Regeringens skrivelse

1995/96:204

Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1995

Skr.

1995/96:204

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 30 maj 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Leif[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utrikesdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för den svenska

krigsmaterielexporten under år 1995.

Innehållsförteckning

Skrivelse

Den svenska krigsmaterielexporten år 1995

 Förord..................................................... 3

1 Lagen om krigsmateriel.................................... 3

2 Krigsmaterielinspektionen och Inspektionen förstrategiska produkter

 4

3 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport............. 4

4 Rådgivande nämnden för krigsmateriel exportfrågor och

 Exportkontrollrådet........................................ 5

5 Det teknisk-vetenskapliga rådet............................ 6

6 Information om vapenexportpolitiken........................ 6

7 Krigsmaterielexporten år 1995.............................. 7

8 Internationell öppenhet om vapenöverföringar............... 7

9 Truppminor................................................. 8

Bilaga

1 Allmän bakgrund........................................... 10

2 Beviljade utförseltillstånd............................... 10

3 Faktiska leveranser........................................ 12

4 Geografisk fördelning...................................... 15

5 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m............. 19

6 Militärt inriktad utbildning............................... 19

7 Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt............. 19

8 De exporterande företagen.................................. 19

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

 den 30 maj 1996............................................ 21

Den svenska krigsmaterielexporten år 1995

Förord

Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel

kontrolleras av statsmakterna.

 Sedan år 1985 lämnar regeringen årligen till riksdagen en redogörelse för den

svenska krigsmaterielexporten.

1 Lagen om krigsmateriel

Tillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300) om

krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Båda

författningarna trädde i kraft den 1 januari 1993 och ersatte lagen (1983:1034)

om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:558) om

förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. med tillhörande förordningar.

 I propositionen 1991/92:174 föreslog regeringen den nya lagstiftningen på

grundval av en genomgripande översyn av med krigsmaterielexporten sammanhörande

frågor. Riksdagen biföll regeringens förslag (bet. 1992/93:UU1, rskr.

1992/93:61).

 Den nya lagen bygger i allt väsentligt på den tidigare lagstiftningen liksom på

tidigare praxis. Den nya lagen innehåller emellertid förenklingar,

förtydliganden och moderniseringar av de bestämmelser som gäller för den samlade

kontrollen över tillverkning och tillhandahållande av krigsmateriel.

 I propositionen 1995/96:31 föreslog regeringen att en ny myndighet skulle

inrättas för kontroll över krigsmateriel och andra strategiskt känsliga

produkter, s.k. dual use-produkter. Riksdagen biföll regeringens förslag (bet.

1995/96:UU3, rskr. 1995/96:93). Den nya myndigheten, Inspektionen för

strategiska produkter, ISP, påbörjade sin verksamhet den 1 februari 1996. ISP

ersätter Krigsmaterielinspektionen, KMI, och har i uppgift att ansvara för

utförselfrågor avseende såväl krigsmateriel som andra strategiskt känsliga

produkter, s.k. dual use-produkter.

 Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utan ISP:s

tillstånd. Även all försvarsindustriell utlandssamverkan förutsätter tillstånd

av ISP. Med utlandssamverkan förstås export eller annat tillhandahållande av

krigsmateriel, upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätter, avtal med

någon om att gemensamt med denne eller för hans räkning utveckla krigsmateriel

eller metod för framställning av sådan materiel eller om att gemensamt tillverka

krigsmateriel med någon i utlandet. Vid prövningar av frågor om ett

utlandssamarbete kan medges skall Sveriges försvarspolitiska behov av detta

samarbete beaktas. Slutligen krävs regeringens tillstånd, med vissa undantag,

för att bedriva militärt inriktad utbildning.

 Krigsmateriel indelas enligt den nya lagen i två kategorier. Vapen och

stridsammunition återfinns inom kategorin krigsmateriel för strid, medan icke

förstörelsebringande materiel återfinns inom kategorin övrig krigsmateriel.

Bestämmelser om vilken materiel som innefattas i de två kategorierna finns i

krigsmaterielförordningen.

2 Krigsmaterielinspektionen och Inspektionen förstrategiska produkter

Krigsmaterielinspektionen (KMI) och från den 1 februari 1996 Inspektionen för

strategiska produkter (ISP) utövar kontroll över tillverkningen av

krigsmateriel. KMI inrättades år 1935 och fanns inom Utrikesdepartementets

handelsavdelning. KMI var även regeringens beredningsorgan för ärenden som rörde

export av krigsmateriel.

 Beslut i ärenden om tillstånd att föra ut krigsmateriel ur landet fattas

fr.o.m. 1 februari 1996 av ISP. ISP har i sitt arbete nära samråd med

Utrikesdepartementets enhet för strategisk exportkontroll, ESEK,

Utrikesdepartementets politiska avdelning och Försvarsdepartementet. ESEK är

fram till den 30 juni 1996 regeringens organ för beredning av frågor avseende

krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter, s.k. dual use-produkter.

