Regeringens proposition 2005/06:10

En effektivare prövning av hyres- och arrende-

Prop.

ärenden

2005/06:10

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 13 oktober 2005 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Thomas[REDACTED_EFTERNAMN] (Justitiedepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen lägger regeringen fram förslag som syftar till att effek- tivisera förfarandet i hyres- och arrendenämnderna. Förslagen rör nämndernas sammansättning, vilka krav som skall ställas på en ansökan, möjligheten att delegera beredande uppgifter till kanslipersonal, möjlig- heten att avgöra ärenden utan något sammanträde samt protokollföring. Den 1 januari 2006 kommer de mindre hyres- och arrendenämnderna att samordnas administrativt med tingsrätten på respektive ort. Med anledning av detta föreslås i propositionen att sådana beslut av arrende- nämnd som med nuvarande regler kan klandras till fastighetsdomstol i stället skall kunna överklagas till den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är belägen. I propositionen föreslås också att det införs en möjlighet att delegera beredande uppgifter i en hyres- eller arrendenämnd till anställda i en tingsrätt på samma ort och vice versa samt att systemet med obligatoriska ersättare för ordförande och övriga ledamöter i nämnderna avskaffas. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2006. 1

Innehållsförteckning

Prop. 2005/06:10

1

Förslag till riksdagsbeslut..................................................................

4

2

Lagtext

...............................................................................................

5

2.1 ............................

Förslag till lag om ändring i jordabalken

5

2.2 ..................

Förslag till lag om ändring i rättegångsbalken

10

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1957:390) om

fiskearrenden.....................................................................

11

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om

arrendenämnder och hyresnämnder ..................................

13

3

Ärendet och dess beredning.............................................................

29

4

Ett effektivare förfarande i hyres- och arrendenämnderna..............

30

4.1

Inledning

...........................................................................

30

4.2

Sammansättningsregler .....................................................

31

4.2.1

De generella reglerna om intresseleda -

.......................................

möternas medverkan

31

4.2.2

Intresseledamöternas medverkan i vissa

...........

ärenden enligt hyresförhandlingslagen

33

4.3

Innehållet .........................i och formerna för en ansökan

35

4.4

Delegering ...................................av beredande uppgifter

36

4.5

Sammanträde.....................................................................

37

4.6

Protokollföring..................................................................

40

4.7

Överklagande ...............av vissa beslut under förfarandet

40

4.8

Förlikningsavtal ................................................................

41

5

Förslag med anledning av att vissa nämnder administrativt

samordnas med tingsrätter...............................................................

42

5.1

Inledning ...........................................................................

42

5.2

Överprövning ...............av en arrendenämnds avgörande

42

5.2.1 .........................................................

Bakgrund

42

5.2.2 .............................................

Instansordningen

44

5.2.3

Formerna för överprövning och val av

................................................

processordning

47

5.2.4 .........

Särregler för handläggningen i domstol

52

5.3

Delegering av beredande uppgifter i en nämnd till

anställda i en tingsrätt på samma ort och vice versa.........

56

5.4

Systemet med obligatoriska ersättare................................

57

6

Ikraftträdande m.m. .........................................................................

59

7

Ekonomiska och andra konsekvenser..............................................

59

8

Författningskommentar ...................................................................

60

8.1

Förslaget till lag om ändring i jordabalken.......................

60

8.2

Förslaget till lag om ändring i rättegångsbalken...............

64

8.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1957:390) om

fiskearrenden.....................................................................

64

8.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om

arrendenämnder och hyresnämnder ..................................

65

Bilaga 1 Lagförslag (BAHS promemoria)...........................................

79

2

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser (BAHS promemoria) .......

95

Prop. 2005/06:10

Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser (SOU 1999:15) ................

96

Bilaga 4

Förteckning över remissinstanser (Domstolsverkets

rapport) ..............................................................................

97

Bilaga 5

Lagförslag (utkast till lagrådsremiss) ....................................

98

Bilaga 6

Lagrådsremissens lagförslag ...............................................

107

Bilaga 7

Lagrådets yttrande ...............................................................

131

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13 oktober 2005...

132

3

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2005/06:10

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om ändring i jordabalken,

2.

lag om ändring i rättegångsbalken,

3.

lag om ändring i lagen (1957:390) om fiskearrenden,

4.

lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyres- nämnder.

4

2

Lagtext

Prop. 2005/06:10

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om ändring i jordabalken

Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken

1 

dels att 8 kap. 33 § skall upphöra att gälla, dels att 8 kap. 31 och 32 §§ samt 9 kap. 1213 och 31 b §§ skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas fyra nya paragrafer, 8 kap. 31 a 31 d §§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap. 31 §

2

Om en part inte godtar arrende- nämnds beslut i fråga om förläng- ning av arrendeavtal, fastställande av villkoren för sådan förlängning, uppskov med avträde enligt 9 kap. 12 b eller 13 § eller 10 kap. 6 a § eller bestämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 § eller i fråga som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a, 31 eller 31 b § eller 11 kap. 6 b §, får parten klandra beslutet genom att väcka talan mot den andra parten inom två månader från den dag beslutet meddelades. Klandras inte beslutet inom denna tid, är partens rätt till talan förlorad. Arrendenämnds beslut i ärende enligt 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 24 eller 7 § eller 11 kap. 2 § får ej klandras. Beslut av arrendenämnden i fråga om förlängning av arrende- avtal, fastställande av villkoren för sådan förlängning, uppskov med avträde enligt 9 kap. 12 b eller 13 § eller 10 kap. 6 a § eller be- stämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 § eller i fråga som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a, 31 eller 31 b § eller 11 kap. 6 b § får över- klagas till den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är be- lägen. Arrendenämndens beslut i ett ärende enligt 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 2, 3, 4 eller 7 § eller 11 kap. 2 § får inte överklagas. 31 a § Vid överklagande av arrende- nämndens beslut tillämpas, om inte annat sägs, de regler i lagen (1996:242) om domstolsärenden som gäller vid överklagande av en

1

Balken omtryckt 1971:1209.

Senaste lydelse av 8 kap. 33 § 1995:567.

2

Senaste lydelse 1995:567.

5

tingsrätts beslut.

Prövningstillstånd krävs inte för

att hovrätten skall pröva arrende-

nämndens beslut.

31 b §

I hovrätten får utöver lagfarna

ledamöter ingå en teknisk ledamot,

om målets beskaffenhet eller något

annat särskilt skäl föranleder det.

I fråga om kvalifikationskrav för

en teknisk ledamot, möjlighet för

hovrätten att låta en ledamot

verkställa en

undersökning

på

platsen och i fråga om utredning

som en teknisk ledamot verkställt

gäller 1416 §§ lagen (1969:246)

om domstolar i fastighetsmål.

31 c §

Vid sammanträde i domstol får

förhör med part hållas under

sanningsförsäkran. Vid ett sådant

förhör gäller 37 kap. rättegångs-

balken.

31 d §

Ett beslut av hovrätten i fråga

om uppskov

med avträde enligt

9 kap. 12 b § eller 10 kap. 6 a §,

såvitt avser

hänvisningen

till

9 kap. 12 b §, eller i fråga som

avses i 9 kap. 17 a, 18, 21 eller

21 a § eller 11 kap. 6 b § får inte

överklagas.

Hovrätten får

dock

tillåta att beslutet överklagas, om

det finns särskilda skäl för en

prövning av om tillstånd skall ges

enligt 54 kap. 10 § första stycket

1 rättegångsbalken.

32 §

3

Arrendetvist som ej enligt 30 §

En arrendetvist som inte enligt

ankommer på arrendenämnds prö-

30 § skall prövas av en arrende-

vning skall upptagas av den fastig-

nämnd skall tas upp av den fas-

hetsdomstol inom vars område

tighetsdomstol inom vars område

fastigheten är belägen. Även klan-

fastigheten är belägen. Även ett

dertalan som avses i 31 § och

ärende enligt 9 kap. 24 § tas upp

ärende enligt 9 kap. 24 § upptages

av denna domstol.

3 Senaste lydelse 1991:850. Prop. 2005/06:10 6

Skall arrendatorn enligt beslut betala högre arrendeavgift än förut för förfluten tid, skall arrendatorn betala ränta på det överskjutande beloppet som om detta hade för- fallit till betalning samtidigt med den förut utgående arrende- avgiften. Skall arrendatorn betala lägre belopp, skall jordägaren betala ränta på det belopp som jordägaren har mottagit för mycket från den dag då beloppet togs emot.

Räntan skall beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635) för tiden innan beslutet har vunnit laga kraft och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter.

av denna domstol. Om laga domstol i tvist med anledning av tillfällig upplåtelse av mark för uppställning av fordon finns bestämmelse i 10 kap. 10 § rättegångs- balken. Tvist som efter klander mot arrendenämnds beslut är an- hängig vid domstol får åter- förvisas till nämnden. 9 kap. 12 §

4

Ogillas jordägarens talan om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, skall villkoren för det fort- satta arrendet fastställas enligt 9 §. Detsamma gäller vid avgörande av en villkorstvist som hänskjutits till arrendenämnden. Dom eller beslut om förlängning anses som avtal om fortsatt ar- rende. Mot arrendeförhållandet får ej åberopas omständighet som kunnat åberopas i målet eller ären- det. Dom eller beslut i villkorstvist anses som avtal om villkoren för det fortsatta arrendet. Ogillas jordägarens begäran om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, skall villkoren för det fort- satta arrendet fastställas enligt 9 §. Detsamma gäller vid avgörande av en villkorstvist som hänskjutits till arrendenämnden. Beslut om förlängning anses som avtal om fortsatt arrende. Mot arrendeförhållandet får inte åbero- pas någon omständighet som kun- nat åberopas i ärendet. Beslut i villkorstvist anses som avtal om villkoren för det fortsatta arrendet. 12 a §

5 

Skall arrendatorn enligt dom el- ler beslut betala högre arrendeav- gift än förut för förfluten tid, skall han betala ränta på det över- skjutande beloppet som om detta hade förfallit till betalning samti- digt med den förut utgående ar- rendeavgiften. Skall arrendatorn betala lägre belopp, skall jordäga- ren betala ränta på det belopp som han har mottagit för mycket från den dag då han tog emot beloppet. Räntan skall beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635) för tiden innan domen eller beslutet har vunnit laga kraft och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter.

4

Senaste lydelse 1984:678.

5

Senaste lydelse 1984:678.

Prop. 2005/06:10 7

Om jordägaren inte som ny arrendator godtar en person som arrendatorn anvisar, får arrende- rätten överlåtas till denne endast om arrendenämnden eller dom- stolen funnit att jordägaren skäligen kan nöjas med honom eller henne. En sådan prövning kan ske samtidigt beträffande flera tänkbara förvärvare.

Har överlåtelsen inte fullbordats inom tre år från arrendatorns er- bjudande om inlösen, får överlå- telse inte ske utan att jordägaren på nytt erbjudits att lösa invester- ingen enligt 31 a §. Överlåtelse till den som genom beslut av arrende-

12 b §

6

Om villkor för det fortsatta

Om villkor för det fortsatta

arrendet har fastställts enligt 12 §,

arrendet har fastställts enligt 12 §,

har arrendatorn rätt att säga upp

har arrendatorn rätt att säga upp

avtalet senast två månader efter

avtalet senast två månader efter

den dag då domen eller beslutet

den dag då beslutet vann laga

vann laga kraft.

kraft.

Har arrendatorn sagt upp avtalet enligt första stycket, får arrende- nämnden på ansökan av jordägaren eller arrendatorn medge skäligt upp- skov med avträdet. En sådan ansökan får inte göras senare än två måna- der från den dag då uppsägning skedde. 13 §

7

Bifalls jordägarens talan om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, får i domen eller beslutet skäligt uppskov med avträdet med- ges, om jordägaren eller arrenda- torn begär det. Avgöres tvisten efter arrende- tidens utgång eller medges upp- skov med avträdet, skall arrende- villkoren för tiden från avtalets upphörande till avträdet fastställas enligt 9 §. Bifalls jordägarens begäran om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, får i beslutet skäligt uppskov med avträdet medges, om jord- ägaren eller arrendatorn begär det. Avgörs tvisten efter arrende- tidens utgång eller medges upp- skov med avträdet, skall arrende- villkoren för tiden från avtalets upphörande till avträdet fastställas enligt 9 §. 31 b §

8

Arrendatorns överlåtelserätt enligt 31 a § innebär att arrendatorn får överlåta arrenderätten till någon annan med vilken jordägaren skäligen kan nöjas. Om jordägaren inte som ny arrendator godtar en person som arrendatorn anvisar, får arrende- rätten överlåtas till denne endast om arrendenämnden funnit att jordägaren skäligen kan nöjas med honom. Sådan prövning kan ske samtidigt beträffande flera tänk- bara förvärvare. Har överlåtelsen inte fullbordats inom tre år från arrendatorns er- bjudande om inlösen, får överlå- telse inte ske utan att jordägaren på nytt erbjudits att lösa invester- ingen enligt 31 a §. Överlåtelse till den som genom beslut av arrende-

6

Senaste lydelse 1984:678.

7

Senaste lydelse 1984:678.

8

Senaste lydelse 1995:567.

Prop. 2005/06:10 8 nämnd eller fastighetsdomstol godtagits som ny arrendator får dock alltid ske inom tre månader från den tidpunkt då talan inte kan föras mot beslutet, om förfarandet i arrendenämnden inletts före tre- årsfristens utgång. nämnden eller domstolen godtagits Prop. 2005/06:10 som ny arrendator får dock alltid ske inom tre månader från den tid- punkt då beslutet inte längre kan överklagas, om förfarandet i ar- rendenämnden inletts före treårs- fristens utgång.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2.

I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdan- det gäller äldre bestämmelser.

9

2.2

Förslag till lag om ändring i rättegångsbalken

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 e § rättegångsbalken skall ha föl- jande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

3 e §

1

Åtgärder som avser endast bere-

Åtgärder som avser endast bere-

dandet av ett mål och som inte är

dandet av ett mål och som inte är

av sådant slag att de bör förbehål-

av sådant slag att de bör förbehål-

las lagfarna domare får utföras av

las lagfarna domare får utföras av

en annan tjänsteman som har till-

en annan tjänsteman som har till-

räcklig kunskap och erfarenhet och

räcklig kunskap och erfarenhet och

som är anställd vid tingsrätten

som är anställd vid tingsrätten

eller vid en länsrätt på samma ort

eller vid en länsrätt eller en hyres-

som tingsrätten. Närmare bestäm-

nämnd på samma ort som tings-

melser om detta meddelas av rege-

rätten. Regeringen meddelar när-

ringen.

mare föreskrifter om detta.

Bestämmelserna i 4 kap. 13 § gäller även för andra tjänstemän än domare när de utför åtgärder enligt första stycket. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

1 Senaste lydelse 2002:996. Prop. 2005/06:10 10

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1957:390) om fiskearrenden

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1957:390) om fiskearrenden

1 

dels att 18 § skall upphöra att gälla, dels att 16 och 17 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 16 a §, av följande ly- delse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

16 §

2

Om en part inte godtar arrende-

Beslut

av

arrendenämnden

i

nämnds beslut i fråga om förläng-

fråga om förlängning av arrende-

ning av arrendeavtal eller faststäl-

avtal eller fastställande av vill-

lande av villkoren för sådan för-

koren för sådan förlängning eller

längning eller uppskov med av-

uppskov med avträde får över-

träde, får parten klandra beslutet

klagas till den hovrätt inom vars

genom att väcka talan mot den

domkrets

arrendenämnden

är

andra parten inom två månader

belägen.

från den dag beslutet meddelades.

Klandras inte beslutet inom denna

tid, är parts rätt till talan förlorad.

Arrendenämnds beslut i ärende

Arrendenämndens beslut

i

ett

enligt 36 § får ej klandras.

ärende enligt 3, 4, 5 eller 6 § får

inte överklagas.

16 a §

Vid överklagande av arrende-

nämndens

beslut gäller 8

kap.

31 a31 c §§ jordabalken.

Ett beslut av hovrätten i fråga

om uppskov med avträde får inte

överklagas.

Hovrätten får

dock

tillåta att beslutet överklagas, om

det finns särskilda skäl för en prövning av om tillstånd skall ges enligt 54 kap. 10 § första stycket 1 rättegångsbalken. 17 §

3

Tvist om fiskearrende som ej ankommer på arrendenämnds prövning skall upptagas av den fastighetsdomstol inom vars om- råde fastigheten är belägen. Även

1

Senaste lydelse av 18 § 1984:680.

2

Senaste lydelse 1984:680.

3

Senaste lydelse 1991:851.

En tvist om fiskearrende som inte skall prövas av en arrende- nämnd skall tas upp av den fastighetsdomstol inom vars om- råde fastigheten är belägen. Prop. 2005/06:10 11

klandertalan som avses i 16 § upp-

Prop. 2005/06:10

tages av samma domstol.

Tvist som efter klander mot

arrendenämnds beslut är anhäng-

ig vid domstol får återförvisas till

nämnden.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2.

I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdan- det gäller äldre bestämmelser.

12

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om

Prop. 2005/06:10

arrendenämnder och hyresnämnder

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder

1

dels att 2, 3, 5 a, 6, 810, 12, 1416 a, 16 c, 16 e, 17, 21, 2223 a och 2730 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 8 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

2

Arrendenämnd består av lagfa- ren ordförande och två andra leda- möter, om ej annat följer av andra stycket. Av de senare ledamöterna skall den ene såsom ägare av jordbruksfastighet eller på liknan- de sätt ha förvärvat erfarenhet av arrendeförhållanden och den andre vara jordbruksarrendator eller, när ärende rör bostadsarrende, bo- stadsarrendator. Vid företagande av förbere- dande åtgärd, vid prövning av fråga om avvisning av ansökan eller avskrivning av ärende samt vid handläggning av överklagande kan arrendenämnden bestå av ord- föranden ensam. Vad som sagts nu gäller även vid medling när sådan lämpligen kan ske utan övriga ledamöters närvaro samt, om parterna samtycker till det eller saken är uppenbar, vid prövning av fråga som inte avgörs genom skiljedom. Arrendenämnden består av en lagfaren ordförande och två andra ledamöter, om annat inte följer av andra eller tredje stycket. Av de senare ledamöterna skall den ene såsom ägare av jordbruksfastighet eller på liknande sätt ha förvärvat erfarenhet av arrendeförhållanden och den andre vara jordbruks- arrendator eller, när ärendet rör bostadsarrende, bostadsarrendator. Arrendenämnden kan bestå av ordföranden ensam vid

1.

företagande av förberedande åtgärd,

2.

prövning av fråga om avvis- ning av ansökan eller avskrivning av ärende,

3.

handläggning av överklag-

ande,

4.

medling när sådan lämpligen kan ske utan övriga ledamöters närvaro,

5.

prövning av fråga som inte avgörs genom skiljedom, om part- erna samtycker till det eller om prövningen är enkel och det är lämpligt med hänsyn till vad ären- det gäller, och

6.

prövning av fråga som avgörs genom skiljedom, om parterna begär det.

En förberedande åtgärd som kan företas av ordföranden enligt

1

Lagen omtryckt 1985:660.

2

Senaste lydelse 1991:637.

13

andra stycket och som inte är av sådant slag att den bör förbehållas ordföranden får utföras av en annan tjänsteman som har till- räcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid hyres- nämnden eller vid en tingsrätt på samma ort som hyresnämnden. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om detta. Ledamot skall vara svensk medborgare och får inte vara underårig och inte heller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken. För ledamot i arrendenämnd skall finnas en eller flera ersät- tare. Bestämmelserna om ledamot gäller även ersättare. 3 § För varje arrendenämnd förordnar regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, ordförande och lämpligt antal andra ledamöter.

Innan

annan

ledamot

än

Innan

annan

ledamot

än

ordförande

förordnas,

skall

sådan

ordförande förordnas,

skall

sådan

riksorganisation av jordägare eller

riksorganisation av jordägare eller

arrendatorer som med hänsyn till

arrendatorer som med hänsyn till

medlemsantal,

verksamhet

och

medlemsantal,

verksamhet

och

övriga

omständigheter

kan

anses

övriga omständigheter

kan

anses

väl

företräda

den

intressegrupp

väl företräda

den

intressegrupp

som det är fråga om beredas till-

som det är fråga om ges tillfälle att

fälle att avge förslag.

avge förslag.

Till

tjänstgöring

i

nämnden

Till

tjänstgöring

i

nämnden

kallar ordföranden med iakt-

skall, med iakttagande av vad som

tagande av vad som föreskrivits i

sägs i 2 § första stycket, de leda-

2 §

första

stycket

de

ledamöter

möter kallas som med hänsyn till

som han med hänsyn till ärendets

ärendets

beskaffenhet

och övriga

beskaffenhet och övriga förhål-

förhållanden bedöms lämpligast.

landen finner lämpligast.

5 a §

3

Bestämmelserna i 5 § första

Bestämmelserna i 5 § första

stycket tillämpas inte i ärende som

stycket tillämpas inte i ett ärende

gäller

som gäller

1.

fråga om en förhandlingsklausul skall föras in eller slopas i ett hyresavtal enligt 2 § hyresförhandlingslagen (1978:304),

2.

ersättning enligt 20 § hyresförhandlingslagen till en hyresgäst- organisation för dess förhandlingsarbete,

3. prövning av hyresvillkor med

3. prövning av hyresvillkor med

tillämpning av 21 § hyresförhand-

tillämpning av 21 § hyresförhand-

lingslagen.

lingslagen,

4. tvist om förhandlingsordning

3 Senaste lydelse 1994:820.

Prop. 2005/06:10 14 Bestämmelserna i 5 § första stycket skall inte heller tillämpas i andra ärenden, om de intresseleda- möter som enligt dessa bestäm- melser skulle ha deltagit har an- knytning till organisationer som kan antas ha ett gemensamt in- tresse som står i strid med den ena partens intresse i tvisten. I ärende som avses i första och andra styckena skall hyres- nämnden bestå av två lagfarna ledamöter. enligt 9 eller 13 § hyresförhand- lingslagen, eller 5. skadestånd enligt 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen. Bestämmelserna i 5 § första stycket skall inte heller tillämpas i andra ärenden, om de intresseleda- möter som skall delta enligt dessa bestämmelser har anknytning till organisationer som kan antas ha ett gemensamt intresse som står i strid med den ena partens intresse i tvisten. I ärenden som avses i första och andra styckena skall hyres- nämnden bestå av två lagfarna ledamöter. 6 § För varje hyresnämnd förordnar regeringen eller myndighet, som rege-

ringen bestämmer, ordförande och lämpligt antal andra ledamöter.

Innan

annan

ledamot

än

Innan

annan

ledamot

än

ordförande förordnas,

skall

sådan

ordförande förordnas,

skall

sådan

riksorganisation av

fastighets-

riksorganisation

av

fastighets-

ägare,

hyresgäster,

bostadsrätts-

ägare,

hyresgäster,

bostadsrätts-

havare

eller

näringsidkare

som

havare

eller

näringsidkare

som

med

hänsyn

till

medlemsantal,

med hänsyn

till

medlemsantal,

verksamhet och övriga omständig-

verksamhet och övriga omständig-

heter kan anses väl företräda den

heter kan anses väl företräda den

intressegrupp som det är fråga om

intressegrupp som det är fråga om

beredas tillfälle att avge förslag.

ges tillfälle att avge förslag.

Till

tjänstgöring

i

nämnden

Till

tjänstgöring

i nämnden

kallar ordföranden med iakt-

skall, med iakttagande av vad som

tagande av vad som föreskrivits i

sägs i 5 § första stycket, de leda-

5 §

första stycket

de

ledamöter

möter kallas som med hänsyn till

som han med hänsyn till ärendets

ärendets beskaffenhet

och övriga

beskaffenhet och övriga förhål-

förhållanden bedöms lämpligast.

landen finner lämpligast.

8 §

4

Tvist som avses i 1 § första stycket 1 eller 2 eller 4 § första stycket 13 hänskjutes av part till nämnd genom ansökan som skall vara skriftlig samt innehålla uppgift om parternas namn och hemvist, den berörda fastighetens belägenhet och tvistens beskaffen- het. Ansökan i tvist om förlängning En tvist som avses i 1 § första stycket 1 eller 2 eller 4 § första stycket 13 hänskjuts av part till nämnd genom ansökan som skall vara skriftlig. Nämnden får medge att en ansökan görs muntligen, om ansökan görs vid ett sammanträde inför nämnden och avser en fråga som har samband med det ärende

4 Senaste lydelse 2000:594. Prop. 2005/06:10 15 av arrende- eller hyresavtal skall innehålla uppgift om de skäl som åberopas mot förlängning. Ansö- kan i tvist om ändring av arrende- eller hyresvillkor skall innehålla uppgift om den ändring av vill- koren som begärs. Uppfyller ansökan ej vad som föreskrives i första stycket, skall nämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristen inom viss tid. Efterkommes ej föreläggandet, får ansökningen avvisas. Parts första inlaga till nämnden skall innehålla uppgift om hans personnummer och postadress. Vidare bör anges partens yrke och telefonnummer samt de övriga omständigheter som är av betyd- else för delgivning med honom. Har part vidtalat ombud att före- träda honom, skall ombudets namn, postadress och telefon- nummer anges. Sker ändring i för- hållande, som part sålunda upp- givit, skall parten utan dröjsmål anmäla det till nämnden. Ansökan varigenom tvisten hänskjuts till nämnden bör tillika innehålla uppgift om motpart i de hänseenden som sägs i tredje stycket. Återkallas ansökan, avskrives ärendet. som behandlas vid sammanträdet. Ansökan skall innehålla uppgift om parternas namn och hemvist samt den berörda fastighetens adress eller fastighetsbeteckning. Ansökan skall också innehålla uppgift om det som yrkas och de omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet eller, om ansökan endast avser medling, tvistens beskaffenhet. Uppfyller ansökan inte vad som sägs i andra stycket, skall nämn- den förelägga sökanden att av- hjälpa bristen inom viss tid. Om föreläggandet inte följs, får ansök- ningen avvisas. En parts första inlaga till nämnden skall innehålla uppgift om partens person- eller organisa- tionsnummer samt postadress. Vidare bör anges partens yrke och telefonnummer samt de övriga omständigheter som är av betyd- else för delgivning med parten. Företräds parten av ett ombud, skall ombudets namn, postadress och telefonnummer anges. Ändras något av dessa förhållanden, skall parten utan dröjsmål anmäla det till nämnden. En ansökan genom vilken tvisten hänskjuts till nämnden bör vidare innehålla uppgift om mot- part i de hänseenden som sägs i fjärde stycket. Återkallas ansökan, skall ären- det avskrivas. 8 a § Har en tvist hänskjutits till nämnden enligt 11 kap. 6 a § jordabalken och har sökandens motpart inte följt ett sådant före- läggande som avses i tredje Prop. 2005/06:10 16 stycket i samma paragraf, skall ärendet avskrivas, om avtalet inte är uppsagt enligt 11 kap. 5 § första stycket samma balk. 9 §

5

När tvist hänskjutits till nämnd, skall nämnden, utom i fall som avses i andra eller tredje stycket, kalla parterna att inställa sig inför nämnden. Skall part inställa sig personligen, får nämnden före- lägga vite. Har tvisten hänskjutits till nämnden enligt 11 kap. 6 a § jordabalken och har sökandens motpart ej iakttagit föreläggande som avses i tredje stycket i samma lagrum, skall ärendet avskrivas, om avtalet ej är uppsagt enligt 11 kap. 5 § första stycket samma balk. Handlägger hyresnämnden sam- tidigt ett stort antal tvister av likartad beskaffenhet mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster om villkoren för hyra av bostads- lägenheter, får nämnden, sedan ett lämpligt antal typfall av tvister prövats, med ledning därav avgöra övriga tvister utan muntlig förhandling, om det är uppenbart att sådan förhandling inte behövs. När en tvist har hänskjutits till nämnden, skall nämnden kalla parterna att inställa sig till ett sammanträde. Skall en part in- ställa sig personligen, får nämnden förelägga vite. Handlägger hyresnämnden sam- tidigt ett stort antal tvister av likartad beskaffenhet mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster om villkoren för hyra av bostads- lägenheter, får dock nämnden, sedan ett lämpligt antal typfall av tvister prövats, med ledning därav avgöra övriga tvister utan sammanträde, om det är uppenbart att sådant inte behövs. Sammanträde behöver inte heller i annat fall hållas, om

1.

ärendet inte skall prövas i sak och medling inte heller skall ske, eller

2.

ett sammanträde på grund av någon särskild omständighet inte behövs.

10 §

6

Underlåter sökanden att på kal- lelse infinna sig inför nämnden, skall ärendet avskrivas. Om mot- parten inte infinner sig, får nämnden förelägga honom vid vite

5

Senaste lydelse 1988:928.

6

Senaste lydelse 2002:95.

Uteblir sökanden från ett sam- manträde, skall ärendet avskrivas. Om motparten uteblir, får nämnden förelägga honom eller henne att inställa sig vid vite. Om Prop. 2005/06:10 17 att inställa sig inför nämnden. Om parten trots detta inte infinner sig och det inte kan antas att förlik- ning kan komma till stånd, skall ärendet avskrivas. Rör ärendet tvist som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b eller 3, skall dock ärendet avgöras trots att parten inte har infunnit sig. Uteblir båda parterna i tvist som domstol hänskjutit till nämnden, avskrives ärendet. Uteblir endast den ena parten, äger första stycket andra och tredje meningarna mot- svarande tillämpning. Första och andra styckena äger ej tillämpning om det finns anled- ning antaga att part har laga förfall för sin utevaro. parten ändå uteblir och det inte kan antas att förlikning kan komma till stånd, skall ärendet avskrivas. I fråga om en tvist som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b eller 3, skall dock ärendet avgöras trots att parten inte har inställt sig. Uteblir båda parterna i en tvist som en domstol hänskjutit till nämnden, skall ärendet avskrivas. Uteblir endast den ena parten, gäller första stycket andra och tredje meningarna. Vad som sägs i första och andra styckena gäller inte, om det finns anledning att anta att en part har laga förfall för sin utevaro.

12 §

7

Nämnd skall klarlägga tviste-

Nämnden skall klarlägga tviste-

frågorna och, även om medling

frågorna och, även om medling

icke påkallats, söka förlika

inte har begärts, försöka förlika

parterna.

parterna.

Kan parterna ej förlikas efter

Kan parterna inte förlikas efter

förslag av någondera parten, skall

förslag av någondera parten, skall

nämnden framlägga

förslag till

nämnden lägga fram förslag till

förlikning, om det ej är uppenbart

förlikning, om det inte är uppen-

att förutsättningar för

förlikning

bart att förutsättningar för förlik-

saknas.

ning saknas.

Förlikning skall avfattas skrift- ligen och undertecknas av part- erna. Om det inte träffas någon förlikning, skall tvisten avgöras av nämnden, om tvisten rör en fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b eller 3. I annat fall skall ärendet avskrivas. 14 § Fråga som avses i 1 § första stycket 3 eller 4 § första stycket 4 prövas efter ansökan som skall vara skriftlig och som bör inne- hålla de skäl som åberopas till stöd för ansökningen. Sökanden och annan som ären- det angår skall kallas att inställa sig inför nämnd, om det ej kan an- En fråga som avses i 1 § första stycket 3 eller 4 § första stycket 4 prövas efter ansökan som skall vara skriftlig och som bör inne- hålla de omständigheter som åbe- ropas till stöd för ansökningen. Sökanden och annan som ären- det angår skall kallas att inställa sig till sammanträde, om det inte

7 Senaste lydelse 2002:95. Prop. 2005/06:10 18 ses obehövligt. Skall part komma tillstädes, får nämnden förelägga vite. Utevaro från sammanträdet utgör ej hinder för ärendets pröv- ning. Har parterna avtalat att tvist skall avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen och har, vid arrendetvist, arrendenämnden el- ler, vid hyres- eller bostadsrätts- tvist, hyresnämnden utsetts till skiljenämnd, skall nämnden på ansökan avgöra tvisten genom skiljedom, om ej hinder möter enligt 1 § andra stycket lagen (1929:145) om skiljemän. Om sådan ansökan gäller 8 §. Har tvisten redan hänskjutits till nämnd, kan skiljedom dock på- kallas muntligen inför nämnden. I ärende som nämnd har att av- göra genom skiljedom gäller lagen om skiljemän, i den mån ej annat följer av denna lag. Vardera parten svarar för sin kostnad i tvist som avses i 9 kap. 10 eller 14 §, 10 kap. 6 § eller 12 kap. 49 eller 54 § jordabalken, 5 § lagen (1957:390) om fiskearrenden eller 4 kap. 9 § bostadsrättslagen (1991:614).

kan anses obehövligt. Skall en part

Prop. 2005/06:10

inställa sig, får nämnden förelägga

vite. Att någon som kallats att in-

ställa sig uteblir hindrar inte att

ärendet prövas.

15 §

8

Har parterna avtalat att en tvist

skall avgöras av skiljemän utan

förbehåll om rätt för parterna att

angripa skiljedomen i sak och har,

vid arrendetvist,

arrendenämnden

eller, vid hyres- eller bostadsrätts-

tvist, hyresnämnden utsetts

till

skiljenämnd, skall nämnden

på

ansökan avgöra

tvisten genom

skiljedom. I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller 8 §. Har tvisten redan hän- skjutits till nämnden, kan skilje- dom dock alltid begäras munt- ligen inför nämnden. I ett ärende som nämnden skall avgöra genom skiljedom gäller lagen (1999:116) om skiljeförfa- rande, i den mån annat inte följer av denna lag. Vardera parten sva- rar för sin kostnad i tvist som av- ses i 9 kap. 10 eller 14 §, 10 kap. 6 § eller 12 kap. 49 eller 54 § jordabalken, 5 § lagen (1957:390) om fiskearrenden eller 4 kap. 9 § bostadsrättslagen (1991:614). 15 a §

Tvist som avses i 4 § första

En tvist som avses i 4 § första

stycket 5 a hänskjutes till hyres-

stycket 5 a hänskjuts till hyres-

nämnd genom ansökan som skall

nämnden genom ansökan

som

vara skriftlig samt innehålla upp-

skall vara skriftlig.

gift om parternas namn, den be-

rörda fastighetens belägenhet och

tvistens beskaffenhet.

Bestämmelserna i 8 § andra

I fråga om ansökan, en parts

femte styckena äger motsvarande

första inlaga till nämnden och

tillämpning i fråga om ansökan

sammanträde gäller i övrigt 8 §

som avses i första stycket.

andrasjätte styckena och

9 §

första och tredje styckena.

Förhandling skall hållas inför

8 Senaste lydelse 1991:620.

19

nämnden, om det ej är uppenbart att förhandling ej behövs. Skall part inställa sig personligen, får nämnden förelägga vite. Underlåter sökanden att på kallelse infinna sig inför nämnden, avskrives ärendet. Uteblir mot- parten, får nämnden förelägga honom vid vite att inställa sig inför nämnden. Uteblir han likväl, av- göres ärendet utan hinder av hans utevaro. Fjärde stycket äger ej tillämp- ning om det finns anledning an- taga att part har laga förfall för sin utevaro. Uteblir sökanden från ett sam- manträde, skall ärendet avskrivas. Om motparten uteblir, får nämnden förelägga honom eller henne att inställa sig vid vite. Om parten ändå uteblir, hindrar inte det att ärendet prövas. Vad som sägs i tredje stycket gäller inte, om det finns anledning att anta att en part har laga förfall för sin utevaro. 16 §

9

Ansökan i fråga som avses i 4 § första stycket 6 skall vara skriftlig samt innehålla uppgift om den berörda fastigheten och dess ägare, sökandens yrkande och grunderna för detta samt, när det gäller an- sökan enligt 12 kap. 18 e § eller 18 h § jordabalken, uppgift om berörda hyresgästers namn. An- sökan enligt 12 kap. 18 ac §§, 18 e § och 18 h § jordabalken skall dessutom vara åtföljd av den ut- redning i tekniskt, ekonomiskt eller annat hänseende som behövs för ärendets prövning. Vad som föreskrives i 8 § andrafemte styckena äger mot- svarande tillämpning i fråga om ansökan som avses i första stycket. Förhandling skall hållas inför nämnden, om det ej är uppenbart att förhandling ej behövs. Fastig- hetens ägare kan vid vite föreläg- gas att inställa sig till förhandling. Fastighetsägarens utevaro från

9 Senaste lydelse 1997:63. Ansökan i en fråga som avses i 4 § första stycket 6 skall vara skriftlig samt innehålla uppgift om den berörda fastigheten och dess ägare, det som yrkas och de omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet samt, när det gäller ansökan enligt 12 kap. 18 e eller 18 h § jordabalken, uppgift om berörda hyresgästers namn. En ansökan enligt 12 kap. 18 ac, 18 e eller 18 h § jordabalken skall dessutom vara åtföljd av den utredning i tekniskt, ekonomiskt eller annat hänseende som behövs för ärendets prövning. Uppfyller ansökan inte vad som sägs i första stycket, skall nämn- den förelägga sökanden att av- hjälpa bristen inom viss tid. Om föreläggandet inte följs, får ansök- ningen avvisas. I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller i övrigt 8 § fjärdesjätte styckena. I fråga om sammanträde gäller 9 § första stycket första meningen och tredje stycket. Om fastig- hetsägaren har kallats till ett sammanträde i ett ärende enligt 12 kap. 18 e § jordabalken men Prop. 2005/06:10 20 förhandling utgör ej hinder för ärendets prövning. Innan nämnden beslutar om tvångsförvaltning, skall nämnden bereda kommun, där fastigheten är belägen, tillfälle att lämna förslag på förvaltare. Kommunen skall också beredas tillfälle att yttra sig innan nämnden beslutar att förvaltararvode enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792) skall betalas av fastighetsägaren personligen.

uteblir,

skall

ärendet

avskrivas.

Prop. 2005/06:10

Om en hyresgäst uteblir i ett

sådant ärende, hindrar det inte att

ärendet prövas. I övriga ärenden

får nämnden förelägga fastighets-

ägaren vid vite att inställa sig. Om

fastighetsägaren

uteblir

i

ett

sådant ärende, hindrar det dock

inte att ärendet prövas.

Innan

nämnden beslutar

om

tvångsförvaltning,

skall

nämnden

ge kommun, där fastigheten är be-

lägen, tillfälle att lämna förslag på

förvaltare.

Kommunen skall också ges till-

fälle att yttra sig innan nämnden

beslutar

att förvaltararvode

enligt

bostadsförvaltningslagen (1977:792)

skall betalas

av

fastighetsägaren

personligen.

16 a §

Ansökan

om förvärvstillstånd

Ansökan

om

förvärvstillstånd

enligt lagen (1975:1132) om för-

enligt lagen (1975:1132) om för-

värv av hyresfastighet m.m. skall

värv av hyresfastighet m.m. skall

vara skriftlig. I ansökan skall

vara skriftlig. I ansökan skall

anges registerbeteckning för den

anges registerbeteckning

för den

eller de tillståndspliktiga fastig-

eller de tillståndspliktiga fastig-

heter som beröres av förvärvet.

heter som berörs av förvärvet.

Avser ansökan tillstånd till för-

Avser ansökan tillstånd till för-

värv av fast egendom eller tomt-

värv av fast egendom eller tomt-

rätt, skall fångeshandlingen eller,

rätt, skall

fångeshandlingen eller,

om sådan ännu ej upprättats,

om sådan ännu inte upprättats,

fångesmannens skriftliga samtycke

fångesmannens skriftliga samtycke

till ansökan företes.

till ansökan företes.

Avser ansökan tillstånd till för-

Avser ansökan tillstånd till för-

värv av aktie eller andel i bolag,

värv av aktie eller andel i bolag,

skall ansökningen innehålla upp-

skall ansökningen innehålla upp-

gift om fångesmannen, de aktier

gift om fångesmannen, de aktier

eller den andel i bolaget som för-

eller den andel i bolaget som för-

värvet avser samt de omständig-

värvet avser samt de omständig-

heter som betingar hyresnämndens

heter som gör nämnden behörig.

behörighet.

