Bilaga 2 Redovisning av skatteavvikelser PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 Bilaga 2 Redovisning av skatteavvikelser Innehållsförteckning

1

Inledning.................................................................................................................

5

1.1

Icke saldopåverkande avvikelser.............................................................

6

1.2

Skatteavvikelsebilagans disposition .......................................................

6

2

Beskrivning av jämförelsenorm .............................................................................

7

2.1

Norm för inkomstbeskattningen...........................................................

7

2.2

Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster ..........................

8

2.3

Norm för mervärdesskatten...................................................................

8

2.4

Norm för punktskatter...........................................................................

8

3

Beräkningsmetoder ................................................................................................

9

3.1

Saldopåverkande skatteavvikelser: netto - brutto .................................

9

3.2

Icke saldopåverkande skatteavvikelser...................................................

9

4

Skatteavvikelser 2004 .............................................................................................

9

4.1

Nyheter 2004...........................................................................................

9

4.2

Saldopåverkande skatteavvikelser i sammandrag ................................

10

4.2.1

Inkomstbeskattning..............................................................................

10

4.2.2

Indirekt beskattning av förvärvsinkomster .........................................

10

4.2.3

Mervärdesskatt ......................................................................................

10

4.2.4

Punktskatter..........................................................................................

10

4.3

Icke saldopåverkande skatteavvikelser i sammandrag ........................

10

5.

Redovisning av skatteavvikelser ..........................................................................

11

6

Beskrivning av enskilda skatteavvikelser.............................................................

19

6.1

Saldopåverkande skatteavvikelser ........................................................

19

A.

Inkomst av tjänst ..................................................................................

19

B.

Kostnader i tjänst och allmänna avdrag...............................................

21

C.

Intäkter i näringsverksamhet................................................................

22

D.

Kostnader i näringsverksamhet............................................................

22

E.

Intäkter i kapital....................................................................................

24

F.

Kostnader i kapital ................................................................................

25

G.

Skattereduktioner, kreditering på skattekonto m.m. .........................

26

H.

Skattskyldighet......................................................................................

28

I.

Socialavgifter .........................................................................................

28

J.

Särskild löneskatt ..................................................................................

28 3

PROP. 2003/04:100 BILAGA 2

K.

Mervärdesskatt.......................................................................................

28

L.

Punktskatter...........................................................................................

29

M.

Skattesanktioner ....................................................................................

32

6.2 Icke saldopåverkande skatteavvikelser.................................................................

32

N.

Skattefria transfereringar.......................................................................

32

Appendix..........................................................................................................................

34 Tabellförteckning

Tabell 1.

Avvikelser i procent av totala skatteintäkter inom olika skatteområden

........6

Tabell 2.

Skatteavvikelser fördelade på skatteutgifts- och politikområden ...............

13 4 1 Inledning Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av skatteavvikelser. Innebörden av en skatteavvikelse är att skatteuttaget för en viss kategori avviker från en angiven norm. Ett exempel på en sådan avvikelse är att mervärdesskattesatsen på livsmedel är nedsatt från 25 procent, som utgör normen för mervärdesskatt, till 12 procent. Det primära syftet med den redovisning av skatteavvikelserna som lämnas i denna bilaga är att synliggöra de indirekta stöd som avvikelserna utgör på statsbudgetens inkomstsida. En sådan redovisning är en förutsättning för en mer rättvisande jämförelse av stöd som lämnas över statsbudgeten inom olika områden på såväl utgiftssom inkomstsidan. Om ett stöd på statsbudgetens inkomstsida, dvs. en skatteavvikelse, slopas, leder det till en budgetförstärkning för offentlig sektor på samma sätt som om en utgift på statsbudgetens utgiftssida slopas. Till skillnad från stöd som lämnas på statsbudgetens utgiftssida har dock skatteavvikelserna hittills saknat uttrycklig koppling till politikområden. Det innebär att avvikelserna inte har inkluderats i de resultatredovisningar som regelbundet lämnas avseende olika politikområden. För att skapa förutsättningar för en mer systematisk resultatuppföljning och utvärdering av de stöd som lämnas över statsbudgeten, såväl på utgiftssom inkomstsidan, måste redovisningen av skatteavvikelser utvecklas. I detta arbete ingår bl.a. att de mål och politikområden, som varje avvikelse är kopplad till, tydliggörs. Många av skatteavvikelserna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunk- tur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Då dessa avvikelser påverkar statsbudgetens saldo benämns de saldopåverkande avvikelser och kan jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. De bör därför i princip behandlas i likhet med dessa. Det finns även avvikelser som har uppstått till följd av regler som i huvudsak har sin grund i vissa grundläggande mål för skattesystemet. Sådana mål kan vara att ge intäkter, PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 allmänna fördelningsmål, administrativa mål såsom enkelhet, legitimitet/rimlighet och att undvika oacceptabla konsekvenser för den enskilde. Sådana skatteavvikelser är i första hand skattepolitiskt motiverade. Även om de skattepolitiskt motiverade avvikelserna medför ett stöd för de grupper eller verksamheter som berörs så saknar de direkt koppling till olika politikområden. Ur ett budgetperspektiv kan de därför inte jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En fördjupad redovisning och uppföljning av skatteavvikelserna, i syfte att bl.a. ytterligare förbättra underlaget för prioriteringar mellan olika områden i budgetarbetet, bör i första hand ta sikte på de avvikelser som är att jämställa med stöd på budgetens utgiftssida. Som ett första steg på vägen mot en fördjupad skatteavvikelserapportering har de saldopåverkande skatteavvikelserna i årets redovisning delats in i två kategorier: avvikelser som utgör medel inom specifika politikområden (PO), respektive skattepolitiskt motiverade (SP) avvikelser. De avvikelser som har ansetts ha en politikområdesanknytning har sedan fördelats på de olika politikområdena. I tabell 1 redovisas det samlade intäktsbortfall som de beräknade skatteavvikelserna medför relaterat till de intäkter de olika skatteslagen inbringar till den offentliga sektorn. Redovisningen görs dels för samtliga avvikelser, inklusive såväl de politikområdesanknutna som de skattepolitiskt motiverade, dels enbart för avvikelser som utgör medel inom specifika PO. Beräkningarna bygger på prognoser för 2004. De andelar som anges i tabell 1 bör tolkas med viss försiktighet då redovisningen av skatteavvikelserna av olika skäl inte är fullständig. Ett skäl är att det i många fall saknas underlag för att beräkna skatteavvikelserna. Ett annat är att någon fullständig genomgång av skattelagstiftningen avseende skattesanktioner inte har gjorts. Tabellen ger dock en översiktlig bild av avvikelsernas betydelse inom olika skatteområden. En detaljerad redovisning av alla avvikelser ges i avsnitt 5, tabell 2. 5 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 Tabell 1. Avvikelser i procent av totala skatteintäkter inom olika skatteområden År 2004

Skatteavvikelser

Samtliga

inom specifika

skatte-

politikområden, %

avvikelser, %

Direkt skatt på arbete

3

3

Indirekt skatt på arbete

3

3

Skatt på kapital

56

82

Skatt på bolagsvinster

1

27

Mervärdesskatt

18

21

Punktskatter

70

71

Skattereduktioner m.m.*

1

1

Skattesanktioner*

-1

-1

Totalt

14

19 * Anges som andel av totala skatteintäkter Skatteavvikelserna inom specifika politikområden uppgår till 14 procent av totala skatteintäkter. Sett till de olika skatteslagen så återfinns den största andelen politikområdesanknutna skatteavvikelser inom området punktskatter. Om samtliga avvikelser inom punktskatteområdet inkluderas är andelen 71 procent, medan de avvikelser, som utgör medel inom specifika PO inkluderas, uppgår till 70 procent. Det är således endast ett fåtal avvikelser inom punktskatteområdet som är skattepolitiskt motiverade. Nära hälften av avvikelserna ligger inom PO38, Energipolitik. Detta PO syftar bl.a. till att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat. Även skatteavvikelserna inom området skatt på kapital är betydande. Sett till samtliga avvikelser uppgår siffran till 82 procent. Ett flertal av avvikelserna inom kapitalskatteområdet är dock skattepolitiskt motiverade. Den största av dessa gäller beskattningen av kapitalvinst på aktier. Avvikelsen uppstår i och med att värdestegringen inte beskattas när den uppkommer, dvs. löpande, utan vid realisationstillfället. En annan stor skattepolitiskt motiverad avvikelse är beskattnignen av kapitalvinst på eget hem och bostadsrätt. Även här gäller att beskattning av värdeökningen sker först vid realiseringen. Dessutom ges uppskov under vissa förutsättningar även då vinsten har realiserats. Om de skattepolitiskt motiverade avvikelserna exkluderas sjunker andelen inom om- rådet skatt på kapital till 56 procent. Av de avvikelser, som utgör medel inom specifika PO, är nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel den största. Avvikelsen uppstår i och med att skattesatsen är nedsatt från 30 procent, normen för skatt på kapitalinkomster, till 15 procent. Avvikelsen ligger inom PO20, Ekonomisk äldrepolitik, som syftar till att stärka tiden efter pensionering för främst personer med låg eller ingen inkomst.

1.1

Icke saldopåverkande avvikelser

De skatteavvikelser som hittills har nämnts är saldopåverkande, vilket innebär att de påverkar statsbudgetens saldo. Utöver dessa finns det även skatteavvikelser som är icke saldopåverkande. De uppkommer på grund av att det på budgetens utgiftssida finns såväl skattepliktiga som icke skattepliktiga transfereringar. De utgifter som redovisas på statsbudgetens utgiftssida för skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar är inte direkt jämförbara. För att kunna jämföra dem krävs en kompletterande redovisning där utgifterna för de icke skattepliktiga transfereringarna först höjs, för att sedan beskattas så att hushållens disponibla inkomster hålls oförändrade. En sådan skattebeläggning innebär visserligen ökade offentliga utgifter, men samtidigt ökar skatteintäkterna. Budgetsaldot påverkas således inte. Skattefriheten för dessa transfereringar gör att de kallas för icke saldopåverkande skatteavvikelser. De icke saldopåverkande avvikelserna har inte fördelats på utgiftsområden eller politikområden då de inte påverkar statsbudgetens saldo.

