Regeringens proposition

1994/95:226

Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 11 maj 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Marita[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Civildepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås nya regler för medlemskap i Svenska kyrkan. Som

huvudregel föreslås att den som döps i Svenska kyrkans ordning blir upptagen i

kyrkan. En person skall dock kunna tillhöra kyrkan också efter ett meddelande

eller en anmälan. Förslaget innebär inte någon förändring av kyrkotillhörigheten

för den som är medlem i Svenska kyrkan när de nya reglerna träder i kraft. 1994

års kyrkomöte har för sin del antagit de nya reglerna för kyrkotillhörighet.

Reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1996.

 I propositionen behandlas också vissa ytterligare frågor som kyrkomötet har

tagit upp. Det gäller bl.a. ett förslag om att dop skall införas som

förutsättning för valbarhet till kyrkliga förtroendeuppdrag och anställning i

vissa befattningar inom Svenska kyrkan. Något sådant förslag läggs dock inte

fram nu.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3

2 Lagtext.................................................... 4

 2.1 Förslag till lag om ändring i kyrkolagen (1992:300). 4

 2.2 Förslag till lag om ändring i religionsfrihetslagen

 (1951:680).......................................... 11

3 Ärendet och dess beredning................................. 12

4 Allmänna utgångspunkter.................................... 13

5 Nya regler för kyrkotillhörighet........................... 15

 5.1 Vem som får tillhöra Svenska kyrkan................. 15

 5.2 Huvudregel för kyrkotillhörighet.................... 16

 5.3 Barn................................................ 17

 5.4 Vuxna............................................... 19

 5.5 Utträde ur kyrkan................................... 21

 5.6 Beslut om kyrkotillhörighet......................... 22

 5.7 Tidpunkten för inträde och utträde.................. 23

 5.8 Register över dem som tillhör Svenska kyrkan m.m.... 25

 5.9 Meddelande om dop................................... 26

 5.10 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser........... 27

6 Valbarhet och anställning.................................. 28

7 Kostnadskonsekvenser....................................... 30

8 Författningskommentar...................................... 30

 8.1 Förslaget till lag om ändring i kyrkolagen.......... 30

 8.2 Förslaget till lag om ändring i

 religionsfrihetslagen............................... 32

Bilaga 1 Kyrkotillhörighetsberedningens lagförslag.......... 34

Bilaga 2 Svenska kyrkans centralstyrelses lagförslag ....... 42

Bilaga 3 Lagförslag antagna av 1994 års kyrkomöte............ 51

Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag ........................ 55

Bilaga 5 Lagrådets yttrande ................................. 59

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 maj 1995..... 61

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i kyrkolagen (1992:300),

 2. lag om ändring i religionsfrihetslagen (1951:680).

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i kyrkolagen (1992:300)

Härigenom föreskrivs i fråga om kyrkolagen (1992:300)

 dels att nuvarande tredje avdelningen skall upphöra att gälla,

 dels att i 1 kap. 1 § ordet medlemskap skall bytas ut mot kyrko-

tillhörighet , att i 6 kap. 1 §, 11 kap. 9, 10 och 12 §§, 13 kap. 2 §, 14 kap. 8

§, 15 kap. 1 och 9 §§, 43 kap. 3 och 8 §§, 45 kap. 5 och 9 §§, 46 kap. 6, 13 och

15 §§ ordet kyrkomedlem i olika böjningsformer skall bytas ut mot

 kyrkotillhörig i motsvarande form samt att i rubriken närmast före 23 kap. 8 §

ordet kommunalbesvär skall bytas ut mot laglighetsprövning ,

 dels att nuvarande 42 kap. 7-28 §§ skall betecknas 42 kap. 8-29 §§,

 dels att 12 kap. 2 §, 24 kap. 4 §, 25 kap. 5 §, 26 kap. 3 §, 27 kap. 7 och 9

§§, 29 kap. 1 §, 30 kap. 1 §, 31 kap. 3 §, 35 kap. 35 §, 39 kap. 5 §, den nya 42

kap. 14 § samt 46 kap. 17 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny tredje avdelning och en ny paragraf,

42 kap. 7 §, av följande lydelse.

TREDJE AVDELNINGEN

Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan

3 kap. Om kyrkotillhörighet

Inledande bestämmelser

1 § Svensk medborgare eller här i landet bosatt utländsk medborgare får tillhöra

Svenska kyrkan.

 Svenska kyrkans centralstyrelse får medge att även annan person får tillhöra

Svenska kyrkan.

Upptagande i kyrkan genom dop

2 § Den som döps i Svenska kyrkans ordning blir upptagen i Svenska kyrkan.

Barns upptagande i kyrkan

3 § Ett barn under 18 år skall i annat fall än som avses i 2 § tas upp i Svenska

kyrkan efter meddelande från barnets vårdnadshavare. Den som har fyllt 15 år

skall själv ha samtyckt till upptagandet.

Vuxnas upptagande i kyrkan

4 § Den som har fyllt 18 år och som i annat fall än som avses i 2 § vill inträda

i Svenska kyrkan skall efter skriftlig anmälan tas upp i Svenska kyrkan, om han

eller hon

 1. är döpt i Svenska kyrkans eller annan evangelisk-luthersk kyrkas ordning,

eller

 2. är döpt i någon annan kristen kyrkas ordning och samtidigt med anmälan

begär undervisning i Svenska kyrkans tro, bekännelse och lära, eller

 3. samtidigt med anmälan begär undervisning i Svenska kyrkans tro, bekännelse

och lära som förberedelse för dop.

