Regeringens proposition

1993/94:244

Utbildning för fredsbevarande verksamhet

Prop.

1993/94:244

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 14 april 1994

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Försvarsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en ny lag om utbildning för fredsbevarande verksamhet.

Förslaget innebär att regeringen bemyndigas att sända väpnad styrka utomlands

för att delta i övningar och annan utbildning för fredsbevarande verksamhet inom

ramen för internationellt samarbete. Vidare slås det fast att den som inte är

anställd i Försvarsmakten och som skall delta i utbildning för fredsbevarande

verksamhet inom ramen för internationellt samarbete - i Sverige eller utomlands

- skall ha samtyckt till detta. Värnpliktiga, kvinnor som fullgör militär

grundutbildning och tjänstepliktig hälso- och sjukvårdspersonal samt

veterinärpersonal m.m. skall när de deltar i utbildning för fredsbevarande

verksamhet anses fullgöra den utbildning som de annars skulle ha genomgått.

Den nu föreslagna lagen innebär ingen förändring vad avser regeringens möjlighet

att sända en väpnad styrka utomlands för deltagande i fredsbevarande verksamhet

enligt lagen (1992:1153) om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands.

Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 juli 1994.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3

2 Förslag till lag om utbildning för fredsbevarande verksamhet 4

3 Ärendet och dess beredning............... 5

4 Formella förutsättningar................. 6

5 Deltagande i utbildning för fredsbevarande verksamhet 7

6 Författningskommentar.................... 10

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 april 1994 12

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

antar regeringens förslag till

 lag om utbildning för fredsbevarande verksamhet.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

2 Förslag till lag om utbildning för fredsbevarande verksamhet

 Härigenom föreskrivs följande.

1 Regeringen får sända en väpnad styrka utomlands för att delta i utbildning

för fredsbevarande verksamhet inom ramen för internationellt samarbete.

2 Den som i Sverige eller utomlands skall delta i utbildning för

fredsbevarande verksamhet inom ramen för internationellt samarbete och som inte

är anställd i Försvarsmakten skall ha samtyckt till att delta i utbildningen.

3 Om en värnpliktig under sin grundutbildning enligt 27 1 mom.

värnpliktslagen (1941:967) deltar i utbildning för fredsbevarande verksamhet,

skall han även under denna utbildning anses fullgöra grundutbildningen. Detsamma

skall gälla för en kvinna som deltar i utbildning för fredsbevarande verksamhet

under den tid då hon fullgör grundutbildning enligt lagen (1980:1021) om militär

grundutbildning för kvinnor.

En värnpliktig som i andra fall än som sägs i första stycket deltar i utbildning

för fredsbevarande verksamhet skall anses fullgöra repetitionsutbildning enligt

27 1 mom. värnpliktslagen.

Den som är tjänstepliktig enligt lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso- och

sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m. skall när han eller hon deltar i

utbildning för fredsbevarande verksamhet anses fullgöra sådan utbildning som

sägs i 6 den lagen.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

3 Ärendet och dess beredning

Vid sitt toppmöte den 10 - 11 januari 1994 inbjöd North Atlantic Treaty

Organisation (NATO) till en ny form av samarbete inom ramen för initiativet

Partnerskap för fred (Partnership for Peace - PFP). Inbjudan riktades till

deltagarländerna i North Atlantic Cooperation Council (NACC) och till andra

stater, som deltar i Konferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK) och

som "kan och vill bidra till programmet". Därmed menas främst Sverige, Finland

och Österrike som, utan att vara medlemmar i NACC, medverkat i dess arbete att

utveckla den fredsbevarande verksamheten.

Regeringen har ställt sig positiv till NATO-staternas inbjudan och anser att PFP

kan utgöra ett viktigt steg mot en ny fredsordning för Europa. Regeringen har i

en skrivelse till riksdagen den 24 mars 1994 (skr. 1993/94:207) närmare

redogjort för PFP-samarbetets innehåll. För ytterligare information om PFP och

den svenska medverkan hänvisas till denna skrivelse.

Som framgår av skrivelsen är gemensamma övningar med trupp från flera

partnerstater, där uppträdande under fredsbevarande verksamhet övas, ett viktigt

inslag i PFP-samarbetet. Sverige bör ha möjlighet att delta i dessa övningar. En

första övning kan komma att genomföras hösten 1994. Som framgår av regeringens

skrivelse till riksdagen saknas för närvarande rättslig grund för regeringen

att sända svensk trupp utomlands för deltagande i sådan övning. Regeringen

föreslår därför i denna proposition en lag som ger regeringen möjlighet att

fatta sådana beslut. Samtidigt behandlas frågan om vad som skall gälla för den

personal som skall delta i övningar och annan utbildning för fredsbevarande

verksamhet.