Därefter i samband med en större omorganisation inom UD, övergår denna

beredningsfunktion den 1 juli 1996 till UD:s enhet för europeisk integration.

 Förutom att fatta beslut i tillståndsärenden granskar ISP de underrättelser som

tillverkare av krigsmateriel är skyldiga att lämna regeringen senast fyra veckor

innan ett anbud lämnas eller ett avtal ingås om export av eller annan

utlandssamverkan om krigsmateriel. Företagen skall vidare till ISP kvartalsvis

redovisa den marknadsföring de bedrivit utomlands. Slutligen skall de

krigsmaterielexporterande företagen rapportera om de leveranser som görs. ISP

har löpande kontakter med företagen i dessa frågor.

3 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport

Regeringens riktlinjer tillämpas på alla former av utlandssamverkan som regleras

i lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Såväl export som samarbete omfattas,

liksom bl.a. synen på leveranser som har samband med tidigare utförsel.

 Ett övergripande syfte med riktlinjerna är att ge en stabil och generell grund

för tillståndsprövningen. En prövning sker dock av varje utförselärende för sig.

 Riktlinjerna understryker den vikt som vid den utrikespolitiska bedömningen av

varje utförselärende skall fästas vid respekten för mänskliga rättigheter i

mottagarlandet. Hänsyn skall alltid tas till mänskliga rättighetskriteriet även

i de fall då det är fråga om utförsel av materiel som i sig inte kan användas

för att kränka mänskliga rättigheter.

 Breddningen av krigsmaterielbegreppet åtföljdes, som tidigare har nämnts, av en

indelning av krigsmateriel i två kategorier för vilka, med hänsyn till

materielens karaktär av förstörelsebringande respektive icke

förstörelsebringande, uppställts delvis olika riktlinjer för utförsel. För

kategorin krigsmateriel för strid gäller i stort sett samma riktlinjer som

tidigare, dvs. att tillstånd till export inte bör ges till en stat som befinner

sig i väpnad konflikt med annan stat, en stat som är invecklad i internationell

konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt, en stat som har inre väpnade

oroligheter eller en stat där det förekommer omfattande och grova kränkningar av

mänskliga rättigheter.

 För utförsel av övrig krigsmateriel, som i stor utsträckning omfattar nya, före

år 1993 oreglerade produkter, gäller att utförseltillstånd bör beviljas till

länder som inte befinner sig i väpnad konflikt med någon annan stat, som inte

har inre väpnade oroligheter eller där det inte förekommer omfattande och grova

kränkningar av mänskliga rättigheter.

 De skilda riktlinjerna för krigsmateriel för strid respektive övrig

krigsmateriel innebär att en större länderkrets kan komma i fråga som mottagare

av övrig krigsmateriel, dvs. icke förstörelsebringande materiel. Genom

utvidgningen av krigsmaterielbegreppet synliggörs och redovisas legitim export

som tidigare var oreglerad. Denna export blir nu också föremål för en politisk

prövning.

4 Rådgivande nämnden för krigsmateriel-exportfrågor och Exportkontrollrådet

Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av större

vikt om möjligt överlägga med Utrikesnämnden före avgörandet. Vissa

utförselärenden som rör krigsmateriel är av sådan art att överläggning med

nämnden är påkallad. Det har ansetts önskvärt att prövningen av även andra

enskilda utförselärenden av principiell vikt ges en bredare förankring.

Riksdagen beslutade därför år 1984 på grundval av propositionen 1984/85:82 om

ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, att en rådgivande

nämnd i krigsmaterielfrågor skulle inrättas. Nämnden ombildades den 1 februari

1996 till Exportkontrollrådet i samband med tillkomsten av ISP.

 Nämnden bestod av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund och hade till

uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden höll år 1995

åtta sammanträden under perioden augusti-december. Liksom nämnden sammanträder

Exportkontrollrådet, som har tio ledamöter (varav en f.n. vakant), på kallelse

av chefen för ISP, krigsmaterielinspektören, som leder överläggningarna. Vid

rådets sammanträden medverkar Utrikesdepartementets politiska avdelning med

bedömningar av mottagarländer ur riktlinjesynpunkt samt Försvarsdepartementet

med bedömningar avseende ärendenas försvarspolitiska betydelse. En representant

för ESEK deltar också. Inspektören fattar efter rådets hörande beslut i de

ärenden som behandlats. I de fall ett ärende har principiell betydelse eller

annars är av särskild vikt skall inspektionen dock överlämna ärendet till

regeringens prövning.

 Exportkontrollrådet ges tillfälle att ta ställning till alla principiellt

viktiga ärenden vid sina månatliga sammanträden. Vidare ges ledamöterna

fullständig insyn i handläggningen av krigsmaterielexportärendena genom att

samtliga utförselbeslut för export fortlöpande redovisas. Genom denna procedur

säkerställs en parlamentarisk insyn i ISP:s arbete.