1.2

Skatteavvikelsebilagans disposition

För att kunna identifiera en skatteavvikelse måste det existerande skattesystemet sättas i relation till en jämförelsenorm. Avsnitt 2 innehåller därför en relativt utförlig beskrivning av de normer som har valts för de olika inkomstslagen. Avsnitt 3 beskriver de beräkningsmetoder som används. I avsnitt 4 redo- 6 görs dels för vilka skatteavvikelser som har tillkommit/försvunnit sedan föregående års redovisning, dels kommenteras de största skatteavvikelserna inom de olika skatteområdena. Avsnitt 5 innehåller den tabell som redovisar samtliga, identifierade, skatteavvikelser för inkomståren 20032005 fördelade på skatteområden. Tabellen inleds med saldopåverkande avvikelser och avslutas med icke saldopåverkande skatteavvikelser. De saldopåverkande avvikelserna har fördelats på utgiftsområden (UO) och politikområden (PO), vilket framgår av kolumnerna två och tre i tabellen. I avsnitt 6 ges beskrivningar av de enskilda skatteavvikelserna. Slutligen ges, i ett appendix till denna bilaga, en förteckning över samtliga utgifts- och politikområden (UO respektive PO) för år 2004. 2 Beskrivning av jämförelsenorm Den jämförelsenorm som har använts vid beräkningen av skatteavvikelserna i denna bilaga utgår i huvudsak från principen om likformig beskattning, vilket också var en av grundpelarna i 1990 års skattereform. Beräkningarna av skatteavvikelserna avser den budgetförstärkning som ett slopade av avvikelsen skulle medföra. I praktiken gäller dock att ett slopande av avvikelsen kan föranleda en sänkning av normalskattesatsen, dvs. normen. Allmänt gäller att ett givet skatteuttag kan uppnås genom en lägre skattesats om den bas skatten tas ut på breddas. En sådan breddning av basen kan ske genom att minska antalet skatteavvikelser. I betänkandet Förmåner och sanktioner (SOU 1995:36) och i 1997 års ekonomiska vårproposition finns en uttömmande beskrivning av jämförelsenormer och beräkningsmetoder vid skatteavvikelseberäkningarna. I detta avsnitt beskrivs de jämförelsenormer som finns inom varje skatteslag. Avvikelser från likformighet kan uppfattas som en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till den likformiga normen och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. För skattesanktionerna har någon fullständig genomgång av lagstift- PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 ningen ännu inte gjorts. Enbart enstaka sanktioner finns därför redovisade i denna bilaga. I detta sammanhang innebär principen om likformig beskattning att beskattningen inom varje skatteslag ska vara enhetlig och utan undantag. Därför preciseras jämförelsenormen separat inom vart och ett av de olika skatteslagen inkomstskatt, indirekt beskattning av förvärvsinkomst, mervärdesskatt och punktskatt. Det pågår ständigt en översyn av de normer som redovisningen bygger på. Exempelvis genomfördes till 2003 års bilaga en översyn inom punktskatteområdet. Arbetet syftade till att tydliggöra principerna för vilka skatter som ingår i redovisningen och även till att förtydliga och i viss mån revidera normerna.

2.1

Norm för inkomstbeskattningen

För inkomstbeskattning finns en gemensam norm för vad som är en inkomst. Den innebär att den samlade inkomst som ska beskattas enhetligt motsvaras av summan av konsumtionsutgifterna och nettoförmögenhetens förändring under beskattningsperioden. Be- skattningsperiodens längd ska vara ett kalenderår eller ett 12 månader långt räkenskapsår. Det finns dock ingen gemensam norm för vilken skattenivå som ska gälla för de olika inkomstslagen inkomst av tjänst, inkomst av kapital och inkomst av näringsverksamhet. Det förhållandet att skattenivån för de olika inkomstslagen skiljer sig åt påverkar således inte skatteavvikelseberäkningarna. Vidare gäller att olika grad av progressivitet i skatteskalan är förenlig med normen under förutsättning att individer med identiska inkomster betalar lika mycket i skatt. Likaså är skattereduktioner förenliga med normen under förutsättning att de är generella och inte gynnar vissa grupper av skattskyldiga eller inkomster av vissa typer av aktiviteter. Därutöver har bl.a. följande preciseringar gjorts av normen för inkomstbeskattningen: 7 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2

Sparande ska ske med beskattade inkomster.

Värdestegring ska beskattas när den uppkommer och inte vid realisationstillfället.

Värdet av hushållsarbete och fritid ska inte ingå i skattebasen.

Offentliga transfereringar ska utgöra skattepliktig inkomst.

Den implicita avkastning i form av boendetjänster som egnahemsägaren eller bostadsrättsinnehavaren erhåller ska utgöra skattepliktig inkomst.

Avskrivningar i näringsverksamhet ska hanteras efter ekonomisk livslängd.

2.2

Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster

Enligt normen för indirekt beskattning av förvärvsinkomster ska socialavgifter och allmän löneavgift eller särskild löneskatt utgå på all ersättning för utfört arbete. Normen är i detta fall en enhetlig skattesats för respektive skatt eller avgift. Sådana ersättningar som är förmånsgrundande för olika socialförsäkringar ska ingå i underlaget för socialavgifter och allmän löneavgift. Övriga ersättningar för utfört arbete ska ingå i underlaget för särskild löneskatt. Nivån på den särskilda löneskatten avses återspegla vad som i ekonomisk mening kan anses vara skatteinnehållet i socialavgifterna, den allmänna löneavgiften och den allmänna pensionsavgiften.

2.3

Norm för mervärdesskatten

Normen för mervärdesskatt är att i princip all yrkesmässig omsättning av varor och tjänster ska beskattas med normalskattesatsen 25 procent. Undantaget från skatteplikt vad gäller uthyrning av fast egendom redovisas dock inte som en skatteavvikelse. Skälet är att skatteplikt för sådana tjänster skulle innebära en icke neutral beskattning av boende i hyresrätt och egnahem. Vidare anses det förhållandet att omsättning av finansiella tjänster och försäkringstjänster inte omfattas av mer- värdesskatteplikt utgöra en del av normen i skatteavvikelseredovisningarna. Destinationsprincipen ska tillämpas vid internationella transaktioner. Offentlig myndighetsutövning ska inte vara skattepliktig. Varor och tjänster som subventioneras med offentliga medel ska inte heller vara skattepliktiga, om en mervärdesskattebeläggning av den subventionerade varan eller tjänsten skulle leda till en försvagning av de offentliga finanserna.

2.4

Norm för punktskatter

Redovisningen av skatteavvikelser inom punktskatteområdet omfattar endast energi- och koldioxidskatterna inklusive den särskilda skatten på kärnkraftsel. Eftersom energiskatten tar sikte på energianvändningen är normen på detta område att all energiförbrukning ska belastas med samma skatt per kWh. En differentiering av skatteuttaget mellan å ena sidan el och värmeenergi, och å den andra, drivmedelsenergi, är förenlig med normen. Skälet är att energiskatten på drivmedel inte bara fyller övergripande fiskala syften utan också fångar upp vissa samhällsekonomiska kostnader av vägtrafiken såsom slitage på väg, bullerstörning och olyckor. För förbrukning av el och värme motsvaras normen av normalskattesatsen på el. Då förbrukning av värme beskattas indirekt genom skatt på de bränslen som används i värmeproduktionen beräknas avvikelserna i denna sektor som skillnaden mellan normalskattesatsen på el och skattesatsen för respektive bränsle uttryckt i kronor per kWh oförädlad energi. Omvandlingsförlusterna beaktas inte eftersom den genomsnittliga verkningsgraden i bränslebaserad elproduktion inte skiljer sig nämnvärt från den genomsnittliga verkningsgraden i värmeproduktionen i Sverige. För bränsle som används som drivmedel utgörs normen av skattesatsen för bensin i miljöklass 1. Normen för koldioxidskatten utgår från att skatten är avsedd att utgöra ett pris på utsläpp av koldioxid. Enligt normen ska skatten därför vara proportionell mot koldioxidutsläppen från respektive bränsle. Implicit speglar skattenivån en monetär värdering av den skada som en enhet utsläppt koldioxid 8 medför. Denna skada är densamma oavsett var utsläppen kommer ifrån. Därför sätts normen för koldioxidskatten lika med normalskattesatsen oberoende av om bränslet används för uppvärmning eller som drivmedel. Energi- och koldioxidskatterna är endast avsedda att träffa bränsle som används som drivmedel eller för uppvärmning. Skattefriheten för bränsle som används som råvara betraktas därför inte som en skatteavvikelse. 3 Beräkningsmetoder Beräkningen av skatteavvikelserna baseras på en periodiserad redovisning, vilket innebär att skatteeffekterna avser det år den underliggande ekonomiska aktiviteten sker. Uppbördsförskjutningar beaktas således inte. Allmänt gäller också att skatteavvikelseredovisningen inte beaktar de dynamiska effekter som ett slopande av avvikelserna skulle medföra.

3.1

Saldopåverkande skatteavvikelser: netto - brutto

De saldopåverkande skatteavvikelserna redovisas både netto- och bruttoberäknade. En nettoberäknad skatteavvikelse visar storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar de skattskyldiga om skatteavvikelsen tas bort. Den nettoberäknade skatteavvikelsen beräknas som det potentiella skattebortfall som i det fall det rör sig om en skatteförmån uppstår på grund av undantaget. Beräkningsmetoden är statisk, dvs. ingen hänsyn tas till de effekter på de olika skattebasernas storlek som uppstår genom gällande skattereglers inverkan på individernas och företagens beteenden. Detta innebär att den beräknade skatteavvikelsen i de flesta fall överskattar den potentiella förändring i skatteintäkterna som skulle uppkomma i det fall skatteavvikelsen slopas. En bruttoberäknad skatteavvikelse visar storleken på motsvarande skattepliktiga transferering. Vid beräkningen av den senare avvikelsen justeras den nettoberäknade av- PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 vikelsen upp med hänsyn till den marginalskatt som gäller för det aktuella skattesubjektet. Vid en nettoberäknad avvikelse på exempelvis 100 och en marginalskatt på 25 procent blir således den bruttoberäknade avvikelsen 133 (=100/(1 - 0,25)).

3.2

Icke saldopåverkande skatteavvikelser

Icke saldopåverkande skatteavvikelser utgörs huvudsakligen av olika offentliga transfereringar som helt eller delvis är skattebefriade. Om dessa skatteavvikelser slopades skulle visserligen skatteintäkterna öka men samtidigt skulle de offentliga utgifterna öka vid oförändrade politiska mål. För dessa skatteavvikelser beräknas endast en bruttoavvikelse. Den visar hur mycket utgifterna på den ifrågavarande transfereringen skulle behöva öka för att lämna hushållens disponibla inkomster opåverkade vid en skattebeläggning av transfereringen. 4 Skatteavvikelser 2004 I detta avsnitt anges dels vilka skatteavvikelser som har tillkommit, dels kommenteras de största avvikelserna inom respektive skatteområde. I kommentarerna refereras genomgående till uppgifter om de bruttoberäknade avvikelserna 2004.

4.1

Nyheter 2004

Fr.o.m. årets redovisning av skatteavvikelser beaktas såväl beslutade som föreslagna regelförändringar. Till de skatteavvikelser som har tillkommit genom regeländringar hör anställningsstöd till långtidssjukskrivna, begränsningsregeln för förmögenhetsskatt, skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus, framskjuten beskattning vid andelsbyte, ROT-avdrag, skattestimulans för källsortering, skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler och nedsatt 9 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 elskatt vid avtal om energieffektivisering inom industrin. Därutöver lämnas i denna proposition förslag som innebär utvidgning av befintliga skatteavvikelser. Det ena gäller anställningsstödet vid anställning av långtidsarbetslösa, där taket för ersättningen höjs fr.o.m. 2004. Det andra gäller det generella sysselsättningsstödet till kommuner och landsting. Under 2003 tillkom ett flertal skatteavvikelser som inte redovisades i föregående års bilaga då de ännu inte var beslutade. Till dessa hör offentligt skyddat arbete (OSA), och investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder. Det finns även ett antal skatteavvikelser som inte tidigare har redovisats som avvikelser, hit hör förmån av privat sjukvård, förmån av privat tandvård, avdrag för inställelseresor, skattereduktion för fackföreningsavgiften, schablonmässigt underlag för avkastningsskatt och begränsningslagen.