Bestämmelserna i 8 § andra,

Uppfyller ansökan inte vad som

tredje och femte styckena äger

sägs i första, andra eller tredje

motsvarande

tillämpning i fråga

stycket, skall nämnden förelägga

om ansökan som avses i denna

sökanden

att

avhjälpa

bristen

paragraf.

inom viss tid. Om föreläggandet

inte följs, får ansökningen avvisas.

21

Ansökan i en fråga som avses i 6 § tredje stycket eller 12 § tredje stycket lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombild- ning till bostadsrätt eller koope- rativ hyresrätt eller i 6 eller 7 § eller 12 § tredje stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället skall vara skriftlig. Ansökan skall innehålla uppgift om det berörda huset och dess ägare eller det berörda arrendestället och dess ägare, det som yrkas och de om- ständigheter som åberopas till stöd för yrkandet.

Uppfyller ansökan inte vad som sägs i första stycket, skall nämn- den förelägga sökanden att av- hjälpa bristen inom viss tid. Om föreläggandet inte följs, får ansök- ningen avvisas.

I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller i övrigt 8 § 

fjärdesjätte

 styckena.

I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller i övrigt 8 § fjärde och sjätte styckena. 16 c § Ansökan om tillstånd till förköp enligt 17 § lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. skall göras skriftligen.

Bestämmelserna i 8 § andra

I fråga om ansökan och en parts

femte styckena äger motsvarande

första inlaga till nämnden gäller i

tillämpning i fråga om ansökan

övrigt 8 § fjärdesjätte styckena.

som avses i denna paragraf.

Förhandling skall hållas inför

I fråga om sammanträde gäller

nämnden, om det ej är uppenbart

9 § första och tredje styckena.

att förhandling ej behövs. Skall

Uteblir sökanden från sammanträ-

part inställa sig personligen, får

det, skall ärendet avskrivas. Om

nämnden förelägga vite. Under-

motparten uteblir, hindrar det inte

låter sökanden att på kallelse in-

att ärendet prövas.

finna sig inför nämnden, avskrives

ärendet. Uteblir motpart från för-

handling, får ärendet likväl av-

göras.

16 e §

10 

Ansökan i en fråga som avses i 6 § tredje stycket eller 12 § tredje stycket lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombild- ning till bostadsrätt eller koope- rativ hyresrätt eller i 6 eller 7 § eller 12 § tredje stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället skall vara skriftlig. Ansökningen skall innehålla uppgift om det berörda huset och dess ägare eller det berörda arrendestället och dess ägare samt sökandens yrkande och grunderna för detta. Bestämmelserna i 8 § andra femte styckena skall tillämpas i fråga om en sådan ansökan.

10 Senaste lydelse 2002:95. Prop. 2005/06:10 22

I ett ärende som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a eller 31 § jorda- balken skall arrendenämnden in- hämta yttrande från länsstyrelsen. Sådant yttrande skall också in- hämtas om det beträffande jord- bruksarrende uppkommer fråga om tillämpning av 6 § första stycket 3 eller 4 eller 7 § andra stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. I ett ärende som avses i 9 kap. 9 § jordabalken får arrendenämnden, om utredningen ger anledning till det, inhämta yttrande från länsstyrelsen om arrendeställets avkastningsför- måga. Yttrandena skall inhämtas från den länsstyrelse inom vars område fastigheten är belägen.

I ett ärende angående tvist om hyresvillkor enligt 22 § hyresför- handlingslagen (1978:304) skall hyresnämnden, om den finner det behövligt, ge den hyresgästorgani- sation som har ingått den ifråga- satta överenskommelsen tillfälle att yttra sig.

Om det finns anledning, skall nämnden eller den nämnden för- ordnar besiktiga den fastighet som ärendet rör. Parterna skall ges tillfälle att närvara vid en sådan besiktning. Nämnden får också in- hämta annan nödvändig utredning.

Förhandling skall hållas inför nämnden, om det inte är uppen- bart att någon förhandling inte behövs. Om en part skall inställa sig personligen, får nämnden före- lägga vite. Om sökanden har kallats men inte kommer till för- handlingen, avskrivs ärendet. Att motparten uteblir hindrar inte att ärendet avgörs.

I fråga om sammanträde gäller

Prop. 2005/06:10

9 § första och tredje styckena.

Uteblir sökanden från samman-

trädet, skall ärendet avskrivas. Om

motparten uteblir, hindrar det inte

att ärendet prövas.

17 §

11 

Om det finns anledning, skall nämnd eller den nämnden förord- nar besiktiga den fastighet som ärendet rör. Parterna skall beredas tillfälle att närvara vid sådan besiktning. Nämnd får också för- anstalta om annan nödvändig ut- redning. I ärende som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a eller 31 § jordabalken skall arrendenämnden inhämta yttrande från länsstyrelsen. Sådant yttrande skall också inhämtas om det beträffande jordbruksarrende uppkommer fråga om tillämpning av 6 § första stycket 3 eller 4 eller 7 § tredje stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. I ärende som avses i 9 kap. 9 § jordabalken får arrende- nämnden, om utredningen ger anledning till det, inhämta yttrande från länsstyrelsen om arrendestäl- lets avkastningsförmåga. Yttran- dena skall inhämtas från den länsstyrelse inom vars område fas- tigheten är belägen. I ärende angående tvist om hyresvillkor enligt 22 § hyresför- handlingslagen (1978:304) skall hyresnämnden, om det finnes erforderligt, bereda den hyresgäst- organisation som har ingått den klandrade överenskommelsen till- fälle att yttra sig.

11 Senaste lydelse 2002:31.

23

21 §

12

I nämnds beslut skall anges de

I nämndens beslut skall anges de

skäl på vilka beslutet grundas, i

skäl på vilka beslutet grundas, i

den mån det är behövligt. I beslut

den mån det är behövligt. I beslut

om avskrivning enligt 9 § andra

om avskrivning enligt 8 a § skall

stycket skall även anges de nya

även anges de nya villkor på vilka

villkor

på

vilka

avtalet

enligt

avtalet enligt 11 kap. 6 a § tredje

11 kap. 6 a § tredje stycket jorda-

stycket jordabalken

skall anses

balken skall anses förlängt. Avser

förlängt. Avser ett beslut enligt

beslut enligt lagen (1975:1132) om

lagen (1975:1132) om förvärv av

förvärv

av

hyresfastighet

m.m.

hyresfastighet

m.m.

tillstånd

till

tillstånd till framtida förvärv, skall

framtida förvärv, skall i beslutet

i beslutet utsättas viss tid, högst ett

utsättas viss tid, högst ett år, för

år, för tillståndets giltighet.

tillståndets giltighet.

Om part kan klandra beslutet

Om en part kan överklaga

eller besvära sig över det eller

beslutet eller ansöka om återupp-

göra ansökan om återupptagande,

tagande, skall det i beslutet anges

anges i beslutet vad parten därvid

vad parten skall iaktta.

har att iakttaga.

Håller

nämnden

förhandling

i

Håller nämnden sammanträde i

ärendet och kan på grund av

ärendet och kan på grund av ären-

ärendets

beskaffenhet

eller

annan

dets beskaffenhet eller annan

sär-

särskild

omständighet

beslut

ej

skild

omständighet

beslut

inte

meddelas samma dag som för-

meddelas samma dag som sam-

handlingen

avslutats,

meddelas

manträdet avslutats, skall beslutet

beslutet inom två veckor därefter,

meddelas inom två veckor där-

om ej synnerligt hinder möter.

efter, om inte synnerligt hinder

Underrättelse om tiden för beslut-

möter. Underrättelse om när be-

ets meddelande skall lämnas vid

slutet meddelas skall lämnas vid

förhandlingen.

sammanträdet.

Slutligt

beslut

tillställes

part

Slutligt beslut skall

tillställas

genom

nämndens

försorg.

Vad

part

genom

nämndens

försorg.

som sagts nu gäller dock ej beslut

Detta gäller dock inte beslut om

om avskrivning enligt 8 eller 12 §,

avskrivning enligt 8 eller 12 §, om

om beslutet meddelas vid förhand-

beslutet meddelas vid ett samman-

ling i partens närvaro.

träde i partens närvaro.

Har skiljaktig mening förekommit, skall denna meddelas parterna på

samma sätt som beslutet.

22 §

13

Beslut av en nämnd har rätts-

Nämndens beslut har rättskraft

kraft när tiden för överklagande

när tiden för överklagande har gått

eller klander har gått ut, om

ut, om beslutet innebär att en fråga

beslutet innebär att en fråga som

som avses i 1 § första stycket

avses

i 1 §

första

stycket

2

eller

2 eller 5 eller 4 § första stycket 2,

5 eller

4 §

första

stycket

2,

2 a,

2 a, 2 b, 3, 5 a, 6, 7 eller 8 har

2 b, 3, 5 a, 6, 7 eller 8 har avgjorts.

avgjorts. Detta gäller dock inte

Detta gäller dock inte beslut som

beslut som innebär att nämnden

12

Senaste lydelse 1988:928.

13

Senaste lydelse 2002:95.

Prop. 2005/06:10 24

innebär att nämnden har avslagit har avslagit en ansökan om

Prop. 2005/06:10

en ansökan om

1.

åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 eller 16 § andra stycket jordabalken,

2.

upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 

ac §§ jordabalken, 3. tillstånd enligt 12 kap. 18 df §§, 23 § andra stycket, 3437 eller 40 § jordabalken,

4.

tillstånd enligt 7 kap. 11 § bostadsrättslagen (1991:614),

5.

uppskov enligt 12 kap. 59 § jordabalken,

6.

förbud eller hävande av förbud enligt 12 kap. 18 h § jordabalken,

eller

7.

rätt till förhandlingsordning enligt 9 § hyresförhandlingslagen (1978:304).

Bestämmelserna i 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om om- prövning av beslut skall inte tillämpas hos nämnderna. 23 §

14

Det finns bestämmelser om överklagande av hyresnämndens beslut i

12 kap. 70 § jordabalken,

31 § hyresförhandlingslagen (1978:304),

 6 kap. 4 § lagen om koopera-

 6 kap. 4 § lagen (2002:93) om

tiv hyresrätt (2002:93),

kooperativ hyresrätt,

11 kap. 3 § bostadsrättslagen (1991:614),

34 § bostadsförvaltningslagen (1977:792),

25 § lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., och

15 § lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt.

Hyresnämndens yttrande enligt 12 a § första stycket får inte överkla- gas. Hyresnämndens beslut får överklagas hos Svea hovrätt, om nämnden 1. avvisat ansökan som avses i 8, 11, 1416, 16 a, 16 c eller 16 e §, eller avvisat ett överklag- ande, 2. avskrivit ärende enligt 810, 15 a, 16, 16 a, 16 c eller 16 e §, dock ej när ärendet kan återupp- tagas, 3. förordnat angående ersättning för någons medverkan i ärendet, 4. utdömt vite eller annan på- följd för underlåtenhet att iakttaga föreläggande eller ådömt straff för 1. avvisat ansökan som avses i 8, 11, 14, 15, 15 a, 16, 16 a, 16 c eller 16 e §, eller avvisat ett överklagande,

2.

avskrivit ärende enligt 8, 9, 10, 15 a, 16, 16 a, 16 c eller 16 e §, dock inte när ärendet kan återupp- tas,

3.

ogillat en invändning om jäv mot ledamot av nämnden eller en invändning om att det finns ett hinder för ärendets prövning,

4.

avvisat ett ombud eller ett bi- träde,

5.

förordnat angående ersättning för någons medverkan i ärendet,

6.

utdömt vite eller någon annan påföljd för underlåtenhet att följa föreläggande eller straff för förse-

14 Senaste lydelse 2002:95.

25

Vid nämnderna tillämpas be- stämmelserna i 5 kap. rättegångs- balken. Expert som avses i 5 § andra stycket denna lag får närvara vid hyresnämndens överläggning

Det finns bestämmelser om överklagande av arrendenämn- dens beslut i 8 kap. 31 § jorda- balken och 16 § lagen (1957:390) om fiskearrenden.

Arrendenämndens yttrande en- ligt 12 a § andra stycket får inte överklagas. Nämndens beslut i sådana frågor som avses i 23 § tredje stycket får överklagas till den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är belägen. Det- samma gäller nämndens beslut enligt lagen (1985:658) om arren- datorers rätt att förvärva arrende- stället.

Vid överklagande av arrende- nämndens beslut gäller 8 kap. 31 

a31

 c §§ jordabalken. Hovrät- tens beslut med anledning av överklagande i frågor som avses i andra stycket tredje meningen eller i 23 § tredje stycket får inte överklagas.

förseelse i förfarandet,

else i förfarandet, eller

5. utlåtit sig i annat fall än som

7. beslutat i annat fall än som

avses i 3 i fråga som gäller rätts-

avses i 5 i fråga som gäller rätts-

hjälp.

hjälp

enligt

rättshjälpslagen

(1996:1619).

Ett överklagande som avses i tredje stycket skall ges in till hyres- nämnden inom tre veckor från den dag beslutet meddelades. I fråga om handläggningen hos hyresnämnden av ett överklagande som avses i första eller tredje stycket tillämpas bestämmelserna i 52 kap. 2 och 4 §§ rättegångsbalken. 23 a §

15

Om rätt för part att klandra be- slut av arrendenämnd i arrende- tvist finns bestämmelser i 8 kap. 31 § jordabalken och 16 § lagen (1957:390) om fiskearrenden. Arrendenämndens yttrande en- ligt 12 a § andra stycket får inte överklagas. Nämndens beslut i sådana frågor som avses i 23 § tredje stycket får överklagas ge- nom besvär hos fastighetsdomsto- len. Detsamma gäller nämndens beslut enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva ar- rendestället. Besvärshandlingen skall ges in till arrendenämnden inom tre veckor från den dag beslutet med- delades. I fråga om handlägg- ningen hos arrendenämnden och fastighetsdomstolen tillämpas be- stämmelserna i 52 kap. 212 §§ rättegångsbalken på motsvarande sätt. Fastighetsdomstolens beslut med anledning av besvär i frågor som avses i andra stycket tredje meningen eller i 23 § tredje stycket 13 får inte överklagas. 27 §

16

Bestämmelserna i 5 kap. rätte- gångsbalken om offentlighet och ordning vid domstol äger mot- svarande tillämpning vid nämnd. Expert som avses i 5 § andra

15

Senaste lydelse 2000:594.

16

Senaste lydelse 2001:178.

Prop. 2005/06:10 26 stycket denna lag får närvara vid hyresnämndens överläggning till beslut. Bestämmelserna i lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol får tillämpas vid nämnd. till beslut. Bestämmelserna i lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol får tillämpas vid nämnd- erna. 28 §

17

Bestämmelserna i 4 kap. rätte-

Bestämmelserna i 4 kap. rätte-

gångsbalken om jäv mot domare

gångsbalken om jäv mot domare

skall tillämpas på ledamöterna i

skall tillämpas på ledamöterna i

nämnderna.

nämnderna. Bestämmelserna i

4 kap. 13 § rättegångsbalken skall

tillämpas även på andra tjänste-

män än ordförande när de utför

åtgärder enligt 2 § tredje stycket

denna lag.

I fråga om de icke lagfarna ledamöterna i nämnderna tillämpas 12 kap.

3 § andra stycket rättegångsbalken.

29 §

Vid nämnds sammanträde och

Vid sammanträde och besikt-

vid besiktning föres protokoll.

ning skall det föras anteckningar.

Regeringen meddelar närmare

föreskrifter om detta.

30 §

Skall inlaga, kallelse, föreläg- gande eller annan handling enligt bestämmelse i denna lag eller eljest tillställas part, sker det genom delgivning, om ej annat följer av andra stycket. Om hyres- nämnden samtidigt handlägger ett stort antal tvister av likartad beskaffenhet mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster om vill- koren för hyra av bostadslägen- heter, får delgivning i de ärenden som enligt 9 § tredje stycket av- görs utan muntlig förhandling ske genom kungörelse. Därvid tilläm- pas inte 17 § andra stycket delgiv- ningslagen (1970:428). Skall inlaga, kallelse, föreläg- gande eller annan handling till- ställas part, sker det genom delgiv- ning, om annat inte följer av andra stycket. Om hyresnämnden sam- tidigt handlägger ett stort antal tvister av likartad beskaffenhet mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster om villkoren för hyra av bostadslägenheter, får delgiv- ning i de ärenden som enligt 9 § andra stycket avgörs utan sammanträde ske genom kungö- relse. Därvid tillämpas inte 17 § andra stycket delgivningslagen (1970:428).

17 Senaste lydelse 1991:637. Prop. 2005/06:10 27 Beslut som skall tillställas part sändes till parten i vanligt brev under hans för nämnden kända adress. Om beslutet meddelats i samband med förhandling, skall det sändas inom sju dagar därefter och i annat fall samma dag som beslutet meddelas. Beslut som skall tillställas en Prop. 2005/06:10 part sänds till parten i vanligt brev under hans eller hennes för nämnden kända adress. Om be- slutet meddelats i samband med ett sammanträde, skall det sändas inom sju dagar därefter och i annat fall samma dag som beslutet meddelas.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2.

I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdan- det gäller äldre bestämmelser.

28 3 Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas dels förslag som syftar till att effektivisera för- farandet i hyres- och arrendenämnderna, dels förslag med anledning av att vissa nämnder administrativt samordnas med tingsrätter. Ett effektivare förfarande i hyres- och arrendenämnderna År 2001 ingav BAHS

1 

promemorian Förfarandet vid hyresnämnderna och arrendenämnderna. Promemorian innehåller förslag till ändringar i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder (nämndlagen), m.m. Promemorian, vars lagförslag finns i bilaga 1, har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställ- ning av remissvaren finns tillgänglig i Justitiedepartementet (dnr Ju2001/3974/DOM). Förslag med anledning av att vissa nämnder administrativt samordnas med tingsrätter Hyreslagstiftningsutredningen lämnade år 1999 delbetänkandet Nytt system för prövning av hyres- och arrendemål (SOU 1999:15). I betänk- andet föreslås att hyres- och arrendenämnderna skall avskaffas och att den största delen av nämndernas verksamhet skall föras över till domstol. Betänkandet har remissbehandlats (dnr Ju1999/1174/DOM). I bilaga 3 finns en förteckning över remissinstanserna. I skrivelsen Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan (skr. 1999/2000:106) redovisade regeringen för riksdagen sin bedömning att förslaget att nämndernas verksamhet skall föras över till domstol inte borde genomföras. År 2000 uttalade regeringen i skrivelsen Reformeringen av domstols- väsendet information och uppföljning av handlingsplanen (skr. 2000/01:112) att en lösning för att komma till rätta med sårbarheten hos de mindre hyres- och arrendenämnderna var att administrativt knyta dessa till tingsrätten på respektive ort. Året därefter gavs Domstolsverket i uppdrag att utreda och lämna förslag till en administrativ och organi- satorisk samordning som knyter de mindre hyres- och arrendenämnderna till tingsrätten på respektive ort. I den rapport, Organisationen för vissa hyres- och arrendenämnder, som Domstolsverket lämnade år 2002 före- slås bl.a. att de mindre nämnderna skall ombildas till särskilda domstolar inom tingsrätten på respektive ort. Rapporten har remissbehandlats (dnr Ju2002/5022/DOM). I bilaga 4 finns en förteckning över remissinstan- serna. I budgetpropositionen för 2005 (prop. 2004/05:1 utg.omr. 4) har rege- ringen informerat riksdagen om regeringens bedömning att antalet hyres- och arrendenämnder bör minskas från tolv till åtta genom att verk- samheten vid nämnderna i Växjö, Örebro, Gävle och Luleå förs till övriga nämnder samt att de mindre hyres- och arrendenämnderna bör

1 BAHS är en förkortning för Bostadsdomstolens, Arrendenämndernas och Hyresnämnder- nas Samarbetsorganisation. Bostadsdomstolens uppgifter i BAHS har sedan domstolen av- vecklats övertagits av Svea hovrätt. Prop. 2005/06:10 29

samordnas administrativt med tingsrätten på respektive ort. Riksdagen

Prop. 2005/06:10

har ställt sig bakom regeringens bedömning (bet. 2004/05:JuU1, rskr.

2004/05:105). Förändringarna skall vara genomförda den 1 januari 2006.

På grundval av Hyreslagstiftningsutredningens betänkande och Dom-

stolsverkets rapport har inom Justitiedepartementet utarbetats ett utkast

till lagrådsremiss med förslag i anledning av att vissa nämnder admini-

strativt samordnas med tingsrätter. Utkastet till lagrådsremiss motsvaras

av avsnitt 5 i denna proposition. Lagförslagen i utkastet till lagrådsremiss

finns i bilaga 5. Riksdagens ombudsmän, Svea hovrätt, Hovrätten över

Skåne och Blekinge, Linköpings tingsrätt, Umeå tingsrätt, Hyres- och

arrendenämnden i Stockholm, Hyres- och arrendenämnden i Göteborg,

Hyres- och arrendenämnden i Sundsvall, Domstolsverket, Juridiska

fakultetsnämnden vid Uppsala universitet, Sveriges advokatsamfund,

Fastighetsägarna Sverige, Hyresgästernas Riksförbund, Svensk Handel,

Lantbrukarnas Riksförbund (LRF), Sveriges Jordägareförbund och

Sveriges Jordbruksarrendatorers Förbund (SJA) har beretts tillfälle att

yttra sig över utkastet. De yttranden som kommit in finns tillgängliga i

Justitiedepartementet (dnr Ju2005/5636/DOM).

Lagrådet

Regeringen beslutade den 8 september 2005 att inhämta Lagrådets

yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6.

Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet har lämnat förslagen utan

erinran.

I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har gjorts ett tillägg i 8 §

nämndlagen och några rent redaktionella justeringar.

4

Ett effektivare förfarande i hyres- och arrendenämnderna

4.1

Inledning

Det finns tolv hyresnämnder och lika många arrendenämnder. Hyres- nämndernas kanslier är kanslier även åt arrendenämnderna. Kanslierna är belägna i Stockholm, Västerås, Linköping, Jönköping, Växjö, Malmö, Göteborg, Örebro, Gävle, Sundsvall, Umeå och Luleå. Nämnderna är förvaltningsmyndigheter. En hyresnämnd har bl.a. i uppgift att pröva vissa hyres- och bostads- rättstvister samt att medla respektive vara skiljenämnd i sådana tvister. En arrendenämnd har i uppgift att pröva vissa arrendetvister samt att medla respektive vara skiljenämnd i sådana tvister. Nämnderna bedriver också en för allmänheten kostnadsfri upplysningsverksamhet. En enkel och smidig processordning tillämpas. Förfarandet vid nämnderna skall enligt de syften som ligger bakom regleringen vara enkelt, snabbt och billigt. Det förutsätts att en part skall kunna uppträda hos nämnden utan ombud. Förfarandet är enligt huvudregeln muntligt. Ett ärende skall så snart som möjligt sättas ut till sammanträde för 30

avgörande. Föreskrifter saknas om förberedelsen inför sammanträdet,

Prop. 2005/06:10

men normalt bereds motparten först tillfälle till skriftligt yttrande. De i

allmän domstol gällande principerna om omedelbarhet och koncentration

gäller inte i nämndförfarandet.

Vid nämnderna tas inte någon ansökningsavgift ut, och vardera parten

svarar för sina kostnader vid nämnden.

I BAHS:s promemoria (promemorian) läggs fram ett antal förslag till

processuella förändringar som har till syfte att skapa ett effektivare för-

farande hos hyres- och arrendenämnderna. Vissa av förslagen har redan

tagits om hand. Det gäller de föreslagna reglerna om att nämnderna skall

få hålla sammanträde per telefon och ta upp bevisning på telefon (prop.

2004/05:131, bet. 2004/05:JuU29, rskr. 2004/05:307). I övrigt föranleder

förslagen i promemorian de överväganden som redovisas i avsnitt 4.2

4.8.

4.2

Sammansättningsregler

4.2.1

De generella reglerna om intresseledamöternas medverkan

Regeringens förslag: Vid prövning av en fråga som inte avgörs genom skiljedom kan nämnden bestå av ordföranden ensam, om prövningen är enkel och det är lämpligt med hänsyn till vad ärendet gäller. Vid prövning av en fråga som avgörs genom skiljedom kan nämnden bestå av ordföranden ensam, om parterna begär det. Promemorians förslag till sammansättningsregel för prövning av frågor som inte avgörs genom skiljedom skiljer sig från regeringens så- tillvida att promemorians förslag inte innehåller något uttryckligt krav på att prövningen skall vara enkel. Promemorians förslag till sammansätt- ningsregel vid prövning av frågor som avgörs genom skiljedom skiljer sig från regeringens på så sätt att det i promemorian föreslås att nämnden även skall kunna bestå av tre lagfarna ledamöter. Remissinstanserna: När det gäller prövning av en fråga som inte avgörs genom skiljedom tillstyrker merparten av remissinstanserna för- slaget eller lämnar det utan någon invändning. Hyres- och arrende- nämnden i Göteborg anser dock att den föreslagna bestämmelsen bör preciseras. Hyresgästernas Riksförbund anser att endast ärenden som är av rutinkaraktär eller av enkel beskaffenhet bör kunna avgöras utan med- verkan av intresseledamöter. Vissa ärenden, t.ex. hyressättningsärenden, förlängningsärenden och ärenden om ombyggnad, är enligt Hyresgäster- nas Riksförbund sällan eller aldrig av enkel beskaffenhet. Det bör därför enligt förbundet framgå av lagtexten att dessa skall avgöras under med- verkan av intresseledamöter. Beträffande prövning av en fråga som avgörs genom skiljedom yttrar sig endast ett fåtal remissinstanser över förslaget. Sveriges Jordbruks- arrendatorers förbund (SJA) ställer sig tveksamt till förslaget att arrendenämnden vid avgörande genom skiljedom skall kunna bestå av enbart lagfarna ledamöter. Hyresnämnden i Stockholm och Hyres- 31 nämnden i Växjö avstyrker förslaget att en hyres- eller arrendenämnd som skiljenämnd skall kunna bestå av tre lagfarna ledamöter. Skälen för regeringens förslag Prövning av en fråga som inte avgörs genom skiljedom Hyresnämnden består enligt 5 § första stycket nämndlagen av en lagfaren ordförande och två andra ledamöter, s.k. intresseledamöter. Av de senare ledamöterna skall den ena vara väl förtrogen med förvaltning av hyresfastighet och den andra med bostadshyresgästers förhållanden eller, när ärendet rör lokal, med näringsidkande hyresgästers förhållanden. Arrendenämnden består enligt 2 § första stycket nämndlagen av en lagfaren ordförande och två intresseledamöter. Av intresseledamöterna skall den ena såsom ägare av jordbruksfastighet eller på liknande sätt ha förvärvat erfarenhet av arrendeförhållanden och den andra vara jord- bruksarrendator. Vid företagande av förberedande åtgärd, vid prövning av fråga om av- visning av ansökan eller avskrivning av ärende samt vid handläggning av överklagande kan hyres- eller arrendenämnden enligt 5 § andra stycket respektive 2 § andra stycket nämndlagen bestå av ordföranden ensam. Detsamma gäller, om parterna samtycker till det eller saken är uppenbar. I promemorian föreslås att möjligheterna att avgöra ett ärende utan medverkan av intresseledamöter utvidgas genom att kravet på att saken skall vara uppenbar ersätts av ett krav på att det med hänsyn till ärendets beskaffenhet skall vara lämpligt att avgöra ärendet utan intresseleda- möter. Som exempel på ärenden som skulle kunna avgöras av ordföran- den ensam nämns i promemorian bl.a. dispensärenden enligt arrendelag- stiftningen och ärenden om åtgärdsföreläggande, som i det enskilda fallet inte är komplicerade eller av principiell art. I likhet med remissinstanserna delar regeringen bedömningen att det finns skäl att något utvidga möjligheterna att avgöra ärenden utan medverkan av intresseledamöter. På så sätt ökar möjligheterna till en mer flexibel och snabbare handläggning. I linje med vad som anförs av Hyresgästernas Riksförbund anser rege- ringen att det avgörande för om ett ärende skall kunna avgöras utan medverkan av intresseledamöter bör vara om prövningen är enkel. Det kan dock finnas ärenden där prövningen skulle kunna uppfattas som enkel men där det ändå finns skäl att låta intresseledamöterna medverka. Enligt regeringens uppfattning bör intresseledamöter även i fortsätt- ningen delta vid prövningen av sådana ärenden där deras sakkunskap fyller en viktig funktion och detta oavsett om prövningen någon gång skulle kunna anses som enkel. Det bör därför förutom att prövningen är enkel krävas att det är lämpligt att ärendet avgörs av ordföranden ensam med hänsyn till vad ärendet gäller. Prövning av en fråga som avgörs genom skiljedom För ärenden som avgörs genom skiljedom gäller samma sammansätt- ningsregler som för andra ärenden som handläggs av hyres- eller Prop. 2005/06:10 32 arrendenämnden. Vid prövning i sak genom skiljedom består nämnden följaktligen av en lagfaren ordförande och två intresseledamöter. I promemorian föreslås att nämnden som skiljenämnd skall kunna bestå av ordföranden ensam alternativt tre lagfarna ledamöter, om parterna begär det. Som skäl för förslaget anförs att möjligheten till skiljedom står öppen även i hyres-, arrende- och bostadsrättstvister som annars faller under allmän domstols kompetens och att de tvister som nämnderna kan avgöra därför ibland kan vara sådana att det är lämpligast att avgöra tvisten med enbart lagfarna ledamöter. Det framhålls i prome- morian att detta särskilt är fallet då skiljeavgörandet skall avse enbart rättsfrågor. Regeringen menar att en möjlighet att ersätta intresseledamöterna med lagfarna ledamöter skulle förändra nämndens karaktär från att vara hyres- respektive arrendenämnd till att bli en skiljenämnd i största allmänhet. Regeringen är därför inte beredd att föreslå att hyres- eller arrende- nämnden som skiljenämnd skall kunna bestå av tre lagfarna ledamöter. I likhet med vad som är fallet vid tvister som inte avgörs genom skilje- dom kan det emellertid förekomma att prövningen av en fråga som skall avgöras genom skiljedom är av enklare beskaffenhet och därför bör kunna avgöras av ordföranden ensam. Det bör alltså finnas en möjlighet att pröva även skiljetvister med s.k. enkel sammansättning. En förut- sättning för att få använda sig av en sådan sammansättning bör dock i linje med vad som i allmänhet gäller i fråga om skiljeförfaranden vara att parterna begär det. Parternas vilja bör dock inte vara helt avgörande för vilken sammansättning som skall väljas. Enligt regeringens uppfatt- ning måste nämnden ha möjlighet att neka en sådan sammansättning, om den anser att det inte skulle vara lämpligt att avgöra tvisten utan medverkan av intresseledamöter. Mot bakgrund av det anförda föreslår regeringen att nämnden i skiljetvister kan bestå av ordföranden ensam, om parterna begär det.

4.2.2

Intresseledamöternas medverkan i vissa ärenden enligt hyresförhandlingslagen

Regeringens förslag: I ärenden enligt hyresförhandlingslagen om rätt till eller förlängning av förhandlingsordning (9 respektive 13 §) och om skadestånd (26 och 27 §§) skall hyresnämnden bestå av två lagfarna ledamöter. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan någon invändning. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av föregående avsnitt består hyresnämnden enligt huvudregeln av en lagfaren ordförande och två intresseledamöter. Enligt 5 a § nämndlagen skall hyresnämnden i vissa fall bestå av två lagfarna ledamöter. Enligt bestämmelserna i para- grafens första stycke gäller det vid prövning av om en förhandlings- klausul skall föras in eller slopas i ett hyresavtal enligt 2 § hyresförhand- lingslagen, vid prövning av ersättning enligt 20 § hyresförhandlingslagen till en hyresgästorganisation för dess förhandlingsarbete samt vid pröv- Prop. 2005/06:10 33 ning av hyresvillkor med tillämpning av 21 § hyresförhandlingslagen. Enligt paragrafens andra stycke har hyresnämnden den angivna samman- sättningen även i andra ärenden, om de intresseledamöter som skall delta har anknytning till organisationer som kan antas ha ett gemensamt intresse som står i strid med den ena partens intresse i tvisten. Paragrafen infördes med anledning av en dom från Europeiska dom- stolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) som medde- lades den 22 juni 1989 i målet Rolf Langborger mot Sverige. Målet gällde bl.a. tillämpningen av artikel 6 punkten 1 i Europeiska konven- tionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) där bl.a. föreskrivs att envar, när det gäller prövningen av hans civila rättigheter och skyldigheter, skall vara berättigad till en rättvis och offentlig förhandling inför en oavhängig och opartisk domstol. I propositionen angavs som exempel på tvister som skulle kunna falla in under paragrafens andra stycke ärenden enligt hyresförhandlingslagen om rätt till förhandlingsordning (9 §) och om förlängning av förhand- lingsordning (13 §). Enligt propositionen fick det dock bli en uppgift för rättstillämpningen att med ledning av de syften som bär upp regeln i andra stycket avgöra dess närmare tillämpningsområde (prop. 1990/91:98 s. 43 f.). I promemorian föreslås att hyresnämnden skall bestå av två lagfarna ledamöter i ärenden om rätt till eller förlängning av förhandlingsordning. Som skäl för detta anförs att det råder osäkerhet om ärendena kan anses vara sådana att bestämmelsen i 5 a § andra stycket nämndlagen föran- leder att hyresnämnden skall bestå av två hyresråd. Det finns exempel från praxis där intresseledamöter ibland deltagit och ibland inte. I likhet med remissinstanserna delar regeringen bedömningen att det därför be- hövs en entydig regel med det innehåll som föreslagits. Regeringen före- slår mot denna bakgrund att hyresnämnden i ärenden om rätt till eller förlängning av förhandlingsordning alltid skall bestå av två lagfarna ledamöter. När det gäller ärenden om skyldighet för hyresvärd att betala skade- stånd till en hyresgästorganisation efter försummelse att förhandla enligt 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen ifrågasätts i promemorian lämp- ligheten av att en intresseledamot som utsetts på förslag av en organisa- tion som har omedelbar anknytning till den organisation som begär skadestånd deltar i avgörandet. Motsvarande gäller en organisation mot vilken yrkandet riktas. I dessa fall föreligger inte ett sådant gemensamt intresse som i Langborgerfallet. Situationen är snarare att betrakta som jävsliknande. Regeringen instämmer i att det kan ifrågasättas om det är lämpligt med medverkan av intresseledamöter vid prövning av dessa ärenden. Regeringen föreslår därför i enlighet med promemorian att även sådana ärenden skall undantas från huvudregeln och i stället avgöras av två lagfarna ledamöter. Prop. 2005/06:10 34

4.3

Innehållet i och formerna för en ansökan

Prop. 2005/06:10

Regeringens förslag: Beträffande de allra flesta ansökningar skall det krävas att ansökan innehåller uppgift om det som yrkas och de om- ständigheter som åberopas till stöd för yrkandet. Nämnden skall kunna tillåta att en ansökan görs muntligen, om an- sökan görs vid ett sammanträde inför nämnden och avser en fråga som har samband med det ärende som behandlas vid sammanträdet. Promemorians förslag: I fråga om innehållet i en ansökan överens- stämmer promemorians förslag med regeringens. Promemorians förslag om att tillåta muntliga ansökningar skiljer sig från regeringens såtillvida att enligt promemorians förslag en ansökan får vara muntlig under förut- sättning att det är ändamålsenligt, att ansökan antecknas i protokoll vid sammanträde i annat ärende och att ärendena kan handläggas gemen- samt. Remissinstanserna: Vad gäller innehållet i en ansökan tillstyrker de allra flesta remissinstanserna förslaget eller lämnar det utan någon invändning. Stockholms tingsrätt anser att en ansökan även bör innehålla uppgift om den bevisning som åberopas och vad som skall styrkas med varje bevis. Förslaget att tillåta muntliga ansökningar tillstyrks eller lämnas utan någon invändning av de allra flesta remissinstanserna. Hyresnämnden i Stockholm förordar att det i lagtexten tas in ett uttryckligt krav på att en lämplighetsprövning skall ske. Hyres- och arrendenämnden i Göteborg anser att endast en ansökan om uppskov med avflyttning i ett lokalmed- lingsärende bör kunna ske muntligen. Skälen för regeringens förslag: Merparten av de ärenden som hand- läggs vid hyres- eller arrendenämnderna inleds genom en ansökan. Ansökan skall alltid vara skriftlig. Bestämmelser om vad en ansökan skall innehålla finns, såvitt nu är av intresse, i 8, 15 a, 16 och 16 e §§ nämndlagen. Enligt 8 § nämndlagen som gäller för flertalet av de ärenden som hyres- och arrendenämnderna handlägger, såsom ärenden om förlängning av ett arrende- eller hyresavtal, ändring av arrende- eller hyresvillkor, hyressättning, byten, andrahandsupplåtelser och åtgärdsförelägganden skall i ansökan anges tvistens beskaffenhet. För några av ärendekategori- erna uppställs ytterligare krav. En ansökan om att förlängning av ett arrende- eller hyresavtal inte skall ske skall även innehålla uppgift om de skäl som åberopas mot förlängning och en ansökan om ändring av arrende- eller hyresvillkor skall även innehålla uppgift om den ändring av villkoren som begärs. Även för ärenden angående förhandlingsord- ning gäller att i ansökan skall anges tvistens beskaffenhet (15 a § nämnd- lagen). Av 16 § nämndlagen framgår att det i en ansökan om upprustnings- föreläggande, godkännande av förbättringsarbeten m.m. skall anges sökandens yrkande och grunderna för detta. Även i ärenden om ombild- ning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt och rätt att förvärva arrendestället skall ansökan innehålla uppgift om sökandens yrkande och grunderna för detta (16 e § nämndlagen). 35

I likhet med vad som kommer till uttryck i promemorian anser rege-

Prop. 2005/06:10

ringen att den nuvarande regleringen om vad en ansökan skall innehålla i

dessa hänseenden förefaller mindre konsekvent. Det torde inte finnas

några hinder mot att införa mer enhetliga krav på ansökningarna när det

gäller att ange yrkanden och grunder. Dessutom kan det finnas anledning

till en viss uppstramning av kraven i vissa ärendetyper som faller in

under 8 §. Mot bakgrund av det sagda föreslår regeringen att ansökningar

i ärenden som faller in under 8, 15 a, 16 och 16 e §§ nämndlagen skall

innehålla uppgift om det som yrkas och de omständigheter som åberopas

till stöd för yrkandet. Detta bör dock inte gälla i ärenden som enbart

avser medling. I sådana ärenden bör det liksom hittills räcka att

tvistens beskaffenhet anges.

Regeringen delar bedömningen i promemorian att det inte bör ställas

upp något krav på att en ansökan skall innehålla bevisuppgift. En gene-

rell regel om detta kan leda till att handläggningen tyngs i onödan.

Vad en ansökan och en parts första inlaga till nämnden skall innehålla i

de olika ärendetyperna bör lagtekniskt lösas så att bestämmelserna i

största möjliga utsträckning tas in i 8 § och att det i övriga paragrafer

görs hänvisningar dit.

I promemorian föreslås vidare att kravet på att en ansökan skall vara

skriftlig mjukas upp något. Som exempel på ett fall där en ansökan borde

kunna göras muntligen anges i promemorian att en part vid ett samman-

träde i ett ärende om medling i en lokalhyrestvist gör en ansökan om

uppskov med avflyttning. Enligt regeringens uppfattning framstår det

som lämpligt att en ansökan i ett sådant fall skall kunna göras muntligen.

Det kan även finnas andra fall som faller in under 8 § nämndlagen där

det kan vara lämpligt att tillåta en muntlig ansökan. Det avgörande bör

enligt regeringens mening vara om ansökan avser en fråga som har

samband med det ärende som behandlas vid det sammanträde då ansökan

görs. Regeringen föreslår därför att det för sådana fall öppnas upp en

möjlighet att göra ansökan muntligen. Det bör dock vara upp till

nämnden att i varje enskilt fall avgöra om det är lämpligt med en muntlig

ansökan. Detta bör framgå av lagtexten på så sätt att det där anges att

nämnden får medge att en ansökan görs muntligen.