Utträde ur kyrkan

5 § Den som tillhör Svenska kyrkan får utträda ur kyrkan genom anmälan. Anmälan

skall göras personligen hos kyrkoherden eller enskilt genom egenhändigt

undertecknad handling som bevittnats av två personer.

 För barn under 18 år skall anmälan göras av barnets vårdnadshavare. Den som

har fyllt 15 år skall själv ha samtyckt till utträdet.

Beslut om kyrkotillhörighet

6 § Frågor om kyrkotillhörighet prövas av kyrkoherden i den församling där den

som ärendet rör är folkbokförd.

 Kyrkoherden får förordna en annan präst i pastoratet att pröva sådana frågor.

 I fråga om den som inte är folkbokförd i Sverige prövas ärendet av Svenska

kyrkans centralstyrelse.

7 § Kyrkotillhörigheten för den som blir upptagen i Svenska kyrkan gäller från

och med

 1. dopdagen, eller

 2. den dag då meddelande eller anmälan om upptagande kom in till kyrkoherden.

8 § Kyrkotillhörigheten upphör från och med den dag då anmälan om utträde kom in

till kyrkoherden.

Register

9 § Svenska kyrkans centralstyrelse skall föra register över alla som tillhör

Svenska kyrkan.

Meddelande om dop

10 § Den som har förrättat ett dop i Svenska kyrkans ordning skall genast

meddela detta till kyrkoherden i den församling där den döpte är folkbokförd, om

den döpte genom dopet har blivit upptagen i kyrkan.

 I fråga om en svensk medborgare som inte är folkbokförd i Sverige skall

meddelandet sändas till Svenska kyrkans centralstyrelse.

Meddelande om kyrkotillhörighet m.m.

11 § Kyrkoherden skall genast meddela Svenska kyrkans centralstyrelse, när någon

som är folkbokförd i församlingen har tagits upp i eller trätt ut ur Svenska

kyrkan.

12 § Den som har tagits upp i eller trätt ut ur Svenska kyrkan skall genast få

ett skriftligt bevis om det.

13 § Svenska kyrkans centralstyrelse skall lämna de uppgifter till

skatteförvaltningen som behövs för debitering och uppbörd av församlingsskatt

och framställning av röstlängder.

Pastoratens ansvar

14 § Pastoratet skall tillhandahålla personal, kontorslokaler, inventarier,

material och det som kyrkoherden i övrigt behöver för att kunna fullgöra sina

uppgifter enligt detta kapitel.

Överklagande

15 § Kyrkoherdens beslut enligt detta kapitel får överklagas hos domkapitlet.

 Domkapitlets beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Detsamma

gäller Svenska kyrkans centralstyrelses beslut enligt detta kapitel.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 12 kap.

 2 §

 Rösträtt vid val av ledamöter Rösträtt vid val av ledamöter

och ersättare i kyrkofullmäktige och ersättare i kyrkofullmäktige

eller ett direktvalt kyrkoråd i eller ett direktvalt kyrkoråd i

en församling har den som en församling har den som

 1. är folkbokförd i försam- 1. är folkbokförd i försam-

lingen, lingen,

 2. är medlem av Svenska kyr- 2. tillhör Svenska kyrkan,

kan, och och

 3. som har fyllt arton år se-

nast på valdagen. 3. som har fyllt arton år se-

 nast på valdagen.

 Den som inte är svensk medborgare har rösträtt bara om han har varit folkbok-

förd i landet den 1 november de tre åren närmast före valåret.

 Den som är medlem i en icke-territoriell församling har inte rösträtt vid val

av ledamöter och ersättare i kyrkofullmäktige eller direktvalt kyrkoråd i en

annan församling.

 24 kap.

 4 §

 Valbar till ledamot eller Valbar till ledamot eller

ersättare i stiftsfullmäktige ersättare i stiftsfullmäktige

är den som är den som

 1. är folkbokförd inom val- 1. är folkbokförd inom val-

kretsen, kretsen,

 2. är medlem av Svenska kyr- 2. tillhör Svenska kyrkan,

kan, och och

 3. har fyllt 18 år senast på 3. har fyllt 18 år senast på

valdagen. valdagen.

 Den som är medlem i en icke-territoriell församling är bara valbar i den

valkrets som den församlingen tillhör.

 Valbar är dock inte

 1. den som innehar en anställning som biskop eller biträdande biskop,

 2. domprosten eller någon annan kyrkoherde som är biskopens ersättare i

stiftsstyrelsen,

 3. den som är anställd hos stiftssamfälligheten och som på grund av sina

uppgifter har den ledande ställningen bland de anställda.

 25 kap.

 5 §

 Valbar till ledamot eller Valbar till ledamot eller

ersättare i stiftsstyrelsen är ersättare i stiftsstyrelsen är

den som den som

 1. är folkbokförd inom stif- 1. är folkbokförd inom stif-

tet, tet,

 2. är medlem av Svenska kyr- 2. tillhör Svenska kyrkan,

kan, och

 3. som har fyllt 18 år senast 3. som har fyllt 18 år senast

på valdagen. på valdagen.

 4. är döpt i Svenska kyrkans

 eller någon annan kristen kyrkas

 ordning.

 Utöver de personer som avses i 24 kap. 4 § andra stycket får inte heller en

anställd som förestår någon förvaltning som är underställd stiftsstyrelsen

väljas till ledamot eller ersättare.

 26 kap.

 3 §

 Valbar till ledamot eller Valbar till ledamot eller

ersättare i egendomsnämnden är ersättare i egendomsnämnden är den

den som är folkbokförd inom som är folkbokförd inom stiftet

stiftet och som är medlem av och tillhör Svenska kyrkan.

Svenska kyrkan.

