Regeringens proposition

1996/97:98

Höjd lotteriskatt

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 6 mars 1997

Lena Hjelm-Wallén

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås vissa ändringar i lagen (1991:1482) om lotteri-skatt.

Enligt förslaget höjs skattesatsen för lotteriskatt med en procentenhet, från 35

till 36 procent. Vidare föreslås att lotteriskatt tas ut på insatserna efter

avdrag för den faktiska utdelningen till vinnarna i lotteriet, i stället för,

enligt nu gällande lag, på insatserna efter avdrag för vinster enligt en

fastställd vinstplan.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1997.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 3

3 Ärendet och dess beredning 5

4 Lotteriskatten höjs 6

5 Författningskommentarer 10

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 mars 199711

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1991:1482) om lotteriskatt.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1991:1482) om lotteriskatt

 Härigenom föreskrivs beträffande lagen (1991:1482)

 dels att 1 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §1

Lotteriskatt skall betalas enligt denna lag till staten för svenskt lotteri.

-------------------------------------------------------

 Skatt tas ut med 35 Skatt tas ut med 36

procent av den behållning procent av den behållning

som återstår sedan de som återstår sedan de till

sammanlagda vinsterna vinnarna i lotteriet

enligt vinstplan eller utbetalade sammanlagda

annat beslut om att viss vinsterna avräknats från de

andel av insatserna skall sammanlagda insatserna.

utbetalas som vinster Med utbetalade vinster

avräknats från de sammanlagdaavses de vinster som

insatserna. betalats ut inom 90 dagar

 från skattskyldighetens in-

 träde.

Skatt skall inte betalas för

 1. sådant lotteri som avses i lagen (1972:820) om skatt på spel,

 2. sådant lotteri som avses i lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande

m.m.,

 3. vinstdragning på här i landet utfärdade premieobligationer,

 4. lotteri som har anordnats av sådan sammanslutning som avses i 15 §

lotterilagen (1994:1000),

 5. lotteri som har anordnats av Svenska Penninglotteriet Aktiebolag,

Aktiebolaget Tipstjänst eller det av staten ägda bolag som äger aktierna i dessa

bolag, eller

 6. lotteri där vinsterna inte utgörs av pengar.

 Beteckningen lotteri har samma betydelse i denna lag som i 3 § lotterilagen

(1994:1000).

1 Senaste lydelse 1996:588

5 §

-------------------------------------------------------

 I deklaration som avser

 lotteri-skatt skall för

 varje redovisningsperiod

 redovisas

 1. skillnaden mellan de

 sam-manlagda insatserna

 och de sammanlagda

 vinsterna enligt

 vinstplan eller annat

 beslut om att viss andel

 av insatserna skall

 betalas ut som vinster,

 och

 2. de vinster som inte

 har blivit utbetalda

 inom 90 dagar från

 skattskyldighetens

 inträde.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig

till tiden före ikraftträdandet.

 3

3 Ärendet och dess beredning

Under början av 1990-talet genomfördes en spelskatteutredning (SOU 1990:56).

Denna utredning utgjorde underlag till riksdagens beslut om en lotteriskattelag

(prop. 1991/92:1, bet. 1991/92:SkU1, rskr. 1991/92:9). Lotteriskattelagen

innebar en förändrad och likformig beskattning av de tre statligt styrda

spelbolagen, AB Trav och Galopp (ATG), Svenska Penninglotteriet AB

(Penninglotteriet) och AB Tipstjänst (Tipstjänst). Skatten har, sedan lagen

trädde i kraft den 1 januari 1992, varit 35 procent av omsättningen efter avdrag

för vinsterna enligt vinstplan.

 I oktober 1995 överlämnade en arbetsgrupp inom Finansdepartementet rapporten

De statligt styrda spelbolagens koncessioner och organisation m.m. (Ds 1995:61)

till finansministern. Rapportens förslag rörde de spelmarknadsfrågor som då

handlades inom Finansdepartementet, dvs. de statligt styrda spelbolagen, dess

koncessioner och skattevillkor m.m. Rapporten ledde till sammanslagningen av de

statligt ägda Penninglotteriet och Tipstjänst (prop. 1995/96:169, bet.

