstiger ett halvt prisbasbelopp. Detta innebär att fritt från samordning är folkpen- sionsbeloppet och ett halvt prisbasbelopp. Ändringen innebär att barntill- lägget skall minskas med hälften av den sjukersättning som överstiger ett visst fribelopp. Det belopp som på detta sätt fritas från samordning bestäms för den som uppbär hel sjukersättning till 2,40 prisbasbelopp, vilket motsvarar garantinivån för hel sjukersättning. För den som uppbär partiell sjukersättning fritas från samordning motsvarande andel av 2,40 prisbasbelopp. Punkten 8 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i AFL Ändringen i andra stycket beträffande barntillägg till ålderspension för personer födda år 1937 eller tidigare innebär ingen ändring i sak. Stycket har formulerats om med anledning av att bestämmelser om barntillägg till förtidspension (sjukersättning) regleras i ett nytt fjärde stycke. Det nya fjärde stycket ersätter andra stycket första meningen. Änd- ringen innebär att barntillägg som utges till folkpension i form av för- tidspension i stället kopplas till sjukersättningen i form av garantiersätt- ning sådan den utges eller skulle ha utgetts om rätt till sådan ersättning funnits, på liknande sätt som gäller för barntillägg till ålderspension för 107 personer födda år 1938 eller senare. För garantiersättning gäller att denna Prop. 2001/02:84 utges på grundval av antalet tillgodoräknade försäkringsår av 40.

11.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt

12 och 44 §§ Ändringarna i dessa paragrafer innebär i sak att förtidspension och sjuk- bidrag ersätts med sjukersättning och aktivitetsersättning samt att hän- visning görs till lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och lagen (1998:702) om garantipension vad gäller ålderspension.

11.5

Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

Ändringarna i 7 kap. 7 § innebär ingen ändring i sak. De pensionsförmå- ner som tidigare innefattades i lagstiftningen om allmän försäkring täcks nu in i lagstiftningen om allmän pension. Detta gäller exempelvis efter- levandepension. Sjukersättning och aktivitetsersättning som ersätter pen- sionsförmånen förtidspension kommer alltjämt att innefattas i lagstift- ningen om allmän försäkring.

11.6

Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd

4 § Ändringen i paragrafens andra stycke är en konsekvens av ändringarna i 33 §. Aktivitetsersättning utges alltid under en begränsad tid, vilket med- för att bestämmelsen inte blir tillämplig på en arbetstagare som är yngre än 30 år. 33 § Den 1 januari 2003 ersätts pensionsförmånen förtidspension (och sjukbi- drag) av sjukersättning och aktivitetsersättning. De nya förmånerna är inte en del av det allmänna pensionssystemet utan är kontantförmåner vid sjukdom inom sjukförsäkringssystemet. Begreppet sjukersättning används för ersättning vid medicinskt orsa- kad långvarig eller varaktig arbetsoförmåga. Den nuvarande benäm- ningen vid varaktig nedsättning av arbetsförmågan är förtidspension. Till den vars arbetsförmåga är nedsatt minst ett år men inte varaktigt utges tidsbegränsad sjukersättning som i dag motsvaras av sjukbidrag (propo- sitionen Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspen- sion, [prop. 2000/01:96] sid.72). Ändringarna i paragrafens andra stycke innebär att ordet förtidspension ersätts med sjukersättning som inte är tidsbegränsad och ordet pensionsbeslutet ersätts av beslutet om sjuker- sättning. 108

11.7

Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1465) om Prop. 2001/02:84

ersättning och ledighet för närståendevård

17 § Paragrafens tredje stycke ändras på så sätt att avdrag på en ersättning som betalas ut enligt denna lag också får göras för för mycket utbetald premiepension om någon enligt beslut av Premiepensionsmyndigheten är återbetalningsskyldig. (Jfr. 20 kap. 4 1 lagen [1962:381] om allmän för- säkring och 14 kap. 7 § lagen [1998:674] om inkomstgrundad ålderspen- sion.) Har sådant avdrag gjorts för för mycket utbetald premiepension skall det avdragna beloppet överlämnas till Premiepensionsmyndigheten.

11.8

Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare

9 § Ändringen innebär i sak att ordet förtidspension ersätts med sjukersätt- ning och aktivitetsersättning. 13 § Paragrafens tredje stycke ändras på så sätt att avdrag på en ersättning som betalas ut enligt denna lag också får göras för för mycket utbetald premiepension om någon enligt beslut av Premiepensionsmyndigheten är återbetalningsskyldig. Har sådant avdrag gjorts för för mycket utbetald premiepension skall det avdragna beloppet överlämnas till Premiepen- sionsmyndigheten.

11.9

Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster

Ändringen i 1 § innebär endast att orden förtidspension och sjukbidrag byts ut mot sjukersättning och aktivitetsersättning.

11.10

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade

19 § Eftersom såväl folkpension som förtidspension inte kommer att finnas efter utgången av år 2002, ersätts dessa begrepp av ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och lagen (1998:702) om garantipension samt sjukersättning och aktivitetsersätt- ning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 109 11.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:762) om Prop. 2001/02:84 ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension I punkten 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension görs en rättelse. Ändringen innebär att sista meningen i punkten stryks. (se prop. 2000/01:140 Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl.). De särskilda regler som gäller under första halvåret 2003 för bostadstillägg enligt punkterna 3 och 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall inte gälla för hustrutillägg. Hustrutilläggets nivå (1,179 gånger prisbasbeloppet) är i dag knutet till folkpensionsbe- loppen och fr.o.m. januari 2003 knyts nivån (1,67 gånger prisbasbelop- pet) i stället till basnivåerna för garantipensionen. Detta innebär att det oreducerade hustrutillägget, dvs. före inkomstprövning, blir betydligt högre än i dag. Däremot blir det samtidigt fullt beskattat eftersom det särskilda grundavdraget för pensionärer upphör fr.o.m. 2003. Av denna anledning bör en övergångssperiod motsvarande den som gäller för bo- stadstillägg under första halvåret 2003 inte gälla för hustrutillägg. Dessa pensioner skall alltså räknas om vid årsskiftet 2002/2003. Eftersom in- komstprövningen av hustrutillägget sker samtidigt som för bostadstilläg- get på så sätt att inkomsterna först reducerar bostadstillägget och därefter hustrutillägget, måste även bostadstillägget i dessa fall räknas om vid års- skiftet.