 Det ligger i sakens natur att enskilda ärenden som berör utrikes- och

företagssekretess inte kan redovisas fullständigt öppet. Denna årliga rapport

har emellertid tillkommit efter beslut av riksdagen i syfte att ge en så öppen

information som möjligt om krigsmaterielexporten. Regeringens riktlinjer för

krigsmaterielexport är ett annat led i strävan att ge en så fullständig insyn

som möjligt på detta område.

 Exportkontrollrådet ersätter inte Utrikesnämnden i sådana ärenden som

regeringen enligt regeringsformen skall överlägga med Utrikesnämnden om.

5 Det teknisk-vetenskapliga rådet

För att bistå krigsmaterielinspektören med beredningen av ärenden som rör

klassificering av krigsmateriel inrättades år 1984 ett särskilt teknisk-

vetenskapligt råd med företrädare för institutioner med överblick över

teknologins tillämpning på civila respektive militära områden. Under år 1995

höll rådet fyra sammanträden samt ett samråd per korrespondens. Genom

tillskapandet av ISP kommer det teknisk-vetenskapliga rådets arbetsområde att

breddas till att även omfatta dual use-produkter.

6 Information om vapenexportpolitiken

KMI:s handbok är till ledning för dem som inom försvarsindustrin och vid

statliga myndigheter har befattning med ärenden som rör tillverkning och

utförsel av krigsmateriel. Handboken redovisar gällande lagstiftning, regelverk

och handläggningsordning för tillståndsärenden. ISP avser att under 1996 utkomma

med en reviderad upplaga av handboken. ISP har vidare för avsikt att hålla

seminarier och informationsmöten om ISP:s verksamhet och arbetsområden under

1996.

 I en informationsskrift (Sveriges vapenexportpolitik, UD informerar 1993:4)

behandlas vapenexportens roll i den svenska säkerhetspolitiken, den svenska

försvarsindustrin, riktlinjerna för utförsel av krigsmateriel samt det

internationella samarbetet för att reglera vapenexporten. Skriften har också

getts ut på engelska, franska och tyska i syfte att främja kunskapen i andra

länder om den svenska politiken på detta område.

7 Krigsmaterielexporten år 1995

Regeringen har varje år sedan 1985 lämnat riksdagen en skrivelse med redogörelse

för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenom förses riksdagen med en samlad

information om krigsmaterielexporten, samtidigt som underlag ges för en bredare

allmän debatt. På grundval av redovisning från de krigsmaterielproducerande

företagen har ISP utarbetat en redogörelse för år 1995 (bilaga).

 Utförseln av krigsmateriel under år 1995 ökade med 4,1 procent eller från 3

181 miljoner kronor år 1994 till 3 313 miljoner kronor år 1995. Den totala

varuexporten steg samtidigt med 19,7 procent. Exporten av krigsmateriel för

strid minskade med 14,8 procent eller från 1 347 miljoner kronor år 1994 till

1 148 miljoner kronor år 1995. För övrig krigsmateriel noterades en uppgång i

exporten med 18,0 procent motsvarande en ökning från 1 834 miljoner kronor år

1994 till 2 165 miljoner kronor år 1995. Räknat i fasta priser steg exporten med

1,0 procent år 1995 jämfört med år 1994. För krigsmateriel för strid och för

övrig krigsmateriel var motsvarande tal en minskning med 17,2 resp. en ökning

med 14,3 procent. En enskild utförsel till Singapore svarade för hela 17,5

procent av krigsmaterielexporten. Ur ett globalt perspektiv motsvarade den

svenska utförseln av krigsmateriel mindre än 0,5 procent av den totala

utrikeshandeln med krigsmateriel under åren 1990-1994.

 Regeringen har under år 1995 beviljat utförseltillstånd för försäljning av

krigsmateriel till ett värde av 8 083 miljoner kronor, varav 3 248 miljoner

kronor avser krigsmateriel för strid och 4 835 miljoner kronor övrig

krigsmateriel. Flera av tillstånden avser leveranser över flera år. Värdet av

beviljade tillstånd ökade med 76,1 procent år 1995 jämfört med år 1994, vilket i

huvudsak förklaras av ett par större beställningar från Norge resp. USA. För

krigsmateriel för strid uppgick ökningen till 56,8 procent och för övrig

krigsmateriel till 92,1 procent jämfört med år 1994. Räknat i fasta priser ökade

värdet av beviljade tillstånd år 1995 med 71 procent. För krigsmateriel för

strid steg motsvarande värde med 52 procent, medan för övrig krigsmateriel

noterades en uppgång med 86 procent.

8 Internationell öppenhet om vapenöverföringar

Förenta Nationernas generalförsamling antog i december 1991 en resolution som

anmodar medlemsländerna att till ett register över konventionella vapen redovisa

såväl sin import som sin export av tyngre konventionella vapen. Enligt vissa

definitioner skall handeln med följande sju vapenkategorier rapporteras:

stridsvagnar, pansrade stridsfordon, grovt artilleri, stridsflygplan,

attackhelikoptrar, stridsfartyg och robotar/robotlavetter.

