Regeringens proposition

1995/96:31

Ny myndighet för kontroll över krigsmateriel och andra strategiskt känsliga

produkter

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 26 oktober 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utrikesdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslår regeringen att Krigsmaterielinspektionen - som nu

finns inom Utrikesdepartementets handelsavdelning och är regeringens

beredningsorgan för ärenden om kontroll över tillverkning, export m.m. av

krigsmateriel - skall ombildas till en ny myndighet, Inspektionen för

strategiska produkter.

 Den nya myndigheten skall pröva merparten av de ärenden om kontroll över

krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter som regeringen eller ett

statsråd i dag har till uppgift att pröva.

 Regeringen skall också i fortsättningen pröva ärenden som har principiell

betydelse eller annars är av särskild vikt. Det skall inte längre förekomma att

ett statsråd själv avgör tillståndsärenden på exportkontrollområdet.

 Rådgivande nämnden för krigsmaterielexportfrågor skall ombildas till ett råd

för samråd i exportkontrollfrågor hos den nya myndigheten. Detta råd får ett

vidare verksamhetsområde och en bredare sammansättning än den nuvarande nämnden.

 Förslagen är led i strävandena att

* delegera sådana ärenden från regeringen till myndighetsnivå som inte kräver

 ett ställningstagande från regeringen,

* utveckla det samråd som Rådgivande nämnden för krigsmaterielexportfrågor är

 ett forum för i dag.

Förslagen innebär inte att prövningen i ärendena ändras i sak.

 Reformen föreslås träda i kraft den 1 februari 1996.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3

2 Lagtext.................................................... 4

 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1300) om

 krigsmateriel....................................... 4

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:341) om strategiska

 produkter........................................... 14

3 Ärendet och dess beredning................................. 18

4 En ny myndighet för prövning av förvaltningsärenden om kontroll över

 krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter..... 19

5 Närmare om vilka ärenden som skall prövas på myndighetsnivå 24

6 Ärenden som skall prövas av regeringen..................... 26

7 Ombildning av Rådgivande nämnden för krigsmaterielexportfrågor 27

8 Finansiering av den nya myndighetens verksamhet............ 29

9 Överprövning av beslut..................................... 33

10 Genomförande............................................... 36

11 Anslagsfrågor för budgetåret 1995/96........................37

12 Författningskommentar...................................... 37

 12.1 Förslaget till ändring i lagen om krigsmateriel..... 37

 12.2 Förslaget till ändring i lagen om strategiska produkter 39

Bilaga 1 Arbetsgruppens lagförslag............................41

Bilaga 2 Sammanställning av remissyttranden över arbetsgruppens förslag54

Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag..........................71

Bilaga 4 Lagrådets yttrande...................................85

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 oktober 1995..95

Rättsdatablad.....................................................96

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:1300) om

 krigsmateriel,

 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:341) om

 strategiska produkter,

 3. godkänner att en ny myndighet inrättas för kontroll över krigsmateriel och

 andra strategiska produkter,

 4. godkänner att Rådgivande nämnden för krigsmaterielexportfrågor ombildas

 till ett råd för samråd i exportkontrollfrågor hos den nya myndigheten,

 5. till Inspektionen för strategiska produkter på tilläggsbudget till

 statsbudgeten för budgetåret 1995/96 under tredje huvudtiteln anvisar ett

 ramanslag på 11 500 000 kr.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1300) om krigsmateriel

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:1300) om krigsmateriel

 dels att 1, 3-12, 16-23, 25 och 27 §§, rubriken närmast före 1 § samt

övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 a och 23 a §§, samt

närmast före 23 a § en ny rubrik av följande lydelse.

-----------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse[1] Föreslagen lydelse

 Inledande bestämmelse Inledande bestämmelser

-----------------------------------------------------------------------

1 §

 Denna lag har avseende på vapen, ammunition och annan för militärt bruk

utformad materiel som enligt regeringens föreskrifter utgör krigsmateriel.

---------------------------------------------------------------------

 Tillstånd

 enligt

 denna

 lag

 får

 lämnas

 endast

 om

 det

 finns

 säkerhets-

 eller

 försvarspolitiska

 skäl

 för

 det

 och

 det

 inte

 strider

 mot

 Sveriges

 utrikespolitik.

1 a §

--------------------------------------------------------------------

 Inspektionen för strategiska

 produkter prövar frågor om

 tillstånd, förbud och undantag i

 enskilda fall enligt denna lag.

 Inspektionen får med eget

 yttrande lämna över ett ärende till

 regeringens prövning, om ärendet

 har principiell betydelse eller

 annars är av särskild vikt.

 Regeringen får meddela

 ytterligare föreskrifter om

 överlämnande av ärenden till

 regeringen.

3 §

--------------------------------------------------------------------

 Krigsmateriel får inte Krigsmateriel får inte

tillverkas här i landet utan tillverkas här i landet utan

tillstånd av regeringen. tillstånd.

 Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från detta tillståndskrav för

 1. ändring eller ombyggnad av skjutvapen i de fall som avses i 24 § första

stycket vapenlagen (1973:1176),

 2. tillverkning av enstaka skjutvapen och av ammunition för tillverkarens eget

bruk,

 3. årlig tillverkning för medicinska eller farmaceutiska ändamål eller för

forskningsändamål av högst 100 gram kemiska produkter som klassificeras som

krigsmateriel.

 Bestämmelsen i första stycket gäller inte för sådana statliga myndigheter som

inte är affärsverk.

4 §

--------------------------------------------------------------------

 Verksamhet som avser Verksamhet som avser

tillhandahållande av tillhandahållande av

krigsmateriel, uppfinningar krigsmateriel, uppfinningar

rörande krigsmateriel och metoder rörande krigsmateriel och metoder

för framställning av sådan materielför framställning av sådan materiel

får inte bedrivas här i landet får inte bedrivas här i landet utan

utan tillstånd av regeringen. tillstånd.

 Svenska myndigheter, svenska

företag samt den som är bosatt Svenska myndigheter, svenska

eller stadigvarande vistas här får företag samt den som är bosatt

inte heller utom landet bedriva eller stadigvarande vistas här får

sådan verksamhet utan inte heller utom landet bedriva

regeringens tillstånd. sådan verksamhet utan tillstånd.

 Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte för sådana statliga

myndigheter som inte är affärsverk.

 Tillstånd enligt första eller andra stycket behövs inte för verksamhet som

avser tillhandahållande av krigsmateriel till svenska statliga myndigheter eller

sådana tillverkare som har tillstånd att tillverka krigsmateriel av det slag

tillhandahållandet gäller. Inte heller behöver innehavare av

tillverkningstillstånd ha tillstånd enligt första eller andra stycket, om

verksamheten avser tillhandahållande av krigsmateriel som tillhör

tillståndshavaren och som finns inom landet eller tillhandahållande av

uppfinning eller metod för framställning av krigsmateriel till svenska statliga

myndigheter eller sådana tillverkare som har tillstånd att tillverka

krigsmateriel av det slag tillhandahållandet gäller.

 Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från tillståndskravet enligt

första och andra styckena i fråga om sådan handel med skjutvapen som regleras

genom föreskrifterna i vapenlagen (1973:1176) eller sådan hantering av

ammunition eller annan explosiv vara som regleras genom föreskrifterna i lagen

(1988:868) om brandfarliga och explosiva varor.

5 §

--------------------------------------------------------------------

 Svenska myndigheter, svenska Svenska myndigheter, svenska

företag samt den som är bosatt företag samt den som är bosatt

eller stadigvarande vistas här får eller stadigvarande vistas här får

inte utan tillstånd av regeringen inte utan tillstånd i det enskilda

i det enskilda fallet till någon fallet till någon i utlandet

i utlandet tillhandahålla tillhandahålla krigsmateriel som

krigsmateriel som finns i finns i utlandet eller uppfinning

utlandet eller uppfinning rörande rörande krigsmateriel eller metod

krigsmateriel eller metod för för framställning av sådan materiel.

framställning av sådan materiel.

6 §

--------------------------------------------------------------------

 Krigsmateriel får inte föras ut Krigsmateriel får inte föras ut

ur landet utan tillstånd av ur landet utan tillstånd, om inte

regeringen, om inte annat följer annat följer av denna lag eller

av denna lag eller annan annan författning. I fråga om

författning. I fråga om programvara likställs med utförsel

programvara likställs med utförsel överföring till utlandet genom

överföring till utlandet genom telekommunikation eller på annat

telekommunikation eller på annat liknande sätt.

liknande sätt.

 I ärenden som inte avser

utförsel i större omfattning eller

som i övrigt inte är av större vikt

får det statsråd som har till

uppgift att föredra ärenden om

utförsel av krigsmateriel pröva

frågor om tillstånd enligt första

stycket.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

föreskrifter om utförsel av

 1. skjutvapen och tillhörande ammunition för enskilds persons räkning samt

skjutvapen och därtill hörande ammunition för användning vid jakt, tävling eller

övning utom riket,

 2. skjutvapen för reparation, översyn eller annan liknande åtgärd,

 3. skjutvapen som förts in i landet för åtgärd som avses i 2,

 4. sådana jakt- och tävlingsskjutvapen och tillhörande ammunition som har

förts in i landet i enlighet med bestämmelserna i 16 § 2 vapenlagen (1973:1176).

--------------------------------------------------------------------

7 §

--------------------------------------------------------------------

 Avtal som innebär upplåtelse Avtal som innebär upplåtelse

eller överlåtelse av eller överlåtelse av

tillverkningsrätt till någon i tillverkningsrätt till någon i

utlandet får inte ingås här i utlandet får inte ingås här i landet

landet utan tillstånd av utan tillstånd.

regeringen.

 Svenska myndigheter, svenska Svenska myndigheter, svenska

företag samt den som är bosatt företag samt den som är bosatt

eller stadigvarande vistas här får eller stadigvarande vistas här får

inte heller utom landet ingå inte heller utom landet ingå sådant

sådant avtal utan tillstånd av avtal utan tillstånd.

regeringen.

8 §

--------------------------------------------------------------------

 Avtal med någon utom landet om Avtal med någon utom landet om

att gemensamt med denne eller för att gemensamt med denne eller för

hans räkning utveckla hans räkning utveckla

krigsmateriel eller metod för krigsmateriel eller metod för

framställning av sådan materiel framställning av sådan materiel

eller om att gemensamt tillverka eller om att gemensamt tillverka

krigsmateriel får inte ingås här i krigsmateriel får inte ingås här i

landet utan tillstånd av landet utan tillstånd.

regeringen. Svenska myndigheter, svenska

 Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt

företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får

eller stadigvarande vistas här får inte heller utom landet ingå sådant

inte heller utom landet ingå avtal utan tillstånd.

sådant avtal utan tillstånd av

regeringen.

9 §

--------------------------------------------------------------------

 Avtal om tillägg till eller Avtal om tillägg till eller

ändring av avtal av det slag som ändring av avtal av det slag som

kräver tillstånd enligt 7 eller 8 §kräver tillstånd enligt 7 eller 8 §

får inte ingås utan tillstånd av får inte ingås utan tillstånd, om

regeringen, om tillägget eller tillägget eller ändringen avser

ändringen avser

 1. den materiel som omfattas av avtalet,

 2. vidareupplåtelse eller vidareöverlåtelse av rätt enligt avtalet,

 3. rätt att tillhandahålla krigsmateriel till mottagare som inte angivits

tidigare,

 4. förlängning av avtalets giltighetstid, eller

 5. bestämmelser om sekretess.

10 §

--------------------------------------------------------------------

 Militärt inriktad utbildning av Militärt inriktad utbildning av

personer som inte är svenska personer som inte är svenska

medborgare får inte bedrivas här i medborgare får inte bedrivas här i

landet utan tillstånd av landet utan tillstånd.

regeringen. Svenska myndigheter, svenska

 Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt

företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får

eller stadigvarande vistas här får inte heller utom landet

inte heller utom landet yrkesmässigt bedriva sådan

yrkesmässigt bedriva sådan utbildning utan tillstånd.

utbildning utan tillstånd av

regeringen.

 Tillstånd behövs inte för utbildning som anordnas av statliga myndigheter som

inte är affärsverk eller som anordnas i samband med försäljning av krigsmateriel

eller för de anställda i sådana företag som har tillstånd att tillverka

krigsmateriel.

11 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § liksom svenska statliga eller 4 § liksom svenska statliga

myndigheter som bedriver myndigheter som bedriver

motsvarande verksamhet skall, i motsvarande verksamhet skall, i

den ordning regeringen den ordning regeringen

föreskriver, lämna redovisning föreskriver, lämna redovisning till

till regeringen Inspektionen för strategiska

 produkter

 1. om den marknadsföring av krigsmateriel som bedrivs i utlandet,

 2. om åtgärder som syftar till avtal som är tillståndspliktigt enligt 7 eller

8 §.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela närmare Regeringen får meddela närmare

föreskrifter om föreskrifter om

redovisningsskyldighet och om redovisningsskyldighet och om

undantag från denna. Regeringen undantag från denna. Inspektionen

får i det enskilda fallet medge för strategiska produkter får i det

undantag från sådan enskilda fallet medge undantag

redovisningsskyldighet. från sådan redovisningsskyldighet.

12 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § liksom svenska statliga eller 4 § liksom svenska statliga

myndigheter som bedriver myndigheter som bedriver

motsvarande verksamhet skall motsvarande verksamhet skall

underrätta regeringen innan underrätta Inspektionen för

anbud lämnas, eller, där strategiska produkter innan

anbudsförfarande inte förekommer, anbud lämnas eller, där

innan avtal ingås om anbudsförfarande inte förekommer,

 innan avtal ingås om

 1. tillhandahållande av krigsmateriel till någon i utlandet,

 2. upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt som avses i 7 §, eller

 3. tillverkning eller utveckling av krigsmateriel eller metod för

framställning av krigsmateriel som avses i 8 §.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela närmare Regeringen får meddela närmare

föreskrifter om senaste tidpunkt föreskrifter om senaste tidpunkt

för underrättelse och om undantag för underrättelse och om undantag

från underrättelseskyldigheten. från underrättelseskyldigheten.

Regeringen får också i enskilda Inspektionen för strategiska

fall medge undantag från produkter får i enskilda fall

underrättelseskyldighet. medge undantag från

 underrättelseskyldighet.

 I ärenden som inte är av större

omfattning eller i övrigt inte är

av större vikt får det statsråd som

har till uppgift att föredra

ärenden om utförsel av

krigsmateriel medge undantag i

enskilda fall från föreskrifter om

tid för lämnande av underrättelse.

 Regeringen får i det enskilda Inspektionen får i det enskilda

fallet förbjuda att sådant anbud fallet förbjuda att sådant anbud

lämnas eller avtal ingås, som lämnas eller avtal ingås som avses

avses i första stycket. i första stycket.

16 §

--------------------------------------------------------------------

 Tillstånd enligt 3-10 §§ kan Tillstånd enligt 3-10 §§ kan

återkallas av regeringen, om återkallas, om tillståndshavaren

tillståndshavaren åsidosatt en åsidosatt en föreskrift i denna lag

föreskrift i denna lag eller eller föreskrift, villkor eller

föreskrift, villkor eller bestämmelse som har meddelats med

bestämmelse som har meddelats med stöd av lagen eller om det finns

stöd av lagen eller om det finns andra särskilda skäl till

andra särskilda skäl till återkallelse.

återkallelse.

 En återkallelse får inte avse tillstånd till avtal enligt någon av 7-9 §§ som

redan ingåtts.

--------------------------------------------------------------------

 En återkallelse gäller med

 omedelbar verkan, om inte något

 annat beslutas.

17 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § liksom svensk statlig eller 4 § liksom svensk statlig

myndighet som bedriver myndighet som bedriver

motsvarande verksamhet utan att motsvarande verksamhet utan att

behöva tillstånd skall, enligt de behöva tillstånd skall, enligt de

föreskrifter som regeringen föreskrifter som regeringen

meddelar, lämna uppgifter till meddelar, lämna uppgifter till

regeringen om ägande i utländska Inspektionen för strategiska

rättssubjekt som bedriver produkter om ägande i utländska

utveckling, tillverkning, rättssubjekt som bedriver

marknadsföring eller försäljning avutveckling, tillverkning,

krigsmateriel. marknadsföring eller försäljning av

 krigsmateriel.

18 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § skall stå under tillsyn eller 4 § skall stå under tillsyn

av den myndighet som regeringen av Inspektionen för strategiska

bestämmer. Regeringen får meddela produkter. Regeringen får meddela

föreskrifter om tillsynen. föreskrifter om tillsynen.

19 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § skall, enligt de närmare eller 4 § skall, enligt de närmare

föreskrifter som regeringen föreskrifter som regeringen

meddelar, till meddelar, till Inspektionen för

tillsynsmyndigheten lämna strategiska produkter lämna

deklaration på heder och samvete deklaration på heder och samvete

rörande den verksamhet för vilken rörande den verksamhet för vilken

tillstånd har meddelats. tillstånd har meddelats.

 Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från skyldigheten att lämna

deklaration.

 Regeringen får meddela föreskrifter om att

 1. den som har tillstånd enligt 6 § skall lämna uppgifter om krigsmateriel som

förts ut ur landet,

 2. den som har tillstånd enligt 7 eller 8 § skall lämna uppgifter om ingångna

avtal.

20 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § skall efter anmodan av eller 4 § skall efter anmodan av

tillsynsmyndigheten lämna de Inspektionen för strategiska

upplysningar och handlingar som produkter lämna de upplysningar

behövs för kontrollen samt lämna och handlingar som behövs för

tillsynsmyndigheten tillträde kontrollen samt lämna inspektionen

till lokaler där verksamheten tillträde till de lokaler där

bedrivs. Tillsynsmyndigheten har verksamheten bedrivs.

rätt att anlita biträde från andra Inspektionen har rätt att anlita

statliga myndigheter i sin biträde från andra statliga

tillsyn. myndigheter i sin tillsyn.

21 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt Den som har tillstånd enligt

denna lag är skyldig att vid denna lag är skyldig att vid

ändring i förhållanden som tagits ändring i förhållanden som tagits

upp i tillståndsansökan anmäla upp i tillståndsansökan anmäla detta

detta till regeringen i enlighet till Inspektionen för strategiska

med de föreskrifter som produkter i enlighet med de

regeringen meddelar. föreskrifter som regeringen

 meddelar.

 Om tillståndet avser Om tillståndet avser

tillverkning av kemiska tillverkning av kemiska

produkter, skall produkter, skall tillståndshavaren

tillståndshavaren till regeringen till inspektionen i enlighet med

eller till den myndighet som de föreskrifter som regeringen

regeringen bestämmer i enlighet meddelar anmäla ändringar i

med de föreskrifter som verksamheten som planeras för

regeringen meddelar anmäla pågående kalenderår.

ändringar i verksamheten som

planeras för pågående kalenderår.

22 §

--------------------------------------------------------------------

 För att täcka kostnaderna för För att täcka statens kostnader

tillsynsmyndighetens för Inspektionen för strategiska

organisation och verksamhet produkter skall den som har

skall den som har fått tillstånd tillstånd att tillverka

enligt 3 § årligen betala en krigsmateriel enligt denna lag

avgift som regeringen bestämmer. eller den som tillverkar

Avgiften beräknas efter ett för produkter som omfattas av

samtliga tillverkare lika inspektionens tillsyn enligt 16 §

förhållande till det fakturerade lagen (1991:341) om strategiska

värdet av försåld krigsmateriel. produkter årligen betala en

 avgift, om det fakturerade värdet

 av tillverkarens sålda produkter

 av dessa slag under året överstiger

 2 500 000 kr. Inspektionen

 bestämmer avgiften efter ett för

 samtliga avgiftsskyldiga lika

 förhållande till det fakturerade

 värdet.

23 §

--------------------------------------------------------------------

 Om en revisor i sin Om en revisor i sin

granskningsverksamhet har anmärkt granskningsverksamhet har anmärkt

på ett företags efterlevnad av på ett företags efterlevnad av

bestämmelserna enligt denna lag bestämmelserna enligt denna lag

och anmärkningen har framförts i och anmärkningen har framförts i en

en sådan revisionsberättelse som sådan revisionsberättelse som sägs

sägs i 10 kap. 10 § i 10 kap. 10 § aktiebolagslagen

aktiebolagslagen (1975:1385) (1975:1385) eller 4 kap. 10 §

eller 4 kap. 10 § lagen lagen (1980:1103) om

(1980:1103) om årsredovisning årsredovisning m.m. i vissa

m.m. i vissa företag, skall han företag, skall han genast sända in

genast sända in en kopia av en kopia av revisionsberättelsen

revisionsberättelsen till till Inspektionen för strategiska

regeringen. En revisor vid en produkter. En revisor vid en

svensk statlig myndighet har svensk statlig myndighet har

motsvarande skyldighet. motsvarande skyldighet.

 Överklagande

23 a §

--------------------------------------------------------------------

 Beslut av Inspektionen för

 strategiska produkter att

 återkalla ett tillstånd enligt 16 §

 eller att bestämma en avgift

 enligt 22 § får överklagas hos allmän

 förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid

 överklagande till kammarrätten.

 Andra förvaltningsbeslut enligt

 denna lag får inte överklagas.

25 §

 Den som bryter mot någon av 3 - 5 §§ eller 7 - 10 §§ eller mot förbud som har

meddelats med stöd av 12 § döms,

 1. om gärningen har skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst två

år,

 2. om gärningen har skett av oaktsamhet, till böter eller fängelse i högst sex

månader.

--------------------------------------------------------------------

 Den som uppsåtligen genom Den som uppsåtligen genom

vilseledande förmår regeringen att vilseledande förmår Inspektionen för

lämna tillstånd enligt någon av 3-5 §§strategiska produkter eller

eller 7-10 §§ och därigenom regeringen att lämna tillstånd

föranleder att avtal fullföljs enligt någon av 3-5 §§ eller 7-10 §§

eller tillhandahållande kommer och därigenom föranleder att avtal

till stånd döms till böter eller fullföljs eller tillhandahållande

fängelse i högst två år. Om gärningenkommer till stånd döms till böter

har skett av oaktsamhet, döms eller fängelse i högst två år. Om

till böter eller fängelse i högst gärningen har skett av oaktsamhet,

sex månader. döms till böter eller fängelse i

 högst sex månader.

 I ringa fall skall inte dömas till ansvar.

27 §

 Till böter eller fängelse i högst sex månader döms den som uppsåtligen eller

av oaktsamhet

--------------------------------------------------------------------

 1. underlåter att underrätta 1. underlåter att lämna

regeringen enligt 12 § eller att underrättelse enligt 12 § eller att

lämna uppgifter enligt 17 §, lämna uppgifter enligt 17 §,

 2. underlåter att göra sådan anmälan som avses i 21 §,

 3. i annat fall än som avses i 25 eller 26 § lämnar en oriktig uppgift i

ansökan om tillstånd eller i annan handling som är av betydelse för prövningen

av ett ärende enligt denna lag eller som annars ges in till tillsynsmyndigheten,

 4. åsidosätter ett villkor eller bryter mot en kontroll- eller

ordningsbestämmelse som har meddelats med stöd av denna lag.

 I ringa fall skall inte dömas till ansvar.

______________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993, då lagen (1983:1034) om kontroll

över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:558) om förbud mot

utförsel av krigsmateriel, m.m. skall upphöra att gälla.

 Tillstånd som har meddelats med stöd av äldre lag skall vid tillämpningen av

den nya lagen anses som meddelat enligt denna.

--------------------------------------------------------------------

 Beträffande tillstånd att Beträffande tillstånd att

tillverka krigsmateriel som har tillverka krigsmateriel som har

meddelats svenskt aktiebolag meddelats svenskt aktiebolag

eller handelsbolag före den 1 eller handelsbolag före den 1

januari 1993 får regeringen januari 1993 får Inspektionen för

bestämma att tidigare meddelade strategiska produkter bestämma

villkor avseende ägandet ändras. att tidigare meddelade villkor

Beträffande tillstånd som har avseende ägandet ändras. Beträffande

meddelats svenskt aktiebolag före tillstånd som har meddelats

nämnda datum får regeringen vidare svenskt aktiebolag före nämnda

bestämma att tillståndet skall datum får inspektionen vidare

förenas med villkor om att nya bestämma att tillståndet skall

styrelseledamöter och suppleanter förenas med villkor om att nya

för dem samt verkställande direktörstyrelseledamöter och suppleanter

i bolaget skall vara svenska för dem samt verkställande direktör

medborgare och bosatta i i bolaget skall vara svenska

Sverige. Om sådana villkor medborgare och bosatta i Sverige.

åsidosätts får tillståndet Om sådana villkor åsidosätts får

återkallas. tillståndet återkallas.

 Bestämmelserna i 9 § skall tillämpas på avtal av det slag som avses i 7 eller

8 §, även om avtalet på grund av äldre bestämmelser inte krävt tillstånd.