1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248). Dessutom lämnade regeringen i beslut den 12

september 1996 det sammanslagna Penninglotteriet/Tipstjänst ett nytt tillstånd

att anordna lotterier samt i beslut den 19 december 1996 ATG förnyat tillstånd

att anordna vadhållning i samband med hästtävlingar m.m.

 I Finansdepartementets rapport presenterades ATG:s förutsättningar på

marknaden och dess goda utveckling. Arbetsgruppen ansåg att hästsporten genom

ATG borde bidra ytterligare till statens och folkrörelsernas finansiering från

spelmarknaden antingen genom höjda skatter eller genom att begränsa ATG:s

möjligheter på marknaden. Mot bakgrund av detta föreslog arbetsgruppen att

regeringen i tillståndet till ATG skulle slopa bolagets möjlighet att innehålla

vinstmedel vissa veckor för utlottning vid senare spelomgångar, s.k. Jackpots.

Rapporten har remissbehandlats. En sammanställning över remissinstanserna och

deras yttranden finns i prop. 1995/96:169, bilaga 2.

 Under hösten 1996 har diskussioner pågått mellan ATG:s ägare Svenska

travsportens centralförbund (STC) och Svenska galoppsportens centralförbund

(SGC) samt företrädare för staten i syfte att träffa ett nytt flerårsavtal

mellan parterna. I diskussionerna har ATG:s goda ekonomiska utveckling och det

statsfinansiella läge Sverige befinner sig i berörts. Den 16 december 1996

träffades ett avtal som blev gällande i och med regeringens godkännande i

regeringsbeslut den 19 december 1996.

 Mot bakgrund av den tidigare nämnda rapporten och det i december 1996 ingångna

avtalet mellan staten och STC/SGC lämnas i propositionen förslag på vissa

ändringar i lagen om lotteriskatt.

 Normalt remissförfarande har bedömts vara obehövligt då det är fråga om

begränsade tekniska frågor. Beredningskravet har uppfyllts genom att ett utkast

till proposition sänts för synpunkter till Riksskatteverket och ATG. De

synpunkter som inkommit behandlas i avsnitt 4.

Lagrådet

Lagförslaget avser ändrad skattesats och andra justeringar av tekniskt sett

enkel beskaffenhet. Förslaget är enligt regeringens bedömning därför av sådan

beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

4 Lotteriskatten höjs

Regeringens förslag: Skattesatsen för lotteriskatt höjs med en procentenhet till

36 procent. Skatten tas ut på insatserna efter avdrag för vad som utbetalts till

vinnarna i lotteriet.

Med utbetalade vinster skall anses de vinster som betalats ut inom 90 dagar från

skattskyldighetens inträde, dvs. 90 dagar från vinstdragningen. Skatten skall

redovisas i två delar. Redovisningen skall ske av dels sammanlagda vinster efter

avdrag för vinster enligt fastställd vinstplan, dels för de vinster som inte

blivit utbetalda inom 90 dagar efter skattskyldighetens inträde.

 Bakgrunden till regeringens förslag: Regler om lotterier finns i lotterilagen

(1994:1000), senast ändrad (1996:1168). Med lotterier avses enligt denna lag en

verksamhet där en eller flera deltagare, med eller utan insats, kan få en vinst

till ett högre värde än vad var och en av de övriga deltagarna kan få. Till

lotteri hänförs lottning, gissning, vadhållning och liknande förfarande,

marknads- och tivolinöjen samt bingospel, automatspel, roulettspel,

tärningsspel, kortspel, kedjebrevsspel och liknande spel. Begreppet lotteri har

alltså här en vidare omfattning än vad det har i allmännhet och omfattar även

t.ex. vadhållning på hästar.

 På lotteri- och spelmarknaden verkar, sedan Penninglotteriet och Tipstjänst

slagits samman, dess moderbolag AB Svenska Spel, som är helägt av staten, samt

AB Trav och Galopp (ATG), som ägs av Svenska travsportens centralförbund (STC)

och Svenska galoppsportens centralförbund (SGC). Dessa bolag har tillstånd av

regeringen att bedriva olika former av spel och lotterier. I tillstånden

definieras bl.a. tillåtna spelformer och dess vinstandelar.