 Genom redovisningen torde öppenheten i fråga om internationella

vapenöverföringar komma att öka i väsentlig grad. I samråd med försvarets

myndigheter och ISP sammanställer ESEK aktuella uppgifter som i enlighet med den

ovannämnda resolutionen överlämnas till FN.

 För FN-registrets tredje år, 1994, hade i februari 1996 93 av FN:s 185

medlemsländer (jämte observatörslandet Schweiz) lämnat uppgifter om sin export

och import av de sju kategorierna tyngre vapen.

 Sverige deltar endast i obetydlig omfattning i världshandeln med aktuella

tyngre vapensystem.

 För år 1995 rapporterade Sverige import från Tyskland av 232 splitterskyddade

trupptransportfordon. Någon svensk export av materiel inom de nämnda sju

kategorierna förekom ej under år 1995.

 Sverige verkar på olika sätt för ökad rapportering till FN-registret och för

större öppenhet om vapentransfereringar. I Organisationens för säkerhet och

samarbete i Europa (OSSE) säkerhetsforum har de deltagande 53 länderna enats om

att iaktta vissa principer vid vapentransfereringar, bl.a. att årligen lämna

uppgifter till registret. Samråd om rapporteringen till FN-registret sker sedan

1995 med övriga medlemmar av EU. I en skrivelse till FN:s generalsekreterare har

EU uppmanat övriga FN-medlemmar att lämna uppgifter även om innehav och egen

produktion av den krigsmateriel som omfattas av registret i syfte att göra detta

mera användbart. FN planerar en översyn av registret under 1997.

 Som ett led i Sveriges strävan efter ökad öppenhet på detta område har sedan

1990 regeringens redogörelse till riksdagen över krigsmaterielexporten

överlämnats till FN i engelsk översättning. Få andra länder torde redovisa sin

vapenexport med motsvarande öppenhet och detaljeringsgrad.

9 Truppminor

Sverige har innehaft ordförandeposten i översynskonferensen hösten 1995 och

våren 1996 avseende 1980 års vapenkonvention, vars huvudsyfte varit att revidera

landmineprotokollet. Redan vid det förberedande mötet i augusti 1994 föreslog

Sverige att i detta protokoll införa totalförbud för truppminor (antipersonella

landminor). Översynskonferensen, som avslutades i maj 1996, lyckades uppnå en

rad förbud och begränsningar av minor överlag men inte ett totalförbud för

truppminor, som eftersträvats av flera länder.

 I det reviderade landmineprotokollet införs även vissa begränsningar avseende

export och överföring av landminor. Således förbjuds konventionsstaterna att

överföra truppminor vars användning blivit förbjuden i protokollet,

huvudsakligen icke-detekterbara truppminor samt icke-självförstörande

truppminor. Vidare förbjuds varje överföring av minor till en mottagare som inte

är en stat. Slutligen åtar sig konventionsstaterna återhållsamhet i handeln med

minor, varvid bl.a. krävs att mottagande land, som icke är konventionsstat,

måste åtaga sig att följa dess bestämmelser.

 Sverige har inte exporterat några truppminor sedan början av 1970-talet. Den

sista utförseln skedde till ett annat västeuropeiskt land.

 I FN:s generalförsamling har Sverige varit medförslagsställare till en

resolution i vilken bl.a. vissa staters ensidiga moratorier för export av

antipersonella landminor välkomnades, och övriga stater uppmanades att snarast

deklarera sådana moratorier.

Svensk krigsmaterielexport år 1995

1 Allmän bakgrund

Krigsmaterielinspektionen (KMI) och från den 1 februari 1996 Inspektionen för

strategiska produkter (ISP) följer kontinuerligt marknadsföringen och exporten

av krigsmateriel från Sverige. De företag som har tillstånd att bedriva

verksamhet på krigsmaterielområdet - för närvarande omkring 190 företag, varav

ca 35 är aktiva - är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till

ISP. Dessa redovisningar, tillsammans med uppgifter som inspektionen tar fram på

annat sätt, analyseras och bearbetas inom ISP. I propositionen 1984/85:82 om

ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen

sin avsikt att varje år lämna riksdagen en redogörelse för den svenska

krigsmaterielexporten. Föreliggande redogörelse avser den svenska

krigsmaterielexporten år 1995.

2 Beviljade utförseltillstånd

Antalet inkomna utförselärenden har under de senaste åren varierat mellan 1500

och 2300. Den övervägande delen av dessa tillstånd har gällt utförsel av andra

anledningar än försäljning, såsom utförsel före eller efter reparation, för

demonstration eller för prov. Under år 1993, som var det första år under vilket

den nya krigsmateriellagen tillämpades, inkom inledningsvis ett betydande antal

ansökningar om utförseltillstånd för försäljning avseende övrig krigsmateriel

vilken tidigare inte var tillståndspliktig. Många av dessa tillstånd avsåg

leveranser under flera kalenderår.