4.4

Delegering av beredande uppgifter

Regeringens förslag: Det införs en möjlighet att delegera beredande

uppgifter till kanslipersonal.

Promemorians förslag skiljer sig från regeringens såtillvida att det i

promemorian föreslås att även vissa uppgifter som innebär avgörande av

ett ärende skall kunna delegeras.

Remissinstanserna är i huvudsak positiva. Merparten av remiss-

instanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan någon invändning.

Svea hovrätt ifrågasätter om rätten till delegation skall gå längre än vad

som är möjligt vid tingsrätt och menar att delegationsrätten avseende av-

skrivningsbeslut i vart fall bör begränsas till ärenden där ett avskriv-

ningsbeslut inte får rättskraft. Även Hovrätten över Skåne och Blekinge

framför invändningar mot förslaget att delegationsmöjligheten skall gå

36

längre än vad som är möjligt i allmän domstol. Hyresnämnden i Växjö är

Prop. 2005/06:10

av uppfattningen att dispensärenden enligt arrendelagstiftningen inte

skall kunna delegeras till nämndsekreterare. Hyres- och arrendenämnden

i Göteborg anser att det över huvud taget inte bör förekomma delegering

av ärenden om godkännande av förbehåll eller annat avtalsvillkor i

arrendeförhållanden.

Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande reglering är delege-

ring av beredande uppgifter till kanslipersonal i hyresnämnderna inte

möjlig. I promemorian föreslås att det skall införas en sådan möjlighet.

I likhet med remissinstanserna anser regeringen att det är lämpligt att

det införs en möjlighet till delegering av beredande uppgifter till kansli-

personal. En sådan möjlighet finns för de allmänna domstolarna och

fungerar väl. Regeringen föreslår därför att det i nämndlagen införs en

bestämmelse om delegering av beredande uppgifter.

I promemorian föreslås vidare att rätten att avgöra vissa ärenden skall

kunna delegeras. Som exempel nämns i promemorian avskrivningsbeslut

efter återkallelse, dispensärenden enligt arrendelagstiftningen och ären-

den om godkännande av avstående från besittningsskydd. Flera remiss-

instanser invänder mot detta. Enligt regeringens mening bör beslut som

innebär att ett ärende avgörs, i vart fall tills vidare, förbehållas ord-

föranden. En bestämmelse om delegering bör därför i överensstäm-

melse med vad som gäller för bl.a. tingsrätt begränsas till att avse

beredande uppgifter.

För den kanslipersonal vid hyresnämnden som vidtar beredande upp-

gifter bör reglerna om jäv i 4 kap. 13 § rättegångsbalken vara tillämpliga.

En bestämmelse med den innebörden bör införas i nämndlagen.

Som Hyres- och arrendenämnden i Göteborg påpekar är det i sam-

manhanget lämpligt att även justera bestämmelserna i 3 § tredje stycket

och 6 § tredje stycket nämndlagen så att det inte längre är förbehållet

ordföranden att kalla intresseledamöterna till tjänstgöring.

4.5 Sammanträde Regeringens förslag: I flertalet ärendetyper behöver sammanträde inte hållas, om ärendet inte skall prövas i sak och medling inte heller skall ske eller om ett sammanträde på grund av någon särskild omständighet inte behövs. I ett ärende om godkännande av förbättringsarbete enligt 12 kap. 18 e § jordabalken skall en hyresgästs utevaro från ett sammanträde inte hindra att ärendet prövas. Uteblir fastighetsägaren, skall ärendet avskrivas. Promemorians förslag skiljer sig från regeringens på så sätt att det i promemorian föreslås att ett sammanträde inte skall behöva hållas, om ärendet inte skall prövas i sak eller om ett sammanträde med hänsyn till ärendets beskaffenhet är obehövligt. Vid prövning i sak skall samman- träde hållas på begäran av enskild part, om inte avgörandet inte går parten emot eller ett sammanträde på grund av någon särskild omstän- dighet inte behövs. 37 Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna tillstyrker för- slagen eller lämnar dem utan någon invändning. Hyres- och arrende- nämnden i Göteborg förordar dock en lösning som innebär att samman- träde inte behöver hållas, om det med hänsyn till ärendets beskaffenhet framstår som uppenbart obehövligt. Svensk Handel anser att parterna skall ha rätt att kräva ett sammanträde när det finns skäl för ett sådant. Hyresgästernas Riksförbund uttrycker vissa farhågor med förslaget när det gäller nämndernas medlande roll. Juridiska fakultetsnämnden vid Stockholms universitet förordar en lagteknisk lösning som innebär att nuvarande bestämmelser om skyldighet att hålla sammanträde komplet- teras med de åsyftade sakliga ändringarna. Skälen för regeringens förslag Ärenden som faller in under 9 § nämndlagen I de allra flesta arrende- hyres- eller bostadsrättstvister skall parterna kallas att inställa sig till ett sammanträde inför nämnden (9 § första stycket nämndlagen). Undantag har gjorts endast för den situationen att hyresnämnden samtidigt handlägger ett stort antal tvister av likartad be- skaffenhet mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster om villkoren för hyra av bostadslägenheter. I ett sådant fall får nämnden, sedan ett lämp- ligt antal typfall av tvister prövats, med ledning av dessa pröva övriga tvister utan någon muntlig förhandling, om det är uppenbart att sådan förhandling inte behövs. Huvudregeln bör i enlighet med vad som anges i promemorian även fortsättningsvis vara att ett sammanträde skall hållas i ärendet och detta oavsett om det begärs av en part eller inte. Detta är väsentligt för att hyres- och arrendenämnderna skall kunna fullgöra sin uppgift att försöka förlika parterna. Denna uppgift, som gäller även om medling inte har begärts, utförs bäst vid ett sammanträde. Vidare kan ett muntligt för- farande många gånger underlätta för enskilda parter som för sin talan utan ett juridiskt biträde. I promemorian föreslås att det inte skall behöva hållas något sam- manträde, om ärendet inte skall prövas i sak eller om ett sammanträde med hänsyn till ärendets beskaffenhet är obehövligt. Om ärendet skall prövas i sak, skall dock nämnden enligt vad som föreslås i promemorian på begäran av part hålla sammanträde, såvida avgörandet inte går parten emot eller ett sammanträde på grund av någon särskild omständighet inte behövs. Regeringen delar bedömningen i promemorian att det inte skall behöva hållas något sammanträde om ärendet inte skall prövas i sak. Detta överensstämmer också med vad som gäller enligt 14 § lagen (1996:242) om domstolsärenden (ärendelagen). Med hänsyn till nämndernas uppgift att försöka förlika parterna bör dock sammanträde ändå hållas om med- ling skall ske. Som tidigare nämnts sker diskussioner om en förlikning bäst vid ett sammanträde. När det gäller de ärenden som skall prövas i sak framstår prome- morians förslag som väl långtgående och dessutom relativt svårtillämpat. Bland annat är distinktionen mellan att ett sammanträde med hänsyn till ärendets beskaffenhet är obehövligt och det på grund av någon särskild Prop. 2005/06:10 38

omständighet inte behövs inte helt klar. Det är också tveksamt om en

Prop. 2005/06:10

parts inställning till om sammanträde skall hållas alltid skall vara av-

görande för vilket av dessa villkor som skall vara tillämpligt. På grund

härav anser regeringen att undantaget när det gäller ärenden som skall

prövas i sak bör utformas efter förebild av 14 § ärendelagen. Enligt

denna behöver i dessa fall sammanträde inte hållas, om ett sammanträde

på grund av någon särskild omständighet inte behövs.

Det nuvarande undantaget från huvudregeln om sammanträde för pröv-

ning av massärenden av likartad beskaffenhet (9 § tredje stycket) torde

falla in under ett sådant undantag och skulle därför kunna tas bort, vilket

också föreslås i promemorian. Det finns emellertid i 30 § nämndlagen en

bestämmelse om att delgivning av ärenden som enligt 9 § tredje stycket

kan avgöras utan muntlig förhandling får ske genom kungörelse. En

bestämmelse av den innebörden bör finnas även i fortsättningen. Med

hänsyn härtill anser regeringen att det nuvarande undantaget från huvud-

regeln om sammanträde för prövning av massärenden kan behållas.

Ärenden som inte faller in under 9 § nämndlagen

För vissa ärendetyper, som inte faller in under 9 §, gäller särskilda regler

om sammanträde. I ärenden angående förhandlingsordning, upprust-

ningsföreläggande och tillstånd till förköp av aktier samt ärenden enligt

lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till

bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt och lagen (1985:658) om arren-

datorers rätt att förvärva arrendestället skall parterna kallas till en

förhandling, om det inte är uppenbart att förhandling inte behövs (15 a,

16, 16 c och 16 e §§). Beträffande samtliga dessa ärenden föreslås i

promemorian att parterna skall kallas till ett sammanträde, om det inte är

obehövligt. I konsekvens med regeringens ställningstagande till vad som

bör gälla i de ärenden som faller in under 9 § och då det är önskvärt med

en enhetlig reglering av frågan under vilka förutsättningar ett sam-

manträde kan undvaras föreslår regeringen att dessa fall regleras på

samma sätt som de som faller in under 9 §. I de aktuella lagrummen bör

hänvisningar göras till relevanta bestämmelser i 9 §.

Handläggningen av ärenden om godkännande av förbättringsarbete

I promemorian lämnas också förslag som rör handläggningen i hyres-

nämnden av ärenden om godkännande av förbättringsarbete enligt

12 kap. 18 e § jordabalken (JB). För dessa ärenden föreslås att en

hyresgästs utevaro från ett sammanträde inte skall hindra att ärendet

prövas och att fastighetsägarens utevaro skall kunna leda till att ärendet

skrivs av. Ingen remissinstans har invändningar mot ändringarna. Rege-

ringen anser att förslagen i allt väsentligt bör genomföras. I linje med vad

som annars gäller i hyres- och arrendeärenden vid sökandens utevaro

skall fastighetsägarens utevaro dock alltid leda till att ärendet skrivs av.

39

4.6

Protokollföring

Prop. 2005/06:10

Regeringens förslag: Reglerna om protokollföring ändras så att nämnd- erna får möjlighet att avstå från att föra protokoll när något sådant inte behövs. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan någon invändning. Skälen för regeringens förslag: Enligt 29 § nämndlagen skall proto- koll föras vid sammanträde och besiktning. Närmare bestämmelser finns i förordningen (1975:20) om protokollföring m.m. vid arrendenämnd och hyresnämnd (protokollsförordningen). I förordningen finns angivet bl.a. vem som får föra protokoll och vilka uppgifter som skall tas in i proto- kollet. Genom ändringar i 6 kap. 3 och 4 §§ rättegångsbalken (RB), som trädde i kraft den 1 juli 2000, har reglerna om bevarandet av uppgifter från ett sammanträde förenklats i syfte att ge domstolarna möjlighet att avstå från att föra protokoll när något sådant inte behövs (prop. 1999/2000:26 s. 74 f.). Bestämmelserna om protokoll har ersatts av en skyldighet att föra anteckningar. En regel om att endast anteckningar skall behöva föras finns också i 21 § ärendelagen. Bestämmelserna läm- nar öppet i vilken form sådana anteckningar skall föras. Protokolls- formen är alltså inte längre obligatorisk. I promemorian föreslås att reglerna om protokollföring i hyres- och arrendenämnderna ändras så att skyldigheten att föra protokoll även där ersätts av en skyldighet att föra anteckningar. Genom det i promemorian framlagda förslaget och de ändringar i protokollsförordningen som kan förutses skapas enligt regeringens mening förutsättningar för en ökad flexibilitet och för effektivare arbets- former i hyres- och arrendenämnderna. Någon anledning att ha kvar ett krav på protokollföring för just hyres- och arrendenämnderna finns inte. Regeringen föreslår därför att skyldigheten att föra protokoll ersätts av en skyldighet att föra anteckningar.

4.7

Överklagande av vissa beslut under förfarandet

Regeringens förslag: Ett beslut att ogilla en invändning om jäv mot en ledamot av hyres- eller arrendenämnden eller en invändning om att det finns ett hinder för ärendets prövning får överklagas särskilt. Även ett beslut att avvisa ett ombud eller ett biträde får överklagas särskilt. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens utom såtill- vida att det i promemorian föreslås att även ett beslut att ogilla ett yrkande om avvisning av ett ombud eller ett biträde skall få överklagas särskilt. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna tillstyrker för- slaget eller lämnar det utan någon invändning. Göteborgs tingsrätt anser att bestämmelserna bör utformas så att nämnden får bestämma om beslu- 40

tet skall få överklagas särskilt eller endast i samband med att det slutliga

Prop. 2005/06:10

beslutet överklagas.

Skälen för regeringens förslag: Enligt 23 § tredje stycket 35 och

23 a § andra stycket andra meningen nämndlagen får vissa beslut under

handläggningen i hyres- och arrendenämnd överklagas särskilt. Detta

gäller om nämnden förordnat angående ersättning för någons medverkan

i ärendet, om nämnden utdömt vite eller någon annan påföljd för under-

låtenhet att följa ett föreläggande eller straff för förseelse i förfarandet

samt om nämnden beslutat i någon annan fråga som gäller rättshjälp än

nämnda ersättningsbeslut. Övriga beslut under handläggningen får enligt

23 b § nämndlagen endast överklagas i samband med talan mot nämnd-

ens slutliga beslut.

Ett beslut av en hyres- eller arrendenämnd om att ogilla en invändning

om jäv mot en ledamot av nämnden eller en invändning om att det finns

ett hinder för ärendets prövning får alltså inte överklagas särskilt. Det får

inte heller en nämnds beslut om avvisning av ett ombud eller ett biträde.

Om motsvarande beslut fattas av allmän domstol, får dessa överklagas

särskilt (jfr 37 § ärendelagen och 49 kap. 4 och 5 §§ RB). Det finns enligt

regeringens mening inte några bärande skäl för att behandla rätten till

överklagande av dessa beslut annorlunda bara för att de har fattats av en

hyres- eller arrendenämnd. Regeringen föreslår därför att dessa beslut

skall få överklagas särskilt. Regleringen bör utformas efter förebild av

ärendelagen, vilket innebär att den inte kommer att innehålla någon

bestämmelse om att ett beslut att ogilla ett yrkande om avvisning av ett

ombud eller ett biträde skall få överklagas särskilt. Det finns enligt

regeringens uppfattning inte tillräckliga skäl att införa en längre gående

rätt att överklaga beslut i sådana frågor än den som finns enligt ärende-

lagen.

4.8

Förlikningsavtal

Regeringens förslag: Det skall inte längre krävas att en förlikning

skall avfattas skriftligen och undertecknas av parterna.

Promemorians förslag överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan någon

invändning.

Skälen för regeringens förslag: Enligt 12 § nämndlagen skall nämn-

den klarlägga tvistefrågorna och, även om medling inte har begärts,

försöka förlika parterna. Kan parterna inte förlikas efter förslag från

någondera parten, skall nämnden lägga fram förslag till förlikning, om

det inte är uppenbart att förutsättningar för förlikning saknas. En förlik-

ning skall avfattas skriftligen och undertecknas av parterna. Om det inte

träffas någon förlikning, skall tvisten avgöras eller avskrivas.

Enligt promemorian förekommer det i praktiken ofta att en uppgörelse

antecknas i protokollet och att sökanden då återkallar ansökan. Det före-

kommer också att nämnden framlägger ett förlikningsförslag som

parterna inte omedelbart vill ta ställning till. Nämnden avvaktar då med

den fortsatta handläggningen av ärendet en tid. Om parterna sedan enas,

avskrivs ärendet efter återkallelse av sökanden. I dessa situationer upp-

41

rättas det alltså inte något skriftligt och av parterna undertecknat förlik-

Prop. 2005/06:10

ningsavtal.

Mot denna bakgrund saknas skäl att ha kvar kravet på att ett förlik-

ningsavtal skall vara skriftligt och undertecknat av parterna. Regeringen

föreslår därför att kravet slopas.

5

Förslag med anledning av att vissa nämnder administrativt samordnas med tingsrätter

5.1

Inledning

Som framgår av avsnitt 3 har regeringen i budgetpropositionen för år 2005 (prop. 2004/05:1, utg.omr. 4) aviserat förändringar av hyres- och arrendenämndernas organisation som skall vara genomförda den 1 januari 2006. Förändringarna innebär att antalet hyresnämnder respek- tive arrendenämnder minskas från tolv till åtta genom att verksamheten vid nämnderna i Växjö, Örebro, Gävle och Luleå förs till andra nämnder samt att de kvarvarande mindre hyresnämnderna administrativt samordnas med tingsrätten på orten. Genom att bibehålla nämndernas ställning som förvaltningsmyndigheter kan den värdefulla verksamhet som nämnderna bedriver, med bl.a. inslag av medling och upplysnings- verksamhet, behållas fullt ut samtidigt som den judiciella och admini- strativa bärkraften hos de mindre nämnderna stärks. I anledning av den administrativa samordningen behandlas i detta avsnitt frågor om över- klagande, arbetsutbyte mellan en hyresnämnd och en tingsrätt på samma ort samt systemet med ersättare för ledamöterna i hyres- och arrende- nämnderna.

5.2

Överprövning av en arrendenämnds avgörande

5.2.1

Bakgrund

Om en part inte godtar en arrendenämnds beslut i fråga om förlängning av arrendeavtal, fastställande av villkoren för sådan förlängning, uppskov med avträde enligt 9 kap. 12 b eller 13 § eller 10 kap. 6 a § JB eller bestämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 § JB eller i fråga som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a, 31 eller 31 b § eller 11 kap. 6 b § JB, får parten enligt 8 kap. 31 § JB klandra beslutet genom att väcka talan mot den andra parten inom två månader från den dag då beslutet meddelades. Klandras inte beslutet inom denna tid, är partens rätt till talan förlorad. En arrendenämnds beslut i ärende enligt 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 24 eller 7 § eller 11 kap. 2 § JB får inte klandras. Av 13 kap. 4 § och 42 kap. 1 § RB framgår att den som vill klandra ett beslut av arrendenämnden skall ge in en stämningsansökan. Av 8 kap. 32 § JB framgår att stämningsansökan skall ges in till fastighets- domstolen. Handläggningen sker enligt lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål med dess allmänna hänvisning till reglerna i rättegångs- balken. Av 8 kap. 33 § JB framgår att det i åtskilliga fall råder förbud 42 mot överklagande av fastighetsdomstolens dom. I de fall där domen får överklagas, får hovrättens dom inte överklagas. För fiskearrenden finns det särskilda bestämmelser om klander av en arrendenämnds beslut i 16 och 17 §§ lagen (1957:390) om fiskearrenden. Även i dessa fall skall en stämningsansökan ges in till fastighetsdomsto- len. En klandertalan behandlas på samma sätt som en klandertalan enligt JB. I 18 § samma lag finns det bestämmelser om förbud i vissa fall mot överklagande av fastighetsdomstolens avgöranden. Enligt 23 a § nämndlagen får åtskilliga typer av processuella beslut som meddelas av en arrendenämnd överklagas genom besvär hos fastig- hetsdomstolen. Detsamma gäller nämndens beslut enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. Handlägg- ningen i fastighetsdomstolen sker då enligt 52 kap. 212 §§ RB. Endast i vissa fall är ett vidare överklagande till hovrätt tillåtet. För andra typer av beslut som får överklagas gäller enligt 23 b § nämndlagen att de får över- klagas endast i samband med en klandertalan. I departementspromemorian Fastighetsdomstolarna, överprövningen av arrendenämndernas avgöranden (Ds 1989:40) föreslogs att beslut av en arrendenämnd inte längre skulle klandras. I stället skulle enligt pro- memorian besluten kunna överklagas till den då ännu existerande Bo- stadsdomstolen som dittills endast tagit upp besvär mot beslut av hy- resnämnd. Ett överklagande skulle handläggas i huvudsak enligt de reg- ler som fanns i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol. Även i prop. 1990/91:32, som huvudsakligen avsåg frågor om fördel- ningen av mål angående hyra och bostadsrätt mellan fastighetsdomstol och tingsrätt som allmän domstol, behandlades frågan om handlägg- ningen av arrendetvister (a. prop. s. 21). I propositionen instämde föredragande departementschefen i den kritik som vissa remissinstanser riktat mot förslaget att göra Bostadsdomstolen till överprövningsinstans i arrendemål. Enligt henne talade i stället mycket för att låta de mål som prövats av arrendenämnd i första instans överklagas till hovrätt. Något förslag om ändringar i fråga om instansordningen för arrendemål lades dock inte fram i den angivna propositionen. Bostadsdomstolen upphörde den 1 juli 1994. Överklaganden från hyresnämnd har sedan dess handlagts av Svea hovrätt enligt lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i Svea hovrätt. I 1994 års lagstiftningsärende (prop. 1993/94:200) berördes inte frågor om över- prövning av arrendenämndernas beslut. Däremot förutskickades att det efter ytterligare utredningsarbete kunde bli aktuellt att låta arrendenämn- dernas verksamhet övertas av tingsrätterna. I betänkandet Nytt system för prövning av hyres- och arrendemål (SOU 1999:15) lägger 1997 års hyreslagstiftningsutredning fram förslag huvudsakligen i enlighet med vad som förutskickats i 1994 års lagstift- ningsärende. Merparten av arrendenämndernas verksamhet skall sålunda enligt utredningens förslag föras över till fastighetsdomstol. Vissa ären- den skall dock i stället överföras till länsstyrelse. Den fristående medling och skiljeverksamhet som förekommer vid arrendenämnden bör enligt utredningen upphöra. Vid domstol skall ärendena som huvudregel hand- läggas enligt ärendelagen. Ärendelagens bestämmelser kompletteras dock i utredningsförslaget med vissa särregler, t.ex. när det gäller förhör med part under sanningsförsäkran. För en ärendetyp, nämligen tvister om Prop. 2005/06:10 43 flyttningsersättning enligt 9 kap. 14 § JB, föreslås med hänvisning till att den gäller ersättning att processen helt och hållet skall ske enligt rätte- gångsbalken. I Domstolsverkets rapport Organisationen för vissa hyres- och arrende- nämnder föreslås att samtliga hyres- och arrendenämnder utom de tre största organisatoriskt skall införlivas i den allmänna domstolsorganisa- tionen. Processordningen bör enligt rapporten bli föremål för en generell översyn. Tills vidare föreslås i rapporten bl.a. att beslut av arrende- nämnden i flertalet fall skall kunna klandras genom att en part som är missnöjd med beslutet väcker en talan mot den andra parten. En klan- dertalan skall enligt rapporten tas upp av hovrätten.

5.2.2

Instansordningen

Regeringens förslag: Sådana beslut av arrendenämnd som med nuva- rande regler kan överprövas i fastighetsdomstol skall i stället överprövas av den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är belägen. Hovrättens avgörande i sakfrågan skall kunna överklagas till Högsta domstolen. För några typer av ärenden förutsätter dock ett överklagande till Högsta domstolen att hovrätten finner att det föreligger särskilda skäl för en prövning av om prövningstillstånd skall ges av prejudikatsskäl (s.k. ventil). Hovrättens beslut med anledning av överklagande i frågor som avses i 23 § tredje stycket skall inte kunna överklagas. Hyreslagstiftningsutredningens förslag överensstämmer i princip med regeringens. Remissinstanserna godtar utredningsförslaget. Domstolsverkets förslag skiljer sig från regeringens på så sätt att inga avgöranden av hovrätten skall kunna överklagas. Remissinstanserna godtar allmänt förslaget. Svea hovrätt anser dock att frågor rörande instansordningen, t.ex. frågan om överklagande med s.k. ventil till Högsta domstolen, närmare bör övervägas innan förslaget genomförs. Hyresnämnden i Sundsvall, Linköpings tingsrätt och Hyres- och arrendenämnden i Örebro anser av prejudikatbildningsskäl att en enda hovrätt bör vara överinstans för samtliga arrendetvister. Förslagen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med rege- ringens utom såtillvida att det inte föreslås något generellt fullföljdsför- bud beträffande de frågor som avses i 23 § tredje stycket. Yttranden över utkastet till lagrådsremiss: Samtliga som har yttrat sig över utkastet till lagrådsremiss tillstyrker förslagen eller lämnar dem utan någon invändning. Skälen för regeringens förslag: Den som vill angripa ett avgörande av en arrendenämnd skall enligt nuvarande regler klandra avgörandet genom att väcka talan i fastighetsdomstol. Fastighetsdomstolens avgö- rande kan i allmänhet överklagas till hovrätt. Regeringens förslag att var och en av de mindre hyres- och arrendenämnderna skall samverka ad- ministrativt med tingsrätten på nämndens kansliort förändrar visserligen inte det faktum att varje nämnd är en självständig förvaltningsmyndighet. Det kommer dock att finnas en stark koppling, både personellt och organisatoriskt, till tingsrätten på orten. Samtliga berörda tingsrätter är Prop. 2005/06:10 44 också fastighetsdomstolar. Situationen blir med den organisatoriska ny- ordningen så förändrad att man enligt regeringens bedömning inte kan ha kvar de nuvarande reglerna om klander hos fastighetsdomstolen. Såväl enligt Hyreslagstiftningsutredningens som enligt Domstolsver- kets förslag skall överprövning av det primära avgörandet ske i hovrätt. Remissinstanserna godtar allmänt detta. En ordning enligt vilken den som är missnöjd med ett avgörande av en arrendenämnd skall ha att vända sig direkt till hovrätten leder till en snabb och kvalificerad överprövning. Genom att processkedjan förkortas fram till hovrätten kan hovrättsarbetet visserligen behöva bli något mer omfattande än vad det är med nu gällande regler. Arrendenämnderna får dock anses ha en sådan kompetens att denna förkortning mycket väl kan godtas. Det är för övrigt att märka att hyresnämndernas avgöranden över- prövas av hovrätt och att ett liknande förslag lades fram för arrende- nämndernas del redan i den i föregående avsnitt nämnda departements- promemorian från år 1989. Mot den angivna bakgrunden finner regeringen att den som är miss- nöjd med ett avgörande i arrendenämnd och som enligt nuvarande regler har möjlighet att gå vidare till fastighetsdomstol bör ha att vända sig direkt till hovrätten. För hyrestvisterna gäller att endast en hovrätt (Svea hovrätt) svarar för den överprövning som sker. Arrendetvisterna prövas dock enligt nu gällande regler av samtliga sex hovrätter. Såväl de förslag som läggs fram av Hyreslagstiftningsutredningen som Domstolsverkets förslag innebär att man i princip behåller den ordningen. Några remissin- stanser föreslår dock att arrendefallen liksom hyresfallen skall koncentre- ras till en enda hovrätt. Regeringen anser att en koncentration av arrendeärendena till en enda hovrätt skulle medföra större olägenheter än den koncentration av över- rättsdömandet som sker inom hyresområdet. I arrendefallen är det betyd- ligt vanligare än i hyresfallen att en överrätt behöver hålla syn på en fas- tighet och närheten mellan domstol och fastighet får därmed en särskild betydelse för arrendefallen. Vid behandlingen av frågan om en koncen- tration av arrendefallen till en enda hovrätt måste dock även kravet på en god prejudikatbildning beaktas. Enligt nuvarande regler får ett avgörande av hovrätt i en klanderpro- cess inte överklagas vidare till Högsta domstolen. Det är en naturlig ord- ning med tanke på att man för arrendefallen annars skulle ha en ordning med prövning i fyra instanser. Den nuvarande ordningen medför emeller- tid en risk för splittring av rättspraxis, eftersom ansvaret för rättsbild- ningen är uppdelat på flera domstolar. En bristfällig rättsbildning leder till att rättstillämpningen blir mindre förutsebar och därmed mindre rättssäker. De olägenheter som den nuvarande utspridningen av fallen på flera hovrätter kan orsaka när det gäller prejudikatbildningen kan motverkas genom att det, i enlighet med Hyreslagstiftningsutredningens förslag, för flertalet fall öppnas en möjlighet att överklaga ett hovrättsavgörande till Högsta domstolen. Att låta hovrättens avgörande överklagas till Högsta domstolen innebär visserligen att ett slutligt avgörande av en tvist kan dröja längre. I och med att arrendenämndens avgörande skall överklagas direkt till hovrätt och man alltså utan vägen över fastighetsdomstolen uppnår en förkortning av instanskedjan bör dock en sådan ordning kunna Prop. 2005/06:10 45 godtas för de flesta typer av arrendeärenden. En prövning i Högsta dom- stolen bör dock förutsätta att den domstolen beviljar prövningstillstånd enligt de för den instansen gällande reglerna i 54 kap. RB. Enligt dessa ges prövningstillstånd endast i prejudikatvärda fall och i extraordinära situationer. Mot den angivna bakgrunden finner regeringen att det saknas till- räcklig anledning att koncentrera arrendefallen till en enda hovrätt. I stället bör överprövningen ske av den hovrätt inom vars domkrets arren- denämnden är belägen. Regeringen finner vidare att ett beslut av hovrät- ten i allmänhet bör kunna överklagas till Högsta domstolen. För några typer av ärenden i vilka besluten måste uppfattas som mindre ingripande och där kravet på ett snabbt slutligt avgörande är särskilt framträdande bör det emellertid råda ett principiellt förbud mot överklagande. Det gäller, som Hyreslagstiftningsutredningen angett, fall där arrendenämnden prövat frågor om uppskov med avträde från arrende (såväl de arrendetyper som regleras i jordabalken som fiskearrenden), om byggnadsskyldighet, om ny täckdikning och om framtida investering. De sistnämnda tre frågorna får för närvarande inte överklagas till hovrätt. I enlighet med utredningsförslaget bör dock hovrätten i fall av nu angivet slag ha möjlighet att bestämma att dess avgörande skall få överklagas till Högsta domstolen, under förutsättning att det finns särskilda skäl för en prövning av om prövningstillstånd skall ges enligt 54 kap. 1 § första stycket 1 RB, dvs. om det föreligger prejudikatskäl, s.k. ventil. Tillåter hovrätten ett överklagande, kommer vanliga regler om krav på pröv- ningstillstånd i Högsta domstolen att gälla. Om det i det konkreta fallet inte finns anledning för hovrätten att utnyttja den angivna möjligheten, får hovrättens avgörande omedelbart laga kraft. Enligt nuvarande ordning råder det enligt 23 a § nämndlagen full- följdsförbud mot fastighetsdomstolens beslut med anledning av besvär över en arrendenämnds beslut om förordnande angående ersättning för någons medverkan i ärendet. När det gäller fastighetsdomstolens beslut med anledning av besvär över en arrendenämnds beslut om utdömande av vite eller någon annan påföljd för underlåtenhet att följa föreläggande eller straff för förseelse i förfarandet finns det dock enligt samma lagrum inte något fullföljdsförbud. Det gör det inte heller för fastighetsdom- stolens beslut med anledning av besvär över en arrendenämnds beslut i någon annan fråga som gäller rättshjälp än nämnda ersättningsbeslut. Som framgått anser regeringen att arrendenämndens beslut i fortsätt- ningen skall prövas av hovrätten. Det bör därför övervägas om det skall vara möjligt att överklaga hovrättens beslut i dessa fall till Högsta domstolen. Enligt regeringens mening finns det inte några bärande skäl för att behandla de angivna besluten på olika sätt. Det bör alltså antingen vara möjligt att överklaga dessa beslut till Högsta domstolen eller så skall inget av besluten kunna överklagas dit. I Domstolsverkets rapport före- slås att det inte skall vara möjligt att överklaga besluten. Ett generellt fullföljdsförbud skulle leda till att det uppnås en överensstämmelse med vad som gäller för beslut meddelade av Svea hovrätt med anledning av överklagande av en hyresnämnds beslut i samma frågor (jfr 10 § lagen om rättegången i vissa hyresmål i Svea hovrätt). En skillnad är dock att beslut meddelade i arrendetvister kommer att prövas inte som i hyres- Prop. 2005/06:10 46 fallen av en enda hovrätt utan av samtliga hovrätter. Detta har dock enligt regeringens mening inte någon avgörande betydelse, eftersom prejudikat- bildningen i fråga om rättshjälp m.m. tillgodoses på annat håll. Mot bak- grund av det anförda föreslår regeringen att det inte skall vara möjligt att överklaga hovrättens beslut i nu aktuella fall. Samma sak bör gälla för hovrättens beslut i de frågor som i avsnitt 4.7 föreslås kunna överklagas särskilt. Det gäller beslut om ogillande av en jävsinvändning eller en invändning om att det finns ett hinder för ärendets prövning samt om avvisning av ett ombud eller ett biträde.

5.2.3

Formerna för överprövning och val av processordning

Regeringens förslag: Arrendenämndens avgörande skall överklagas till hovrätt. Vid handläggningen i hovrätt skall de regler i ärendelagen som gäller vid överklagande av en tingsrätts beslut tillämpas. Reglerna om krav på prövningstillstånd vid överklagande till hovrätt skall inte vara tillämpliga vid överklagande av arrendenämndens beslut. Regeringens bedömning: Inga särregler i förhållande till ärendelagen bör införas i fråga om klagofrister. Hyreslagstiftningsutredningens förslag överensstämmer med reger- ingens utom såtillvida att enligt utredningens förslag frågor om flytt- ningsersättning skall handläggas enligt rättegångsbalken och att det skall gälla ett krav på prövningstillstånd vid överklagande till hovrätten. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser godtar utredningens för- slag eller lämnar detta utan någon invändning. Juridiska fakultets- nämnden vid Stockholms universitet menar att även ärenden om flytt- ningsersättning bör hanteras enligt ärendelagen. Göta hovrätt och Jönkö- pings tingsrätt vill i stället att även förlängningstvister handläggs enligt rättegångsbalken. Kritiska mot att ärendelagen och inte rättegångsbalken görs tillämplig för de ärenden där enligt nuvarande regler klander skall ske till fastighetsdomstol är Svea hovrätt och Hovrätten över Skåne och Blekinge. Domstolsverkets förslag skiljer sig från regeringens på så sätt att arrendenämndens avgörande skall klandras till hovrätten. Remissinstanserna: Endast några få remissinstanser uppehåller sig särskilt vid frågor om överprövningen av arrendenämndens beslut. Svea hovrätt finner att frågan om klanderinstitutet och andra frågor rörande instansordningen bör närmare övervägas innan förslagen genomförs. Hovrätten över Skåne och Blekinge anser det vara högst olämpligt att det skall kunna väckas en klandertalan i hovrätten. En sådan talan är enligt hovrätten svår att hantera, eftersom förfarandereglerna för hovrätterna är uppbyggda efter principen att en hovrätt skall överpröva underinstansens avgörande. Samma hovrätt menar att åtskilliga av de arrendetvister som anges i 8 kap. 31 § JB företer stora likheter med ordinära tvistemål och att det därför är lämpligt att sådana arrendetvister överklagas till hovrät- terna och där handläggs enligt tvistemålsreglerna. Förslagen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med rege- ringens. Prop. 2005/06:10 47 Yttranden över utkastet till lagrådsremiss: Flertalet av dem som ytt- rat sig godtar de förslag som läggs fram i utkastet. Hovrätten över Skåne och Blekinge vidhåller dock i huvudsak sin tidigare inställning att arrendetvister som anges i 8 kap. 31 § JB bör handläggas enligt tviste- målsreglerna och framhåller bl.a. att arrendetvister kan röra stora värden. Hyres- och arrendenämnden i Göteborg menar att man för vissa fall bör göra avsteg från ärendelagens regler om klagofrister. Skälen för regeringens förslag och bedömning Överklagande eller klander? Två metoder är tänkbara för att åstadkomma en överprövning av en arrendenämnds beslut. Den ena metoden är att låta beslutet överklagas till hovrätten enligt Hyreslagstiftningsutredningens förslag. Den andra metoden är att låta det klandras enligt Domstolsverkets förslag. Med klander som metod att föra upp fallen till hovrätten kommer den som är missnöjd med arrendenämndens avgörande att behöva ge in en stäm- ningsansökan. Hovrätten kommer att behöva iaktta reglerna om förbere- delse i 42 kap. RB. Förfarandet kan, när det bygger på klanderinstitutet, sägas börja om på nytt när det går från arrendenämnd till hovrätt. För hovrätterna är det en relativt främmande uppgift att på detta sätt hand- lägga mål som första instans. Regeringen gör den bedömningen att en prövning i en arrendenämnd har sådana kvaliteter att klanderprocessens regelsystem framstår som omotiverat för de fall där en överprövning be- höver komma till stånd. Det är i sammanhanget värt att nämna att även hyresnämndernas avgöranden tidigare skulle klandras vid fastighetsdom- stol men att detta system år 1975 ändrades så att ett nämndavgörande skulle överklagas till domstol. Mot den angivna bakgrunden finner regeringen övervägande skäl tala för att arrendenämndens avgöranden i de nuvarande klandersituationerna bör kunna överklagas till hovrätten. Val av processordning Under remissbehandlingen av Hyreslagstiftningsutredningens och Dom- stolsverkets förslag har några remissinstanser förespråkat att en ar- rendenämnds avgörande i hovrätten skall överprövas enligt rättegångs- balken, medan andra förespråkat en långtgående tillämpning av ärende- lagen. Oavsett vilken lösning man väljer krävs det vissa särbestämmelser för de nuvarande klanderfallen. De skäl som under remissbehandlingen har anförts till stöd för en lösning byggd på rättegångsbalkens bestäm- melser har varit att de fall som enligt de nu gällande reglerna tas upp av domstol efter klander från en arrendenämnd kan innehålla betydande inslag av rättskipning, att fallen kan gälla stora värden och att det ofta förekommer intressemotsättningar mellan parterna. Ingen remissinstans förespråkar att handläggningen i hovrätt skall ske enligt reglerna i 52 kap. RB om överklagande av tingsrätts beslut. Lagen om rättegången i vissa hyresmål i Svea hovrätt bygger på regleringen i 52 kap. RB. Ärendelagen är dock en betydligt modernare och mer komplett förfarandelag än den lagen, som för övrigt redan från början Prop. 2005/06:10 48 angavs vara ett provisorium (se prop. 1993/94:200 s. 54). Valet står alltså mellan rättegångsbalkens ordinära regler och ärendelagens regler. Rättegångsbalken är byggd på principer om muntlighet, omedelbarhet och koncentration, även om flera reformer som skett har haft till följd att dessa principer inte längre tillämpas lika strikt som tidigare. Ärendelagen är en lag byggd på skriftlighet som dock för åtskilliga fall ger parterna rätt till muntlig handläggning. Att rättegångsbalken som huvudregel har muntlighet medan ärendelagen har skriftlighet bör inte tillmätas någon avgörande betydelse. Båda lagarna tillåter att ett fall hanteras på annat sätt än enligt huvudregeln, även om rättegångsbalken på den punkten inte är lika flexibel som ärendelagen. Det primära tillämpningsområdet för rättegångsbalken är egentligen all rättskipning i klassisk mening (stridig rättsvård eller jurisdictio conten- tiosa). Ärendelagens primära tillämpningsområde är den frivilliga rätts- vården (jurisdictio voluntaria). I dagens samhälle finns det mycket som inte passar in under det klassiska motsatsparet. Att diskutera i termer av vad som är rättskipning och vad som inte är rättskipning ställer sig därför ofta svårt. I åtskilliga fall har lagstiftaren ansett sig ha anledning att ge- nom särskilda bestämmelser markera att rättegångsbalken eller ärende- lagen skall vara tillämplig för den situation det gäller. Vägledande har då i en del fall varit huruvida det har förelegat likheter med mål som hand- lagts enligt rättegångsbalken, t.ex. angående frågor om ersättning, eller om det tvärtom förekommit likheter med ärenden som handlagts enligt ärendelagen. Det är svårt att ge en mer allmän karakteristik av arrendenämndsären- dena i termer av stridig eller frivillig rättsvård. Det naturliga i de fall där den klassiska uppdelningen inte ger ledning bör vara att helt enkelt ta ställning till vilken förfarandelag som passar bäst för de frågor det gäller. Om man utifrån ändamålsöverväganden vill jämföra rättegångsbalks- alternativet med en ärendehantering måste beaktas att lagstiftaren tidigare var tvungen att välja det förra alternativet om de frågor som skulle prövas hade stor betydelse för parterna eller samhället, t.ex. om de gällde stora värden. Den ärendelag som gällde från införandet av rätte- gångsbalken fram till antagandet år 1996 av den nu gällande ärendelagen var nämligen avsedd endast för sådana relativt enkla rättsvårdsärenden som tidigare förekom i de allmänna domstolarna, t.ex. boupptecknings- ärenden, och regleringen var därmed mycket enkel och relativt ofull- ständig. Den nuvarande ärendelagen överensstämmer emellertid i stora drag med de allmänna förvaltningsdomstolarnas förvaltningsprocesslag och den lagen passar också för frågor som är av mycket stor betydelse eller som är svåra att bedöma. Vad gäller intressemotsättningar mellan parter kan sådana förekomma i alla slags processer. Skall man göra ändamålsöverväganden måste dessa ta sin utgångs- punkt i de skillnader som föreligger mellan rättegångsbalken och den nuvarande ärendelagen. Som nämnts bygger rättegångsbalken på munt- lighets-, omedelbarhets och koncentrationsprinciperna. När balken kom till ville man genom dessa principer komma till rätta med långdragna processer och åstadkomma de allra bästa förutsättningarna för en fri bevisprövning. Man ville skapa garantier för att rätten skulle ha tillgång till ett fullgott utredningsmaterial vid sitt avgörande. De berörda principerna leder till att förfarandet oftast behöver vara uppdelat i ett Prop. 2005/06:10 49 förberedelseskede och ett huvudförhandlingsskede. Vikten av att de berörda principerna iakttas behöver ses utifrån vad ett ordinärt tvistemål handlar om. Utgångspunkten är regelmässigt ett rättsförhållande som uppstått före processen och i målet gäller det typiskt sett att ta ställning till vad som har förekommit i förfluten tid. I mycket stor utsträckning måste parter och vittnen höras om vad som tidigare har förekommit. Att likartade ställningstaganden nästan alltid måste ske i ett brottmål är up- penbart. Vid en prövning enligt ärendelagen sker ingen uppdelning i ett förbere- delseskede och ett huvudförhandlingsskede. Ärendelagen ger i stället utrymme för ett i det konkreta fallet mindre formbundet förfarande. Ärendelagen ger också generellt sett ett snabbare förfarande än rätte- gångsbalken. Det kan dessutom konstateras att det i en ärendelagsprocess typiskt sett inte fokuseras på vad som förekommit i förfluten tid. När det gäller de fall som enligt nuvarande regler förs till domstol ge- nom klander av en arrendenämnds beslut intar frågor om utredning av äldre förhållanden typiskt sett inte samma framskjutna plats som i tvis- temålen och brottmålen och muntlig bevisning har i allmänhet en annan karaktär än den har i tvistemål och brottmål. Den utredning som före- kommer är i de allra flesta fall av det slaget att den mycket väl kan hante- ras inom ramen för en handläggning enligt ärendelagen. Det går otvivelaktigt att finna arrendetvister som minst lika väl kan hanteras enligt rättegångsbalken som enligt ärendelagen och man kan därför tänka sig att låta vissa fall överklagas enligt rättegångsbalkens regler och andra överklagas enligt ärendelagens. Regeringen ser dock stora fördelar med ett enhetligt system. Regeringen vill i detta samman- hang som exempel peka på att flera remissinstanser i sina yttranden har uppehållit sig vid betydelsen av det nära förhållande som ofta finns mel- lan frågor om flyttningsersättning och frågor om förlängning av arrende- avtal. Att som Hyreslagstiftningsutredningen föreslår låta de förra frå- gorna hanteras enligt rättegångsbalken och de senare enligt ärendelagen kan ge upphov till problem. Regeringen kan inte finna att det skulle förekomma någon typ av överklaganden från arrendenämnd som inte på ett fullgott sätt skulle kunna hanteras enligt ärendelagen. Mot den bak- grunden bör utgångspunkten vara att samtliga överklaganden från arrendenämnd till hovrätt handläggs enligt ärendelagens bestämmelser. Arrendenämndens beslut bör därvid anses vara ett tingsrättsbeslut. Bestämmelser om ärendelagens tillämpning bör tas in i anslutning till de bestämmelser som finns i olika lagar om rätt till överprövning av arrendenämndens beslut. Vissa klagofrister Enligt 38 § ärendelagen skall den som vill överklaga ett tingsrättsbeslut göra detta skriftligen. Skrivelsen skall ha kommit in till den domstol som meddelat beslutet inom tre veckor från dagen för beslutet om beslutet innebär att ärendet avgjorts, om beslutet har meddelats vid ett samman- träde eller om det vid ett sammanträde har angetts när beslutet kommer att meddelas. I annat fall är klagotiden tre veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet. Prop. 2005/06:10 50

Enligt 23 a § jämförd med

23 § nämndlagen skall

ett beslut av

Prop. 2005/06:10

arrendenämnden överklagas inom tre veckor från den dag då beslutet

meddelades i vissa avvisnings- och avskrivningsfall samt om nämnden

förordnat angående ersättning för någons medverkan i ärendet, utdömt

vite eller någon annan påföljd för underlåtenhet att följa föreläggande

eller straff för förseelse i förfarandet eller beslutat i någon annan fråga

som gäller rättshjälp än som avser ersättning för någons medverkan i

ärendet. I avsnitt 4.7 föreslås att beslut om ogillande av en jävsinvänd-

ning eller en invändning om att det finns ett hinder för ärendets prövning

samt om avvisning av ett ombud eller ett biträde skall läggas till i

uppräkningen i 23 §.