11.12

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:763) om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension

I punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall ändras a) och c) som en konsekvens av att förtidspension har ersätts av sjukersättning.

Punkten 3 e) och f) slopas. Bestämmelserna är överflödiga eftersom regler som ersätter dessa numera finns i punkten 4 i samma ikraftträ- dande- och övergångsbestämmelser (jfr. prop. 2000/01:140 Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl.). I den punkten hänvisas till de nya reglerna i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (5 § och 2233 §§). 110

11.13

Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter

9 kap. 1 § och 13 kap. 6 och 9 §§ Ändringarna i dessa paragrafer är endast följdändringar med anledning av att förtidspension och sjukbidrag inte kommer att finnas efter ut- gången av 2002. Dessa förmåner ersätts av sjukersättning och aktivitets- ersättning.

11.14

Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m. till Sveriges företrädare i Europaparlamentet

5 kap. 1 § och 9 kap. 6 och 9 §§ Ändringarna i dessa paragrafer är endast följdändringar med anledning av att förtidspension och sjukbidrag inte kommer att finnas efter ut- gången av år 2002. Dessa förmåner ersätts av sjukersättning och aktivi- tetsersättning.

11.15

Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd

Detta lagförslag har granskats av Lagrådet (prop. 1999/2000:91 Efterle- vandepensioner och efterlevandestöd till barn). I förhållande till lagför- slaget i lagrådsremissen har punkten 1 i övergångsbestämmelserna änd- rats på så sätt att lagen skall träda i kraft den 1 januari 2003 i stället för den 1 december 2002. Eftersom underhållsstöd betalas ut i förskott (ut- betalningen i december 2002 avser underhållsstöd för januari 2003) in- nebär detta att både underhållsstöd och efterlevandestöd till barn kommer att kunna utges för samma månad, dvs. januari månad 2003. Ett ikraftträ- dande den 1 december 2002 skulle emellertid innebära ett glapp i utbe- talningarna av stöden, eftersom underhållsstöd då inte skulle kunna be- talas ut i december 2002 och efterlevandestöd kan betalas ut först i janu- ari 2003. 3 § Ändringen i paragrafen innebär att underhållsstöd inte längre skall utges till barn av den anledningen att en av föräldrarna avlidit. Ett sådan barn skall i stället vara berättigat till efterlevandestöd till barn enligt bestäm- melserna i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevande- stöd till barn. Detta gäller även om dödsfallet har inträffat före ikraftträ- dandet. Underhållsstödet ersätts av ett efterlevandestöd (2 § lagen [2000:462] om införande av lagen [2000:461] om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn). 4 § Anledningen till ändringen i denna paragraf är att regler om barnpension och efterlevandestöd till barn fr.o.m. den 1 januari 2003 finns i lagen 111 (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn samt i Prop. 2001/02:84 lagen (2000:462) om införande av nämnda lag.

11.16

Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring

27 § Ändringen i denna paragraf är en följd av att folkpension inte kommer att finnas efter utgången av 2002. 11.17 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 2 kap. 2 § Paragrafens andra stycke har ändrats på så sätt att första meningen tagits bort, vilket innebär att det inte skall finnas någon undre åldersgräns för intjänande av pensionsrätt. Pensionsgrundande inkomst skall därför fast- ställas för alla som i övrigt uppfyller villkoren enligt första stycket, dock ej för den som är född 1937 eller tidigare. Ändringen träder i kraft den 1 januari 2004. I punkten 2 övergångsbestämmelserna anges att de nya bestämmelserna i denna paragraf även skall tillämpas för fastställande av pensionsgrundande inkomster för åren 19992003 för personer som är födda 1938 eller senare.

Ändringen i sista meningen i paragrafen innebär ingen ändring i sak.

Eftersom de som är födda 1937 eller tidigare har fyllt eller fyller 65 år

2002 kan bestämmelsen förenklas. I punkten 3 övergångsbestämmelserna

anges att äldre bestämmelser i denna paragraf fortfarande gäller för per-

soner som är födda 1937 eller tidigare beträffande pensionsgrundande

inkomst som avser tid före ikraftträdandet.

3 kap.

11 §

I paragrafen införs ett nytt andra stycke. Där anges att när en försäkrad

med socialnämndens medgivande har tagit emot ett barn för stadigva-

rande vård och fostran i syfte att adoptera det, skall den tidpunkt då den

försäkrade fick barnet i sin vård anses som tidpunkten för barnets fö-

delse. En begränsning för att få tillgodoräknas ett pensionsgrundande

belopp införs dock med avseende på barnets ålder. Ett pensionsgrun-

dande belopp får inte tillgodoräknas för år efter det år då barnet fyller nio

år när barnet har tagits emot under månaderna januarijuni. Har barnet

tagits emot under månaderna julidecember får ett pensionsgrundande

belopp inte tillgodoräknas för år efter det år då barnet fyller 10 år. I para-

grafen anges vidare att pensionsgrundande belopp inte får tillgodoräknas

för mer än fyra år per barn. Om det finns synnerliga skäl får dock pen-

sionsgrundande belopp tillgodoräknas för längre tid. Sådana synnerliga

skäl kan vara att en biologisk förälder tidigare har fått tillgodoräkna sig

pensionsgrundande belopp. Synnerliga skäl bör dock inte anses föreligga

när en styvförälder adopterar makens barn.