 Dessutom finns på spelmarknaden ideella föreningar som bedriver allmännyttig

verksamhet och som enligt lotterilagen har fått tillstånd av myndighet (i

undantagsfall av regeringen) att anordna egentligt lotteri eller bingo. Bland

annat bedrivs spelet Bingolotto på detta sätt. Slutligen finns företag som av

myndighet fått tillstånd enligt lotterilagen att i kommersiellt syfte anordna

kasinospel på restauranger.

 Skattepliktiga lotterier beskattas enligt olika lagar beroende på vilken typ

av spel eller lotteri det är frågan om och vem som arrangerar spelet. Enligt

lagen (1991:1482) om lotteriskatt, senast ändrad (1996:588), skall lotteriskatt

betalas till staten för svenskt lotteri. Ideella föreningar som har till

huvudsakligt syfte att bedriva allmännyttig verksamhet är undantagna från

lotteriskatt. Även de lotterier som har anordnats av det av staten ägda bolag

som äger aktierna i Svenska Penninglotteriet AB och AB Tipstjänst, dvs. AB

Svenska Spel, är sedan 1 januari 1996 undantagna från lotteriskatt (prop.

1995/96:169, bet. 1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248). Vid årsskiftet 1996/1997

var det därför endast en lotterianordnare som betalade lotteriskatt, AB Trav och

Galopp.

 För roulett, kortspel och tärningsspel regleras beskattningen av lagen

(1972:820) om skatt på spel. Skatt utgår med ett fast belopp per bord och månad.

 Bankernas vinstsparande, de s.k. miljon- och vinnarkontona, beskattas enligt

lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande med 30 procent av lotterivinstens

värde.

 AB Svenska Spel och ATG är vidare frikallade från skattskyldighet för all

annan inkomst än inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till innehav av

fastighet, 7 § 4 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.

AB Trav och Galopp

Aktierna i ATG ägs till 90 procent av STC och till 10 procent av SGC. I avtal

mellan svenska staten och STC/SGC anges riktlinjerna för ATG:s

totalisatorverksamhet i samband med hästtävlingarna. Avtalet reglerar bl.a.

ansvarsfördelningen mellan ATG och trav- och galoppsportens organisationer,

villkor för totalisatorspel på de enskilda banorna samt regeringens rätt att

utse fyra av styrelsens åtta ledamöter, däribland ordföranden som har

utslagsröst.

 Vinnarnas andel (vinstandelen) i ATG:s olika spel regleras i tillstånden och

varierar mellan 65 och 80 procent.

 ATG:s vinst sedan lotteriskatten betalats går till hästsporten. År 1995

omsatte ATG 8 780 miljoner kronor och betalade 886 miljoner kronor i

lotteriskatt, enligt bolagets årsredovisning. Resursöverföringen till sporten

var för år 1995 1 222 miljoner kronor och bolagets oinlösta vinster och

bråkdelar var 60 miljoner kronor. Enligt preliminära uppgifter från ATG översteg

omsättningen 1996 nio miljarder kronor.

 Principen för beskattning av vinster i totalisatorspel på hästar har ändrats

ett antal gånger sedan ATG bildades år 1973. Vid ATG:s bildande betalade bolaget

ca tolv procent av spelets årsomsättning i skatt. År 1976 sänktes skattesatsen

till tio procent av omsättningen. År 1984 gjordes skattesystemet om helt. Den

gamla omsättningsskatten ersattes med en totalisatorskatt, som utgick med elva

procent av de sammanlagda insatserna upp till ett visst grundbelopp (3 500 mkr

år 1990) och med åtta procent av den överstigande omsättningen. Eftersom omsätt-

ning under denna tidsperiod översteg grundbeloppet var den faktiska

lotteriskatten fortfarande ca tio procent av omsättningen.

 Den 1 januari 1992 trädde den nu gällande lagen (1991:1482) om lotteriskatt i

kraft, vilken innebär att lotteriskatt betalas med 35 procent av den behållning

som återstår sedan de sammanlagda vinsterna enligt vinstplan avräknats från de

sammanlagda insatserna (bruttoöverskottet). Beräknad i förhållande till

omsättningen var den faktiska skatten som ATG betalade år 1992 och 1993 enligt

lotteriskattelagen något under tio procent, för att år 1994 och 1995 vara tio

procent.