4.2

Saldopåverkande skatteavvikelser i sammandrag

De saldopåverkande skatteavvikelser som redovisas här förväntas uppgå till drygt 247 miljarder kronor inkomståret 2004. Denna uppgift om den samlade omfattningen bör dock, av skäl som anförts i inledningen, tolkas med viss försiktighet.

4.2.1

Inkomstbeskattning

Den största avvikelsen i tjänsteinkomstbeskattningen är förmån av personaldator som för inkomståret 2004 beräknas uppgå till omkring 4 miljarder kronor. Avvikelsen beror på att arbetstagarens betalning av hyra till arbetsgivaren sker genom ett bruttolöneavdrag. På denna del av arbetsersättningen utgår det varken inkomstskatt eller särskild löneskatt. I beskattningen av näringsverksamhet orsakas den största skatteförmånen av reglerna om avsättning till periodiseringsfonder. Denna skatteförmån beräknas uppgå till omkring 7 miljarder kronor inkomståret 2004. Den största skatteavvikelsen i kapitalinkomstbeskattningen förväntas inkomståret 2004 vara nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel. Denna skatteförmån orsakas av att avkastningsskatten på pensionsmedel uppgår till 15 procent av en schablonmässigt beräknad avkastning i stället för till 30 procent. För inkomståret 2004 beräknas förmånen uppgå till omkring 14 miljarder kronor.

4.2.2

Indirekt beskattning av förvärvsinkomster

De saldopåverkande skatteförmåner som härrör förvärvsinkomster från socialavgifterna beräknas uppgå till 9,67 miljarder kronor för inkomståret 2004.

4.2.3

Mervärdesskatt

Den största skatteförmånen inom mervärdesskatteområdet uppstår genom den reducerade skattesatsen för livsmedel. Inkomståret 2004 beräknas denna avvikelse uppgå till omkring 24 miljarder kronor.

4.2.4

Punktskatter

Inom punktskatteområdet ger skattebefrielse för elförbrukning inom industrin upphov till bruttoberäknade förmåner på omkring 16 miljarder kronor inkomståret 2004. Energiskattebefrielsen för biobränslen, torv m.m. ger en beräknad skatteförmån på omkring 15 miljarder kronor.

4.3

Icke saldopåverkande skatteavvikelser i sammandrag

De icke saldopåverkande avvikelser som redovisas här beräknas för inkomståret 2004 uppgå till omkring 32 miljarder kronor brutto. De icke saldopåverkande avvikelserna har minskat avsevärt fr.o.m. 2003. Minskningen beror på att det särskilda grundavdraget för pensionärer har upphört fr.o.m. inkomståret 2003. 10 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2

5.

Redovisning av skatteavvikelser

I tabell 2 i denna bilaga redovisas skatteavvikelserna uppdelade på skatteområden för inkomståren 20032005. De icke saldopåverkande skatteavvikelserna är samlade i slutet av tabellen. I redovisningen av skatteavvikelser beaktas såväl beslutade som föreslagna regelförändringar. Ett u i tabellen visar att avvikelsen har upphört eller kommer att upphöra ett visst år. Ett blankt fält, , visar att avvikelsen inte existerade under ett eller flera år under den period för vilken avvikelserna redovisas. Ett streck, -, visar att avvikelsen inte har kunnat beräknas. En nolla i tabellen (0,00) visar att avvikelsen har beräknats men att den är mindre än 5 miljoner kronor. I Avsnitt 6, som följer efter tabellen, ges en kortfattad beskrivning av de enskilda skatteavvikelserna. Avvikelsens nummer i denna beskrivning svarar mot numret i den första kolumnen i tabell 2. 11 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2

Tabell 2. Skatteavvikelser fördelade på skatteutgifts- och politikområden

Mdkr

brutto

netto

2003

2004

2005

2003

2004

2005

SALDOPÅVERKANDE SKATTEAVVIKELSER

A. Inkomst i tjänst

A1

UO5

PO5

Kostnadsersättning till viss personal på SIPRI

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

A2

UO24 PO38

Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner

0,16

0,19

0,21

0,10

0,11

0,12

A3

UO24 PO38

Sjöinkomstavdrag

-

-

-

-

-

-

A4

UO13 PO22

Förmån av fri resa vid anställningsintervju

-

-

-

-

-

-

A5

UO13 PO22

Förmån av fri utbildning vid personalavveckling m.m.

-

-

-

-

-

-

A6

UO22 PO37

Förmån av personaldator

4,00

4,05

4,08

2,35

2,37

2,38

A7

UO20 PO34

Förmån av miljövänliga tjänstebilar

0,07

0,07

0,07

0,04

0,04

0,04

A8

-

SP

Stipendier

-

-

-

-

-

-

A9

-

SP

Personalrabatter m.m.

-

-

-

-

-

-

A10

-

SP

EU-parlamentarikers rese- och kostnadsersättning

-

-

-

-

-

-

A11

-

SP

Hittelön

-

-

-

-

-

-

A12

-

SP

Ersättning för blod m.m.

0,06

0,06

0,06

0,04

0,04

0,04

A13

-

SP

Inkomster från försäljning av vilt växande bär

-

-

-

-

-

-

A14

-

SP

Kostnadsersättning i form av utlandstillägg

-

-

-

-

-

-

A15

-

SP

Kostnadsersättning till statligt anställda vid utlandsstationering

-

-

-

-

-

-

A16

-

SP

Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands

-

-

-

-

-

-

A17

-

SP

Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg

-

-

-

-

-

-

A18 UO11 PO20

Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension

-

-

-

-

-

-

A19

-

SP

Ersättning till offer för nationalsocialistisk förföljelse

-

-

-

-

-

-

A20 UO24 PO38

Löneunderlaget i fåmansaktiebolag

0,71

0,67

0,67

0,43

0,41

0,41

A21 UO14 PO23

Personalvård

-

-

-

-

-

-

A22

-

SP

Personaloptioner

-

-

-

-

-

-

A23 UO9

PO14

Förmån av privat sjukvård

-

-

-

-

-

-

A24 UO9

PO14

Förmån av privat tandvård

0,00

u

0,00

u

B. Kostnader i tjänst och allmänna avdrag

B1

UO13 PO22

Avdrag för dubbel bosättning

1,26

1,29

1,31

0,74

0,75

0,77

B2

UO13 PO22

Avdrag för resor till och från arbetet

8,16

8,39

8,68

4,80

4,91

5,08

B3

UO13 PO22

Avdrag för hemresor

-

-

-

-

-

-

B4

UO11 PO20

Avdrag för pensionspremier

-

-

-

-

-

-

B5

UO24 PO38

Underskott i aktiv näringsverksamhet

0,02

0,04

0,04

0,02

0,03

0,02

B6

-

SP

Underskott i litterär verksamhet m.m.

-

-

-

-

-

-

B7

UO13 PO22

Avdrag för inställelseresor

-

-

-

-

-

-

C. Intäkter i näringsverksamhet

C1

UO23 PO43

Uttag av bränsle

0,14

0,14

0,13

0,08

0,08

0,08

C2

UO23 PO41

Avverkningsrätt till skog

-

-

-

-

-

-

13 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2

Mdkr

brutto

netto

2003

2004

2005

2003

2004

2005

D. Kostnader i näringsverksamhet

D1

UO23 PO41

Skogsavdrag

-

-

-

-

-

-

D2

UO13 PO22

Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet

-

-

-

-

-

-

D3

UO23 PO43

Yrkesfiskaravdrag

0,03

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

D4

UO19 PO33

Bidrag till regionala utvecklingsbolag

-

-

-

-

-

-

D5

UO24 PO38

Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal

-

-

-

-

-

-

D6

UO24 PO38

Koncernbidragsdispens

-

-

-

-

-

-

D7

UO24 PO38

Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar

-

-

-

-

-

-

D8

UO11 PO20

Avsättning till personalstiftelse (pension)

-

-

-

-

-

-

D9

UO23 PO41

Anläggning av ny skog m.m.

0,29

0,36

0,36

0,18

0,22

0,22

D10

-

SP

Substansminskning

-

-

-

-

-

-

D11

-

SP

Nedskrivning av lager och pågående arbeten

1,44

1,49

1,56

1,00

1,04

1,09

D12

-

SP

Skadeförsäkringsföretag

0,59

0,99

0,84

0,43

0,73

0,61

D13

-

SP

Skogs- och skogsskadekonto

0,01

0,03

0,02

0,01

0,02

0,01

D14

-

SP

Överavskrivningar avseende inventarier

3,30

3,53

3,92

2,36

2,55

2,83

D15

-

SP

Periodiseringsfonder

6,12

6,68

7,31

4,31

4,74

5,18

D16

-

SP

Räntefördelning vid generationsskiften

-

-

-

-

-

-

E. Intäkter i kapital

E1

UO18 PO31

Avkastning eget hem

-2,23

13,25

7,47

-1,56

9,27

5,23

E2

UO24 PO38

Utdelning på aktier i onoterade bolag

4,04

4,06

4,12

2,83

2,84

2,88

E3

UO24 PO38

Utdelning av aktier

-

-

-

-

-

-

E4

UO18 PO31

Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt

4,64

4,31

4,27

3,25

3,02

2,99

E5

-

SP

Kapitalvinst på eget hem och bostadsrätt

7,86

8,00

8,65

5,51

5,60

6,05

E6

UO11 PO20

Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel

14,99

14,37

15,47

10,49

10,06

10,83

E7

UO18 PO31

Begränsningsregel småhus

0,51

0,51

0,51

0,36

0,36

0,36

E8

-

SP

Kapitalvinst på aktier

15,09

8,26

9,01

10,56

5,79

6,31

E9

-

SP

Nedsatt avkastningsskatt på K-försäkringar

0,35

0,34

0,36

0,25

0,24

0,26

E10

-

SP

Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt

33,58

0,00

0,00

23,50

0,00

0,00

E11 UO18 PO31

Begränsningsregel förmögenhetsskatt

0,09

0,09

0,09

0,06

0,06

0,06

E12

-

SP

Begränsningslagen

0,57

0,57

0,57

0,40

0,40

0,40

E13

-

SP

Framskjuten beskattning vid andelsbyte

-

-

-

-

-

-

F. Kostnader i kapital

F1

-

SP

Konsumtionskrediter

-

-

-

-

-

-

F2

-

SP

Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m.