En tillämpning av ärendelagen i stället för bestämmelsen i nämndlagen

får alltså den konsekvensen att den dag klaganden fick del av beslutet

och inte beslutsdagen blir avgörande i de angivna fallen. Detta gäller

dock endast under förutsättning att nämnden inte har meddelat beslutet

vid ett sammanträde eller vid sammanträdet har angett när beslutet

kommer att meddelas. Regeringen konstaterar att ärendelagens reglering

för de nu angivna fallen överensstämmer med den som skulle gälla om

rättegångsbalken tillämpades och i praktiken också med den som skulle

gälla om förvaltningsprocesslagen (1971:291) eller förvaltningslagen

(1986:223) tillämpades. Att man för de undantagsfall det gäller har olika

klagofrister för avgöranden av arrendenämnd respektive hyresnämnd är

visserligen inte helt tillfredsställande. För avgöranden av hyresnämnden

kommer klagofristen även i fortsättningen vara tre veckor från den dag

då beslutet meddelas. Regeringen finner dock att övervägande skäl talar

för att välja ärendelagens regler som är modernare än nämndlagens

regler.

Prövningstillstånd

Hyreslagstiftningsutredningen föreslår att det skall gälla ett krav på

prövningstillstånd vid överklagande av arrendenämndens beslut. I prop.

2004/05:131 om en modernare rättegång har regeringen föreslagit gene-

rella regler om krav på prövningstillstånd vid överklagande från tingsrätt

till hovrätt i tvistemål och domstolsärenden men avstått från att införa ett

sådant krav när det gäller de fall där ett avgörande av en förvaltnings-

myndighet överklagas till hovrätt (a. prop. s. 182). Det gäller beslut av

övervakningsnämnd, hyresnämnd, inskrivningsmyndighet och Statens

va-nämnd. Riksdagen har

antagit regeringens

förslag (bet.

2004/05:JuU29, rskr. 2004/05:307). Regeringen menar mot den bakgrun- den att frågan om införande av krav på prövningstillstånd vid överkla- gande av en arrendenämnds beslut tills vidare bör anstå. 51

5.2.4

Särregler för handläggningen i domstol

Prop. 2005/06:10

Regeringens förslag: I hovrätten får utöver lagfarna ledamöter ingå en teknisk ledamot, om målets beskaffenhet eller något annat särskilt skäl föranleder det. I fråga om kvalifikationskrav för en teknisk leda- mot, möjlighet för hovrätten att uppdra åt bl.a. en teknisk ledamot att verkställa undersökning på platsen och teknisk utredning som en teknisk ledamot verkställt, skall 1416 §§ lagen om domstolar i fastig- hetsmål tillämpas. Vidare skall en part i domstolen kunna höras under sanningsförsäkran. Regeringens bedömning: Nuvarande regler om parts ansvar för motparts kostnader vid överprövning av en arrendenämndens avgö- rande bör i princip behållas oförändrade. Inga särskilda regler bör in- föras om förlikningsverksamhet, tilltrosbevisning eller om domstols- avgörandenas rättskraft. Hyreslagstiftningsutredningens förslag skiljer sig från regeringens på så sätt att utredningen föreslår särregler även när det gäller förlik- ningsverksamhet, tilltrosbevisning i hovrätten, parternas rättegångskost- nadsansvar och domstolsavgörandens rättskraft. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser godtar utredningens för- slag eller lämnar detta utan någon invändning. Hovrätten för Övre Norr- land vill dock ha en mer renodlad tillämpning av ärendelagen och anser kompletterande hänvisningar till rättegångsbalken vara onödiga. Luleå tingsrätt menar att det inte behövs någon särskild regel om rättskraft. Hyres- och arrendenämnden i Stockholm vill se en begränsning av möj- ligheterna att åberopa ny bevisning i hovrätt. Förslagen och bedömningen i utkastet till lagrådsremiss överens- stämmer med regeringens utom såtillvida att det i utkastet till lagråds- remiss inte finns något förslag om att en teknisk ledamot skall få ingå i hovrätten eller om att 1416 §§ lagen om domstolar i fastighetsmål skall gälla. Yttranden över utkastet till lagrådsremiss: Nästan alla remiss- instanser godtar de förslag som läggs fram. Sveriges jordägareförbund anser dock att vid överklagande vardera parten skall svara för sina kost- nader, om det inte föreligger fall som avses i 18 kap. 6 § RB, dvs. fall där en part gjort sig skyldig till en processuell försummelse. Hovrätten över Skåne och Blekinge påpekar att det inte finns något förslag om att en teknisk ledamot skall få ingå i hovrätten. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Att de regler i ärendelagen som gäller vid överklagande av en tingsrätts beslut skall vara tillämpliga vid överklagande av en arrendenämnds beslut innebär inte att alla frågor behöver regleras enligt bestämmelserna i ärendelagen. Hyreslagstiftningsutredningen föreslår ett flertal särbestämmelser. Utred- ningens förslag bör dock ses mot bakgrund av att ärendelagen enligt utredningen bör vara tillämplig såväl vid arrendeärendenas primära pröv- ning i fastighetsdomstol som vid överklagande till hovrätt och Högsta domstolen. 52

Teknisk ledamot

Prop. 2005/06:10

Enligt 3 § ärendelagen tillämpas när det gäller hovrättens sammansätt- ning rättegångsbalkens bestämmelser för tvistemål. Detta innebär att hovrätten i normalfallet är domför med tre lagfarna ledamöter. Hyreslagstiftningsutredningen föreslår att efter hovrättens bestäm- mande en teknisk ledamot skall få ingå i hovrätten, om målets beskaffen- het eller något annat särskilt skäl föranleder det. Med utredningens för- slag, som bygger på att lagen om domstolar i fastighetsmål skall tillämpas i fråga om domstolarna och deras sammansättning, kommer de kvalifikationskrav som anges i 14 § den lagen att gälla i fråga om sådan teknisk ledamot. Det kommer vidare att finnas möjlighet att låta bl.a. den tekniske ledamoten verkställa en sådan undersökning som avses i 9 § samma lag. Dessutom kommer 16 § i samma lag att gälla i fråga om sådan teknisk utredning som en teknisk ledamot verkställt. Det kan näm- nas att även Domstolsverkets rapport innehåller regler om medverkan av teknisk ledamot i hovrättsförfarandet. Ingen remissinstans har haft något att invända och regeringen finner att Hyreslagstiftningsutredningens förslag i sak bör godtas. Eftersom lagen om domstolar i fastighetsmål inte kommer att vara tillämplig, bör regle- ringen ske i anslutning till de bestämmelser som anger att ärendelagen skall tillämpas. Förlikning Hyreslagstiftningsutredningen föreslår en särbestämmelse i förhållande till ärendelagen som innebär att domstolen, om det är lämpligt med hän- syn till ärendets beskaffenhet och övriga omständigheter, skall verka för att parterna förliks. Om parterna inte förliks efter förslag av någondera parten och det inte är uppenbart att förutsättningar för förlikning saknas, skall domstolen lägga fram förslag till förlikning. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 12 § nämndlagen och bakom utredningsförslaget ligger att utredningen menar att den långtgående förlikningsskyldighet som åligger nämnderna skall bestå även så som utredningens förslag är utformat vid handläggning av arrendeärendena i fastighetsdomstol.

När enligt nuvarande regler ett beslut av en arrendenämnd klandras

gäller inte nämndlagens regler utan de allmänna bestämmelserna i rätte-

gångsbalken. För tingsrätter finns inga så långtgående bestämmelser om

förlikning som i nämndlagen och för hovrätter saknas det helt och hållet

bestämmelser om förlikningsverksamhet. Förlikningsverksamhet före-

kommer visserligen i hovrätterna även efter ett överklagande men rege-

ringen kan inte finna att det skulle behövas någon särbestämmelse i det

hänseendet för hovrätternas hantering av arrendeärendena.

Bevisning

När det gäller bevisningen i domstol föreslår Hyreslagstiftningsutred-

ningen en särbestämmelse som innebär att en part skall kunna höras

under sanningsförsäkran enligt rättegångsbalkens regler. Sådana förhör

kan enligt 37 kap. RB hållas i bevissyfte i tvistemål, även om lagstiftaren

på olika sätt försökt att minska användningen av den typen av förhör.

53

Under ett förhör som hålls under sanningsförsäkran talar parten under straffansvar, vilket han eller hon annars inte gör. Varken ärendelagen eller förvaltningsprocesslagen upptar några bestämmelser om partsförhör under sanningsförsäkran. Enligt 19 a § nämndlagen kan dock en arrende- nämnd höra en part under sanningsförsäkran. Bevismedel som är tillåtna i en första instans bör regelmässigt vara tillåtna även vid en överpröv- ning. I enlighet med vad Hyreslagstiftningsutredningen föreslår bör därför ett förhör under sanningsförsäkran kunna hållas även efter ett överklagande till hovrätt. I övrigt synes ärendelagens regler om bevisföring passa väl för arrendeärendena. En remissinstans har visserligen menat att det bör gälla en begränsning för möjligheterna att åberopa ny bevisning i hovrätten. En sådan begränsning gäller enligt 50 kap. 25 § tredje stycket RB vid överklagande av en dom i tvistemål där förlikning om saken är tillåten, men såväl ärendelagen som förvaltningsprocesslagen saknar mot- svarande bestämmelser. Det är att märka att de nuvarande reglerna om klander av arrendenämndens avgörande tillåter att ny bevisning fritt åbe- ropas i fastighetsdomstolen. Regeringen anser inte att det finns tillräck- liga skäl att införa särbestämmelser av angivet slag om preklusion av bevisning i ett arrendeärende. Den fria bevisprövningen är i rättegångsbalken på visst sätt begränsad i hovrätten för sådana fall där en dom i tvistemål har överklagats. Har en tingsrätt hållit ett bevisförhör vid en huvudförhandling i tvistemål, får en hovrätt som överprövar fallet inte utan synnerliga skäl ändra en tilltros- bedömning som den lägre rätten gjort beträffande utsagan, utan att hovrätten har hållit ett nytt förhör vid en huvudförhandling (50 kap. 23 § RB; jfr 7 § lagen om rättegången i vissa hyresmål i Svea hovrätt). Hy- reslagstiftningsutredningen menar att likartade regler bör gälla vid hov- rättens överprövning av en arrendenämnds beslut och flertalet remissin- stanser har godtagit utredningsförslaget på den punkten. Reglerna om tilltrosbevisning i hovrätten är svårtillämpade och starkt anknutna till rättegångsbalkens system med huvudförhandlingar. Beteck- nande är att ärendelagen och förvaltningslagen varken upptar bestämmel- ser om huvudförhandling eller om tilltrosbevisning. Den muntliga be- visningen intar en ganska undanskymd plats i hanteringen av domstols- ärenden i högre rätt och den grundtanke som motiverar tilltrospara- graferna gör sig gällande oavsett dessa (jfr prop. 1995/96:115 s. 166). En högre domstol torde i domstolsärenden inte annat än i undantagsfall ändra en lägre domstols tilltrosbedömning när det gäller en utsaga av en person som hörts av den lägre domstolen utan att den högre domstolen själv hört den person det gäller. Regeringen anser med hänsyn till detta att man bör avstå från särbestämmelser i ämnet när det gäller över- klaganden enligt ärendelagen av arrendenämndsbeslut. Kostnader I arrendeärenden kan det uppstå betydande kostnader för parterna. Allmänt gäller att en förvaltningsmyndighet saknar möjlighet att ålägga någon att svara för annans förfarandekostnader. Denna princip tillämpas i såväl hyres- som arrendenämnderna. Med nuvarande ordning skall dock en part som klandrar arrendenämndens avgörande och förlorar målet i de Prop. 2005/06:10 54 allra flesta fall ersätta motparten dennes kostnader i klanderprocessen enligt reglerna i 18 kap. RB. Den som vinner får alltså sina kostnader ersatta. Samma regler gäller vid överklagande enligt nämndlagen av ett processuellt beslut som fattats av arrendenämnden. Enligt 14 § lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället skall dock vardera parten svara för sina kostnader vid överklagande enligt den lagen, i den mån inte annat följer av 18 kap. 6 § RB som avser fall där en part har gjort sig skyldig till en processuell försummelse. Liknande bestämmelser förekommer allmänt på hyresrättsområdet. Enligt 32 § ärendelagen får domstolen i ett ärende där enskilda är motparter till varandra med tillämpning av 18 kap. RB förplikta den ena parten eller dennes ställföreträdare, ombud eller biträde att ersätta den andra parten för dennes kostnader i ärendet eller det som i domstolen betalats av allmänna medel. Hyreslagstiftningsutredningen föreslår när det gäller ärenden angående jordbruksarrende eller bostadsarrende att vardera parten skall svara för sina kostnader, i den mån inte annat följer av 18 kap. 6 § RB. I ärende om uppskov med avträdet vid anläggningsarrende skall dock ärendela- gens regler tillämpas och i tvist om flyttningsersättning rättegångsbal- kens regler. Utredningen har inte gått närmare in på skälen för sitt förslag när det gäller kostnaderna i ärenden angående jordbruksarrende eller bo- stadsarrende. Det är att märka att reglerna i utredningsförslaget har av- seende på kostnader som uppstår i såväl arrendenämnden som domsto- len. Sveriges jordägareförbund anser att kostnaderna i domstol bör kvittas, i den mån inte annat följer av 18 kap. 6 § RB. Regeringen anser dock inte att det finns tillräcklig anledning att på föreslaget sätt frångå vad som i kostnadshänseende gäller enligt nuvarande regler för såväl arrendefallen, när de behandlas i domstol, som för vanliga tvistemål och ärenden i dom- stol. Grundprinciperna bör alltså liksom hittills vara att vardera parten står för sina kostnader i arrendenämnden och att vid överklagande till hovrätt den som vinner får ersättning av motparten för sina kostnader där. Detta innebär att 32 § ärendelagen bör tillämpas för arrendeärendena i domstol. För ärenden enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället bör dock liksom hittills en annan ordning gälla, nämligen att vardera parten står sin kostnad om det inte föreligger fall som avses i 18 kap. 6 § RB. Rättskraft Enligt 22 § jämförd med 1 § nämndlagen får sådana beslut av arrende- nämnd som kan bli föremål för klander rättskraft när tiden för klander har gått ut. Hyreslagstiftningsutredningen föreslår att man i berörda lagar inför i sak överensstämmande bestämmelser gällande såväl avgöranden av första instans som avgöranden av högre domstol sedan överklagande skett. För domar i tvistemål finns det visserligen bestämmelser om rättskraft i 17 kap. 11 § RB men för beslut enligt rättegångsbalken, ärendelagen eller förvaltningsprocesslagen finns det inga sådana bestämmelser. Detta hindrar inte att besluten kan få rättskraft enligt allmänna principer på samma sätt som domar i tvistemål. Regeringen gör den bedömningen att Prop. 2005/06:10 55

avgöranden av hovrätt eller Högsta domstolen i fall som med nuvarande

Prop. 2005/06:10

regler skulle ha blivit föremål för klander kommer att få rättskraft enligt

vanliga principer även utan sådana bestämmelser som utredningen före-

slår. Regeringen kan mot den bakgrunden inte se att det skulle finnas

något egentligt behov av en rättskraftsregel för dessa domstolsavgöran-

den.

5.3

Delegering av beredande uppgifter i en nämnd till

anställda i en tingsrätt på samma ort och vice versa

Regeringens förslag: Delegering av beredande uppgifter i hyres- och

arrendenämnd skall kunna ske även till anställda i en tingsrätt på samma

ort som nämnden. Möjligheten att delegera beredande uppgifter i tings-

rätt till domstolssekreterare m.fl. utsträcks till att omfatta även anställda i

en hyresnämnd på samma ort som tingsrätten.

Förslagen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med rege-

ringens.

Yttranden över utkastet till lagrådsremiss: Ingen av dem som yttrat

sig över utkastet till lagrådsremiss har någon invändning mot förslaget.

Hyresnämnden i Stockholm framför dock synpunkten att delegationsrät-

ten möjligen inte bör begränsas till anställda i tingsrätten på respektive

ort utan utsträckas åtminstone till anställda i tingsrätter som är s.k.

inlämningsställen.

Skälen för regeringens förslag: Med anledning av den kommande

administrativa samordningen mellan de mindre hyresnämnderna och

tingsrätten på respektive ort bör det skapas möjligheter för de anställda

att tjänstgöra även i den samordnade myndigheten. Genom ett sådant

arbetsutbyte kan personalresurserna användas på ett mer flexibelt och

effektivt sätt samtidigt som det kan bidra till att öka samhörigheten

mellan personalen vid de båda myndigheterna.

För att domare och hyresråd i tingsrätt respektive hyresnämnd skall

kunna tjänstgöra över myndighetsgränserna krävs inte några lagänd-

ringar. Detsamma gäller för kanslipersonal som är anställda i en

hyresnämnd eller tingsrätt i fråga om arbetsuppgifter av administrativ

karaktär. Någon möjlighet för kanslipersonal att vid den andra myndig-

heten även utföra uppgifter som innefattar beredning av mål och ärenden

finns dock inte enligt nuvarande regler.

Nuvarande reglering av förfarandet i hyresnämnd och arrendenämnd

medger inte delegering av beredande uppgifter. Som framgår av avsnitt

4.4 föreslår regeringen att det genom en ändring i nämndlagen införs en

sådan möjlighet.

Den grundläggande bestämmelsen om delegering av beredande upp-

gifter i tingsrätt till bl.a. domstolssekreterare finns i 1 kap. 3 e § RB.

Bestämmelsen är utformad på ett sådant sätt att delegering kan ske endast

till den som är anställd vid tingsrätten eller vid en länsrätt på samma ort.

För att ett arbetsutbyte mellan en tingsrätt och en hyresnämnd skall

kunna innefatta också beredande uppgifter föreslår regeringen att be-

stämmelserna om delegering i nämndlagen och rättegångsbalken utfor-

mas så att de omfattar även anställda i en tingsrätt respektive hyresnämnd

56

på samma ort. Även om förslagen till utökade delegeringsmöjligheter

Prop. 2005/06:10

främst är föranledda av den kommande administrativa samordningen

mellan de mindre hyresnämnderna och tingsrätten på respektive ort

saknas det enligt regeringens mening anledning att begränsa dessa

möjligheter till enbart de hyresnämnder och tingsrätter som är admini-

strativt samordnade. Däremot anser regeringen att det, i vart fall för

närvarande, inte finns anledning att utvidga delegationsrätten på det sätt

som Hyresnämnden i Stockholm förordar.

För att en anställd skall kunna tjänstgöra i en annan myndighet än

anställningsmyndigheten krävs, förutom ett förordnande, att tjänst-

göringen står i överensstämmelse med anställningsavtalet.

5.4 Systemet med obligatoriska ersättare Regeringens förslag: Systemet med obligatoriska ersättare för ord- förande och övriga ledamöter i hyres- och arrendenämnd avskaffas. Hyreslagstiftningsutredningens förslag och Domstolsverkets för- slag skiljer sig från regeringens på så sätt att endast systemet med ersättare för ordförande föreslås avskaffas. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna berör frågan. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med rege- ringens. Yttranden över utkastet till lagrådsremiss: Samtliga som har yttrat sig godtar förslaget eller lämnar det utan någon invändning. Skälen för regeringens förslag Nuvarande ordning Enligt 3 och 6 §§ nämndlagen förordnar regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ordförande och lämpligt antal andra leda- möter i hyresnämnd respektive arrendenämnd. Ordförande i en hyres- nämnd är anställd i hyresnämnden och benämns hyresråd. Han eller hon är även ordförande i arrendenämnden. Övriga ledamöter, de s.k. intresseledamöterna, förordnas av Domstols- verket för en tid av tre år efter förslag från de riksorganisationer som med hänsyn till medlemsantal, verksamhet och övriga omständigheter kan anses väl företräda de intressegrupper som enligt 2 och 5 §§ nämndlagen skall vara representerade (hyresgäster, fastighetsägare, arrendatorer, m.fl.). Det finns ingen reglering av hur många ledamöter som skall förordnas. I praktiken förordnas samtliga som föreslås av respektive riksorganisation. Dessa ledamöter är inte anställda i nämnden. De tjänst- gör i nämnden i den ordning som nämnden beslutar. För ledamot i arrendenämnd och hyresnämnd skall det finnas ersättare (2 och 5 §§ nämndlagen). Det gäller såväl ordförande som övriga leda- möter. Regeringen utser för en tid av tre år ersättare för ordförande i arrendenämnd och hyresnämnd. Ersättare för övriga ledamöter utses av Domstolsverket för en tid av tre år. 57

Det finns också andra regler som syftar till att tillgodose behovet av

Prop. 2005/06:10

ersättare för ordförande. Om ett hyresråd är ledigt, skall enligt förord-

ningen (1980:1030) med hyresnämndsinstruktion i första hand behovet

av ersättare lösas genom omfördelning av arbetsuppgifter. Är det inte

möjligt, får hyresnämnden anställa en vikarie om vikariatet beräknas vara

minst sex månader. Hovrättsassessorer är enligt förordningen (1996:379)

med hovrättsinstruktion skyldiga att tjänstgöra som hyresråd under högst

sex månader.

Överväganden

Behovet av ersättare för ordförande har främst att göra med nämndernas

storlek. De minsta nämnderna har endast ett anställt hyresråd och sår-

barheten är därför påtaglig. Regeringen har beslutat att hyresnämnderna i

Växjö, Örebro, Gävle och Luleå den 1 januari 2006 skall läggas samman

med andra hyresnämnder. Genom reformen skapas underlag för mer än

ett anställt hyresråd vid samtliga kvarvarande mindre nämnder utom

hyresnämnden i Umeå. Härigenom minskar sårbarheten och behovet av

fasta externa ersättare. Vad gäller de större nämnderna har hyresnämnden

i Stockholm tio anställda ordförande och nämnderna i Göteborg och

Malmö vardera fyra. Dessa nämnder är enligt regeringens bedömning av

sådan storlek att de får anses ha tillräcklig judiciell bärkraft utan tillgång

till fasta externa ersättare.

Det behov av mer regelmässig förstärkning som de mindre nämnderna

kan ha även i framtiden bör i första hand tillgodoses genom att intres-

serade domare vid den samordnade tingsrätten förordnas som ordförande

i hyres- respektive arrendenämnden. Eftersom nämndernas verksamhet

inte är begränsad till kansliorten kan det i vissa fall finnas anledning att

även anlita domare vid andra tingsrätter. De större nämndernas behov av

extern hjälp, t.ex. i de fall då samtliga ordförande i en nämnd är jäviga i

ett ärende, bör tillgodoses genom förordnande av tillfälliga ersättare.

Även beträffande övriga ledamöter kan behovet av ett system med

ersättare ifrågasättas. Mot bakgrund av att det saknas regler om hur

många ordinarie ledamöter som skall finnas vid en viss nämnd fyller

kravet på att det skall finnas ersättare för dessa inte någon egentlig

funktion. Det har i olika sammanhang förordats en ordning där i stället

fler ordinarie ledamöter utses. Det förekommer också i praktiken att så

sker. Från nämndernas sida har påpekats att det vid flera nämnder före-

kommer att ersättare i praktiken tas i anspråk på samma sätt och i samma

omfattning som ordinarie ledamöter. Enligt regeringens uppfattning kan

det inte anses finnas något behov av nuvarande uppdelning i ordinarie

ledamöter och ersättare.

Mot bakgrund av det sagda anser regeringen att bestämmelserna om

ersättare för ordförande och övriga ledamöter bör upphävas.

58

6

Ikraftträdande m.m.

Prop. 2005/06:10

Regeringens förslag: Lagändringarna skall träda i kraft den 1 januari 2006. Äldre bestämmelser skall gälla i fråga om ärenden som en arrende- nämnd avgjort före ikraftträdandet. Förslagen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med rege- ringens. Yttranden över utkastet till lagrådsremiss: Ingen av dem som har yttrat sig framför några invändningar mot förslagen i utkastet till lagråds- remiss. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 3 skall den administrativa samordningen mellan de mindre hyres- och arrende- nämnderna och tingsrätten på respektive ort vara genomförd den 1 janu- ari 2006. Propositionens förslag som rör överprövning av en arrende- nämnds avgörande bör därför träda i kraft samma dag. Även övriga förslag i propositionen bör kunna träda i kraft den 1 januari 2006. När det gäller processrättslig lagstiftning är utgångspunkten att nya regler skall tillämpas genast efter ikraftträdandet. Det innebär att nya regler skall tillämpas på varje processuell företeelse som inträffar efter det att regleringen har trätt i kraft. Några övergångsbestämmelser med anledning av det modifierade förfarandet vid hyres- och arrendenämnd- erna behövs alltså inte. Däremot behövs det övergångsbestämmelser som klargör att äldre bestämmelser skall gälla i fråga om överprövning av ärenden som en arrendenämnd har avgjort före ikraftträdandet. 7 Ekonomiska och andra konsekvenser Regeringens bedömning: Förslagen leder till ett bättre utnyttjande av hyres- och arrendenämndernas resurser. Ett mer effektivt förfarande är också till fördel för parterna. Skälen för regeringens bedömning: Ett genomförande av de förslag som regeringen lägger fram i denna proposition innebär att det skapas ett modernare och mer ändamålsenligt förfarande för hyres- och arrende- nämnderna. Detta leder i sin tur till ett bättre utnyttjande av hyres- och arrendenämndernas resurser. Ett mer effektivt förfarande är också till fördel för parterna. Inget av förslagen leder till ökade kostnader. 59 8 Författningskommentar

8.1

Förslaget till lag om ändring i jordabalken

8 kap. Arrende i allmänhet 31 § Beslut av arrendenämnden i fråga om förlängning av arrendeavtal, fastställande av villkoren för sådan förlängning, uppskov med avträde enligt 9 kap. 12 b eller 13 § eller 10 kap. 6 a § eller bestämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 § eller i fråga som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a, 31 eller 31 b § eller 11 kap. 6 b § får över- klagas till den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är belägen. Arrendenämndens beslut i ett ärende enligt 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 2, 3, 4 eller 7 § eller 11 kap. 2 § får inte överklagas. I paragrafen anges vilka beslut av arrendenämnden som är möjliga att överpröva. Paragrafen ändras så att sådana beslut av en arrendenämnd som enligt nuvarande regler får klandras till fastighetsdomstol i stället får över- klagas till den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är belägen. Dessutom görs vissa språkliga ändringar. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. I fråga om frister för överklagande m.m. och i fråga om det efterfölj- ande förfarandet tillämpas bestämmelserna i lagen (1996:242) om dom- stolsärenden (ärendelagen), se närmare 8 kap. 31 a §. 31 a § Vid överklagande av arrendenämndens beslut tillämpas, om inte annat sägs, de regler i lagen (1996:242) om domstolsärenden som gäller vid överklagande av en tingsrätts beslut. Prövningstillstånd krävs inte för att hovrätten skall pröva arrendenämndens beslut. Paragrafen är ny och ger de grundläggande bestämmelserna i fråga om förfarandet vid överklagande enligt 8 kap. 31 § av ett beslut av en arrendenämnd. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.3. Vid överklagande är enligt första stycket utgångspunkten att de regler i ärendelagen som gäller vid överklagande av en tingsrätts beslut skall tillämpas. Detta innebär när det gäller själva överklagandet att ett beslut får överklagas av den som beslutet rör, om det har gått honom eller henne emot (36 § ärendelagen). Bestämmelser om överklagande av processuella beslut finns i 23 a § lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder (nämndlagen). Av 38 § första stycket ärendelagen följer att den som vill överklaga ett beslut av arrendenämnden skall göra detta skriftligen. Skrivelsen skall ha kommit in till arrendenämnden inom tre veckor från dagen för beslutet, om beslutet innebär att ärendet av- gjorts, om beslutet har meddelats vid ett sammanträde eller om det vid ett sammanträde har angetts när beslutet kommer att meddelas. I annat fall är enligt 38 § andra stycket ärendelagen klagotiden tre veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet. Någon formell delgivning krävs inte. Arrendenämnden prövar om överklagandet har gjorts i rätt tid och skall avvisa ett överklagande som har gjorts för sent (jfr 38 § fjärde Prop. 2005/06:10 60

stycket ärendelagen). Om överklagandet inte avvisas, skall arrende-

Prop. 2005/06:10

nämnden sända över det till hovrätten tillsammans med övriga handlingar

i ärendet.

Enligt 39 § andra stycket ärendelagen får i de fall det är särskilt före-

skrivet hovrätten pröva ett överklagande endast om hovrätten har med-

delat prövningstillstånd. I bestämmelsen i andra stycket i denna paragraf

anges att det inte krävs prövningstillstånd för att hovrätten skall pröva

arrendenämndens beslut. Fram till ikraftträdandet av den av riksdagen

beslutade ändringen i 39 § andra stycket ärendelagen (prop. 2004/05:131,

bet. 2004/05:JuU29, rskr. 2004/05:307), som innebär att huvudregeln blir

att det krävs prövningstillstånd, kommer bestämmelsen i detta stycke

fungera som en erinran om att det inte krävs prövningstillstånd. Därefter

kommer den att utgöra ett undantag från huvudregeln att det krävs pröv-

ningstillstånd.

31 b §

I hovrätten får utöver lagfarna ledamöter ingå en teknisk ledamot, om målets

beskaffenhet eller något annat särskilt skäl föranleder det.

I fråga om kvalifikationskrav för en teknisk ledamot, möjlighet för hovrätten att

låta en ledamot verkställa en undersökning på platsen och i fråga om utredning

som en teknisk ledamot verkställt gäller 1416 §§ lagen (1969:246) om domstolar i

fastighetsmål.

Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om teknisk ledamot i

hovrätten, m.m. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.4.

Normalt är hovrätten domför med tre lagfarna ledamöter i ärenden

enligt ärendelagen. Enligt första stycket får dock i hovrätten utöver de

lagfarna ledamöterna ingå en teknisk ledamot, om målets beskaffenhet

eller något annat särskilt skäl föranleder det. Bestämmelsen har utformats

efter förebild av 13 § andra stycket lagen (1969:246) om domstolar i fas-

tighetsmål.

I fråga om kvalifikationskrav för en teknisk ledamot, möjlighet för

hovrätten att låta en ledamot verkställa en undersökning på platsen och i

fråga om utredning som en teknisk ledamot verkställt skall 1416 §§

lagen om domstolar i fastighetsmål tillämpas. Detta framgår av andra

stycket.

31 c §

Vid sammanträde i domstol får förhör med part hållas under sanningsförsäkran.

Vid ett sådant förhör gäller 37 kap. rättegångsbalken.

Paragrafen, som är ny, innebär att domstolen i ett ärende enligt 8 kap.

31 § får hålla ett förhör med part under sanningsförsäkran (jfr 19 a §

nämndlagen). Vid ett sådant förhör skall bestämmelserna i 37 kap. rätte-

gångsbalken (RB) tillämpas. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.4.

31 d §

Ett beslut av hovrätten i fråga om uppskov med avträde enligt 9 kap. 12 b § eller

10 kap. 6 a §, såvitt avser hänvisningen till 9 kap. 12 b §, eller i fråga som avses i

9 kap. 17 a, 18, 21 eller 21 a § eller 11 kap. 6 b § får inte överklagas. Hovrätten

får dock tillåta att beslutet överklagas, om det finns särskilda skäl för en prövning

av om tillstånd skall ges enligt 54 kap. 10 § första stycket 1 rättegångsbalken.

61

I paragrafen, som är ny, upptas vissa regler om förbud mot överklagande av hovrätts beslut. Av den allmänna hänvisningen till ärendelagen i 8 kap. 31 a § följer att ett beslut av hovrätten får överklagas till Högsta domstolen om inte något annat sägs. Förbud mot överklagande gäller beslut av hovrätten i fråga om uppskov med avträde enligt 9 kap. 12 b § eller 10 kap. 6 a §, såvitt avser hänvisningen till 9 kap. 12 b §. Det gäller vidare hovrättens beslut i fråga som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21 eller 21 a § eller 11 kap. 6 b §. Hovrätten får dock tillåta att beslutet överklagas, om det finns särskilda skäl för en prövning av om tillstånd skall ges enligt 54 kap. 10 § första stycket 1 rättegångsbalken. Det skall alltså finnas ett prejudikatintresse för att beslutet skall få överklagas. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. Bestämmelserna i 8 kap. 33 § om förbud mot överklagande utgår. 32 § En arrendetvist som inte enligt 30 § skall prövas av en arrendenämnd skall tas upp av den fastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Även ett ärende enligt 9 kap. 24 § tas upp av denna domstol. Om laga domstol i tvist med anledning av tillfällig upplåtelse av mark för uppställning av fordon finns bestämmelse i 10 kap. 10 § rättegångsbalken. I paragrafen anges vilka arrendetvister och ärenden som skall tas upp av fastighetsdomstolen, m.m. De bestämmelser i paragrafen som avser klandertalan utgår. Att en hovrätt har möjlighet att återförvisa ett ärende till nämnden framgår redan av att hovrättsprövningen sker på grundval av ett överklagande. Dessutom görs vissa språkliga ändringar. 9 kap. Jordbruksarrende 12 § Ogillas jordägarens begäran om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, skall vill- koren för det fortsatta arrendet fastställas enligt 9 §. Detsamma gäller vid avgö- rande av en villkorstvist som hänskjutits till arrendenämnden. Beslut om förlängning anses som avtal om fortsatt arrende. Mot arrendeförhål- landet får inte åberopas någon omständighet som kunnat åberopas i ärendet. Beslut i villkorstvist anses som avtal om villkoren för det fortsatta arrendet. 12 a § Skall arrendatorn enligt beslut betala högre arrendeavgift än förut för förfluten tid, skall arrendatorn betala ränta på det överskjutande beloppet som om detta hade förfallit till betalning samtidigt med den förut utgående arrendeavgiften. Skall arrendatorn betala lägre belopp, skall jordägaren betala ränta på det belopp som jordägaren har mottagit för mycket från den dag då beloppet togs emot. Räntan skall beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635) för tiden innan beslutet har vunnit laga kraft och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter. 12 b § Om villkor för det fortsatta arrendet har fastställts enligt 12 §, har arrendatorn rätt att säga upp avtalet senast två månader efter den dag då beslutet vann laga kraft. Har arrendatorn sagt upp avtalet enligt första stycket, får arrendenämnden på ansökan av jordägaren eller arrendatorn medge skäligt uppskov med avträdet. En Prop. 2005/06:10 62

sådan ansökan får inte göras senare än två månader från den dag då uppsägning

Prop. 2005/06:10

skedde.