Underhand har yttrande inhämtats från Försvarsmaktens organisa-tionsmyndighet,

Värnpliktsverket, Sveriges Akademikers Central-organisation, Officerarnas

Riksförbund, Statsanställdas Förbund, Försvarets Civila Tjänstemannaförbund och

Sveriges centrala värnpliktsråd.

Lagrådets hörande

Som framgått av det föregående kan en första övning inom ramen för

PFP-samarbetet beräknas äga rum redan i höst. Ärendet bör av det skälet

behandlas av innevarande riksmöte. Förslaget är därför av så brådskande

beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle fördröja lagstiftningsfrågans

behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Yttrande från Lagrådet har

därför inte inhämtats.

4 Formella förutsättningar

Enligt 10 kap. 9 första stycket regeringsformen får regeringen sätta in

försvarsmakten eller en del därav vid väpnade angrepp mot riket. I övrigt får

svensk väpnad styrka sättas in i strid eller sändas till ett annat land endast

om riksdagen medger det (första punkten), om det är medgivet i lag som anger

förutsättningarna för åtgärden (andra punkten) eller om en skyldighet att vidta

åtgärden följer av internationell överenskommelse eller förpliktelse som

riksdagen har godkänt (tredje

punkten).

Enligt lagen (1992:1153) om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands finns

möjlighet för regeringen att efter begäran av FN eller efter beslut som fattats

av ESK ställa en väpnad styrka till förfogande för fredsbevarande verksamhet

utomlands.

Vidare anges att den personal som ingår i en väpnad styrka som används för

fredsbevarande verksamhet utomlands skall anställas särskilt för detta ändamål i

en utlandsstyrka inom försvarsmakten. Högst tretusen personer ur utlandsstyrkan

får samtidigt tjänstgöra utomlands i väpnad tjänst.

Genom lagen regleras således det enligt 10 kap. 9 första stycket 2

regeringsformen delegeringsbara området i fråga om insättande av väpnad styrka

utomlands.

Närmare bestämmelser om hur utlandsstyrkan skall organiseras, personalens

ställning och tjänstgöring m.m. finns i förordningen (1984:309) om

utlandsstyrkan inom försvarsmakten.

Av förordningen framgår bl.a. att Överbefälhavaren eller på Överbefälhavarens

uppdrag Chefen för armén rekryterar, organiserar och utbildar utlandsstyrkan

samt att den som anställts i utlandsstyrkan är skyldig att tjänstgöra utomlands.

Från och med den 1 juli 1994 övertas dessa uppgifter av den nya myndigheten

Försvarsmakten.

Anställda i utlandsstyrkan är under den tid då de tjänstgör utomlands

underkastade disciplinsystemet för krigsmän enligt 2 lagen (1986:644) om

disciplinförseelser av krigsmän, m.m.

Bestämmelser om förmåner till utlandsstyrkans personal finns i förordningen (FFS

1984:31) om förmåner till anställd i utlandsstyrkan inom försvarsmakten.

5 Deltagande i utbildning för fredsbevarande verksamhet

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att

sända väpnad styrka utomlands för att - inom ramen

för internationellt samarbete - delta i utbildning

för fredsbevarande verksamhet. Den som inte är

anställd i Försvarsmakten skall inte kunna tvingas

att inom ramen för internationellt samarbete delta

i utbildning för fredsbevarande verksamhet i

Sverige eller utomlands utan skall ha samtyckt

särskilt till detta. Sådan personal skall när den

deltar i utbildning för fredsbevarande verksamhet

anses fullgöra den tjänstgöring som åligger denna

personal på grund av annan lag.

De hörda organen: Statsanställdas Förbund har förklarat sig stå helt bakom

inriktningen av PFP men har ansett att deltagande i denna typ av

övningsverksamhet ligger utanför de skyldigheter som i dag gäller i

anställningsavtal. Övriga hörda organ har inte haft något att erinra mot

regeringens förslag.

Skälen för regeringens förslag: Ett prioriterat område för svenskt deltagande

inom ramen för PFP är att medverka till utvecklingen av den fredsbevarande

verksamheten.

En förutsättning för att Sverige skall kunna bidra till en förbättring av den

fredsbevarande verksamheten är att svensk trupp kan delta i gemensamma övningar

och annan utbildning tillsammans med andra partnerstater i syfte att utveckla

bl.a. formerna för ledning, taktik och logistik i internationella

fredsbevarande insatser.