______________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 februari 1996.

 2. Avgifter enligt 22 § för år 1996 skall beräknas för tiden

februari-december. Som villkor för att en tillverkare skall vara avgiftsskyldig

gäller då att det fakturerade värdet av sålda produkter under den tiden

överstiger elva tolftedelar av 2 500 000 kr.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:341) om strategiska produkter

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:341) om strategiska produkter

 dels att 1 a, 6 b, 6 c, 8, 10, 15 och 16 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 1 b, 6 d och 8 a §§,

samt närmast före 8 a § en ny rubrik av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 a §

--------------------------------------------------------------------

 Frågor om tillstånd enligt denna Tillstånd enligt denna lag eller

lag och enligt rådets förordning enligt föreskrifter som har

(EG) nr 3381/94 prövas av meddelats med stöd av lagen skall

regeringen eller den myndighet lämnas, om det inte strider mot

som regeringen bestämmer. utrikes-, säkerhets- eller

 försvarspolitiska intressen.

1 b §

--------------------------------------------------------------------

 Frågor om tillstånd enligt denna

 lag och enligt rådets förordning

 (EG) nr 3381/94 prövas av

 Inspektionen för strategiska

 produkter eller av den myndighet

 som regeringen bestämmer.

 En myndighet får med eget

 yttrande lämna över ett ärende till

 regeringens prövning, om ärendet

 har principiell betydelse eller

 annars är av särskild vikt.

 Regeringen får meddela

 ytterligare föreskrifter om

 överlämnande av ärenden till

 regeringen.

6 b §

--------------------------------------------------------------------

 I den utsträckning och enligt Enligt de närmare föreskrifter

de föreskrifter som regeringen som regeringen meddelar skall en

meddelar skall till regeringen deklaration varje år lämnas av den

eller den myndighet som som

regeringen bestämmer lämnas en

deklaration av den som

 1. producerar, bereder, förbrukar, importerar eller exporterar produkter som

avses i 2 § 4,

 2. under något av de tre senaste åren har producerat, berett, förbrukat,

importerat eller exporterat sådana produkter, eller

 3. producerar diskreta organiska kemikalier.

 Deklarationen skall innehålla uppgifter om

 1. verksamheten under det gångna kalenderåret,

 2. den verksamhet som planeras för det kommande kalenderåret,

 3. ändringar i verksamheten som planeras för pågående kalenderår.

6 c §

--------------------------------------------------------------------

Den som har lämnat deklaration Den som har lämnat deklaration

enligt 6 b § skall efter anmodan enligt 6 b § skall efter anmodan

av regeringen eller den av den myndighet som regeringen

myndighet som regeringen utsett utsett att ta emot deklarationer

att ta emot deklarationer lämna lämna de uppgifter och handlingar

de uppgifter och handlingar som som kan behövas för kontroll av de

kan behövas för kontroll av de uppgifter som lämnats i

uppgifter som lämnats i deklarationen.

deklarationen. För denna kontroll har företrädare

 För denna kontroll har för myndigheten rätt till tillträde

företrädare för regeringen eller till de områden, lokaler och

myndigheten rätt till tillträde anläggningar där verksamhet bedrivs

till de områden, lokaler och som omfattas av

anläggningar där verksamhet deklarationsskyldigheten och får

bedrivs som omfattas av där göra undersökningar och ta

deklarationsskyldigheten och får prover.

där göra undersökningar och ta

prover.

 Polismyndigheten skall lämna det biträde som behövs för att kontrollen skall

kunna genomföras.

6 d §

--------------------------------------------------------------------

 Föreskrifter om skyldighet för

 tillverkare av produkter som

 avses i denna lag att betala

 årliga avgifter för att täcka

 statens kostnader för Inspektionen

 för strategiska produkter finns i

 22 § lagen (1992:1300) om

 krigsmateriel. Den som är

 avgiftsskyldig skall årligen till

 inspektionen enligt de närmare

 föreskrifter som regeringen

 meddelar lämna en deklaration med

 de uppgifter som behövs för att

 bestämma avgifterna.

 Regeringen får meddela

 föreskrifter om undantag från

 deklarationsskyldigheten.

8 §

--------------------------------------------------------------------

 Tillstånd enligt 3 och 5-6 §§ kan Tillstånd enligt 3 och 5-6 §§ kan

återkallas av regeringen, om återkallas, om tillståndshavaren

tillståndshavaren har åsidosatt en har åsidosatt en föreskrift i denna

föreskrift i denna lag eller lag eller föreskrift, villkor

föreskrift, villkor eller eller bestämmelse som har

bestämmelse som har meddelats med meddelats med stöd av lagen eller

stöd av lagen eller om det finns om det finns andra särskilda skäl

andra särskilda skäl till till återkallelse.

återkallelse.

 En återkallelse får inte avse tillstånd till avtal enligt 5 § eller 5 a § som

redan ingåtts.

--------------------------------------------------------------------

 En återkallelse gäller med

 omedelbar verkan, om inte något

 annat beslutas.

--------------------------------------------------------------------

 Överklagande

8 a §

--------------------------------------------------------------------

 Beslut av en annan myndighet än

 regeringen att återkalla ett

 tillstånd får överklagas hos allmän

 förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid

 överklagande till kammarrätten.

 Andra förvaltningsbeslut enligt

 denna lag eller enligt rådets

 förordning (EG) nr 3381/94 får inte

 överklagas.

10 §

 Den som bryter mot 5, 5 a eller 6 § döms,

 1. om gärningen har skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst två

år,

 2. om gärningen har skett av oaktsamhet, till böter eller fängelse i högst sex

månader.

--------------------------------------------------------------------

 Den som uppsåtligen genom Den som uppsåtligen genom

vilseledande förmår regeringen att vilseledande förmår regeringen

lämna tillstånd enligt 5, 5 a eller någon annan myndighet att

eller 6 § och därigenom föranleder lämna tillstånd enligt 5, 5 a eller

att avtalet eller 6 § och därigenom föranleder att

tillhandahållandet kommer till avtalet eller tillhandahållandet

stånd, döms till böter eller kommer till stånd, döms till böter

fängelse i högst två år. Om gärningeneller fängelse i högst två år. Om

har skett av oaktsamhet, döms gärningen har skett av oaktsamhet,

till böter eller fängelse i högst döms till böter eller fängelse i

sex månader. högst sex månader.

 I ringa fall skall inte dömas till ansvar.

15 §

--------------------------------------------------------------------

 Försummar den uppgiftsskyldige Försummar den uppgiftsskyldige

att i rätt tid ge in sådan att i rätt tid ge in en sådan

deklaration som avses i 6 b §, får deklaration som avses i 6 b eller

regeringen eller den myndighet 6 d §, får den myndighet som skall

som regeringen bestämmer vid vite ta emot deklarationen vid vite

förelägga den uppgiftsskyldige att förelägga den uppgiftsskyldige att

fullgöra sin skyldighet. fullgöra sin skyldighet.

16 §

--------------------------------------------------------------------

 Tillsyn och annan kontroll av Tillsyn och annan kontroll av

efterlevnaden av bestämmelserna i efterlevnaden av bestämmelserna i

rådets förordning (EG) nr 3381/94 rådets förordning (EG) nr 3381/94

skall utövas av den myndighet som skall utövas av Inspektionen för

regeringen bestämmer strategiska produkter eller av

(tillsynsmyndigheten). den myndighet som regeringen

Regeringen får meddela bestämmer (tillsynsmyndigheten).

föreskrifter om tillsynen. Regeringen får meddela föreskrifter

 om tillsynen.

______________________

 Denna lag träder i kraft den 1 februari 1996.

**FOOTNOTES**

1 I fråga om 3 och 21 §§ återges här paragrafernas lydelse

enligt SFS 1994:122.

3, 4 och 6 §§ föreslås också ändrade i prop. 1995/96:52.

3 Ärendet och dess beredning

Det har länge varit en strävan att befria regeringen från förvaltningsärenden av

mer eller mindre rutinbetonad karaktär för att statsråden och departementen

skall få möjlighet att ägna mer tid och kraft åt reformarbete, övergripande

planering och prioritering och annat som kräver ett ställningstagande från

regeringen som politiskt organ. Under en följd av år har ett stort antal

ärendegrupper på olika förvaltningsområden delegerats från regeringen till

myndigheter under regeringen.

 Tanken att som ett led i denna strävan och utveckling delegera ärenden också

på exportkontrollområdet har fått ökad aktualitet i takt med att dessa ärenden

har ökat i antal. Ärendena gäller bl.a. utförsel av krigsmateriel och utförsel

av varor som har en etablerad civil användning men som också kan utnyttjas i

förstörelsebringande syfte (s.k. dual use-produkter).

 Att antalet ärenden av detta slag ökat har samband med att lagstiftningen om

kontroll över krigsmateriel och dual use-produkter efter hand har byggts ut till

att omfatta allt fler varuslag och verksamheter i enlighet med Sveriges

internationella åtaganden på exportkontrollområdet.

 Möjligheterna att delegera exportkontrollärenden till myndighetsnivå har

tidigare övervägts av en särskild utredare2. Till utredningen knöts en

referensgrupp med företrädare för Generaltullstyrelsen, Sveriges Industriförbund

och Stockholms Handelskammare. Utredningen avlämnade i juni 1993 betänkandet

Kontrollen över export av strategiskt känsliga varor (SOU 1993:56).

 Betänkandet remissbehandlades. Det remitterades till Justitiekanslern,

Rikspolisstyrelsen, Krigsmaterielinspektionen, Sveriges EG-delegation i Bryssel,

Kommerskollegium, Överbefälhavaren, Försvarets forskningsanstalt, Försvarets

materielverk, Smittskyddsinstitutet, Generaltullstyrelsen, Riksrevisionsverket,

Närings- och teknikutvecklingsverket, Kemikalieinspektionen, Statens

kärnkraftinspektion, Exportrådet, Stockholms Handelskammare, Grossistförbundet

Svensk Handel, Sveriges Industriförbund, Sveriges Verkstadsindustrier och

Sveriges Försvarsindustriförening. En sammanställning av remissyttrandena finns

i prop. 1993/94:176 (s. 49).

 Efter förslag i den propositionen ändrades lagstiftningen med verkan från den

1 januari 1995 så att regeringen fick möjlighet att delegera prövningen av

tillståndsfrågor för dual use-produkter till den myndighet som regeringen

bestämmer. Denna möjlighet har utnyttjats bara för vissa kärntekniska produkter

och material.

 En arbetsgrupp inom regeringskansliet3 har därefter övervägt delegeringsfrågan

ytterligare och lagt fram förslag i form av ett utkast till lagrådsremiss.

Arbetsgruppens lagförslag finns i bilaga 1.

 Utkastet har remissbehandlats. Yttranden har kommit in från Länsrätten i

Stockholms län, Domstolsverket, Justitiekanslern, Kommerskollegium,

Försvarsmakten, Försvarets materielverk, Kammarkollegiet, Generaltullstyrelsen,

Konkurrensverket, Statens kärnkraftinspektion, Sveriges Industriförbund,

Stockholms Handelskammare, Sveriges Verkstadsindustrier, Sveriges

Försvarsindustriförening, Sveriges Exportkontrollförening och Svenska Freds- och

Skiljedomsföreningen. En sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 2.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 19 oktober 1995 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 3.

 Lagrådet har föreslagit några ändringar i lagtexten. Regeringen återkommer

till detta längre fram i propositionen (avsnitt 4, 9, 12.1 och 12.2).

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 4.

4 En ny myndighet för prövning av förvaltningsärenden om kontroll över

krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: En ny myndighet, Inspektionen för |

| strategiska produkter, inrättas för prövning av de flesta ärenden|

| om kontroll över krigsmateriel och andra strategiskt känsliga |

| produkter som regeringen eller ett statsråd i dag prövar. |

| Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska överväganden skall |

| liksom hittills fälla utslaget vid prövningen i ärendena. |

| Bestämmelser som säkerställer detta tas in i lagstiftningen. |

--------------------------------------------------------------------

 Utredningens förslag i betänkandet SOU 1993:56: De utförselärenden som avser

krigsmateriel och som avgörs genom beslut av ett statsråd är genomgående av

rutinartad karaktär och kan delegeras till myndighetsnivå. En sådan ändring bör

dock anstå tills en klarare praxis har utbildats vid tillämpningen av den nya

krigsmateriellag som trädde i kraft den 1 januari 1993.

 Tillståndsprövningen för dual use-produkter bör delegeras från regeringen till

Kommerskollegium. För vissa kärntekniska produkter och material bör besluten i

stället fattas av Statens kärnkraftinspektion.

 Remissinstanserna: De flesta stöder utredningens förslag eller har inga

invändningar mot det. Generaltullstyrelsen är kritisk till att Kommerskollegium

skall vara prövningsmyndighet. Styrelsen framhåller att prövningen kräver

kompetens i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor och dessutom teknisk

kompetens. Det finns naturligtvis ett generellt handelspolitiskt intresse av att

Sverige skall kunna exportera så mycket som möjligt men detta intresse är

perifert i sammanhanget, anser Generaltullstyrelsen. Sveriges Industriförbund,

Sveriges Verkstadsindustrier och Sveriges Försvarsindustriförening pekar på

företagens behov av att kunna vända sig till en enda instans i alla ärenden som

avser exportkontroll.

 Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i det väsentliga med regeringens

förslag. De lagbestämmelser om prövningens inriktning som gruppen föreslår är

dock utformade på ett och samma sätt för krigsmateriel och dual use-produkter

och på ett annat sätt än motsvarande bestämmelser i regeringens förslag. En

annan skillnad i förhållande till regeringens förslag gäller myndighetens namn.

Arbetsgruppen föreslår att namnet skall vara Krigsmaterielinspektionen.

 Remissinstanserna: Nästan alla är positiva till att prövningen av ärenden om

kontroll över krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter delegeras

till en ny myndighet. Från ett par håll varnas för att en delegering kan leda

till en försvagning av regeringens ansvar för och regeringens möjligheter att

styra utvecklingen.

 Meningarna är delade om vilka intressen som skall vägas in vid prövningen i

ärendena och om behovet av lagbestämmelser i ämnet. Enligt Justitiekanslern är

det vid en delegering nödvändigt att införa materiella regler om prövningen hos

den nya myndigheten. Han tvivlar dock på att det är tillräckligt med den

bestämmelse i ämnet som arbetsgruppen föreslår och som anger att besluten skall

grundas på utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska överväganden. Sveriges

Försvarsindustriförening vill att besluten på krigsmaterielområdet skall grundas

också på industripolitiska överväganden. Sveriges Industriförbund, Sveriges

Verkstadsindustrier, Stockholms Handelskammare och Sveriges

Exportkontrollförening anser att den föreslagna bestämmelsen inte ger

tillräckligt utrymme för exportintressen på dual use-området. Den grundläggande

frihandelsprincip som finns på det området är enligt Industriförbundet och

Sveriges Verkstadsindustrier ett skäl mot att där ha samma bestämmelse om

prövningens inriktning som för krigsmateriel. Handelskammaren och

Exportkontrollföreningen föreslår att en delegering genomförs utan någon

bestämmelse av detta slag på dual use-området. Handelskammaren har däremot inget

att invända mot den bestämmelse som arbetsgruppen föreslår när det gäller export

av krigsmateriel. Länsrätten i Stockholms län anser att ett moment av

vandelsprövning bör ingå i tillståndsprövningen.

 Några remissinstanser har invändningar mot namnet Krigsmaterielinspektionen.

De hävdar att det namnet kan medföra nackdelar för exportörer av dual use-

produkter.

 Lagrådet: Lagrådet har synpunkter på hur en lagbestämmelse om prövningens

inriktning på krigsmaterielområdet bör utformas. Lagrådet tar också upp frågan

om den konstitutionella valören hos de riktlinjer för krigsmaterielexport och

annan utlandssamverkan som framgår av prop. 1991:92:174 (s. 41) Lag om

krigsmateriel och bet. 1992/93:UU1 Krigsmaterielexport. Om dessa riktlinjer

avses utgöra normgivning för den nya myndigheten, föreslår Lagrådet att det i

lag tas in ett bemyndigande för regeringen att meddela närmare föreskrifter om

vad som skall beaktas vid prövningen. Om emellertid riktlinjerna skall ses

endast som ett slags sammanställning av praxis, anser Lagrådet att de inte

behöver ha författningsform.

Bakgrunden till regeringens förslag

Krigsmateriel

Enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel får det statsråd som har till uppgift

att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel själv avgöra de ärenden om

utförsel av krigsmateriel som inte avser utförsel i större omfattning eller som

i övrigt inte är av större vikt. Det kan gälla utförsel i samband med t.ex.

demonstration eller reparation av krigsmateriel. På detta sätt avgörs varje år

upp mot 2 000 ärenden.

 Prövningen av andra ärenden enligt lagen om krigsmateriel är förbehållen

regeringen, t.ex. ärenden om tillstånd till tillverkning, utförsel i större

omfattning, utförsel till känsliga destinationer eller annan utlandssamverkan än

utförsel. Antalet regeringsärenden uppgår till några hundra per år.

Dual use-produkter

Frågor om utförseltillstånd och andra tillstånd som avser dual use-produkter

skall enligt lagen (1991:341) om strategiska produkter prövas av regeringen

eller den myndighet som regeringen bestämmer.Möjligheten att delegera prövningen

till en myndighet har utnyttjats bara för vissa kärntekniska produkter och

material. Prövningen i dessa fall görs av Statens kärnkraftinspektion.

 I andra fall prövar regeringen tillståndsfrågan. Under första halvåret 1995

avgjorde regeringen cirka 300 ärenden av detta slag.

 Skälen för regeringens förslag: Att regeringen prövar ärenden om kontroll över

krigsmateriel och dual use-produkter skall ses i ljuset av att utrikes-,

säkerhets- och försvarspolitiska överväganden skall fälla utslaget vid

prövningen. Sådana överväganden är ett viktigt led i den styrande funktion som

regeringen har enligt regeringsformen.

 Varken lagen om krigsmateriel eller lagen om strategiska produkter anger några

förutsättningar för tillstånd, förbud och undantag enligt lagarna. Regeringen

kan i sin verksamhet som prövningsinstans fritt forma en praxis och samordna den

med Sveriges utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik i övrigt.

Det finns ett betydande utrymme för delegering

En given utgångspunkt är att regeringen också i fortsättningen skall ansvara för

och kunna styra utvecklingen i praxis på området och anpassa den till växlande

utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska krav. För att säkerställa detta är

det emellertid inte nödvändigt att regeringen eller ett statsråd prövar alla de

ärenden - upp mot 3 000 per år - som i dag avgörs på detta sätt. Det kan räcka

att regeringen prövar de ärenden som är viktiga för utvecklingen eller som är

svårbedömda. Dessa ärenden är inte så många.

 Andra ärenden bör delegeras till en myndighet under regeringen. Det gäller

bl.a. ett stort antal krigsmaterielärenden där regeringens riktlinjer för

krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan ger ledning vid prövningen.

Riktlinjerna framgår av prop. 1991/92:174 Lag om krigsmateriel (s. 41) och bet.

1992/93:UU1 Krigsmaterielexport. De uttrycker principer som regeringen har lagt

fast i sin praxis och som skall vara vägledande för framtiden. Dessa principer

ger god ledning i de flesta fall.

 Att ett statsråd varje år själv svarar för avgörandena i ett par tusen

tillståndsärenden står i mindre god överensstämmelse med vad som förutsattes i

grundlagspropositionen (prop. 1973:90 s. 184). Där betonas att regeln om

kollektiv beslutsform i regeringsärendena inte får kringgås genom att ärenden

förklaras vara departementsärenden. Principen måste vara, heter det vidare, att

alla frågor som anses kräva ett ställningstagande från någon i regeringskretsen

skall behandlas som regeringsärenden. Endast i ett fåtal speciella fall bör det

vara möjligt att förlägga en formell beslutanderätt hos ett enskilt statsråd. En

särställning i det avseendet intar enligt grundlagspropositionen beslut som hör

till beredningen av regeringsärenden och beslut som gäller administrationen i

ett departement. Jfr bet. 1976/77:KU44 s. 15.

 Det bör observeras att varje gång som ett statsråd själv avgör ett

tillståndsärende, agerar statsrådet som en egen myndighet. För sådana fall finns

det inga regler om gemensam beredning eller motsvarande garantier för att

besluten speglar regeringens uppfattning.

 Också när det gäller tillståndsprövningen för dual use-produkter är utrymmet

för en delegering till myndighetsnivå stort. Den prövning som regeringen gör i

dessa ärenden bygger på en grundsats om friast möjliga handel som saknar

motsvarighet på krigsmaterielområdet. Exporttillstånd ges för produkter som har

en etablerad civil användning, om det inte strider mot något utrikes-,

säkerhets- eller försvarspolitiskt intresse. Dessa intressen fäller alltså

utslaget i ärendena.

 Kontrollen över dual use-produkter tar sikte på att - framför allt genom

granskning av slutanvändningen - hindra spridning av massförstörelsevapen och

uppkomsten av annan destabiliserande militär kapacitet. Den är global och icke-

diskriminerande till sin karaktär men inriktas i praktiken på särskilt känsliga

destinationer.

En ny myndighet bör bildas

En prövning på myndighetsnivå kräver att myndigheten kan tillföras sakkunskap

och kontinuerlig inblick i utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska frågor.

Detta måste beaktas när man tar ställning till vilken myndighet som är lämplig

för uppgiften och hur handläggningen i övrigt bör organiseras och regleras.

 Den lösning som ligger närmast till hands är att Krigsmaterielinspektionen,

som i dag finns inom Utrikesdepartementets handelsavdelning och som svarar för

beredningen av de flesta ärenden som det här gäller, ombildas till en ny

myndighet för prövning av ärenden enligt lagen om krigsmateriel och lagen om

strategiska produkter.

 Regeringen förordar en sådan lösning och återkommer strax till hur denna

närmare bör genomföras.

 Med hänsyn till de invändningar mot namnet Krigsmaterielinspektionen som har

gjorts vid remissbehandlingen bör ett annat namn väljas för den nya myndigheten.

Det bör vara ett namn som inte ger underlag för uppfattningen att verksamheten

omfattar endast krigsmateriel. Inspektionen för strategiska produkter är ett

lämpligt namn.

Lagen bör ange vilken inriktning som prövningen skall ha

För företag och andra berörda kan det verka förvirrande att lagstiftningen om

kontroll över krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter inte anger

några kriterier för prövningen eller ens vilka typer av överväganden som skall

vara avgörande. De delade meningar om detta som framgår av remissyttrandena

bekräftar att det förhåller sig så. Vid en delegering till myndighetsnivå är det

därför nödvändigt att lyfta fram de principer som regeringen har lagt fast i sin

praxis och som på krigsmaterielområdet har kommit till uttryck i regeringens

riktlinjer för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan.

 Principerna innebär att Sveriges utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska

intressen skall fälla utslaget i ärendena. Detta gäller även för dual use-

produkter. En annan sak är att prövningen då bygger på en presumtion för att

export skall tillåtas och att utrymmet för att tillgodose exportintressen därmed

är mycket större än på krigsmaterielområdet där någon motsvarande presumtion

inte gäller.

 Det är viktigt att principerna i regeringens praxis får genomslag på

myndighetsnivån utan någon eftersläpning. Delegeringen bör genomföras på ett

sätt som garanterar att så sker och att den inte leder till att prövningen

ändras i sak.

 Samtidigt står det klart att de utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska

intressena är mångskiftande. Möjligheterna att förutse och på ett smidigt sätt

reglera de olika situationer som kan komma upp i tillämpningen är begränsade.

Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan är

inte heller avsedda att utgöra sådana föreskrifter som avses i 8 kap.

regeringsformen.

 Med hänsyn till detta bör delegeringen till myndighetsnivå kombineras med att

man i lag uttryckligen anger vilken inriktning som tillståndsprövningen skall

ha.

 Lagrådet har haft synpunkter på hur en sådan lagbestämmelse bör utformas på

krigsmaterielområdet och föreslagit att tillstånd skall kunna lämnas "endast om

det är påkallat från utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska synpunkter".

 Regeringen kan för sin del i det väsentliga ansluta sig till Lagrådets

synpunkter. För att det skall bli tydligt att bestämmelsen inte innebär någon

ändring i sak i förhållande till vad som hittills har gällt enligt regeringens

praxis så som denna återspeglas i riktlinjerna bör bestämmelsen dock ges en

något annorlunda lydelse än vad Lagrådet föreslår. I lagen om krigsmateriel bör

det föreskrivas att tillstånd enligt lagen får lämnas endast om det finns

säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot

Sveriges utrikespolitik (jfr prop. 1991/92:174 s. 41 punkt 1 och 2).

 En motsvarande lagbestämmelse för dual use-produkter bör ange att tillstånd

skall lämnas, om det inte strider mot utrikes-, säkerhets- eller

försvarspolitiska intressen.

 Närmare principer för prövningen har lagts fast i regeringens praxis och bör

också i fortsättningen utvecklas genom praxis och inte genom lagstiftning.

Regeringen bör behålla det övergripande ansvaret för praxisbildningen och kunna

styra utvecklingen genom att pröva vissa ärenden.