13 §

Bifalls jordägarens begäran om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, får i

beslutet skäligt uppskov med avträdet medges, om jordägaren eller arrendatorn

begär det.

Avgörs tvisten efter arrendetidens utgång eller medges uppskov med avträdet,

skall arrendevillkoren för tiden från avtalets upphörande till avträdet fastställas

enligt 9 §.

Paragraferna innehåller vissa bestämmelser om rätt till förlängning av

arrendeavtal m.m.

Ändringarna i paragraferna är en följd av att klandertalan tas bort och

ersätts av överklagande enligt ärendelagen. Dessutom görs vissa språk-

liga ändringar.

31 b §

Arrendatorns överlåtelserätt enligt 31 a § innebär att arrendatorn får överlåta

arrenderätten till någon annan med vilken jordägaren skäligen kan nöjas.

Om jordägaren inte som ny arrendator godtar en person som arrendatorn anvisar,

får arrenderätten överlåtas till denne endast om arrendenämnden eller domstolen

funnit att jordägaren skäligen kan nöjas med honom eller henne. En sådan pröv-

ning kan ske samtidigt beträffande flera tänkbara förvärvare.

Har överlåtelsen inte fullbordats inom tre år från arrendatorns erbjudande om

inlösen, får överlåtelse inte ske utan att jordägaren på nytt erbjudits att lösa

investeringen enligt 31 a §. Överlåtelse till den som genom beslut av arrende-

nämnden eller domstolen godtagits som ny arrendator får dock alltid ske inom tre

månader från den tidpunkt då beslutet inte längre kan överklagas, om förfarandet i

arrendenämnden inletts före treårsfristens utgång.

Paragrafen innehåller vissa bestämmelser om överlåtelse av arrenderätt

och inlösen av investering.

I paragrafen görs vissa justeringar med anledning av att inte endast ar-

rendenämnden utan även hovrätten och Högsta domstolen skall kunna

godta en ny arrendator. Dessutom görs vissa språkliga ändringar.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2.

I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

Enligt punkten 1 träder lagen i kraft den 1 januari 2006. Av punkten 2 framgår att äldre bestämmelser skall gälla i fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdandet. Om en part efter ikraftträdandet av lagen vill få till stånd en överprövning av ett beslut om t.ex. förlängning av arrendeavtal som meddelats före ikraft- trädandet, skall han eller hon alltså inte överklaga beslutet enligt ärendelagen utan klandra beslutet genom att väcka talan mot den andra parten vid fastighetsdomstolen. Övervägandena finns i avsnitt 6. 63

8.2

Förslaget till lag om ändring i rättegångsbalken

Prop. 2005/06:10

1 kap. Om allmän underrätt 3 e § Åtgärder som avser endast beredandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna domare får utföras av en annan tjänsteman som har till- räcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid tingsrätten eller vid en länsrätt eller en hyresnämnd på samma ort som tingsrätten. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om detta. Bestämmelserna i 4 kap. 13 § gäller även för andra tjänstemän än domare när de utför åtgärder enligt första stycket. Paragrafen innehåller de grundläggande förutsättningarna för delegering av beredningsuppgifter till domstolssekreterare m.fl. I första stycket görs en ändring som innebär att möjligheten att utföra åtgärder som avser beredandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna domare utsträcks till att omfatta även tjänstemän vid en hyresnämnd på samma ort som tingsrätten. Över- vägandena finns i avsnitt 5.3. Ett förordnande kan, i förekommande fall, avse tjänstgöring vid en eller flera av tingsrättens kansliorter. Ett förordnande bör föregås av samråd med den anställde och, om tingsrätten och hyresnämnden inte har gemensam chef, med chefen för hyres- nämnden. Tjänstgöring i tingsrätten kan endast ske om tjänstemannens anställningsavtal och allmänna arbetsrättsliga regler i övrigt tillåter det. Den andra ändringen i stycket är språklig. Andra stycket är oförändrat.

8.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1957:390) om fiskearrenden

16 § Beslut av arrendenämnden i fråga om förlängning av arrendeavtal eller faststäl- lande av villkoren för sådan förlängning eller uppskov med avträde får överklagas till den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är belägen. Arrendenämndens beslut i ett ärende enligt 3, 4, 5 eller 6 § får inte överklagas. I paragrafen anges vilka beslut av arrendenämnden som är möjliga att överpröva. Paragrafen ändras så att sådana beslut av en arrendenämnd som enligt nuvarande regler får klandras till fastighetsdomstol i stället får över- klagas till den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är belägen. Dessutom görs vissa språkliga ändringar. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. I fråga om frister för överklagande m.m. och i fråga om det efterfölj- ande förfarandet tillämpas bestämmelserna i ärendelagen, se närmare 16 a §. 16 a § Vid överklagande av arrendenämndens beslut gäller 8 kap. 31 a31 c §§ jorda- balken. 64 Ett beslut av hovrätten i fråga om uppskov med avträde får inte överklagas. Prop. 2005/06:10 Hovrätten får dock tillåta att beslutet överklagas, om det finns särskilda skäl för en prövning av om tillstånd skall ges enligt 54 kap. 10 § första stycket 1 rätte- gångsbalken. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om överklagande. Av första stycket framgår att vid överklagande av arrendenämndens beslut reglerna i 8 kap. 31 a31 c §§ jordabalken (JB) skall tillämpas. Det innebär bl.a. att ett överklagande sker enligt de regler i ärendelagen som gäller vid överklagande av en tingsrätts beslut. Prövningstillstånd krävs dock inte vid överklagande till hovrätten och domstolen kan höra en part under sanningsförsäkran. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.3 och 5.2.4. Andra stycket innebär ett förbud mot överklagande av ett hovrättsbe- slut i fråga om uppskov med avträde. Hovrätten får dock under samma förutsättning som anges i 8 kap. 31 d § JB tillåta ett överklagande till Högsta domstolen. Frågan behandlas i avsnitt 5.2.2. Bestämmelserna i 18 § om förbud mot överklagande utgår. 17 § En tvist om fiskearrende som inte skall prövas av en arrendenämnd skall tas upp av den fastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. I paragrafen anges vilka tvister om fiskearrende som skall tas upp av fastighetsdomstolen. De bestämmelser i paragrafen som avser klandertalan utgår. Att en hovrätt har möjlighet att återförvisa ett ärende till nämnden framgår redan av att hovrättsprövningen sker på grundval av ett överklagande. Dessutom görs vissa språkliga ändringar. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2.

I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser

Enligt punkten 1 träder lagen i kraft den 1 januari 2006. Av punkten 2 framgår att äldre bestämmelser skall gälla i fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdandet. Om en part efter ikraftträdandet av lagen vill få till stånd en överprövning av ett beslut om t.ex. förlängning av arrendeavtal som meddelats före ikraft- trädandet, skall han eller hon alltså inte överklaga beslutet enligt ärendelagen utan klandra beslutet genom att väcka talan mot den andra parten vid fastighetsdomstolen. Övervägandena finns i avsnitt 6.

8.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder

2 § Arrendenämnden består av en lagfaren ordförande och två andra ledamöter, om annat inte följer av andra eller tredje stycket. Av de senare ledamöterna skall den ene såsom ägare av jordbruksfastighet eller på liknande sätt ha förvärvat erfarenhet 65 av arrendeförhållanden och den andre vara jordbruksarrendator eller, när ärendet rör bostadsarrende, bostadsarrendator. Arrendenämnden kan bestå av ordföranden ensam vid

1.

företagande av förberedande åtgärd,

2.

prövning av fråga om avvisning av ansökan eller avskrivning av ärende,

3.

handläggning av överklagande,

4.

medling när sådan lämpligen kan ske utan övriga ledamöters närvaro,

5.

prövning av fråga som inte avgörs genom skiljedom, om parterna samtycker till det eller om prövningen är enkel och det är lämpligt med hänsyn till vad ären- det gäller, och

6.

prövning av fråga som avgörs genom skiljedom, om parterna begär det.

En förberedande åtgärd som kan företas av ordföranden enligt andra stycket och som inte är av sådant slag att den bör förbehållas ordföranden får utföras av en annan tjänsteman som har tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid hyresnämnden eller vid en tingsrätt på samma ort som hyresnämnden. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om detta. Ledamot skall vara svensk medborgare och får inte vara underårig och inte heller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken. Paragrafen innehåller bestämmelser om arrendenämndens sammansätt- ning och de kvalifikationskrav som gäller för ledamöterna i arrende- nämnden. Genom hänvisningen i 5 § tredje stycket, som innehåller be- stämmelser om hyresnämndens sammansättning och kvalifikationskraven för ledamöterna i hyresnämnden, är bestämmelserna i andra till och med fjärde styckena tillämpliga även på ärenden som handläggs av hyres- nämnden. I första stycket anges att det finns ett undantag från huvudregeln om sammansättning även i det tredje stycket. Övriga ändringar i första stycket är språkliga. Genom ändringar i andra stycket utvidgas möjligheterna för en nämnd att bestå av enbart ordföranden vid handläggning av ärenden. Punkterna 14 överensstämmer med vad som gäller enligt nuvarande ordning. Vid prövningen av en fråga som inte avgörs genom skiljedom (punkten 5) kan arrendenämnden bestå av ordföranden ensam, om prövningen är enkel och det är lämpligt med hänsyn till vad ärendet gäller. Även om saken i ett visst fall är enkel, kan ärendet vara av sådan karaktär att det inte är lämpligt att avgöra det utan medverkan av intresseledamöter. Så torde t.ex. ofta vara fallet i ärenden om hyressättning. Vid prövning av en fråga som avgörs genom skiljedom (punkten 6) görs en ändring som innebär att arrendenämnden kan bestå av ordföranden ensam, om parterna begär det. Bestämmelsen innebär att det är möjligt för arrende- nämnden att välja sammansättningen enligt första stycket trots att parterna har begärt att nämnden skall bestå av enbart ordföranden. Det kan nämnden välja att göra t.ex. om den anser att prövningen är kvalificerad eller om det av någon annan anledning inte är lämpligt att ärendet avgörs utan medverkan av intresseledamöter. Övervägandena finns i avsnitt 4.2.1. I det nya tredje stycket införs en bestämmelse som möjliggör dele- gering av beredande uppgifter till kanslipersonal i hyresnämnden eller vid en tingsrätt på samma ort som hyresnämnden. Övervägandena finns i avsnitt 4.4 och 5.3. Ett förordnande av en anställd vid tingsrätten bör föregås av samråd med den anställde och, om tingsrätten och hyres- nämnden inte har gemensam chef, med lagmannen i tingsrätten. Tjänst- Prop. 2005/06:10 66 göring i hyresnämnden kan endast ske om tjänstemannens anställnings- avtal och allmänna arbetsrättsliga regler i övrigt tillåter det. Det nuvarande tredje stycket utgör fjärde stycket. Det nuvarande fjärde stycket, som innehåller en bestämmelse om att det för ledamot i arrende- nämnd skall finnas ersättare, utgår. Att stycket utgår leder till att det inte heller skall finnas ersättare för ledamot i hyresnämnd (jfr hänvisningen i 5 § tredje stycket till fjärde stycket i denna paragraf). Övervägandena i denna del finns i avsnitt 5.4. 3 § För varje arrendenämnd förordnar regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, ordförande och lämpligt antal andra ledamöter. Innan annan ledamot än ordförande förordnas, skall sådan riksorganisation av jordägare eller arrendatorer som med hänsyn till medlemsantal, verksamhet och övriga omständigheter kan anses väl företräda den intressegrupp som det är fråga om ges tillfälle att avge förslag. Till tjänstgöring i nämnden skall, med iakttagande av vad som sägs i 2 § första stycket, de ledamöter kallas som med hänsyn till ärendets beskaffenhet och övriga förhållanden bedöms lämpligast. I paragrafen regleras förfarandet vid förordnande av ledamöter i arrende- nämnderna. I paragrafen anges vidare vilka intresseledamöter som skall kallas till tjänstgöring i nämnden. Första stycket är oförändrat. I andra stycket görs en språklig ändring. I tredje stycket görs en ändring så att det inte längre är förbehållet ord- föranden att kalla intresseledamöterna till tjänstgöring. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 5 a § Bestämmelserna i 5 § första stycket tillämpas inte i ett ärende som gäller

1.

fråga om en förhandlingsklausul skall föras in eller slopas i ett hyresavtal enligt 2 § hyresförhandlingslagen (1978:304),

2.

ersättning enligt 20 § hyresförhandlingslagen till en hyresgästorganisation för dess förhandlingsarbete,

3.

prövning av hyresvillkor med tillämpning av 21 § hyresförhandlingslagen,

4.

tvist om förhandlingsordning enligt 9 eller 13 § hyresförhandlingslagen, eller

5.

skadestånd enligt 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen.

Bestämmelserna i 5 § första stycket skall inte heller tillämpas i andra ärenden, om de intresseledamöter som skall delta enligt dessa bestämmelser har anknytning till organisationer som kan antas ha ett gemensamt intresse som står i strid med den ena partens intresse i tvisten. I ärenden som avses i första och andra styckena skall hyresnämnden bestå av två lagfarna ledamöter. I paragrafen anges i vilka ärenden hyresnämnden skall bestå av två lag- farna ledamöter. Genom en ändring i första stycket skall hyresnämnden bestå av två lagfarna ledamöter även i ett ärende som gäller tvist om förhand- lingsordning enligt 9 eller 13 § hyresförhandlingslagen (1978:304) eller skadestånd enligt 26 eller 27 § samma lag. Övervägandena finns i avsnitt 4.2.2. Ändringarna i andra och tredje styckena är språkliga. Prop. 2005/06:10 67

6 §

Prop. 2005/06:10

För varje hyresnämnd förordnar regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, ordförande och lämpligt antal andra ledamöter. Innan annan ledamot än ordförande förordnas, skall sådan riksorganisation av fastighetsägare, hyresgäster, bostadsrättshavare eller näringsidkare som med hän- syn till medlemsantal, verksamhet och övriga omständigheter kan anses väl före- träda den intressegrupp som det är fråga om ges tillfälle att avge förslag. Till tjänstgöring i nämnden skall, med iakttagande av vad som sägs i 5 § första stycket, de ledamöter kallas som med hänsyn till ärendets beskaffenhet och övriga förhållanden bedöms lämpligast. I paragrafen regleras förfarandet vid förordnande av ledamöter i hyres- nämnderna. I paragrafen anges vidare vilka intresseledamöter som skall kallas till tjänstgöring i nämnden. Första stycket är oförändrat. I andra stycket görs en språklig ändring. I tredje stycket görs en ändring så att det inte längre är förbehållet ord- föranden att kalla intresseledamöterna till tjänstgöring. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 8 § En tvist som avses i 1 § första stycket 1 eller 2 eller 4 § första stycket 13 hänskjuts av part till nämnd genom ansökan som skall vara skriftlig. Nämnden får medge att en ansökan görs muntligen, om ansökan görs vid ett sammanträde inför nämnden och avser en fråga som har samband med det ärende som behandlas vid samman- trädet. Ansökan skall innehålla uppgift om parternas namn och hemvist samt den berörda fastighetens adress eller fastighetsbeteckning. Ansökan skall också inne- hålla uppgift om det som yrkas och de omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet eller, om ansökan endast avser medling, tvistens beskaffenhet. Uppfyller ansökan inte vad som sägs i andra stycket, skall nämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristen inom viss tid. Om föreläggandet inte följs, får ansök- ningen avvisas. En parts första inlaga till nämnden skall innehålla uppgift om partens person- eller organisationsnummer samt postadress. Vidare bör anges partens yrke och telefonnummer samt de övriga omständigheter som är av betydelse för delgivning med parten. Företräds parten av ett ombud, skall ombudets namn, postadress och telefonnummer anges. Ändras något av dessa förhållanden, skall parten utan dröjs- mål anmäla det till nämnden. En ansökan genom vilken tvisten hänskjuts till nämnden bör vidare innehålla uppgift om motpart i de hänseenden som sägs i fjärde stycket. Återkallas ansökan, skall ärendet avskrivas. Paragrafen reglerar bl.a. innehållet i och formerna för en ansökan i en arrende, hyres- eller bostadsrättstvist. Första stycket kompletteras med en bestämmelse om att en ansökan under vissa förutsättningar kan vara muntlig. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. För att avsteg från huvudregeln om skriftlighet skall kunna medges av nämnden krävs att ansökan framställs vid ett sammanträde inför nämnden och att den avser en fråga som har samband med det ärende som behandlas vid sammanträdet. Det krävs inte att ärendena skall kunna handläggas gemensamt. Bestämmelsens fakultativa utform- ning innebär att nämnden måste pröva om det är lämpligt att tillåta en muntlig ansökan. 68

Bestämmelserna om vad en ansökan oavsett om det är en skriftlig

Prop. 2005/06:10

eller muntlig ansökan skall innehålla flyttas till andra stycket. Kravet

på att ange fastighetens belägenhet ersätts av ett krav på att ange fastig-

hetens adress eller fastighetsbeteckning. Detta motsvarar de krav som i

praktiken har ställts på hur en fastighets belägenhet skall preciseras.

Vidare ersätts kravet på att ange tvistens beskaffenhet av ett krav på att

ansökan skall innehålla uppgift om det som yrkas och de omständigheter

som åberopas till stöd för yrkandet. Motsvarande reglering finns i bl.a.

ärendelagen. Ett undantag från kravet på att ange yrkande och om-

ständigheter till stöd för yrkandet görs för de ärenden som avser endast

medling. För sådana ärenden kvarstår kravet på att ange tvistens

beskaffenhet, eftersom ett krav på att ange yrkande och omständigheter

till stöd för yrkandet inte skulle fylla någon egentlig funktion. Över-

vägandena finns i avsnitt 4.3.

I de nuvarande andra, tredje, fjärde och femte styckena, som blir

tredje, fjärde, femte respektive sjätte stycket, görs språkliga ändringar. I

det nya fjärde stycket läggs dessutom till ett krav på att i tillämpliga fall

ange organisationsnummer.

8 a §

Har en tvist hänskjutits till nämnden enligt 11 kap. 6 a § jordabalken och har

sökandens motpart inte följt ett sådant föreläggande som avses i tredje stycket i

samma paragraf, skall ärendet avskrivas, om avtalet inte är uppsagt enligt 11 kap.

5 § första stycket samma balk.

Paragrafen innehåller en särskild regel för ärenden om medling som ini-

tierats av en arrendator med anledning av att denne sagt upp ett avtal om

anläggningsarrende och i uppsägningen begärt förlängning av avtalet på

ändrade villkor. Under vissa förutsättningar skall ett sådant ärende av-

skrivas. Bestämmelsen motsvarar nuvarande andra stycket i 9 §.

9 §

När en tvist har hänskjutits till nämnden, skall nämnden kalla parterna att inställa

sig till ett sammanträde. Skall en part inställa sig personligen, får nämnden före-

lägga vite.

Handlägger hyresnämnden samtidigt ett stort antal tvister av likartad beskaffen-

het mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster om villkoren för hyra av bostads-

lägenheter, får dock nämnden, sedan ett lämpligt antal typfall av tvister prövats,

med ledning därav avgöra övriga tvister utan sammanträde, om det är uppenbart att

sådant inte behövs.

Sammanträde behöver inte heller i annat fall hållas, om

1. ärendet inte skall prövas i sak och medling inte heller skall ske, eller

2. ett sammanträde på grund av någon särskild omständighet inte behövs.

Paragrafen behandlar när ett sammanträde skall hållas inför nämnden i

ett ärende angående en arrende-, hyres- eller bostadsrättstvist. Över-

vägandena finns i avsnitt 4.5.

Ändringarna i det första stycket är språkliga.

Den nuvarande bestämmelsen i andra stycket flyttas av redaktionella

skäl till en ny paragraf, 8 a §. Det nuvarande tredje stycket, enligt vilket

hyresnämnden vid handläggning av ett stort antal likartade hyrestvister

mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster under vissa förutsättningar

får avgöra merparten av ärendena utan någon förhandling, kommer

69

därför att utgöra paragrafens andra stycke. Vissa språkliga ändringar görs i stycket. Genom det nya tredje stycket mjukas huvudregeln om att sammanträde skall hållas inför nämnden upp. Undantag görs för de fall då ett ärende inte skall avgöras i sak, t.ex. om en ansökan har medgetts eller om ärendet skall skrivas av enligt 8 a §. Skall medling ske, skall dock sammanträde hållas. Vidare görs undantag för de fall då ett sammanträde på grund av någon särskild omständighet inte behövs. Så kan t.ex. vara fallet om det föreligger hinder mot bifall till en ansökan av formella skäl, såsom att en tidsfrist har försuttits, eller då en ansökan är uppenbart ogrundad. 10 § Uteblir sökanden från ett sammanträde, skall ärendet avskrivas. Om motparten ute- blir, får nämnden förelägga honom eller henne att inställa sig vid vite. Om parten ändå uteblir och det inte kan antas att förlikning kan komma till stånd, skall ärendet avskrivas. I fråga om en tvist som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b eller 3, skall dock ärendet avgöras trots att parten inte har inställt sig. Uteblir båda parterna i en tvist som en domstol hänskjutit till nämnden, skall ärendet avskrivas. Uteblir endast den ena parten, gäller första stycket andra och tredje meningarna. Vad som sägs i första och andra styckena gäller inte, om det finns anledning att anta att en part har laga förfall för sin utevaro. Paragrafen innehåller bestämmelser om verkan av att en part uteblir från ett sammanträde. Ändringarna är språkliga. 12 § Nämnden skall klarlägga tvistefrågorna och, även om medling inte har begärts, försöka förlika parterna. Kan parterna inte förlikas efter förslag av någondera parten, skall nämnden lägga fram förslag till förlikning, om det inte är uppenbart att förutsättningar för förlikning saknas. Om det inte träffas någon förlikning, skall tvisten avgöras av nämnden, om tvisten rör en fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b eller 3. I annat fall skall ärendet avskrivas. I paragrafen regleras nämndernas förlikningsverksamhet. I första och andra styckena görs språkliga ändringar. Den nuvarande bestämmelsen i tredje stycket om att en förlikning skall avfattas skriftligen och undertecknas av parterna upphävs. Det nuvarande fjärde stycket kommer därför att utgöra paragrafens tredje stycke. Över- väganden finns i avsnitt 4.8. 14 § En fråga som avses i 1 § första stycket 3 eller 4 § första stycket 4 prövas efter ansökan som skall vara skriftlig och som bör innehålla de omständigheter som åbe- ropas till stöd för ansökningen. Sökanden och annan som ärendet angår skall kallas att inställa sig till samman- träde, om det inte kan anses obehövligt. Skall en part inställa sig, får nämnden förelägga vite. Att någon som kallats att inställa sig uteblir hindrar inte att ärendet prövas. Prop. 2005/06:10 70

I paragrafen regleras förfarandet i ärenden angående godkännande av för-

Prop. 2005/06:10

behåll m.m. Ändringarna är språkliga.

15 §

Har parterna avtalat att en tvist skall avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt

för parterna att angripa skiljedomen i sak och har, vid arrendetvist, arrende-

nämnden eller, vid hyres- eller bostadsrättstvist, hyresnämnden utsetts till

skiljenämnd, skall nämnden på ansökan avgöra tvisten genom skiljedom. I fråga

om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller 8 §. Har tvisten redan

hänskjutits till nämnden, kan skiljedom dock alltid begäras muntligen inför

nämnden.

I ett ärende som nämnden skall avgöra genom skiljedom gäller lagen (1999:116)

om skiljeförfarande, i den mån annat inte följer av denna lag. Vardera parten svarar

för sin kostnad i tvist som avses i 9 kap. 10 eller 14 §, 10 kap. 6 § eller 12 kap.

49 eller 54 § jordabalken, 5 § lagen (1957:390) om fiskearrenden eller 4 kap. 9 §

bostadsrättslagen (1991:614).

I paragrafen behandlas nämndens funktion som skiljenämnd.

I första stycket utgår hänvisningen till bestämmelsen i 1 § andra

stycket i den upphävda lagen (1929:145) om skiljemän. Den bestämmel-

sen har ingen motsvarighet i den nu gällande lagen (1999:116) om skilje-

förfarande. Vidare ersätts klandra med angripa i sak. Detta görs för

att klarlägga att bestämmelsen inte tar sikte på den rätt som parterna har

att klandra skiljedomen enligt lagen om skiljeförfarande. Någon ändring i

sak är inte avsedd. Vidare förtydligas att hänvisningen till 8 § avser inte

bara ansökan utan även en parts första inlaga till nämnden. Övriga änd-

ringar är språkliga.

I andra stycket ersätts hänvisningen till den upphävda lagen om skilje-

män av en hänvisning till den nu gällande lagen om skiljeförfarande.

Övriga ändringar är språkliga.

15 a §

En tvist som avses i 4 § första stycket 5 a hänskjuts till hyresnämnden genom

ansökan som skall vara skriftlig.

I fråga om ansökan, en parts första inlaga till nämnden och sammanträde gäller

i övrigt 8 § andrasjätte styckena och 9 § första och tredje styckena.

Uteblir sökanden från ett sammanträde, skall ärendet avskrivas. Om motparten,

uteblir får nämnden förelägga honom eller henne att inställa sig vid vite. Om parten

ändå uteblir, hindrar inte det att ärendet prövas.

Vad som sägs i tredje stycket gäller inte, om det finns anledning att anta att en

part har laga förfall för sin utevaro.

Paragrafen reglerar förfarandet i tvister mellan en hyresvärd och en

hyresgästorganisation enligt hyresförhandlingslagen.

I första stycket anges liksom tidigare att ansökan skall vara skriftlig.

Vad ansökan skall innehålla behandlas i andra stycket.

I andra stycket hänvisas till bestämmelserna i 8 § andrasjätte styckena

och 9 § första och tredje styckena i fråga om vad som gäller för en an-

sökan, en parts första inlaga till nämnden och sammanträde. Det nu-

varande tredje stycket om förhandling tas bort. Övervägandena finns i

avsnitt 4.3 och 4.5.

De tredje och fjärde styckena överensstämmer i sak med innehållet i

nuvarande fjärde respektive femte stycket.

71

16 § Ansökan i en fråga som avses i 4 § första stycket 6 skall vara skriftlig samt innehålla uppgift om den berörda fastigheten och dess ägare, det som yrkas och de omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet samt, när det gäller ansökan enligt 12 kap. 18 e eller 18 h § jordabalken, uppgift om berörda hyresgästers namn. En ansökan enligt 12 kap. 18 ac, 18 e eller 18 h § jordabalken skall dessutom vara åtföljd av den utredning i tekniskt, ekonomiskt eller annat hänseende som behövs för ärendets prövning. Uppfyller ansökan inte vad som sägs i första stycket, skall nämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristen inom viss tid. Om föreläggandet inte följs, får ansök- ningen avvisas. I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller i övrigt 8 § fjärdesjätte styckena. I fråga om sammanträde gäller 9 § första stycket första meningen och tredje stycket. Om fastighetsägaren har kallats till ett sammanträde i ett ärende enligt 12 kap. 18 e § jordabalken men uteblir, skall ärendet avskrivas. Om en hyresgäst uteblir i ett sådant ärende, hindrar det inte att ärendet prövas. I övriga ärenden får nämnden förelägga fastighetsägaren vid vite att inställa sig. Om fastighetsägaren uteblir i ett sådant ärende, hindrar det dock inte att ärendet prövas. Innan nämnden beslutar om tvångsförvaltning, skall nämnden ge kommun, där fastigheten är belägen, tillfälle att lämna förslag på förvaltare. Kommunen skall också ges tillfälle att yttra sig innan nämnden beslutar att förvaltararvode enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792) skall betalas av fastig- hetsägaren personligen. Paragrafen reglerar förfarandet i tvister enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792) samt tvister enligt jordabalken om upprustningsföreläggande och förbättrings- och ändringsåtgärder. Ändringarna i första stycket är språkliga. Andra stycket innehåller bestämmelser om kompletteringsföreläggande och om avvisning av en ansökan (jfr 8 § tredje stycket). I det nya tredje stycket hänvisas till bestämmelserna i 8 § fjärdesjätte styckena i fråga om vad som gäller för en ansökan och en parts första inlaga till nämnden. I fjärde stycket, som motsvarar nuvarande tredje stycket, hänvisas i fråga om sammanträde till vad som sägs i 9 § första stycket första meningen och tredje stycket. Det finns ingen hänvisning till bestäm- melsen i 9 § första stycket om möjlighet för nämnden att förelägga vite eftersom det i fjärde meningen i förevarande stycke finns en särskild bestämmelse om vite. I stycket finns också vissa särbestämmelser för ärenden om godkännande av förbättringsarbete enligt 12 kap. 18 e § JB. Om fastighetsägaren har kallats till ett sammanträde i ett sådant ärende men uteblir, skall ärendet avskrivas. Om en hyresgäst uteblir, hindrar det inte att ärendet prövas. Därutöver görs vissa redaktionella ändringar i stycket. Övervägandena finns i avsnitt 4.5. De nuvarande fjärde och femte styckena utgör femte respektive sjätte stycket. Två språkliga ändringar görs i styckena. 16 a § Ansökan om förvärvstillstånd enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyres- fastighet m.m. skall vara skriftlig. I ansökan skall anges registerbeteckning för den eller de tillståndspliktiga fastigheter som berörs av förvärvet. Prop. 2005/06:10 72

Avser ansökan tillstånd till förvärv av fast egendom eller tomträtt, skall fånges-

Prop. 2005/06:10

handlingen eller, om sådan ännu inte upprättats, fångesmannens skriftliga samtycke

till ansökan företes.

Avser ansökan tillstånd till förvärv av aktie eller andel i bolag, skall ansökningen

innehålla uppgift om fångesmannen, de aktier eller den andel i bolaget som för-

värvet avser samt de omständigheter som gör nämnden behörig.

Uppfyller ansökan inte vad som sägs i första, andra eller tredje stycket, skall

nämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristen inom viss tid. Om föreläggandet

inte följs, får ansökningen avvisas.

I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller i övrigt 8 §

fjärde och sjätte styckena.

I paragrafen behandlas ansökan och en parts första inlaga till nämnden i

ärenden om förvärvstillstånd enligt lagen (1975:1132) om förvärv av

hyresfastighet m.m.

Ändringarna i första, andra och tredje styckena är språkliga.

Fjärde stycket innehåller bestämmelser om kompletteringsföreläg-

gande och om avvisning av en ansökan (jfr 8 § tredje stycket).

I femte stycket hänvisas till bestämmelserna i 8 § fjärde och sjätte

styckena i fråga om vad som gäller för en ansökan och en parts första in-

laga till nämnden. Övervägandena i fråga om vad en ansökan skall inne-

hålla finns i avsnitt 4.3.

16 c §

Ansökan om tillstånd till förköp enligt 17 § lagen (1975:1132) om förvärv av

hyresfastighet m. m. skall göras skriftligen.

I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller i övrigt 8 §

fjärdesjätte styckena.

I fråga om sammanträde gäller 9 § första och tredje styckena. Uteblir sökanden

från sammanträdet, skall ärendet avskrivas. Om motparten uteblir, hindrar det inte

att ärendet prövas.

I paragrafen behandlas förfarandet i ärenden om tillstånd till förköp.

Första stycket är oförändrat.

I andra stycket hänvisas till bestämmelserna i 8 § fjärdesjätte

styckena i fråga om vad som gäller för en ansökan och en parts första

inlaga till nämnden. Enligt nuvarande ordning finns det en hänvisning

även till bestämmelserna i 8 § om att nämnden kan förelägga sökanden

att avhjälpa en brist i ansökan och, om föreläggandet inte följs, avvisa

ansökningen. Det finns inte något behov av någon sådan hänvisning,

eftersom det saknas närmare bestämmelser om vad en ansökan i ett

ärende om tillstånd till förköp skall innehålla. Hänvisningen tas därför

bort. I övrigt är stycket oförändrat i sak.

Bestämmelserna i tredje stycket om att förhandling skall hållas om det

inte är uppenbart att en sådan inte behövs och om möjlighet för nämnden

att förelägga vite ersätts av en hänvisning till bestämmelserna om

sammanträde i 9 § första och tredje styckena. Övriga ändringar är språk-

liga. Övervägandena finns i avsnitt 4.5.

16 e §

Ansökan i en fråga som avses i 6 § tredje stycket eller 12 § tredje stycket lagen

(1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller koope-

rativ hyresrätt eller i 6 eller 7 § eller 12 § tredje stycket lagen (1985:658) om arren-

datorers rätt att förvärva arrendestället skall vara skriftlig. Ansökan skall innehålla

73

uppgift om det berörda huset och dess ägare eller det berörda arrendestället och

Prop. 2005/06:10

dess ägare, det som yrkas och de omständigheter som åberopas till stöd för yrkan-

det.

Uppfyller ansökan inte vad som sägs i första stycket, skall nämnden förelägga

sökanden att avhjälpa bristen inom viss tid. Om föreläggandet inte följs, får ansök-

ningen avvisas.

I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller i övrigt 8 §

fjärdesjätte styckena.

I fråga om sammanträde gäller 9 § första och tredje styckena. Uteblir sökanden

från sammanträdet, skall ärendet avskrivas. Om motparten uteblir, hindrar det inte

att ärendet prövas.

Paragrafen innehåller en reglering av förfarandet i ärenden om ombild-

ning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt och i ärenden om förvärv

av arrendeställe.

Ändringarna i första stycket är språkliga.

Andra stycket innehåller bestämmelser om kompletteringsföreläggande

och om avvisning av en ansökan (jfr 8 § tredje stycket).

I det nya tredje stycket hänvisas, liksom i bl.a. 16 § tredje stycket, till

bestämmelserna i 8 § fjärdesjätte styckena i fråga om vad som gäller för

en ansökan och en parts första inlaga till nämnden.

I fjärde stycket, som motsvarar nuvarande tredje stycket, ersätts de nu-

varande bestämmelserna om muntlig förhandling och om möjlighet för

nämnden att förelägga vite av en hänvisning till bestämmelserna om

sammanträde i 9 § första och tredje styckena. Övriga ändringar är språk-

liga. Övervägandena finns i avsnitt 4.5.

17 §

Om det finns anledning, skall nämnden eller den nämnden förordnar besiktiga den

fastighet som ärendet rör. Parterna skall ges tillfälle att närvara vid en sådan

besiktning. Nämnden får också inhämta annan nödvändig utredning.

I ett ärende som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a eller 31 § jordabalken skall

arrendenämnden inhämta yttrande från länsstyrelsen. Sådant yttrande skall också

inhämtas om det beträffande jordbruksarrende uppkommer fråga om tillämpning av

6 § första stycket 3 eller 4 eller 7 § andra stycket lagen (1985:658) om arren-

datorers rätt att förvärva arrendestället. I ett ärende som avses i 9 kap. 9 §

jordabalken får arrendenämnden, om utredningen ger anledning till det, inhämta

yttrande från länsstyrelsen om arrendeställets avkastningsförmåga. Yttrandena skall

inhämtas från den länsstyrelse inom vars område fastigheten är belägen.

I ett ärende angående tvist om hyresvillkor enligt 22 § hyresförhandlingslagen

(1978:304) skall hyresnämnden, om den finner det behövligt, ge den hyresgäst-

organisation som har ingått den ifrågasatta överenskommelsen tillfälle att yttra sig.

Paragrafen innehåller bestämmelser om inhämtande av utredning.

Hänvisningen i andra stycket till 7 § tredje stycket lagen (1985:658)

om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället är felaktig och ändras till

7 § andra stycket nämnda lag.

Övriga ändringar i paragrafen är språkliga.

21 §

I nämndens beslut skall anges de skäl på vilka beslutet grundas, i den mån det är

behövligt. I beslut om avskrivning enligt 8 a § skall även anges de nya villkor på

vilka avtalet enligt 11 kap. 6 a § tredje stycket jordabalken skall anses förlängt.

Avser ett beslut enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m.

74

tillstånd till framtida förvärv, skall i beslutet utsättas viss tid, högst ett år, för till-

Prop. 2005/06:10

ståndets giltighet.

Om en part kan överklaga beslutet eller ansöka om återupptagande, skall det i

beslutet anges vad parten skall iaktta.

Håller nämnden sammanträde i ärendet och kan på grund av ärendets

beskaffenhet eller annan särskild omständighet beslut inte meddelas samma dag

som sammanträdet avslutats, skall beslutet meddelas inom två veckor därefter, om

inte synnerligt hinder möter. Underrättelse om när beslutet meddelas skall lämnas

vid sammanträdet.

Slutligt beslut skall tillställas part genom nämndens försorg. Detta gäller dock

inte beslut om avskrivning enligt 8 eller 12 §, om beslutet meddelas vid ett

sammanträde i partens närvaro.

Har skiljaktig mening förekommit, skall denna meddelas parterna på samma sätt

som beslutet.

Paragrafen innehåller bestämmelser om innehållet i beslut och med-

delande av beslut.

Hänvisningen i första stycket till 9 § andra stycket ersätts av en hän-

visning till 8 a §, då den nuvarande bestämmelsen i andra stycket i 9 §

flyttas dit.

Den nuvarande bestämmelsen i andra stycket utgår såvitt avser

klandertalan. Instansordningen behandlas i avsnitt 5.2.2.

Övriga ändringar i paragrafen är språkliga.

22 §

Nämndens beslut har rättskraft när tiden för överklagande har gått ut, om beslutet

innebär att en fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 5 eller 4 § första stycket 2,

2 a, 2 b, 3, 5 a, 6, 7 eller 8 har avgjorts. Detta gäller dock inte beslut som innebär

att nämnden har avslagit en ansökan om

1.

åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 eller 16 § andra stycket jordabalken,

2.

upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 

ac §§ jordabalken,

3.

tillstånd enligt 12 kap. 18 

df §§, 23 § andra stycket, 3437 eller 40 § jorda- balken,

4.

tillstånd enligt 7 kap. 11 § bostadsrättslagen (1991:614),

5.

uppskov enligt 12 kap. 59 § jordabalken,

6.

förbud eller hävande av förbud enligt 12 kap. 18 h § jordabalken, eller

7.

rätt till förhandlingsordning enligt 9 § hyresförhandlingslagen (1978:304). Bestämmelserna i 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om omprövning av

beslut skall inte tillämpas hos nämnderna. Paragrafen reglerar rättskraften av en nämnds beslut. Ändringen följer av att arrendenämndens beslut inte längre kan klandras. Övriga ändringar är språkliga. Frågan om instansordningen behandlas i avsnitt 5.2.2. 23 § Det finns bestämmelser om överklagande av hyresnämndens beslut i

12 kap. 70 § jordabalken,

31 § hyresförhandlingslagen (1978:304),

6 kap. 4 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt,

11 kap. 3 § bostadsrättslagen (1991:614),

34 § bostadsförvaltningslagen (1977:792),

25 § lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., och

15 § lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostads- rätt eller kooperativ hyresrätt.

Hyresnämndens yttrande enligt 12 a § första stycket får inte överklagas.