-

-

-

-

-

-

F3

-

SP

Marknadsnoterade fordringar

-

-

-

-

-

-

G. Skattereduktioner, kreditering på skattekonto m.m.

G1

UO22 PO37

Skattereduktion för anslutning till bredband

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

G2

UO13 PO22

Skattereduktion för avgiften till arbetslöshetskassa

0,60

0,58

0,58

0,35

0,34

0,34

G3

UO14 PO23

Skattereduktion för fackföreningsavgiften

3,36

3,38

3,38

1,98

1,98

1,98

G4

UO21 PO35

Skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

G5

UO13 PO22

Anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa

1,92

3,05

3,06

1,40

2,25

2,25

G6

UO13 PO22

Anställningsstöd till långtidssjukskrivna

0,10

u

0,08

u

G7

UO13 PO22

Offentligt skyddat arbete (OSA)

0,41

1,06

1,07

0,30

0,79

0,79

G8

UO22 PO36

Sjöfartsstöd

1,78

1,76

1,77

1,30

1,30

1,30 14 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2

Mdkr

brutto

netto

2003

2004

2005

2003

2004

2005

G9

UO25 PO48

Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting

5,06

4,16

1,50

5,06

4,16

1,50

G10 UO18 PO31

Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder

0,02

0,87

1,29

0,01

0,65

0,95

G11 UO13 PO22

ROT-avdrag

2,08

1,49

1,40

1,00

G12 UO18 PO34

Skattestimulans för källsortering

0,37

0,27

G13 UO21 PO35

Skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler

1,33

1,33

H. Skattskyldighet

H1

-

SP

Akademier m.m.

-

-

-

-

-

-

H2

-

SP

Företagarföreningar m.m.

-

-

-

-

-

-

H3

-

SP

Erkända arbetslöshetskassor m.m.

-

-

-

-

-

-

H4

-

SP

Ideella föreningar

-

-

-

-

-

-

H5

-

SP

Kyrkor

-

-

-

-

-

-

H6

-

SP

Ägare av vissa fastigheter

I. Socialavgifter

I1

UO24 PO38

Nedsättning med viss inriktning på mindre företag

8,87

9,09

9,43

6,49

6,72

6,94

I2

UO19 PO33

Regional nedsättning

0,57

0,58

0,60

0,42

0,43

0,44

J. Särskild löneskatt

J1

UO17 PO28

Utländska artister

0,05

0,05

0,05

0,07

0,07

0,07

J2

UO24 PO38

Ersättning skiljemannauppdrag

-

-

-

-

-

-

J3

UO17 PO30

Ersättning till idrottsutövare

-

-

-

-

-

-

K. Mervärdesskatt

Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger ej)

K1

UO18 PO31

Försäljning av tomtmark och byggnader

1,08

1,10

1,14

0,79

0,81

0,84

K2

UO17 PO28

Försäljning av konstverk (

-

-

-

-

-

-

K3

-

SP

Lotterier

4,87

5,01

5,30

3,56

3,70

3,90

Skattesats 0, 6 eller 12 procent (avdragsrätt föreligger)

K4

UO9

PO13

Läkemedel

1,76

1,82

1,91

1,28

1,34

1,40

K5

-

SP

Internationell personbefordran

0,86

0,87

0,90

0,63

0,64

0,66

K6

UO22 PO36

Personbefordran

4,74

4,79

5,17

3,46

3,53

3,80

K7

UO17 PO28

Allmänna nyhetstidningar

1,59

1,64

1,72

1,16

1,21

1,27

K8

UO17 PO28

Böcker, tidskrifter m.m.

2,49

2,58

2,71

1,82

1,91

1,99

K9

UO17 PO28

Biografföreställningar

0,34

0,35

0,37

0,25

0,26

0,27

K10 UO17 PO28

Vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang

1,66

1,71

1,81

1,21

1,26

1,33

K11 UO17 PO30

Kommersiell idrott

2,40

2,71

2,92

1,75

2,00

2,15

K12 UO17 PO28

Upphovsrätter

0,12

0,12

0,12

0,09

0,09

0,09

K13 UO17 PO28

Entré djurparker

0,04

0,04

0,04

0,03

0,03

0,03

K14 UO12 PO21

Livsmedel

23,28

23,64

24,45

16,99

17,44

17,98

K15 UO24 PO38

Rumsuthyrning

1,21

1,24

1,31

0,88

0,91

0,96

K16 UO17 PO30

Transport i skidliftar

0,16

0,16

0,17

0,12

0,12

0,12 15 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2

Mdkr

brutto

netto

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Undantag från skattskyldighet

K17 UO17 PO30

Omsättning i ideella föreningar

0,08

0,08

0,09

0,06

0,06

0,06

Redovisningsperiod

K18

-

SP

Tidpunkt för inbetalning i byggnads- och annan entreprenadverksamhet

0,37

0,42

0,49

0,27

0,31

0,36

Avdrag för ingående skatt

K19

-

SP

Ingående skatt på jordbruksarrende

-

-

-

-

-

-

L. Punktskatter

Energiskatt

L1

UO22 PO36

Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon

8,60

8,64

9,09

6,29

6,38

6,69

L2

UO22 PO36

Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift

1,30

1,20

1,24

0,95

0,88

0,92

L3

UO22 PO36

Energiskattebefrielse för bränslebrukning vid bandrift

0,10

0,09

0,09

0,07

0,07

0,07

L4

-

SP

Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart

0,83

0,79

0,82

0,61

0,58

0,61

L5

-

SP

Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart

-

-

-

-

-

-

L6

UO19 PO33

Elförbrukning i vissa kommuner

0,78

0,78

0,80

0,57

0,58

0,59

L7

UO21 PO35

Skatt på el för gas-, värme-, vatten- och elförsörjning

0,21

0,22

0,22

0,16

0,16

0,17

L8

UO21 PO35

Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning

7,74

9,35

9,39

5,66

6,91

6,91

L9

UO21 PO35

Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m.

15,18

15,07

15,76

11,10

11,13

11,59

L10

UO21 PO35

Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk

0,13

0,26

0,26

0,10

0,19

0,19

L11

UO21 PO35

Avdrag för energiskatt på egenproducerad el i kraftvärmeverk

0,69

u

0,50

u

L12

UO21 PO35

Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin

0,36

0,35

0,35

0,26

0,26

0,26

L13

UO24 PO38

Bränsleförbrukning inom industrin

1,71

1,71

1,76

1,25

1,27

1,30

L14

UO23 PO43

Bränsleförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen

0,13

0,13

0,14

0,10

0,10

0,10

L15

UO24 PO38

Elförbrukning inom industrin

14,81

15,67

15,86

10,83

11,57

11,67

L16

UO23 PO43

Elförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen

0,42

0,43

0,44

0,30

0,32

0,32

L17

UO21 PO35

Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk

0,15

0,11

0,09

0,11

0,08

0,07

L18

UO21 PO35

Nedsatt elskatt vid avtal om energieffektivisering inom industrin

0,09

0,18

0,07

0,13

Koldioxidskatt

L19

UO24 PO38

Generell nedsättning av koldioxidskatt för industrin

5,14

6,41

6,60

3,76

4,73

4,86

L20

UO24 PO38

Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industrin

0,25

0,25

0,25

0,19

0,19

0,19

L21

UO23 PO43

Generell nedsättning av koldioxidskatt för växthus- och jordbruksnäringen

0,30

0,38

0,38

0,22

0,28

0,28

L22

UO21 PO35

Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin

0,87

0,87

0,87

0,64

0,64

0,64

L23

UO22 PO36

Koldioxidskattebefrielse för bandrift

0,06

0,08

0,08

0,05

0,06

0,06

L24

UO21 PO35

Koldioxidskattebefrielse för elproduktion

3,75

2,38

2,47

2,73

1,76

1,81

L25

-

SP

Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart

-

-

-

-

-

-

L26

-

SP

Koldioxidskattebefrielse för inrikes sjöfart

0,53

0,65

0,68

0,38

0,48

0,50

L27

UO21 PO35

Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk

3,10

3,27

2,29

2,41

L28

UO21 PO35

Koldioxidskattebefrielse för torv

1,58

1,88

1,93

1,15

1,39

1,42 16 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2

Mdkr

brutto

netto

2003

2004

2005

2003

2004

2005

M. Skattesanktioner

Kostnader i kapital

M1

-

SP

Ränteutgifter - 21 procents reduktion

-0,83

-0,87

-0,94

-0,58

-0,61

-0,66

M2

-

SP

Begränsning av skattereduktion

-1,10

-1,08

-1,08

-0,77

-0,76

-0,76

M3

UO18 PO31

Ränteutgifter för bostadsrättsföreningar

-0,36

-0,40

-0,67

-0,25

-0,28

-0,47

M4

UO18 PO31

Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus

-2,52

-2,59

-2,64

-1,85

-1,91

-1,94

M5

UO24 PO38

Fastighetsskatt på lokaler

-4,84

-4,94

-5,05

-3,54

-3,65

-3,72

M6

UO24 PO38

Fastighetsskatt på industri- och elproduktionsenheter

-1,87

-1,88

-1,89 -1,37 -1,39 -1,39

M7

UO18 PO31

Avkastning på bostadsrättsfastighet

-1,40

1,18

0,28

-1,00

0,85

0,20

Punktskatter

M8

UO21 PO35

Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer

-2,50

-2,48

-2,49

-1,83

-1,83

-1,83

EJ SALDOPÅVERKANDE SKATTEAVVIKELSER

Skattefria transfereringar

N1

Näringsbidrag och EU-bidrag

-

-

-

N2

Avgångsvederlag till jordbrukare

-

-

-

N3

Bidrag från Sveriges författarfond och konstnärsnämnd

0,00

0,00

0,00

N4

Flyttningsbidrag

-

-

-

N5

Värnpliktigas förmåner

-

-

-

N6

Socialbidrag och annan hjälp enligt socialtjänstlagen

2,88

3,07

3,16

N7

Barnbidrag m.m.

13,24

13,39

13,41

N8

Handikappersättning m.m.

0,58

0,61

0,63

N9

Bidrag till adoption

-

-

-

N10

Engångsbidrag i samband med arbetsplacering av flyktingar

-

-

-

N11

Bostadstillägg pensionärer (BTP)

4,95

5,01

4,98

N12

Bostadsbidrag

1,74

1,75

1,71

N13

Underhållsstöd

2,29

2,30

2,26

N14

Studiestöd

4,81

4,98

5,07

N15

Skattefria pensioner

0,38

0,39

0,39

N16

Äldreförsörjningsstöd

0,26

0,26

0,26

N17

Övriga skattefria transfereringar

0,11

0,11

0,12

17 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 18 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2

6

Beskrivning av enskilda

A5.

Förmån av fri utbildning vid

skatteavvikelser

personalavveckling m.m.

6.1

Saldopåverkande skatteavvikelser Förmån av fri utbildning vid personalavveckling

m.m. är ej skattepliktig. Skatteavvikelsen avser

A.

Inkomst av tjänst

inkomstskatt och särskild löneskatt.

A1.

Kostnadsersättning till viss personal på

SIPRI

A6.

Förmån av personaldator Ersättning avseende ökade levnadskostnader, skolavgifter för barn, samt fri bostad är ej skattepliktig när ersättningen anvisats av styrelsen för SIPRI till vissa utländska forskare. Skattefriheten har motiverats med svårigheten att rekrytera forskare. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt för den del av ersättningen som överstiger merkostnaden. I de fall arbetstagaren hyr dator av arbetsgivaren enbart för privat bruk och hyran betalas i form av ett bruttolöneavdrag, utgår varken inkomstskatt eller särskild löneskatt. Dessa förmåner kan betraktas som ersättning för utfört arbete. Skatteavvikelsen avser därför inkomstskatt och särskild löneskatt. Fr.o.m. år 2004 är det högsta tillåtna bruttolöneavdraget 10 000 kronor per år.