5 Närmare om vilka ärenden som skall prövas på myndighetsnivå

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Den nya Inspektionen för strategiska |

| produkter övertar den uppgift som regeringen eller ett statsråd |

| nu har att pröva frågor om tillstånd, förbud och undantag i |

| särskilda fall enligt lagen om krigsmateriel. Frågor om tillstånd|

| som avser dual use-produkter skall prövas av inspektionen |

| eller, om regeringen bestämmer det, av någon annan myndighet. |

| En myndighet får lämna över ett ärende till regeringens prövning,|

| om ärendet har principiell betydelse eller annars är av särskild|

| vikt. Regeringen får besluta ytterligare regler om överlämnande |

| av ärenden till regeringen. |

--------------------------------------------------------------------

 Utredningens förslag i betänkandet SOU 1993:56: Frågor om tillstånd som avser

dual use-produkter skall prövas av den myndighet som regeringen bestämmer. Om

myndigheten finner att ett ärende är av principiell vikt, får myndigheten lämna

över ärendet till regeringen för prövning.

 Remissinstanserna: De flesta tillstyrker eller har inga invändningar mot

utredningens förslag. Generaltullstyrelsen understryker vikten av att ärenden

kan överlämnas till regeringen för beslut. Styrelsen bedömer att denna möjlighet

kommer att utnyttjas i mycket få fall men att den har stor betydelse när den

utrikes- eller säkerhetspolitiska aspekten är svårbedömd. Sveriges

Industriförbund, Sveriges Verkstadsindustrier och Sveriges

Försvarsindustriförening pekar på företagens behov av att kunna vända sig till

en enda instans i alla ärenden som avser exportkontroll.

 Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: De flesta stöder arbetsgruppens förslag. Ett par

remissinstanser har synpunkter på hur en regel om överlämnande av ärenden till

regeringen bör utformas.

 Skälen för regeringens förslag: Frågan är hur man bör avgränsa de ärenden som

skall prövas på myndighetsnivå från de ärenden som skall prövas av regeringen.

 En fördelning bör göras så att regeringen kan styra utvecklingen i praxis och

anpassa den till växlande utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska krav.

Dessutom måste regeringen ha möjlighet att uppfylla kravet på samråd med

Utrikesnämnden enligt 10 kap. 6 § regeringsformen.

 Samtidigt är det viktigt att reglerna blir lätta att förstå och tillämpa. När

ett ärende har avgjorts skall det inte råda någon tvekan om att avgörandet har

träffats av en behörig instans och är giltigt.

 De sökandes intresse av enkelhet och snabbhet i sina kontakter med

myndigheterna bör också vägas in. För de sökande är det i allmänhet en fördel,

om de får vända sig till en och samma instans oavsett vem som skall göra själva

prövningen.

 Med dessa utgångspunkter bör förfarandet utformas efter följande huvudlinjer:

* Alla ärenden skall väckas på myndighetsnivå. Myndigheten ser till attvarje

 ärende blir tillräckligt utrett.

* Myndigheten tar ställning till om ärendet behöver prövas av regeringen. I så

 fall lämnas ärendet över dit. En förutsättning för överlämnande bör vara att

 ärendet har principiell betydelse eller annars är av särskild vikt.

* Myndigheten avgör själv de ärenden som inte överlämnas till regeringen.

Regler med denna innebörd bör tas in i lagen om krigsmateriel och lagen om

strategiska produkter.

 I krislägen eller andra tillspetsade situationer kan det vara motiverat att

regeringen prövar fler eller andra ärenden än vad som normalt är ändamålsenligt.

Med tanke på detta bör regeringen bemyndigas att besluta ytterligare regler om

överlämnande av ärenden till regeringen. Det kan gälla t.ex. alla ärenden som

avser export till ett visst land eller som avser varor av ett visst slag.

 En särskild fråga är om Inspektionen för strategiska produkter bör överta

också den prövningsuppgift som Statens kärnkraftinspektion (SKI) nu har på

exportkontrollområdet.

 Dessa ärenden kräver en speciell kompetens som finns hos SKI och prövningen

kan inte utan vidare föras över till den nya myndigheten. SKI bör därför tills

vidare behålla sin prövningsuppgift. Erfarenheterna får visa om en sådan

uppgiftsfördelning mellan de båda myndigheterna är ändamålsenlig eller om den

bör ändras i något avseende. Det bör vara en uppgift för regeringen att besluta

om detta.

 Mot denna bakgrund bör lagen om strategiska produkter ange att ärendena prövas

av Inspektionen för strategiska produkter eller av den myndighet som regeringen

bestämmer.

 Något motsvarande arrangemang behövs inte på krigsmaterielområdet. Där bör

uppgiften att vara prövningsinstans på myndighetsnivå genomgående ligga på

Inspektionen för strategiska produkter.

6 Ärenden som skall prövas av regeringen

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: När en myndighet lämnar över ett ärende till|

| regeringen skall den bifoga ett eget yttrande. |

| De ärenden som överlämnas till regeringen skall avgöras som |

| regeringsärenden. Det skall inte längre förekomma att ett statsråd|

| själv avgör tillståndsärenden på exportkontrollområdet. |

--------------------------------------------------------------------

 Utredningens förslag i betänkandet SOU 1993:56: Överensstämmer med regeringens

förslag. I utredningens förslag finns dock ingen motsvarighet till regeringens

förslag att ett yttrande skall bifogas när ett ärende överlämnas till

regeringen.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar

mot utredningens förslag.

 Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar

mot arbetsgruppens förslag.

 Skälen för regeringens förslag: När Inspektionen för strategiska produkter,

eller någon annan myndighet som har till uppgift att pröva ärenden på området,

lämnar över ett ärende till regeringens prövning bör myndigheten alltid bifoga

ett eget yttrande. Detta för att myndighetens kunskaper och erfarenheter skall

tas till vara också i dessa fall.

 Det överlämnande av ärenden som regeringen föreslår tar sikte på ett mindre

antal ärenden som kräver ett ställningstagande från regeringen. Det finns då

inte längre någon anledning att behålla möjligheten för ett statsråd att själv

avgöra vissa ärenden. Reglerna om detta bör därför upphävas (6 § andra stycket

och 12 § tredje stycket lagen om krigsmateriel).

7 Ombildning av Rådgivande nämnden för krigsmaterielexportfrågor

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Den rådgivande nämnd för |

| krigsmaterielexportfrågor som finns i dag ombildas till ett råd |

| för samråd i exportkontrollfrågor hos den nya myndigheten. Rådet|

| får ett vidare verksamhetsområde och en bredare sammansättning än|

| den nuvarande nämnden. |

--------------------------------------------------------------------

 Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: De flesta stöder arbetsgruppens förslag. Ett par

remissinstanser som företräder näringslivet är kritiska till att

verksamhetsområdet för den nya myndighetens råd skall omfatta också dual use-

produkter. Ett par andra instanser har synpunkter på rådets sammansättning.

 Bakgrunden till regeringens förslag: Efter förslag av den dåvarande regeringen

godkände riksdagen år 1984 att en rådgivande nämnd för krigsmaterielexportfrågor

inrättades (prop. 1984/85:82, bet. 1984/85:UU5, rskr. 1984/85:61). Nämnden

består av sex personer som regeringen har utsett efter förslag av de partier som

var företrädda i Utrikesnämnden när Rådgivande nämnden inrättades.

 Rådgivande nämnden har enligt sin instruktion till uppgift att lämna råd i

enskilda krigsmaterielexportfrågor. Alla principiellt viktiga frågor blir

föremål för samråd i nämnden.

 Krigsmaterielinspektören är sammankallande och leder överläggningarna i

nämnden. Vid sammanträdena brukar företrädare för Utrikesdepartementets

politiska avdelning och företrädare för Försvarsdepartementet vara närvarande

och bidra med upplysningar och synpunkter.

 Krigsmaterielinspektören redovisar därefter samrådet för det statsråd som har

till uppgift att föredra ärenden om kontroll över krigsmateriel och andra

strategiskt känsliga produkter.

 Rådgivande nämnden ersätter inte Utrikesnämnden i sådana ärenden som

regeringen enligt regeringsformen skall överlägga med Utrikesnämnden om.

 Skälen för regeringens förslag: Regeringen vill utveckla det samråd som

Rådgivande nämnden för krigsmaterielexportfrågor är ett forum för i dag.

Bildandet av en ny myndighet - Inspektionen för strategiska produkter - för

prövning av bl.a. krigsmaterielexportärenden aktualiserar frågan om en

ombildning av nämnden.

 Föreskrifter om detta kan beslutas av regeringen och tas in i t.ex. den

förordning med instruktion för den nya myndigheten som regeringen avser att

besluta, om riksdagen bifaller de förslag som regeringen lägger fram nu. Det

förhållandet att riksdagen medverkade genom att lämna sitt godkännande när

nämnden inrättades motiverar att regeringen inhämtar riksdagens godkännande till

en ombildning av nämnden.

Rådgivande nämnden ombildas till ett exportkontrollråd hos den nya myndigheten

I linje med vad som gäller för andra myndigheter med tillståndsprövning och

tillsyn som huvuduppgifter bör den nya myndigheten organiseras enligt en

enrådighetsmodell. Myndighetschefen skall alltså i princip ensam ha

beslutsansvaret.

 En rationell uppgiftsfördelning mellan Inspektionen för strategiska produkter

och regeringen förutsätter att inspektionen svarar för beredningen av ett ärende

så länge ärendet inte har överlämnats till regeringen. Innan inspektionen tar

ställning i frågan om överlämnade skall ärendet vara ordentligt utrett och så

långt det är möjligt färdigt för avgörande.

 Behandlingen av ett ärende i ett sådant organ för samråd som det här gäller

har sin naturliga plats i beredningsprocessens slutskede, dvs. omedelbart innan

inspektionen lämnar över ärendet till regeringen eller själv avgör ärendet.

 Det sagda leder regeringen till slutsatsen att den nuvarande rådgivande

nämnden för krigsmaterielexportfrågor bör ombildas till ett råd för samråd i

exportkontrollfrågor hos Inspektionen för strategiska produkter. Detta råd bör

ha ett verksamhetsområde som är vidare än Rådgivande nämndens.

Verksamhetsområdet bör omfatta även sådana frågor om exportkontroll som avser

andra strategiskt känsliga produkter än krigsmateriel och som inspektionen skall

pröva.

Exportkontrollrådets uppgifter, sammansättning och arbetsformer

Arbetet i rådet skall ta sikte inte bara på samråd. Det skall också tillföra

myndigheten sakkunskap och kontinuerlig inblick i relevanta utrikes-, säkerhets-

och försvarspolitiska frågor.

 För dessa ändamål bör

* myndighetschefen med jämna mellanrum informera rådet om myndighetens

 verksamhet på exportkontrollområdet,

* viktigare beslut föregås av samråd med rådet,

* myndigheten genom föredragningar i rådet få kännedom om de länderbedömningar,

 bedömningar av spridningsrisker m.m. som görs inom regeringskansliet med hjälp

 av internationellt informationsutbyte och det kontaktnät som

 utlandsmyndigheterna utgör.

Rådet bör däremot inte ha till uppgift att bistå myndigheten i teknisk-

vetenskapliga frågor. För sådana frågor finns i dag ett särskilt expertorgan som

är knutet till Krigsmaterielinspektionen. Om riksdagen bifaller de förslag som

regeringen lägger fram nu, avser regeringen att ombilda detta expertorgan till

ett teknisk-vetenskapligt råd hos den nya myndigheten. Regeringen kommer då

också att överväga möjligheten att låta det teknisk-vetenskapliga rådets

verksamhetsområde omfatta även dual use-produkter.

 Exportkontrollrådets sammansättning och arbetsformer bör avpassas för de

funktioner som det sålunda skall ha.

 Lekmän bör ingå i rådet. Dessa ledamöter bör regeringen utse efter förslag

från de partier som är företrädda i Utrikesnämnden. Myndighetschefen bör vara

den som leder överläggningarna i rådet.

 Behandlingen av ett ärende i rådet kan ske så att myndighetschefen eller någon

annan föredrar ärendet, att de närvarande överlägger med varandra och att

myndighetschefen summerar den diskussion som har varit. Formliga omröstningar är

inte nödvändiga i ett råd för samråd. Förfarandet behöver inte regleras i

detalj.

 Personal i Utrikesdepartementet och Försvarsdepartementet bör bistå rådet med

föredragningar på samma sätt som företrädare för dessa departement har medverkat

vid sammanträden med Rådgivande nämnden.

 De upplysningar och synpunkter som kommer fram vid behandlingen i rådet och

som har betydelse för den fortsatta handläggningen bör dokumenteras på lämpligt

sätt.

 Enligt de allmänna regler som finns i sekretesslagen (1980:100) blir

ledamöterna i rådet bundna av handlingssekretess och tystnadsplikt på samma sätt

som andra som tjänstgör hos myndigheten.

 Något beslutsfattande i egentlig mening bör inte förekomma i rådet.

 Behandlingen av en fråga i rådet befriar självfallet inte regeringen från dess

skyldighet enligt regeringsformen att överlägga med Utrikesnämnden.

8 Finansiering av den nya myndighetens verksamhet

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: För att täcka kostnaderna för den nya |

| myndigheten skall en årlig avgift betalas av den som har |

| tillstånd att tillverka krigsmateriel eller som tillverkar dual |

| use-produkter av det slag som myndighetens tillsyn skall |

| omfatta. Detta under förutsättning att det fakturerade värdet av|

| tillverkarens sålda produkter av dessa slag under året överstiger|

| 2,5 miljoner kr. Myndigheten skall bestämma avgiften efter ett |

| för alla avgiftsskyldiga lika förhållande till det fakturerade |

| värdet. |

--------------------------------------------------------------------

 Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: De flesta tillstyrker eller har inga invändningar mot

förslaget.

 Länsrätten i Stockholms län anser att avgiftsuttaget (bestämt av

totalkostnaderna för den nya myndigheten) bör låsas av regeringen på något sätt.

Statens kärnkraftinspektion föreslår att också dess verksamhet på området skall

avgiftsfinansieras.

 De remissinstanser som företräder de berörda företagen argumenterar för att

verksamheten skall bekostas av staten och inte genom avgifter från tillverkare.

Deras synpunkter går ut på bl.a. följande. Några liknande avgifter finns inte i

våra grannländer eller i andra EU-länder. Avgifterna försätter svensk industri i

en sämre konkurrenssituation än dess utländska konkurrenter. De kan dessutom

leda till illojal konkurrens genom att mindre seriösa företag försöker dra undan

produkter från myndighetens kontroll. Ökad byråkrati och administration blir

också följden. Om avgifter skall tas ut, bör dessa gälla krigsmateriel och inte

dual use-produkter. Vidare bör i vart fall kostnaderna för sådana tillstånd till

utförsel av krigsmateriel som beviljas andra än tillverkare inte bäras av

tillverkarna.

Bakgrunden till regeringens förslag

Krigsmateriel

Den nuvarande Krigsmaterielinspektionens organisation och verksamhet finansieras

genom avgifter. Kostnaderna utgörs till största delen av löner och

lokalkostnader. De täcks till en liten del (några procent) genom

expeditionsavgifter och i övrigt genom den årliga avgift som tillverkare av

krigsmateriel betalar enligt reglerna i 22 § lagen om krigsmateriel.

 Reglerna innebär att regeringen varje år beräknar en avgift för var och en som

har tillstånd att tillverka krigsmateriel. Avgiften beräknas efter ett för alla

dessa tillståndshavare lika förhållande till det fakturerade värdet av såld

krigsmateriel.

 I praxis sker en utjämning på så sätt att avgiftsbelopp under 2 000 kr inte

tas ut. Dessa belopp fördelas i stället mellan de övriga tillståndshavarna. En

avgift på 2 000 kr motsvarade år 1994 ett värde av såld krigsmateriel på cirka

2,5 miljoner kr.

 I den proposition som ligger bakom lagen om krigsmateriel (prop. 1991/92:174

s. 94) konstaterade den dåvarande regeringen att merparten av

Krigsmaterielinspektionens arbete avsåg utförselkontroll. Bara någon tiondel av

arbetet kunde hänföras till tillverkningskontroll. De nya regler som föreslogs i

propositionen innebar att inspektionen fick ytterligare uppgifter på

exportkontrollområdet. Skäl att ändra de dittillsvarande principerna för

inspektionens finansiering genom avgifter från tillverkarna ansågs likväl inte

föreligga. Denna ståndpunkt motiverades i propositionen med att funktionen som

tillsynsmyndighet för den krigsmaterieltillverkande industrin alltjämt utgjorde

kärnan i verksamheten och med att huvuddelen av ärendena om utförsel, upplåtelse

eller överlåtelse av tillverkningsrätt m.m. hänförde sig till den industrin.

 Vid tillkomsten av lagen om krigsmateriel valde alltså lagstiftaren att hålla

fast vid de etablerade principerna om finansiering genom årliga avgifter från

tillverkarna av krigsmateriel, trots att förutsättningarna för en sådan lösning

förändrades genom att Krigsmaterielinspektionens verksamhet vidgades på

exportkontrollområdet.

Dual use-produkter

Några avgifter tas däremot inte ut för att täcka statens kostnader för

exportkontrollen för dual use-produkter. Här finns ingen direkt motsvarighet

till den kontroll som tillverkare av krigsmateriel är underkastade och som är

grundläggande för systemet med årliga avgifter för dem.

 Krigsmaterielinspektionen har dock tillsyn över efterlevnaden av de EG-regler

som lagen om strategiska produkter kompletterar. Se 16 § i den lagen och 27 §

förordningen (1994:2060) om strategiska produkter.

 Skälen för regeringens förslag: Årskostnaderna för den nya myndigheten kan

beräknas till cirka 11,5 miljoner kr. Av statsfinansiella skäl bör verksamheten

finansieras genom någon form av avgifter från de företag vars produkter omfattas

av kontrollen över krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter.

 Myndigheten skall ha ett vidare verksamhetsområde än den nuvarande

Krigsmaterielinspektionen. Det förhållandet att de nya arbetsuppgifterna avser

dual use-produkter talar för att de företag som tillverkar och exporterar sådana

produkter bör delta i finansieringen och att verksamheten alltså inte bör

bekostas enbart av den krigsmaterieltillverkande industrin.

 Funktionen som tillsynsmyndighet för den industrin skall emellertid

fortfarande spela en framträdande roll i verksamheten. Det står klart att de

flesta och mest resurskrävande ärendena kommer att hänföra sig till företag som

- själva eller genom närstående företag - tillverkar krigsmateriel. En del av

dessa företag är också tillverkare och exportörer av dual use-produkter.

 Vidare gäller att ett övergripande syfte med exportkontrollen för dual use-

produkter är detsamma som ligger bakom krigsmaterielkontrollen: det skall

undvikas att Sverige bidrar till sådan militär upprustning som kan hota fred och

frihet.

 Samtidigt är det angeläget att de avgifter som behöver tas ut utformas så att

de inte blir handelshinder och tveksamma med hänsyn till våra internationella

åtaganden. Avgifter som baseras på att någon är exportör eller på värdet av

exporterade produkter kan lätt bli - eller uppfattas som - handelshinder. Det

är därför olämpligt att knyta en årlig avgift till exporttillstånden.

 Väsentligt är också att det merarbete som själva avgiftsuttaget medför för

företag och myndigheter är rimligt i förhållande till de kostnader som

avgifterna är till för att täcka. Det är ofrånkomligt att ett smidigt

avgiftssystem förutsätter ett visst mått av schablon.

 Till skillnad från vad som gäller för krigsmateriel är antalet företag som

tillverkar och exporterar dual use-produkter stort. Många av dem har en föga

omfattande export av sådana produkter. Kostnaderna för att samla in och

kontrollera de uppgifter om försäljning m.m. som behövs för att beräkna en årlig

avgift för vart och ett av dessa företag skulle i många fall inte stå i rimlig

proportion till avgiftens storlek.

Kretsen av avgiftsskyldiga tillverkare bör vidgas

Av dessa skäl bör kretsen av avgiftsskyldiga tillverkare vidgas i förhållande

till vad som gäller i dag. Inte bara krigsmaterieltillverkare utan också en del

av de företag som tillverkar dual use-produkter bör delta i finansieringen av

den nya myndigheten. Det gäller företag vars produkter skall omfattas av

myndighetens tillsyn och vars försäljning av sådana produkter värdemässigt

ligger i nivå med - eller överstiger - de flesta krigsmaterieltillverkande

företags försäljning av krigsmateriel.

 Tillverkare med en försäljning som ligger på en lägre nivå bör däremot inte

omfattas av avgiftssystemet.

 För att reglerna skall bli tydliga bör de avgiftsskyldigas krets anges med en

beloppsgräns för värdet av sålda produkter. Denna gräns kan lämpligen sättas vid

2,5 miljoner kr. En förutsättning för avgiftsskyldighet bör vara att värdet av

tillverkarens sålda produkter under året överstiger detta belopp.

 En annan sak är hur avgiftsskyldigheten skall fördelas mellan de

avgiftsskyldiga.

Fördelningen mellan de avgiftsskyldiga bör ske på ett nytt sätt

Som det är nu bestämmer regeringen en fördelning efter ett för samtliga

krigsmaterieltillverkare lika förhållande till det fakturerade värdet av såld

krigsmateriel.

 I konsekvens med att kretsen av avgiftsskyldiga tillverkare vidgas till att

omfatta också tillverkare av dual use-produkter bör fördelningen göras på ett

något annorlunda sätt än hittills. Värdet av en avgiftsskyldig tillverkares

sålda dual use-produkter av det slag som den nya myndighetens tillsyn skall

omfatta bör i fortsättningen tas med vid beräkningen av det värde som utgör

underlag för fördelningen.

 Vidare bör beslut om fördelningen fattas av den nya myndigheten och inte av

regeringen. För detta talar att ett sådant beslut har karaktär av

rättstillämpning, att rättssäkerhetskrav gör sig gällande och att beslutet

därför bör kunna överklagas till domstol av den som på detta sätt avkrävs en

avgift.

 Avgifterna bör liksom hittills redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten.

Den återkommande prövning av verksamheter och kostnadsramar som sker inom ramen

för budgetprocessen är en garanti för att avgiftsfinansieringen inte påverkar

myndighetens kostnadsmedvetande negativt.

Finansieringen bör ske enbart genom årliga avgifter

De expeditionsavgifter som i nuläget tas ut i tillståndsärenden på

krigsmaterielområdet - 500 kr för ett bevis om tillstånd med vissa undantag

enligt 25 § förordningen (1992:1302) om krigsmateriel - har med tiden fått allt

mindre betydelse. Budgetåret 1994/95 inbringade dessa avgifter 125 000 kr. Hos

de flesta andra myndigheter har avgifter av denna typ numera bytts ut mot andra

avgiftsformer.

 Finansieringen av verksamheten hos Inspektionen för strategiska produkter bör

mot denna bakgrund ske enbart genom årliga avgifter. Om riksdagen bifaller de

förslag som regeringen lägger fram nu, avser regeringen att upphäva reglerna om

expeditionsavgift i 25 § förordningen om krigsmateriel.

Statens kärnkraftinspektions verksamhet på exportkontrollområdet

Regeringen har i det föregående (avsnitt 5) stannat för att Statens

kärnkraftinspektion (SKI) tills vidare bör behålla sin prövningsuppgift på

exportkontrollområdet. I väntan på erfarenheter av en sådan uppgiftsfördelning

mellan SKI och den nya Inspektionen för strategiska produkter bör formerna för

finansieringen av SKI:s verksamhet på området inte ändras.

9 Överprövning av beslut

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Ett beslut på myndighetsnivå att återkalla |

| ett tillstånd eller att bestämma en årlig avgift får överklagas hos|

| allmän förvaltningsdomstol. Beslut att inte bevilja ett tillstånd|

| skall däremot inte kunna överklagas. Detsamma gäller beslut att |

| inte medge ett undantag och beslut att förbjuda att ett anbud |

| lämnas eller att ett avtal ingås. |

--------------------------------------------------------------------

 Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: De flesta tillstyrker eller har inga invändningar mot

arbetsgruppens förslag.

 Domstolsverket anser det inte uteslutet att Europakonventionens krav på

tillgång till domstolsprövning gör sig gällande också vid beslut att avslå en

ansökan eller att meddela ett förbud. Vidare efterlyser verket besked om vidden

av den prövning som domstolen skall göra. Länsrätten i Stockholms län har

liknande önskemål och är dessutom kritisk till att tillämpningen av regler om

överlämnande av ärenden till regeringen enligt arbetsgruppens förslag blir

avgörande för vilka ärenden som skall prövas på myndighetsnivå och därmed för

möjligheten att överklaga ett återkallelsebeslut. Länsrätten ifrågasätter också

om inte beslut att förbjuda att ett anbud lämnas eller att ett avtal ingås bör

kunna överklagas på samma sätt som återkallelsebeslut.

 De remissinstanser som företräder näringslivet anser att det bör finnas en

möjlighet till överprövning av beslut att avslå en ansökan om exporttillstånd

för dual use-produkter. De hänvisar till att tekniska bedömningar av om en

produkt omfattas av kravet på tillstånd eller inte kan vara svåra att göra.

 Lagrådet: Lagrådet påpekar att det råder en viss oklarhet om räckvidden av

Europakonventionens krav på tillgång till domstolsprövning och att det i

framtiden kan bli nödvändigt att se över de regler om överprövning av beslut som

det här gäller.