 Den som är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken är

dock inte valbar.

 27 kap.

 7 §

 Behörig att vara domkapitlets Behörig att vara domkapitlets

sekreterare är den som är medlem sekreterare är den som tillhör

av Svenska kyrkan och har Svenska kyrkan och har avlagt

avlagt juris kandidatexamen juris kandidatexamen eller

eller juristexamen. juristexamen.

 Med svensk kandidatexamen och juristexamen jämställs fullbordad

juristutbildning som till övervägande del har ägt rum i Danmark, Finland, Island

eller Norge. Om denna utbildning skulle vara mer än ett år kortare än den

svenska utbildningen skall sökanden genomgå en kompletteringsutbildning som

avslutas med kunskapsprov.

 9 §

 Valbar till prästledamot eller ersättare för denne i domkapitlet är den som

innehar en anställning som präst i ett pastorat inom stiftet eller i

stiftssamfälligheten.

 Valbar till lekmannaledamot Valbar till lekmannaledamot

eller ersättare för denne i dom- eller ersättare för denne i dom-

kapitlet är kapitlet är den som

 1. den som är folkbokförd inom 1. är folkbokförd inom stiftet,

stiftet,

 2. den som är medlem av 2. tillhör Svenska kyrkan,

Svenska kyrkan, och och

 3. som har fyllt 18 år senast

på valdagen. 3. har fyllt 18 år senast på

 valdagen.

 Om en ledamot eller ersättare inte längre är valbar, upphör hans uppdrag

genast.

 29 kap.

 1 §

 Kyrkomötet består av tvåhundrafemtioen ledamöter. För ledamöterna skall det

finnas ersättare.

 Bara den som är medlem av Bara den som tillhör Svenska

Svenska kyrkan och som har kyrkan och som har fyllt 18 år

fyllt 18 år kan vara ledamot av kan vara ledamot av kyrkomötet

kyrkomötet eller ersättare för en eller ersättare för en ledamot.

ledamot.

 30 kap.

 1 §

 Valbar till ledamot eller Valbar till ledamot eller

ersättare för ledamot i Svenska ersättare för ledamot i Svenska

kyrkans centralstyrelse är den kyrkans centralstyrelse är den

som är medlem av Svenska kyrkan som tillhör Svenska kyrkan och

och som har fyllt 18 år senast som har fyllt 18 år senast på

på dagen för valet. dagen för valet.

 Om en ledamot eller ersättare inte längre är valbar, upphör hans uppdrag

genast.

 31 kap.

 3 §

 Ledamöterna i Kyrkomötets Ledamöterna i Kyrkomötets be-

besvärsnämnd och deras ersättare svärsnämnd och deras ersättare

skall vara medlemmar av Svens- skall tillhöra Svenska kyrkan.

ka kyrkan. De får inte vara De får inte vara underåriga eller

underåriga eller ha förvaltare ha förvaltare enligt 11 kap. 7 §

enligt 11 kap. 7 § föräldrabal- föräldrabalken.

ken.

 Om en ledamot eller ersättare inte längre är valbar, upphör hans uppdrag

genast.

 35 kap.

 35 §

 Ansvarsnämnden för biskopar består av fem ledamöter.

 Ledamöterna skall vara med- Ledamöterna skall tillhöra

lemmar av Svenska kyrkan. Ord- Svenska kyrkan. Ordföranden

föranden skall vara eller ha skall vara eller ha varit

varit ordinarie domare. Av de ordinarie domare. Av de övriga

övriga ledamöterna skall en vara ledamöterna skall en vara

biskop. De återstående tre biskop. De återstående tre

ledamöterna skall vara lekmän ledamöterna skall vara lekmän som

som är förtrogna med det är förtrogna med det kyrkliga

kyrkliga församlingslivet. församlingslivet.

 Närmare föreskrifter om nämndens sammansättning och verksamhet meddelas av

regeringen.

 39 kap.

 5 §

 Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] består av följande ledamöter:

 1. biskopen som ordförande,

 2. domprosten,

 3. en lekman vald av kyrkorådet i domkyrkoförsamlingen,

 4. två ledamöter valda av stiftsfullmäktige.

 För de valda ledamöterna skall det finnas lika många ersättare. De utses på

samma sätt som ledamöterna.

 De valda ledamöterna och

 deras ersättare skall tillhöra

 Svenska kyrkan.

 Om de ersättare som utses av stiftsfullmäktige inte väljs proportionellt,

skall det vid valet också bestämmas i vilken ordning som de skall tjänstgöra.

 42 kap.

 7 §

 De av kyrkomötet utsedda

 ledamöterna och deras ersättare

 skall tillhöra Svenska kyrkan.

 14 §

 Pastoraten skall varje år betala allmän kyrkoavgift till kyrkofonden. Avgiften

beräknas på skatteunderlaget och är 16 öre per skattekrona.

 Vid beräkningen av den all- Vid beräkningen av den allmän-

männa kyrkoavgiften skall det na kyrkoavgiften skall det

antal skattekronor som hänför antal skattekronor som hänför sig

sig till personer som inte är till personer som inte tillhör

medlemmar av Svenska kyrkan Svenska kyrkan minskas med 75

minskas med 75 procent. procent.

 46 kap.

 17 §

 Valbar till elektor eller Valbar till elektor eller

ersättare för elektor är den som ersättare för elektor är den som

 1. är folkbokförd inom val- 1. är folkbokförd inom val-

distriktet, eller, i fall som distriktet, eller, i fall som

avses i 16 §, inom en församling avses i 16 §, inom en församling

som ingår i samfälligheten, som ingår i samfälligheten,

 2. är medlem av Svenska kyr- 2. tillhör Svenska kyrkan,

kan, och och

 3. har fyllt 18 år senast på

valdagen. 3. har fyllt 18 år senast på

 valdagen.