75

Hyresnämndens beslut får överklagas hos Svea hovrätt, om nämnden

1.

avvisat ansökan som avses i 8, 11, 14, 15, 15 a, 16, 16 a, 16 c eller 16 e §, eller avvisat ett överklagande,

2.

avskrivit ärende enligt 8, 9, 10, 15 a, 16, 16 a, 16 c eller 16 e §, dock inte när ärendet kan återupptas,

3.

ogillat en invändning om jäv mot ledamot av nämnden eller en invändning om att det finns ett hinder för ärendets prövning,

4.

avvisat ett ombud eller ett biträde,

5. förordnat angående ersättning för någons medverkan i ärendet, 6. utdömt vite eller någon annan påföljd för underlåtenhet att följa föreläggande eller straff för förseelse i förfarandet, eller 7. beslutat i annat fall än som avses i 5 i fråga som gäller rättshjälp enligt rätts- hjälpslagen (1996:1619). Ett överklagande som avses i tredje stycket skall ges in till hyresnämnden inom tre veckor från den dag beslutet meddelades. I fråga om handläggningen hos hyresnämnden av ett överklagande som avses i första eller tredje stycket tillämpas bestämmelserna i 52 kap. 2 och 4 §§ rätte- gångsbalken. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av beslut med- delade av hyresnämnd. I första stycket görs en redaktionell ändring. Andra stycket är oförändrat. De sakliga ändringarna i tredje stycket innebär att en hyresnämnds beslut att ogilla en invändning om jäv mot ledamot av nämnden eller en invändning om att det finns ett hinder för ärendets prövning (punkten 3) eller att avvisa ett ombud eller biträde (punkten 4) skall överklagas särskilt. Genom hänvisningen i 23 a § andra stycket till 23 § tredje stycket gäller detta även för en arrendenämnds beslut i sådana frågor. Punkterna 57 motsvarar nuvarande punkterna 35. Övervägandena finns i avsnitt 4.7. Övriga ändringar är redaktionella eller språkliga. Fjärde och femte styckena är oförändrade. 23 a § Det finns bestämmelser om överklagande av arrendenämndens beslut i 8 kap. 31 § jordabalken och 16 § lagen (1957:390) om fiskearrenden. Arrendenämndens yttrande enligt 12 a § andra stycket får inte överklagas. Nämndens beslut i sådana frågor som avses i 23 § tredje stycket får överklagas till den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är belägen. Detsamma gäller nämndens beslut enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrende- stället. Vid överklagande av arrendenämndens beslut gäller 8 kap. 31 a31 c §§ jorda- balken. Hovrättens beslut med anledning av överklagande i frågor som avses i andra stycket tredje meningen eller i 23 § tredje stycket får inte överklagas. Paragrafen behandlar frågor om överklagande av en arrendenämnds beslut. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.25.2.4.

Ändringen av första stycket innebär att arrendenämndens avgöranden inte längre kan klandras. Avgörandena kan i stället överklagas till hov- rätten. Av andra stycket framgår genom den gjorda ändringen att arrende- nämndens beslut i sådana processuella frågor som avses i 23 § tredje stycket och beslut enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att Prop. 2005/06:10 76

förvärva arrendestället får överklagas till den hovrätt inom vars domkrets

Prop. 2005/06:10

arrendenämnden är belägen.

Tredje stycket ändras så att de första två meningarna om hand-

läggningen av ett överklagande ersätts av en bestämmelse om att 8 kap.

31 a31 c §§ JB gäller vid överklagande av arrendenämndens beslut. Av

de nämnda bestämmelserna framgår bl.a. att vid överklagande tillämpas,

om inte annat sägs, de regler i ärendelagen som gäller vid överklagande

av en tingsrätts beslut. Vidare ändras den sista meningen i tredje stycket i

sak dels så att fastighetsdomstolen ersätts av hovrätten (jfr första

stycket), dels så att det kommer att råda fullföljdsförbud beträffande

samtliga frågor som avses i 23 § tredje stycket.

27 §

Vid nämnderna tillämpas bestämmelserna i 5 kap. rättegångsbalken. Expert som

avses i 5 § andra stycket denna lag får närvara vid hyresnämndens överläggning till

beslut.

Bestämmelserna i lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol får

tillämpas vid nämnderna.

Paragrafen innehåller bestämmelser om offentlighet och ordning m.m.

vid nämnderna.

Genom ändringen i första stycket tydliggörs att de av riksdagen

beslutade lagändringarna i 5 kap. RB om ljud- och bildteknik (prop.

2004/05:131, bet. 2004/05:JuU29, rskr. 2004/05:307) kommer att bli

gällande även för hyres- och arrendenämnderna.

I andra stycket görs en språklig ändring.

28 §

Bestämmelserna i 4 kap. rättegångsbalken om jäv mot domare skall tillämpas på

ledamöterna i nämnderna. Bestämmelserna i 4 kap. 13 § rättegångsbalken skall

tillämpas även på andra tjänstemän än ordförande när de utför åtgärder enligt 2 §

tredje stycket denna lag.

I fråga om de icke lagfarna ledamöterna i nämnderna tillämpas 12 kap. 3 § andra

stycket rättegångsbalken.

Paragrafen innehåller bestämmelser om jäv.

I första stycket anges sedan tidigare att bestämmelserna i 4 kap. RB om

jäv mot domare skall tillämpas på ledamöterna i hyres- och arrende-

nämnderna. Av det gjorda tillägget framgår att bestämmelserna om jäv

mot domare i 4 kap. 13 § RB skall tillämpas även på andra tjänstemän än

ordförande när de utför åtgärder enligt 2 § tredje stycket nämndlagen.

Övervägandena finns i avsnitt 4.4.

Andra stycket är oförändrat.

29 §

Vid sammanträde och besiktning skall det föras anteckningar. Regeringen med-

delar närmare föreskrifter om detta.

Paragrafen reglerar skyldigheten att vid sammanträde och besiktning föra

anteckningar.

Den nuvarande skyldigheten att föra protokoll ersätts av en skyldighet

att föra anteckningar. Av paragrafen framgår att regeringen meddelar

77

närmare föreskrifter om skyldigheten att föra anteckningar. Bestämmel- serna kommer att tas in i en förordning, som kommer att ersätta förordningen (1975:520) om protokollföring m.m. vid arrendenämnd och hyresnämnd. Övervägandena finns i avsnitt 4.6. 30 § Skall inlaga, kallelse, föreläggande eller annan handling tillställas part, sker det genom delgivning, om annat inte följer av andra stycket. Om hyresnämnden samtidigt handlägger ett stort antal tvister av likartad beskaffenhet mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster om villkoren för hyra av bostadslägenheter, får delgivning i de ärenden som enligt 9 § andra stycket avgörs utan sammanträde ske genom kungörelse. Därvid tillämpas inte 17 § andra stycket delgivningslagen (1970:428). Beslut som skall tillställas en part sänds till parten i vanligt brev under hans eller hennes för nämnden kända adress. Om beslutet meddelats i samband med ett sam- manträde, skall det sändas inom sju dagar därefter och i annat fall samma dag som beslutet meddelas. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur handlingar och beslut skall tillställas part. I första stycket ersätts hänvisningen till 9 § tredje stycket av en hän- visning till 9 § andra stycket, då den nuvarande bestämmelsen i 9 § tredje stycket flyttas dit. Övriga ändringar i paragrafen är språkliga. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2.

I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

Enligt punkten 1 träder lagen i kraft den 1 januari 2006. Av punkten 2 framgår att äldre bestämmelser skall gälla i fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdandet. Om en part efter ikraftträdandet av lagen vill få till stånd en överprövning av ett före ikraftträdandet meddelat beslut i en fråga som avses i 23 § tredje stycket nämndlagen, skall han eller hon alltså inte överklaga beslutet till hov- rätten utan till fastighetsdomstolen. Övervägandena finns i avsnitt 6. Prop. 2005/06:10 78 Lagförslag (BAHS promemoria)

1

Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder dels att 2, 3, 5, 5 a, 6, 8, 9, 10, 12, 13 a, 14, 15, 15 a, 16, 16 b, 16 c, 16 e, 16 f, 19, 23 och 29 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 9 a, 19 b och 19 c §§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 § Arrendenämnd består av lagfaren ordförande och två andra ledamöter, om ej annat följer av andra stycket. Av de senare leda- möterna skall den ene såsom ägare av jordbruksfastighet eller på lik- nande sätt ha förvärvat erfarenhet av arrendeförhållanden och den andre vara jordbruksarrendator eller, när ärende rör bostads- arrende, bostadsarrendator. Vid företagande av förbere- dande åtgärd, vid prövning av fråga om avvisning av ansökan eller avskrivning av ärende samt vid handläggning av överklagande kan arrendenämnden bestå av ord- föranden ensam. Vad som sagts nu gäller även vid medling när sådan lämpligen kan ske utan övriga ledamöters närvaro samt, om part- erna samtycker till det eller saken är uppenbar, vid prövning av fråga som inte avgörs genom skiljedom. Arrendenämnd består av lagfaren ordförande och två sär- skilda ledamöter, om ej annat föl- jer av andra stycket. Av de senare skall den ene såsom ägare av jord- bruksfastighet eller på liknande sätt ha förvärvat erfarenhet av arrendeförhållanden och den andre vara jordbruksarrendator eller, när ärende rör bostadsarrende, bo- stadsarrendator. Om ärendet inte prövas i sak, om parterna samtycker till det eller om det annars är lämpligt med hänsyn till ärendets beskaf- fenhet, får arrendenämnden bestå av enbart ordföranden. Vad som nu sagts gäller dock inte fråga som prövas genom skiljedom, om inte parterna begär det. Vid sådan prövning får de särskilda leda- möterna även ersättas av två lag- farna ledamöter om parterna begär det. Åtgärder som endast avser beredning av ärenden och som inte är av sådant slag att de bör förbehållas lagfaren ordförande får utföras av annan tjänsteman vid arrendenämnden som har tillräcklig kunskap och erfarenhet. Detsamma gäller handläggning av ärenden som avses i 1 § första stycket 3. Närmare bestämmelser Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 79 om detta meddelas av regeringen. Ledamot skall vara svensk medborgare och får inte vara underårig och inte heller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken. För ledamot i arrendenämnd skall finnas en eller flera ersättare. Bestämmelserna om ledamot gäller även ersättare.

3 §

För varje arrendenämnd förord-

För varje arrendenämnd förord-

nar regeringen eller myndighet

nar regeringen eller myndighet

som regeringen bestämmer, ordfö-

som regeringen bestämmer, ordfö-

rande och lämpligt antal andra

rande och lämpligt antal särskilda

ledamöter.

ledamöter.

Innan annan ledamot än ordföranden förordnas, skall sådan riks- organisation av jordägare eller arrendatorer som med hänsyn till medlemstal, verksamhet och övriga omständigheter kan anses väl före- träda den intressegrupp som det är fråga om beredas tillfälle att avge

förslag.

Till tjänstgöring kallar ord-

Till tjänstgöring kallar ord-

föranden med iakttagande av vad

föranden med iakttagande av vad

som föreskrivits i 2 § första

som föreskrivits i 2 § första

stycket de ledamöter som han med

stycket de ledamöter som han med

hänsyn

till

ärendets beskaffenhet

hänsyn till ärendets eller ären-

och

övriga

förhållanden

finner

denas

beskaffenhet

och

övriga

lämpligast.

förhållanden finner lämpligast.

5 §

Hyresnämnd består av lagfaren

Hyresnämnd består av lagfaren

ordförande och två andra leda-

ordförande och två särskilda leda-

möter, om ej annat följer av tredje

möter, om ej annat följer av tredje

stycket eller av 5 a §. Av de senare

stycket eller av 5 a §. Av de senare

ledamöterna skall den ene vara väl

ledamöterna skall den ene vara väl

förtrogen

med

förvaltning

av

förtrogen

med

förvaltning

av

hyresfastighet och den andre vara

hyresfastighet och den andre vara

väl förtrogen med bostadshyres-

väl förtrogen med bostadshyres-

gästers

förhållanden

eller,

när

gästers

förhållanden

eller,

när

ärendet rör annan lägenhet än

ärendet rör annan lägenhet än

bostadslägenhet,

med

närings-

bostadslägenhet,

med

närings-

idkande hyresgästers förhållanden.

idkande hyresgästers förhållanden.

I ärenden enligt 2 kap. 10 §, 4 kap.

I ärenden enligt 2 kap. 10 §, 4 kap.

6 §, 9 kap. 16

§ första

stycket

6 §,

9

kap. 16 § första stycket

1 och 2 eller 11 kap. 2 § bostads-

1 och 2 eller 11 kap. 2 § bostads-

rättslagen

(1991:614)

skall

vad

rättslagen

(1991:614)

skall

vad

som sagts nu om hyresfastighet

som sagts nu om hyresfastighet

och

hyresgästers

förhållanden i

och

hyresgästers

förhållanden i

stället

avse

bostadsrättsfastighet

stället

avse bostadsrättsfastighet

och

bostadsrättshavares

förhål-

och

bostadsrättshavares

förhål-

landen.

landen.

Hyresnämnd får anlita expert att biträda nämnden, om ärendets

beskaffenhet eller annat särskilt skäl föranleder det.

Bestämmelserna i 2 § andra-

Bestämmelserna i

2 § andra-

fjärde styckena äger motsvarande

femte styckena äger

motsvarande

Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 80

tillämpning i fråga om hyres-

tillämpning i fråga om hyres-

nämnd.

nämnd. Vad som i tredje stycket

sägs om handläggning av ärenden

av annan tjänsteman än lagfaren

ordförande skall i stället gälla

ärenden om avstående från besitt-

ningsskydd enligt 12 kap. 45 och

56 §§ jordabalken.

Regeringen kan förordna att i hyresnämnd skall finnas flera avdel- ningar. Bestämmelserna om hyresnämnd gäller i tillämpliga delar även avdel-

ning.

5 a §

Bestämmelserna i 5 § första

Bestämmelserna i 5 § första

stycket tillämpas inte i ärende som

stycket tillämpas inte i ärende som

gäller

gäller

1. fråga om en förhandlings-

1. fråga om en förhandlings-

klausul skall föras in eller slopas i

klausul skall föras in eller slopas i

ett hyresavtal enligt 23 § hyresför-

ett hyresavtal enligt 23 § hyresför-

handlingslagen (1978:304),

handlingslagen (1978:304),

2. ersättning enligt 20 § hyres-

2. ersättning enligt 20 § hyres-

förhandlingslagen till en hyres-

förhandlingslagen till en hyres-

gästorganisation för dess förhand-

gästorganisation för dess förhand-

lingsarbete,

lingsarbete,

3. prövning av hyresvillkor med

3. prövning av hyresvillkor med

tillämpning av 21 § hyresförhand-

tillämpning av 21 § hyresförhand-

lingslagen.

lingslagen,

4. tvist om förhandlingsordning

enligt 9 och 13 §§ hyresförhand-

lingslagen,

5. skadestånd enligt 26 och

27 §§ hyresförhandlingslagen.

Bestämmelserna i 5 § första

Bestämmelserna i 5 § första

stycket skall inte heller tillämpas i

stycket skall inte heller tillämpas i

andra ärenden, om de intresse-

andra ärenden, om de särskilda

ledamöter som enligt dessa be-

ledamöter som enligt dessa be-

stämmelser skulle ha deltagit har

stämmelser skulle ha deltagit har

anknytning till organisationer som

anknytning till organisationer som

kan antas ha ett gemensamt

kan antas ha ett gemensamt

intresse som står i strid med den

intresse som står i strid med den

ena partens intresse i tvisten.

ena partens intresse i tvisten.

I ärende som avses i första och andra styckena skall hyresnämnden bestå av två lagfarna ledamöter. 6 § För varje hyresnämnd förordnar regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, ordförande och lämpligt antal andra ledamöter. Innan annan ledamot än ordförande förordnas skall sådan riksorga- nisation av fastighetsägare, hyresgäster, bostadsrättshavare eller närings- idkare som med hänsyn till medlemsantal, verksamhet och övriga Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 81 omständigheter kan anse väl företräda den intressegrupp som det är fråga om beredas tillfälle att avge förslag.

Till

tjänstgöring

i

nämnden

Till

tjänstgöring

i

nämnden

kallar ordföranden med iakttag-

kallar ordföranden med iakttag-

ande av vad som föreskrivs i 5 §

ande av vad som föreskrivs i 5 §

första stycket de ledamöter som

första stycket de ledamöter som

han med hänsyn till ärendets

han med hänsyn till ärendets eller

beskaffenhet och övriga förhål-

ärendenas beskaffenhet och övriga

landen finner lämpligast.

förhållanden finner lämpligast.

8 §

Tvist som avses i 1 § första

Tvist som avses i 1 § första

stycket 1 eller 2 eller 4 § första

stycket 1 eller 2 eller 4 § första

stycket 13 hänskjutes av part till

stycket 13 hänskjutes av part till

nämnd genom ansökan som skall

nämnd genom ansökan som skall

vara

skriftlig

samt

innehålla

vara skriftlig. När det är

uppgift om parternas namn och

ändamålsenligt

får

en

ansökan

hemvist, den berörda fastighetens

dock vara muntlig, om den

belägenhet och tvistens beskaf-

antecknas i protokoll vid samman-

fenhet. Ansökan i tvist om förläng-

träde i annat ärende hos nämnden

ning av arrende- eller hyresavtal

och ärendena

kan

handläggas

skall innehålla uppgift om de skäl

gemensamt. Ansökan skall inne-

som

åberopas

mot

förlängning.

hålla uppgift om parternas namn

Ansökan i tvist om ändring av

och hemvist och den berörda

arrende- eller hyresvillkor skall

fastighetens

belägenhet.

Om

innehålla uppgift om den ändring

ärendet

endast avser

medling,

av villkoren som begärs.

skall ansökan innehålla uppgift om

tvistens beskaffenhet. Annars skall

i ansökan anges vad som yrkas

och de omständigheter som åbero-

pas till stöd för yrkandet.

Uppfyller ansökan ej vad som föreskrives i första stycket, skall nämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristen inom viss tid. Efter- kommes ej föreläggandet, får ansökningen avvisas. Parts första inlaga till nämnden skall innehålla uppgift om hans personnummer och postadress. Vidare bör anges partens yrke och telefonnummer samt de övriga omständigheter som är av betydelse för delgivning med honom. Har part vidtalat ombud att företräda honom, skall ombudets namn, postadress och telefonnummer anges. Sker ändring i förhållande, som part sålunda uppgivit, skall parten utan dröjsmål anmäla det till nämnden. Ansökan varigenom tvisten hänskjuts till nämnden bör tillika innehålla uppgift om motpart i de hänseenden som sägs i tredje stycket. Återkallas ansökan, avskrives ärendet.

9 §

När tvist hänskjutits till nämnd,

När tvist hänskjutits till nämnd,

skall nämnden, utom i fall som

skall nämnden, utom i fall som

avses i andra eller tredje stycket,

avses i andra eller tredje stycket,

kalla parterna att inställa sig inför

kalla parterna att inställa sig inför

nämnden. Skall part inställa sig

nämnden vid ett sammanträde.

Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 82 personligen, får nämnden före- lägga vite. Har tvisten hänskjutits till nämnden enligt 11 kap. 6 a § jordabalken och har sökandens motpart ej iakttagit föreläggande som avses i tredje stycket i samma lagrum, skall ärendet avskrivas, om avtalet ej är uppsagt enligt 11 kap. 5 § första stycket samma balk. Handlägger hyresnämnden sam- tidigt ett stort antal tvister av likartad beskaffenhet mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster om villkoren för hyra av bostads- lägenheter, får nämnden, sedan ett lämpligt antal typfall av tvister prövats, med ledning därav av- göra övriga tvister utan muntlig förhandling, om det är uppenbart att sådan förhandling inte behövs. Skall part inställa sig personligen, får nämnden förelägga vite. Ett sammanträde behöver inte hållas om ärendet inte skall prövas i sak eller om ett samman- träde med hänsyn till ärendets beskaffenhet är obehövligt. Om ärendet prövas i sak skall dock nämnden hålla sammanträde om det begärs av en part såvida inte avgörandet inte går parten emot eller ett sammanträde på grund av någon särskild omständighet inte behövs. Ett sammanträde får hållas per telefon, om det är lämpligt med hänsyn till sammanträdets ända- mål och övriga omständigheter eller om ett sammanträde inför nämnden skulle medföra kostnader eller olägenheter som inte står i rimligt förhållande till betydelsen av att sammanträdet hålls inför nämnden. I fråga om samman- träden som hålls per telefon gäller inte reglerna i denna lag om kallelser och förelägganden och om påföljder för utevaro. Vid tvist enligt 24 § hyresför- handlingslagen (1978:304) får hyresnämnden bereda företrädare för de förhandlande parterna till- fälle att inställa sig till ett sam- manträde i syfte att söka uppnå en förhandlingsöverenskommelse. 9 a § Har tvisten hänskjutits till nämnd enligt 11 kap. 6 a § jordabalken och har sökandens motpart ej iakttagit föreläggande som avses i tredje stycket i samma lagrum, skall ärendet avskrivas, om avtalet ej är uppsagt enligt 11 kap. 5 § första stycket samma balk. 10 §

Underlåter sökanden att

på

Underlåter sökanden att på

kallelse infinna sig inför nämnd,

kallelse infinna sig till ett sam-

avskrives ärendet. Kommer

ej

manträde inför nämnden, av-

motparten tillstädes, får nämnden

skrives ärendet. Kommer inte mot-

Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 83

före1ägga honom vid vite att

parten tillstädes,

får

nämnden

Prop. 2005/06:10

inställa

sig inför

nämnden.

före1ägga honom

vid

vite att in-

Bilaga 1

Kommer parten likväl ej tillstädes

ställa sig inför nämnden eller, om

och är det icke antagligt att

det inte är antagligt att förlikning

förlikning kan komma till stånd,

kan komma till stånd, avskriva

avskrives

ärendet. Rör ärendet

ärendet. Rör ärendet tvist som

tvist som avses i 1 § första stycket

avses i 1 § första stycket 2 eller

2 eller 4 § första stycket 2, 2 a

4 § första stycket 2, 2 a eller 3,

eller 3, avgöres dock ärendet utan

avgöres dock ärendet utan hinder

hinder av partens utevaro.

av partens utevaro.

Uteblir båda parterna i tvist som domstol hänskjutit till nämnden,

avskrives ärendet. Uteblir endast den ena parten, äger första stycket

andra och tredje punkterna motsvarande tillämpning.

Första och andra styckena äger ej tillämpning om det finns anledning

antaga att part har laga förfall får sin utevaro.

12 §

Nämnd skall klarlägga tvistefrågorna och, även om medling icke

påkallats, söka förlika parterna.

Kan parterna ej förlikas efter förslag av någondera parten, skall

nämnden framlägga förslag till förlikning, om det ej är uppenbart att

förutsättningar för förlikning saknas.

Förlikning skall avfattas skrift-

Om parterna förliks i den till

ligen och undertecknas av part-

nämnden hänskjutna

tvisten och

erna.

begär att hyresnämnden stadfäster

förlikningen, sker

det

genom

beslut.

Träffas ej förlikning, avgöres tvisten av nämnden, om tvisten rör fråga

som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a eller 3. I

annat fall avskrives ärendet.

13 a §

Bifalls

hyresvärdens

talan om

Bifalls hyresvärdens talan om

att hyresavtalet skall upphöra att

att hyresavtalet skall upphöra att

gälla, får hyresnämnden efter yrk-

gälla, får hyresnämnden i beslutet

ande av hyresvärden i beslutet

ålägga hyresgästen att flytta vid

ålägga hyresgästen att flytta vid

den tidpunkt då lägenheten skall

den tidpunkt då lägenheten skall

lämnas.

lämnas.

14 § Fråga som avses i 1 § första stycket 3 eller 4 § första stycket 4 prövas efter ansökan som skall vara skriftlig och som bör innehålla de skäl som åberopas till stöd för ansökningen. Sökanden och annan som ärendet angår skall kallas att inställa sig inför nämnd, om det ej kan anses obehövligt. Skall part komma tillstädes, får nämnden förelägga vite. Utevaro från sam- Sökanden och annan som ären- det angår skall kallas att inställa sig till sammanträde inför nämnden, om det inte är obehöv- ligt eller sammanträdet kan hållas per telefon enligt bestämmelserna 84

manträdet utgör ej hinder för ären-

i 9 § andra och

tredje stycket.

dets prövning.

Skall part komma

tillstädes, får

nämnden förelägga

vite. Utevaro

från sammanträdet utgör ej hinder

för ärendets prövning.

15 §

Har parterna avtalat att tvist skall avgöras av skiljenämnd utan förbehåll om rätt får parterna att klandra skiljedomen och har, vid arrendetvist, arrendenämnden eller, vid hyres- eller bostadsrätts- tvist, hyresnämnden utsetts till skiljenämnd, skall nämnden på ansökan avgöra tvisten genom skiljedom, om ej hinder möter enligt [1 § andra stycket lagen (1929: 145) om skiljemän]. Om sådan ansökan gäller 8 §. Har tvisten redan hänskjutits till nämnd, kan skiljedom dock på- kallas muntligen inför nämnden. I ärende som nämnd har att avgöra genom skiljedom gäller lagen om skiljemän, i den mån ej annat följer av denna lag. Vardera parten svarar för sin kostnad i tvist som avses i 9 kap. 10 eller 14 §, 10 kap. 6 § eller 12 kap. 49 eller 54 § jordabalken, 5 § lagen (1957:390) om fiskearrenden eller 4 kap. 9 § bostadsrättslagen (1991:614). Har parterna avtalat att tvist skall avgöras av skiljenämnd utan förbehåll om rätt får parterna att klandra skiljedomen och har, vid arrendetvist, arrendenämnden eller, vid hyres- eller bostads- rättstvist, hyresnämnden utsetts till skiljenämnd, skall nämnden på ansökan avgöra tvisten genom skiljedom. Om sådan ansökan gäller 8 §. Har tvisten redan hänskjutits till nämnd, kan skilje- dom dock påkallas muntligen inför nämnden. I ärende som nämnd har att avgöra genom skiljedom gäller lagen (1999:116) om skiljeför- farande, i den mån ej annat följer av denna lag. Vardera parten svarar för sin kostnad i tvist som avses i 9 kap. 10 eller 14 §, 10 kap. 6 § eller 12 kap. 49 eller 54 § jordabalken, 5 § lagen (1957:390) om fiskearrenden eller 4 kap. 9 § bostadsrättslagen (1991:614). 15 a §

Tvist som avses i 4 § första

Tvist som avses i 4 § första

stycket 5 a hänskjutes till hyres-

stycket 5 a hänskjutes till hyres-

nämnd genom ansökan som skall

nämnd genom ansökan som skall

vara skriftlig samt innehålla upp-

vara skriftlig samt innehålla upp-

gift om parternas namn, den be-

gift om parternas namn, den be-

rörda fastighetens belägenhet och

rörda fastighetens belägenhet samt

tvistens beskaffenhet.

vad som yrkas och de omständig-

heter som åberopas till stöd för

yrkandet.

Bestämmelserna i 8 § andrafemte styckena äger motsvarande tillämp- ning i fråga om ansökan som avses i första stycket.

Förhandling

skall hållas

inför

Sammanträde skall hållas inför

nämnden, om det ej är uppenbart

nämnden, om det inte är obehöv-

att förhandling

ej behövs.

Skall

ligt eller sammanträdet kan hållas

Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 85

Ansökan i fråga som avses i 4 § första stycket 6 skall vara skriftlig samt innehålla uppgift om den berörda fastigheten och dess ägare, sökandens yrkande och grunderna för detta samt, när det gäller ansökan enligt 12 kap. 18 e § eller 18 h § jordabalken, uppgift om berörda hyresgästers namn. An- sökan enligt 12 kap. 18 

ac

 §§, 18 e § och 18 h § jordabalken skall dessutom vara åtföljd av den ut- redning i tekniskt, ekonomiskt eller annat hänseende som behövs för ärendets prövning.

part inställa sig personligen, får nämnden förelägga vite.

per telefon enligt bestämmelserna i 9 § andra och tredje stycket. Skall part inställa sig personligen, får nämnden förelägga vite. Underlåter sökanden att på kallelse infinna sig inför nämnden, av- skrives ärendet. Uteblir motparten, får nämnden förelägga honom vid vite att inställa sig inför nämnden. Uteblir han likväl, avgöres ärendet utan hinder av hans utevaro. Fjärde stycket äger ej tillämpning om det finns anledning antaga att part har laga förfall för sin utevaro. 16 § Ansökan i fråga som avses i 4 § första stycket 6 skall vara skriftlig samt innehålla uppgift om den berörda fastigheten och dess ägare, sökandens yrkande och de omständigheter som åberopas till stöd för detta samt, när det gäller ansökan enligt 12 kap. 18 e § eller 18 h § jordabalken, uppgift om berörda hyresgästers namn. Ansökan enligt 12 kap. 18 ac §§, 18 e § och 18 h § jordabalken skall dessutom vara åtföljd av den utredning i tekniskt, ekonomiskt eller annat hänseende som behövs för ärendets prövning. Vad som föreskrives i 8 § andrafemte styckena äger motsvarande

tillämpning i fråga om ansökan som avses i första stycket.

Förhandling

skall hållas inför

Sammanträde skall hållas inför

nämnden, om det ej är uppenbart

nämnden, om det inte är obehöv-

att förhandling ej behövs. Fastig-

ligt eller sammanträdet kan hållas

hetens ägare kan vid vite

per telefon enligt bestämmelserna

föreläggas att inställa sig till

i 9 § andra och tredje stycket.

förhandling.

Fastighetsägarens

Underlåter

fastighetsägaren

att

utevaro från förhandling utgör ej

inställa sig till sammanträde i ett

hinder för ärendets prövning.

ärende enligt 12 kap. 18 e §

jordabalken får ärendet avskrivas.

Om en hyresgäst inte inställer sig

till sammanträde i ett sådant

ärende utgör detta inte hinder för

ärendets

prövning. Beträffande

övriga

ärenden

enligt

första

stycket

kan fastighetsägaren

vid

vite föreläggas att inställa sig till

sammanträde. I

sådana

ärenden

utgör

fastighetsägarens

utevaro

från sammanträde dock ej hinder

för ärendets prövning.

Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 86

Sammanträde skall hållas inför nämnden, om det inte är obehöv- ligt eller sammanträdet kan hållas per telefon enligt bestämmelserna i 9 § andra och tredje stycket.

Innan nämnden beslutar om tvångsförvaltning, skall nämnden bereda kommun, där fastigheten är belägen, tillfälle att lämna förslag på för- valtare. Kommunen skall också beredas tillfälle att yttra sig innan nämnden beslutar att förvaltararvode enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792) skall betalas av fastighetsägaren personligen. 16 b § Ansökan om förvärvstillstånd skall för yttrande tillställas kommun där tillståndspliktig fast egendom finnes samt, om det lämpligen kan ske, organisation av hyresgäster som berörs av ansökningen. Avser ansökan tillstånd till förvärv av aktie, skall tiden för avgivande av yttrande bestämmas så att den ej understiger tre månader. I ärende angående förvärvstillstånd skall kommun, där den fasta egendomen är belägen, samt hyresgästorganisation, som berörs av ansökningen, anses som sökandens motparter. I ärende angående förvärvstill- stånd äger bestämmelserna i 14 § andra stycket motsvarande tillämpning. Ansökan om tillstånd att förvärva

1.

fast egendom eller tomträtt genom köp eller byte,

2.

aktie genom köp eller genom inlösen i fall som avses i 12 § andra stycket lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m.,

får ej prövas eller på grund av återkallelse avskrivas innan det blivit slutligt avgjort om förköp skall äga rum. Föreläggande enligt 3 a § andra stycket eller 10 a § första stycket lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. får inte utfärdas innan det blivit slut- ligt avgjort att förköp inte skall äga rum. 16 c § Ansökan om tillstånd till förköp enligt 17 § lagen (1975:1132) om för- värv av hyresfastighet m.m. skall göras skriftligen. Bestämmelserna i 8 § andrafemte styckena äger motsvarande tillämp-

ning i fråga om ansökan som avses i denna paragraf.

Förhandling skall hållas inför

Sammanträde skall hållas inför

nämnden, om det ej är uppenbart

nämnden, om det inte är obehöv-

att förhandling ej behövs. Skall

ligt eller sammanträdet kan hållas

part inställa sig personligen, får

per telefon enligt bestämmelserna

nämnden förelägga vite. Under-

i 9 § andra och tredje stycket.

låter sökanden att på kallelse in-

Skall part inställa sig personligen,

finna sig inför nämnden, avskrives

får nämnden

förelägga vite.

ärendet. Uteblir motpart från för-

Underlåter sökanden att på kallelse

handlingen, får ärendet likväl av-

infinna sig inför nämnden, av-

göras.

skrives ärendet.

Uteblir motpart

från förhandlingen, får ärendet lik-

väl avgöras.

16 e §

Ansökan i en fråga som avses i

Ansökan i en fråga som avses i

Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 87

Sammanträde skall hållas inför nämnden, om det inte är obehöv- ligt eller sammanträdet kan hållas per telefon enligt bestämmelserna i 9 § andra och tredje stycket. Om en part skall inställa sig person- ligen, får nämnden förelägga vite. Om sökanden har kallats men inte kommer till förhandlingen, av- skrivs ärendet. Att motparten ute- blir hindrar inte att ärendet avgörs.

6 § tredje stycket eller 12 § tredje stycket lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombild- ning till bostadsrätt eller i 6 eller 7 § eller 12 § tredje stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället skall vara skriftlig. Ansökningen skall innehålla uppgift om det berörda huset och dess ägare eller det berörda arrendestället och dess ägare samt sökandens yrkande och grunderna för detta.

6 § tredje stycket eller 12 § tredje stycket lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombild- ning till bostadsrätt eller i 6 eller 7 § eller 12 § tredje stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället skall vara skriftlig. Ansökningen skall innehålla uppgift om det berörda huset och dess ägare eller det berörda arrendestället och dess ägare samt sökandens yrkande och de omständigheter som åberopas till stöd för detta. Bestämmelserna i 8 § andra-femte styckena skall tillämpas i fråga om en sådan ansökan. Förhandling skall hållas inför nämnden, om det inte är uppenbart att någon förhandling inte behövs. Om en part skall inställa sig per- sonligen, får nämnden förelägga vite. Om sökanden har kallats men inte kommer till förhandlingen, avskrivs ärendet. Att motparten uteblir hindrar inte att ärendet avgörs.

16 f §

Nämnd skall verka för att utred-

Nämnd skall verka för att

ningen i ärende får den inriktning

utredningen i ärende får den

och omfattning som är lämplig

inriktning och omfattning som är

med hänsyn till ärendets beskaf-

lämplig med hänsyn till ärendets

fenhet. Därvid skall nämnden så-

beskaffenhet.

Därvid

skall

vitt möjligt se till att onödig utred-

nämnden såvitt möjligt se till att

ning ej förebringas.

onödig utredning ej förebringas.

En nämnd får tillämpa bestäm-

melserna i 35

kap. 7 §

samt

42 kap. 15 och 15 a § rättegångs-

balken.

19 a §

En nämnd får hålla förhör med

En nämnd får hålla förhör med

vittne eller sakkunnig under ed

vittne eller sakkunnig under ed

och förhör med part under

och förhör med part under

sanningsförsäkran, om någon part

sanningsförsäkran. Om sådant för-

begär det och förhöret är

hör gäller 36 kap. 118 och 20

erforderligt

för

utredningen.

22 §§, 37 kap. 13 §§ samt 40 kap.

Sådant förhör får dock inte hållas,

110, 12, 14 och 19 §§ rättegångs-

om nämnden finner att bevis-

balken.

ningen kan

föras

på annat sätt

Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 88 med avsevärt mindre besvär eller kostnad. Om sådant förhör gäller 36 kap. 118 och 2022 §§, 37 kap. 13 §§ samt 40 kap. 110, 12, 14 och 19 §§ rättegångsbalken i tillämpliga delar. Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 Förhöret får hållas per telefon, om det är lämpligt med hänsyn till bevisningens art och övriga om- ständigheter eller om bevisupptag- ning vid ett sammanträde inför nämnden skulle medföra kostnader eller olägenheter som inte står i rimligt förhållande till betydelsen av att bevisningen tas upp på sådant sätt. Vid bevisupptagning per telefon gäller inte rättegångs- balkens bestämmelser om kallelser och förelägganden och om påföljd för utevaro. 19 b § En part som vill åberopa muntlig eller skriftlig bevisning, skall i god tid före sammanträdet lämna uppgift om bevisningen och vad som skall styrkas med varje särskilt bevis. 19 c § Vid hyres- och arrendenämnden svarar parterna för sina kostnader i anledning av förfarandet. Nämnden får med tillämpning av 18 kap. 6 § rättegångsbalken dock förplikta en part att ersätta en motparts kostnader eller vad som i nämnden betalats av allmänna medel.

21 §

I nämnds beslut skall anges de skäl på vilka beslutet grundas, i den

mån det är behövligt. I beslut om avskrivning enligt 9 § andra stycket

skall även anges de nya villkor på vilka avtalet enligt 11 kap. 6 a § tredje

stycket skall anses förlängt. Avser beslut enligt lagen (1975:1132) om

förvärv av hyresfastighet m.m. tillstånd till framtida förvärv, skall i

beslutet utsättas viss tid, högst ett år, för tillståndets giltighet.

Om part kan klandra beslutet

Om part kan klandra beslutet

eller besvära sig över det eller göra

eller besvära sig över det eller göra

ansökan om återupptagande, anges

ansökan om återupptagande, anges

i beslutet vad parten därvid har att

i beslutet vad parten därvid har att

89

iakttaga.

iaktta. Krävs

prövningstillstånd i

Prop. 2005/06:10

hovrätten, skall beslutet innehålla

Bilaga 1

uppgift om detta och om innehållet

i 49 kap. 14 § rättegångsbalken.

Håller nämnden förhandling i ärendet och kan på grund av ärendets

beskaffenhet eller annan särskild omständighet beslut ej meddelas

samma dag som förhandlingen avslutats, meddelas beslutet inom två

veckor därefter, om ej synnerligt hinder möter. Underrättelse om tiden

för beslutets meddelande skall lämnas vid förhandlingen.

Slutligt beslut tillställes part genom nämndens försorg. Vad som sagts

nu gäller dock ej beslut om avskrivning enligt 8 eller 12 §, om beslutet

meddelas vid förhandling i partens närvaro.

Har skiljaktig mening förekommit, skall denna meddelas parterna på

samma sätt som beslutet.

23 §

Om fullföljd av talan mot hyresnämndens beslut i ärende enligt 12 kap.

jordabalken eller hyresförhandlingslagen (1978:304) eller i ärende

angående bostadsrätt, eller särskild förvaltning eller i ärende enligt lagen

(1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., eller lagen (1982:352)

om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt finns

bestämmelser i 12 kap. 70 § jordabalken, 31 § hyresförhandlingslagen,

11 kap. 3 § bostadsrättslagen (1991:614), 34 § bostadsförvaltningslagen

(1977:792), 25 § lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. samt 15 §

lagen om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt.

Hyresnämndens yttrande enligt 12 a § första stycket får inte över-

klagas.