 Beslut om utförseltillstånd fattades t.o.m. den 31 januari 1996 enbart av

regeringen. I ärenden som inte avsåg utförsel i större omfattning eller i övrigt

inte var av större vikt prövade emellertid det statsråd som hade till uppgift

att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel frågan om tillstånd. Som

framgår av tabell 1 fattades år 1995 regeringsbeslut i utförselärenden som

sammantaget motsvarar 98 % av det totala värdet av givna tillstånd.

Tabell 1. Beviljade utförseltillstånd för försäljning under åren 1988-1995 jämte

antalet regeringsbeslut och dessas andel av det sammanlagda värdet av givna

tillstånd

___________________________________________________________

År Värde Härav regeringsbeslut

 mkr i ______________________________

 löpande priser mkr % av värdet Antal

___________________________________________________________

1988 6 405 6 333 99 380

1989 7 247 7 100 98 312

1990 2 980 2 912 98 328

1991 2 559 2 511 98 350

1992 3 360 3 287 98 241

1993 6 105 5 916 97 368

1994 4 589 4 415 96 260

1995 8 083 7 935 98 401

Av tabell 2 nedan framgår det sammantagna värdet av beviljade utförseltillstånd

beräknat i fasta priser.

Tabell 2. Beviljade utförseltillstånd för försäljning åren 1988-1995 i löpande

priser och i 1968 års prisnivå1 jämte den procentuella volymändringen

___________________________________________________________

År Värde i löpande Värde i fasta Ändring i fasta

 priser priser priser i % jäm-mkrmkrfört

med före-

 gående år

___________________________________________________________

1988 6 405 1 366 + 14

1989 7 247 1 455 + 6

1990 2 980 578 - 60

1991 2 559 478 - 17

1992 3 360 628 + 31

 Summa KS ÖK Summa KS ÖK Summa KS ÖK

1993 6 1051 942 4 162 1 030 328 702 - - -

1994 4 5892 072 2 517 749 338 411 -27 + 3 -41

1995 8 0833 248 4 835 1 279 514 765 +71 +52 +86

 (+76,1%)(+56,8%)(+92,1%)

____________________________________________________

1Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex för verkstadsprodukter använts.

3 Faktiska leveranser

ISP:s utförselstatistik grundar sig på uppgifter om värdet av levererad materiel

som redovisas av exportföretagen.

 Tabell 3 visar värdet av svensk krigsmaterielexport under den senaste

tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 års prisnivå. Av tabellen

framgår även krigsmaterielens andel av Sveriges totala varuexport.

 Under år 1995 utfördes krigsmateriel för strid till ett värde av 1 148

miljoner kronor och övrig krigsmateriel för 2 165 miljoner kronor, dvs.

tillsammans 3 313 miljoner kronor. Jämfört med år 1994 ökade exporten av

krigsmateriel under år 1995 med 4,1 %. För krigsmateriel för strid uppgick

motsvarande tal till -14,8% och för övrig krigsmateriel till +18,0%. Räknat i

fasta priser ökade den totala exporten av krigsmateriel med 1,0%.

Tabell 3. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren 1986-1995 i löpande

priser och 1968 års prisnivå2, m.m.

___________________________________________________________

År Sveriges Krigsmaterielexport

 totala ________________________________________

 varuexport löpande andel av fasta ändring

 (löp.priser) priser varuexp. priser i fasta

 priser

 mkr mkr % mkr %

___________________________________________________________

1986 265 100 3 243 1,22 746 +46,0

1987 281 433 4 427 1,57 981 +31,5

1988 304 782 6 155 2,02 1 313 +34,0

1989 332 580 6 005 1,81 1 206 - 8,1

1990 339 850 3 327 0,98 645 -46,5

1991 332 779 2 705 0,81 505 -21,7

1992 326 031 2 753 0,84 514 + 1,8

 Summa KS ÖK

1993 388 290 2 863 1 216 1 647 0.74 483 -

1994 471 6023 3 181 1 347 1 834 0,68 519 + 7,5

1995 564 3304 3 313 1 148 2 165 0,59 524 + 1,0

 (+4,1%) (-14,8%)(+18,0%)

____________________________________________________

2Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex för verkstadsprodukter använts.

3Uppgiften om Sveriges totala varuexport år 1994 har i årets sammanställning

korrigerats jämfört med motsvarande uppgift i regeringens skrivelse 1994/95:183

om krigsmaterielexporten år 1994. Korrigeringen innebär ingen ändring av

uppgiften om krigsmaterielexportens andel härav.

4Preliminär uppgift för varuexporten år 1995.

Krigsmaterielexporten utgjorde år 1994 0,68% av Sveriges totala varuexport.