________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 2. Den som vid utgången av år 1995 tillhör Svenska kyrkan tillhör även i

fortsättningen kyrkan så länge han eller hon inte har anmält sitt utträde.

 3. Den som vid utgången av år 1995 har valts till ett uppdrag som avses i 39

kap. 5 § eller 42 kap. 7 § får inneha uppdraget utan hinder av de nya

föreskrifterna om valbarhet.

2.2 Förslag till lag om ändring i religionsfrihetslagen (1951:680)

Härigenom föreskrivs i fråga om religionsfrihetslagen (1951:680)

 dels att 6-19 §§ skall upphöra att gälla,

 dels att rubrikerna närmast före 6 och 13 §§ skall utgå.

__________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

3 Ärendet och dess beredning

Föreskrifter om medlemskap i Svenska kyrkan finns i religionsfrihetslagen

(1951:680, ändrad senast 1991:488). I huvudsak innebär reglerna att barn till

föräldrar som tillhör kyrkan inträder automatiskt i Svenska kyrkan vid födseln.

En evangelisk-luthersk trosbekännare som får svenskt medborgarskap blir medlem i

Svenska kyrkan utan någon särskild åtgärd. Det finns också en möjlighet att bli

medlem efter ansökan.

 Det har satts i fråga om reglerna om medlemskap i Svenska kyrkan är förenliga

med bestämmelsen om s.k. negativ religionsfrihet i 2 kap. 2 § regeringsformen.

Med anledning av återkommande motioner i ämnet har frågan behandlats i riksdagen

vid ett flertal tillfällen under hela 1980-talet och början av 90-talet.

 I april 1992 beslutade regeringen direktiv (dir. 1992:45) för en kyrko-

beredning. Regeringen slog där fast att religionsfrihetslagens medlemskapsregler

är oförenliga med bestämmelserna i 2 kap. 2 § regeringsformen och gav

beredningen i uppdrag att behandla frågan. Kyrkoberedningen har i sitt

betänkande Staten och trossamfunden (SOU 1994:42) konstaterat att bestämmelserna

om medlemskap måste bringas i överensstämmelse med bestämmelserna i

regeringsformen. Beredningen lämnade inget eget förslag i ämnet utan förutsatte

att det pågående inomkyrkliga arbetet skulle fullgöras och förslag föreläggas

1994 års kyrkomöte. Kyrkoberedningens betänkande har remissbehandlats.

Remissyttrandena finns tillgängliga i Civildepartementet (C94/328/KY).

 Det arbete som Kyrkoberedningen hänvisade till initierades av 1992 års

kyrkomöte. Då begärde kyrkomötet att Svenska kyrkans centralstyrelse skulle

tillsätta en beredningsgrupp med uppgift att lägga fram förslag till en rättslig

reglering av kyrkotillhörigheten i Svenska kyrkan. Centralstyrelsen tillsatte i

september 1992 Kyrkotillhörighetsberedningen som i mars 1993 avlämnade

betänkandet Kyrkotillhörigheten i Svenska kyrkan. I betänkandet föreslogs att

dopet skall bli huvudvägen in i Svenska kyrkan. Kyrkotillhörighetsberedningens

lagförslag finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats av Svenska kyrkans

centralstyrelse. En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av

remissvaren redovisas i Centralstyrelsens skrivelse till 1994 års kyrkomöte

(CsSkr 1994:4) Kyrkotillhörigheten i Svenska kyrkan. Remissyttrandena finns

också tillgängliga i detta lagstiftningsärende (C94/2315/KY).

 Efter remissbehandlingen av Kyrkotillhörighetsberedningens betänkande lade

Svenska kyrkans centralstyrelse fram ett förslag till utformning av

kyrkotillhörighetsreglerna till 1994 års kyrkomöte (CsSkr 1994:4).

Centralstyrelsens lagförslag finns i bilaga 2. Kyrkomötet har (2KL 1994:7, kskr.

1994:1) för sin del antagit dels Centralstyrelsens förslag till ändring i

kyrkolagen (1992:300, ändrad senast 1995:296), med vissa redaktionella

ändringar, dels Centralstyrelsens förslag till ändring i religionsfrihetslagen

och anhållit att regeringen förelägger riksdagen lagförslagen. De av kyrkomötet

antagna lagförslagen finns i bilaga 3.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 23 mars 1995 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 4.

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 5.

 Som kommer att framgå av det följande har regeringen beaktat de synpunkter som

Lagrådet har framfört. Därutöver har, i förhållande till lagrådsremissens

lagförslag, vissa redaktionella ändringar gjorts.

 Vi redovisar i propositionen också vår syn på två angränsande frågor som

kyrkomötet har tagit upp. Det gäller dels frågan om dop som förutsättning för

valbarhet till kyrkliga förtroendeuppdrag och anställning i vissa befattningar

inom Svenska kyrkan (avsnitt 6), dels frågan om lagstiftning om

församlingsregister (avsnitt 5.8).