Hyresnämndens beslut får över-

Hyresnämndens beslut får över-

klagas hos Svea Hovrätt, om

klagas hos Svea Hovrätt, om

nämnden

nämnden

1. avvisat ansökan som avses i

1. avvisat ansökan som avses i

8, 11, 1416, 16 a, 16

c eller

8, 11, 1416, 16 a, 16

c eller

16 e §, eller avvisat ett

överkla-

16 e §, eller

avvisat

ett

överkla-

gande,

gande,

2. avskrivit ärende enligt 810,

2. avskrivit ärende enligt 810,

15 a, 16, 16 a, 16 c eller 16 e §,

15 a, 16, 16 a, 16 c eller 16 e §,

dock ej när ärendet kan återupp-

dock ej när ärendet kan återupp-

tagas,

tagas,

3. förordnat angående ersättning

3. ogillat en invändning om jäv

för någons medverkan i ärendet,

mot någon ledamot av nämnden

4. utdömt vite eller annan på-

eller en invändning mot att det

följd för underlåtenhet att iaktta

finns hinder för ärendets prövning,

föreläggande eller ådömt straff för

4. avvisat ett ombud eller

förseelse i förfarandet,

biträde eller ogillat ett yrkande om

5. utlåtit sig i annat fall än som

detta,

avses i 3 i fråga som gäller

5. förordnat angående ersättning

rättshjälp.

för någons medverkan i ärendet,

6.

utdömt

vite

eller

annan

påföljd för underlåtenhet att iakt-

taga

föreläggande

eller

ådömt

straff för förseelse i förfarandet,

90

7. utlåtit sig i annat fall än som avses i 3 i fråga som gäller rätts- hjälp. Ett överklagande som avses i tredje stycket skall ges in till hyres- nämnden inom tre veckor från den dag beslutet meddelades. I fråga om handläggningen hos hyresnämnden av ett överklagande som avses i första eller tredje stycket tillämpas bestämmelserna i 52 kap. 2 och 4 §§ rättegångsbalken. Vid nämnds sammanträde och vid besiktning föres protokoll. 29 § Vid nämnds sammanträde och vid besiktning skall föras anteck- ningar. Närmare bestämmelser om detta meddelas av regeringen. 32 §

Föres ej talan mot nämnds

Föres ej talan mot nämnds

beslut enligt 9 kap. 14 § eller

beslut enligt 9 kap. 14 § eller

12 kap. 24 a §, 55 c § åttonde

12 kap. 24 a §, 55 c § åttonde

stycket eller 55 d § jordabalken,

stycket eller 55 d § jordabalken,

22, 23, 26 eller 27 § hyresför-

22, 23, 26 eller 27 § hyresför-

handlingslagen (1978:304), 13 a §

handlingslagen (1978:304), 13 a §

denna lag eller 13 eller 15 § eller

denna lag eller 13 eller 15 § eller

25 § första stycket bostadsförvalt-

25 § första stycket bostadsförvalt-

ningslagen (1977:792), får beslutet

ningslagen (1977:792), får beslutet

verkställas såsom lagakraftägande

verkställas såsom lagakraftägande

dom.

dom. Förlikning som stadfästs av

nämnd enligt 12 § får verkställas

som förlikning stadfäst av domstol.

Har hyresnämnd med stöd av 31 § första stycket bostadsförvaltnings- lagen förordnat att beslut enligt 13 eller 15 § eller 25 § första stycket nämnda lag skall lända till efterrättelse genast, får även sådant beslut, om hovrätten ej förordnat annat, verkställas såsom lagakraftägande dom. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002. Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 91

2

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:831) om rätte- gången i vissa hyresmål i Svea hovrätt.

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i Svea hovrätt att 3 och 9 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 § Klaganden får inte ändra sin talan till att avse en annan del av hyresnämndens beslut än den som uppgetts i överklagandet. I de hyresmål som omfattas av lagen skall bestämmelserna i 50 kap. 25 § andra och tredje styckena rättegångsbalken om ändring av talan och åberopande av nya omständigheter och bevis tillämpas. 9 § Bifalls en hyresvärds talan om att hyresavtalet skall upphöra att gälla får hovrätten efter yrkande av hyresvärden ålägga hyres- gästen att flytta vid den tidpunkt då lägenheten skall lämnas. Bifalls en hyresvärds talan om att hyresavtalet skall upphöra att gälla får hovrätten ålägga hyres- värden att flytta vid den tidpunkt då lägenheten skall lämnas. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002. Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 92 3 Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken att 12 kap. 70 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

12 kap.

70 §

Beslut av hyresnämnd i frågor

Beslut av hyresnämnd i frågor

som avses i 11 § första stycket 5,

som avses i 11 § första stycket 5,

16 § andra stycket, 18 af §§,

16 § andra stycket, 18

af §§,

18 h §, 23 § andra stycket, 24 a,

18 h §, 23 § andra stycket, 24 a,

34, 36, 37, 49, 52, 54, 55 d,

34, 36, 37, 49, 52, 54, 55

d,

62 eller 64 § får överklagas inom

62 eller 64 § får överklagas inom

tre veckor från den dag beslutet

tre veckor från den dag beslutet

meddelades.

meddelades.

I frågor som avser hyressättning

enligt 54 § krävs prövningstill-

stånd för att hovrätten skall pröva

hyresnämndens beslut.

Beslut

i

frågor om prövningstillstånd med-

delas av hovrätten med tillämp- ning av 49 kap. 14 § rättegångs- balken. Beslut av hyresnämnd i frågor som avses l § sjätte stycket, 35, 40, 45, 56 eller 59 § får inte överklagas. Denna lag träder i kraft den l januari 2002. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om beslut av hyresnämnden som meddelats före ikraftträdandet. Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 93

4

Förslag till lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304)

Härigenom föreskrivs att 31 § hyresförhandlingslagen skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

31 § Hyresnämndens beslut enligt denna lag får överklagas hos Svea hovrätt inom tre veckor från den dag beslutet meddelades. Över- klagandet skall ges in till hyresnämnden. Hyresnämndens beslut enligt denna lag får överklagas hos Svea hovrätt inom tre veckor från den dag beslutet meddelades. Över- klagandet skall ges in till hyresnämnden. I frågor som avser hyressättning enligt 22 och 24 §§ krävs pröv- ningstillstånd för att hovrätten skall pröva hyresnämndens beslut. Beslut i frågor om prövningstill- stånd meddelas av hovrätten med tillämpning av 49 kap. 14 § rätte- gångsbalken. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002. Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande i fråga om beslut som meddelats av hyresnämnden före ikraftträdandet. Prop. 2005/06:10 Bilaga 1 94 Förteckning över remissinstanser (BAHS prome- moria) Efter remiss har yttranden över promemorian lämnats av Riksdagens ombudsmän, Svea hovrätt, Hovrätten över Skåne och Blekinge, Stock- holms tingsrätt, Växjö tingsrätt, Göteborgs tingsrätt, Hyres- och arrende- nämnden i Stockholm, Hyres- och arrendenämnden i Växjö, Hyres- och arrendenämnden i Malmö, Hyres- och arrendenämnden i Göteborg, Hyres- och arrendenämnden i Sundsvall, Hyres- och arrendenämnden i Umeå, Domstolsverket, Boverket, Konsumentverket, Svenska Kommun- förbundet, Juridiska fakultetsnämnden vid Stockholms universitet, Sveriges advokatsamfund, Sveriges Domareförbund, Statstjänstemanna- förbundet, Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag (SABO), Sveriges Fastighetsägareförbund, Hyresgästernas Riksförbund, Svensk Handel, HSB:s Riksförbund, Sveriges Bostadsrättsföreningars Centralorganisa- tion (SBC), Lantbrukarnas Riksförbund (LRF) samt Sveriges Jordbruks- arrendatorers Förbund (SJA). JUSEK, Riksbyggen och Sveriges Jordägareförbund har beretts tillfälle att avge yttrande men avstått från att yttra sig. Prop. 2005/06:10 Bilaga 2 95 Förteckning över remissinstanser (SOU 1999:15) Efter remiss har yttranden över betänkandet lämnats av Riksdagens ombudsmän, Svea hovrätt, Göta hovrätt, Hovrätten över Skåne och Blekinge, Hovrätten för Västra Sverige, Hovrätten för Nedre Norrland, Hovrätten för Övre Norrland, Kammarrätten i Stockholm, Kammarrätten i Sundsvall, Stockholms tingsrätt, Uppsala tingsrätt, Linköpings tingsrätt, Norrköpings tingsrätt, Jönköpings tingsrätt,[REDACTED_EFTERNAMN] tingsrätt, Växjö tingsrätt, Lidköpings tingsrätt, Karlskrona tingsrätt, Malmö tingsrätt, Ängelholms tingsrätt, Göteborgs tingsrätt, Östersunds tingsrätt, Skellefteå tingsrätt, Luleå tingsrätt, Länsrätten i Stockholms län, Länsrätten i Skåne län, Länsrätten i Göteborg, Hyres- och arrende- nämnden i Stockholm, Hyres- och arrendenämnden i Västerås, Hyres- och arrendenämnden i Linköping, Hyres- och arrendenämnden i Jön- köping, Hyres- och arrendenämnden i Växjö, Hyres- och arrende- nämnden i Örebro, Hyres- och arrendenämnden i Malmö, Hyres- och arrendenämnden i Göteborg, Hyres- och arrendenämnden i Gävle, Hyres- och arrendenämnden i Sundsvall, Hyres- och arrendenämnden i Umeå, Hyres- och arrendenämnden i Luleå, Domstolsverket, Länsstyrelsen i Stockholms län, Länsstyrelsen i Skåne län, Länsstyrelsen i Jönköpings län, Boverket, Konsumentverket, Svenska Kommunförbundet, Stock- holms kommun, Malmö kommun, Göteborgs kommun, Juridiska fakultetsnämnden vid Stockholms universitet, Sveriges advokatsamfund, Sveriges Domareförbund, Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag (SABO), Sveriges Fastighetsägareförbund, Hyresgästernas Riksförbund, Svensk Handel, Riksbyggen, HSB:s Riksförbund, Sveriges Bostads- rättsföreningars Centralorganisation (SBC), Lantbrukarnas Riksförbund (LRF), Sveriges Jordägareförbund samt Sveriges Jordbruksarrendatorers Förbund (SJA). Norrtälje tingsrätt och Länsrätten i Västerbottens län har beretts till- fälle att avge yttrande men avstått från att yttra sig. Yttranden har även inkommit från ST Domstol, Varbergs Fastig- hetsägareförening och Svenska Förbundet för Koloniträdgårdar och Fritidsbyar. Prop. 2005/06:10 Bilaga 3 96 Förteckning över remissinstanser (Domstolsverkets rapport) Prop. 2005/06:10 Bilaga 4 Efter remiss har yttranden över rapporten lämnats av Riksdagens ombudsmän, Svea hovrätt, Hovrätten över Skåne och Blekinge, Väst- manlands tingsrätt, Linköpings tingsrätt, Jönköpings tingsrätt, Göteborgs tingsrätt, Sundsvalls tingsrätt, Umeå tingsrätt, Justitiekanslern, Hyres- och arrendenämnden i Stockholm, Hyres- och arrendenämnden i Väste- rås, Hyres- och arrendenämnden i Linköping, Hyres- och arrende- nämnden i Jönköping, Hyres- och arrendenämnden i Växjö, Hyres- och arrendenämnden i Örebro, Hyres- och arrendenämnden i Malmö, Hyres- och arrendenämnden i Göteborg, Hyres- och arrendenämnden i Gävle, Hyres- och arrendenämnden i Sundsvall, Hyres- och arrendenämnden i Umeå, Hyres- och arrendenämnden i Luleå, Domstolsverket, Stats- kontoret, Konsumentverket, Riksrevisionsverket, Boverket, Riksarkivet, Juridiska fakultetsnämnden vid Lunds universitet, Svenska Kommun- förbundet, Sveriges Domareförbund, Sveriges Allmännyttiga Bostads- företag (SABO), Fastighetsägarna Sverige, Hyresgästernas Riksförbund, Svensk Handel, Riksbyggen, HSB:s Riksförbund, Sveriges Bostads- rättsföreningars Centralorganisation (SBC), Lantbrukarnas Riksförbund (LRF), Sveriges Jordägareförbund samt Sveriges Jordbruksarrendatorers Förbund (SJA). Sveriges advokatsamfund har beretts tillfälle att avge yttrande men avstått från att yttra sig. Yttrande har även inkommit från ST Domstol. 97 Lagförslag (utkast till lagrådsremiss) 1 Förslag till lag om ändring i jordabalken Prop. 2005/06:10 Bilaga 5 Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken dels att 8 kap. 33 § skall upphöra att gälla, dels att 8 kap. 31 och 32 §§ samt 9 kap. 1213 och 31 b §§ skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas tre nya paragrafer, 8 kap. 31 a 31 c §§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap. 31 §

1

Om en part inte godtar arrende- nämnds beslut i fråga om förläng- ning av arrendeavtal, fastställande av villkoren för sådan förlängning, uppskov med avträde enligt 9 kap. 12 b eller 13 § eller 10 kap. 6 a § eller bestämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 § eller i fråga som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a, 31 eller 31 b § eller 11 kap. 6 b §, får parten klandra beslutet genom att väcka talan mot den andra parten inom två månader från den dag beslutet meddelades. Klandras inte beslutet inom denna tid, är partens rätt till talan förlorad. Arrendenämnds beslut i ärende enligt 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 24 eller 7 § eller 11 kap. 2 § får ej klandras. Beslut av arrendenämnden i fråga om förlängning av arrende- avtal, fastställande av villkoren för sådan förlängning, uppskov med avträde enligt 9 kap. 12 b eller 13 § eller 10 kap. 6 a § eller be- stämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 § eller i fråga som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a, 31 eller 31 b § eller 11 kap. 6 b § får över- klagas till den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är belägen. Arrendenämnds beslut i ärende enligt 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 24 eller 7 § eller 11 kap. 2 § får inte överklagas. 31 a § Vid överklagande av arrende- nämndens beslut tillämpas, om inte annat sägs, de regler i lagen (1996:242) om domstolsärenden som gäller vid överklagande av en tingsrätts beslut. Prövningstillstånd krävs inte för att hovrätten skall pröva arrende- nämndens beslut.

1 Senaste lydelse 1995:567.

98

Arrendetvist som inte enligt 30 § ankommer på arrendenämnds prövning skall upptas av den fas- tighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Även ärende enligt 9 kap. 24 § upptas av denna domstol.

31 b § Vid sammanträde i domstolen får förhör med part hållas under sanningsförsäkran. Vid sådant förhör tillämpas 37 kap. rätte- gångsbalken. 31 c § Ett beslut av hovrätten i fråga om uppskov med avträde enligt 9 kap. 12 b eller 10 kap. 6 a § eller i fråga som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21 eller 21 a § eller 11 kap. 6 b § får inte överklagas. Hovrätten får dock tillåta att beslutet över- klagas, om det finns särskilda skäl för en prövning av om tillstånd skall ges enligt 54 kap. 10 § första stycket 1 rättegångsbalken. 32 §

2

Arrendetvist som ej enligt 30 § ankommer på arrendenämnds prövning skall upptagas av den fastighetsdomstol inom vars om- råde fastigheten är belägen. Även klandertalan som avses i 31 § och ärende enligt 9 kap. 24 § upptages av denna domstol. Om laga domstol i tvist med anledning av tillfällig upplåtelse av mark för uppställning av fordon finns bestämmelse i 10 kap. 10 § rättegångs- balken. Tvist som efter klander mot ar- rendenämnds beslut är anhängig vid domstol får återförvisas till nämnden. 9 kap. 12 §

3

Ogillas jordägarens talan om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, skall villkoren för det fort- satta arrendet fastställas enligt 9 §. Detsamma gäller vid avgörande av en villkorstvist som hänskjutits till arrendenämnden. Dom eller beslut om förlängning Ogillas jordägarens begäran om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, skall villkoren för det fort- satta arrendet fastställas enligt 9 §. Detsamma gäller vid avgörande av en villkorstvist som hänskjutits till arrendenämnden. Beslut om förlängning anses

2

Senaste lydelse 1991:850.

3

Senaste lydelse 1984:678.

Prop. 2005/06:10 Bilaga 5 99 anses som avtal om fortsatt ar- rende. Mot arrendeförhållandet får ej åberopas omständighet som kunnat åberopas i målet eller ärendet. Dom eller beslut i villkorstvist anses som avtal om villkoren för det fortsatta arrendet. som avtal om fortsatt arrende. Mot arrendeförhållandet får inte åbe- ropas omständighet som kunnat åberopas i ärendet. Beslut i villkorstvist anses som avtal om villkoren för det fortsatta arrendet.

12 a §

4

Skall arrendatorn enligt dom el-

Skall arrendatorn enligt

beslut

ler beslut betala högre arrendeav-

betala högre arrendeavgift än förut

gift än förut för förfluten tid, skall

för förfluten tid, skall han betala

han betala ränta på det över-

ränta på det överskjutande belop-

skjutande beloppet som om detta

pet som om detta hade förfallit till

hade förfallit till betalning samti-

betalning samtidigt med den förut

digt med den förut utgående ar-

utgående

arrendeavgiften.

Skall

rendeavgiften. Skall

arrendatorn

arrendatorn betala lägre belopp,

betala lägre belopp, skall jordäga-

skall jordägaren betala ränta på det

ren betala ränta på det belopp som

belopp som han har mottagit för

han har mottagit för mycket från

mycket från den dag då han tog

den dag då han tog emot beloppet.

emot beloppet.

Räntan skall beräknas enligt 5 §

Räntan skall beräknas enligt 5 §

räntelagen (1975:635)

för tiden

räntelagen

(1975:635) för

tiden

innan domen eller beslutet har

innan beslutet har vunnit laga kraft

vunnit laga kraft och enligt 6 §

och enligt 6 § räntelagen för tiden

räntelagen för tiden därefter.

därefter.

12 b §

5

Om villkor för det fortsatta ar-

Om villkor för det fortsatta ar-

rendet har fastställts enligt 12 §,

rendet har fastställts enligt 12 §,

har arrendatorn rätt att säga upp

har arrendatorn rätt att säga upp

avtalet senast två månader efter

avtalet senast två månader efter

den dag då domen eller beslutet

den dag då beslutet vann laga

vann laga kraft.

kraft.

Har arrendatorn sagt upp avtalet enligt första stycket, får arrende- nämnden på ansökan av jordägaren eller arrendatorn medge skäligt upp- skov med avträdet. En sådan ansökan får inte göras senare än två måna- der från den dag då uppsägning skedde. 13 §

6

Bifalls jordägarens talan om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, får i domen eller beslutet skäligt uppskov med avträdet med- ges, om jordägaren eller arren- datorn begär det.

4

Senaste lydelse 1984:678.

5

Senaste lydelse 1984:678.

6

Senaste lydelse 1984:678.

Bifalls jordägarens begäran om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, får i beslutet skäligt uppskov med avträdet medges, om jordäga- ren eller arrendatorn begär det. Prop. 2005/06:10 Bilaga 5 100

Avgöres tvisten efter arrendetidens utgång eller medges uppskov med

Prop. 2005/06:10

avträdet,

skall

arrendevillkoren

för

tiden från avtalets upphörande till

Bilaga 5

avträdet fastställas enligt 9 §.

31 b §

7

Arrendatorns överlåtelserätt enligt

31 a § innebär att arrendatorn får

överlåta arrenderätten till någon annan med vilken jordägaren skäligen

kan nöjas.

Om jordägaren inte som ny ar-

Om jordägaren inte som ny ar-

rendator godtar en person som

rendator godtar en person som

arrendatorn anvisar, får arrende-

arrendatorn anvisar, får arrende-

rätten överlåtas till denne endast

rätten överlåtas till denne endast

om arrendenämnden funnit

att

om arrendenämnden eller domstol

jordägaren skäligen kan nöjas med

funnit att jordägaren skäligen kan

honom. Sådan prövning kan ske

nöjas med honom. Sådan prövning

samtidigt beträffande flera tänk-

kan ske samtidigt beträffande flera

bara förvärvare.

tänkbara förvärvare.

Har överlåtelsen inte fullbordats

Har överlåtelsen inte fullbordats

inom tre år från arrendatorns

inom tre år från arrendatorns

erbjudande om inlösen, får över-

erbjudande om inlösen, får över-

låtelse inte ske utan att jordägaren

låtelse inte ske utan att jordägaren

på nytt erbjudits att lösa invester-

på nytt erbjudits att lösa invester-

ingen enligt 31 a §. Överlåtelse till

ingen enligt 31 a §. Överlåtelse till

den som genom beslut av arrende-

den som genom beslut av arrende-

nämnd

eller

fastighetsdomstol

nämnd eller domstol godtagits som

godtagits som ny arrendator får

ny arrendator får dock alltid ske

dock alltid ske inom tre månader

inom tre månader från den tid-

från den tidpunkt då talan inte kan

punkt då beslutet inte längre kan

föras mot beslutet, om förfarandet

överklagas, om förfarandet i ar-

i arrendenämnden inletts före tre-

rendenämnden inletts före treårs-

årsfristens utgång.

fristens utgång.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2.

I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdan- det gäller äldre bestämmelser.

7 Senaste lydelse 1995:567. 101 2 Förslag till lag om ändring i rättegångsbalken Prop. 2005/06:10 Bilaga 5 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 e § rättegångsbalken skall ha föl- jande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

3 e §

1

Åtgärder

som avser

endast

Åtgärder

som avser endast

beredande av ett mål och som inte

beredande av ett mål och som inte

är av sådant slag att de bör

är av sådant slag att de bör

förbehållas lagfarna domare får

förbehållas

lagfarna domare får

utföras av en annan tjänsteman

utföras av en annan tjänsteman

som har tillräcklig kunskap och

som har tillräcklig kunskap och

erfarenhet och som är anställd vid

erfarenhet och som är anställd vid

tingsrätten eller vid en länsrätt på

tingsrätten eller vid en länsrätt

samma

ort

som

tingsrätten

eller hyresnämnd på samma ort

Närmare

bestämmelser

om

detta

som tingsrätten. Närmare bestäm-

meddelas av regeringen.

melser om detta meddelas av

regeringen.

Bestämmelserna i 4 kap.13 § gäller även för andra tjänstemän än domare när de utför åtgärder enligt första stycket. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

1 Senaste lydelse 2002:996. 102

3

Förslag till lag om ändring i lagen (1957:390) om fiske- arrenden

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1957:390) om fiskearrenden dels att 18 § skall upphöra att gälla, dels att 16 och 17 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 16 a §, av följande ly- delse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

16 §

1

Om en part inte godtar arrende-

Om en part inte godtar arrende-

nämnds beslut i fråga om förläng-

nämnds beslut i fråga om förläng-

ning av arrendeavtal eller faststäl-

ning av arrendeavtal eller faststäl-

lande av villkoren för sådan för-

lande av villkoren för sådan för-

längning eller uppskov med av-

längning eller uppskov med av-

träde, får parten klandra beslutet

träde, får parten överklaga beslutet

genom att väcka talan mot den

till den hovrätt inom vars dom-

andra parten inom två månader

krets arrendenämnden är belägen.

från den dag beslutet meddelades.

Klandras inte beslutet inom denna

tid, är parts rätt till talan förlorad.

Arrendenämnds beslut i ärende

Arrendenämnds beslut i ärende

enligt 36 § får ej klandras.

enligt 36 §§ får inte överklagas.

16 a §

Vid överklagande av arrende-

nämndens beslut tillämpas 8 kap.

31 a och 31 b §§ jordabalken.

Ett beslut av hovrätten som rör

uppskov med avträdet får inte

överklagas. Hovrätten får dock

tillåta att beslutet överklagas, om

det finns särskilda skäl för en

prövning av om tillstånd skall ges

enligt 54 kap. 10 § första stycket 1

rättegångsbalken.

17 §

2

Tvist om fiskearrende som ej ankommer på arrendenämnds prövning skall upptagas av den fastighetsdomstol inom vars om- råde fastigheten är belägen. Även klandertalan som avses i 16 § upptages av samma domstol.

1

Senaste lydelse 1984:680.

2

Senaste lydelse 1991:851.

Tvist om fiskearrende som inte ankommer på arrendenämnds prövning skall upptagas av den fastighetsdomstol inom vars om- råde fastigheten är belägen. Prop. 2005/06:10 Bilaga 5 103

Tvist som efter klander mot ar-

Prop. 2005/06:10

rendenämnds beslut är anhängig

Bilaga 5

vid domstol får återförvisas till

nämnden.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2.

I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdan- det gäller äldre bestämmelser.

104

Det finns bestämmelser om överklagande av arrendenämn- dens beslut i 8 kap. 31 § jordabal- ken och 16 § lagen (1957:390) om fiskearrenden.

Arrendenämndens yttrande en- ligt 12 a § andra stycket får inte överklagas. Nämndens beslut i

4

Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder

Härigenom föreskrivs att 2 och 23 a § lagen (1973:188) om arrende- nämnder och hyresnämnder skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:10 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

1

Arrendenämnd består av lagfaren ordförande och två andra ledamöter, om ej annat följer av andra stycket. Av de senare ledamöterna skall den ene såsom ägare av jordbruksfastighet eller på liknande sätt ha förvärvat erfarenhet av arrendeförhållanden och den andre vara jordbruksarren- dator eller, när ärende rör bostadsarrende, bostadsarrendator. Vid företagande av förberedande åtgärd, vid prövning av fråga om avvisning av ansökan eller avskrivning av ärende samt vid handläggning av överklagande kan arrendenämnden bestå av ordföranden ensam. Vad som sagts nu gäller även vid medling när sådan lämpligen kan ske utan övriga ledamöters närvaro samt, om parterna samtycker till det eller saken är uppenbar, vid prövning av fråga som inte avgörs genom skilje- dom. Åtgärder som endast avser beredning av ärenden och som inte är av sådant slag att de bör förbehållas ordföranden får ut- föras av annan tjänsteman som har tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid hyresnämnden eller vid en tings- rätt på samma ort som hyres- nämnden. Ledamot skall vara svensk medborgare och får inte vara underårig och inte heller ha förvaltare enligt 7 kap. 11 § föräldrabalken. För ledamot i arrendenämnd skall finnas en eller flera er- sättare. Bestämmelserna om leda- mot gäller även ersättare. 23 a §

2

Om rätt för part att klandra be- slut av arrendenämnd i arrende- tvist finns bestämmelser i 8 kap. 31 § jordabalken och 16 § lagen (1957:390) om fiskearrenden. Arrendenämndens yttrande en- ligt 12 a § andra stycket får inte överklagas. Nämndens beslut i

1

Senaste lydelse 1991:637.

2

Senaste lydelse 2000:594.

105

sådana frågor som avses i 23 § tredje stycket får överklagas ge- nom besvär hos fastighetsdomsto- len. Detsamma gäller nämndens beslut enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva ar- rendestället. Besvärshandlingen skall ges in till arrendenämnden inom tre veckor från den dag beslutet med- delades. Fastighetsdomstolens beslut med anledning av besvär i frågor som avses i andra stycket tredje meningen eller i 23 § tredje stycket 13 får inte överklagas.

sådana

frågor

som avses

i 23 §

Prop. 2005/06:10

tredje

stycket

får överklagas till

Bilaga 5

den hovrätt inom vars domkrets

arrendenämnden är belägen. Det-

samma

gäller

nämndens

beslut

enligt lagen (1985:658) om arren- datorers rätt att förvärva arrende- stället. Vid överklagande av arrende- nämndens beslut tillämpas 8 kap. 31 a och 31 b §§ jordabalken. Hovrättens beslut med anledning av överklagande i frågor som av- ses i andra stycket tredje meningen eller i 23 § tredje stycket 13 får inte överklagas.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2.

I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdan- det gäller äldre bestämmelser.

106 Lagrådsremissens lagförslag 1 Förslag till lag om ändring i jordabalken Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken

1 

dels att 8 kap. 33 § skall upphöra att gälla, dels att 8 kap. 31 och 32 §§ samt 9 kap. 1213 och 31 b §§ skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas fyra nya paragrafer, 8 kap. 31 a 31 d §§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap. 31 §

2

Om en part inte godtar arrende- nämnds beslut i fråga om förläng- ning av arrendeavtal, fastställande av villkoren för sådan förlängning, uppskov med avträde enligt 9 kap. 12 b eller 13 § eller 10 kap. 6 a § eller bestämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 § eller i fråga som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a, 31 eller 31 b § eller 11 kap. 6 b §, får parten klandra beslutet genom att väcka talan mot den andra parten inom två månader från den dag beslutet meddelades. Klandras inte beslutet inom denna tid, är partens rätt till talan förlorad. Arrendenämnds beslut i ärende enligt 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 24 eller 7 § eller 11 kap. 2 § får ej klandras. Beslut av arrendenämnden i fråga om förlängning av arrende- avtal, fastställande av villkoren för sådan förlängning, uppskov med avträde enligt 9 kap. 12 b eller 13 § eller 10 kap. 6 a § eller be- stämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 § eller i fråga som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a, 31 eller 31 b § eller 11 kap. 6 b § får över- klagas till den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är be- lägen. Arrendenämndens beslut i ett ärende enligt 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 2, 3, 4 eller 7 § eller 11 kap. 2 § får inte överklagas. 31 a § Vid överklagande av arrende- nämndens beslut tillämpas, om inte annat sägs, de regler i lagen (1996:242) om domstolsärenden som gäller vid överklagande av en tingsrätts beslut. Prövningstillstånd krävs inte för att hovrätten skall pröva arrende-

1

Balken omtryckt 1971:1209.

Senaste lydelse av 8 kap. 33 § 1995:567.

2

Senaste lydelse 1995:567.

107

nämndens beslut. 31 b § I hovrätten får utöver lagfarna ledamöter ingå en teknisk ledamot, om målets beskaffenhet eller något annat särskilt skäl föranleder det. I fråga om kvalifikationskrav för en teknisk ledamot, möjlighet för hovrätten att låta en ledamot verkställa en undersökning på platsen och i fråga om utredning som en teknisk ledamot verkställt gäller 1416 §§ lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål. 31 c § Vid sammanträde i domstol får förhör med part hållas under sanningsförsäkran. Vid ett sådant förhör gäller 37 kap. rättegångs- balken. 31 d § Ett beslut av hovrätten i fråga om uppskov med avträde enligt 9 kap. 12 b § eller 10 kap. 6 a §, såvitt avser hänvisningen till 9 kap. 12 b §, eller i fråga som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21 eller 21 a § eller 11 kap. 6 b § får inte överklagas. Hovrätten får dock tillåta att beslutet överklagas, om det finns särskilda skäl för en prövning av om tillstånd skall ges enligt 54 kap. 10 § första stycket 1 rättegångsbalken. 32 §

3

Arrendetvist som ej enligt 30 § ankommer på arrendenämnds prö- vning skall upptagas av den fastig- hetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Även klan- dertalan som avses i 31 § och ärende enligt 9 kap. 24 § upptages av denna domstol. En arrendetvist som inte enligt 30 § skall prövas av en arrende- nämnd skall tas upp av den fas- tighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Även ett ärende enligt 9 kap. 24 § tas upp av denna domstol.

3 Senaste lydelse 1991:850. Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 108

Skall arrendatorn enligt beslut betala högre arrendeavgift än förut för förfluten tid, skall han eller hon betala ränta på det över- skjutande beloppet som om detta hade förfallit till betalning sam- tidigt med den förut utgående arrendeavgiften. Skall arrendatorn betala lägre belopp, skall jord- ägaren betala ränta på det belopp som han eller hon har mottagit för mycket från den dag då han eller hon tog emot beloppet.

Räntan skall beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635) för tiden innan beslutet har vunnit laga kraft och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter.

Om laga domstol i tvist med anledning av tillfällig upplåtelse av mark för uppställning av fordon finns bestämmelse i 10 kap. 10 § rättegångs- balken. Tvist som efter klander mot arrendenämnds beslut är an- hängig vid domstol får åter- förvisas till nämnden. 9 kap. 12 §

4

Ogillas jordägarens talan om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, skall villkoren för det fort- satta arrendet fastställas enligt 9 §. Detsamma gäller vid avgörande av en villkorstvist som hänskjutits till arrendenämnden. Dom eller beslut om förlängning anses som avtal om fortsatt ar- rende. Mot arrendeförhållandet får ej åberopas omständighet som kunnat åberopas i målet eller ären- det. Dom eller beslut i villkorstvist anses som avtal om villkoren för det fortsatta arrendet. Ogillas jordägarens begäran om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, skall villkoren för det fort- satta arrendet fastställas enligt 9 §. Detsamma gäller vid avgörande av en villkorstvist som hänskjutits till arrendenämnden. Beslut om förlängning anses som avtal om fortsatt arrende. Mot arrendeförhållandet får inte åbero- pas någon omständighet som kun- nat åberopas i ärendet. Beslut i villkorstvist anses som avtal om villkoren för det fortsatta arrendet. 12 a §

5 

Skall arrendatorn enligt dom el- ler beslut betala högre arrendeav- gift än förut för förfluten tid, skall han betala ränta på det över- skjutande beloppet som om detta hade förfallit till betalning samti- digt med den förut utgående ar- rendeavgiften. Skall arrendatorn betala lägre belopp, skall jordäga- ren betala ränta på det belopp som han har mottagit för mycket från den dag då han tog emot beloppet. Räntan skall beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635) för tiden innan domen eller beslutet har vunnit laga kraft och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter.

4

Senaste lydelse 1984:678.

5

Senaste lydelse 1984:678.

Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 109

Om jordägaren inte som ny arrendator godtar en person som arrendatorn anvisar, får arrende- rätten överlåtas till denne endast om arrendenämnden eller dom- stolen funnit att jordägaren skäligen kan nöjas med honom eller henne. En sådan prövning kan ske samtidigt beträffande flera tänkbara förvärvare.

Har överlåtelsen inte fullbordats inom tre år från arrendatorns er- bjudande om inlösen, får överlå- telse inte ske utan att jordägaren på nytt erbjudits att lösa invester- ingen enligt 31 a §. Överlåtelse till den som genom beslut av arrende-

12 b §

6

Om villkor för det fortsatta

Om villkor för det fortsatta

arrendet har fastställts enligt 12 §,

arrendet har fastställts enligt 12 §,

har arrendatorn rätt att säga upp

har arrendatorn rätt att säga upp

avtalet senast två månader efter

avtalet senast två månader efter

den dag då domen eller beslutet

den dag då beslutet vann laga

vann laga kraft.

kraft.

Har arrendatorn sagt upp avtalet enligt första stycket, får arrende- nämnden på ansökan av jordägaren eller arrendatorn medge skäligt upp- skov med avträdet. En sådan ansökan får inte göras senare än två måna- der från den dag då uppsägning skedde. 13 §

7

Bifalls jordägarens talan om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, får i domen eller beslutet skäligt uppskov med avträdet med- ges, om jordägaren eller arrenda- torn begär det. Avgöres tvisten efter arrende- tidens utgång eller medges upp- skov med avträdet, skall arrende- villkoren för tiden från avtalets upphörande till avträdet fastställas enligt 9 §. Bifalls jordägarens begäran om att arrendeavtalet skall upphöra att gälla, får i beslutet skäligt uppskov med avträdet medges, om jord- ägaren eller arrendatorn begär det. Avgörs tvisten efter arrende- tidens utgång eller medges upp- skov med avträdet, skall arrende- villkoren för tiden från avtalets upphörande till avträdet fastställas enligt 9 §. 31 b §

8

Arrendatorns överlåtelserätt enligt 31 a § innebär att arrendatorn får överlåta arrenderätten till någon annan med vilken jordägaren skäligen kan nöjas. Om jordägaren inte som ny arrendator godtar en person som arrendatorn anvisar, får arrende- rätten överlåtas till denne endast om arrendenämnden funnit att jordägaren skäligen kan nöjas med honom. Sådan prövning kan ske samtidigt beträffande flera tänk- bara förvärvare. Har överlåtelsen inte fullbordats inom tre år från arrendatorns er- bjudande om inlösen, får överlå- telse inte ske utan att jordägaren på nytt erbjudits att lösa invester- ingen enligt 31 a §. Överlåtelse till den som genom beslut av arrende-

6

Senaste lydelse 1984:678.

7

Senaste lydelse 1984:678.

8

Senaste lydelse 1995:567.

Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 110 nämnd eller fastighetsdomstol godtagits som ny arrendator får dock alltid ske inom tre månader från den tidpunkt då talan inte kan föras mot beslutet, om förfarandet i arrendenämnden inletts före tre- årsfristens utgång.

nämnden eller domstolen godtagits

Prop. 2005/06:10

som ny arrendator får dock alltid

Bilaga 6

ske inom tre månader från den tid-

punkt då beslutet inte längre kan

överklagas, om förfarandet i ar-

rendenämnden inletts före treårs-

fristens utgång.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2.

I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdan- det gäller äldre bestämmelser.

111

2

Förslag till lag om ändring i rättegångsbalken

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 e § rättegångsbalken skall ha föl-

jande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

3 e §

1

Åtgärder som avser endast bere-

Åtgärder som avser endast bere-

dandet av ett mål och som inte är

dandet av ett mål och som inte är

av sådant slag att de bör förbehål-

av sådant slag att de bör förbehål-

las lagfarna domare får utföras av

las lagfarna domare får utföras av

en annan tjänsteman som har till-

en annan tjänsteman som har till-

räcklig kunskap och erfarenhet och

räcklig kunskap och erfarenhet och

som är anställd vid tingsrätten

som är anställd vid tingsrätten

eller vid en länsrätt på samma ort

eller vid en länsrätt eller en hyres-

som tingsrätten. Närmare bestäm-

nämnd på samma ort som tings-

melser om detta meddelas av rege-

rätten. Regeringen meddelar när-

ringen.

mare föreskrifter om detta.

Bestämmelserna i 4 kap. 13 § gäller även för andra tjänstemän än domare när de utför åtgärder enligt första stycket. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

1 Senaste lydelse 2002:996. Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 112

3

Förslag till lag om ändring i lagen (1957:390) om fiskearrenden

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1957:390) om fiskearrenden

1 

dels att 18 § skall upphöra att gälla, dels att 16 och 17 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 16 a §, av följande ly- delse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

16 §

2

Om en part inte godtar arrende-

Beslut

av

arrendenämnden

i

nämnds beslut i fråga om förläng-

fråga om förlängning av arrende-

ning av arrendeavtal eller faststäl-

avtal eller fastställande av vill-

lande av villkoren för sådan för-

koren för sådan förlängning eller

längning eller uppskov med av-

uppskov med avträde får över-

träde, får parten klandra beslutet

klagas till den hovrätt inom vars

genom att väcka talan mot den

domkrets

arrendenämnden

är

andra parten inom två månader

belägen.

från den dag beslutet meddelades.

Klandras inte beslutet inom denna

tid, är parts rätt till talan förlorad.

Arrendenämnds beslut i ärende

Arrendenämndens beslut

i

ett

enligt 36 § får ej klandras.

ärende enligt 3, 4, 5 eller 6 § får

inte överklagas.

16 a §

Vid överklagande av arrende-

nämndens

beslut gäller 8

kap.

31 a31 c §§ jordabalken.

Ett beslut av hovrätten i fråga

om uppskov med avträde får inte

överklagas.

Hovrätten får

dock

tillåta att beslutet överklagas, om

det finns särskilda skäl för en prövning av om tillstånd skall ges enligt 54 kap. 10 § första stycket 1 rättegångsbalken. 17 §

3

Tvist om fiskearrende som ej ankommer på arrendenämnds prövning skall upptagas av den fastighetsdomstol inom vars om- råde fastigheten är belägen. Även

1

Senaste lydelse av 18 § 1984:680.

2

Senaste lydelse 1984:680.

3

Senaste lydelse 1991:851.

En tvist om fiskearrende som inte skall prövas av en arrende- nämnd skall tas upp av den fastighetsdomstol inom vars om- råde fastigheten är belägen. Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 113

klandertalan som avses i 16 § upp-

Prop. 2005/06:10

tages av samma domstol.

Bilaga 6

Tvist som efter klander mot

arrendenämnds beslut är anhäng-

ig vid domstol får återförvisas till

nämnden.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2.

I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdan- det gäller äldre bestämmelser

114

4

Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder

1

dels att 2, 3, 5 a, 6, 810, 12, 1416 a, 16 c, 16 e, 17, 21, 2223 a och 2730 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 8 a §, av följande lydelse. Prop. 2005/06:10 Bilaga 6

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

2

Arrendenämnd består av lagfa- ren ordförande och två andra leda- möter, om ej annat följer av andra stycket. Av de senare ledamöterna skall den ene såsom ägare av jordbruksfastighet eller på liknan- de sätt ha förvärvat erfarenhet av arrendeförhållanden och den andre vara jordbruksarrendator eller, när ärende rör bostadsarrende, bo- stadsarrendator. Vid företagande av förbere- dande åtgärd, vid prövning av fråga om avvisning av ansökan eller avskrivning av ärende samt vid handläggning av överklagande kan arrendenämnden bestå av ord- föranden ensam. Vad som sagts nu gäller även vid medling när sådan lämpligen kan ske utan övriga ledamöters närvaro samt, om parterna samtycker till det eller saken är uppenbar, vid prövning av fråga som inte avgörs genom skiljedom. Arrendenämnden består av en lagfaren ordförande och två andra ledamöter, om annat inte följer av andra eller tredje stycket. Av de senare ledamöterna skall den ene såsom ägare av jordbruksfastighet eller på liknande sätt ha förvärvat erfarenhet av arrendeförhållanden och den andre vara jordbruks- arrendator eller, när ärendet rör bostadsarrende, bostadsarrendator. Arrendenämnden kan bestå av ordföranden ensam vid

1.

företagande av förberedande åtgärd,

2.

prövning av fråga om avvis- ning av ansökan eller avskrivning av ärende,

3.

handläggning av överklag-

ande,

4.

medling när sådan lämpligen kan ske utan övriga ledamöters närvaro,

5.

prövning av fråga som inte avgörs genom skiljedom, om part- erna samtycker till det eller om prövningen är enkel och det är lämpligt med hänsyn till vad ären- det gäller, och

6.

prövning av fråga som avgörs genom skiljedom, om parterna begär det.