 I avtalet, som träffades den 16 december 1996 mellan ATG:s ägare och

företrädare för staten, enades parterna om ett åtgärdspaket som kommer att

innebära att statens totala inkomster från trav- och galoppsporten ökar. Bland

annat fastslogs att STC och SGC, mot bakgrund av de diskussioner som föregått

undertecknandet av avtalet, är införstådda med att regeringen i proposition till

riksdagen under våren 1997 föreslår en höjning av lotteriskatten från 35 till 36

procent med verkan från den 1 juli 1997. STC och SGC är vidare införstådda med

att regeringen föreslår en ändring av skatteunderlaget så att skatt tas ut på

den behållning som återstår sedan de sammanlagda, utbetalda vinsterna avräknats

från de sammanlagda insatserna.

 Skälen för regeringens förslag: Från det statligt ägda AB Svenska Spel får

staten intäkter i form av bolagets hela överskott. Från ATG får staten intäkter

endast i form av lotteriskatt, medan överskottet går till annat ändamål. Den

gällande lotteriskattesatsen om 35 procent bestämdes för att ge staten en

lämplig andel i ATG:s resultat (prop. 1991/92:1, bet. 1991/92:SkU1, rskr.

1991/92:9). Skattesatsen bör även fortsättningsvis bestämmas så att den ger

staten en lämplig andel i ATG:s resultat. Med nuvarande omfattning av ATG:s

spelverksamhet är, enligt regeringens bedömning, en skattesats om 36 procent

lämplig, beräknad på nedan föreslaget skatteunderlag.

 Gällande lotteriskattelag föregicks av utredningen Skatt på lotterier och spel

(SOU 1990:56). När man i utredningen föreslog att lotteriskatten skulle beräknas

med utgångspunkt från bolagets bruttoöverskott, i stället för som tidigare från

bolagets omsättning, fick man ta ställning till vad som skulle avses med detta

överskott. Skulle man med bruttoöverskottet avse skillnaden mellan omsättningen

och i förväg fastställd vinståterbetalningsprocent för de olika spelformerna

eller skulle man räkna med de faktiskt utbetalda vinsterna och således ta hänsyn

till oinlösta vinster och bråkdelar?

 Utredningen föreslog att lotteriskatten skulle beräknas på ett underlag

baserat på faktiskt utdelade vinster till vinnarna. En sådan ordning ansågs

överensstämma med vad som är normalt på skatteområdet när det gäller

skatteberäkningar. Utredningen ansåg inte att det fanns tillräckliga skäl att

avvika från gängse ordning i detta fall, trots att en beräkning på grundval av

den fastställda vinståterbetalningsprocenten ansågs vara att föredra från

praktisk utgångspunkt.

 I propositionen till riksdagen (prop. 1991/92:1) frångick dock regeringen

utredningens förslag och föreslog istället av praktiska skäl en beskattning där

avdrag medges för vinster enligt fastställd vinstplan eller motsvarande.

 Eftersom ATG:s oinlösta vinster och bråkdelar nu uppgår till betydande belopp,

som med gällande rätt undgår beskattning och mot bakgrund av avtalet mellan

staten och STC/SGC, föreslår regeringen att lotteriskatt skall tas ut på

insatserna efter avdrag för faktisk utdelning till vinnarna i lotteriet.

 ATG betalar ut vinst till och med den trettionde dagen efter tävlingsdagen,

vilket man upplyser spelarna om på spelkvitton och i vadhållningsbestämmelser.

En spelare kan få sin vinst trots att preskriptionstiden gått ut om han skickar

en anmälan om detta till ATG samt visar upp ett vinstberättigande spelkvitto.

ATG behandlar de ansökningar som inkommer efter att preskriptionstiden gått ut

mycket välvilligt och betalar oftast ut vinsten.

 ATG har framfört att man anser att lotteriskattelagen bör anpassas till de

rutiner bolaget idag tillämpar för utbetalning av oinlösta spelvinster.

Rutinerna innebär att ATG efter utredning om att spelvinsten är korrekt

regelmässigt betalar ut även äldre vinster. En beskattning av sådana

utbetalningar anser bolaget ej vara skälig, ej heller att införa en hårdare

tillämpning av reglerna mot spelarna.