4 Allmänna utgångspunkter

Nuvarande bestämmelser

Bestämmelserna om medlemskap i Svenska kyrkan finns i 6-19 §§

religionsfrihetslagen. Enligt 6 § får bara svenska medborgare och i landet

bosatta utlänningar tillhöra Svenska kyrkan. Barn i äktenskap inträder i Svenska

kyrkan vid födseln om båda föräldrarna eller en av dem tillhör kyrkan (7 §

första stycket). Barn utom äktenskap inträder enligt 8 § vid födseln i kyrkan om

modern tillhör Svenska kyrkan. Barn som på detta sätt inte har inträtt vid

födseln kan under vissa förutsättningar erhålla automatisk kyrkotillhörighet, om

föräldrarna gifter sig med varandra. Den som förvärvar svenskt medborgarskap tas

också upp i kyrkan utan någon särskild ansökan, om han eller hon är evangelisk-

luthersk trosbekännare och inte har anmält att vederbörande inte önskar träda in

i kyrkan (9 §). I övrigt kan man inträda i Svenska kyrkan efter ansökan (10 §).

Utträde ur Svenska kyrkan sker genom anmälan hos pastor i den församling där man

är folkbokförd (11 och 12 §§).

 Föreskrifterna om medlemskap i Svenska kyrkan har ett särskilt

konstitutionellt skydd. Sådana föreskrifter kan nämligen bara meddelas genom

lag, som stiftas av riksdagen med samtycke av kyrkomötet (punkt 9 andra stycket

övergångsbestämmelserna till regeringsformen).

Regeringsformen och religionsfriheten

Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot tvång att ge tillkänna sin

inställning i religiöst hänseende och att tillhöra ett trossamfund. Detta

uttryck för den s.k. negativa religionsfriheten finns i 2 kap. 2 §

regeringsformen. Reglerna fick denna utformning genom 1976 års grundlagsreform.

Samtidigt fördes det in i regeringsformen en övergångsbestämmelse som gör det

möjligt att bestämmelserna om tillhörighet till Svenska kyrkan kan gälla utan

hinder av 2 kap. 2 § regeringsformen (punkt 3 övergångsbestämmelserna till lagen

[1976:871] om ändring i regeringsformen).

 Frågan om tillhörighetsreglernas förenlighet med regeringsformen har varit

föremål för behandling i riksdagen vid flera tillfällen. Genom den nämnda

övergångsbestämmelsen till regeringsformen i samband med regleringen av den

negativa religionsfriheten har riksdagen tagit definitiv ställning för att

reglerna i sig är oförenliga. Vid behandlingen av förslaget till ny kyrkolag

(prop. 1991/92:85 s. 22, bet. 1991/92:KU32 s.12, rskr. 1991/92:222) förutsatte

riksdagen att tillhörighetsfrågan skulle få sin lösning i det fortsatta

utredningsarbetet på det kyrkliga området.

 Den parlamentariskt sammansatta Kyrkoberedningen har i betänkandet Staten och

trossamfunden (SOU 1994:42) konstaterat att bestämmelserna om

kyrkotillhörigheten i Svenska kyrkan måste bringas i överensstämmelse med

bestämmelserna i regeringsformen.

Tillhörighet utifrån Svenska kyrkans identitet

Nya regler om tillhörighet till Svenska kyrkan måste kunna accepteras från

allmän synpunkt och uppfylla regeringsformens krav men måste givetvis också

bestämmas utifrån Svenska kyrkans identitet som trossamfund. Svenska kyrkans

centralstyrelse framhåller i sin skrivelse till kyrkomötet om

kyrkotillhörigheten (CsSkr 1994:4) att det finns starka principiella skäl som

talar för att tydligare gestalta sambandet mellan dop och kyrkotillhörighet.

Enligt Centralstyrelsen är det dessutom stötande för kyrkan som nådessamfund om

gällande tillhörighetsregler kan förknippas med tvång.

 Vid behandlingen av Centralstyrelsens skrivelse har 1994 års kyrkomöte

framhållit att en avgörande utgångspunkt vid utformningen av reglerna om

kyrkotillhörigheten är att tillhörigheten bestäms av kyrkan själv utifrån sin

egen identitet och självförståelse. Det är alltså kyrkan som utifrån sin

bekännelse, karaktär, tradition och ordning måste utforma sina

tillhörighetsregler. Vid utformningen av reglerna måste enligt kyrkomötet hänsyn

tas såväl till Svenska kyrkans principiella syn på dopet, folkkyrkan och

familjen som till det samhälle i vilket kyrkan verkar (2KL 1994:7 s. 6).

Nya tillhörighetsregler bör införas

Regeringen kan konstatera att det från statens sida sedan länge har stått klart

att reglerna om tillhörighet till Svenska kyrkan måste reformeras utifrån ett

religionsfrihetsperspektiv. Samtidigt instämmer regeringen med kyrkomötet i att

reglerna måste utformas utifrån Svenska kyrkans syn på sig själv. Numera finns

det inom Svenska kyrkan en mycket bred samstämmighet i synen på kyrkan, dopet

och kyrkotillhörigheten, vilket har kunnat konstateras vid såväl 1992 års som

1994 års kyrkomöten.

 Kyrkotillhörighetsberedningens förslag fick vid remissbehandlingen ett

utomordentligt starkt stöd från de inomkyrkliga remissinstanserna. Således ger

76 procent av de svarande församlingarna, pastoraten och samfälligheterna

förslaget sitt stöd endera oreserverat eller med önskemål om endast marginella

justeringar. Samtliga domkapitel och stiftsstyrelser eller stiftsfullmäktige

tillstyrker helt eller i stort att förslagen läggs till grund för en rättslig

reglering. De flesta övriga kyrkliga organ tillstyrker också förslagen. De

rättsliga instanserna har i huvudsak en positiv eller neutral bedömning.

Kammarrätten i Jönköping framhåller att den föreslagna regleringen utgör en

rimlig avvägning mellan de synsätt på kyrkan som finns såväl inom kyrkan som

bland medborgarna i stort .