 Skälen för regeringens förslag: Allmänt gäller att ändamålet med en möjlighet

att överklaga myndigheters beslut bör vara att bereda enskilda intressen i

ärendena rättsskydd. Det är viktigt att hålla detta i minnet när man skall

utforma regler om vilka beslut av en myndighet som skall vara överklagbara.

Avslag och förbud

En första fråga är om det mot denna bakgrund bör finnas en möjlighet att

överklaga ett beslut varigenom Inspektionen för strategiska produkter, eller

någon annan förvaltningsmyndighet på området, avslår en ansökan om tillstånd

eller undantag eller förbjuder att ett anbud lämnas eller att ett avtal ingås.

 Som regeringen redan har sagt (avsnitt 4) skall utrikes-, säkerhets- och

försvarspolitiska överväganden fälla utslaget i ärendena. Enskilda intressen,

t.ex. ett företags intresse av att få avsättning för sina produkter, skall inte

vägas in vid prövningen av en ansökan.

 Det förhållandet att prövningen hos beslutsmyndigheten inte skall omfatta

enskilda intressen motiverar att sådana intressen inte heller kan göras gällande

genom en möjlighet att överklaga dessa beslut till en högre instans.

Återkallelse av tillstånd

Vid beslut att återkalla ett tillstånd är situationen annorlunda.Utgångspunkten

är att tillståndshavaren har rätt att behålla tillståndet. En återkallelse

förutsätter att han har åsidosatt föreskrifter eller villkor eller att det finns

andra särskilda skäl till återkallelse. En återkallelse får inte avse tillstånd

till avtal som redan ingåtts. Regler om detta finns i 16 § lagen om

krigsmateriel och 8 § lagen om strategiska produkter.

 Här gör sig alltså trygghetsaspekter gällande på ett annat sätt än vid beslut

att avslå en ansökan eller att meddela ett förbud. Detta talar för att

återkallelsebeslut bör vara möjliga att överklaga.

 I en del återkallelsefall ställer också Europakonventionen (artikel 6) krav på

att det skall finnas en möjlighet till domstolsprövning. Detta krav har

införlivats med vår rättsordning genom lagen (1994:1219) om den europeiska

konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande

friheterna.

 Av dessa skäl bör beslut på myndighetsnivå att återkalla ett tillstånd enligt

lagen om krigsmateriel eller lagen om strategiska produkter kunna överklagas

till allmän förvaltningsdomstol.

 Regeringen har övervägt möjligheten att låta bara vissa typer av

återkallelsebeslut bli överklagbara, t.ex. sådana som grundar sig på

överträdelser av föreskrifter eller villkor eller som avser tillstånd att

tillverka krigsmateriel eller tillstånd att tillhandahålla krigsmateriel. Detta

har regeringen gjort med tanke på att det inte skall bli någon domstolsprövning

av utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska lämplighetsfrågor.

 Även om domstolsprövningen i fall av detta slag i princip kommer att gälla

återkallelsebeslutet i hela dess vidd, ligger det emellertid i sakens natur att

prövningen sker med beaktande av att domstolar inte kan förutsättas göra

bedömningar av utpräglat politisk karaktär.

 Med hänsyn till detta har vi stannat för att en regel om att man får överklaga

de återkallelsebeslut som fattas på myndighetsnivå kan gälla utan några

uttryckliga undantag eller begränsningar.

Avgiftsbeslut

Enligt regeringens förslag om den nya myndighetens finansiering (avsnitt 8)

skall myndigheten bestämma en årlig avgift för företag som har tillstånd att

tillverka krigsmateriel eller som tillverkar dual use-produkter av det slag som

omfattas av myndighetens tillsyn. Av hänsyn till rättssäkerheten bör också dessa

beslut kunna överklagas till domstol.

Regeringsbeslut

När det gäller regeringens beslut på området, dvs. i ärenden som lämnas över

till regeringens prövning, finns det inte skäl att gå ifrån den ståndpunkt som

regering och riksdag intagit i tidigare lagstiftningsärenden. Det betyder att

ett regeringsbeslut bör kunna överprövas bara om det avser återkallelse av ett

tillstånd att tillverka krigsmateriel eller återkallelse av ett tillstånd att

tillhandahålla krigsmateriel. Överprövningen görs då av Regeringsrätten enligt

lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut.

 Vi hänvisar här till prop. 1987/88:69 Europakonventionen och rätten till

domstolsprövning i Sverige (s. 22). Se vidare prop. 1987/88:154, bet.

1987/88:UU30, rskr. 1987/88:331; prop. 1991/92:174, bet. 1992/93:FiU6, rskr.

1992/93:121; prop. 1990/91:97, bet. 1990/91:UU13, rskr. 1990/91:227; prop.

1993/94:176, bet. 1993/94:UU24, rskr. 1993/94:336.

Utlämnande av allmänna handlingar

Hos inspektionen kommer det i stor omfattning att finnas handlingar med

uppgifter som omfattas av olika slags sekretess.

 En följd av den nya organisationen blir att beslut att avslå en framställning

om att få ta del av en handling hos inspektionen får överklagas till

kammarrätten enligt de allmänna regler om detta som finns i sekretesslagen.

10 Genomförande

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Den nya myndigheten skall börja sin |

| verksamhet den 1 februari 1996. Ärenden som har väckts men som |

| inte har avgjorts före den dagen skall lämnas över från |

| regeringskansliet till myndigheten. |

--------------------------------------------------------------------

 Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna stöder arbetsgruppens förslag.

 Skälen för regeringens förslag: Den nya myndigheten bör tillföras resurser

genom omfördelningar från i första hand den nuvarande Krigsmaterielinspektionen

och den enhet för strategisk exportkontroll som finns inom Utrikesdepartementets

handelsavdelning.

 Någon ökad belastning på domstolarna blir det knappast. Regeringens förslag om

överprövning av beslut (avsnitt 9) innebär visserligen att ytterligare ett par

typer av förvaltningsbeslut skall kunna överprövas av domstol. Det gäller beslut

om återkallelse av utförseltillstånd och beslut om årliga avgifter.

 Att ett utförseltillstånd återkallas är emellertid ingen vanlig företeelse.

Under 1970-talet har regeringen fattat ett par beslut, under 1980-talet något

enstaka beslut och under 1990-talet tre beslut av detta slag.

 Avgiftsbesluten bör liksom hittills fattas en gång per år. De skall grundas på

en räkneoperation. Tvistigheter och fel vid tillämpningen bör så gott som alltid

kunna förebyggas eller rättas till genom kontakter mellan beslutsmyndigheten och

de avgiftsskyldiga, dvs. utan att möjligheten till domstolprövning behöver

utnyttjas.

 Reformen bör genomföras så snart som möjligt. Den 1 februari 1996 är en

lämplig tidpunkt med hänsyn till att nya och ändrade föreskrifter bör utfärdas

och kungöras i god tid innan de skall träda i kraft.

 Ärenden som har väckts men inte avgjorts före den dagen bör överlämnas från

regeringskansliet till den nya myndigheten. Det bör vara en uppgift för

myndigheten att undersöka om det bland dessa ärenden finns något ärende som

behöver prövas av regeringen enligt de nya reglerna om överlämnande av ärenden

till regeringens prövning. I så fall bör myndigheten fullfölja beredningen och

överlämna ärendet enligt dessa regler.

 Sedan år 1985 lämnar regeringen årligen till riksdagen en redogörelse för den

svenska krigsmaterielexporten. Den senaste redogörelsen gäller år 1994 (skr.

1994/95:183). Regeringen avser att också i fortsättningen lämna riksdagen årliga

redogörelser av detta slag.

11 Anslagsfrågor för budgetåret 1995/96

För den nuvarande Krigsmaterielinspektionen finns på statsbudgeten för

innevarande budgetår ett ramanslag under tredje huvudtiteln. Anslaget är uppfört

med 8 204 000 kr och är beräknat att täcka kostnaderna under hela år 1996.

 Krigsmaterielinspektionen kommer enligt förslagen i denna proposition att

upphöra vid utgången av januari 1996 och medelsförbrukningen på anslaget

Krigsmaterielinspektionen för budgetåret 1995/96 kan beräknas bli begränsad till

cirka 3,2 miljoner kr. En besparing på cirka 5 miljoner kr i förhållande till

statsbudgeten uppkommer således.

 Verksamheten hos den nya myndigheten, Inpektionen för strategiska produkter,

är avsedd att bekostas genom avgifter från tillverkare vars produkter skall

omfattas av myndighetens tillsyn. De medel som inflyter på detta sätt bör

redovisas på statsbudgetens inkomstsida.

 För att bekosta utgifterna behöver ett nytt anslag anvisas av riksdagen, för

innevarande budgetår uppfört på tilläggsbudget till statsbudgeten. Anslaget bör,

i likhet med de flesta andra myndighetsanslag, vara ett ramanslag. Den nya

myndigheten får därmed tillgång till de kredit-, låne- och besparingsmöjligheter

som följer av denna anslagstyp.

 Anslagsbehovet beräknas till 11,5 miljoner kr. Att anslaget för Inspektionen

för strategiska produkter behöver vara större än anslaget för

Krigsmaterielinspektionen beror till största delen på att den nya myndighetens

verksamhetsområde skall vara vidare än Krigsmaterielinspektionens.

 Som en följd av delegeringen av ärenden från regeringen till den nya

myndigheten på dual use-området uppkommer besparingar på tredje huvudtitelns

ramanslag Utrikesförvaltningen motsvarande två handläggartjänster.

12 Författningskommentar

12.1 Förslaget till ändring i lagen om krigsmateriel

1 §

Bestämmelsen i det nya andra stycket har behandlats i avsnitt 4. Den anger

vilken inriktning som prövningen skall ha i ärenden hos Inspektionen för

strategiska produkter och i sådana ärenden hos regeringen som inspektionen

överlämnar dit.

 Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska överväganden skall vara avgörande.

Några andra - allmänna eller enskilda - intressen (arbetsmarknadspolitiska skäl,

ett företags behov av att få avsättning för sina produkter osv.) skall inte

vägas in vid prövningen.

 Styckets tillämpningsområde är begränsat till tillstånd enligt denna lag .

Motsvarande bestämmelse i lagrådsremissen hade en vidare tillämpning. Den gällde

 tillstånd, förbud och undantag i enskilda fall enligt lagen eller enligt

föreskrifter som har meddelats med stöd av den . Begränsningen har gjorts efter

förslag av Lagrådet och av de skäl som framgår av Lagrådets yttrande.

 Uttrycket får lämnas endast om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska

skäl för det och det inte strider mot Sveriges utrikespolitik skiljer sig något

från Lagrådets motsvarande förslag till formulering. Uttrycket har valts för att

det skall bli tydligt att de grundsatser som har utbildats i praxis och som har

kommit till uttryck i prop. 1991/92:174 (s. 41 punkt 1 och 2) skall vara

vägledande också i fortsättningen. Orden "Sveriges utrikespolitik" syftar bl.a.

på den respekt för mänskliga rättigheter och andra folkrättsliga principer som

är en betydelsefull del av utrikespolitiken.

1 a §

Paragrafen är ny. Den har behandlats i avsnitt 5 och 6.

 Första stycket innebär att Inspektionen för strategiska produkter övertar den

uppgift som regeringen eller ett statsråd nu har att pröva förvaltningsärenden

enligt lagen. Orden frågor om tillstånd täcker även återkallelser av

tillstånd.

 Andra stycket innehåller den regel om överlämnande av ärenden till regeringen

som skall göra det möjligt för denna att styra utvecklingen i praxis genom att

pröva överlämnade ärenden. Regeringens praxis skall vara vägledande vid

inspektionens prövning av liknande fall.

 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan (se

prop. 1991/92:174 s. 41 och bet. 1992/93:UU1) uttrycker principer som har lagts

fast i praxis. Regeringen avser att bygga sin praxis i överlämnade ärenden på

dessa principer.

 Enligt tredje stycket kan regeringen besluta föreskrifter som preciserar eller

kompletterar regeln om överlämnande i andra stycket.

22 §

Den nya lydelsen innebär att den industri vars produkter omfattas av den tillsyn

som Inspektionen för strategiska produkter har enligt lagen om krigsmateriel

eller lagen om strategiska produkter skall bekosta inspektionens verksamhet

genom årliga avgifter. Frågan har behandlats i avsnitt 8.

23 a §

Paragrafen innehåller de nya regler om överklagande av beslut som har behandlats

i avsnitt 9.

Övriga bestämmelser (3-12, 16-21, 23, 25 och 27 §§ samt ikraftträdande- och

övergångsbestämmelserna)

I 6 och 12 §§ slopas reglerna om att ett statsråd själv får avgöra vissa

ärenden. Frågan har behandlats i avsnitt 6.

 I 16 § har ett stycke lagts till som innebär att inspektionens beslut att

återkalla ett tillstånd skall gälla med omedelbar verkan, dvs. oberoende av om

beslutet har vunnit laga kraft, om inte inspektionen bestämmer något annat i

beslutet. Att den domstol som skall pröva ett överklagande enligt 23 a § kan

besluta om inhibition följer av den allmänna regel om detta som finns i

förvaltningsprocesslagen (1971:291). Det nya stycket har tillkommit efter ett

påpekande från Länsrätten i Stockholms län vid remissbehandlingen av

arbetsgruppens förslag. Stycket har utformats på det sätt som Lagrådet

föreslagit i sitt yttrande

 Övriga ändringar innebär att texten anpassas till de nya reglerna i 1 a § om

att Inspektionen för strategiska produkter är prövningsinstans utom i de ärenden

som inspektionen överlämnar till regeringens prövning.

 I en övergångsbestämmelse till de nya reglerna i 22 § om årliga avgifter

klargörs hur avgifter för år 1996 skall beräknas med hänsyn till att den nya

myndigheten skall börja sin verksamhet en bit in på året.

12.2 Förslaget till ändring i lagen om strategiska produkter

1 a §

De regler som nu finns i denna paragraf ändras och flyttas till 1 b § för att ge

plats åt den bestämmelse som har behandlats i avsnitt 4 och som anger vilken

inriktning som tillståndsprövningen skall ha. Bestämmelsen gäller oavsett om

prövningen görs av Inspektionen för strategiska produkter, av någon annan

förvaltningsmyndighet eller av regeringen.

 Paragrafen slår fast att tillståndsprövningen skall bygga på en presumtion för

att export skall tillåtas. Vid bedömningen av om det finns skäl att avvika från

presumtionen skall Sveriges utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen

vara avgörande. Några andra - allmänna eller enskilda - intressen

(arbetsmarknadspolitiska skäl, ett företags behov av att få avsättning för sina

produkter osv.) skall inte vägas in.

1 b §

Första stycket motsvarar den nuvarande 1 a § med vissa ändringar och anger som

en huvudregel att Inspektionen för strategiska produkter är prövningsinstans.

Som har framgått av avsnitt 4 och 5 är det meningen att inspektionen skall pröva

merparten av förvaltningsärendena på området. Att inspektionen nämns vid namn

redan här är praktiskt också med hänsyn till att namnet behöver användas i de

bestämmelser om finansiering och tillsyn som finns i 6 d och 16 §§.

 En annan sak är att Statens kärnkraftinspektion tills vidare bör behålla sin

uppgift att pröva frågor om utförsel av vissa kärntekniska produkter och

material. Lagtexten har utformats så att regeringen kan bestämma om detta och

föreskriva avvikelser från regeln om att Inspektionen för strategiska produkter

är prövningsinstans.

 Orden "frågor om tillstånd" täcker även återkallelser av tillstånd.

 Andra stycket innehåller den bestämmelse om överlämnande av ärenden till

regeringen som skall göra det möjligt för denna att styra utvecklingen i praxis

genom att pröva överlämnade ärenden. Regeringens praxis skall vara vägledande

vid prövningen av liknande fall på myndighetsnivå. Bestämmelsen har behandlats i

avsnitt 5 och 6.

 Enligt tredje stycket kan regeringen besluta föreskrifter som preciserar eller

kompletterar regeln om överlämnande i andra stycket. Frågan har behandlats i

avsnitt 5.

6 b, 6 c och 15 §§

Texten har anpassats till att regeringen, enligt de nya reglerna i 1 b §, inte

skall pröva andra förvaltningsärenden på området än sådana som en myndighet

överlämnar till regeringens prövning.

6 d §

Paragrafen, som är ny, innehåller en hänvisning till den nya skyldigheten för

tillverkare av dual use-produkter att delta i finansieringen av verksamheten hos

Inspektionen för strategiska produkter genom att betala årliga avgifter enligt

22 § lagen om krigsmateriel. Frågan har behandlats i avsnitt 8.

 Vidare föreskrivs i paragrafen en skyldighet för sådana tillverkare att lämna

de uppgifter som behövs för att bestämma avgifterna.

8 §

Texten i första stycket har anpassats till att regeringen, enligt de nya

reglerna i 1 b §, inte skall pröva andra förvaltningsärenden på området än

sådana som en myndighet överlämnar till regeringens prövning.

 Enligt det nya tredje stycket skall en återkallelse gälla med omedelbar

verkan, dvs. oberoende av om beslutet har vunnit laga kraft, om inte

beslutsmyndigheten bestämmer något annat i beslutet. Att den domstol som skall

pröva ett överklagande enligt 8 a § kan besluta om inhibition följer av den

allmänna regel om detta som finns i förvaltningsprocesslagen (1971:291).

 Stycket har tillkommit efter ett påpekande från Länsrätten i Stockholms län

vid remissbehandlingen av arbetsgruppens förslag. Det har utformats på det sätt

som Lagrådet föreslagit i sitt yttrande.

8 a §

Paragrafen innehåller de nya regler om överklagande av beslut som har behandlats

i avsnitt 9.

10 §

Ändringen innebär att lagens straffbestämmelser anpassas till de nya reglerna i

1 b §.

16 §

Texten har anpassats till de nya reglerna i 1 b §. Ändringen innebär att

Inspektionen för strategiska produkter är tillsynsmyndighet, om något annat inte

anges i en regeringsförordning.

**FOOTNOTES**

2 Ambassadören Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN].

3 Arbetsgruppen har letts av krigsmaterielinspektören

Staffan Sohlman.

Bilaga 1

Arbetsgruppens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1300) om krigsmateriel

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:1300) om krigsmateriel

 dels att 1, 3-12, 16-23, 25 och 27 §§, rubriken närmast före 1 § samt

övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 a och 23 a §§, samt

närmast före 23 a § en ny rubrik av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

Inledande bestämmelse Inledande bestämmelser

1 §

 Denna lag har avseende på vapen, ammunition och annan för militärt bruk

utformad materiel som enligt regeringens föreskrifter utgör krigsmateriel.

--------------------------------------------------------------------

 Beslut om tillstånd, förbud och

 undantag i enskilda fall enligt

 lagen eller enligt föreskrifter

 som har meddelats med stöd av den

 skall grundas på utrikes-,

 säkerhets- och försvarspolitiska

 överväganden.

1 a §

--------------------------------------------------------------------

 Krigsmaterielinspektionen prövar

 frågor om tillstånd, förbud och

 undantag i enskilda fall enligt

 denna lag.

 Krigsmaterielinspektionen får

 med eget yttrande lämna över ett

 ärende till regeringens prövning,

 om ärendet har principiell

 betydelse eller annars är av

 särskild vikt.

 Regeringen får meddela

 ytterligare föreskrifter om

 överlämnande av ärenden till

 regeringen.

3 §

--------------------------------------------------------------------

 Krigsmateriel får inte Krigsmateriel får inte

tillverkas här i landet utan tillverkas här i landet utan

tillstånd av regeringen. tillstånd.

 Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från detta tillståndskrav för

 1. ändring eller ombyggnad av skjutvapen i de fall som avses i 24 § första

stycket vapenlagen (1973:1176),

 2. tillverkning av enstaka skjutvapen och av ammunition för tillverkarens eget

bruk,

 3. årlig tillverkning för medicinska eller farmaceutiska ändamål eller för

forskningsändamål av högst 100 gram kemiska produkter som klassificeras som

krigsmateriel.

 Bestämmelsen i första stycket gäller inte för sådana statliga myndigheter som

inte är affärsverk.

4 §

--------------------------------------------------------------------

 Verksamhet som avser Verksamhet som avser

tillhandahållande av tillhandahållande av

krigsmateriel, uppfinningar krigsmateriel, uppfinningar

rörande krigsmateriel och metoder rörande krigsmateriel och metoder

för framställning av sådan materielför framställning av sådan materiel

får inte bedrivas här i landet får inte bedrivas här i landet utan

utan tillstånd av regeringen. tillstånd.

 Svenska myndigheter, svenska

företag samt den som är bosatt Svenska myndigheter, svenska

eller stadigvarande vistas här får företag samt den som är bosatt

inte heller utom landet bedriva eller stadigvarande vistas här får

sådan verksamhet utan inte heller utom landet bedriva

regeringens tillstånd. sådan verksamhet utan tillstånd.

 Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte för sådana statliga

myndigheter som inte är affärsverk.

 Tillstånd enligt första eller andra stycket behövs inte för verksamhet som

avser tillhandahållande av krigsmateriel till svenska statliga myndigheter eller

sådana tillverkare som har tillstånd att tillverka krigsmateriel av det slag

tillhandahållandet gäller. Inte heller behöver innehavare av

tillverkningstillstånd ha tillstånd enligt första eller andra stycket, om

verksamheten avser tillhandahållande av krigsmateriel som tillhör

tillståndshavaren och som finns inom landet eller tillhandahållande av

uppfinning eller metod för framställning av krigsmateriel till svenska statliga

myndigheter eller sådana tillverkare som har tillstånd att tillverka

krigsmateriel av det slag tillhandahållandet gäller.

 Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från tillståndskravet enligt

första och andra styckena i fråga om sådan handel med skjutvapen som regleras

genom föreskrifterna i vapenlagen (1973:1176) eller sådan hantering av

ammunition eller annan explosiv vara som regleras genom föreskrifterna i lagen

(1988:868) om brandfarliga och explosiva varor.

5 §

--------------------------------------------------------------------

 Svenska myndigheter, svenska Svenska myndigheter, svenska

företag samt den som är bosatt företag samt den som är bosatt

eller stadigvarande vistas här får eller stadigvarande vistas här får

inte utan tillstånd av regeringen inte utan tillstånd i det enskilda

i det enskilda fallet till någon fallet till någon i utlandet

i utlandet tillhandahålla tillhandahålla krigsmateriel som

krigsmateriel som finns i finns i utlandet eller uppfinning

utlandet eller uppfinning rörande rörande krigsmateriel eller metod

krigsmateriel eller metod för för framställning av sådan materiel.

framställning av sådan materiel.

6 §

--------------------------------------------------------------------

 Krigsmateriel får inte föras ut Krigsmateriel får inte föras ut

ur landet utan tillstånd av ur landet utan tillstånd, om inte

regeringen, om inte annat följer annat följer av denna lag eller

av denna lag eller annan annan författning. I fråga om

författning. I fråga om programvara likställs med utförsel

programvara likställs med utförsel överföring till utlandet genom

överföring till utlandet genom telekommunikation eller på annat

telekommunikation eller på annat liknande sätt.

liknande sätt.

 I ärenden som inte avser

utförsel i större omfattning eller

som i övrigt inte är av större vikt

får det statsråd som har till

uppgift att föredra ärenden om

utförsel av krigsmateriel pröva

frågor om tillstånd enligt första

stycket.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

föreskrifter om utförsel av

 1. skjutvapen och tillhörande ammunition för enskilds persons räkning samt

skjutvapen och därtill hörande ammunition för användning vid jakt, tävling eller

övning utom riket,

 2. skjutvapen för reparation, översyn eller annan liknande åtgärd,

 3. skjutvapen som förts in i landet för åtgärd som avses i 2,

 4. sådana jakt- och tävlingsskjutvapen och tillhörande ammunition som har

förts in i landet i enlighet med bestämmelserna i 16 § 2 vapenlagen (1973:1176).

--------------------------------------------------------------------

7 §

--------------------------------------------------------------------

 Avtal som innebär upplåtelse Avtal som innebär upplåtelse

eller överlåtelse av eller överlåtelse av

tillverkningsrätt till någon i tillverkningsrätt till någon i

utlandet får inte ingås här i utlandet får inte ingås här i landet

landet utan tillstånd av utan tillstånd.

regeringen.

 Svenska myndigheter, svenska Svenska myndigheter, svenska

företag samt den som är bosatt företag samt den som är bosatt

eller stadigvarande vistas här får eller stadigvarande vistas här får

inte heller utom landet ingå inte heller utom landet ingå sådant

sådant avtal utan tillstånd av avtal utan tillstånd.

regeringen.

8 §

--------------------------------------------------------------------

 Avtal med någon utom landet om Avtal med någon utom landet om

att gemensamt med denne eller för att gemensamt med denne eller för

hans räkning utveckla hans räkning utveckla

krigsmateriel eller metod för krigsmateriel eller metod för

framställning av sådan materiel framställning av sådan materiel

eller om att gemensamt tillverka eller om att gemensamt tillverka

krigsmateriel får inte ingås här i krigsmateriel får inte ingås här i

landet utan tillstånd av landet utan tillstånd.

regeringen. Svenska myndigheter, svenska

 Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt

företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får

eller stadigvarande vistas här får inte heller utom landet ingå sådant

inte heller utom landet ingå avtal utan tillstånd.

sådant avtal utan tillstånd av

regeringen.