En förberedande åtgärd som kan företas av ordföranden enligt

1

Lagen omtryckt 1985:660.

2

Senaste lydelse 1991:637.

115

andra stycket och som inte är av sådant slag att den bör förbehållas ordföranden får utföras av en annan tjänsteman som har till- räcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid hyres- nämnden eller vid en tingsrätt på samma ort som hyresnämnden. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om detta. Ledamot skall vara svensk medborgare och får inte vara underårig och inte heller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken. För ledamot i arrendenämnd skall finnas en eller flera ersät- tare. Bestämmelserna om ledamot gäller även ersättare. 3 §

3

För varje arrendenämnd förordnar regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, ordförande och lämpligt antal andra ledamöter.

Innan

annan

ledamot

än

Innan

annan

ledamot

än

ordförande

förordnas,

skall

sådan

ordförande förordnas,

skall

sådan

riksorganisation av jordägare eller

riksorganisation av jordägare eller

arrendatorer som med hänsyn till

arrendatorer som med hänsyn till

medlemsantal,

verksamhet

och

medlemsantal,

verksamhet

och

övriga

omständigheter

kan

anses

övriga omständigheter

kan

anses

väl

företräda

den

intressegrupp

väl företräda

den

intressegrupp

som det är fråga om beredas till-

som det är fråga om ges tillfälle att

fälle att avge förslag.

avge förslag.

Till

tjänstgöring

i

nämnden

Till

tjänstgöring

i

nämnden

kallar ordföranden med iakt-

skall, med iakttagande av vad som

tagande av vad som föreskrivits i

sägs i 2 § första stycket, de leda-

2 §

första

stycket

de

ledamöter

möter kallas som med hänsyn till

som han med hänsyn till ärendets

ärendets

beskaffenhet

och övriga

beskaffenhet och övriga förhål-

förhållanden bedöms lämpligast.

landen finner lämpligast.

5 a §

4

Bestämmelserna i 5 § första

Bestämmelserna i 5 § första

stycket tillämpas inte i ärende som

stycket tillämpas inte i ett ärende

gäller

som gäller

1.

fråga om en förhandlingsklausul skall föras in eller slopas i ett hyresavtal enligt 2 § hyresförhandlingslagen (1978:304),

2.

ersättning enligt 20 § hyresförhandlingslagen till en hyresgäst- organisation för dess förhandlingsarbete,

3. prövning av hyresvillkor med tillämpning av 21 § hyresförhand- lingslagen.

3

Senaste lydelse 1974:824.

4

Senaste lydelse 1994:820.

3. prövning av hyresvillkor med tillämpning av 21 § hyresförhand- lingslagen, Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 116 Bestämmelserna i 5 § första stycket skall inte heller tillämpas i andra ärenden, om de intresseleda- möter som enligt dessa bestäm- melser skulle ha deltagit har an- knytning till organisationer som kan antas ha ett gemensamt in- tresse som står i strid med den ena partens intresse i tvisten. I ärende som avses i första och andra styckena skall hyres- nämnden bestå av två lagfarna ledamöter.

4.

tvist om förhandlingsordning enligt 9 eller 13 § hyresförhand- lingslagen, eller

5.

skadestånd enligt 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen.

Bestämmelserna i 5 § första stycket skall inte heller tillämpas i andra ärenden, om de intresseleda- möter som skall delta enligt dessa bestämmelser har anknytning till organisationer som kan antas ha ett gemensamt intresse som står i strid med den ena partens intresse i tvisten. I ärenden som avses i första och andra styckena skall hyres- nämnden bestå av två lagfarna ledamöter. 6 §

5

För varje hyresnämnd förordnar regeringen eller myndighet, som rege-

ringen bestämmer, ordförande och lämpligt antal andra ledamöter.

Innan

annan

ledamot

än

Innan

annan

ledamot

än

ordförande förordnas,

skall

sådan

ordförande förordnas,

skall

sådan

riksorganisation av

fastighets-

riksorganisation

av

fastighets-

ägare,

hyresgäster,

bostadsrätts-

ägare,

hyresgäster,

bostadsrätts-

havare

eller

näringsidkare

som

havare

eller

näringsidkare

som

med

hänsyn

till

medlemsantal,

med hänsyn

till

medlemsantal,

verksamhet och övriga omständig-

verksamhet och övriga omständig-

heter kan anses väl företräda den

heter kan anses väl företräda den

intressegrupp som det är fråga om

intressegrupp som det är fråga om

beredas tillfälle att avge förslag.

ges tillfälle att avge förslag.

Till

tjänstgöring

i

nämnden

Till

tjänstgöring

i nämnden

kallar ordföranden med iakt-

skall, med iakttagande av vad som

tagande av vad som föreskrivits i

sägs i 5 § första stycket, de leda-

5 §

första stycket

de

ledamöter

möter kallas som med hänsyn till

som han med hänsyn till ärendets

ärendets beskaffenhet

och övriga

beskaffenhet och övriga förhål-

förhållanden bedöms lämpligast.

landen finner lämpligast.

8 §

6

Tvist som avses i 1 § första stycket 1 eller 2 eller 4 § första stycket 13 hänskjutes av part till nämnd genom ansökan som skall vara skriftlig samt innehålla uppgift om parternas namn och hemvist, den berörda fastighetens

5

Senaste lydelse 1974:824.

6

Senaste lydelse 2000:594.

En tvist som avses i 1 § första stycket 1 eller 2 eller 4 § första stycket 13 hänskjuts av part till nämnd genom ansökan som skall vara skriftlig. Nämnden får medge att en ansökan görs muntligen, om ansökan görs vid ett sammanträde Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 117 belägenhet och tvistens beskaffen- het. Ansökan i tvist om förlängning av arrende- eller hyresavtal skall innehålla uppgift om de skäl som åberopas mot förlängning. Ansö- kan i tvist om ändring av arrende- eller hyresvillkor skall innehålla uppgift om den ändring av vill- koren som begärs. Uppfyller ansökan ej vad som föreskrives i första stycket, skall nämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristen inom viss tid. Efterkommes ej föreläggandet, får ansökningen avvisas. Parts första inlaga till nämnden skall innehålla uppgift om hans personnummer och postadress. Vidare bör anges partens yrke och telefonnummer samt de övriga omständigheter som är av betyd- else för delgivning med honom. Har part vidtalat ombud att före- träda honom, skall ombudets namn, postadress och telefon- nummer anges. Sker ändring i för- hållande, som part sålunda upp- givit, skall parten utan dröjsmål anmäla det till nämnden. Ansökan varigenom tvisten hänskjuts till nämnden bör tillika innehålla uppgift om motpart i de hänseenden som sägs i tredje stycket. Återkallas ansökan, avskrives ärendet. inför nämnden och avser en fråga som har samband med det ärende som behandlas vid sammanträdet. Ansökan skall innehålla uppgift om parternas namn och hemvist samt den berörda fastighetens adress eller fastighetsbeteckning. Ansökan skall också innehålla uppgift om det som yrkas och de omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet eller, om ansökan endast avser medling, tvistens beskaffenhet. Uppfyller ansökan inte vad som sägs i andra stycket, skall nämn- den förelägga sökanden att av- hjälpa bristen inom viss tid. Om föreläggandet inte följs, får ansök- ningen avvisas. En parts första inlaga till nämnden skall innehålla uppgift om hans eller hennes person- nummer och postadress. Vidare bör anges partens yrke och tele- fonnummer samt de övriga om- ständigheter som är av betydelse för delgivning med honom eller henne. Har parten vidtalat ett ombud att företräda honom eller henne, skall ombudets namn, post- adress och telefonnummer anges. Ändras något av dessa förhål- landen, skall parten utan dröjsmål anmäla det till nämnden. En ansökan genom vilken tvisten hänskjuts till nämnden bör vidare innehålla uppgift om mot- part i de hänseenden som sägs i fjärde stycket. Återkallas ansökan, skall ären- det avskrivas. 8 a § Har en tvist hänskjutits till nämnden enligt 11 kap. 6 a § Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 118 När tvist hänskjutits till nämnd, skall nämnden, utom i fall som avses i andra eller tredje stycket, kalla parterna att inställa sig inför nämnden. Skall part inställa sig personligen, får nämnden före- lägga vite. Har tvisten hänskjutits till nämnden enligt 11 kap. 6 a § jordabalken och har sökandens motpart ej iakttagit föreläggande som avses i tredje stycket i samma lagrum, skall ärendet avskrivas, om avtalet ej är uppsagt enligt 11 kap. 5 § första stycket samma balk. Handlägger hyresnämnden sam- tidigt ett stort antal tvister av likartad beskaffenhet mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster om villkoren för hyra av bostads- lägenheter, får nämnden, sedan ett lämpligt antal typfall av tvister prövats, med ledning därav avgöra övriga tvister utan muntlig förhandling, om det är uppenbart att sådan förhandling inte behövs.

jordabalken och har sökandens

Prop. 2005/06:10

motpart inte följt ett sådant före-

Bilaga 6

läggande som avses i tredje

stycket i samma paragraf, skall

ärendet avskrivas, om avtalet inte

är uppsagt enligt 11 kap. 5 §

första stycket samma balk.

9 §

7

När en tvist har hänskjutits till

nämnden, skall nämnden kalla

parterna att inställa sig till ett

sammanträde. Skall en part in-

ställa sig personligen, får nämnden

förelägga vite.

Handlägger hyresnämnden sam- tidigt ett stort antal tvister av likartad beskaffenhet mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster om villkoren för hyra av bostads- lägenheter, får dock nämnden, sedan ett lämpligt antal typfall av tvister prövats, med ledning därav avgöra övriga tvister utan sammanträde, om det är uppenbart att sådant inte behövs. Sammanträde behöver inte heller i annat fall hållas, om

1.

ärendet inte skall prövas i sak och medling inte heller skall ske, eller

2.

ett sammanträde på grund av någon särskild omständighet inte behövs.

10 §

8

Underlåter sökanden att på kal-

Uteblir sökanden från ett sam-

lelse infinna sig inför nämnden,

manträde, skall ärendet avskrivas.

7

Senaste lydelse 1988:928.

8

Senaste lydelse 2002:95.

119

skall ärendet avskrivas. Om mot- parten inte infinner sig, får nämnden förelägga honom vid vite att inställa sig inför nämnden. Om parten trots detta inte infinner sig och det inte kan antas att förlik- ning kan komma till stånd, skall ärendet avskrivas. Rör ärendet tvist som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b eller 3, skall dock ärendet avgöras trots att parten inte har infunnit sig. Uteblir båda parterna i tvist som domstol hänskjutit till nämnden, avskrives ärendet. Uteblir endast den ena parten, äger första stycket andra och tredje meningarna mot- svarande tillämpning. Första och andra styckena äger ej tillämpning om det finns anled- ning antaga att part har laga förfall för sin utevaro. Om motparten uteblir, får nämnden förelägga honom eller henne att inställa sig vid vite. Om parten ändå uteblir och det inte kan antas att förlikning kan komma till stånd, skall ärendet avskrivas. I fråga om en tvist som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b eller 3, skall dock ärendet avgöras trots att parten inte har inställt sig. Uteblir båda parterna i en tvist som en domstol hänskjutit till nämnden, skall ärendet avskrivas. Uteblir endast den ena parten, gäller första stycket andra och tredje meningarna. Vad som sägs i första och andra styckena gäller inte, om det finns anledning att anta att en part har laga förfall för sin utevaro.

12 §

9

Nämnd skall klarlägga tviste-

Nämnden skall klarlägga tviste-

frågorna och, även om medling

frågorna och, även om medling

icke påkallats, söka förlika

inte har begärts, försöka förlika

parterna.

parterna.

Kan parterna ej förlikas efter

Kan parterna inte förlikas efter

förslag av någondera parten, skall

förslag av någondera parten, skall

nämnden framlägga

förslag till

nämnden lägga fram förslag till

förlikning, om det ej är uppenbart

förlikning, om det inte är uppen-

att förutsättningar

för

förlikning

bart att förutsättningar för förlik-

saknas.

ning saknas.

Förlikning skall

avfattas skrift-

ligen och undertecknas av part- erna. Om det inte träffas någon förlikning, skall tvisten avgöras av nämnden, om tvisten rör en fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b eller 3. I annat fall skall ärendet avskrivas. 14 § Fråga som avses i 1 § första stycket 3 eller 4 § första stycket 4 prövas efter ansökan som skall vara skriftlig och som bör inne- hålla de skäl som åberopas till stöd för ansökningen. En fråga som avses i 1 § första stycket 3 eller 4 § första stycket 4 prövas efter ansökan som skall vara skriftlig och som bör inne- hålla de omständigheter som åbe- ropas till stöd för ansökningen.

9 Senaste lydelse 2002:95. Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 120

I ett ärende som nämnden skall avgöra genom skiljedom gäller lagen (1999:116) om skiljeförfa- rande, i den mån annat inte följer av denna lag. Vardera parten sva- rar för sin kostnad i tvist som av- ses i 9 kap. 10 eller 14 §, 10 kap. 6 § eller 12 kap. 49 eller 54 § jordabalken, 5 § lagen (1957:390) om fiskearrenden eller 4 kap. 9 § bostadsrättslagen (1991:614).

Har parterna avtalat att en tvist skall avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att angripa skiljedomen i sak och har, vid arrendetvist, arrendenämnden eller, vid hyres- eller bostadsrätts- tvist, hyresnämnden utsetts till skiljenämnd, skall nämnden på ansökan avgöra tvisten genom skiljedom. I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller 8 §. Har tvisten redan hän- skjutits till nämnden, kan skilje- dom dock alltid begäras munt- ligen inför nämnden.

Sökanden och annan som ären- det angår skall kallas att inställa sig inför nämnd, om det ej kan an- ses obehövligt. Skall part komma tillstädes, får nämnden förelägga vite. Utevaro från sammanträdet utgör ej hinder för ärendets pröv- ning. Sökanden och annan som ären- det angår skall kallas att inställa sig till sammanträde, om det inte kan anses obehövligt. Skall en part inställa sig, får nämnden förelägga vite. Att någon som kallats att in- ställa sig uteblir hindrar inte att ärendet prövas. 15 §

10 

Har parterna avtalat att tvist skall avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen och har, vid arrendetvist, arrendenämnden el- ler, vid hyres- eller bostadsrätts- tvist, hyresnämnden utsetts till skiljenämnd, skall nämnden på ansökan avgöra tvisten genom skiljedom, om ej hinder möter enligt 1 § andra stycket lagen (1929:145) om skiljemän. Om sådan ansökan gäller 8 §. Har tvisten redan hänskjutits till nämnd, kan skiljedom dock på- kallas muntligen inför nämnden. I ärende som nämnd har att av- göra genom skiljedom gäller lagen om skiljemän, i den mån ej annat följer av denna lag. Vardera parten svarar för sin kostnad i tvist som avses i 9 kap. 10 eller 14 §, 10 kap. 6 § eller 12 kap. 49 eller 54 § jordabalken, 5 § lagen (1957:390) om fiskearrenden eller 4 kap. 9 § bostadsrättslagen (1991:614). 15 a §

11

Tvist som avses i 4 § första

En tvist som avses i 4 § första

stycket 5 a hänskjutes till hyres-

stycket 5 a hänskjuts till hyres-

nämnd genom ansökan som skall

nämnden genom ansökan som

vara skriftlig samt innehålla upp-

skall vara skriftlig.

gift om parternas namn, den be-

rörda fastighetens belägenhet och

tvistens beskaffenhet.

10

Senaste lydelse 1991:620.

11

Senaste lydelse 1978:306.

Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 121

Ansökan i en fråga som avses i 4 § första stycket 6 skall vara skriftlig samt innehålla uppgift om den berörda fastigheten och dess ägare, det som yrkas och de omständigheter som åberopas till stöd för yrkandet samt, när det gäller ansökan enligt 12 kap. 18 e eller 18 h § jordabalken, uppgift om berörda hyresgästers namn. En ansökan enligt 12 kap. 18 

ac,

 18 e eller 18 h § jordabalken skall dessutom vara åtföljd av den utredning i tekniskt, ekonomiskt eller annat hänseende som behövs för ärendets prövning.

Uppfyller ansökan inte vad som sägs i första stycket, skall nämn- den förelägga sökanden att av- hjälpa bristen inom viss tid. Om föreläggandet inte följs, får ansök- ningen avvisas.

I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller i övrigt 8 § 

fjärdesjätte

 styckena.

Bestämmelserna i 8 § andra femte styckena äger motsvarande tillämpning i fråga om ansökan som avses i första stycket. Förhandling skall hållas inför nämnden, om det ej är uppenbart att förhandling ej behövs. Skall part inställa sig personligen, får nämnden förelägga vite. Underlåter sökanden att på kallelse infinna sig inför nämnden, avskrives ärendet. Uteblir mot- parten, får nämnden förelägga honom vid vite att inställa sig inför nämnden. Uteblir han likväl, av- göres ärendet utan hinder av hans utevaro. Fjärde stycket äger ej tillämp- ning om det finns anledning an- taga att part har laga förfall för sin utevaro. I fråga om ansökan, en parts första inlaga till nämnden och sammanträde gäller i övrigt 8 § andrasjätte styckena och 9 § första och tredje styckena. Uteblir sökanden från ett sam- manträde, skall ärendet avskrivas. Om motparten uteblir, får nämnden förelägga honom eller henne att inställa sig vid vite. Om parten ändå uteblir, hindrar inte det att ärendet prövas. Vad som sägs i tredje stycket gäller inte, om det finns anledning att anta att en part har laga förfall för sin utevaro. 16 §

12 

Ansökan i fråga som avses i 4 § första stycket 6 skall vara skriftlig samt innehålla uppgift om den berörda fastigheten och dess ägare, sökandens yrkande och grunderna för detta samt, när det gäller an- sökan enligt 12 kap. 18 e § eller 18 h § jordabalken, uppgift om berörda hyresgästers namn. An- sökan enligt 12 kap. 18 ac §§, 18 e § och 18 h § jordabalken skall dessutom vara åtföljd av den ut- redning i tekniskt, ekonomiskt eller annat hänseende som behövs för ärendets prövning. Vad som föreskrives i 8 § andrafemte styckena äger mot- svarande tillämpning i fråga om ansökan som avses i första stycket.

12 Senaste lydelse 1997:63. Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 122 Förhandling skall hållas inför nämnden, om det ej är uppenbart att förhandling ej behövs. Fastig- hetens ägare kan vid vite föreläg- gas att inställa sig till förhandling. Fastighetsägarens utevaro från förhandling utgör ej hinder för ärendets prövning. Innan nämnden beslutar om tvångsförvaltning, skall nämnden bereda kommun, där fastigheten är belägen, tillfälle att lämna förslag på förvaltare. Kommunen skall också beredas tillfälle att yttra sig innan nämnden beslutar att förvaltararvode enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792) skall betalas av fastighetsägaren personligen. I fråga om sammanträde gäller 9 § första stycket första meningen och tredje stycket. Om fastig- hetsägaren har kallats till ett sammanträde i ett ärende enligt 12 kap. 18 e § jordabalken men uteblir, skall ärendet avskrivas. Om en hyresgäst uteblir i ett sådant ärende, hindrar det inte att ärendet prövas. I övriga ärenden får nämnden förelägga fastighets- ägaren att inställa sig vid vite. Om fastighetsägaren uteblir i ett sådant ärende, hindrar det dock inte att ärendet prövas. Innan nämnden beslutar om tvångsförvaltning, skall nämnden ge kommun, där fastigheten är be- lägen, tillfälle att lämna förslag på förvaltare. Kommunen skall också ges till- fälle att yttra sig innan nämnden beslutar att förvaltararvode enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792) skall betalas av fastighetsägaren personligen.

16 a §

13

Ansökan

om förvärvstillstånd

Ansökan

om förvärvstillstånd

enligt lagen (1975:1132) om för-

enligt lagen (1975:1132) om för-

värv av hyresfastighet m.m. skall

värv av hyresfastighet m.m. skall

vara skriftlig. I ansökan skall

vara skriftlig. I ansökan skall

anges registerbeteckning för den

anges registerbeteckning för den

eller de tillståndspliktiga fastig-

eller de tillståndspliktiga fastig-

heter som beröres av förvärvet.

heter som berörs av förvärvet.

Avser ansökan tillstånd till för-

Avser ansökan tillstånd till för-

värv av fast egendom eller tomt-

värv av fast egendom eller tomt-

rätt, skall

fångeshandlingen eller,

rätt, skall

fångeshandlingen eller,

om sådan ännu ej upprättats,

om sådan ännu inte upprättats,

fångesmannens skriftliga samtycke

fångesmannens skriftliga samtycke

till ansökan företes.

till ansökan företes.

Avser ansökan tillstånd till för-

Avser ansökan tillstånd till för-

värv av aktie eller andel i bolag,

värv av aktie eller andel i bolag,

skall ansökningen innehålla upp-

skall ansökningen innehålla upp-

gift om fångesmannen, de aktier

gift om fångesmannen, de aktier

eller den andel i bolaget som för-

eller den andel i bolaget som för-

värvet avser samt de omständig-

värvet avser samt de omständig-

heter som betingar hyresnämndens

heter som gör nämnden behörig.

behörighet.

13 Senaste lydelse 1975:1133. Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 123

Ansökan i en fråga som avses i 6 § tredje stycket eller 12 § tredje stycket lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombild- ning till bostadsrätt eller koope- rativ hyresrätt eller i 6 eller 7 § eller 12 § tredje stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället skall vara skriftlig. Ansökan skall innehålla uppgift om det berörda huset och dess ägare eller det berörda arrendestället och dess ägare, det som yrkas och de om- ständigheter som åberopas till stöd för yrkandet.

Bestämmelserna i 8 § andra, tredje och femte styckena äger motsvarande tillämpning i fråga om ansökan som avses i denna paragraf. Uppfyller ansökan inte vad som sägs i första, andra eller tredje stycket, skall nämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristen inom viss tid. Om föreläggandet inte följs, får ansökningen avvisas. I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller i övrigt 8 § fjärde och sjätte styckena. 16 c §

14

Ansökan om tillstånd till förköp enligt 17 § lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. skall göras skriftligen.

Bestämmelserna i 8 § andra

I fråga om ansökan och en parts

femte styckena äger motsvarande

första inlaga till nämnden gäller i

tillämpning i fråga om ansökan

övrigt 8 § fjärdesjätte styckena.

som avses i denna paragraf.

Förhandling skall hållas inför

I fråga om sammanträde gäller

nämnden, om det ej är uppenbart

9 § första och tredje styckena.

att förhandling ej behövs. Skall

Uteblir sökanden från sammanträ-

part inställa sig personligen, får

det, skall ärendet avskrivas. Om

nämnden förelägga vite. Under-

motparten uteblir, hindrar det inte

låter sökanden att på kallelse in-

att ärendet prövas.

finna sig inför nämnden, avskrives

ärendet. Uteblir motpart från för-

handling, får ärendet likväl av-

göras.

16 e §

15 

Ansökan i en fråga som avses i 6 § tredje stycket eller 12 § tredje stycket lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombild- ning till bostadsrätt eller koope- rativ hyresrätt eller i 6 eller 7 § eller 12 § tredje stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället skall vara skriftlig. Ansökningen skall innehålla uppgift om det berörda huset och dess ägare eller det berörda arrendestället och dess ägare samt sökandens yrkande och grunderna för detta.

14

Senaste lydelse 1975:1133.

15

Senaste lydelse 2002:95.

Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 124

I ett ärende som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a eller 31 § jorda- balken skall arrendenämnden in- hämta yttrande från länsstyrelsen. Sådant yttrande skall också in- hämtas om det beträffande jord- bruksarrende uppkommer fråga om tillämpning av 6 § första stycket 3 eller 4 eller 7 § andra stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. I ett ärende som avses i 9 kap. 9 § jordabalken får arrendenämnden, om utredningen ger anledning till det, inhämta yttrande från länsstyrelsen om arrendeställets avkastningsför- måga. Yttrandena skall inhämtas från den länsstyrelse inom vars område fastigheten är belägen.

Om det finns anledning, skall nämnden eller den nämnden för- ordnar besiktiga den fastighet som ärendet rör. Parterna skall ges tillfälle att närvara vid en sådan besiktning. Nämnden får också in- hämta annan nödvändig utredning.

Bestämmelserna i 8 § andra femte styckena skall tillämpas i fråga om en sådan ansökan. Förhandling skall hållas inför nämnden, om det inte är uppen- bart att någon förhandling inte behövs. Om en part skall inställa sig personligen, får nämnden före- lägga vite. Om sökanden har kallats men inte kommer till för- handlingen, avskrivs ärendet. Att motparten uteblir hindrar inte att ärendet avgörs. Uppfyller ansökan inte vad som sägs i första stycket, skall nämn- den förelägga sökanden att av- hjälpa bristen inom viss tid. Om föreläggandet inte följs, får ansök- ningen avvisas. I fråga om ansökan och en parts första inlaga till nämnden gäller i övrigt 8 § fjärdesjätte styckena. I fråga om sammanträde gäller 9 § första och tredje styckena. Uteblir sökanden från samman- trädet, skall ärendet avskrivas. Om motparten uteblir, hindrar det inte att ärendet prövas. 17 §

16 

Om det finns anledning, skall nämnd eller den nämnden förord- nar besiktiga den fastighet som ärendet rör. Parterna skall beredas tillfälle att närvara vid sådan besiktning. Nämnd får också för- anstalta om annan nödvändig ut- redning. I ärende som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a eller 31 § jordabalken skall arrendenämnden inhämta yttrande från länsstyrelsen. Sådant yttrande skall också inhämtas om det beträffande jordbruksarrende uppkommer fråga om tillämpning av 6 § första stycket 3 eller 4 eller 7 § tredje stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. I ärende som avses i 9 kap. 9 § jordabalken får arrende- nämnden, om utredningen ger anledning till det, inhämta yttrande från länsstyrelsen om arrendestäl- lets avkastningsförmåga. Yttran- dena skall inhämtas från den länsstyrelse inom vars område fas- tigheten är belägen.

16 Senaste lydelse 2002:31. Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 125 I ärende angående tvist om hyresvillkor enligt 22 § hyresför- handlingslagen (1978:304) skall hyresnämnden, om det finnes erforderligt, bereda den hyresgäst- organisation som har ingått den klandrade överenskommelsen till- fälle att yttra sig. I ett ärende angående tvist om hyresvillkor enligt 22 § hyresför- handlingslagen (1978:304) skall hyresnämnden, om den finner det behövligt, ge den hyresgästorgani- sation som har ingått den ifråga- satta överenskommelsen tillfälle att yttra sig.

21 §

17

I nämnds beslut skall anges de

I nämndens beslut skall anges de

skäl på vilka beslutet grundas, i

skäl på vilka beslutet grundas, i

den mån det är behövligt. I beslut

den mån det är behövligt. I beslut

om avskrivning enligt 9 § andra

om avskrivning enligt 8 a § skall

stycket skall även anges de nya

även anges de nya villkor på vilka

villkor

på

vilka

avtalet

enligt

avtalet enligt 11 kap. 6 a § tredje

11 kap. 6 a § tredje stycket jorda-

stycket jordabalken

skall anses

balken skall anses förlängt. Avser

förlängt. Avser ett beslut enligt

beslut enligt lagen (1975:1132) om

lagen (1975:1132) om förvärv av

förvärv

av

hyresfastighet

m.m.

hyresfastighet

m.m.

tillstånd

till

tillstånd till framtida förvärv, skall

framtida förvärv, skall i beslutet

i beslutet utsättas viss tid, högst ett

utsättas viss tid, högst ett år, för

år, för tillståndets giltighet.

tillståndets giltighet.

Om part kan klandra beslutet

Om en part kan överklaga

eller besvära sig över det eller

beslutet eller ansöka om återupp-

göra ansökan om återupptagande,

tagande, skall det i beslutet anges

anges i beslutet vad parten därvid

vad parten skall iaktta.

har att iakttaga.

Håller

nämnden

förhandling

i

Håller nämnden sammanträde i

ärendet och kan på grund av

ärendet och kan på grund av ären-

ärendets

beskaffenhet

eller

annan

dets beskaffenhet eller annan

sär-

särskild

omständighet

beslut

ej

skild

omständighet

beslut

inte

meddelas samma dag som för-

meddelas samma dag som sam-

handlingen

avslutats,

meddelas

manträdet avslutats, skall beslutet

beslutet inom två veckor därefter,

meddelas inom två veckor där-

om ej synnerligt hinder möter.

efter, om inte synnerligt hinder

Underrättelse om tiden för beslut-

möter. Underrättelse om när be-

ets meddelande skall lämnas vid

slutet meddelas skall lämnas vid

förhandlingen.

sammanträdet.

Slutligt

beslut

tillställes

part

Slutligt beslut skall

tillställas

genom

nämndens

försorg.

Vad

part

genom

nämndens

försorg.

som sagts nu gäller dock ej beslut

Detta gäller dock inte beslut om

om avskrivning enligt 8 eller 12 §,

avskrivning enligt 8 eller 12 §, om

om beslutet meddelas vid förhand-

beslutet meddelas vid ett samman-

ling i partens närvaro.

träde i partens närvaro.

Har skiljaktig mening förekommit, skall denna meddelas parterna på samma sätt som beslutet.

17 Senaste lydelse 1988:928. Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 126

22 §

18

Prop. 2005/06:10

Beslut av en nämnd har rätts-

Nämndens

beslut har rättskraft

Bilaga 6

kraft när tiden för överklagande

när tiden för överklagande har gått

eller klander har gått ut, om

ut, om beslutet innebär att en fråga

beslutet innebär att en fråga som

som avses

i 1 § första stycket

avses

i 1 §

första

stycket

2

eller

2 eller 5 eller 4 § första stycket 2,

5 eller

4 §

första

stycket

2,

2 a,

2 a, 2 b, 3, 5 a, 6, 7 eller 8 har

2 b, 3, 5 a, 6, 7 eller 8 har avgjorts.

avgjorts. Detta gäller dock inte

Detta gäller dock inte beslut som

beslut som innebär att nämnden

innebär att nämnden har avslagit

har avslagit en ansökan om

en ansökan om

1.

åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 eller 16 § andra stycket jordabalken,

2.

upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 

ac §§ jordabalken, 3. tillstånd enligt 12 kap. 18 df §§, 23 § andra stycket, 3437 eller 40 § jordabalken,

4.

tillstånd enligt 7 kap. 11 § bostadsrättslagen (1991:614),

5.

uppskov enligt 12 kap. 59 § jordabalken,

6.

förbud eller hävande av förbud enligt 12 kap. 18 h § jordabalken,

eller

7.

rätt till förhandlingsordning enligt 9 § hyresförhandlingslagen (1978:304).

Bestämmelserna i 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om om- prövning av beslut skall inte tillämpas hos nämnderna. 23 §

19

Det finns bestämmelser om överklagande av hyresnämndens beslut i

12 kap. 70 § jordabalken,

31 § hyresförhandlingslagen (1978:304),

 6 kap. 4 § lagen om koopera-

 6 kap. 4 § lagen (2002:93) om

tiv hyresrätt (2002:93),

kooperativ hyresrätt,

11 kap. 3 § bostadsrättslagen (1991:614),

34 § bostadsförvaltningslagen (1977:792),

25 § lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., och

15 § lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt.

Hyresnämndens yttrande enligt 12 a § första stycket får inte överkla- gas. Hyresnämndens beslut får överklagas hos Svea hovrätt, om nämnden 1. avvisat ansökan som avses i 8, 11, 1416, 16 a, 16 c eller 16 e §, eller avvisat ett överklag- ande, 2. avskrivit ärende enligt 810, 15 a, 16, 16 a, 16 c eller 16 e §, dock ej när ärendet kan återupp- tagas,

18

Senaste lydelse 2002:95.

19

Senaste lydelse 2002:95.

1. avvisat ansökan som avses i 8, 11, 14, 15, 15 a, 16, 16 a, 16 c eller 16 e §, eller avvisat ett överklagande,

2.

avskrivit ärende enligt 8, 9, 10, 15 a, 16, 16 a, 16 c eller 16 e §, dock inte när ärendet kan återupp- tas,

3.

ogillat en invändning om jäv

127

Det finns bestämmelser om överklagande av arrendenämn- dens beslut i 8 kap. 31 § jorda- balken och 16 § lagen (1957:390) om fiskearrenden.

Arrendenämndens yttrande en- ligt 12 a § andra stycket får inte överklagas. Nämndens beslut i sådana frågor som avses i 23 § tredje stycket får överklagas till den hovrätt inom vars domkrets arrendenämnden är belägen. Det- samma gäller nämndens beslut enligt lagen (1985:658) om arren- datorers rätt att förvärva arrende- stället.

Vid överklagande av arrende- nämndens beslut gäller 8 kap. 31 

a31

 c §§ jordabalken. Hovrät- tens beslut med anledning av överklagande i frågor som avses i andra stycket tredje meningen eller i 23 § tredje stycket får inte överklagas.

mot ledamot av nämnden eller en

Prop. 2005/06:10

invändning om att det finns ett

Bilaga 6

hinder för ärendets prövning,

4. avvisat ett ombud eller ett bi-

träde,

3. förordnat angående ersättning

5. förordnat angående ersättning

för någons medverkan i ärendet,

för någons medverkan i ärendet,

4. utdömt vite eller annan på-

6. utdömt vite eller någon annan

följd för underlåtenhet att iakttaga

påföljd för underlåtenhet att följa

föreläggande eller ådömt straff för

föreläggande eller straff för förse-

förseelse i förfarandet,

else i förfarandet, eller

5. utlåtit sig i annat fall än som

7. beslutat i annat fall än som

avses i 3 i fråga som gäller rätts-

avses i 5 i fråga som gäller rätts-

hjälp.

hjälp

enligt

rättshjälpslagen

(1996:1619).

Ett överklagande som avses i tredje stycket skall ges in till hyres-

nämnden inom tre veckor från den dag beslutet meddelades.

I fråga om handläggningen hos hyresnämnden av ett överklagande som

avses i första eller tredje stycket

tillämpas

bestämmelserna i 52 kap.

2 och 4 §§ rättegångsbalken.

23 a §

20

Om rätt för part att klandra be- slut av arrendenämnd i arrende- tvist finns bestämmelser i 8 kap. 31 § jordabalken och 16 § lagen (1957:390) om fiskearrenden. Arrendenämndens yttrande en- ligt 12 a § andra stycket får inte överklagas. Nämndens beslut i sådana frågor som avses i 23 § tredje stycket får överklagas ge- nom besvär hos fastighetsdomsto- len. Detsamma gäller nämndens beslut enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva ar- rendestället. Besvärshandlingen skall ges in till arrendenämnden inom tre veckor från den dag beslutet med- delades. I fråga om handlägg- ningen hos arrendenämnden och fastighetsdomstolen tillämpas be- stämmelserna i 52 kap. 212 §§ rättegångsbalken på motsvarande sätt. Fastighetsdomstolens beslut med anledning av besvär i frågor som avses i andra stycket tredje

20 Senaste lydelse 2000:594.

128

Vid nämnderna tillämpas be- stämmelserna i 5 kap. rättegångs- balken. Expert som avses i 5 § andra stycket denna lag får närvara vid hyresnämndens överläggning till beslut.

Bestämmelserna i lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol får tillämpas vid nämnd- erna.

meningen eller i 23 § tredje stycket 13 får inte överklagas. 27 §

21

Bestämmelserna i 5 kap. rätte- gångsbalken om offentlighet och ordning vid domstol äger mot- svarande tillämpning vid nämnd. Expert som avses i 5 § andra stycket denna lag får närvara vid hyresnämndens överläggning till beslut. Bestämmelserna i lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol får tillämpas vid nämnd. 28 §

22

Bestämmelserna i 4 kap. rätte-

Bestämmelserna i 4 kap. rätte-

gångsbalken om jäv mot domare

gångsbalken om jäv mot domare

skall tillämpas på ledamöterna i

skall tillämpas på ledamöterna i

nämnderna.

nämnderna. Bestämmelserna i

4 kap. 13 § rättegångsbalken skall

tillämpas även på andra tjänste-

män än ordförande när de utför

åtgärder enligt 2 § tredje stycket

denna lag.

I fråga om de icke lagfarna ledamöterna i nämnderna tillämpas 12 kap.

3 § andra stycket rättegångsbalken.

29 §

Vid nämnds sammanträde och

Vid sammanträde och besikt-

vid besiktning föres protokoll.

ning skall det föras anteckningar.

Regeringen

meddelar

närmare

föreskrifter om detta.

30 §

23

Skall inlaga, kallelse, föreläg-

Skall inlaga, kallelse, föreläg-

gande eller annan handling enligt

gande eller annan handling till-

bestämmelse i denna lag eller

ställas part, sker det genom delgiv-

eljest tillställas part, sker det

ning, om annat inte följer av andra

genom delgivning, om ej annat

stycket. Om hyresnämnden sam-

följer av andra stycket. Om hyres-

tidigt handlägger ett stort antal

nämnden samtidigt handlägger ett

tvister av

likartad beskaffenhet

stort antal tvister av likartad

mellan en hyresvärd och dennes

beskaffenhet mellan en hyresvärd

hyresgäster om villkoren för hyra

och dennes hyresgäster om vill-

av bostadslägenheter,

får delgiv-

21

Senaste lydelse 2001:178.

22

Senaste lydelse 1991:637.

23

Senaste lydelse 1984:679.

Prop. 2005/06:10 Bilaga 6 129 koren för hyra av bostadslägen- heter, får delgivning i de ärenden som enligt 9 § tredje stycket av- görs utan muntlig förhandling ske genom kungörelse. Därvid tilläm- pas inte 17 § andra stycket delgiv- ningslagen (1970:428). Beslut som skall tillställas part sändes till parten i vanligt brev under hans för nämnden kända adress. Om beslutet meddelats i samband med förhandling, skall det sändas inom sju dagar därefter och i annat fall samma dag som beslutet meddelas.

ning i de ärenden som enligt 9 §

Prop. 2005/06:10

andra

stycket

avgörs utan

Bilaga 6

sammanträde ske genom kungö-

relse. Därvid tillämpas inte 17 §

andra

stycket

delgivningslagen

(1970:428). Beslut som skall tillställas en part sänds till parten i vanligt brev under hans eller hennes för nämnden kända adress. Om be- slutet meddelats i samband med ett sammanträde, skall det sändas inom sju dagar därefter och i annat fall samma dag som beslutet meddelas.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2.

I fråga om ärenden som en arrendenämnd avgjort före ikraftträdan- det gäller äldre bestämmelser.

130 Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2005-09-21

Närvarande: f.d. justitierådet Lars K[REDACTED_EFTERNAMN], justitierådet Leif Thors- son och regeringsrådet Lars Wennerström. Handläggningen av hyres- och arrendeärenden Enligt en lagrådsremiss den 8 september 2005 (Justitiedepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1.

lag om ändring i jordabalken,

2.

lag om ändring i rättegångsbalken,

3.

lag om ändring i lagen (1957:390) om fiskearrenden,

4.

lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyres- nämnder.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementsrådet Cecilia Hegethorn Strömgren. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Prop. 2005/06:10 Bilaga 7 131 Justitiedepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13 oktober 2005 Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Y.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Nykvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Orback,[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2005/06:10 En effektivare prövning av hyres- och arrendeärenden. Prop. 2005/06:10 132