112

22 § Ändringarna i paragrafen innebär att reglerna för att likställas med föräl- der för den som med socialnämndens medgivande har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera det, görs obero- ende av om barnet är utländsk eller svenskt. 12 kap. 9 § Ändringen i tredje stycket är ett förtydligande för att klargöra att det minsta pensionsbelopp som skall vara fritt från samordning skall utgå från att hel pension utges. 13 kap. 2 § I paragrafen anges nu att Premiepensionsmyndigheten skall besluta i ärenden som rör premiepension om det inte är fråga om beslut enligt 12 kap. 5 § första och andra styckena och 8 § eller 14 kap. 7 och 8 §§ eller annat beslut om utbetalning. Ändringen innebär att försäkringskas- san och inte Premiepensionsmyndigheten skall besluta om sådana avdrag som får göras på pension när den försäkrade är återbetalningsskyldig för en ersättning (14 kap. 7 §) eller vid sammanträffande av förmåner (14 kap. 8 §). Det är också försäkringskassan som skall besluta i ärenden som rör själva utbetalningen av premiepension. 5 § Ändringen innebär att även beslut om premiepension får fattas genom automatiserad behandling av Riksförsäkringsverket för försäkringskas- sans räkning. Det avser beslut om och i samband med utbetalning av pension där skälen för beslutet får utelämnas enligt 20 § första stycket 1 förvaltningslagen om och i samband med utbetalning av pension. 14 kap. 7 § Ett nytt andra stycke införs. Där anges att det avdrag som har gjorts på pension med anledning av beslut om återbetalningsskyldighet av premie- pension skall överlämnas till Premiepensionsmyndigheten. Övergångsbestämmelserna Flertalet övergångsbestämmelser träder i kraft den 1 maj 2002. De nya bestämmelserna i 2 kap. 2 § om fastställande av pensionsgrun- dande inkomst träder i kraft den 1 januari 2004 och skall enligt punkten 2 även tillämpas retroaktivt för åren 19992003. Enligt punkten 3 skall äldre bestämmelser i 2 kap. 2 § fortfarande gälla för personer som är födda 1937 eller tidigare beträffande pensionsgrundande inkomst som avser tid före ikraftträdandet. Pensionsgrundande inkomst för denna ål- dersgrupp kan dock längst fastställas t.o.m. år 2001 eftersom den som är född 1937 fyller 64 år det året. De nya bestämmelserna i 3 kap. 11 och 22 § om pensionsgrundande belopp för barnår träder i kraft den 1 januari 2005 och skall enligt punk- ten 4 även tillämpas retroaktivt för åren 19992004. Den utvidgade pen- sionsrätten för barnår skall dock, liksom övrig pensionsrätt för barnår, Prop. 2001/02:84 113 gälla redan från år 1960. För tid före 1999 regleras dock rätten till pen- Prop. 2001/02:84 sionsgrundande belopp för barnår i lagen (1998:675) om införande av la- gen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Se lagförslag 2.19. Pensionsgrundande belopp för barnår enligt de nya reglerna kan i de flesta fall tillgodoräknas de berättigade med automatik. För de fall där detta inte är möjligt anges i denna punkt att anmälan om att få tillgodo- räknas pensionsgrundande belopp skall ha inkommit till den allmänna försäkringskassan senast den 31 januari 2006. Anmälan om överlåtelse av pensionsgrundande belopp enligt 3 kap. 1315 §§ skall enligt be- stämmelserna i 15 kap. 6 § göras senast den 31 januari fastställelseåret. För överlåtelse av pensionsgrundande belopp enligt de nya reglerna för åren 19992004 skall sådan anmälan i stället ha kommit in till försäk- ringskassan senast den 31 januari 2006, dvs. samma tidpunkt som gäller för överlåtelse av pensionsgrundande belopp för intjänandeåret 2005.

11.18

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

4 kap. 1 § I andra stycket anges att pensionspoäng inte skall fastställas för den som är född 1954 eller senare. Eftersom bestämmelserna om förtidspension upphör fr.o.m. 2003 behöver inte pensionspoäng fastställas för andra per- soner än de som tillhör den s.k. mellangenerationen i ålderspensionssy- stemet.

11.19

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

6 § Delpension får enligt 5 § andra stycket den upphävda lagen inte utges för samma månad för vilken den pensionsberättigade uppbär förtidspension eller ålderspension enligt AFL. Här föreskrivs att med förtidspension en- ligt AFL skall likställas sjukersättning enligt samma lag. 29 § Ändringen i paragrafen innebär att bestämmelserna i 3 kap. 22 § skall tillämpas fullt ut även för åren 19601998. Detta innebär då att den tid under vilken en försäkrad med socialnämnds medgivande har tagit hand om ett barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera det, skall anses som tid under vilken den försäkrade haft vårdnaden om barnet och därmed kunna ge rätt till barnår. Av administrativa skäl bör utgångs- punkten då vara den tidpunkt som finns registrerat som barnets invand- ringsdatum i RSV:s folkbokföringsregister och godtas som den tidpunkt då den försäkrade skall likställas med förälder i detta sammanhang. Om 114 den försäkrade kan visa att han eller hon tagit emot barnet vid en tidigare Prop. 2001/02:84 tidpunkt skall emellertid denna tidpunkt gälla. Övergångsbestämmelserna Enligt punkten 2 skall anmälan om att få tillgodoräknas pensionsgrun- dande belopp för barnår med stöd av de nya bestämmelserna i 29 § ha kommit in till försäkringskassan senast den 31 januari 2006. Pensions- grundande belopp för barnår kan i de flesta fall tillgodoräknas de berät- tigade med automatik. För de fall där detta inte är möjligt måste emeller- tid en anmälan göras av föräldrarna senast nämnda datum. Även sådan ansökan som avses i 41 § skall ha kommit in till försäkringskassan senast den 31 januari 2006. Av 41 § framgår att fadern, för att kunna tillgodo- räknas pensionsgrundande belopp för barnår, måste ansöka därom och därvid visa att han uppfyller villkoren för att tillgodoräknas ett sådant belopp.