9 §

--------------------------------------------------------------------

 Avtal om tillägg till eller Avtal om tillägg till eller

ändring av avtal av det slag som ändring av avtal av det slag som

kräver tillstånd enligt 7 eller 8 §kräver tillstånd enligt 7 eller 8 §

får inte ingås utan tillstånd av får inte ingås utan tillstånd, om

regeringen, om tillägget eller tillägget eller ändringen avser

ändringen avser

 1. den materiel som omfattas av avtalet,

 2. vidareupplåtelse eller vidareöverlåtelse av rätt enligt avtalet,

 3. rätt att tillhandahålla krigsmateriel till mottagare som inte angivits

tidigare,

 4. förlängning av avtalets giltighetstid, eller

 5. bestämmelser om sekretess.

10 §

--------------------------------------------------------------------

 Militärt inriktad utbildning av Militärt inriktad utbildning av

personer som inte är svenska personer som inte är svenska

medborgare får inte bedrivas här i medborgare får inte bedrivas här i

landet utan tillstånd av landet utan tillstånd.

regeringen. Svenska myndigheter, svenska

 Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt

företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får

eller stadigvarande vistas här får inte heller utom landet

inte heller utom landet yrkesmässigt bedriva sådan

yrkesmässigt bedriva sådan utbildning utan tillstånd.

utbildning utan tillstånd av

regeringen.

 Tillstånd behövs inte för utbildning som anordnas av statliga myndigheter som

inte är affärsverk eller som anordnas i samband med försäljning av krigsmateriel

eller för de anställda i sådana företag som har tillstånd att tillverka

krigsmateriel.

11 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § liksom svenska statliga eller 4 § liksom svenska statliga

myndigheter som bedriver myndigheter som bedriver

motsvarande verksamhet skall, i motsvarande verksamhet skall, i

den ordning regeringen den ordning regeringen

föreskriver, lämna redovisning föreskriver, lämna redovisning till

till regeringen Krigsmaterielinspektionen

 1. om den marknadsföring av krigsmateriel som bedrivs i utlandet,

 2. om åtgärder som syftar till avtal som är tillståndspliktigt enligt 7 eller

8 §.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela närmare Regeringen får meddela närmare

föreskrifter om föreskrifter om

redovisningsskyldighet och om redovisningsskyldighet och om

undantag från denna. Regeringen undantag från denna.

får i det enskilda fallet medge Krigsmaterielinspektionen får i

undantag från sådan det enskilda fallet medge

redovisningsskyldighet. undantag från sådan

 redovisningsskyldighet.

12 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § liksom svenska statliga eller 4 § liksom svenska statliga

myndigheter som bedriver myndigheter som bedriver

motsvarande verksamhet skall motsvarande verksamhet skall

underrätta regeringen innan underrätta

anbud lämnas, eller, där Krigsmaterielinspektionen innan

anbudsförfarande inte förekommer, anbud lämnas, eller, där

innan avtal ingås om anbudsförfarande inte förekommer,

 innan avtal ingås om

 1. tillhandahållande av krigsmateriel till någon i utlandet,

 2. upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt som avses i 7 §, eller

 3. tillverkning eller utveckling av krigsmateriel eller metod för

framställning av krigsmateriel som avses i 8 §.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela närmare Regeringen får meddela närmare

föreskrifter om senaste tidpunkt föreskrifter om senaste tidpunkt

för underrättelse och om undantag för underrättelse och om undantag

från underrättelseskyldigheten. från underrättelseskyldigheten.

Regeringen får också i enskilda Krigsmaterielinspektionen får i

fall medge undantag från enskilda fall medge undantag från

underrättelseskyldighet. underrättelseskyldighet.

 I ärenden som inte är av större

omfattning eller i övrigt inte är

av större vikt får det statsråd som

har till uppgift att föredra

ärenden om utförsel av

krigsmateriel medge undantag i

enskilda fall från föreskrifter om

tid för lämnande av underrättelse.

 Regeringen får i det enskilda Krigsmaterielinspektionen får i

fallet förbjuda att sådant anbud det enskilda fallet förbjuda att

lämnas eller avtal ingås, som sådant anbud lämnas eller avtal

avses i första stycket. ingås som avses i första stycket.

16 §

--------------------------------------------------------------------

 Tillstånd enligt 3-10 §§ kan Tillstånd enligt 3-10 §§ kan

återkallas av regeringen, om återkallas, om tillståndshavaren

tillståndshavaren åsidosatt en åsidosatt en föreskrift i denna lag

föreskrift i denna lag eller eller föreskrift, villkor eller

föreskrift, villkor eller bestämmelse som har meddelats med

bestämmelse som har meddelats med stöd av lagen eller om det finns

stöd av lagen eller om det finns andra särskilda skäl till

andra särskilda skäl till återkallelse.

återkallelse.

 En återkallelse får inte avse tillstånd till avtal enligt någon av 7-9 §§ som

redan ingåtts.

17 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § liksom svensk statlig eller 4 § liksom svensk statlig

myndighet som bedriver myndighet som bedriver

motsvarande verksamhet utan att motsvarande verksamhet utan att

behöva tillstånd skall, enligt de behöva tillstånd skall, enligt de

föreskrifter som regeringen föreskrifter som regeringen

meddelar, lämna uppgifter till meddelar, lämna uppgifter till

regeringen om ägande i utländska Krigsmaterielinspektionen om

rättssubjekt som bedriver ägande i utländska rättssubjekt som

utveckling, tillverkning, bedriver utveckling,

marknadsföring eller försäljning avtillverkning, marknadsföring eller

krigsmateriel. försäljning av krigsmateriel.

18 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § skall stå under tillsyn eller 4 § skall stå under tillsyn

av den myndighet som regeringen av Krigsmaterielinspektionen.

bestämmer. Regeringen får meddela Regeringen får meddela föreskrifter

föreskrifter om tillsynen. om tillsynen.

19 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § skall, enligt de närmare eller 4 § skall, enligt de närmare

föreskrifter som regeringen föreskrifter som regeringen

meddelar, till meddelar, till

tillsynsmyndigheten lämna Krigsmaterielinspektionen lämna

deklaration på heder och samvete deklaration på heder och samvete

rörande den verksamhet för vilken rörande den verksamhet för vilken

tillstånd har meddelats. tillstånd har meddelats.

 Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från skyldigheten att lämna

deklaration.

 Regeringen får meddela föreskrifter om att

 1. den som har tillstånd enligt 6 § skall lämna uppgifter om krigsmateriel som

förts ut ur landet,

 2. den som har tillstånd enligt 7 eller 8 § skall lämna uppgifter om ingångna

avtal.

20 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § skall efter anmodan av eller 4 § skall efter anmodan av

tillsynsmyndigheten lämna de Krigsmaterielinspektionen lämna de

upplysningar och handlingar som upplysningar och handlingar som

behövs för kontrollen samt lämna behövs för kontrollen samt lämna

tillsynsmyndigheten tillträde inspektionen tillträde till de

till lokaler där verksamheten lokaler där verksamheten bedrivs.

bedrivs. Tillsynsmyndigheten har Inspektionen har rätt att anlita

rätt att anlita biträde från andra biträde från andra statliga

statliga myndigheter i sin myndigheter i sin tillsyn.

tillsyn.

21 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt Den som har tillstånd enligt

denna lag är skyldig att vid denna lag är skyldig att vid

ändring i förhållanden som tagits ändring i förhållanden som tagits

upp i tillståndsansökan anmäla upp i tillståndsansökan anmäla detta

detta till regeringen i enlighet till Krigsmaterielinspektionen i

med de föreskrifter som enlighet med de föreskrifter som

regeringen meddelar. regeringen meddelar.

 Om tillståndet avser Om tillståndet avser

tillverkning av kemiska tillverkning av kemiska

produkter, skall produkter, skall tillståndshavaren

tillståndshavaren till regeringen till Krigsmaterielinspektionen i

eller till den myndighet som enlighet med de föreskrifter som

regeringen bestämmer i enlighet regeringen meddelar anmäla

med de föreskrifter som ändringar i verksamheten som

regeringen meddelar anmäla planeras för pågående kalenderår.

ändringar i verksamheten som

planeras för pågående kalenderår.

22 §

--------------------------------------------------------------------

 För att täcka kostnaderna för För att täcka kostnaderna för

tillsynsmyndighetens Krigsmaterielinspektionens

organisation och verksamhet organisation och verksamhet skall

skall den som har fått tillstånd den som har tillstånd att

enligt 3 § årligen betala en tillverka krigsmateriel enligt 3 §

avgift som regeringen bestämmer. eller som tillverkar produkter

Avgiften beräknas efter ett för som avses i 2 § lagen (1991:341)

samtliga tillverkare lika om strategiska produkter årligen

förhållande till det fakturerade betala en avgift, om det

värdet av försåld krigsmateriel. fakturerade värdet av

 tillverkarens försålda produkter av

 dessa slag under året överstiger

 2 500 000 kr.

 Krigsmaterielinspektionen

 bestämmer avgiften efter ett för

 samtliga avgiftsskyldiga lika

 förhållande till det fakturerade

 värdet.

23 §

--------------------------------------------------------------------

 Om en revisor i sin Om en revisor i sin

granskningsverksamhet har anmärkt granskningsverksamhet har anmärkt

på ett företags efterlevnad av på ett företags efterlevnad av

bestämmelserna enligt denna lag bestämmelserna enligt denna lag

och anmärkningen har framförts i och anmärkningen har framförts i en

en sådan revisionsberättelse som sådan revisionsberättelse som sägs

sägs i 10 kap. 10 § i 10 kap. 10 § aktiebolagslagen

aktiebolagslagen (1975:1385) (1975:1385) eller 4 kap. 10 §

eller 4 kap. 10 § lagen lagen (1980:1103) om

(1980:1103) om årsredovisning årsredovisning m.m. i vissa

m.m. i vissa företag, skall han företag, skall han genast sända in

genast sända in en kopia av en kopia av revisionsberättelsen

revisionsberättelsen till till Krigsmaterielinspektionen.

regeringen. En revisor vid en En revisor vid en svensk statlig

svensk statlig myndighet har myndighet har motsvarande

motsvarande skyldighet. skyldighet.

 Överklagande

23 a §

--------------------------------------------------------------------

 Krigsmaterielinspektionens

 beslut att återkalla ett tillstånd

 enligt 16 § eller att bestämma en

 avgift enligt 22 § får överklagas

 hos allmän förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid

 överklagande till kammarrätten.

 Andra förvaltningsbeslut enligt

 denna lag får inte överklagas.

25 §

 Den som bryter mot någon av 3 - 5 §§ eller 7 - 10 §§ eller mot förbud som har

meddelats med stöd av 12 § döms,

 1. om gärningen har skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst två

år,

 2. om gärningen har skett av oaktsamhet, till böter eller fängelse i högst sex

månader.

--------------------------------------------------------------------

 Den som uppsåtligen genom Den som uppsåtligen genom

vilseledande förmår regeringen att vilseledande förmår regeringen

lämna tillstånd enligt någon av 3-5 §§eller Krigsmaterielinspektionen

eller 7-10 §§ och därigenom att lämna tillstånd enligt någon

föranleder att avtal fullföljs av 3-5 §§ eller 7-10 §§ och därigenom

eller tillhandahållande kommer föranleder att avtal fullföljs

till stånd döms till böter eller eller tillhandahållande kommer

fängelse i högst två år. Om gärningentill stånd döms till böter eller

har skett av oaktsamhet, döms fängelse i högst två år. Om gärningen

till böter eller fängelse i högst har skett av oaktsamhet, döms till

sex månader. böter eller fängelse i högst sex

 månader.

 I ringa fall skall inte dömas till ansvar.

27 §

 Till böter eller fängelse i högst sex månader döms den som uppsåtligen eller

av oaktsamhet

--------------------------------------------------------------------

 1. underlåter att underrätta 1. underlåter att lämna

regeringen enligt 12 § eller att underrättelse enligt 12 § eller att

lämna uppgifter enligt 17 §, lämna uppgifter enligt 17 §,

 2. underlåter att göra sådan anmälan som avses i 21 §,

 3. i annat fall än som avses i 25 eller 26 § lämnar en oriktig uppgift i

ansökan om tillstånd eller i annan handling som är av betydelse för prövningen

av ett ärende enligt denna lag eller som annars ges in till tillsynsmyndigheten,

 4. åsidosätter ett villkor eller bryter mot en kontroll- eller

ordningsbestämmelse som har meddelats med stöd av denna lag.

 I ringa fall skall inte dömas till ansvar.

______________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993, då lagen (1983:1034) om kontroll

över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:558) om förbud mot

utförsel av krigsmateriel, m.m. skall upphöra att gälla.

 Tillstånd som har meddelats med stöd av äldre lag skall vid tillämpningen av

den nya lagen anses som meddelat enligt denna.

--------------------------------------------------------------------

 Beträffande tillstånd att Beträffande tillstånd att

tillverka krigsmateriel som har tillverka krigsmateriel som har

meddelats svenskt aktiebolag meddelats svenskt aktiebolag

eller handelsbolag före den 1 eller handelsbolag före den 1

januari 1993 får regeringen januari 1993 får

bestämma att tidigare meddelade Krigsmaterielinspektionen bestämma

villkor avseende ägandet ändras. att tidigare meddelade villkor

Beträffande tillstånd som har avseende ägandet ändras. Beträffande

meddelats svenskt aktiebolag före tillstånd som har meddelats

nämnda datum får regeringen vidare svenskt aktiebolag före nämnda

bestämma att tillståndet skall datum får

förenas med villkor om att nya Krigsmaterielinspektionen vidare

styrelseledamöter och suppleanter bestämma att tillståndet skall

för dem samt verkställande direktörförenas med villkor om att nya

i bolaget skall vara svenska styrelseledamöter och suppleanter

medborgare och bosatta i för dem samt verkställande direktör

Sverige. Om sådana villkor i bolaget skall vara svenska

åsidosätts får tillståndet medborgare och bosatta i Sverige.

återkallas. Om sådana villkor åsidosätts får

 tillståndet återkallas.

 Bestämmelserna i 9 § skall tillämpas på avtal av det slag som avses i 7 eller

8 §, även om avtalet på grund av äldre bestämmelser inte krävt tillstånd.

______________

 Denna lag träder i kraft den 1 februari 1996.

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:341) om strategiska produkter

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:341) om strategiska produkter

 dels att 1 a, 8 och 10 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 1 b, 6 d och 8 a §§,

samt närmast före 8 a § en ny rubrik av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 a §

--------------------------------------------------------------------

 Frågor om tillstånd enligt denna Beslut om tillstånd enligt denna

lag och enligt rådets förordning lag eller enligt föreskrifter som

(EG) nr 3381/94 prövas av har meddelats med stöd av lagen

regeringen eller den myndighet skall grundas på utrikes-,

som regeringen bestämmer. säkerhets- och försvarspolitiska

 överväganden.

1 b §

--------------------------------------------------------------------

 Frågor om tillstånd enligt denna

 lag och enligt rådets förordning

 (EG) nr 3381/94 prövas av

 regeringen eller den myndighet

 som regeringen bestämmer.

 En myndighet får med eget

 yttrande lämna över ett ärende till

 regeringens prövning, om ärendet

 har principiell betydelse eller

 annars är av särskild vikt.

 Regeringen får meddela

 ytterligare föreskrifter om

 överlämnande av ärenden till

 regeringen.

6 d §

--------------------------------------------------------------------

 Föreskrifter om skyldighet för

 tillverkare av produkter som

 avses i 2 § att betala årliga

 avgifter för att täcka kostnaderna

 för Krigsmaterielinspektionens

 organisation och verksamhet finns

 i 22 § lagen (1992:1300) om

 krigsmateriel. Den som tillverkar

 och säljer sådana produkter skall

 årligen enligt de närmare

 föreskrifter som regeringen

 meddelar lämna en deklaration med

 de uppgifter som behövs för att

 bestämma avgifterna.

 Regeringen får meddela

 föreskrifter om undantag från

 deklarationsskyldigheten.

8 §

--------------------------------------------------------------------

 Tillstånd enligt 3 och 5-6 §§ kan Tillstånd enligt 3 och 5-6 §§ kan

återkallas av regeringen, om återkallas, om tillståndshavaren

tillståndshavaren har åsidosatt en har åsidosatt en föreskrift i denna

föreskrift i denna lag eller lag eller föreskrift, villkor

föreskrift, villkor eller eller bestämmelse som har

bestämmelse som har meddelats med meddelats med stöd av lagen eller

stöd av lagen eller om det finns om det finns andra särskilda skäl

andra särskilda skäl till till återkallelse.

återkallelse.

 En återkallelse får inte avse tillstånd till avtal enligt 5 § eller 5 a § som

redan ingåtts.

--------------------------------------------------------------------

 Överklagande

8 a §

--------------------------------------------------------------------

 Beslut av en annan myndighet än

 regeringen att återkalla ett

 tillstånd får överklagas hos allmän

 förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid

 överklagande till kammarrätten.

 Andra förvaltningsbeslut enligt

 denna lag eller enligt rådets

 förordning (EG) nr 3381/94 får inte

 överklagas.

10 §

 Den som bryter mot 5, 5 a eller 6 § döms,

 1. om gärningen har skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst två

år,

 2. om gärningen har skett av oaktsamhet, till böter eller fängelse i högst sex

månader.

--------------------------------------------------------------------

 Den som uppsåtligen genom Den som uppsåtligen genom

vilseledande förmår regeringen att vilseledande förmår regeringen

lämna tillstånd enligt 5, 5 a eller någon annan myndighet att

eller 6 § och därigenom föranleder lämna tillstånd enligt 5, 5 a eller

att avtalet eller 6 § och därigenom föranleder att

tillhandahållandet kommer till avtalet eller tillhandahållandet

stånd, döms till böter eller kommer till stånd, döms till böter

fängelse i högst två år. Om gärningeneller fängelse i högst två år. Om

har skett av oaktsamhet, döms gärningen har skett av oaktsamhet,

till böter eller fängelse i högst döms till böter eller fängelse i

sex månader. högst sex månader.

 I ringa fall skall inte dömas till ansvar.

______________________

 Denna lag träder i kraft den 1 februari 1996.

Bilaga

2

Sammanställning av remissyttranden över arbetsgruppens förslag

Innehåll

1 Allmänna synpunkter

2 Kriterier för tillståndsprövningen

3 Överlämnande av ärenden till regeringens prövning

4 Ombildning av Rådgivande nämnden

5 Finansiering

6 Överprövning av beslut

7 Myndighetens namn

8 Sekretessfrågor

9 Övriga synpunkter

 Remissyttrandena återges i regel i oavkortat skick och utan bearbetning.

1 Allmänna synpunkter

Länsrätten i Stockholms län har inte kunnat göra en fullständig genomgång av

utkastet i alla dess delar. Domstolen har t.ex. inte studerat

Europakonventionens effekter på området. Länsrätten finner det konstitutionellt

rättsenligt (jfr RF 10 kap. 6 och 8 §§) och sett från rådande uppfattning om

regeringens och enskilda statsråds uppgifter och arbetsförutsättningar

följdriktigt att det inrättas en ny myndighet för prövning av

förvaltningsärenden om kontroll över krigsmateriel och andra strategiskt

känsliga produkter. Domstolen har ingen erinran mot den tilltänkta fördelningen

av beslutskompetensen när det gäller frågor om tillstånd.

 Kommerskollegium har heller ingen erinran mot den föreslagna lösningen att

samla alla utförselärenden vad avser krigsmateriel och dual use-produkter under

en nyupprättad myndighet, Krigsmaterielinspektionen.

 Justitiekanslern delar arbetsgruppens uppfattning att förvaltningsärenden av

rutinbetonad karaktär lämpligen bör kunna avlastas regeringen eller enskilda

statsråd och så långt möjligt delegeras till myndigheter under regeringen.

Justitiekanslern har inte heller någon erinran mot att den ifrågavarande gruppen

ärenden angående krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter

delegeras på detta sätt.

 Stockholms Handelskammare och Sveriges Exportkontrollförening anser det

positivt att exportkontrollen av krigsmateriel och strategiska produkter förs

till myndighetsnivå men med den reservationen att exportkontrollen av

krigsmateriel respektive strategiska produkter hålls åtskild genom sina

respektive lagar. Detta bör även gälla i myndighetens arbete såväl internt som

externt.

 Statens kärnkraftinspektion tillstyrker förslaget om en myndighet och därav

föranledda lagändringar, dock med reservation för 22 § lagen om krigsmateriel

och 6 d § lagen om strategiska produkter avseende avgifter.

 Sveriges Industriförbund och Sveriges Verkstadsindustrier anför. Regelsystem

av den typ som exportkontrollreglerna utgör har en benägenhet att utvecklas till

permanenta och omfattande byråkratiska system. Det är därför nödvändigt att

ständigt ifrågasätta reglernas existens och funktion för att så långt möjligt

säkerställa den grundläggande principen om frihandel. De svenska

exportkontrollreglerna måste tillämpas med utgångspunkter att inte skapa

konkurrensnackdelar för svenska företag. Sverige bör inom EU och andra

internationella fora verka för avreglering och förenkling av exportkontrollen.

Den mycket stora mängd produkter som omfattas av kontrollen måste bantas till

ett, i enlighet med lagstiftningens syften, nödvändigt minimum.

 Industrin har i remissvar avseende det tidigare betänkandet Kontrollen över

export av strategiska varor (SOU 1993:56) betonat vikten av att företagen kan

vända sig till en enda instans i exportkontrollärenden på dual use-området.

Enligt vår mening finns det samtidigt starka skäl att hålla hanteringen av

krigsmateriel åtskild från hanteringen av dual use- produkter. All befattning

med krigsmateriel är i Sverige beroende av tillstånd från regeringen. När det

gäller dual use-produkter är det däremot fråga om ordinär industriell

verksamhet, vilken inte belastas av denna typ av generella tillståndskrav och

där produkten tas fram helt för civilt bruk. En sammanslagen hantering av

krigsmateriel och dual use-produkter innebär en påtaglig risk att den snäva och

av förbudstänkande präglade inställningen i handläggningen av

krigsmaterielärenden, överförs till hanteringen av dual use-produkter. Den

hittillsvarande organisationen av exportkontrollen i statsförvaltningen har

enligt företagens uppfattning i praktiken fungerat i sort sett

tillfredsställande. Industriförbundet och Sveriges Verkstadsindustrier kan dock

instämma i åsikten att det finns utrymme för rationalisering av

exportkontrollärenden av dual use-produkter. Den helt övervägande majoriteten av

ärenden på dual use-området skulle kunna hanteras betydligt enklare än i dag

genom exempelvis fler generella tills-vidare-gällande tillstånd.

 Motiven för att inrätta en ny exportkontrollmyndighet är

förvaltningsadministrativa snarare än byggda på uttalade behov från företagen.

Det förefaller också som om förslaget om ny myndighet ur ekonomisk synvinkel är

opåkallat. Enheten för strategisk exportkontroll och Krigsmaterielinspektionen

(KMI) handlägger idag ca 2 500 ärenden per år. Enligt uppgift sker detta till en

kostnad av ca 4 miljoner kr. Den nya myndigheten beräknas få ca 3 000 ärenden

per år, men handläggningen kommer att kosta minst 12 miljoner kr per år. Från

företagens synpunkt är det oacceptabelt om inrättandet av en ny myndighet för

dem medför ökade kostnader.

 Svenska Freds utgångspunkt är att export av krigsmateriel skall vara ett

politiskt ansvar. Runt om i världen dödas människor av krigsmateriel, tillverkad

i Sverige. Detta ansvar skall inte politikerna kunna skjuta ifrån sig till en

myndighet, vars chef inte kan avsättas i allmänna val. Svenska Freds avvisar

därför förslaget om att instifta en ny myndighet, som skall fatta beslut om en

stor del av den svenska krigsmaterielexporten.

2 Kriterier för tillståndsprövningen

Justitiekanslern: Den av arbetsgruppen föreslagna ordningen innebär att en ny

myndighet - KMI - skall besluta i ärenden som tidigare avgjordes av ett statsråd

ensamt och, såvitt jag kan förstå, i vissa mindre betydelsefulla fall avgjordes

av regeringen, men att regeringen skall besluta i övriga ärenden enligt lagarna

om krigsmateriel och om strategiska produkter. Dessa senare ärenden, som enligt

vad arbetsgruppen anger är sådana som är viktiga för utvecklingen eller

svårbedömda, får huvudsakligen antas motsvara den typ av ärenden som regeringen

redan enligt gällande regler prövar enligt de aktuella lagarna. Den av

arbetsgruppen föreslagna ordningen innebär vidare att det ankommer på KMI att

besluta om vilka ärenden som skall överlämnas till regeringens prövning.

 Vid bedömningen av förslagen i nu angivna hänseenden vill Justitiekanslern

framhålla följande.