A2.

Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner

A7.

Förmån av miljövänliga tjänstebilar Den 1 januari 2001 trädde nya regler i kraft för utländska nyckelpersoner. Reglerna innebär vissa skattelättnader för utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner som för ett tillfälligt arbete i Sverige vistas här under en begränsad tidsperiod. 25 procent av den lön som nyckelpersonen uppbär och vissa kostnadsersättningar undantas från skatt och socialavgifter under högst tre år. Bilar som drivs med elektricitet får en nedsättning av förmånsvärdet till 60 procent av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan mer miljöanpassad teknik. Alkohol- och gasdrivna bilar, utom de som drivs med gasol, får en nedsättning av förmånsvärdet till 80 procent av förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. A3. Sjöinkomstavdrag Sjömän som har haft s.k. sjöinkomst medges sjömansavdrag som uppgår till 36 000 kronor om fartyget går i fjärrfart och 35 000 kronor om det går i närfart. Om man inte har arbetat ombord hela året skall avdrag medges med (1/365)*sjömansavdraget per dag. Därutöver får den som har haft sjöinkomst skattereduktion med 14 000 kronor om fartyget går i fjärrfart och med 9 000 kronor om det går i närfart. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. A4. Förmån av fri resa vid anställningsintervju Förmån av fri resa till eller från anställningsintervju eller kostnadsersättning för sådan resa är ej skattepliktig. A8. Stipendier Stipendier som är avsedda för mottagarens utbildning m.m. och inte utgör ersättning för arbete är skattefria. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. A9. Personalrabatter m.m. Personalrabatter beskattas inte. Fria resor för anställda inom flyg eller järnväg schablonbeskattas istället för att beskattas som andra förmåner. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. A10. EU-parlamentarikers rese- och kostnadsersättning

EU-parlamentarikernas rese- och kostnadsersättning från EU-parlamentet är ej skattepliktig. 19 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. A11. Hittelön Hittelön, samt ersättning till den som i särskilt fall har räddat person eller egendom i fara, eller bidragit till avslöjande eller gripande av person som begått brott, är skattefria. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. A12. Ersättning för blod m.m. Ersättning till den som har lämnat organ, blod eller modersmjölk är skattefri, men är liksom hittelön i princip ersättning för prestation. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. A13. Inkomst från försäljning av vilt växande bär Inkomster från försäljning av vilt växande bär och svamp samt kottar är skattefria upp till en ersättning på 5 000 kronor. Eftersom inkomsten utgör ersättning för arbete avser skatteavvikelsen inkomstskatt och särskild löneskatt. A14. Kostnadsersättning i form av utlandstillägg Kostnadsersättning i form av utlandstillägg och därmed likställda förmåner såsom fri bostad och bostadskostnadsersättning, är ej skattepliktiga för personal stationerad utanför Sverige vid utrikesförvaltningen eller i svensk biståndsverksamhet. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt för den del av ersättningen som överstiger merkostnaden. A15. Kostnadsersättning till statligt anställda vid utlandsstationering Vissa kostnadsersättningar och förmåner i samband med utlandsstationering till andra statligt anställda än anställda vid utrikesförvaltningen eller i biståndsverksamhet är inte skattepliktiga. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt för den del av ersättningen som överstiger merkostnaden. A16. Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands Den s.k. ettårsregeln medger skattefrihet i Sverige, även om ingen beskattning skett utomlands. Om anställningen har varat minst ett år i samma land och i allmänhet avsett anställning hos annan än svenska staten eller svensk kommun, medges befrielse från skatt även om ingen beskattning skett i verksamhetslandet. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. A17. Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg Skattefrihet gäller för anställning ombord på utländskt fartyg om anställningen och vistelsen utomlands varat minst sex månader och avsett anställning hos arbetsgivare som är svensk juridisk person eller fysisk person bosatt i Sverige. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. A18. Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Arbetsgivarens kostnader ska inte tas upp till beskattning hos arbetstagaren om kostnaderna avser tryggande av pension genom avsättning eller pensionsförsäkring inom vissa ramar. Eftersom avsättningen utgör ersättning för utfört arbete ligger ersättningen till grund för särskild löneskatt. Skatteavvikelsen vad gäller inkomstskatten beror på skillnaden i marginalskatter vid avsättning och utbetalning av pensionen. A19. Ersättning till offer för nationalsocialistisk förföljelse Ersättning från utlandet till offer för nationalsocialistisk förföljelse har undantagits från beskattning. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. A20. Löneunderlaget i fåmansaktiebolag Genom reglerna om löneunderlag ökar den kapitalbeskattade inkomsten för aktiva delägare i fåmansaktiebolag och närstående till dessa. 20 Därigenom beskattas viss avkastning på arbetskraft i inkomstslaget kapital. Avkastning på arbete är lön, som bör beskattas i inkomstslaget tjänst. Avvikelsen består i skillnaden mellan tjänste- och kapitalinkomstbeskattningen. A21. Personalvård Personalvårdsförmåner är skattefria. Med personalvårdsförmåner avses förmån av mindre värde som inte är en direkt ersättning för utfört arbete utan avser enklare åtgärder, vilka syftar till att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller som lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om. Som personalvårdsförmån räknas inte rabatter, förmåner som inte riktar sig till hela personalen, eller andra förmåner som den anställde får utanför arbetsgivarens arbetsplatser genom kuponger eller något motsvarande betalningssystem. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. A22. Personaloptioner Beskattning av personaloptionsförmånen sker först när personaloptionen utnyttjas. För de personer som utnyttjar personaloptionen är räntan på denna skattekredit en avvikelse. PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 rätt för kostnaden. Det finns inget som hindrar att arbetsgivaren efter överenskommelse gör ett bruttolöneavdrag för den anställde för att kompensera sig för kostnaden. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Fr.o.m. januari 2004 är all tandvård som arbetsgivaren bekostar för den anställde en skattepliktig förmån.

B.

Kostnader i tjänst och allmänna avdrag

B1. Avdrag för dubbel bosättning Avdrag för dubbel bosättning medges i vissa fall en skattskyldig om dubbel bosättning är skälig p g a makes eller sambos förvärvsverksamhet, svårighet att anskaffa fast bostad på verksamhetsorten eller annan särskild omständighet. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. B2. Avdrag för resor till och från arbetet Kostnader som överstiger 7 000 kronor är avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Kostnaden är egentligen en privat levnadsomkostnad, varför avdraget utgör en skatteavvikelse avseende inkomstskatt. A23. Förmån av privat sjukvård Om arbetsgivaren bekostar offentligt finansierad sjukvård är detta en skattepliktig förmån. Om arbetsgivaren däremot bekostar privat sjukvård för en anställd är detta en skattefri förmån. Ar- betsgivaren har å andra sidan ingen avdragsrätt för kostnaden. Det finns inget som hindrar att arbetsgivaren efter överenskommelse gör ett bruttolöneavdrag för den anställde för att kompensera sig för kostnaden. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. A24. Förmån av privat tandvård Om arbetsgivaren bekostar offentligt finansierad tandvård är detta en skattepliktig förmån. Om arbetsgivaren däremot bekostar privat tandvård för en anställd är detta en skattefri förmån. Arbetsgivaren har å andra sidan ingen avdrags- B3. Avdrag för hemresor Skattskyldig som har sitt arbete på annan ort än sin hemort äger i vissa fall rätt till avdrag för hemresor. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. B4. Avdrag för pensionspremier Avdrag får göras för erlagda pensionspremier. Avdragen är begränsade beloppsmässigt. Om marginalskatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en avvikelse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. B5. Underskott i aktiv näringsverksamhet Underskott av aktiv näringsverksamhet får kvittas mot tjänsteinkomster under de fem första verksamhetsåren. För näringsverksamhet 21 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 som uteslutande avser litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet får avdrag för underskott göras utan denna tidsbegränsning. Avdragsrätten är belagd med olika restriktioner för att förhindra handel med avdragsrätt och att avdragsrätt för samma näringsverksamhet kan uppkomma för flera femårsperioder. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. B6. Underskott i litterär verksamhet m.m. Underskott i en förvärvskälla får normalt inte kvittas mot överskott i en annan. Underskott i förvärvskälla som avser aktiv näringsverksamhet avseende litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet får dock kvittas mot inkomst av tjänst till den del underskottet avser samma år. Detta är en avvikelse i inkomstskatten. I den mån underskottet sparas för att kvittas mot framtida intäkter av litterär verksamhet är skatteavvikelsen en skattekredit inom näringsverksamhet. B7. Avdrag för inställelseresor Om den skattskyldige har haft kostnader för resa inom eller mellan EU:s medlemsländer eller EES-länderna i samband med tillträdande eller frånträdande av anställning eller uppdrag, s.k. inställelseresa, har han rätt till skäligt avdrag för kostnaderna (12 kap. 25§ IL), se prop. 2002/2003:123. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

C.

Intäkter i näringsverksamhet

C1. Uttag av bränsle Enligt huvudregeln är uttag ur näringsverksamhet skattepliktigt. Uttag av bränsle för uppvärmning är dock undantaget från skatteplikt om fastigheten är taxerad som lantbruksenhet. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. C2. Avverkningsrätt till skog Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffats. Enligt gällande lagstiftning tillämpas dock i detta fall kontant- principen, vilket innebär att beskattningen skjuts upp, varför en räntefri kredit uppstår i näringsverksamhet. Räntan på krediten borde utgöra underlag för särskild löneskatt.

D.

Kostnader i näringsverksamhet

D1. Skogsavdrag Vid avyttring av skog får fysisk person under innehavstiden avdrag med högst 50 procent av anskaffningsvärdet, medan avdraget för juridiska personer är begränsat till 25 procent. Vid taxeringen för ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdragsgrundande skogsintäkten. Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Å andra sidan saknas anledning att ge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteavvikelsen uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser inkomstskatt och särskild löneskatt. D2. Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet Se B2, avdrag för resor till och från arbetet. D3. Yrkesfiskaravdrag Yrkesfiskare som under längre tidsperioder personligen har bedrivit fiske har rätt till avdrag för den ökning av levnadskostnaderna som han har haft på grund av att han vistats utom sin vanliga hemort. Rätt till avdrag föreligger dock endast om resan varit förenad med övernattning utom den vanliga hemorten. Avdrag medges med ett schablonbelopp som för närvarande uppgår till 95 kronor per dag (utöver det generella avdraget om 190 kronor per dag för ökade levnadskostnader vid resor i näringsverksamhet). Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. 22 D4. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Avdrag får göras för bidrag som lämnas till regionalt utvecklingsbolag. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. D5. Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal I vissa fall kan en skattskyldig få avräkning för den skatt som skulle ha utgått i det andra avtalslandet även om sådan skatt inte har erlagts. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. D6. Koncernbidragsdispens. Regeringen kan i vissa fall medge att avdrag får göras för lämnade bidrag trots att reglerna för koncernbidrag ej är uppfyllda. Detta förutsätter dels att avdraget redovisas öppet, dels att den verksamhet som bedrivs av berörda företag skall vara av samhällsekonomiskt intresse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. D7. Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 D10. Substansminskning. Huvudregeln vad gäller avdrag för substansminskningar är ingen skatteavvikelse. Enligt en alternativregel får avdraget uppgå till högst 75 procent av täktmarkens allmänna saluvärde då utvinningen påbörjades. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på den snabbare avskrivningen. D11. Nedskrivning av lager och pågående arbeten Enligt en alternativregel kan lager (gäller ej fastigheter och värdepapper) tas upp till 97 procent av det sammanlagda anskaffningsvärdet. Olika bestämmelser finns för pågående arbeten som utförs på löpande räkning och arbeten som utförs till fast pris. För arbeten på löpande räkning kan en motsvarande alternativregel som ovan användas. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på den skattelättnad som lagernedskrivningen medför. Eftersom räntan på krediten inte är förmånsgrundande skall den utgöra underlag för särskild löneskatt. D12. Skadeförsäkringsföretag Ekonomiska föreningar får göra avdrag för rabatter, utdelningar m.m. trots att dessa inte är skattepliktiga hos mottagaren. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. I vissa fall har skadeförsäkringsföretag möjlighet att göra extra avsättningar till s.k. säkerhetsreserv. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden på skattekrediten som det extra avdraget medför.