11.20

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipension

3 kap. 6 § I paragrafen görs endast följdändringar. Ordet förtidspension byts ut mot sjukersättning. Särskild efterlevandepension regleras fr.o.m. 2003 i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Bestämmelserna i paragrafen skall också gälla för den som fyller 65 år i januari 2003 och som i december 2002 hade hel förtidspension eller hel särskild efterlevandepension. Detta an- ges i punkten 3 i övergångsbestämmelserna. 4 kap. 3 § Ändringen i tredje stycket är en följdändring med anledning av att nuva- rande bestämmelser om tilläggspension i form av änkepension fr.o.m. 2003 återfinns i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterle- vandestöd till barn och i lagen (2000:462) om införande av nämnda lag. Vidare har ordet förtidspension bytts ut mot sådana förmåner som mot- svarar sjukersättning eller aktivitetsersättning eller som utgör pension vid invaliditet. Någon ändring i sak avses inte utan det är endast en anpass- ning till de ersättningar som ersätter den svenska förtidspensionen fr.o.m. 2003. 5 kap. 4 § Ändringen i tredje stycket är ett förtydligande för att klargöra att beräk- ningen av garantipensionen skall utgå från att hel pension skall utges. Därefter tillämpas 3 kap. 8 § för att beräkna garantipension till den som endast tar ut partiell sådan förmån. 115

11.21

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:798) om

Prop. 2001/02:84

ändring i lagen (1998:702) om garantipension

Ändringarna i 2 kap. 1013 och 15 §§ är en följd av att det särskilda grundavdraget (SGA) har höjts fr.o.m. januari 2001. Ändringen i punkten 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna innebär endast att vissa bestämmelser om uppgiftsskyldighet skall träda i kraft den 1 maj 2002 i stället för den 1 december 2002 (se avsnitt 9.7).

11.22

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag

22 § I 17 kap. 1 § AFL finns bl.a. bestämmelser om att socialnämnden i vissa fall får uppbära retroaktivt beviljad periodisk ersättning från försäkrings- kassan. Reglerna gäller för ersättningar enligt AFL och gällde före 2001 även för handikappersättning och vårdbidrag. Genom en hänvisning till 17 kap. 1 § AFL kommer reglerna att bli tillämpliga igen. 11.23 Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Punkten 7 i övergångsbestämmelserna I punkten införs ett nytt andra stycke. Första stycket avser sådan bosätt- ningsbaserad folkpension som i princip inte kan exporteras men som med stöd av tidigare dispensregler i AFL eller punkten 1 i övergångsbestäm- melserna till lagen (1979:127) om ändring i AFL eller med stöd av kon- ventionsbestämmelser betalas ut utomlands. Enligt det nya andra stycket i punkt 7 kommer den som vid utgången av 2002 uppbär folkpension vid bosättning utomlands med stöd av bestämmelserna i första stycket ha fortsatt rätt till sådan ersättning eller pension som träder i stället för folk- pensionen. Därmed avses sjukersättning i form av garantiersättning och garantipensioner.

Punkten 10 i övergångsbestämmelserna

Punkten är ny och anger att en efterlevande som vid ingången av år 2003

uppbär eller har rätt till särskild efterlevandepension eller garantipension

till sådan pension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen

(2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn allt-

jämt skall omfattas av bestämmelserna i 4 kap.

Pensionsförmånen särskild efterlevandepension, som enligt nuvarande

bestämmelser utges i form av tilläggspension och folkpension, avskaffas

fr.o.m. 2003 och kan därefter endast betalas ut enligt bestämmelserna i

den ovan nämnda lagen i form av särskild efterlevandepension och

garantipension till sådan pension. Bestämmelserna i 4 kap. om förmåner

vid utlandsvistelse bör alltjämt gälla för efterlevande som kommer att

uppbära särskild efterlevandepension efter utgången av 2002. Dessa be-

stämmelser skall därvid tillämpas som om den efterlevande uppbär om-

ställningspension och garantipension till sådan pension. Detta innebär att

116

särskild efterlevandepension liksom omställningspension skall vara en Prop. 2001/02:84 arbetsbaserad förmån och garantipensionen skall vara en bosättnings- baserad förmån.

11.24

Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

8

kap.

9

§

Efterlevandestöd till barn enligt lagen (2000:461) om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn skall vara ett sådant bidrag som är skattefritt. 10 kap. 2 § I punkten 6 görs en följdändring med anledning av att ett nytt andra stycke införs i 11 kap. 30 §. 5 § Ändringen i första stycket 1 innebär ingen ändring i sak. Inkomstpension, tilläggspension och premiepension enligt lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension byts ut mot inkomstgrundad ålderspension enligt nämnda lag.

Första stycket 3 ändras till att avse pension enligt lagen (2000:461) om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Bestämmelser om

folkpension och tilläggspension i lagen (1962:381) om allmän försäkring

upphör fr.o.m. 2003. Vissa pensionsförmåner på grund av lagen om all-

män försäkring kommer dock fortfarande att utges övergångsvis som

t.ex. hustrutillägg och barntillägg. Enligt punkten 2 i övergångsbestäm-

melserna till förevarande lagändring skall sådana ersättningar fortfarande

anses som pension enligt denna paragraf.

11 kap.

30 §

Ett nytt andra stycke införs i paragrafen. Sjukersättning och aktivitets-

ersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring ersätter fr.o.m.

2003 pensionsförmånerna förtidspension och sjukbidrag. Med anledning

av att de nya förmånerna är kontantersättningar inom sjukförsäkringen

men inte alltid grundar sig på förvärvsinkomst av tjänst anges i det nya

stycket att även sådana ersättningar skall tas upp.

40 §

Ändringarna i paragrafen är följdändringar med anledning av att bestäm-

melser om barnpension fr.o.m. 2003 finns i lagen (2000:461) om efterle-

vandepension och efterlevandestöd till barn.

28 kap.

9 §

Ändringen är en konsekvens av att tilläggspension inte längre regleras i

lagen (1962:381) om allmän försäkring.