 De nu gällande lagarna om krigsmateriel och om strategiska produkter innehåller

inte några materiella regler som anger under vilka förutsättningar ett

tillstånd, ett förbud eller ett undantag enligt lagarna skall meddelas. Som

arbetsgruppen framhåller kan regeringen som prövningsinstans fritt forma en

praxis och samordna den med Sveriges utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik i

övrigt. Vissa riktlinjer för regeringens ställningstaganden har visserligen

beslutats av riksdagen och finns angivna i prop. 1991/92:174 s. 41 men i princip

är regeringens avgöranden i dessa frågor i praktiken inte normbundna i gängse

mening utan kan snarare hänföras till den styrande makt som regeringen utövar

under konstitutionellt ansvar.

 Arbetsgruppens förslag innebär att KMI i vissa delar skall överta regeringens

uppgift att pröva ärenden om krigsmateriel och andra strategiska produkter. KMI

är inte en politisk instans utan en förvaltningsmyndighet som skall syssla med

rättstillämpning. Det är därför nödvändigt att införa materiella regler i

lagarna om krigsmateriel och om strategiska produkter som anger normer för KMI:s

prövning. Inte minst av hänsyn till att reglerna om tjänsteansvar och

skadeståndsansvar för staten skall kunna tillämpas är det nödvändigt att sådana

normer för KMI:s ställningstaganden finns.

 De nya bestämmelser som arbetsgruppen föreslagit i detta hänseende - 1 § andra

stycket och 1 a § lagen om krigsmateriel samt 1 a § och 1 b § lagen om

strategiska produkter - kommer att gälla såväl för regeringens prövning av

aktuella ärenden som för KMI:s prövning. Bestämmelsen i 1 § andra stycket lagen

om krigsmateriel och 1 a § lagen om strategiska produkter har dock fått en

utformning som är så allmänt hållen att den inte kan sägas ha något egentligt

materiellt innehåll. I dessa bestämmelser anges endast att beslut om tillstånd

m.m. skall grundas på utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska överväganden.

En sådan utformning av lagtexten avseende grunderna för prövningen kan vara

tillräcklig såvitt gäller beslut som fattas av regeringen, vilka - som tidigare

angetts - närmast är av politisk karaktär.

 När det gäller KMI kan de föreslagna lagreglerna dock knappast på ett

tillfredsställande sätt sägas ange grunderna för prövningen. Av arbetsgruppens

skäl till förslagen framgår nämligen att det är riksdagens riktlinjer och

regeringens praxis i tidigare avgjorda ärenden som skall vara bestämmande för

KMI:s avgöranden. Arbetsgruppens avsikt får antas ha varit att KMI inte skall

göra egna bedömningar av utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska slag, vilket

är naturligt med hänsyn till att myndigheten inte skall fatta politiska beslut.

Justitiekanslern anser att den skillnad som föreligger mellan de beslut som

skall fattas av regeringen och de som skall fattas av KMI inte på ett

tillfredsställande sätt kommer till uttryck i de föreslagna nya paragraferna.

 Enligt Justitiekanslerns uppfattning skulle lagregleringen i nu angivna

hänseenden - med utgångspunkt i den av arbetsgruppen föreslagna uppdelningen av

beslutsfunktionerna i sak mellan regeringen och KMI - möjligen kunna utformas

efter följande riktlinjer.

 KMI avgör vilka ärenden som myndigheten själv skall pröva och vilka som skall

prövas av regeringen. För KMI:s prövning ges materiella regler i de båda lagarna

som utformas i överensstämmelse med riktlinjerna i prop. 1991/92:174 s. 41.

Frågan om följsamheten till regeringens praxis berörs genom uttalanden i

förarbetena. KMI får besluta i enlighet härmed i rutinbetonade ärenden, dvs. i

princip sådana ärenden som för närvarande beslutas av ett statsråd ensamt.

Uppkommer fråga om ändring i praxis eller större och betydelsefulla ärenden,

skall KMI överlämna ärendet till regeringen för prövning.

 Regeringens befattning med ärenden om krigsmaterielexport m.m. synes, av skäl

som nämnts i det föregående, liksom hittills inte fordra någon motsvarande

reglering.

 En nackdel med den föreslagna och med anförda synpunkter här tillstyrkta

ordningen synes kunna vara att regeringen blir beroende av en fristående

myndighet i bedömningen av i vilken utsträckning praxis kan behöva ändras. Den

politiska kontrollen av krigsmaterielhanteringen kan därmed sägas bli något

försvagad.

 Sveriges Industriförbund och Sveriges Verkstadsindustrier anser att förslaget

att ändra lydelsen i 1 a § lagen om strategiska produkter är synnerligen

olämpligt.

 Enligt vår uppfattning måste en grundläggande frihandelsprincip gälla för

civila produkter. Även industripolitiska överväganden måste läggas på handeln

med civila produkter. De utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska

övervägandena är relevanta endast i ett begränsat fall på dual-use-området.

Sammantaget finner vi därför att det finns starka skäl att inte införa samma

lydelse i lagen om strategiska produkter som i lagen om krigsmateriel.

 Stockholms Handelskammare har en liknade uppfattning i frågan.

 I den nya 1 a § lagen om strategiska produkter anges att tillståndsbesluten

skall grundas på utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska överväganden. I

motiveringen anges att detta är en uttömmande lista på kriterier och att några

andra, allmänna eller enskilda intressen inte får vägas in i prövningen. Denna

inriktning har Handelskammaren inget att invända mot när det gäller export av

krigsmateriel. När det å andra sidan gäller strategiska produkter är

förhållandena annorlunda.

 Den förslagna ensidiga inriktningen innebär att den svåra avvägning mellan

exportintresse och skyddsintresse som ägnats stort intresse av politiker och

forskare i västvärlden under hela 80-talet helt läggs åt sidan. Begrepp som

"Balancing the national interest" förlorar i Sverige hela sin betydelse. Detta

är förvånande eftersom Sverige är befriad från den barlast som COCOM utgör på

många länders tänkesätt. Sverige borde sålunda ha större möjlighet att hålla

huvudet kallt i avvägningen mellan motstående intressen i dessa fall.

 De element som i Rådets beslut 94/942/CFSP skall ligga i skyddsintressets

vågskål blir enligt föreliggande förslag de allenarådande faktorerna. Det säger

sig självt att Rådet inte haft anledning föreskriva vad medlemsländerna skall

lägga i vågskålen av nationella intressen för export, utveckling och

sysselsättning. Det gör de bäst själva. I förslagets 1 a § sätts det svenska

exportintresset till noll. Handelskammaren finner denna lösning helt

oacceptabel. Några hänvisningar till regeringens "praxis om frihandel" kan inte

ändra detta. Skulle denna ordning få råda kommer det att få mycket svåra

konsekvenser för svensk framtidsindustri och möjligheterna att få utländska

etableringar till Sverige. Handelskammaren föreslår att 1 a § i förslaget helt

utgår. Självklart skall Sverige även utan den paragrafen tillämpa de kriterier

som anges i bilaga 3 till nämnda rådsbeslut. Eftersom denna bilaga innefattar de

tre kriterier som angivits i den föreslagna 1 a § innebär ett utelämnande av

paragrafen ingen ändring i sak.

 Sveriges Exportkontrollförening har liknande synpunkter och anför vidare:

Huvudinriktningen för tillståndsprövning av dual use-produkter bör vara att

förhindra spridning av varor och teknologier som skall användas för

framställning av konventionella vapen eller massförstörelsevapen, medan legal

civil handel skall belastas med så få handelshinder som möjligt.

 Försvarsindustriföreningen: I arbetsgruppens förslag föreslås att båda

lagarna skall innehålla en bestämmelse att beslut om tillstånd till export skall

grundas på utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska överväganden. Enligt vår

uppfattning bör härtill komma industripolitiska överväganden. Exporten av

krigsmateriel och framför allt dual use-produkter omfattar nästan uteslutande

högteknologiska produkter. Inom västvärlden, och kanske särskilt inom EU, görs

stora ansträngningar att utveckla respektive länders högteknologi. Utveckling

och export av sådana varor främjas i stor utsträckning med statligt stöd. Det

finns därför enligt vår uppfattning all anledning att vid beredningen av

exporttillstånd för högteknologiska produkter noga beakta de egna industriella

motiven för export så att svensk industri inte missgynnas i förhållande till

industrin i bl.a. övriga EU-länder. Det vore därför olyckligt att i lag

fastlägga den snäva begränsning som nu föreslås.

 Länsrätten i Stockholms län: När det gäller återkallelsegrunderna kan man

inte ha en ordning med två särskilda paragrafer, 16 § respektive 8 §, som

reglerar återkallelserekvisiten samtidigt som "beslut om tillstånd" i 1 §

krigsmateriellagen respektive 1 a § lagen om strategiska produkter och i

specialmotiveringarna avses reglera även återkallelsesituationer (grundas på

utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska överväganden, enskilda intressen

skall inte vägas in). Det förefaller också svårt att samtidigt hävda att

tillstånd grundar vissa rättigheter samtidigt som man vid en

återkallelseprövning skall bortse från dessa rättigheter. I tillståndsprövningen

bör ingå ett moment av vandelsprövning beträffande sökanden eller dennes

ställföreträdare. Detta bör framgå av lagtexten.

 Svenska Freds: Det är en felaktig tolkning som saknar grund att de utrikes-,

säkerhets- och försvarspolitiska intressena skall vägas mot varandra som det

sägs i remissen. Det är en förskjutning och liberalisering som ägt rum på grund

av den försvarsindustriella krisen. Skrivningarna har definitivt inte stöd i

riksdagens riktlinjer för krigsmaterielexport (prop. 1991/92:174 s. 41 och 46).

 Riktlinjerna stadgar nämligen att det är två villkor som måste uppfyllas för

att det kan bli tal om export. Dels ska den vara erforderlig för att tillgodose

det svenska försvarets behov, eller i övrigt vara säkerhetspolitisk önskvärd.

Dels ska den inte stå i strid med principerna och målen för Sveriges

utrikespolitik (och det är här som de fyra exportvillkoren kommer in).

 Så först ska man bedöma om det finns försvars/säkerhetspolitiska skäl för

export. Om så är fallet kan man gå vidare och se om de uppfyller exportvillkoren

i riktlinjerna. Detta framgår av riktlinjerna och den tidigare propositionen.

Och detta bör upprepas i den kommande propositionen.

 Med stöd av den föreslagna skrivningen kan man i framtiden konstatera att ett

land visserligen inte uppfyller riktlinjernas exportvillkor, men exporten är

mycket viktig för det svenska försvaret. Och eftersom dessa intressen ska "vägas

mot varandra", så kan man godkänna exporten i fråga.

3 Överlämnande av ärenden till regeringens prövning

Länsrätten i Stockholms län: Till följd av frågans art kan dock ifrågasättas om

inte andra stycket i 1 a § krigsmateriellagen och 1 b § lagen om strategiska

produkter borde formuleras så att ärenden skall överlämnas, inte får överlämnas

till regeringen i de situationer som avses i de angivna styckena.

 Svenska Freds anför liknande synpunkter. Självfallet måste ordet "får" bytas

ut mot "skall". Regeringen skall avgöra samtliga ärenden där det råder

tveksamhet kring om regeringen, ifall den fick möjlighet, skulle förordna ett

positivt förhandsbesked, acceptera att ett företag lämnar offert eller bevilja

exporttillstånd. KMI får endast lämna förhandsbesked, acceptera offertgivning

eller bevilja utförsel om regeringen nyligen fattat ett entydigt prejudicerande

beslut. Finns det regeringsbeslut som talar i olika riktning så ska det nya

ärendet avgöras av regeringen. Att regeringen exempelvis nyligen har givit

klartecken för export av övrig krigsmateriel till ett visst land kan därmed inte

tas till intäkt för KMI att godkänna export av krigsmateriel för strid till

samma land. När myndigheten själv, i något skede, fattar beslut om

förhandsbesked, offertgivning eller utförseltillstånd, så skall den skriftligen

notera vilket eller vilka prejudicerande regeringsbeslut den stöder sig på.

Ovanstående betyder att för att undvika att regeringen hamnar inför "fullbordat

faktum" skall regeringen få ta ställning till ett exportärende på ett så tidigt

stadium som möjligt.

4 Ombildning av Rådgivande nämnden

Stockholms Handelskammare: Förslagets ombildning av Rådgivande nämnden för

krigsmaterielfrågor till Exportkontrollrådet vilar på samma syn som ovan

relaterats, att dual use-produkter i grunden är samma sak som krigsmateriel.

Eftersom Stockholms Handelskammare ej kan acceptera de ensidiga

bedömningskriterier som i förslaget angetts för dual use-produkter, kan

Exportkontrollrådets roll i dual use-ärenden ej tillstyrkas. Visserligen kan

situationer uppkomma då denna rådgivande församling kan behöva lämna synpunkter.

Betydligt mer angeläget torde dock ett civil-försvarstekniskt råd vara. Det

nuvarande teknisk-vetenskapliga rådet synes dock ha en alltför gles

mötesfrekvens för att vara lämpligt. Handelskammaren föreslår att ett rådgivande

expertorgan, där intressena för export respektive icke-spridning är företrädda

med teknisk sakkunskap, skapas för bedömning av dual use-ärenden och Sveriges

position i förhandlingar om varulistors innehåll.

 Sveriges Exportkontrollförening har liknande synpunkter. Förslagets ombildning

av Rådgivande nämnden för krigsmaterielfrågor till Exportkontrollrådet har vi

liten förståelse för. Självklart kan ett sådant råd tillföra vissa

utrikespolitiska synpunkter. För dual use-produkter är den tekniska bedömningen

av en helt annan dignitet. Vår bedömning är att endast i undantagsfall kommer

någon ledamot av Exportkontrollrådet att ha sådan teknisk kompetens att den kan

jämföras med kompetensen hos myndigheten respektive det sökande företaget.

Förtroendet för den nya myndigheten från näringslivets sida kommer att påverkas

negativt om inte en möjlighet till överprövning införs.

 Försvarsindustriföreningen: Det framstår som oklart om man med lekmän avser

riksdagsledamöter eller om rådet, förutom av representanter från

regeringskansliet, skall bestå av såväl lekmän som riksdagsledamöter eller om

det enbart skall bestå av lekmän som ej är riksdagsledamöter.

Försvarsindustriföreningen förordar ett råd sammansatt av riksdagsledamöter med

ett begränsat antal ledamöter. Om därutöver lekmän skall beredas plats bör även

sådana som företräder industrin utses.

 Sveriges Industriförbund och Sveriges Verkstadsindustrier framför att det är

något oklart om man beträffande sammansättningen av myndighetens

exportkontrollråd med lekmän avser riksdagsledamöter eller andra.

Industriförbundet och Sveriges Verkstadsindustrier har gjort bedömningen att man

här avser riksdagsledamöter och finner det även mest ändamålsenligt med en dylik

sammansättning.

 Statens kärnkraftinspektion anser att en representant för Statens

kärnkraftinspektion bör ingå i det föreslagna exportkontrollrådet.

 Svenska Freds: Det är viktigt att rådet konsulteras så tidigt som möjligt.

Ärendets "slutskede" måste alltså konkretiseras till att inte avse den tidpunkt

då det är dags att fatta beslut om exporttillstånd, utan då det eventuellt ska

lämnas förhands- eller underhandsbesked, samt då företag meddelar sin avsikt att

lämna offert.

 Det är viktigt att rådet får samma stora betydelse som den rådgivande nämnden

har i dag. Alla tveksamma ärenden bör, som tidigare gällt i Rådgivande nämnden,

behandlas i rådet.

 Endast sådana utförselärenden som tillstyrkts av samtliga partier i Rådgivande

nämnden förs av KMI vidare till ställningstagande av regeringen. Eftersom rådet

föreslås bestå av samtliga partier i Utrikesnämnden, där Miljöpartiet och

Vänsterpartiet vill avveckla hela vapenexporten, så kommer inte regeringen att

föreslå en liknande konsensusprincip för rådets arbete. Däremot bör regeringen i

sin proposition formulera en intention: Vid beslut om krigsmateriel är det

viktigt med största möjliga partipolitiska enighet.

5 Finansiering

Statens kärnkraftinspektion (SKI): Arbetsgruppen föreslår en ändring i 22§ lagen

om krigsmateriel som innebär att även den som tillverkar kärnkraftsreaktorer,

kärnbränsle och annan kärnteknisk utrustning som avses i bilaga 3 till

förordningen (1994:2060) om strategiska produkter skall betala avgift till KMI

efter värdet av försåld sådan egendom. Samtidigt föreslår arbetsgruppen att SKI

även framdeles skall bereda och i vissa fall fatta beslut om utförseltillstånd

för kärnämne och utrustning enligt nämnda bilaga. SKI - som instämmer i

arbetsgruppens bedömning av SKI:s roll - anser att även SKI:s arbete med

exportkontrollen bör täckas med avgifter.

 Enligt det avgiftssystem som före lagändringarna om överförande av utförsel av

kärnämne och kärnteknisk utrustning från kärntekniklagen till lagen om

strategiska produkter gällde för avgifter till SKI, betalade innehavare av

kärntekniska anläggningar, t.ex ABB-ATOM som innehavare av kärnbränslefabriken i

Västerås ingen särskild avgift för utförseltillstånd. SKI:s kostnader för

tillståndsprövningen inberäknades i stället i den kvartalsavgift som bolaget

betalar för SKI:s tillsyn av anläggningen. Exportörer av kärnteknisk utrustning,

vilka inte hade särskilt anläggningstillstånd, betalade däremot en särskild

avgift för varje utförseltillstånd. Detta gäller t.ex. Sandvik. Den lagliga

grunden härför i 30 § kärntekniklagen bortföll genom lagändringarna (1994:720

och 1995:500). SKI gjorde en särskild erinran härom i sitt remissyttrande över

lagförslagen.

 SKI har ingen bestämd uppfattning om hur detta lagtekniskt skall uttryckas men

anser att de föreslagna bestämmelserna om avgifter bör modifieras så att även

SKI:s kostnader blir täckta genom avgifter.

 Stockholms Handelskammare: Handelskammaren är förvånad över att ett område som

icke-spridning av massförstörelsevapen inom regeringskansliet anses ha en sådan

låg prioritet att det förutsätts att finansiering över statsbudgeten ej kan

åstadkommas.

 Stockholms Handelskammare finner det ej möjligt att här kommentera det

egenartade förhållande som nu råder inom krigsmaterielkontrollen vad avser

finansieringen av KMI. Däremot får denna ordning inte tillåtas sprida sig till

dual use-produkter. Argumenteringen i förslaget är svag och motsägelsefull.

 För Stockholms handelskammare är det självklart att en export av civila

produkter inte kan påläggas avgifter för finansiering av en kontroll som tar

sikte på att förhindra en använding som varorna inte är avsedda för. Denna

affärshämmande inblandning i företags legitima exportverksamhet kan av uppenbara

skäl ej finasieras av de drabbade. Alla analogier med krigsmaterielexporten

underkänner Handelskammaren utan att för den skull acceptera nuvarande ordning

på krigsmaterelsidan.

 En ytterligare kommentar gäller kretsen av de föreslagna avgiftspliktiga

företagen. Här anges "tillverkare....- själva eller genom närstående företag".

Tolkningen av detta kan leda antingen till diskriminering av svenska tillverkare

eller ohållbara beräkningar avseende utländska moderbolags försäljning.

 Sveriges Exportkontrollförening: Exportkontrollföreningen är förvånad över att

man föreslår att avgiftsbelägga tillverkning av varor som skall exporteras.

Enligt uppgift förekommer ej sådana avgifter i de övriga EU-länderna.

 Förutom det märkliga i att tillverkning av varor som finns upptagna i

varuförordningen skall avgiftsbeläggas (beskattas) kan man fråga sig varför ej

varor som transiteras (eller förs in till ett lager och sedan vidareexporteras)

skall avgiftsbeläggas. Ytterligare en frågeställning: Hur skall en beräkning ske

om en produkt sammanställs av ett antal importerade produkter?

 En avgiftsbeläggning (beskattning) av varor upptagna på varulistan kommer att

kosta seriösa företag dels avgiften (skatten) i sig själv, dels ett betydande

arbete för att fastställa för vilken summa företaget skall betala avgiften.

Sannolikt måste många företag bygga upp dataregistrering för detta ändamål. Till

detta kommer så kostnaden för myndighetens kontrollarbete. För de mindre seriösa

företagen öppnar sig en ny väg för illojal konkurrens genom att försöka undandra

produkter från myndighetens kontroll.

 Det är Exportkontrollföreningens absoluta krav att finansiering av det nya

verket skall ske via statsbudgeten.

 Länsrätten i Stockholms län: När det gäller avgiftsfrågorna inskränker sig

länsrätten till två påpekanden. På ett eller annat sätt bör det totala

avgiftsuttaget (bestämt av totalkostnaderna för KMI) låsas på regeringsnivå. En

lägsta faktureringsnivå (i utgångsläget 2,5 miljoner kr) förefaller behöva

ändras med jämna mellanrum och bör därför inte låsas på lagnivå. En delegation

till regeringen (inom ramen för självkostnad) kunde här vara på sin plats.

 Försvarsindustriföreningen: Ett starkt motiv till en organisationsändring av

nu föreslaget slag bör vara att rationaliseringseffekter uppstår. Detta synes

emellertid inte vara fallet. Genom att besluten också till en del skall beredas

i regeringskansliet uppstår dels en risk för förlängd handläggningstid, dels

ökade personalkostnader.

I arbetsgruppens remiss uppskattas den nya myndighetens kostnader till 12

miljoner kr. KMI:s nuvarande kostnader för beredning av krigsmaterielärenden är

ca 4 miljoner kr. I remissen föreslås vidare att kostnaderna solidariskt skall

betalas av såväl krigsmateriel- som dual use -tillverkande företag vilka har en

fakturering av kontrollerade produkter överstigande 2,5 miljoner kr.

Försvarsindustrins årliga fakturering är ca 10 miljarder kr. Faktureringen av

exportkontrollerade dual use-produkter torde endast uppgå till en mindre del

därav. Med den föreslagna fördelningen av kostnaderna kommer försvarindustrins

kostnad med stor sannolikhet att minst fördubblas.

 Försvarsindustriföreningen ställer sig principiellt avvisande till att

företagen överhuvudtaget skall belastas med kostnader för beredning av

exportärendena. Exportkontrollen är en myndighetsuppgift vars omkostnader bör

bestridas av staten. Så sker i våra grannländer.

 Om det ändå beslutas att avgifter skall tas ut är det inte rimligt att

försvarsindustrin belastas med större andel än som motsvarar de kostnader som

uppstår för beredningen av krigsmaterielärendena. Försvarsindustrins

tillverkning och export av dual use-produkter är, i motsats till vad som uppges

i remissen, mycket obetydlig.

 Eftersom antalet exportärenden håller sig tämligen konstant inom

krigsmaterielområdet bör inte avgiften överstiga 4 miljoner kr i en rationell

organisation. Vi finner inte några motiv för att vi skall bestrida kostnader

härutöver för verksamhet av vilken vi inte är berörda.

 Det nämns inte i remissen hur avgiftsbeläggning skall ske för vapenhandlares

utförseltillstånd. Erfarenhetsmässigt utgör beredningen av dessa ärenden en icke

obetydlig arbetsbelastning. Om det beslutas att avgifter skall tas ut

förutsätter Försvarsindustriföreningen att dessa tillstånd belastas med sina

beredningskostnader och inte överförs på försvarsindustrin.

 Sveriges Industriförbund och Sveriges Verkstadsindustrier: Det är vår bestämda

uppfattning att den typ av myndighetsutövning som den föreslagna myndigheten

skall arbeta med, där kontrollbehovet har utrikes-, säkerhetspolitiska- eller

försvarspolitiska motiv, är en typisk verksamhet som skall finansieras via

statsbudgeten. Vi finner det således helt oacceptabelt med den finansieringsform

som föreslås i remissen. Förslaget till finansiering är dessutom felaktigt

konstruerat även utifrån den, enligt vår mening oacceptabla, utgångspunkten att

företagen skall finansiera den föreslagna myndigheten.

 Vi vill i sammanhanget erinra om utvecklingen av exportkontrollen av dual use-

produkter.

 Gällande regler förutser också förenklade eller inga tillståndsförfaranden vid

export till dessa destinationer. I praktiken går den helt dominerande delen av

svensk dual use-export till sådana okontroversiella destinationer. Likväl

föreslås att den nya myndigheten finansieras genom en avgift på tillverkarens

försålda dual use-produkter totalt förutsatt att det fakturerade värdet under

ett år överstiger 2,5 miljoner kr.

 Detta innebär att normal, från exportkontrollsynpunkt helt okontroversiell

export, i mycket stor utsträckning kommer att vara avgiftsgrundande. Det

förefaller dessutom som om även försäljning inom Sverige kommer att vara

avgiftsgrundande. Det finns inget stöd i lagstiftningens bakomliggande syften

för ett sådant förfaringssätt.

 Vi vill också betona den kraftigt ökade byråkrati och administration som

företagen påtvingas för att klara den deklarationsskyldighet som avses ligga

till grund för avgiftsbeläggningen. Denna svårighet finns noterad i remissen men

har tyvärr inte kommit att påverka förslagets utformning.