Sådan utbildning bidrar till att skapa förutsättningar för ett effektivt

gemensamt uppträdande som stärker insatserna då gemensamma fredsbevarande

operationer, beslutade av FN eller ESK, skall genomföras.

Deltagandet gör det också möjligt att hålla fortsatt hög kompetens i den

omfattande kursverksamhet avseende fredsbevarande verksamhet som Sverige

inbjuder utländska officerare till.

För att ett svenskt deltagande i övningar och annan utbildning utomlands för

fredsbevarande verksamhet skall kunna komma till stånd utan att riksdagen skall

behöva höras vid varje tillfälle när frågan om övningsverksamhet aktualiseras,

bör möjlighet öppnas för regeringen att besluta att sända svensk väpnad styrka

utomlands för att delta i sådan utbildning.

Övningar är planerade att genomföras årligen inom ramen för PFP med trupp från

partnerstaterna. Omfattningen av dessa övningar är svår att förutse, men bedöms

omfatta cirka en brigad eller motsvarande marina styrkor eller flygvapenstyrkor.

I ett inledande skede avses mer begränsad utbildning genomföras. Värdskapet för

utbildningarna kommer att växla mellan partnerstaterna. En första övning kan -

som redan nämnts - komma att äga rum redan under hösten 1994. Deltagande stater

kommer också att medverka i planering och utvärdering av dessa övningar. Från

svensk sida planeras deltagande med förband av högst bataljons storlek.

Regleringen av vad som gäller för utländsk väpnad styrkas tillträde till svenskt

territorium finns i förordningar. Sålunda regleras t.ex. tillträdet för

utländska statsfartyg, statsluftfartyg och militära fordon i

tillträdesförordningen (1992:118). Det blir regeringens sak att utfärda

föreskrifter för utländsk väpnad styrkas tillträde till Sverige för att delta i

utbildning för fredsbevarande verksamhet.

Värnpliktiga är enligt 3 värnpliktslagen (1941:967) skyldiga att fullgöra

värnpliktsutbildning. I värnpliktsutbildningen ingår såväl grundutbildning som

repetitionsutbildning. Deltagande i utbildning för fredsbevarande verksamhet som

äger rum inom ramen för internationellt samarbete är emellertid inte primärt att

betrakta som ett led i utbildningen av de värnpliktiga för krigsbefattningar i

det svenska försvaret. En värnpliktig kan därför inte med stöd av

värnpliktslagen anses skyldig att delta i sådan utbildning - vare sig i Sverige

eller utomlands - utan att han först samtyckt till detta. Att deltagandet skall

vara frivilligt är också lämpligt med hänsyn till att utbildningen är ett led i

förberedelserna inför senare medverkan i utlandsstyrkan för fredsbevarande

verksamhet, där deltagandet grundas på anställning. En värnpliktig som i denna

egenskap deltar i utbildning för fredsbevarande verksamhet bör dock ha rätt att

tillgodoräkna sig denna tjänstgöringstid som fullgjord värnpliktsutbildning.

Även i övrigt bör samma regler gälla för honom som under tjänstgöring enligt

värnpliktslagen. Om utbildningen äger rum i samband med den värnpliktiges

grundutbildning, bör han även under utbildningen för fredsbevarande verksamhet

anses fullgöra grundutbildning. Annars bör han under denna utbildning anses

fullgöra repetitionsutbildning.

Även för den som är tjänstepliktig enligt lagen (1981:292) om tjänsteplikt för

hälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m. kan det bli aktuellt

att delta i utbildning för fredsbevarande verksamhet. Inte heller sådan

personal bör kunna beordras att delta. Precis som värnpliktig personal bör denna

tjänstepliktiga personal när den i denna egenskap deltar i utbildning för

fredsbevarande verksamhet anses fullgöra sin tjänsteplikt.

Kvinnor som fullgör grundutbildning enligt lagen (1980:1021) om militär

grundutbildning för kvinnor kan också komma i fråga för frivilligt deltagande i

utbildning för fredsbevarande verksamhet. På samma sätt som värnpliktiga bör de

då anses fullgöra grundutbildning.

Vad gäller Försvarsmaktens anställda personal finns inget hinder att ålägga

deltagande i utbildning för fredsbevarande verksamhet. Det får anses ingå i

arbetsuppgifterna för de personalkategorier som kan bli aktuella för deltagande

i sådan utbildning att medverka i utbildningen. Detta gäller såväl militär som

civil personal och oavsett om utbildningen äger rum i Sverige eller utomlands.