117

58 kap. 10 och 24 §§ I paragraferna görs följdändringar. Ordet förtidspension byts ut mot sjuk- ersättning som inte är tidsbegränsad. 11.25 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn 1 kap. 6 § I vissa speciella fall kan även kvinnor som är födda år 1944 eller tidigare enligt nuvarande regler (punkten 7 i övergångsbestämmelserna till lagen [1988:881] om ändring i lagen [1962:381] om allmän försäkring) ha rätt till såväl änkepension som omställningspension samtidigt. Detta kan in- träffa för kvinnor som har blivit änkor och beviljats änkepension enligt gällande regler. Skulle en sådan änka gifta om sig skall änkepensionen dras in med stöd av 8 kap. 3 § andra stycket respektive 14 kap. 2 § tredje stycket AFL i deras lydelse före den 1 januari 1990. Om den nye maken därefter avlider inom fem års tid, återinträder rätten till änkepension efter den förste maken. En sådan kvinna kan också bli berättigad till efterle- vandepension enligt nuvarande regler i AFL efter den sist avlidne man- nen. I den nämnda övergångsbestämmelsen (punkten 7) föreskrivs att endast omställningspensionen eller den särskilda efterlevandepensionen skall utges. Är änkepensionen större utbetalas dessutom det överskju- tande beloppet.

En ändring görs i tredje stycket som innebär att bestämmelserna i

stycket också blir tillämpliga för änkor som är födda 1944 eller tidigare i

de speciella situationer som kan uppstå efter det att en änkepension har

dragits in på grund av bestämmelserna i 6 kap. 4 §. Eftersom en änka

som är född 1944 eller tidigare, till skillnad från en änka som är född

1945 eller senare, också kan ha rätt till garantipension till änkepension,

kompletteras bestämmelsen till att täcka även den situationen samt anges

i sista meningen att minskning i första hand skall göras på garantipension

till änkepension och i andra hand på sådan del av änkepensionen som

avses i 6 kap 5 § första stycket 2.

10 §

I paragrafen görs en komplettering. För det fall dödsfallet inträffar ett år

och efterlevandepension på grund av bestämmelserna i 7 kap. 2 § skall

betalas ut först från ett senare år, skall pensionen beräknas som om den

hade utgetts redan det år dödsfallet inträffade. Ändringen görs för att

efterlevandepensionen skall kunna räknas om vid årsskiftet efter döds-

fallet.

2 kap.

4 §

I paragrafen införs ett nytt tredje stycke. I första och andra styckena finns

bestämmelser om begränsning av barnpensioner när dessa sammantaget

överstiger efterlevandepensionsunderlaget (första stycket) och i det fall

även omställningspension eller änkepension utges när barnpensionerna

118

överstiger 80 procent av efterlevandepensionsunderlaget (andra stycket). I det nya stycket anges att barnpension inte får sänkas för ett barn när barnpension för ett annat barn skall räknas om med stöd av 3 § andra stycket. Den nya bestämmelsen blir tillämplig i vissa fall när ett barns båda föräldrar har avlidit och då den ena av detta barns föräldrar inte är förälder till barnets syskon. Detta innebär att barnpensionen för ett halv- syskon inte skall sänkas på grund av syskonets båda föräldrar har avlidit. 3 kap. 3 § En ändring görs i tredje stycket. Ändringen innebär att efterlevandeliv- ränta som barnet har rätt till enligt utländsk lagstiftning inte skall beaktas vid den avräkning som skall göras mot efterlevandestödet enligt första och andra styckena. Anledningen härtill är att det i de flesta fall inte går att avgöra om den utländska livräntan är jämförbar med en svensk ar- betsskadelivränta eller en svensk yrkesskadelivränta. Det är därför lämp- ligt att behandla alla utländska livräntor på samma sätt. Den utländska efterlevandelivräntan bör därför i stället alltid beaktas vid tillämpningen av bestämmelserna i 7 kap. 10 och 11 §§ om samordning med livränta som är att likställa med yrkesskadelivränta. 5 kap. 3 § Ändringen i paragrafens första stycke är en konsekvens av att förtidspen- sion från 2003 ersätts av sjukersättning och aktivitetsersättning. 4 § Ändringen i paragrafens andra stycke är en konsekvens av att förtidspen- sion från 2003 ersätts av sjukersättning och aktivitetsersättning. 6 kap. 1 § Ändringen i paragrafens första stycke är en följd av att bestämmelserna om förtidspension (13 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring) upp- hävts fr.o.m. 2003. Eftersom änkepension i möjligaste mån även i fort- sättningen skall utges i enlighet med äldre bestämmelser och knyta an till reglerna om tilläggspension, skall en förutsättning för att rätt till änke- pension skall föreligga vara att den avlidne vid tidpunkten för dödsfallet hade varit berättigad till förtidspension enligt de före den 1 januari 2003 gällande reglerna i 13 kap. 1 § AFL. Detta innebär att den avlidne måste ha tjänat in pensionspoäng för tid före det år varunder dödsfallet inträffa- de. I andra stycket anges att en änka har rätt till änkepension endast om det för den avlidne kan tillgodoräknas pensionspoäng för tilläggspension för minst tre år. Stycket har nu kompletterats på så sätt att bestämmelserna i 6 kap. 18 § lagen om inkomstgrundad ålderspension skall tillämpas på motsvarande sätt. Den paragrafen innehåller särskilda bestämmelser om rätt till och beräkning av inkomstgrundad ålderspension för utländska sjömän och innebär att år före år 1974 för vilket har betalats sjömansskatt får tillgodoräknas och ger rätt till sådan tilläggspension som avses i 6 kap. 2 § 2 LIP, dvs. det s.k. folkpensionstillägget. En förutsättning för Prop. 2001/02:84 119 att någon sådan rätt skall uppkomma är att det antal år som kan tillgodo- räknas uppgår till minst tre. Har pensionspoäng tjänats in efter 1973 kan år med pensionspoäng läggas samman för att uppfylla treårskravet (jfr förslaget till ändring i 6 kap. 8 § andra stycket). Motsvarande skall också gälla beträffande rätten till och beräkning av änkepension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2. 2 § Ändringen i andra stycket 2 är en rättelse. De villkor som enligt 14 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (i lydelse före den 1 januari 1990) och övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i AFL gäller för rätt till änkepension skall gälla i princip oförändrat även fortsättningsvis. Orden vid varje tidpunkt mellan utgången av år 1989 och dödsfallet stryks eftersom detta endast krävdes beträffande äkten- skapets bestånd och inte övriga villkor. I andra stycket första meningen anges redan att änkan skall ha varit gift med den avlidne från utgången av år 1989 till dödsfallet. (Se i övrigt kommentaren till denna paragraf i prop. 1999/2000:91 och prop. 1987/88:171 s. 225229).