 I tillståndet till det statligt ägda spelbolaget AB Svenska Spel anger

regeringen att en vinnare skall ha möjlighet att hämta ut sin vinst under minst

tre månader efter dragning eller motsvarande.

 Normalt borde med faktisk utbetalning menas vad som betalats ut innan

preskriptionstiden gått till ända, dvs. i ATG:s fall efter 30 dagar. Som

framgått ovan har dock ATG valt att tillämpa generösa utbetalningsregler. Enligt

regeringens bedömning är det därför skäligt att ge bolaget möjlighet att få

avräkna vinster från överskottet under tre månader efter tävlingsdagen.

 Mot bakgrund av detta bör med faktisk utdelning till vinnarna, i

lotteriskattelagen, förstås vad som utbetalats inom 90 dagar från skatt-

skyldighetens inträde. Att ett spelbolag, trots att denna tid gått ut, ändå

väljer att betala ut vinsten, medför inte att den vinsten får avräknas från

överskottet.

 Riksskatteverket har ifrågasatt om inte regeln om skattskyldighetens inträde

borde ändras så att skattskyldighet inträder dels vid själva vinstdragningen och

dels när vinstutbetalningen är avslutad. Regeln återfinns i 3 § lagen

(1991:1482) om lotteriskatt och innebär att skattskyldigheten inträder vid

vinstdragningen.

 Enligt regeringens bedömning finns det inte skäl att dela upp skatt-

skyldighetens inträde utan den bör liksom idag inträda endast vid vinst-

dragningen. Visserligen vet man inte direkt i samband med vinstdragningen hur

mycket skatt som skall betalas in totalt. Någon tvekan föreligger dock inte om

hur skatten slutligt skall beräknas. Det finns därför enligt regeringens mening

inte någon anledning att ändra på regeln ifråga. Däremot måste det, vilket också

föreslås, särskilt regleras hur skatten skall redovisas.

 Regeringen föreslår att de nya reglerna skall träda i kraft den 1 juli 1997.

 Ändringarna beräknas ge ca 45 miljoner kronor årligen i ökad lotteriskatt,

varav ca 25 miljoner kronor beror på skattehöjningen med en procentenhet och ca

20 miljoner kronor beror på att skatt tas ut på insatserna efter avdrag för

faktisk utdelning till vinnarna i lotteriet.

 Förslaget innebär ändringar i 1 § lagen (1991:1482) om lotteriskatt och att en

ny paragraf, 5 §, införs.

5 Författningskommentar

1 § Ändringen i andra stycket innebär att skatt skall betalas för skillnaden

mellan insatserna och vad som faktiskt betalas ut till vinnarna. Även oinlösta

vinster ingår således i beskattningsunderlaget.

 Det nya tredje stycket innebär att avdrag bara medges för vinster som har

betalats ut inom 90 dagar från det att skattskyldigheten inträdde. Om den som

anordnar lotteri ändå väljer att betala ut vinster efter denna period medför det

inte rätt till avdrag.

5 § Vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde är intäkterna kända. Vilka

vinster som faktiskt kommer att få avräknas från intäkterna är inte kända förrän

90 dagar gått från skattskyldighetens inträde. Av den anledningen krävs en

särskild reglering av hur lotterivinstskatten skall redovisas.

 Paragrafen innebär att skatten i princip skall redovisas i två delar. För det

första skall bruttoöverskottet efter avdrag för vinster enligt fastlagd

vinstplan eller annat beslut redovisas för redovisningsperioden, punkt 1. Det

motsvarar den redovisning som sker med nuvarande regler. För det andra skall

redovisning ske av skillnaden mellan vinsterna enligt fastställd vinstplan och

vad som faktiskt betalats ut i vinster inom den i 1 § tredje stycket angivna

tiden, punkt 2. Med andra ord skall redovisning ske av de vinster som under

redovisningsperioden inte har blivit utbetalda inom 90 dagar från

skattskyldighetens inträde.

 4

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 mars 1997

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Freivalds,Wallström,Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar propositionen 1996/97:98 Höjd lotteriskatt.

 5