 Mot den bakgrund som har redovisats finns det enligt regeringens mening skäl

att genomföra en reform med nya regler om tillhörigheten till Svenska kyrkan på

det sätt som kyrkan själv har föreslagit. Regeringen tar i det följande upp de

olika delfrågor som är aktuella vid lagregleringen.

5 Nya regler för kyrkotillhörighet

5.1 Vem som får tillhöra Svenska kyrkan

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Svenska medborgare eller här i landet |

| bosatta utländska medborgare får tillhöra Svenska kyrkan. |

| Svenska kyrkans centralstyrelse får medge att även andra |

| personer får tillhöra Svenska kyrkan. |

--------------------------------------------------------------------

 Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningens förslag överensstämmer

med regeringens.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot

förslaget i denna del.

 1994 års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer med regeringens.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt 6 § första stycket religions-

frihetslagen får endast svensk medborgare eller här i riket bosatt utlänning

vara medlem i Svenska kyrkan. Kyrkomötets förslag överensstämmer i sak med vad

som redan nu gäller.

 1994 års kyrkomöte har liksom kyrkotillhörighetsberedningen och Svenska

kyrkans centralstyrelse valt att använda orden kyrkotillhörighet eller

 tillhöra Svenska kyrkan i stället för medlemskap eller medlem i Svenska

kyrkan. Skälen för detta har inte redovisats i det nu aktuella sammanhanget.

Däremot behandlades frågan av 1992 års kyrkomöte med anledning av en motion i

ämnet. Andra kyrkolagsutskottet hänvisade därvid till att Läronämnden slagit

fast att Svenska kyrkan är ett nådessamfund och står i en folkkyrklig tradition

och uttalade för sin del följande (2KL 1992:3 s. 6): Utskottet finner det vara

avgörande att identiteten som trossamfund får komma till uttryck i regleringen

av kyrkotillhörigheten. Det betyder att Svenska kyrkan inte får gestaltas i

föreningsrättsliga kategorier, dvs. som en sammanslutning av likasinnade.

Eftersom begreppet medlemskap hör samman med ett föreningsrättsligt tänkande bör

det i möjligaste mån undvikas.

 Oavsett hur det förhåller sig med detta kan regeringen för sin del konstatera

att de olika uttrycken i sak inte torde innebära någon skillnad. Andra

kyrkolagsutskottet påpekade också i sitt betänkande med anledning av

Centralstyrelsens skrivelse till 1994 års kyrkomöte att det i punkten 9

övergångsbestämmelserna till regeringsformen talas om medlemskap i Svenska

kyrkan (2KL 1994:7 s. 11). Utskottet konstaterade samtidigt att ändringen av

uttrycket medlemskap till kyrkotillhörighet inte kan leda till något

missförstånd. Regeringen kan instämma i den bedömningen.

 I dag gäller enligt 6 § andra stycket religionsfrihetslagen att regeringen

eller den myndighet som regeringen bestämmer får medge att även en utom riket

bosatt utlänning antas som medlem i kyrkan. Enligt förordningen (1979:931) om

prövning av vissa ansökningar om medlemskap i Svenska kyrkan är det domkapitlet

i Uppsala som prövar sådana ansökningar. Kyrkomötets förslag i denna del innebär

den ändringen i förhållande till vad som gäller i dag att sådana ärenden i

stället skall prövas av Svenska kyrkans centralstyrelse. Enligt regeringens

mening är detta en lämplig ordning. Centralstyrelsen är den centrala kyrkliga

förvaltningsmyndigheten som också ansvarar för kyrkans centrala

medlemskapsregister (17 § religionsfrihetslagen). Kyrkomötets förslag bör därför

genomföras.

5.2 Huvudregel för kyrkotillhörighet

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Den som döps i Svenska kyrkans ordning blir|

| upptagen i Svenska kyrkan. |

--------------------------------------------------------------------

 Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningens förslag överensstämmer

med regeringens.

 Remissinstanserna: Beredningens förslag får en i det närmaste total

uppslutning av de inomkyrkliga remissinstanserna. Av övriga tillstyrker alla

remissinstanser utom två eller har inga invändningar mot förslaget. Juridiska

fakultetsnämnden i Uppsala framhåller att vissa allmänna krav bör ställas på

regleringen av medlemskapet så länge Svenska kyrkan är offentligrättsligt

reglerad. Ett sådant skulle vara att krav på specificerade religiösa ceremonier

inte införs i lagstiftningen. Juridiska fakultetsstyrelsen i[REDACTED_EFTERNAMN] är också

kritisk och anser att förslaget är en kompromiss mellan alternativen dop och

anmälan.

 1994 års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer med regeringens.

 Skälen för regeringens förslag: Någon regel om dopet som medlemsgrund finns

inte i religionsfrihetslagen i dag. Som har redovisats i det föregående (avsnitt

4) blir barn automatiskt medlemmar i Svenska kyrkan, om någon av föräldrarna

tillhör kyrkan. Om föräldrarna inte är gifta med varandra blir barnet medlem om

modern tillhör kyrkan. Den som blir svensk medborgare och är evangelisk-luthersk

trosbekännare blir också automatiskt medlem i kyrkan. I övrigt krävs någon form

av ansökan för medlemskap. Den automatiska medlemsanslutningen har kritiserats

och strider också mot reglerna om negativ religionsfrihet i 2 kap. 2 §

regeringsformen.

 En regel genom vilken dopet blir medlemsgrundande får anses vara förenlig med

reglerna i 2 kap. 2 § regeringsformen. Dopet får anses innefatta en viljeyttring

att tillhöra kyrkan. Därutöver kommer den religiösa innebörd som dopet har.