D8.

Avsättning till personalstiftelse (pension)

D13.

Skogs- och skogsskadekonto

Arbetsgivare får göra avdrag för belopp som förts över till personalstiftelse för tryggande av pensionsutfästelse. Stiftelsen är mer förmånligt beskattad än näringsidkaren. Om marginalskatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en avvikelse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. D9. Anläggning av ny skog m.m. Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk skall omedelbart kostnadsföras. Utgifter för inköp av och plantering av träd och buskar för frukt- eller bärodling får dras av omedelbart. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på den omedelbara avskrivningen. Det finns möjlighet att få göra avdrag för belopp som sätts in på skogskonto eller skogsskadekonto från intäkter som är hänförliga till skogsbruk. Insättningen begränsas i tid till 10 år på skogskonto och 20 år på skogsskadekonto. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten. Räntan på krediten borde utgöra underlag för inkomstskatt och särskild löneskatt. D14. Överavskrivningar avseende inventarier Den planmässiga avskrivningstiden bestäms av tillgångens ekonomiska livslängd, medan den skattemässiga avskrivningstiden bestäms enligt lag. Detta innebär att planmässiga och skatte- 23 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 mässiga avskrivningar endast undantagsvis överensstämmer. Lagstiftningen tillåter att en tillgång normalt skrivs av snabbare än vad som är ekonomiskt motiverat av förslitning. Därmed uppstår överavskrivningar som minskar underlaget för inkomstskatt under den skattemässiga avskrivningstiden vilket medför en skattekredit. Skattekrediten motsvarar inkomstskatten multiplicerad med överavskrivningen. Denna återförs till beskattning genom underavskrivningar under de år då de skattemässiga avskrivningarna är lägre än den verkliga förslitningen (de planmässiga avskrivningarna). Vid beräkning av skatteavvikelsen görs antagandet att överavskrivningar i genomsnitt återförs till beskattning (genom underavskrivningar) efter sex år. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten och beräknas som skillnaden mellan nuvärdet på skattekrediten vid överavskrivningstidpunkten och underavskrivningsperioden. D15. Periodiseringsfonder Periodiseringsfond är en vinstanknuten reserveringsmöjlighet där näringsidkaren/bolaget kan reservera medel under högst sex år. Sedan beskattningsåret 2001 är maximal avsättning 25 procent för aktiebolag och övriga juridiska personer, och 30 procent för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Reserveringsmöjligheten innebär att underlaget för inkomstskatt minskar, vilket ger upphov till en skattekredit. Avsättningen måste återföras till beskattning senast sex år efter avsättningstidpunkten. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten och beräknas som skillnaden mellan nuvärdet på skattekrediten vid tidpunkten för avsättningen och tidpunkten för återföringen. D16. Räntefördelning vid generationsskiften Förvärvas en näringsfastighet genom arv, testamente, bodelning med anledning av makes död eller äktenskapsskillnad eller genom gåva kan förvärvaren undvika negativ räntefördelning till den del det negativa fördelningsunderlaget är hänförligt till förvärvet.

E.

Intäkter i kapital

E1. Avkastning eget hem Med eget hem avses småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen från eget hem beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot utgår fastighetsskatt med 1,0 procent av taxeringsvärdet eller, om det är lägre, det underlag som beräknats med hjälp av den s.k. dämpningsregeln. Direktavkastningen förutsätts motsvara fastighetens marknadsvärde multiplicerat med den reala statslåneräntan. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan kapitalinkomstskatten (30 procent) på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsskatten. E2. Utdelning på aktier i onoterade bolag Lättnadsreglerna för delägare i onoterade bolag medför en skatteförmån. En avkastning om 70 procent av statslåneräntan på ett speciellt definierat underlag undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. E3. Utdelning av aktier Beskattning av aktieutdelning i form av aktier skjuts i vissa fall upp tills dess att mottagaren säljer aktierna. Räntan på denna skattekredit är en skatteavvikelse. Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. E4. Nedsatt kapitalvinstbeskattning på eget hem och bostadsrätt Endast två tredjedelar av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den tredjedel som inte beskattas ger upphov till en skatteavvikelse som avser skatt på kapitalinkomst. E5. Kapitalvinst på eget hem och bostadsrätt Beskattning av värdeökning på eget hem eller bostadsrätt sker först vid realisationstillfället. Dessutom ges möjlighet till ytterligare uppskov under vissa förutsättningar även då vinsten reali- 24 serats. Räntan på denna skattekredit är en avvikelse. Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. E6. Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Avkastningen på medel reserverade för pensionsändamål beskattas lägre än normen för kapitalinkomster. Skatten tas ut på en schablonberäknad avkastning och skattesatsen är nedsatt till 15 procent. Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. E7. Begränsningsregel småhus Fr.o.m. 2001 ska fastighetsskatteuttaget i princip begränsas till högst 5 procent av hushållets beskattningsbara inkomst. Denna begränsning utgör en skatteavvikelse. PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 E11. Begränsningsregel förmögenhetsskatt Fr.o.m. 2004 års taxering skall den som tillgodoräknats skattereduktion för fastighetsskatt (skatteavvikelse E7) och som betalar förmögenhetsskatt för sin permanentbostad kunna tillgodoräknas skattereduktion även för förmögenhetsskatten. Denna skattereduktion utgör en skatteavvikelse. Avvikelsen avser förmögenhetsskatt. E12. Begränsningslagen Statlig inkomstskatt och förmögenhetsskatt begränsas. Förmögenhetsskatten får dock inte sättas ner till ett lägre belopp än skatten på 50 procent av den skattskyldiges beskattningsbara förmögenhet. Avvikelsen avser förmögenhetsskatt, statlig skatt på kapitalinkomst och statlig inkomstskatt på förvärvsinkomst. E8. Kapitalvinst på aktier Beskattning av värdeökning på aktier sker först vid realisationstillfället. Räntan på denna skattekredit är en skatteavvikelse. E9. Nedsatt avkastningsskatt på K- försäkringar Avkastningen på K-försäkringskapital beskattas lägre än normen för kapitalinkomster. Inkomstskatt (30 procent) tas endast ut på 9/10 av en schablonberäknad avkastning. Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. E10. Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Skatteunderlaget utgörs av kapitalunderlaget värdet av den skattskyldiges tillgångar med avdrag för finansiella skulder vid beskattningsårets ingång multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan året före beskattningsåret. Om den faktiska avkastningen på försäkringskapital överstiger/understiger den schablonmässigt framräknade avkastningen uppstår en förmån/sanktion. E13. Framskjuten beskattning vid andelsbyte Reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten tillämpas när fysiska personer gör andelsbyten. Reglerna innebär att det inte fastställs någon kapitalvinst vid bytet av andelarna utan beskattning sker när de mottagna andelarna avyttras. Skatteavvikelsen utgörs av räntan på den kredit som den framskjutna beskattningen innebär.

F.

Kostnader i kapital

F1. Konsumtionskrediter Enligt gällande regelsystem är samtliga ränteutgifter avdragsgilla. Enligt normen skall endast ränteutgifter för lån till investeringar inklusive bostadsinvesteringar vara avdragsgilla, vilket innebär att ränteutgifter för lån till konsumtion är en skatteavvikelse. Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. F2. Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m. Förluster vid avyttring av marknadsnoterade aktier m.m. får dras av från kapitalvinst på marknadsnoterad sådan tillgång utan den begränsning 25 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 som i andra fall gäller avdrag för kapitalförluster. En motsvarande kvittningsrätt gäller för vinster och förluster på icke marknadsnoterade aktier o.dyl. Kapitalförluster på onoterade aktier får kvittas mot vinster på marknadsnoterade aktier. Fr.o.m. inkomståret 2000 får även förluster på marknadsnoterade aktier m.m. kvittas mot vinster på onoterade aktier. Avdragsbegränsningen för fysiska personer är i övrigt 70 procent av den faktiska kapitalförlusten. Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. F3. Marknadsnoterade fordringar Kapitalvinst och kapitalförlust behandlas i skattehänseende som ränteintäkt respektive ränteutgift. Detta innebär att de är kvittningsbara mot varandra till 100 procent. Dessa regler tillämpas inte på icke marknadsnoterade fordringar. Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst.

G.

Skattereduktioner, kreditering på skattekonto m.m.

G1. Skattereduktion för anslutning till bredband Skattereduktion utgår för anslutning till bredband som tas i bruk under perioden 1 januari 2001 till 31 december 2005. G2. Skattereduktion för avgiften till arbetslöshetskassa Fr.o.m. inkomståret 2002 ersätts avdrag för avgiften till arbetslöshetskassa med en skattereduktion. Skattereduktionen uppgår till 40 procent av avgiften till arbetslöshetskassan under året. Reduktionen utgör en skatteavvikelse. G3. Skattereduktion för fackföreningsavgiften Skattereduktionen för fackföreningsavgift är 25 procent av den medlemsavgift som betalats till en svensk eller utländsk arbetstagarorganisation under inkomståret. Skattereduktion görs endast om den sammanlagda medlemsavgiften till en eller flera arbetstagarorganisationer uppgått till minst 400 kronor under inkomståret. Reduktionen är en skatteavvikelse avseende inkomstskatt. G4. Skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus Skattereduktion medges med ett belopp som motsvarar en viss andel av den utgift som en fastighetsägare har vid installation av energieffektiva fönster i ett befintligt eller nyproducerat småhus eller ett biobränsleeldat uppvärmningssystem i ett nyproducerat småhus. Skattereduktion kan ges till fysiska personer. Vid installation av energieffektiva fönster kan reduktion även ges till privatbostadsföretag som äger småhus. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för installationer som påbörjas tidigast den 1 januari 2004 och avslutas senast den 31 december 2006.