3 § Enligt nuvarande bestämmelser krävs inte att änkan för rätt till änkepen- sion vid tidpunkten för dödsfallet hade vårdnaden om barn under 16 år. Det räcker att hon får vårdnaden om barnet vid en senare tidpunkt för att då bli berättigad till änkepension. Andra stycket rättas i enlighet härmed. Även i fjärde stycket görs en rättelse. Se kommentaren till föregående paragraf. 5 § Ändringarna i denna paragraf är en följd av att bestämmelserna om för- tidspension i lagen om allmän försäkring har upphävts fr.o.m. 2003 (se kommentaren till 6 kap. 1 § första stycket). 8 § Ändringen i första stycket är en följd av att bestämmelserna om förtids- pension (13 kap.) i lagen om allmän försäkring har upphävts fr.o.m. 2003 (se kommentaren till 6 kap. 1 § första stycket). I andra stycket hänvisas nu också till 6 kap. 18 § lagen om inkomst- grundad ålderspension (se kommentaren till 6 kap. 1 § andra stycket). 12 § Bestämmelsen om att ett tidigare gjort undantagande från försäkringen för tilläggspension skall påverka beräkningen av änkepensionen tas bort. Någon motsvarande bestämmelse finns inte heller i lagen (1998:702) om garantipension vid beräkning av garantipension till ålderspension (4 kap. 3 §). Ändringen i sista meningen är ingen ändring i sak utan en konse- kvens av att bestämmelsen om undantagande har tagits bort. 13 § I denna paragraf finns särskilda samordningsbestämmelser för änkepen- sion till kvinnor som är födda år 1954 eller senare och som får inkomst- grundad ålderspension för samma tid som änkepensionen. I paragrafens Prop. 2001/02:84 120

första stycke anges nu att inkomstpension och premiepension därvid skall Prop. 2001/02:84 beräknas som om änkan endast tillgodoräknats pensionsrätt för inkomst- pension och som om denna pensionsrätt hade utgjort 18,5 procent av pensionsunderlaget. I paragrafens andra stycke görs ett tillägg som inne- bär att änkepension inte på grund av samordningsreglerna får överstiga det belopp den skulle ha betalats ut utan samordning. 14 § Enligt nuvarande bestämmelser krävs inte att änkan för rätt till änkepen- sion vid tidpunkten för dödsfallet hade vårdnaden om barn under 16 år. Det räcker att hon får vårdnaden om barnet vid en senare tidpunkt. För- sta stycket i paragrafen rättas i enlighet härmed. Jfr. kommentaren till 2 och 3 §§. 7 kap. 1 § Ett nytt andra stycke införs. Där anges att änkepension får beviljas utan ansökan till en kvinna som fyllt 65 år och som uppbär ålderspension en- ligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller enligt lagen (1998:702) om garantipension. För en närmare redogörelse för våra överväganden hänvisas till avsnitt 7.8. 2 § Ändringen i paragrafen innebär bara en följdändring med hänsyn till det nya systemet för sjukersättning och aktivitetsersättning. 15 § Paragrafen är ny. Första stycket ersätter den upphävda 3 kap. 4 § med den ändringen att förtidspension har bytts ut mot aktivitetsersättning i form av garantiersättning. Bestämmelserna i andra stycket har sin motsvarighet i äldre bestäm- melser i 10 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring i lydelse före den 1 januari 1990. 11.26 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

4 §

Ändringen i paragrafens andra stycke är en följd av att ålderspension till

dem som är födda år 1937 eller tidigare fortfarande (t.o.m. 2002) utges

enligt reglerna i AFL och inte enligt lagen (1998:674) om inkomstgrun-

dad ålderspension (LIP). Eftersom ålderspension enligt LIP får tas ut

fr.o.m. den månad den pensionsberättigade fyller 61 år, utges också ål-

derspension enligt LIP vid utgången av 2002 till personer som är födda

1938 eller senare. Dessa personer har emellertid inte fyllt 65 år och

skulle därför vid tidpunkten för dödsfallet ha kunnat uppfylla villkoren

för rätt till förtidspension. Barnpension efter en person som är född 1938

eller senare bör därför beräknas utifrån förtidspensionsreglerna även om

den avlidne uppbar ålderspension enligt LIP.