 Vi kan mot denna bakgrund sammantaget inte se den föreslagna finansieringen

annat än som en handelshindrande exportskatt som sätter svensk industri i en

sämre konkurrenssituation än dess utländska konkurrenter. Denna typ av pålaga

bidrar inte heller positivt till att attrahera utländska investeringar inom

högteknologiområdet i Sverige.

6 Överprövning av beslut

Länsrätten i Stockholms län: Domstolen har ingen erinran mot att beslut i

tillståndsfrågor görs icke överklagbara i ordinär väg.

 Återkallelsefrågorna är i en rad hänseenden grumligt reglerade i lagförslagen

och i motivskrivningarna.

 Länsrätten uppfattar förslagen på det sättet att i uttrycket "beslut om

tillstånd" i 1 § krigsmateriellagen och 1 b § lagen om strategiska produkter

avses omfatta även återkallelsefrågor, att det därmed skulle bli föremål för

myndighets avgörande om ett återkallelsebeslut blir överklagbart till allmän

förvaltningsdomstol eller ej samt att det blir fritt fram för regeringen att

meddela ytterligare föreskrifter i fråga om överlämnande av återkallelsefrågor

till regeringen.

 Länsrätten, som finner att den föreslagna ordningen har dåligt stöd i de

föreslagna lagtexterna, tar för sin del avstånd från förslaget i denna del.

Överklagandereglerna bör vara uttömmande fastlagda i lag. Någon valrätt bör inte

föreligga. Om förslagställarna har uppfattningen att "återkallelsebeslut bör

vara möjliga att överklaga" hade de också bort bygga upp lagtexter och motiv

från denna utgångspunkt.

 Återkallelseparagraferna bör enligt länsrättens uppfattning genom en

uppräkning (eventuellt avrundad med en generalklausul) uttömmande reglera

återkallelsefrågorna. I en sådan uppräkning kan länsrätten bl. a. tänka sig

- oriktiga uppgifter till grund för tillstånd,

- åsidosatta föreskrifter, villkor eller andra skyldigheter,

- sådana förändringar utrikes-, säkerhets- eller försvarspolitiskt som utgör

särskilda skäl, och

- om eljest särskilda skäl föreligger.

 Normalt brukar det krävas starkare skäl för återkallelse än för vägrat

tillstånd. Inte sällan brukar lagstiftaren i återkallelsesammanhang i motiven

uppehålla sig också vid proportionalitetsfrågor. Ibland tillgrips ett

varningsinstitut (inte alltid överklagbart) för lindrigare överträdelser.

 I motiven talas om att "domstolar inte kan förutsättas göra bedömningar av

utpräglat skönsmässig eller politisk karaktär".

 Länsrätten är helt främmande för denna ståndpunkt såvitt gäller skönsmässiga

bedömningar. Sådana är legio i olika måltyper vid de allmänna

förvaltningsdomstolarna (jfr t.ex. också argumenten för lekmannamedverkan och

"skönstaxering").

 Domstolen delar däremot uppfattningen att utpräglat politiska bedömningar inte

lämpar sig för prövning i domstol. Domstolarna betackar sig för och värjer sig

regelmässigt mot sådana uppgifter.

 Praktiskt taget hela vår lagstiftning bygger på politiska bedömningar av

skilda slag. I detta sammanhang måste man dock skilja på lagstiftning och

rättstillämpning. I rättstillämpningsfrågor söker domstolarna sig fram till de

lösningar och tolkningar som bäst anses överensstämma med lagtexter och motiv.

Detta uppfattas icke av domstolarna som en politisk eller ens rättspolitisk

uppgift.

 Från dessa utgångspunkter har länsrätten intet att erinra mot att den tas i

anspråk för överprövning av återkallelsebeslut under förutsättning att blivande

lagtexter och motiv kommer att ge tillräcklig vägledning till förhindrande av

krav på egna politiska bedömningar. I annat fall bör återkallelse på politiska

grunder inte överklagas till domstol. Det bör framhållas att det synes vara

möjligt att minska antalet återkallelsesituationer genom att begränsa räckvidden

av tillstånd genom utrymme för inskränkande generella föreskrifter förenade med

uttryckliga förbehåll och villkor i de individuella tillståndsbesluten. Ett ökat

utnyttjande av förbudsinstitutet kan också vara en väg att minska antalet

återkallelsesituationer.

 Länsrätten har svårt att se annat än att ett förbud enligt 12 § sista stycket,

som inte följer av en generell och i laga ordning tillkommen föreskrift (t. ex.

"ett tillstånd förfaller") eller utgår från ett förbehåll eller villkor i det

enskilda tillståndet, har karaktär av inskränkning eller partiell återkallelse

av ett tillstånd. Saken har inte berörts i utkastet men om länsrättens förmodan

är riktig torde samma skäl för överklagningsrätt göra sig gällande som i

återkallelsefallen. Saken förefaller behöva övervägas.

 I avsaknad av särregler i de båda nu aktuella lagarna kommer regelsystemet i

förvaltningslagen och förvaltningsprocesslagen i sin helhet att bli tillämpligt.

Länsrätten ser inga hinder mot att så sker.

 Regeringen förbereder en proposition till regeringen med förslag till

generella regler om tvåpartsprocess i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Om

saken inte får en generell reglering bör i det här lagstiftningsärendet

övervägas att ge KMI besvärsrätt över motgångsbeslut i domstol.

 Förpliktande förvaltningsbeslut (återkallelser) går om annat inte uttryckligen

sägs i verkställighet först efter laga kraft.

 Här ifrågakommande återkallelsebeslut är av sådan karaktär att det kan

ifrågasättas om inte KMI åtminstone borde ges en rätt att förordna om omedelbar

verkställighet. Domstols beslut förefaller böra gå i omedelbar verkställighet

(inhibition regleras i förvaltningsprocesslagen).

 Länsrätten kan genom interna lottningsregler ombesörja att ifrågavarande mål

speciallottas inom domstolen. Om processen läggs upp som en tvåpartsprocess

borde domstolens beslutsunderlag i allmänhet kunna bli fullödigt genom parternas

försorg. Extern kompetens kan dessutom tillföras domstoeln genom det generella

sakkunnighetsinstitutet. Några särskilda sakkunniga synes inte påkallade.

 Domstolsverket (DV), som främst har granskat utkastet till lagrådsremiss från

domstolsväsendets synpunkt, tillstyrker i stort sett förslaget. Vad gäller

rätten till överprövning av beslut ifrågasätter DV dock förslaget om att denna

inte skall omfatta beslut att avslå en ansökan eller att meddela ett förbud mot

bakgrund av att Europadomstolen ansett att artikel 6 i Europakonventionen är

tillämplig på frågor som rör rätten att bedriva viss ekonomisk verksamhet eller

att få tillstånd av något slag som är av betydelse för möjligheterna att bedriva

sådan verksamhet (jfr Danelius, Mänskliga rättigheter, 5:e uppl. 1993, s. 143).

Visserligen skall prövningen av nämnda beslut inte omfatta enskilda intressen

såsom ett företags intresse av att få avsättning för sina produkter men det kan

enligt DV:s mening ej uteslutas att andra aspekter kan vägas in vid bedömningen,

t.ex. att den som söker tillstånd tidigare har fått ett tillstånd återkallat.

Det stipuleras ej heller några regler i lagen om krigsmateriel för vad

bedömningen vid beslut om tillstånd skall grundas på förutom att denna skall

grundas på utrikes,- säkerhets- och försvarspolitiska överväganden. Med

anledning härav kan det inte uteslutas att det behövs en möjlighet till

överprövning av nämnda beslut.

 Dessutom ligger en sådan generell rätt till domstolsprövning väl i linje med

den utveckling som innebär att förvaltningsmyndigheters beslut får överklagas

hos domstol i större omfattning samt med strävanden att uppfylla även EG-rättens

krav på domstolsprövning av förvaltningsbeslut. DV efterlyser således en analys

i frågan.

När det gäller vidden av den prövning domstolen skall göra efterfrågar DV

klarare riktlinjer för vad denna skall omfatta. Det ligger i sakens natur att en

domstol måste göra bedömningar av skönsmässig karaktär. Därför kan det inte

anses tillfyllest med den vägledning som ges i remissen i förevarande fråga. DV

efterlyser även härvidlag en analys.

 Stockholms Handelskammare: De tekniska kriterierna för krigsmateriel och dual

use-produkter skiljer sig åt markant. Exempelvis är en luftvärnskanon

krigsmateriel oavsett om den skjuter ett skott i minuten eller hundra. När det

gäller dual use-produkter avgör ofta tekniska parametrar om varan är

kontrollerad eller inte. Ett modem med en hastighet över en viss gräns är

kontrollerat, däremot ej ett långsammare. Varulistan är dock ingalunda så klar i

alla delar som den vid första anblicken kan ge sken av. Helt avgörande uttryck

som "motståndskraftigt utformad" eller "expertsystem" kan svårligen definieras.

 All erfarenhet av varulistor visar också att uppdateringen på internationell

nivå sker stegvis, vilket innebär en eftersläpning gentemot den tekniska

utvecklingen. I dessa fall går de enskilda länderna före och frisläpper

produkter trots att de finns på en överenskommen lista. Det är bland annat i

dessa fall som den faktiska tillgängligheten - "foreign availability" - måste

kunna vägas in.

 Den väsenskilda prövningen av krigsmateriel respektive dual use-produkter gör

att en möjlighet till överprövning av beslut beträffande dual use-produkter är

helt nödvändig. Hur denna överprövning skall gå till bör närmare utredas.

Förvaltningsdomstol är sannolikt inte rätt forum. Här bör man hålla i minnet att

det inte bara är svenska företag som är intressenter. Även utländska

moderföretag kan ha synpunkter på en svensk bedömning av teknologier som över

huvud taget ej finns i Sverige.

 Sveriges Exportkontrollförening: De tekniska kriterierna för klassning av

krigsmateriel å ena sidan och dual use-produkter å andra sidan skiljer sig

markant. Även om det i vissa fall kan krävas en politisk eller teknisk bedömning

huruvida en produkt skall anses vara krigsmateriel för strid eller övrig

krigsmateriel eller ej krigsmateriel så förekommer ej för krigsmateriel samma

krav på teknisk kompetens som föreligger vid avgörandet om en dual use-produkt

skall omfattas av varulistan eller ej. Speciellt i avsnitten om programvara och

om teknologiöverföring kan den korrekta bedömningen vara synnerligen grannlaga.

Definitionsmässigt är klassning av krigsmateriel beroende på dess användning och

verkan, medan klassning av dual use-produkter bygger på prestanda och teknologi.

 Exportkontrollföreningen har intet att erinra mot att politiska beslut måste

fattas av regeringen och därefter ej skall kunna överklagas. En

överklagandeprocess i tekniska frågor är dock ofrånkomlig.

 Vi föreslår dels att om myndigheten fattat ett politiskt beslut som ej

tillfredsställer den sökande, skall ärendet på den sökandes begäran tas upp till

prövning av regeringen, dels att det nuvarande teknisk-vetenskapliga rådet

ombildas eller ges en sådan instruktion att det kan avgöra tekniska frågor.

Detta råd måste dessutom sammanträda tillräckligt ofta för att förhindra

utdragna licensprocesser.

 Sveriges Industriförbund och Sveriges Verkstadsindustrier: Vi anser att det är

en grundläggande förvaltningsrättslig princip att kunna överklaga myndigheters

beslut. Vidare måste en myndighet motivera beslut att avslå en ansökan om

tillstånd.

 Enligt vår uppfattning är remissens förslag vad gäller överprövning därför

alltför snävt utformat. En avslagen ansökan om export av dual use-produkt till

ett regimland ligger t. ex. utanför överklagandemöjligheten.

Vi anser därför att nuvarande förslag inte kan accepteras utan måste bli föremål

för en överarbetning. Företagens enskilda intressen kan inte förbigås.

7 Myndighetens namn

Stockholms Handelskammare: Handelskammaren finner det synnerligen olämpligt att

kalla den nya myndigheten för Krigsmaterielinspektionen. Den åtskillnad som är

helt nödvändig mellan krigsmateriel å ena sidan och dual use-produkter å den

andra kan inte upprätthållas externt vid ett sådant namnval. Handelskammaren har

dock inget att invända mot att myndighetschefen också är krigsmaterielinspektör.

 Namnet är inte heller lämpat från synpunkten att medvetandegöra svenska

företag som tillverkar eller handlar med civila produkter som antingen återfinns

på varulistan över strategiska produkter eller som kan inrymmas i ett catch all-

meddelande.

 Gentemot svenska företags kunder i utlandet utgör informationen att leveransen

är kontrollerad av något som kallas "The Military Equipment Inspectorate" ett

klart hinder i konkurrensen med andra länders leverantörer.

 Allt detta talar för att myndighetens namn inte bör vara

Krigsmaterielinspektionen. Verksamheten inom myndigheten som avser kontroll över

krigsmateriel kan dock behålla namnet Krigsmaterielinspektionen. Myndighetens

namn bör knytas till begreppet exportkontroll och vara exempelvis

Exportkontrollstyrelsen.

 Sveriges Exportkontrollförening har liknande synpunkter. Ett neutralt namn

skulle enligt föreningen kunna vara Exportkontrollinspektionen.

 Sveriges Industriförbund och Sveriges Verkstadsindustrier: Det finns en klar

och principiellt viktig skillnad mellan krigsmateriel och dual use-produkter:

Dual use-produkter är till sin natur civila produkter som inte har något

förstörelsebringande syfte. Grundprincipen är att civila produkter får

exporteras fritt medan krigsmaterielexport i princip är förbjuden. Det är mot

denna bakgrund klart olämpligt att välja namnet Krigsmaterielinspektionen för

den föreslagna myndigheten. Mera neutralt vore Exportkontrollinspektionen eller

ännu enklare Exportinspektionen.

8 Sekretessfrågor

Sveriges Industriförbund och Sveriges Verkstadsindustrier vill starkt erinra om

vikten av en fungerande sekretess i exportkontrollärenden, så att företagen kan

känna sig trygga vid inlämnandet av ansökningar.

 Länsrätten i Stockholms län: Länsrätten utgår från att regler om sekretess,

partsinsyn och personalkontroll är eller kommer att bli lösta.

 Med nuvarande regler kommer länsrätten att få pröva sekretessfrågor i sina

egna mål. Antalet återkallelsemål förefaller dock bli så få att det inte

motiverar ett frångående av huvudregeln att KMI:s sekretessbeslut överklagas

till kammarrätten.

 Om samma handlingar finns både hos KMI och hos regeringen synes även detta

öppna för dubbla besvärsvägar. Detta är dock en generell olägenhet med gällande

sekretesslagstiftning.

 Försvarsindustriföreningen: De ansökningar och andra handlingar som av

försvarsindustrin sänds in till KMI är praktiskt taget alla kommersiellt

hemliga. Det finns en stor oro inom försvarsindustrin att den kommersiella

sekretessen hos den nya myndigheten inte kommer att kunna tillvaratas på samma

sätt som inom regeringskansliet.

 Våra utländska kunder är i de flesta fall ytterst angelägna att hålla sina

operationella, tekniska och övriga upphandlingsförutsättningar hemliga. De

omfattas då av försvarssekretess i kundlandet vilket enligt vår uppfattning bör

utgöra ett hinder för utlämning över svensk rättslig instans. I synnerhet gäller

detta för länder med vilka bilaterala sekretessavtal tecknats. För industrin kan

en möjlig försäljningsframgång helt spolieras om kundens krav i dessa avseenden

inte respekteras.

Dessutom skadas svensk försvarsindustri om den kommersiella sekretessen brytes

så att prisinformation och avtalsvillkor kommer till konkurrenters kännedom.

Enbart information i ett tidigt skede om att Sverige engagerat sig i en viss

upphandling kan ge konkurrenter möjlighet att agera samtidigt som en för våra

kunder kanske icke önskvärd publicitet åstadkomms. Sammantaget kan sådana avsteg

från den kommersiella sekretessen vara till stor nackdel inte bara för

försvarsindustrin utan också för Sverige som land.

 Vi anser det vara viktigt att man i den nya organisationen mot denna bakgrund

noga ger akt på sekretessfrågorna.

 Vid beredningen i fall där försvarssekretess gäller tillämpas för närvarande

ett smidigt förfarande enligt vilket endast ett regeringsbeslut fattas.

Motsvarande förfaringssätt tillämpas också för beslut avseende utlämning till

utlandet av hemliga materielspecifikationer. Det är starkt önskvärt att denna

beslutsordning behålls även i den nya organisationen.

9 Övriga synpunkter

Försvarsindustriföreningen: Försvarsindustrin är starkt beroende av

långsiktighet och stabilitet i sina kundrelationer. Det är därför utomordentligt

betydelsefullt att också regeringens agerande mot försvarsindustrin är

långsiktigt och stabilt. Vi fäster därför stor vikt vid att de år 1992

fastställda riktlinjerna, de handlingsregler som meddelats i KMI:s handbok och

de kontakter som etablerats i form av regelbundna sammanträffanden får fortleva

i den nya myndigheten. Nuvarande regelverk och handlingsregler har skapat en

stabil grund för styrning av exportverksamheten i den nuvarande organisationen.

Det är därför vår uppfattning att man nu inte bör vidta några förändringar av

dessa regler utan låta den nya organisationen samla ytterligare erfarenheter

under några år.

 Man kan förutse att den nya organisationen kommer att effektivt och med korta

handläggningstider kunna bereda ärenden som kan beslutas inom organisationen.

För ärenden av komplicerad art, i vilka exportkontrollrådet skall beredas insyn

och där regeringen kommer in i beslutsprocessen, kan emellertid risk för längre

beredningstider än nu föreligga.

 Det är från försvarsindustrins sida angeläget att förfaringssättet för

beredning av sådana ärenden noga övervägs, t.ex. att tillräcklig täthet i

exportkontrollrådets sammanträden åstadkomms och att klara ansvarsförhållanden

skapas mellan regeringskansli och myndighet så att handläggningstiden trots fler

inblandade parter förblir rimligt kort.

 Kommerskollegium: I detta sammanhang önskar kollegiet anhängiggöra en fråga

som rör handläggningen av en viss typ av krigsmaterielärenden. Kommerskollegium

är för närvarande remissinstans för ärenden om tillstånd att tillhandahålla och

tillverka krigsmateriel. Kollegiet föreslår att dessa frågor vid upprättandet av

den nya myndigheten remitteras dit och inte till kollegiet. Det gällande

arrangemanget fungerar enligt följande. KMI remitterar ett ärende till kollegiet

som i sin tur sänder det vidare till aktuell handelskammare. Det svar som

kollegiet erhåller från handelskammaren skickas därefter till KMI utan att

kollegiet gör någon utredning av ärendet.

 Det får anses som ett naturligt steg att överlämna denna handläggning till den

nya myndigheten, då den ligger i linje med den övriga verksamheten.

 Statens kärnkraftinspektion (SKI):

1. Dual use-produkter

Arbetsgruppen använder begreppet dual use-varor för att beteckna varor som har

både militär och civil tillämpning. Inom kärntekniken används "single use"

respektive "dual use" i en annan bemärkelse där "single use" betecknar varor som

uteslutande är inriktade på att använda kärnämne (för energiutvinning eller på

annat sätt) och "dual use" betecknar varor som är både kärnämnesinriktade och

andvändbara för andra ändamål, exempelvis röntgenblixtaggregat och

varmisostatpressar. Den dubbla betydelsen av "dual use" är ägnad att förvirra,

eftersom det som enligt kärnteknisk terminologi är single use-varor, enligt

strategisk terminologi kan vara dual use-varor. De produkter som enligt

kärnteknisk terminologi kallas dual use-produkter är förtecknade i Nuclear

Suppliers Guidelines (NSG), lista 2. SKI vill inför arbetsgruppens fortsatta

arbete framföra den åsikten att exportkontrollen över dessa produkter bör kunna

delegeras till SKI.

2. Överlåtelse av kärnämne

Överlåtelse av kärnämne är fortfarande kärnteknisk verksamhet. I de fall en

utförsel av kärnämne även innefattar en försäljning eller annan överlåtelse av

ämnet, måste ärendet splittras upp i två, där regeringen (Miljödepartementet)

avgör frågan om överlåtelse och SKI avgör frågan om utförsel. Det skulle vara

ändamålsenligt att SKI prövade även frågan om överlåtelse och att en sådan

delegering gjordes efter samma kriterier som för utförsel. Detta skulle kräva en

ändring i förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet.

 Försvarsmakten: Försvarsmakten anser att myndigheten Försvarsmakten bör

fungera som remissinstans innan beslut meddelas enligt 1 a § i förslaget till

lag om ändring i lagen om krigsmateriel.

Bilaga 3

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1300) om krigsmateriel

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:1300) om krigsmateriel

 dels att 1, 3-12, 16-23, 25 och 27 §§, rubriken närmast före 1 § samt

övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 a och 23 a §§, samt

närmast före 23 a § en ny rubrik av följande lydelse.

-----------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Inledande bestämmelse Inledande bestämmelser

-----------------------------------------------------------------------

1 §

 Denna lag har avseende på vapen, ammunition och annan för militärt bruk

utformad materiel som enligt regeringens föreskrifter utgör krigsmateriel.

---------------------------------------------------------------------

 Tillstånd,

 förbud

 och

 undantag

 i

 enskilda

 fall

 enligt

 lagen

 eller

 enligt

 föreskrifter

 som

 har

 meddelats

 med

 stöd

 av

 den

 skall

 grundas

 på

 utrikes-

 ,

 säkerhets-

 och

 försvarspolitiska

 överväganden.

1 a §

--------------------------------------------------------------------

 Inspektionen för strategiska

 produkter prövar frågor om

 tillstånd, förbud och undantag i

 enskilda fall enligt denna lag.

 Inspektionen får med eget

 yttrande lämna över ett ärende till

 regeringens prövning, om ärendet

 har principiell betydelse eller

 annars är av särskild vikt.

 Regeringen får meddela

 ytterligare föreskrifter om

 överlämnande av ärenden till

 regeringen.

3 §

--------------------------------------------------------------------

 Krigsmateriel får inte Krigsmateriel får inte

tillverkas här i landet utan tillverkas här i landet utan

tillstånd av regeringen. tillstånd.

 Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från detta tillståndskrav för

 1. ändring eller ombyggnad av skjutvapen i de fall som avses i 24 § första

stycket vapenlagen (1973:1176),

 2. tillverkning av enstaka skjutvapen och av ammunition för tillverkarens eget

bruk,

 3. årlig tillverkning för medicinska eller farmaceutiska ändamål eller för

forskningsändamål av högst 100 gram kemiska produkter som klassificeras som

krigsmateriel.

 Bestämmelsen i första stycket gäller inte för sådana statliga myndigheter som

inte är affärsverk.

4 §

--------------------------------------------------------------------

 Verksamhet som avser Verksamhet som avser

tillhandahållande av tillhandahållande av

krigsmateriel, uppfinningar krigsmateriel, uppfinningar

rörande krigsmateriel och metoder rörande krigsmateriel och metoder

för framställning av sådan materielför framställning av sådan materiel

får inte bedrivas här i landet får inte bedrivas här i landet utan

utan tillstånd av regeringen. tillstånd.

 Svenska myndigheter, svenska

företag samt den som är bosatt Svenska myndigheter, svenska

eller stadigvarande vistas här får företag samt den som är bosatt

inte heller utom landet bedriva eller stadigvarande vistas här får

sådan verksamhet utan inte heller utom landet bedriva

regeringens tillstånd. sådan verksamhet utan tillstånd.

 Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte för sådana statliga

myndigheter som inte är affärsverk.

 Tillstånd enligt första eller andra stycket behövs inte för verksamhet som

avser tillhandahållande av krigsmateriel till svenska statliga myndigheter eller

sådana tillverkare som har tillstånd att tillverka krigsmateriel av det slag

tillhandahållandet gäller. Inte heller behöver innehavare av

tillverkningstillstånd ha tillstånd enligt första eller andra stycket, om

verksamheten avser tillhandahållande av krigsmateriel som tillhör

tillståndshavaren och som finns inom landet eller tillhandahållande av

uppfinning eller metod för framställning av krigsmateriel till svenska statliga

myndigheter eller sådana tillverkare som har tillstånd att tillverka

krigsmateriel av det slag tillhandahållandet gäller.

 Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från tillståndskravet enligt

första och andra styckena i fråga om sådan handel med skjutvapen som regleras

genom föreskrifterna i vapenlagen (1973:1176) eller sådan hantering av

ammunition eller annan explosiv vara som regleras genom föreskrifterna i lagen

(1988:868) om brandfarliga och explosiva varor.

5 §

--------------------------------------------------------------------

 Svenska myndigheter, svenska Svenska myndigheter, svenska

företag samt den som är bosatt företag samt den som är bosatt

eller stadigvarande vistas här får eller stadigvarande vistas här får

inte utan tillstånd av regeringen inte utan tillstånd i det enskilda

i det enskilda fallet till någon fallet till någon i utlandet

i utlandet tillhandahålla tillhandahålla krigsmateriel som

krigsmateriel som finns i finns i utlandet eller uppfinning

utlandet eller uppfinning rörande rörande krigsmateriel eller metod

krigsmateriel eller metod för för framställning av sådan materiel.

framställning av sådan materiel.