Motsvarande andelar för krigsmateriel för strid utgjorde 0,29% och för övrig

krigsmateriel 0,39%. Denna andel sjönk under år 1995 till 0,59%, varav drygt

0,20% utgjorde krigsmateriel för strid och drygt 0,38 % övrig krigsmateriel.

 Den här redovisade utförselstatistiken, baserad på företagens

leveransdeklarationer till ISP, är den enda som direkt anknyter till

krigsmateriellagstiftningen. I den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som

grundas på tullmyndigheternas uppgifter till Statistiska centralbyrån, särskiljs

inte krigsmateriel från civila produkter annat än på några snävt avgränsade

områden.

 Förändringar från ett år till ett annat ger inte underlag för några mer

långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. En avsevärd minskning av

exporten, såväl nominellt som i fasta priser, inträffade emellertid under åren

1990-93, med en mindre uppgång under 1994 och 1995.

 En jämförelse av tabellerna 1, 2 och 3 ovan visar, att det sammantagna värdet

av beviljade utförseltillstånd under ett år kan skilja sig avsevärt från värdet

av faktiska leveranser under samma år. Detta beror på att givna

utförseltillstånd ofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår,

liksom på att tillstånd i några fall ej utnyttjas helt. Den ökning av beviljade

utförseltillstånd som registrerades år 1995 torde i linje med detta förhållande

återspeglas i kommande års utförselstatistik.

.

**FOOTNOTES**

Tabell 4. Värdet av svensk krigsmaterielexport i miljoner kronor 1994-1995

fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden

_____________________________________________________________

 1994 1995

Krigsmateriel för strid

KS1 Finkalibriga eldrörsvapen 0 0

KS2 Kanoner, pansarvärnsvapen 61 80

KS3 Ammunition 129 65

KS4 Robotar, raketer, torpeder, bomber 382 172

KS5 Eldledningsutrustning 119 113

KS6 ABC-stridsmedel 0 0

KS7 Krut och sprängämnen 76 78

KS8 Krigsfartyg 581 580

KS9 Stridsflygplan 0 0

KS10 Stridsfordon 0 60

KS11 Riktade energivapen 0 0

 ______________

 SUMMA 1 347 1 148

Övrig krigsmateriel

ÖK21 Finkalibriga, eldrörsvapen, delar m.m 1 2

ÖK22 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m. 69 97

ÖK23 Övningsammunition m.m. 157 237

ÖK24 Övningsraketer, röjningsutrustning m.m. 52 30

ÖK25 Spanings- och mätutrustning m.m 680 658

ÖK26 Skyddsmateriel m.m. 8 2

ÖK27 Krut- och sprängämneskomponenter 1 0

ÖK28 Fartyg för bevakning m.m. 27 146

ÖK29 Flygplan utformade för militärt bruk m.m. 151 133

ÖK30 Fordon utformade för militärt bruk m.m. 328 161

ÖK31 Riktade energivapen 0 0

ÖK32 Fortifikationer 0 0

ÖK33 Elektronisk utrustning för militärt bruk 33 146

ÖK34 Fotografisk och elektrooptisk utrustning 5 0

ÖK35 Övningsmateriel 245 541

ÖK36 Tillverkningsutrustning 69 11

ÖK37 Programvara 7 2

 _______________

 SUMMA 1 834 2 165

4 Geografisk fördelning

Den i föregående tabell redovisade totala omfattningen av krigsmaterielexporten

och dess uppdelning på olika huvudområden kompletteras i följande

sammanställningar av en redovisning av exportens fördelning på dels skilda

regioner, dels skilda länder.

 Den regionala sammanställningen ger vid handen att Nordens och övriga

Västeuropas andel av den svenska krigsmaterielexporten visat en minskande

tendens. Medan denna andel uppgick till 66% år 1993 hade den gått ned till 42%

år 1994 och till 36% år 1995. Samtidigt hade Asiens andel ökat från 14% år 1993

till 38% år 1994 och till 36% år 1995. Nordamerikas andel gick upp från 13% 1994

till 22% år 1995.

Tabell 5. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet

under åren 1993-1995

_____________________________________________________________

 1993 1994 1995

_____________________________________________________________

 Tot KS ÖK Tot KS ÖK Tot KS ÖK

Norden 35 34 36 18 10 24 15 14 15

Övriga

Västeuropa 31 44 21 24 23 25 21 16 24

Central- och

Östeuropa 0 0 0 0 0 0 0 1 1

Nordamerika 9 6 11 13 13 12 22 7 30

Latinamerika 1 3 0 1 1 1 1 2 0

Australien och

Nya Zeeland 9 12 7 6 2 9 4 5 4

Asien 14 0 24 38 51 28 36 55 26

Afrika 0 0 1 1 1 1 0 1 0

_____________________________________________________________

Antal länder 44 46 45

I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. I

tabell 6 har medtagits alla länder till vilka utförseln av krigsmateriel har

överstigit 1 miljon kronor under något av åren 1993-1995. Under 1995 omfattade

svenska tillverkares krigsmaterielexport leveranser till 45 länder. Till 15 av

dessa understeg exportvärdet 1 miljon kronor. Tillstånd har vidare meddelats

utförsel av jakt- och sportskyttemateriel till 21 länder, nämligen: Amerikas

Förenta Stater, Australien, Canada, Danmark, Estland, Finland, Frankrike,

Island, Italien, Japan, Luxemburg, Norge, Nya Zeeland, Polen, Portugal, Schweiz,

Slovakien, Storbritannien, Tyskland, Ungern och Österrike.