G57. Anställningsstöd och skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (OSA) Stöden utgår genom en kreditering av skattekonto. Krediteringen utgör en skatteavvikelse. Syftet med stöden är att underlätta för målgruppen att få ett jobb som stärker deras ställning på arbetsmarknaden och som i slutändan leder till en reguljär osubventionerad anställning. Tiden för när stöd kan lämnas och krediteringens storlek beror bland annat på hur länge den anställde har varit inskriven på arbetsförmedlingen eller varit sjukskriven, samt på arbetshandikapp. Anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa (G5) Målgruppen är arbetslösa med långa inskrivningstider på arbetsförmedlingen och stimulansen ges i form av allmänt, förstärkt och särskilt anställningsstöd. Fr.o.m. 2004 höjs dagersättningen från 750 kronor till 1 000 kronor.

Anställningsstöd

vid

anställning

av långtidssjukskrivna (G6) Målgruppen är sjukskrivna anställda som inte kan återgå till nuvarande arbetsgivare och där 26 rehabiliteringsansvaret har övergått till Försäkringskassan. Offentligt skyddat arbete (OSA) (G7) Målgruppen för stödet är främst arbetslösa med socialmedicinskt handikapp. Stödet omvandlades 2003 från ett bidrag till en skattekreditering. Villkoren är för övrigt oförändrade. G8. Sjöfartsstöd Sjöfartsstöd ges till last- och passagerarfartyg i internationell trafik. Stödet ges genom att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst. Krediteringen utgör en skatteavvikelse. G9. Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting Ett tillfälligt sysselsättningsstöd utgår sedan 2002 till kommuner och landsting. Stödet består av två delar ett generellt stöd och ett nyanställningsstöd. Det generella stödet uppgår till ca 1 procent av underlaget. Nyanställningsstödet uppgår till 32,82 procent av den beräknade lönekostnadsökningen mellan två år till följd av nyanställningar. Stödet tillgodoförs kommunerna och landstingen genom en kreditering på deras skattekonton. 2005 upphör nyanställningsstödet och det tidigare beslutade generella stödet ersätts av en permanent höjning av det generella statsbidraget till kommuner och landsting. Samtidigt aviseras i denna proposition ett nytt sysselsättningsstöd på intäktssidan för 2005. Det ska uppgå till 0,5 procent av lönekostnadsunderlaget. G10. Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Investeringsstimulans utgår vid byggande av mindre hyres- och studentbostäder. Beloppsmässigt motsvarar den en sänkning av mervärdesskattesatsen från 25 till 6 procent vid inköp av varor och tjänster som avser den stödberättigade delen av bygg- eller ombyggnadsprojekt. Beloppet krediteras fastighetsägarens skattekonto i efterhand. Stimulansen PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 innefattar projekt som har påbörjats eller kommer att påbörjas under perioden den 1 januari 2003 t.o.m. den 31 december 2006. G11. ROT-avdrag

Ett tillfälligt ROT-avdrag i form av en skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten aviseras i denna proposition. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för byggnadsarbeten som utförs under perioden den 15 april 2004 t.o.m. den 30 juni 2005. Skattereduktion medges med en viss del av löneandelen av utgifter för reparation, underhåll och om- och tillbyggnad för ägare till bostadshus eller innehavare av privatbostadsrätt. Skatteavvikelsen avser skatt på arbetsinkomst och skatt på näringsverksamhet. G12. Skattestimulans för källsortering En särskild skattestimulans för investeringar i källsorteringslokaler i flerbostadshus aviseras i denna proposition. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för investeringar som utförs under perioden den 1 januari 2005 t.o.m. den 30 juni 2006. Skatteavvikelsen avser skatt på näringsverksamhet. G13. Skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler En särskild skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler aviseras i denna propostition. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för investeringar som utförs under perioden den 1 januari 2005 t.o.m. den 30 juni 2006. Stimulansen skall riktas till vissa specificerade energibesparande åtgärder och konvertering till förnyelsebar energi i offentligt ägda lokaler. 27 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2

H.

Skattskyldighet

H16. Akademier m.m., företagareföreningar m.m., erkända arbetslöshetskassor m.m., ideella föreningar, kyrkor, samt ägare av fastigheter nämnda i 3 kap 24 §§ fastighetstaxeringslagen Endast skatteplikt för inkomst av fastighet och vissa rörelseinkomster.

I.

Socialavgifter

I1. Nedsättning med viss inriktning på mindre företag Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får en arbetsgivare göra ett avdrag med 5 procent av lönesumman upp till 852 000 kronor. För enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag gäller motsvarande avdrag för egenavgifter. I2. Regional nedsättning Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag med 10 procent av lönesumman upp till 852 000 kronor. Nedsättningen är en utvidgning av den generella nedsättningen av socialavgifterna på 5 procent. Nedsättningen gäller inte kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund.

J.

Särskild löneskatt

J1. Utländska artister Vid uppdrag i Sverige betalar utländska artister en speciell artistskatt. Däremot behöver varken sociala avgifter eller särskild löneskatt erläggas. Eftersom inkomsten inte är förmånsgrundande avser skatteavvikelsen särskild löneskatt. J2. Ersättning skiljemannauppdrag J3. Ersättning till idrottsutövare Ersättning som inte överstiger ett halvt basbelopp är undantagen från socialavgifter. Eftersom ersättningen inte är förmånsgrundande utgörs avvikelsen av särskild löneskatt.

K.

Mervärdesskatt

Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger ej) K1. Försäljning av tomtmark och byggnader Vid försäljning av en- och flerbostadshus är ca 15 procent av värdet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget gäller i huvudsak tomtmark, byggränta och vinst som enligt normen borde beskattas. K2. Försäljning av konstverk ( Undantaget omfattar enbart upphovsmannen och hans dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för över 300 000 kronor per år, eller själva begär att bli beskattade, så sker beskattning med skattesatsen 12 procent. K3. Lotterier Enligt EG-regler får det inte tas ut någon mervärdesskatt på lotterier. All beskattning sker endast i form av punktskatt. Skattesats 0, 6 eller 12 procent (avdragsrätt föreligger) K4. Läkemedel För läkemedel som utlämnas enligt recept eller säljs till sjukhus gäller kvalificerat undantag från mervärdesskatt. Däremot utgår mervärdesskatt vid försäljning av icke receptbelagda läkemedel. K5. Internationell personbefordran Ersättningen ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet. Skatteavvikelsen avser särskild löneskatt. Transport till eller från utlandet räknas som export. Detta innebär att en resa från ort i Sverige till en ort i utlandet i sin helhet är frikallad från 28 skatteplikt. Skattebefrielsen gäller både luft-, vatten- och landtransporter. Beloppen i tabellen avser inrikes del av utrikes buss- och tågtransporter.

K613. Personbefordran, allmänna nyhetstidningar, böcker, tidskrifter m.m., biografföreställningar, vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang, kommersiell idrott, upphovsrätter, samt entré djurparker Skattesatsen för dessa grupper är 6 procent. För böcker och tidskrifter gäller detta från 1 januari 2002.

K14K16. Livsmedel, rumsuthyrning, transport i skidliftar Skattesatsen för dessa grupper är nedsatt till 12 procent. Som livsmedel räknas inte vatten från vattenverk, spritdrycker, vin och starköl samt tobaksvaror. Undantag från skattskyldighet K17. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen ifråga. Redovisningsperiod K18. Tidpunkt för inbetalning i byggnads- och annan entreprenadverksamhet Redovisningsskyldigheten inträder två månader efter det att fastigheten tagits i bruk. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten. Avdrag för ingående skatt K19. Ingående skatt på jordbruksarrende Avdragsrätten omfattar hela den ingående skatten på jordbruksarrende, även om värdet av bostad ingår i arrendet. PROP. 2003/04:100 BILAGA 2

L.

Punktskatter

Energiskatt L1. Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon Skattesatsen för dieselolja i miljöklass 1 jämförs med skattesatsen för bensin i miljöklass 1, vilken utgör normen på hela transportområdet. I praktiken utgörs nästan all bensin- och dieseloljeanvändning av miljöklass 1. År 2004 är skattesatsen för bensin i den främsta miljöklassen 30 öre/kWh medan dieselolja i den främsta miljöklassen beskattas med 7 öre/kWh. L2. Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Befrielsen gäller elförbrukning för järnväg och tunnelbana. Skatteavvikelsen uppgår till 30 öre/kWh. L3. Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Befrielsen gäller bränsleförbrukning i dieseldrivna järnvägsfordon. Skatteavvikelsen uppgår till 30 öre/kWh. L4. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Skatteavvikelsen uppgår till 30 öre/kWh. L5. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Bränsle som används som flygbränsle beskattas inte. Detta gäller både privat och yrkesmässig förbrukning. Skatteavvikelsen uppgår till 30 öre/kWh. L6. Elförbrukning i vissa kommuner Normen för skatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till 24,1 öre/kWh 2004. I Norrbottens, Västerbottens och Jämtlands län samt kommunerna Sollefteå, Ånge, 29 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 Örnsköldsvik, Malung,[REDACTED_EFTERNAMN], Orsa, Älvdalen,[REDACTED_EFTERNAMN] och Torsby är dock skattesatsen nedsatt till 18,1 öre/kWh. Skatteavvikelsen uppgår till 6 öre/kWh. L7. Skatt på el som används för gas-, värme-, vatten- och elförsörjning Skattesatsen för denna förbrukning är med vissa undantag nedsatt till 21,5 öre/kWh i de län och kommuner som inte omfattas av den regionala nedsättningen på elförbrukning till 18,1 öre/kWh. Undantagen gäller el som förbrukas i elpannor (>2MW) under perioden 1 november till 31 mars. I ovannämnda län och kommuner är nedsättningen begränsad till 20,5 öre/kWh för sådan förbrukning. I övriga delar av landet gäller i stället normalskattesatsen på 24,1 öre/kWh för sådan förbrukning. Normen är som ovan, dvs. 24,1 öre/kWh. L8. Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning Skatteavvikelserna beräknas som skillnaden mellan skattesatserna på de olika energislagen och normalskattesatsen på elektrisk kraft. År 2004 uppgår skatteavvikelserna för gasol till 23,0 öre/kWh, för naturgas 21,7 öre/kWh, för kol 20,0 öre/kWh, för tung eldningsolja 17,2 öre/kWh samt för villaolja 16,8 öre/kWh. L9. Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m. Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning, vilket innebär en avvikelse på 24,1 öre/kWh 2004. Energiskatt utgår dock på råtallolja med en skattesats som motsvarar energi- och koldioxidskatten på eldningsolja. L10. Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas vid samtidig produktion av värme och el i kraftvärmeverk medges avdrag för hela energiskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. L11. Avdrag för energiskatt på egenproducerad el i kraftvärmeverk För el som har framställts i en kraftvärmeanläggning och förbrukats för el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning i den egna verksamheten har tidigare medgetts fullt avdrag för energiskatten på el. Avdraget upphör fr.o.m. 2004. L12. Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin medges fullt avdrag för energiskatten på bränsle och el. Normen utgörs av full skattesats. L13. Bränsleförbrukning inom industrin Industrisektorn är energiskattebefriad för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocesser. Normen utgörs av full skattesats på dessa bränslen. L14. Bränsleförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen Växthus- och jordbruksnäringen är skattebefriad från energiskatt för användning av fossila bränslen till uppvärmning. Normen utgörs av full skattesats på dessa bränslen. L15. Elförbrukning inom industrin Industrisektorn är skattebefriad för användning av elkraft. Fr.o.m. den 1 juli 2004 beskattas dock elanvändningen med 0,5 öre/kWh. Normen utgörs av normalskattesatsen på el. L16. Elförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen Växthus- och jordbruksnäringen är skattebefriad för all elanvändning. Fr.o.m. den 1 juli 2004 beskattas dock elanvändningen med 0,5 öre/kWh. Normen utgörs av normalskattesatsen på el. 30

L17.