121

I ett nytt fjärde stycke anges att det för rätt till barnpension enligt andra stycket 2, det s.k. folkpensionstillägget, krävs att den avlidne tillgodo- räknats minst tre år med pensionspoäng och att 6 kap. 18 § LIP skall till- lämpas på motsvarande sätt. Denna bestämmelse får endast betydelse i det fall det efterlevande barnet inte har uppburit barnpension från tilläggspensioneringen på grund av att den avlidne inte hade tillgodoräk- nats tre år med pensionspoäng. Med stöd av bestämmelserna i 6 kap. 18 § LIP kan år med pensionspoäng läggas samman med år före 1974 för vilka den avlidna betalat sjömansskatt, för att uppfylla kravet på minst tre år till det s.k. folkpensionstillägget. Se kommentaren till 6 kap. 1 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn (11.25). 5 b § Paragrafen är ny. Enligt 3 kap. 3 § andra stycket lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn utges efterlevandestöd till barn vars båda föräldrar har avlidit endast i den utsträckning den sammanlagda barnpensionen enligt 2 kap. inte uppgår till det belopp som anges i 2 § andra stycket. Detta innebär att man vid beräkningen av om efterlevandestöd skall utges eller inte skall ta hänsyn till den barnpension som sammanlagt utbetalas efter båda föräldrarna. Detta kan innebära att något efterlevandestöd inte skall utbetalas till följd av att den ena föräl- dern efterlämnar ett högt efterlevandepensionsunderlag även om den andra föräldern inte efterlämnar någon rätt över huvud taget till barnpen- sion. I det fall barnet vid utgången av 2002 endast får folkpension i form av barnpension efter den ena föräldern skulle det därför kunna bli en kraftig sänkning av de sammanlagda efterlevandeförmånerna. I den nya paragrafen anges därför att 3 kap. 3 § andra stycket inte skall tillämpas i sådana fall, vilket innebär att efterlevandestöd efter en förälder kan utges med 40 procent av prisbasbeloppet oavsett med vilket belopp barnet får i barnpension efter den andra föräldern. 6 § I ett nytt femte stycke anges att det för rätt till omställningspension enligt tredje stycket 2, det s.k. folkpensionstillägget, krävs att den avlidne till- godoräknats minst tre år med pensionspoäng och att 6 kap. 18 § LIP skall tillämpas på motsvarande sätt. Denna bestämmelse får endast betydelse i det fall den efterlevande inte har uppburit omställningspension från tilläggspensioneringen på grund av att den avlidne inte hade tillgodoräk- nats tre år med pensionspoäng. Med stöd av bestämmelserna i 6 kap. 18 § LIP kan år med pensionspoäng läggas samman med år före 1974 för vilka den avlidne betalat sjömansskatt, för att uppfylla kravet på minst tre år för rätt till det s.k. folkpensionstillägget. Se kommentaren till 6 kap. 1 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn (11.25). 7 § I sjunde stycket, i dess hittillsvarande lydelse, finns särskilda regler för hur garantipensionens basnivå och garantipensionen skall beräknas i de fall den avlidne inte kan tillgodoräknas 30 år med pensionspoäng eller 40 års bosättningstid. I paragrafen anges nu i stället att garantipensionens basnivå och garantipensionen i sådana fall skall beräknas enligt 17 a-c §§. Prop. 2001/02:84 122 8 § Ändringen i paragrafens fjärde stycke är en följd av att förtidspension fr.o.m. 2003 ersätts av sjukersättning och aktivitetsersättning. 10 § Ändringen i första stycket innebär att rätt till änkepension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2, det s.k. folkpensionstillägget, föreligger om det för den avlidne kan tillgodoräknas minst tre år med pensionspoäng och att 6 kap. 18 § LIP skall tillämpas på motsvarande sätt. Denna bestämmelse får endast betydelse i det fall den efterlevande inte har uppburit änkepen- sion från tilläggspensioneringen på grund av att den avlidne inte hade tillgodoräknats tre år med pensionspoäng. Med stöd av bestämmelserna i 6 kap. 18 § LIP kan år med pensionspoäng läggas samman med år före 1974 för vilka den avlidne betalat sjömansskatt, för att uppfylla kravet på minst tre år för rätt till det s.k. folkpensionstillägget. Se kommentaren till 6 kap. 1 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn (11.25). 11 § Ändringen i första stycket innebär att rätt till änkepension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2, det s.k. folkpensionstillägget, föreligger om det för den avlidne kan tillgodoräknas minst tre år med pensionspoäng och att 6 kap. 18 § LIP skall tillämpas på motsvarande sätt. Denna bestämmelse får endast betydelse i det fall den efterlevande inte har uppburit änkepen- sion från tilläggspensioneringen på grund av att den avlidne inte hade tillgodoräknats tre år med pensionspoäng. Med stöd av bestämmelserna i 6 kap. 18 § LIP kan år med pensionspoäng läggas samman med år före 1974 för vilka den avlidne betalat sjömansskatt, för att uppfylla kravet på minst tre år för rätt till det s.k. folkpensionstillägget. Se kommentaren till 6 kap. 1 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn (11.25). Ändringen i paragrafens tredje stycke är en följd av ändringen i 1 kap. 6 § lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn (EPL). Se kommentaren till ändringen i den paragrafen (12.25). 12 § Den hittillsvarande bestämmelsen i sista meningen i tredje stycket finns nu i 1 kap. 6 § EPL och kan därför tas bort här. (Se lagförslag 2.25). 13 § Ändringen är en följd av att 13 kap. AFL har upphävts fr.o.m. 2003. 16 § De särskilda bestämmelserna om beräkning av garantipensionens basnivå som skall gälla enligt nuvarande lydelse av paragrafen ändras och skall beräknas på sätt som anges i de nya 17 ac §§. De bestämmelserna skall också tillämpas vid beräkning av garantipension till en sådan änka som avses i 6 kap. 22 § EPL, dvs. för en sådan änka som enligt nuvarande regler för folkpension får denna beräknad i 15-delar. Detta anges i para- grafens andra stycke . 123 Av tredje stycket framgår att 6 kap. 1416 §§ lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension skall tillämpas vid beräkning enligt andra stycket. Motsvarande bestämmelser finns i punkt 6 i övergångsbestäm- melserna till lagen (1988:881) om ändring i lagen om allmän försäkring. 17 § Det 90-procentstillägg som skall kompensera för det första prisbasbe- loppet skall 30- eller 40-delsberäknas enligt i princip hittillsvarande reg- ler i 5 kap. AFL. Här skall emellertid 30-delsberäkningen respektive 40- delsberäkningen ske efter en annan beräkningsmodell än vad som följer av hittillsvarande bestämmelser i 5 kap. AFL och tidigare beslutade be- stämmelser i denna paragraf. Hur beräkningen skall göras anges i de nya paragraferna 17 ac. De bestämmelserna skall också tillämpas vid beräk- ning av 90-procentstillägget till en sådan änka som avses i 6 kap. 22 § EPL, dvs. för en sådan änka som enligt nuvarande regler för folkpension får denna beräknad i 15-delar.