 Sammanfattningsvis kan konstateras att OECD-länderna, dvs. i huvudsak Norden,

övriga Västeuropa, Nordamerika, Nya Zeeland och Australien, alltjämt utgör de

helt dominerande mottagarna av svensk krigsmateriel, under år 1995 motsvarande

62% av utförseln mot 61% år 1994. Asiens andel av exporten minskade samtidigt

från 38 % år 1994 till 36 % år 1995. Jämfört med år 1993 har dock en kraftig

förskjutning skett. Medan OECD-länder då svarade för hela 84% av exporten och

Asien för enbart 14%, skedde 1994 en förändring på så sätt att OECD-ländernas

andel minskade till 61%, samtidigt som Asiens andel ökade till 38%.

 Största enskilda mottagarland av svensk krigsmateriel var under år 1995

Singapore med 674,8 miljoner kronor följt av Amerikas Förenta Stater med 518,1

miljoner kronor, Storbritannien med 292,1 miljoner kronor, Norge med 255,6

miljoner kronor, Thailand med 239,9 miljoner kronor, Canada med 211,9 miljoner

kronor och Tyskland med 184,0 miljoner kronor.

 Krigsmaterielexport understigande 50 000 kronor betecknas i tabell 6 med 0,0

miljoner kronor.

5 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m.

Under år 1995 har inget tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt

utom riket. Sex samarbetsavtal har granskats och godkänts avseende gemensam

utveckling eller produktion med följande länder, nämligen Amerikas Förenta

Stater, Frankrike (två tillstånd), Storbritannien och Tyskland (två tillstånd).

 Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete med

utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller

för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför

en långsiktigare bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfattning, deras

utsträckning i tiden, reexportklausuler, m.m. granskas därvid i detalj.

 Regeringen har med stöd av krigsmateriellagen föreskrivit en skyldighet för den

som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet

eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet att årligen redovisa

huruvida avtalen fortfarande är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete

enligt sådant avtal alltjämt förekommer samt hur samarbetet bedrivs.

 För år 1995 gäller att 15 företag redovisat sammanlagt 166 gällande

licensupplåtelser och samarbetsavtal i 23 länder. Av dessa hade 14 företag 90

licensavtal i 20 länder och 7 företag 76 samarbetsavtal i 18 länder.

6 Militärt inriktad utbildning

Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt

krigsmateriellagen inte, med vissa undantag, bedrivas inom eller utom landet

utan regeringens tillstånd.

 Under år 1995 har inget sådant tillstånd lämnats.

7 Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt

Enligt krigsmateriellagen skall företag som har tillstånd att tillverka eller

tillhandahålla krigsmateriel årligen redovisa uppgifter om ägande i utländska

rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller

försäljning av krigsmateriel.

 För år 1995 gäller att sex företag redovisat ägande i 24 utländska rättssubjekt

i 12 länder.

8 De exporterande företagen

Omkring 190 företag har tillstånd att tillverka krigsmateriel varav ca 35

exporterade sådan materiel under år 1995.

 Det största exportföretagen av krigsmateriel under år 1995 var i nämnd ordning

Karlskronavarvet AB, Bofors AB och Saab Training Systems AB. De tre företagen

svarade vardera för en utförsel överstigande 500 men under 700 miljoner kronor.

Härutöver exporterade fyra företag för mer än 100 miljoner kronor, nämligen
[REDACTED_EFTERNAMN] Microwave Systems AB, CelsiusTech Systems AB, Hägglunds Vehicle AB och

CelsiusTech Electronics AB.

 Fyra företag, nämligen Bofors Explosives AB, Kockums Submarine AB, Norma

Precision AB och Volvo Aero AB, exporterade vardera för mellan 50 och 100

miljoner kronor.

 Sex företag exporterade för mellan 10 och 50 miljoner kronor. Dessa var Bofors

Carl Gustaf AB, Bofors Underwater Systems AB, FMV, Saab AB, Saab Dynamics AB och

Scania CV AB.

 Övriga företag med en export överstigande 1 miljon kronor var Bofors LIAB AB,

Bofors SA Marine AB, FFV Aerotech AB, Flodins Filter AB, Mipro AB, Varberger

Precision AB och Åkers Krutbruk Protection AB.

 Tillsammans svarade dessa 24 företag för nästan 100% av den svenska

krigsmaterielexporten under år 1995.