Miljöbonus för el producerad i

vindkraftverk

För

2004

får ett

skatteavdrag

motsvarande

12 öre/kWh

göras

för el från

landbaserad vindkraftsel. För el från havsbaserad vindkraft medges ett avdrag på 17 öre/kWh. Avdraget upphör när elproduktionen uppnått 20 000 timmar beräknad som drift med full last. L18. Nedsatt elskatt vid avtal om energieffektivisering inom industrin För energiintensiva företag, som ingår avtal om energieffektivisering aviseras i denna proposition en skattenedsättning med 0,5 öre/kWh för energiskatten på el. Nedsättningen skall träda i kraft fr.o.m. den 1 juli 2004. Koldioxidskatt L19. Generell nedsättning av koldioxidskatt för industrin För industrisektorn medges en nedsättning på 79 procent av koldioxidskattesatsen för all användning av fossila bränslen. Normen utgörs av full skattesats på dessa bränslen. PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 nedsättning med 75 procent. Normen utgörs av full skattesats på dessa bränslen. L22. Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin medges ett avdrag på 79 procent av koldioxidskatten på bränsle. För 2003 medgavs nedsättning med 75 procent. Normen utgörs av full skattesats. L23. Koldioxidskattebefrielse för bandrift Befrielsen gäller bränsleförbrukning i dieseldrivna järnvägsfordon. L24. Koldioxidskattebefrielse för elproduktion För bränsle som åtgår vid elproduktion utgår ingen koldioxidskatt. Normen utgörs av full skattesats. L25. Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart Skatt tas ej ut för flygbränsle. Detta gäller både privat och yrkesmässig förbrukning. L20. Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industrin För energiintensiva industriföretag medges nedsättning utöver den generella nedsättningen om koldioxidskatten överstiger 0,8 procent av det enskilda företagets omsättning. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till 24 procent. Företag inom cement-, kalk-, glas- och stenindustri är dock befriade från den del av koldioxidskatten som överstiger 1,2 procent av omsättningen. EU:s minimiskatter måste dock alltid respekteras. L21. Generell nedsättning av koldioxidskatt för växthus- och jordbruksnäringen För bränslen som används inom växthus- och jordbruksnäringen medges en nedsättning på 79 procent av koldioxidskattesatsen för all användning av fossila bränslen. För 2003 medgavs L26. Koldioxidskattebefrielse för inrikes sjöfart Skatt tas ej ut på bränslen för inrikes sjöfart. L27. Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas vid samtidig produktion av värme och el i kraftvärmeverk får avdrag göras för 79 procent av koldioxidskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. För 2003 medgavs nedsättning med 75 procent. Nedsättningen gäller fr.o.m. 2004. L28. Koldioxidskattebefrielse för torv Torv är ett fossilt bränsle, som är befriat från koldioxidskatt. 31 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2

M.

Skattesanktioner

Kostnader i kapital M1. Ränteutgifter 21 procents reduktion Enligt normen skall samtliga ränteutgifter vara avdragsgilla om lånet avser investeringar. Dock finns en begränsning i lagstiftningen som innebär att avdragseffekten är 21 procent i de fall nettoränteutgiften (kapitalinkomster fråndragna) överstiger 100 000 kronor. M2. Begränsning av skattereduktion I reglerna om skattereduktion för underskott av kapital finns en regel som begränsar reduktionen till summa andra skatter. Skatterestitution medges inte. Avvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. M3. Ränteutgifter för bostadsrättsföreningar Avdragsrätten för räntor är begränsad och får ett givet år ej överstiga den intäkt på 3 procent av taxeringsvärdet som föreningen skall ta upp till beskattning. Uppkommer underskott får detta rullas framåt i tiden. Finns ett sådant underskott kvar när fastigheten avyttras får detta kvittas mot en eventuell kapitalvinst. taxeringsvärdet (eller, om det är lägre, det underlag som beräknats med hjälp av den s.k. dämpningsregeln) för fastigheter som är taxerade som hyreshus och 1,0 procent för småhusfastigheter. Direktavkastningen förutsätts motsvara det sammanlagda marknadsvärdet av bostadsrätterna multiplicerat med den reala statslåneräntan. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan kapitalskatten (30 procent) på fastighetens reala direktavkastning och den skatt som betalas enligt gällande regler. Punktskatter M8. Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer För el som produceras i kärnkraftverk tas en skatt ut på den tillståndsgivna termiska effekten med 5 514 kronor per MW och månad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion.

6.2

Icke saldopåverkande skatteavvikelser

N.

Skattefria transfereringar

M46. Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skatteavvikelse. M7. Avkastning på bostadsrättsfastighet Direktavkastningen från privatbostadsföretags (äkta bostadsrättsföreningar) fastigheter beskattas inte konventionellt, utan genom en särskild schablonmetod. Enligt gällande regler skall föreningen årligen ta upp en intäkt om 3 procent av fastighetens taxeringsvärde till beskattning. Därutöver utgår fastighetsskatt på 0,5 procent av N1. Näringsbidrag och EU-bidrag

Med näringsstöd avses stöd som lämnas av stat eller kommun. Beroende på hur stödet hanteras i näringsverksamheten blir effekten olika. Om bidraget används för finansiering av en icke avdragsgill utgift är bidraget i sin helhet att betrakta som en avvikelse. Om bidraget däremot används för finansiering av en tillgång som enligt allmänna regler får skrivas av med årliga värdeminskningsavdrag är avvikelsen enbart en skattekredit. Bidraget fungerar i dessa fall såsom en direktavskrivning. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. N2. Avgångsvederlag till jordbrukare I vissa fall är avgångsvederlag till jordbrukare inte skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. 32 N3. Bidrag från Sveriges författarfond och konstnärsnämnd Ersättningen finansieras med statliga medel och är pensionsgrundande. Eftersom ersättningen är pensionsgrundande bör den betraktas som ersättning för utfört arbete. Fr.o.m. inkomståret 1999 beläggs ersättningarna med statlig ålderspensionsavgift. Avvikelsen utgörs av särskild löneskatt med avdrag för den delen av pensionsavgiften som ej grundar förmån. N4. Flyttningsbidrag Flyttningsbidrag, som utgår p.g.a. att den anställde flyttar till ny bostadsort, är i allmänhet skattefri, utom till den del ersättningen väsentligt överstiger belopp som gäller för befattningshavare i offentlig tjänst. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. N5. Värnpliktigas förmåner Värnpliktigas förmåner i form av naturaförmåner, dagersättning, befattningspremie, avgångsvederlag, utbildningspremie, familjebidrag m.m. är skattefri inkomst. Näringsbidrag utgör dock skattepliktig inkomst. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. N6. Socialbidrag och annan hjälp enligt socialtjänstlagen Socialbidrag, begravningshjälp samt underhåll som lämnats till intagen på kriminalvårdsanstalt eller patient på sjukhus är ej skattepliktiga, varför inkomstskatt ej utgår. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. N7. Barnbidrag m.m. Barnbidrag och förlängt barnbidrag samt barnpension enligt lagen om allmän försäkring till den del pensionen efter avliden förälder ej överstiger 0,4 basbelopp är ej skattepliktiga. Skattefriheten för barnpension är begränsad till den garantinivå som gäller för bidragsförskott. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 N8. Handikappersättning m.m. Handikappersättning, sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader, merutgifter för resor, särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt barn samt hemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag som utgår av kommunala eller landstingskommunala medel är skattefria. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

N9N17. Bidrag till adoption, engångsbidrag i samband med arbetsplacering av flyktingar, bostadstillägg till pensionärer (BTP), bostadsbidrag, underhållsstöd, studiestöd, skattefria pensioner, äldreförsörjningsstöd samt övriga skattefria transfereringar Bidragen och stöden är skattefria. Skatteavvikelserna avser inkomstskatt. 33 PROP. 2003/04:100 BILAGA 2 Appendix Nedan redovisas en förteckning över samtliga utgifts- och politikområden (UO respektive PO) för år 2004. Utgiftsområden

UO1

Rikets styre

UO2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

UO3

Skatt, tull och exekution

UO4

Rättsväsendet

UO5

Internationell samverkan

UO6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

UO7

Internationellt bistånd

UO8

Invandrare och flyktingar

UO9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

UO10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

UO11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

UO12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

UO13

Arbetsmarknad

UO14

Arbetsliv

UO15

Studiestöd

UO16

Utbildning och universitetsforskning

UO17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

UO18

Samhällsplanering, Bostadsförsörjning och byggande

UO19

Regional politik

UO20

Allmän miljö- och naturvård

UO21

Energi

UO22

Kommunikationer

UO23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

UO24

Näringspolitik

UO25

Allmänna bidrag till kommuner

UO26

Statsskuldsräntor mm.

UO27

Avgiften för Europeiska gemenskapen Politikområden

PO1

Effektiv statsförvaltning

PO2

Finansiella system och tillsyn

PO3

Skatt, tull och exekution

PO4

Rättsväsendet

PO5

Utrikes- och säkerhetspolitik

PO6

Totalförsvar

PO7

Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar

PO8

Internationellt utvecklingsarbete

PO9

Samarbete med Central- och Östeuropa PO10 Integrationspolitik PO11 Storstadspolitik PO12 Migrationspolitik PO13 Hälso- och sjukvårdspolitik PO14 Folkhälsa PO15 Barnpolitik PO16 Handikappolitik PO17 Äldrepolitik PO18 Socialtjänstpolitik PO19 Ersättning vid arbetsoförmåga PO20 Ekonomisk äldrepolitik PO21 Ekonomisk familjepolitik PO22 Arbetsmarknadspolitik PO23 Arbetslivspolitik PO24 Jämställdshetspolitik PO25 Utbildningspolitik PO26 Forskningspolitik PO27 Mediepolitik PO28 Kulturpolitik PO29 Ungdomspolitik PO30 Folkrörelsepolitik PO31 Bostadspolitik PO32 Regional samhällsorganisation PO33 Regional utvecklingspolitik PO34 Miljöpolitik PO35 Energipolitik PO36 Transportpolitik PO37 IT, elektronisk kommunikation och post PO38 Näringspolitik PO39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande PO40 Konsumentpolitik PO41 Skogspolitik PO42 Djurpolitik PO43 Livsmedelspolitik PO44 Landsbygdspolitik PO45 Samepolitik PO46 Demokrati PO47 Minoritetspolitik PO48 Allmänna bidrag till kommuner 34