I förslaget till ny lag anges de nu behandlade förutsättningarna för utbildning

för fredsbevarande verksamhet inom ramen för internationellt samarbete.

De nya tjänstgöringsbetingelserna för värnpliktiga, kvinnor som fullgör militär

grundutbildning, tjänstepliktig hälso- och sjukvårdspersonal samt

veterinärpersonal m.m. är i princip inte sådana att de motiverar några ändringar

av förmånerna. I fråga om den anställda personalen i Försvarsmakten är det

arbetsgivaren och personalorganisationerna som skall avgöra om verksamheten bör

medföra ändringar i gällande kollektivavtal om löne- och anställningsvillkor.

6 Författningskommentar

Lagen om utbildning för fredsbevarande verksamhet

1

I denna paragraf finns ett bemyndigande för regeringen att sända en väpnad

styrka utomlands för att delta i utbildning för fredsbevarande verksamhet inom

ramen för internationellt samarbete. På samma sätt som bemyndigandet i lagen om

väpnad styrka för tjänstgöring utomlands är det här fråga om en reglering av det

delegeringsbara området i 10 kap. 9 första stycket 2 regeringsformen. Såsom

framgår av lagtexten omfattar bemyndigandet endast utbildning för fredsbevarande

verksamhet. Regeringens möjligheter att sända väpnad styrka utomlands för att

delta i fredsbevarande verksamhet regleras inte här utan i lagen om väpnad

styrka för tjänstgöring utomlands. I begreppet utbildning innefattas även

övningar.

2

Som har framgått av avsnitt 5 skall värnpliktiga, kvinnor som genomgår militär

grundutbildning och de som är tjänstepliktiga enligt lagen om tjänstepliktiga

för hälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m. inte kunna beordras

att delta i utbildning för fredsbevarande verksamhet inom ramen för

internationellt samarbete. I denna paragraf har därför tagits in en bestämmelse

om att den som inte är anställd i Försvarsmakten skall samtycka till att delta i

sådan utbildning. Detta gäller oavsett om utbildningen skall äga rum i Sverige

eller utomlands.

Den anställda personalen är däremot - inom ramen för sina anställningsavtal -

skyldig att delta i övningar och annan utbildning för fredsbevarande verksamhet.

Avsikten är självfallet att de som utbildats för fredsbevarande verksamhet skall

kunna rekryteras för tjänstgöring i väpnad tjänst för sådan verksamhet

utomlands. Som framgår av lagen om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands

skall de dock då anställas särskilt för denna uppgift.

3

Till skillnad från vad som gäller vid fredsbevarande verksamhet enligt lagen om

väpnad styrka för tjänstgöring utomlands skall den som skall delta i utbildning

för fredsbevarande verksamhet inte anställas särskilt för detta. För den

anställda personalen gäller deras anställningsavtal, medan värnpliktiga under

grundutbildning och kvinnor som genomgår militär grundutbildning - enligt vad

som sägs i första stycket - skall anses fullgöra grundutbildning, oavsett om

utbildningen för fredsbevarande verksamhet äger rum i Sverige eller utomlands.

Enligt andra stycket skall en värnpliktig som i denna egenskap deltar i

utbildning för fredsbevarande verksamhet under den tid när han inte fullgör

grundutbildning anses fullgöra repetitionsutbildning.

Att denna personal skall anses fullgöra grund- eller repetitionsutbildning

innebär att tjänstgöringstiden skall tillgodoräknas som fullgjord utbildning,

att de skall ha värnpliktsförmåner, att disciplin-ansvarsreglerna enligt lagen

om disciplinansvar för krigsmän, m.m. gäller för dem samt att även i övrigt

samma regler som gäller vid respektive form av tjänstgöring skall gälla.

På motsvarande sätt skall - som framgår av tredje stycket - den som är

tjänstepliktig enligt lagen om tjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonal

samt veterinärpersonal m.m. få tillgodoräkna sig tjänstgöringen som utbildning

enligt 6 i den lagen, få sina vanliga förmåner och vara krigsman enligt lagen

om disciplinansvar för krigsmän.

Som framgår av paragrafens lydelse gäller den endast när någon i sin egenskap av

värnpliktig, kvinna under grundutbildning eller tjänstepliktig hälso- och

sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m. fullgör utbildning för

fredsbevarande verksamhet. Bestämmelsen har således inte avseende på personal

som anställts i utlandsstyrkan för fredsbevarande verksamhet. För sådan personal

gäller andra regler vid utbildning som äger rum inför en fredsbevarande insats.

Försvarsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 april 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1993/94:244 Utbildning för fredsbevarande

verksamhet