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 30 maj 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar skrivelse 1995/96:204 Redogörelse för den svenska

krigsmaterielexporten år 1995.

 Skr. 1995/96:204

 Bilaga

Tabell 6. Exporten av krigsmateriel i miljoner kronor år 1993-1995

fördelad på länder

________________________________________________________________________________

___________________

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 1993 1994 1995

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 KS ÖK Summa KS ÖK Summa KS

ÖK

Summa

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Amerikas Förenta stater 37,9 114,2 152,1 94,5 134,1 228,6 56,2

461,9

518,1

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Australien 143,1 117,8 260,9 23,0 165,8 188,8 58,8

80,6

139,4

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Bahrain - 3,1 3,1 - 3,0 3,0 -

-

-

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Bangladesh - - - - 0,3 0,3 -

1,7

1,7

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Belgien 160,2 5,4 165,5 38,6 4,3 42,9 0,0

5,8

5,8

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Brasilien 23,3 4,4 27,6 6,8 4,8 11,6 21,9

8,8

30,6

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Canada 37,9 63,7 101,6 87,6 77,2 164,8 22,0

189,9

211,9

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Danmark 32,9 71,2 104,1 11,5 45,7 57,2 54,9

51,8

106,7

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Finland 52,0 111,8 163,8 2,8 58,3 61,1 1,8

120,1

122,0

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Frankrike 1,6 24,6 26,2 0,6 42,6 43,2 0,3

21,3

21,6

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Förenade Arabemiraten - 0,2 0,2 - 15,5 15,5 -

0,1

0,1

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Förenta Nationerna - - - - 0,7 0,7 -

5,2

5,2

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Indien - 42,2 42,2 - 158,4 158,4 -

117,3

117,3

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Indonesien - 0,6 0,6 11,7 0,8 12,5 -

-

-

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Irland - 2,7 2,7 - 0,5 0,5 2,5

0,1

2,6

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Italien 9,9 5,1 15,1 1,6 2,6 4,2 0,8

2,5

3,3

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Japan 0,4 15,3 15,7 - 18,7 18,7 -

27,8

27,8

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Kina - 4,2 4,2 - - - -

2,4

2,4

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Republiken Korea - 1,7 1,7 - 5,4 5,4 -

7,9

7,9

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Kuwait - 31,9 31,9 - 8,0 8,0 -

-

-

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Malaysia - 48,1 48,1 33,3 90,5 123,8 16,4

70,2

86,6

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Mexico - 1,5 1,5 - 2,0 2,0 -

-

-

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Nederländerna 0,1 32,7 32,8 1,3 12,0 13,3 28,4

8,6

37,0

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Norge 334,9 409,3 744,3 113,5 349,0 462,5 98,4

157,2

255,6

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Nya Zeeland - 0,6 0,6 0,0 6,7 6,7 0,3

1,7

2,0

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Oman - 1,7 1,7 - 2,2 2,2 -

-

-

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Pakistan - 28,8 28,8 57,1 0,9 58,0 35,9

-

35,9

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Polen 0,3 - 0,3 - 0,0 0,0 7,0

1,2

8,1

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Ryssland - 3,5 3,5 - - - -

-

-

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Schweiz 67,4 70,0 137,5 40,0 15,0 55,1 4,1

14,9

19,0

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 1993 1994 1995

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 KS ÖK Summa KS ÖK Summa KS

ÖK

Summa

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Singapore 3,7 139,1 142,8 580,6 155,2 735,8 582,0

92,7

674,8

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Spanien - 3,9 3,9 0,0 2,5 2,5 0,4

2,5

2,9

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Storbritannien 6,8 116,9 123,7 2,1 226,1 228,2 0,7

291,4

292,1

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Thailand - 75,6 75,6 - 53,8 53,8 1,9

238,0

239,9

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Tunisien - 9,6 9,6 8,9 11,0 19,9 9,3

4,4

13,7

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Tyskland 51,9 48,5 100,4 4,5 72,2 76,7 59,6

124,4

184,0

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Uruguay 8,6 - 8,6 - 2,0 2,0 -

-

-

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Österrike 243,4 35,2 278,5 226,9 84,7 311,6 85,0

49,9

134,8

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 Övriga länder - 1,65 1,6 - 1,36 1,3 -

2,87

2,8

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

 SUMMA 1 216 1 647 2 863 1 347 1 834 3 181 1 148 2

165

3 313

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

--------------------------------------------------------------------------------

--------------

5Andorra, Botswana, Ghana, Island, Portugal, Turkiet, Saudiarabien och Ungern.

6Andorra, Argentina, Estland, Grekland, Island, Mauritius, Namibia, Nya

Kaledonien, Saudiarabien och Ungern.

7Andorra, Argentina, Chile, Estland, Grekland, Hongkong, Israel, Mauritius,

Namibia, Portugal, Tjeckien, Ungern,

 Venezuela och Zimbabwe.

 17

 Skr 1995/96:204

 Bilaga

 17