6 §

--------------------------------------------------------------------

 Krigsmateriel får inte föras ut Krigsmateriel får inte föras ut

ur landet utan tillstånd av ur landet utan tillstånd, om inte

regeringen, om inte annat följer annat följer av denna lag eller

av denna lag eller annan annan författning. I fråga om

författning. I fråga om programvara likställs med utförsel

programvara likställs med utförsel överföring till utlandet genom

överföring till utlandet genom telekommunikation eller på annat

telekommunikation eller på annat liknande sätt.

liknande sätt.

 I ärenden som inte avser

utförsel i större omfattning eller

som i övrigt inte är av större vikt

får det statsråd som har till

uppgift att föredra ärenden om

utförsel av krigsmateriel pröva

frågor om tillstånd enligt första

stycket.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

föreskrifter om utförsel av

 1. skjutvapen och tillhörande ammunition för enskilds persons räkning samt

skjutvapen och därtill hörande ammunition för användning vid jakt, tävling eller

övning utom riket,

 2. skjutvapen för reparation, översyn eller annan liknande åtgärd,

 3. skjutvapen som förts in i landet för åtgärd som avses i 2,

 4. sådana jakt- och tävlingsskjutvapen och tillhörande ammunition som har

förts in i landet i enlighet med bestämmelserna i 16 § 2 vapenlagen (1973:1176).

--------------------------------------------------------------------

7 §

--------------------------------------------------------------------

 Avtal som innebär upplåtelse Avtal som innebär upplåtelse

eller överlåtelse av eller överlåtelse av

tillverkningsrätt till någon i tillverkningsrätt till någon i

utlandet får inte ingås här i utlandet får inte ingås här i landet

landet utan tillstånd av utan tillstånd.

regeringen.

 Svenska myndigheter, svenska Svenska myndigheter, svenska

företag samt den som är bosatt företag samt den som är bosatt

eller stadigvarande vistas här får eller stadigvarande vistas här får

inte heller utom landet ingå inte heller utom landet ingå sådant

sådant avtal utan tillstånd av avtal utan tillstånd.

regeringen.

8 §

--------------------------------------------------------------------

 Avtal med någon utom landet om Avtal med någon utom landet om

att gemensamt med denne eller för att gemensamt med denne eller för

hans räkning utveckla hans räkning utveckla

krigsmateriel eller metod för krigsmateriel eller metod för

framställning av sådan materiel framställning av sådan materiel

eller om att gemensamt tillverka eller om att gemensamt tillverka

krigsmateriel får inte ingås här i krigsmateriel får inte ingås här i

landet utan tillstånd av landet utan tillstånd.

regeringen. Svenska myndigheter, svenska

 Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt

företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får

eller stadigvarande vistas här får inte heller utom landet ingå sådant

inte heller utom landet ingå avtal utan tillstånd.

sådant avtal utan tillstånd av

regeringen.

9 §

--------------------------------------------------------------------

 Avtal om tillägg till eller Avtal om tillägg till eller

ändring av avtal av det slag som ändring av avtal av det slag som

kräver tillstånd enligt 7 eller 8 §kräver tillstånd enligt 7 eller 8 §

får inte ingås utan tillstånd av får inte ingås utan tillstånd, om

regeringen, om tillägget eller tillägget eller ändringen avser

ändringen avser

 1. den materiel som omfattas av avtalet,

 2. vidareupplåtelse eller vidareöverlåtelse av rätt enligt avtalet,

 3. rätt att tillhandahålla krigsmateriel till mottagare som inte angivits

tidigare,

 4. förlängning av avtalets giltighetstid, eller

 5. bestämmelser om sekretess.

10 §

--------------------------------------------------------------------

 Militärt inriktad utbildning av Militärt inriktad utbildning av

personer som inte är svenska personer som inte är svenska

medborgare får inte bedrivas här i medborgare får inte bedrivas här i

landet utan tillstånd av landet utan tillstånd.

regeringen. Svenska myndigheter, svenska

 Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt

företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får

eller stadigvarande vistas här får inte heller utom landet

inte heller utom landet yrkesmässigt bedriva sådan

yrkesmässigt bedriva sådan utbildning utan tillstånd.

utbildning utan tillstånd av

regeringen.

 Tillstånd behövs inte för utbildning som anordnas av statliga myndigheter som

inte är affärsverk eller som anordnas i samband med försäljning av krigsmateriel

eller för de anställda i sådana företag som har tillstånd att tillverka

krigsmateriel.

11 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § liksom svenska statliga eller 4 § liksom svenska statliga

myndigheter som bedriver myndigheter som bedriver

motsvarande verksamhet skall, i motsvarande verksamhet skall, i

den ordning regeringen den ordning regeringen

föreskriver, lämna redovisning föreskriver, lämna redovisning till

till regeringen Inspektionen för strategiska

 produkter

 1. om den marknadsföring av krigsmateriel som bedrivs i utlandet,

 2. om åtgärder som syftar till avtal som är tillståndspliktigt enligt 7 eller

8 §.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela närmare Regeringen får meddela närmare

föreskrifter om föreskrifter om

redovisningsskyldighet och om redovisningsskyldighet och om

undantag från denna. Regeringen undantag från denna. Inspektionen

får i det enskilda fallet medge för strategiska produkter får i det

undantag från sådan enskilda fallet medge undantag

redovisningsskyldighet. från sådan redovisningsskyldighet.

12 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § liksom svenska statliga eller 4 § liksom svenska statliga

myndigheter som bedriver myndigheter som bedriver

motsvarande verksamhet skall motsvarande verksamhet skall

underrätta regeringen innan underrätta Inspektionen för

anbud lämnas, eller, där strategiska produkter innan

anbudsförfarande inte förekommer, anbud lämnas eller, där

innan avtal ingås om anbudsförfarande inte förekommer,

 innan avtal ingås om

 1. tillhandahållande av krigsmateriel till någon i utlandet,

 2. upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt som avses i 7 §, eller

 3. tillverkning eller utveckling av krigsmateriel eller metod för

framställning av krigsmateriel som avses i 8 §.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela närmare Regeringen får meddela närmare

föreskrifter om senaste tidpunkt föreskrifter om senaste tidpunkt

för underrättelse och om undantag för underrättelse och om undantag

från underrättelseskyldigheten. från underrättelseskyldigheten.

Regeringen får också i enskilda Inspektionen för strategiska

fall medge undantag från produkter får i enskilda fall

underrättelseskyldighet. medge undantag från

 underrättelseskyldighet.

 I ärenden som inte är av större

omfattning eller i övrigt inte är

av större vikt får det statsråd som

har till uppgift att föredra

ärenden om utförsel av

krigsmateriel medge undantag i

enskilda fall från föreskrifter om

tid för lämnande av underrättelse.

 Regeringen får i det enskilda Inspektionen får i det enskilda

fallet förbjuda att sådant anbud fallet förbjuda att sådant anbud

lämnas eller avtal ingås, som lämnas eller avtal ingås som avses

avses i första stycket. i första stycket.

16 §

--------------------------------------------------------------------

 Tillstånd enligt 3-10 §§ kan Tillstånd enligt 3-10 §§ kan

återkallas av regeringen, om återkallas, om tillståndshavaren

tillståndshavaren åsidosatt en åsidosatt en föreskrift i denna lag

föreskrift i denna lag eller eller föreskrift, villkor eller

föreskrift, villkor eller bestämmelse som har meddelats med

bestämmelse som har meddelats med stöd av lagen eller om det finns

stöd av lagen eller om det finns andra särskilda skäl till

andra särskilda skäl till återkallelse.

återkallelse.

 En återkallelse får inte avse tillstånd till avtal enligt någon av 7-9 §§ som

redan ingåtts.

--------------------------------------------------------------------

 En återkallelse skall gälla med

 omedelbar verkan.

17 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § liksom svensk statlig eller 4 § liksom svensk statlig

myndighet som bedriver myndighet som bedriver

motsvarande verksamhet utan att motsvarande verksamhet utan att

behöva tillstånd skall, enligt de behöva tillstånd skall, enligt de

föreskrifter som regeringen föreskrifter som regeringen

meddelar, lämna uppgifter till meddelar, lämna uppgifter till

regeringen om ägande i utländska Inspektionen för strategiska

rättssubjekt som bedriver produkter om ägande i utländska

utveckling, tillverkning, rättssubjekt som bedriver

marknadsföring eller försäljning avutveckling, tillverkning,

krigsmateriel. marknadsföring eller försäljning av

 krigsmateriel.

18 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § skall stå under tillsyn eller 4 § skall stå under tillsyn

av den myndighet som regeringen av Inspektionen för strategiska

bestämmer. Regeringen får meddela produkter. Regeringen får meddela

föreskrifter om tillsynen. föreskrifter om tillsynen.

19 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § skall, enligt de närmare eller 4 § skall, enligt de närmare

föreskrifter som regeringen föreskrifter som regeringen

meddelar, till meddelar, till Inspektionen för

tillsynsmyndigheten lämna strategiska produkter lämna

deklaration på heder och samvete deklaration på heder och samvete

rörande den verksamhet för vilken rörande den verksamhet för vilken

tillstånd har meddelats. tillstånd har meddelats.

 Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från skyldigheten att lämna

deklaration.

 Regeringen får meddela föreskrifter om att

 1. den som har tillstånd enligt 6 § skall lämna uppgifter om krigsmateriel som

förts ut ur landet,

 2. den som har tillstånd enligt 7 eller 8 § skall lämna uppgifter om ingångna

avtal.

20 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt 3 Den som har tillstånd enligt 3

eller 4 § skall efter anmodan av eller 4 § skall efter anmodan av

tillsynsmyndigheten lämna de Inspektionen för strategiska

upplysningar och handlingar som produkter lämna de upplysningar

behövs för kontrollen samt lämna och handlingar som behövs för

tillsynsmyndigheten tillträde kontrollen samt lämna inspektionen

till lokaler där verksamheten tillträde till de lokaler där

bedrivs. Tillsynsmyndigheten har verksamheten bedrivs.

rätt att anlita biträde från andra Inspektionen har rätt att anlita

statliga myndigheter i sin biträde från andra statliga

tillsyn. myndigheter i sin tillsyn.

21 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har tillstånd enligt Den som har tillstånd enligt

denna lag är skyldig att vid denna lag är skyldig att vid

ändring i förhållanden som tagits ändring i förhållanden som tagits

upp i tillståndsansökan anmäla upp i tillståndsansökan anmäla detta

detta till regeringen i enlighet till Inspektionen för strategiska

med de föreskrifter som produkter i enlighet med de

regeringen meddelar. föreskrifter som regeringen

 meddelar.

 Om tillståndet avser Om tillståndet avser

tillverkning av kemiska tillverkning av kemiska

produkter, skall produkter, skall tillståndshavaren

tillståndshavaren till regeringen till inspektionen i enlighet med

eller till den myndighet som de föreskrifter som regeringen

regeringen bestämmer i enlighet meddelar anmäla ändringar i

med de föreskrifter som verksamheten som planeras för

regeringen meddelar anmäla pågående kalenderår.

ändringar i verksamheten som

planeras för pågående kalenderår.

22 §

--------------------------------------------------------------------

 För att täcka kostnaderna för För att täcka statens kostnader

tillsynsmyndighetens för Inspektionen för strategiska

organisation och verksamhet produkter skall den som har

skall den som har fått tillstånd tillstånd att tillverka

enligt 3 § årligen betala en krigsmateriel enligt denna lag,

avgift som regeringen bestämmer. eller som tillverkar produkter

Avgiften beräknas efter ett för som omfattas av inspektionens

samtliga tillverkare lika tillsyn enligt 16 § lagen

förhållande till det fakturerade (1991:341) om strategiska

värdet av försåld krigsmateriel. produkter, årligen betala en

 avgift, om det fakturerade värdet

 av tillverkarens sålda produkter

 av dessa slag under året överstiger

 2 500 000 kr. Inspektionen

 bestämmer avgiften efter ett för

 samtliga avgiftsskyldiga lika

 förhållande till det fakturerade

 värdet.

23 §

--------------------------------------------------------------------

 Om en revisor i sin Om en revisor i sin

granskningsverksamhet har anmärkt granskningsverksamhet har anmärkt

på ett företags efterlevnad av på ett företags efterlevnad av

bestämmelserna enligt denna lag bestämmelserna enligt denna lag

och anmärkningen har framförts i och anmärkningen har framförts i en

en sådan revisionsberättelse som sådan revisionsberättelse som sägs

sägs i 10 kap. 10 § i 10 kap. 10 § aktiebolagslagen

aktiebolagslagen (1975:1385) (1975:1385) eller 4 kap. 10 §

eller 4 kap. 10 § lagen lagen (1980:1103) om

(1980:1103) om årsredovisning årsredovisning m.m. i vissa

m.m. i vissa företag, skall han företag, skall han genast sända in

genast sända in en kopia av en kopia av revisionsberättelsen

revisionsberättelsen till till Inspektionen för strategiska

regeringen. En revisor vid en produkter. En revisor vid en

svensk statlig myndighet har svensk statlig myndighet har

motsvarande skyldighet. motsvarande skyldighet.

 Överklagande

23 a §

--------------------------------------------------------------------

 Beslut av Inspektionen för

 strategiska produkter att

 återkalla ett tillstånd enligt 16 §

 eller att bestämma en avgift

 enligt 22 § får överklagas hos allmän

 förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid

 överklagande till kammarrätten.

 Andra förvaltningsbeslut enligt

 denna lag får inte överklagas.

25 §

 Den som bryter mot någon av 3 - 5 §§ eller 7 - 10 §§ eller mot förbud som har

meddelats med stöd av 12 § döms,

 1. om gärningen har skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst två

år,

 2. om gärningen har skett av oaktsamhet, till böter eller fängelse i högst sex

månader.

--------------------------------------------------------------------

 Den som uppsåtligen genom Den som uppsåtligen genom

vilseledande förmår regeringen att vilseledande förmår Inspektionen för

lämna tillstånd enligt någon av 3-5 §§strategiska produkter eller

eller 7-10 §§ och därigenom regeringen att lämna tillstånd

föranleder att avtal fullföljs enligt någon av 3-5 §§ eller 7-10 §§

eller tillhandahållande kommer och därigenom föranleder att avtal

till stånd döms till böter eller fullföljs eller tillhandahållande

fängelse i högst två år. Om gärningenkommer till stånd döms till böter

har skett av oaktsamhet, döms eller fängelse i högst två år. Om

till böter eller fängelse i högst gärningen har skett av oaktsamhet,

sex månader. döms till böter eller fängelse i

 högst sex månader.

 I ringa fall skall inte dömas till ansvar.

27 §

 Till böter eller fängelse i högst sex månader döms den som uppsåtligen eller

av oaktsamhet

--------------------------------------------------------------------

 1. underlåter att underrätta 1. underlåter att lämna

regeringen enligt 12 § eller att underrättelse enligt 12 § eller att

lämna uppgifter enligt 17 §, lämna uppgifter enligt 17 §,

 2. underlåter att göra sådan anmälan som avses i 21 §,

 3. i annat fall än som avses i 25 eller 26 § lämnar en oriktig uppgift i

ansökan om tillstånd eller i annan handling som är av betydelse för prövningen

av ett ärende enligt denna lag eller som annars ges in till tillsynsmyndigheten,

 4. åsidosätter ett villkor eller bryter mot en kontroll- eller

ordningsbestämmelse som har meddelats med stöd av denna lag.

 I ringa fall skall inte dömas till ansvar.

______________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993, då lagen (1983:1034) om kontroll

över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:558) om förbud mot

utförsel av krigsmateriel, m.m. skall upphöra att gälla.

 Tillstånd som har meddelats med stöd av äldre lag skall vid tillämpningen av

den nya lagen anses som meddelat enligt denna.

--------------------------------------------------------------------

 Beträffande tillstånd att Beträffande tillstånd att

tillverka krigsmateriel som har tillverka krigsmateriel som har

meddelats svenskt aktiebolag meddelats svenskt aktiebolag

eller handelsbolag före den 1 eller handelsbolag före den 1

januari 1993 får regeringen januari 1993 får Inspektionen för

bestämma att tidigare meddelade strategiska produkter bestämma

villkor avseende ägandet ändras. att tidigare meddelade villkor

Beträffande tillstånd som har avseende ägandet ändras. Beträffande

meddelats svenskt aktiebolag före tillstånd som har meddelats

nämnda datum får regeringen vidare svenskt aktiebolag före nämnda

bestämma att tillståndet skall datum får inspektionen vidare

förenas med villkor om att nya bestämma att tillståndet skall

styrelseledamöter och suppleanter förenas med villkor om att nya

för dem samt verkställande direktörstyrelseledamöter och suppleanter

i bolaget skall vara svenska för dem samt verkställande direktör

medborgare och bosatta i i bolaget skall vara svenska

Sverige. Om sådana villkor medborgare och bosatta i Sverige.

åsidosätts får tillståndet Om sådana villkor åsidosätts får

återkallas. tillståndet återkallas.

 Bestämmelserna i 9 § skall tillämpas på avtal av det slag som avses i 7 eller

8 §, även om avtalet på grund av äldre bestämmelser inte krävt tillstånd.

______________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 februari 1996.

 2. Avgifter enligt 22 § för år 1996 skall beräknas för tiden

februari-december. Som villkor för att en tillverkare skall vara avgiftsskyldig

gäller då att det fakturerade värdet av sålda produkter under den tiden

överstiger elva tolftedelar av 2 500 000 kr.

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:341) om strategiska produkter

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:341) om strategiska produkter

 dels att 1 a, 6 b, 6 c, 8, 10, 15 och 16 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 1 b, 6 d och 8 a §§,

samt närmast före 8 a § en ny rubrik av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 a §

--------------------------------------------------------------------

 Frågor om tillstånd enligt denna Tillstånd enligt denna lag eller

lag och enligt rådets förordning enligt föreskrifter som har

(EG) nr 3381/94 prövas av meddelats med stöd av lagen skall

regeringen eller den myndighet lämnas, om det inte strider mot

som regeringen bestämmer. utrikes-, säkerhets- eller

 försvarspolitiska intressen.

1 b §

--------------------------------------------------------------------

 Frågor om tillstånd enligt denna

 lag och enligt rådets förordning

 (EG) nr 3381/94 prövas av

 Inspektionen för strategiska

 produkter eller av den myndighet

 som regeringen bestämmer.

 En myndighet får med eget

 yttrande lämna över ett ärende till

 regeringens prövning, om ärendet

 har principiell betydelse eller

 annars är av särskild vikt.

 Regeringen får meddela

 ytterligare föreskrifter om

 överlämnande av ärenden till

 regeringen.

6 b §

--------------------------------------------------------------------

 I den utsträckning och enligt Enligt de närmare föreskrifter

de föreskrifter som regeringen som regeringen meddelar skall en

meddelar skall till regeringen deklaration varje år lämnas av den

eller den myndighet som som

regeringen bestämmer lämnas en

deklaration av den som

 1. producerar, bereder, förbrukar, importerar eller exporterar produkter som

avses i 2 § 4,

 2. under något av de tre senaste åren har producerat, berett, förbrukat,

importerat eller exporterat sådana produkter, eller

 3. producerar diskreta organiska kemikalier.

 Deklarationen skall innehålla uppgifter om

 1. verksamheten under det gångna kalenderåret,

 2. den verksamhet som planeras för det kommande kalenderåret,

 3. ändringar i verksamheten som planeras för pågående kalenderår.

6 c §

--------------------------------------------------------------------

 Den som har lämnat deklaration Den som har lämnat deklaration

enligt 6 b § skall efter anmodan enligt 6 b § skall efter anmodan

av regeringen eller den av den myndighet som regeringen

myndighet som regeringen utsett utsett att ta emot deklarationer

att ta emot deklarationer lämna lämna de uppgifter och handlingar

de uppgifter och handlingar som som kan behövas för kontroll av de

kan behövas för kontroll av de uppgifter som lämnats i

uppgifter som lämnats i deklarationen.

deklarationen. För denna kontroll har företrädare

 För denna kontroll har för myndigheten rätt till tillträde

företrädare för regeringen eller till de områden, lokaler och

myndigheten rätt till tillträde anläggningar där verksamhet bedrivs

till de områden, lokaler och som omfattas av

anläggningar där verksamhet deklarationsskyldigheten och får

bedrivs som omfattas av där göra undersökningar och ta

deklarationsskyldigheten och får prover.

där göra undersökningar och ta

prover.

 Polismyndigheten skall lämna det biträde som behövs för att kontrollen skall

kunna genomföras.

6 d §

--------------------------------------------------------------------

 Föreskrifter om skyldighet för

 tillverkare av produkter som

 avses i denna lag att betala

 årliga avgifter för att täcka

 statens kostnader för Inspektionen

 för strategiska produkter finns i

 22 § lagen (1992:1300) om

 krigsmateriel. Den som är

 avgiftsskyldig skall årligen till

 inspektionen enligt de närmare

 föreskrifter som regeringen

 meddelar lämna en deklaration med

 de uppgifter som behövs för att

 bestämma avgifterna.

 Regeringen får meddela

 föreskrifter om undantag från

 deklarationsskyldigheten.

8 §

--------------------------------------------------------------------

 Tillstånd enligt 3 och 5-6 §§ kan Tillstånd enligt 3 och 5-6 §§ kan

återkallas av regeringen, om återkallas, om tillståndshavaren

tillståndshavaren har åsidosatt en har åsidosatt en föreskrift i denna

föreskrift i denna lag eller lag eller föreskrift, villkor

föreskrift, villkor eller eller bestämmelse som har

bestämmelse som har meddelats med meddelats med stöd av lagen eller

stöd av lagen eller om det finns om det finns andra särskilda skäl

andra särskilda skäl till till återkallelse.

återkallelse.

 En återkallelse får inte avse tillstånd till avtal enligt 5 § eller 5 a § som

redan ingåtts.

--------------------------------------------------------------------

 En återkallelse skall gälla med

 omedelbar verkan.

--------------------------------------------------------------------

 Överklagande

8 a §

--------------------------------------------------------------------

 Beslut av en annan myndighet än

 regeringen att återkalla ett

 tillstånd får överklagas hos allmän

 förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid

 överklagande till kammarrätten.

 Andra förvaltningsbeslut enligt

 denna lag eller enligt rådets

 förordning (EG) nr 3381/94 får inte

 överklagas.

10 §

 Den som bryter mot 5, 5 a eller 6 § döms,

 1. om gärningen har skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst två

år,

 2. om gärningen har skett av oaktsamhet, till böter eller fängelse i högst sex

månader.

--------------------------------------------------------------------

 Den som uppsåtligen genom Den som uppsåtligen genom

vilseledande förmår regeringen att vilseledande förmår regeringen

lämna tillstånd enligt 5, 5 a eller någon annan myndighet att

eller 6 § och därigenom föranleder lämna tillstånd enligt 5, 5 a eller

att avtalet eller 6 § och därigenom föranleder att

tillhandahållandet kommer till avtalet eller tillhandahållandet

stånd, döms till böter eller kommer till stånd, döms till böter

fängelse i högst två år. Om gärningeneller fängelse i högst två år. Om

har skett av oaktsamhet, döms gärningen har skett av oaktsamhet,

till böter eller fängelse i högst döms till böter eller fängelse i

sex månader. högst sex månader.

 I ringa fall skall inte dömas till ansvar.

15 §

--------------------------------------------------------------------

 Försummar den uppgiftsskyldige Försummar den uppgiftsskyldige

att i rätt tid ge in sådan att i rätt tid ge in en sådan

deklaration som avses i 6 b §, får deklaration som avses i 6 b eller

regeringen eller den myndighet 6 d §, får den myndighet som skall

som regeringen bestämmer vid vite ta emot deklarationen vid vite

förelägga den uppgiftsskyldige att förelägga den uppgiftsskyldige att

fullgöra sin skyldighet. fullgöra sin skyldighet.

16 §

--------------------------------------------------------------------

 Tillsyn och annan kontroll av Tillsyn och annan kontroll av

efterlevnaden av bestämmelserna i efterlevnaden av bestämmelserna i

rådets förordning (EG) nr 3381/94 rådets förordning (EG) nr 3381/94

skall utövas av den myndighet som skall utövas av Inspektionen för

regeringen bestämmer strategiska produkter eller av

(tillsynsmyndigheten). den myndighet som regeringen

Regeringen får meddela bestämmer (tillsynsmyndigheten).

föreskrifter om tillsynen. Regeringen får meddela föreskrifter

 om tillsynen.

______________________

 Denna lag träder i kraft den 1 februari 1996.

Bilaga 4

Lagrådets yttrande

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 oktober 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:31 Ny myndighet för kontroll över

krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter.

Rättsdatablad

--------------------------------------------------------------------

Författningsrubrik Bestämmelser som inför, Celexnummer för

 ändrar, upphäver eller bakomliggande EG-

 upprepar ett regler

 normgivnings-

 bemyndigande

--------------------------------------------------------------------

Lagen (1992:1300) om 1, 1 a, 3, 4, 6, 11,

krigsmateriel 12, 17-19, 21 §§

--------------------------------------------------------------------

Lagen (1991:341) om 1 b, 6 b, 6 d, 16 §§ 394R3381

strategiska produkter