 Som kommer att framgå senare innebär kyrkomötets förslag att dopet skall vara

den normala vägen in i kyrkan, men att även andra möjligheter skall finnas. De

innebär någon form av anmälan. Mot denna bakgrund finns det från strikt

rättsliga utgångspunkter inte något behov av en regel som anger dopet som grund

för kyrkotillhörighet.

 Enligt regeringens mening är det emellertid i sammanhanget viktigt att

framhålla att det här är fråga om lagstiftning som är av grundläggande betydelse

för Svenska kyrkans identitet som trossamfund. Det är också av den anledningen

som kyrkomötet har getts en grundlagsfäst medbestämmanderätt.

 Centralstyrelsen har i sin skrivelse till kyrkomötet av principiella

teologiska skäl tillbakavisat varje förslag som bygger medlemskapet på ett

anmälningsförfarande. Centralstyrelsen framhåller i det sammanhanget följande

(CsSkr 1994:4 s. 23): En ordning med anmälan som grund skulle stå i strid med

kyrkans karaktär av ett nådessamfund, som grundläggs av de kyrkoskapande

faktorerna, dvs. Ordet, dopet och nattvarden .

 Andra kyrkolagsutskottet har i sitt betänkande med anledning av

Centralstyrelsens skrivelse för sin del anfört följande (2KL 1994:7 s. 6):

 Dopet ger tillhörighet till Kristi kyrka. Eftersom Svenska kyrkan vill

manifestera Kristi kyrka måste kyrkotillhörigheten vara relaterad till dopet.

Samtidigt måste Svenska kyrkans särskilda historia beaktas. Det är viktigt att

dopet är inkluderande och inte uteslutande. De odöptas möjlighet att tillhöra

kyrkan på väg till dopet får inte sättas i fråga.

 Kyrkomötets förslag i denna del bygger alltså på kyrkans syn på sig själv som

trossamfund. Enligt regeringens mening bör staten inte ha några synpunkter på

detta, så länge förslagen inte står i strid mot vår konstitution eller

grundläggande rättssäkerhetskrav. Kyrkomötets förslag i denna del bör därför

genomföras.

5.3 Barn

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Ett barn under 18 år som inte döps i Svenska|

| kyrkans ordning skall tas upp i Svenska kyrkan efter |

| meddelande från barnets vårdnadshavare. Den som har fyllt 15 år |

| skall själv ha samtyckt till det. |

--------------------------------------------------------------------

 Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningens förslag överensstämmer

med regeringens.

 Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser är positiva till

beredningens förslag. Ett par remissinstanser anser att en gräns bör finnas för

kyrkotillhörighet utan dop. Svenska kyrkans fria synod och Katolska

biskopsämbetet förordar att enbart dopet skall grunda kyrkotillhörighet, men

framför som ett alternativ att en tidsgräns sätts för tillhörighet utan dop.

Teologiska fakultetsnämnden i Uppsala anser att inga vägande teologiska skäl

talar för kyrkotillhörighet utan dop. Juridiska fakultetsnämnden i Uppsala anser

att anmälan ensamt skall vara medlemsgrundande. Juridiska fakultetsstyrelsen i
[REDACTED_EFTERNAMN] kritiserar förslaget och anser att endera dopet eller anmälan renodlat bör

föra med sig kyrkotillhörighet, om en ändring över huvud taget skall genomföras.

 Några remissinstanser anser att åldersgränsen för samtycke bör sänkas till 12

respektive 14 år. Svenska kyrkans församlingsnämnd och Svenska Kyrkans Unga

ifrågasätter åldersgränsen 18 år för inträde genom meddelande från

vårdnadshavaren och föreslår att den sätts vid 15 år.

 1994 års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer med regeringens.

 Skälen för regeringens förslag: I dag gäller för den som är under 18 år och

som inte automatiskt har blivit medlem i Svenska kyrkan att barnet kan vinna

inträde i kyrkan efter ansökan. Ansökan skall göras av barnets vårdnadshavare.

Om barnet fyllt 15 år, krävs samtycke från barnet. Regler om detta finns i 10

och 12 §§ religionsfrihetslagen.

 Kyrkomötets förslag i denna del ansluter således nära till vad som gäller

redan i dag.

 I sammanhanget bör nämnas FN:s konvention om barnets rättigheter, till vilken

Sverige har anslutit sig (SÖ 1990:20 ). Enligt konventionens artikel 14 skall

konventionsstaterna respektera barnets rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och

religionsfrihet. Vidare skall konventionsstaterna respektera föräldrarnas eller

vårdnadshavares rättigheter och skyldigheter att på ett sätt som är förenligt

med barnets fortlöpande utveckling ge barnet ledning då det utövar sin rätt.

Denna bestämmelse kompletteras av artikel 18, moment 4 i konventionen om

medborgerliga och politiska rättigheter (SÖ 1971:42). I denna artikel förpliktar

sig konventionsstaterna att respektera föräldrars frihet att tillförsäkra sina

barn den religiösa och moraliska uppfostran som står i överensstämmelse med

föräldrarnas egen övertygelse. Motsvarande bestämmelse finns också i artikel 2,

första tilläggsprotokollet till den europeiska konventionen om de mänskliga

rättigheterna (SÖ 1952:35).

 De nu föreslagna reglerna ger föräldrarna respektive vårdnadshavarna sådana

rättigheter som faller inom ramen för de uppgifter som föräldrar tilläggs i de

förut nämnda konventionerna. I sammanhanget är det också viktigt att framhålla

att förslaget innebär att inträde i kyrkan mellan femton och arton års ålder

bara kan ske med barnets samtycke.