17 a § I 17 ac finns särskilda bestämmelser om hur garantipension till änke- pension skall beräknas i de fall pensionen inte skall utges oavkortad, dvs. när det för den avlidne inte tillgodoräknats erforderligt antal bosätt- ningsår (40 år) eller år med ATP-poäng (30 år). I de fall änkan inte fyllt 50 år när mannen avled eller när det yngsta barnet fyllde 16 år skall pen- sionen också avkortas (1/15 för varje år som kvinnans ålder understiger 50 år). Bestämmelserna gäller för såväl 30-dels- och 40-delsberäkning som vid 15-delsberäkning. Genom hänvisningen i 7 § till dessa paragra- fer blir bestämmelserna också tillämpliga för beräkning av garantipen- sion till omställningspension och särskild efterlevandepension (genom hänvisning i 8 § till 7 § tredjesjunde styckena). I första stycket denna paragraf anges hur garantipensionens basnivå, 2,15 gånger prisbasbeloppet, skall beräknas när garantipensionen skall beräknas med 15-, 30- eller 40-delar eller vid en kombination av 15-delar och 30- eller 40-delar. Garantipensionens basnivå skall multipliceras med den i andra stycket angivna folkpensionskvoten och med den i tredje stycket angivna 15-delskvoten.

Folkpensionskvoten enligt andra stycket är den för den avlidne högsta kvoten av antalet tillgodoräknade bosättningsår i förhållande till talet 40 respektive antalet tillgodoräknade år med pensionspoäng i förhållande till talet 30. För en sådan änka som avses i 16 § (född 1945 eller senare och som har fått rätt till folkpension på grund av att maken avlidit under något av åren 19902002) skall folkpensionskvoten endast beräknas i 30- delar. I tredje stycket anges att 15-delskvoten utgörs av förhållandet mellan det antal 15-delar till vilket minskning skall ske enligt 6 kap. 22 § EPL och talet 15. Denna kvotdel kan bara bli aktuell vid beräkning av under- laget i fjärde stycket för garantipension till änkepension, eftersom sådana reduceringsregler endast finns inom änkepensioneringen. I fjärde stycket anges hur underlaget för beräkningen av garantipen- sion, det s.k. beräkningsunderlaget, skall beräknas. Beräkningsunderlaget utgörs av folkpensionskvoten multiplicerad med 15-delskvoten multipli- cerad med prisbasbeloppet, och om änkepension utges, multiplicerad Prop. 2001/02:84 124 med 0,9 samt därefter ökat med änkepensionen angiven i prisbasbelopp. I Prop. 2001/02:84 änkepensionen skall inte det s.k. 90-procentstillägget ingå. Den beräkning som skall göras enligt denna paragraf kan åskådliggöras med följande formel BU = 0,90 * FPkvot * x/15 + änkepension där BU = beräkningsunderlag, FPkvot är störst av y/30 och z/40

x

= antal 

15-delar

y

= antal 

30-delar

z

= antal 

40-delar

17 b och c §§ I dessa paragrafer finns bestämmelserna om garantipensionens belopp enligt en matematisk formel. Bestämmelserna i 17 c § utgör den del av formeln där k2 är en funktion av y eller z och som innehåller en andra- gradsekvation. Garantipensionen skall beräknas enligt formeln: Garantipension = 2,15 * (FPkvot) * x/15 + k1 * BU1 + k2 * (BU2 GRV2) + k3 * (BU3 GRV3) + k4 * (BU GRV4) där k1 är ett fast tal = -1 (lutning på kurva nr1), k2 = 0,3481 0,987 * (FPkvot) 0,36 * (FPkvot)^2 (^2 = upphöjt till 2, lutning på kurva nr 2), k3 är ett fast tal = + 0,54 (dvs. upptrappning med 54 %, lutning på kurva nr 3), k4 är ett fast tal = - 0,40 (dvs. avtrappning med 40 %, lutning på kurva nr 4), där GRV1 = gränsvärde för BU1, GRV2 = 0,90 * (FPkvot) * x/15, GRV3 = g(x,y) = (0,72 * x/15) * (FPkvot + 1,06944), GRV4 = 1,49. Definitionsgränserna för beräkningsunderlaget (BU) är: 0 0,90 * (FPkvot) * x/15 1,49 11.27 Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980)

Ändringen i 3 kap. 16 § är en följd av att någon ålderspension fr.o.m.

2003 inte längre betalas ut enligt AFL och att förtidspension ersätts av

sjukersättning och aktivitetsersättning.

125

11.28

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:981) om

Prop. 2001/02:84

fördelning av socialavgifter

3 § Ändringen är en följd av att folk- och tilläggspension i form av förtids- pension inte finns efter utgången av 2002. Dessa förmåner ersätts av sjukersättning och aktivitetsersättning. Ändringen medför att nuvarande punkten 4 blir punkt 3. 8 § Ändringen är en följd av att folk- och tilläggspension i form av efterle- vandepension inte finns efter utgången av 2002. Motsvarande pensioner samt änkepension enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i AFL fr.o.m. 2003 regleras i lagen (2000:461) om efterle- vandepension och efterlevandestöd till barn och lagen (2000:462) om in- förande av lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Ändringen medför att nuvarande punkterna 1 och 2 sammanförs i en punkt och att nuvarande punkten 3 blir punkt 2 i paragrafen.

11.29

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

9 § Ett nytt andra stycke införs. Bestämmelsen motsvarar 2 § första stycket andra och tredje meningarna i den nuvarande lagen (1994:308) om bo- stadstillägg till pensionärer i dess lydelse fr.o.m. den 1 januari 2002 (prop. 2001/02:1, utgiftsområde 11, sid. 9 och 18). Den nuvarande lagen ersätts fr.o.m. 2003 av lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionä- rer m.fl. En motsvarande bestämmelse bör införas i den lagen. Bestäm- melsen innebär att hemmavarande barns andel av bostadskostnaden skall ingå vid fastställande av bostadskostnad, om barnet inte har fyllt 20 år eller om barnet får studiehjälp eller förlängt barnbidrag. En ytterligare förutsättning är att barnet inte är självförsörjande. 21 § Ändringen i andra stycket är ett förtydligande och innebär att för makar skall inkomsterna läggas samman och sedan delas lika mellan dem. 126

Socialdepartementet

Prop. 2001/02:84

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 januari 2002

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: Engqvist

Regeringen beslutar proposition Anpassningar med anledning av övergången till reformerade regler för ålderspension 127