 Några remissinstanser har ansett att den nyss angivna åldersgränsen för

samtycke bör sänkas till tolv eller fjorton år. Regeringen anser för sin del att

den frågan bör kunna diskuteras. Regeringen har emellertid beslutat tillkalla en

särskild utredare för att se över samtliga åldersgränser som gäller barn och

ungdomar (dir. 1995:29). Det ligger inom ramen för utredarens uppdrag att också

överväga de nu aktuella åldersgränserna. Tills vidare bör därför kyrkomötets

förslag i denna del accepteras.

 Beträffande skälen i övrigt för kyrkomötets förslag i denna del och dess

förhållande till dopet som medlemsgrund kan hänvisas vad Centralstyrelsen har

anfört i sin skrivelse till kyrkomötet (CsSkr 1994:4 s. 24 f.) och vad andra

kyrkolagsutskottet har uttalat i sitt betänkande med anledning av

Centralstyrelsens skrivelse (2KL 1994:7 s. 6 f.).

5.4 Vuxna

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Den som har fyllt 18 år och vill inträda i |

| Svenska kyrkan i annat fall än genom dop skall efter skriftlig |

| anmälan tas upp i kyrkan, om han eller hon |

| 1. är döpt i Svenska kyrkans ordning eller någon annan |

| evangelisk-luthersk kyrkas ordning, |

| 2. är döpt i någon annan kristen kyrkas ordning och begär |

| undervisning i Svenska kyrkans tro, bekännelse och lära, eller |

| 3. samtidigt med anmälan begär undervisning i Svenska kyrkans|

| tro, bekännelse och lära som förberedelse för dop. |

--------------------------------------------------------------------

 Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningens förslag överensstämmer

med regeringens.

 Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker beredningens

förslag. Kritik framförs dock på flera punkter. Sålunda anser flera

remissinstanser att en tidsgräns bör finnas för kyrkotillhörighet utan dop.

Några är helt avvisande till att vuxna skall tas upp i kyrkan utan dop. Vidare

riktas kritik från flera remissinstanser med anknytning till kyrkan mot

utformningen av alternativen för vuxnas inträde (se vidare CsSkr 1994:4 s. 26

f.).

 1994 års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag i denna del överensstämmer i sin

helhet med regeringens.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt 10 § religionsfrihetslagen skall en

vuxen person som vill vinna inträde i Svenska kyrkan ansöka om det. Om sökanden

visar att han är döpt i Svenska kyrkans ordning eller att han tillhör något

annat evangeliskt-lutherskt trossamfund, skall han eller hon utan vidare

prövning tas upp i kyrkan. Samma sak gäller om sökanden har fått den

undervisning i kyrkans lära, som med hänsyn till sökandens ålder och övriga

omständigheter bör krävas och sökanden dessutom inför pastor avger en muntlig

försäkran att ansökningen är grundad på allvarliga religiösa skäl.

 Kyrkomötets förslag ansluter delvis till den ordning som gäller i dag för

vuxnas inträde i Svenska kyrkan. En nyhet är att det i kyrkomötets förslag

ställs upp krav på skriftlig anmälan. Enligt regeringens mening är detta en

lämplig ordning. På så sätt garanteras att underlaget för beslutet finns

dokumenterat.

 En annan formell nyhet gäller dem som tillhör något annat evangeliskt-

lutherskt trossamfund. I dag räcker det med tillhörigheten till ett sådant

trossamfund för att en vuxen person efter ansökan skall tas upp i kyrkan.

Kyrkomötets förslag innebär den formella ändringen att förutsättningen i stället

skall vara att personen är döpt i den ordning som gäller för en annan

evangelisk-luthersk kyrka. I sak torde förslaget inte innebära någon skillnad,

eftersom övriga evangelisk-lutherska kyrkor har dopet som medlemsgrund.

 För andra än dem som är döpta i Svenska kyrkans ordning eller någon annan

evangelisk-luthersk kyrkas ordning och som vill träda in i kyrkan skall enligt

kyrkomötets förslag gälla helt nya regler. I dag gäller, som nyss har

redovisats, att sökanden skall ha fått den undervisning i kyrkans lära, som med

hänsyn till sökandens ålder och övriga omständigheter bör krävas, och att

sökanden avger en muntlig försäkran om att ansökan är grundad på allvarliga

religiösa skäl.

 I förarbetena till de nuvarande bestämmelserna uttalade föredragande

statsrådet i denna del följande (prop. 1951:100 s. 150):

 I fråga om måttet av den undervisning, som sökanden sålunda skall ha erhållit

 för att hans ansökan om inträde skall kunna bifallas, måste uppenbarligen

 hänsyn tagas till sökandens ålder och övriga omständigheter. Utgångspunkt för

 bedömandet bör vara den undervisning som kyrkans medlemmar i allmänhet under

 motsvarande omständigheter erhållit, och härvid böra självfallet icke för

 stränga krav ställas. Syftet med bestämmelsen är nämligen endast att det skall

 finnas en möjlighet att tillse att den som vuxit upp under inflytande av en

 annan religion eller eljest under sådana förhållanden att han kommit att stå

 helt främmande för kristendomen, innan han mottages, erhåller undervisning om

 vad en anslutning till den kristna religionen, och då särskilt till den

 evangelisk-lutherska formen därav, innebär. Vidare bör det naturligtvis, såsom

 Sveriges yngre prästers förbund påpekat, finnas möjlighet att tillfredsställa

 en önskan om inträde även för den som har en bristfällig intellektuell

 utrustning och därför har svårigheter att tillägna sig kyrkans lära. Detsamma

 gäller om minderårig, som ännu icke kunnat få någon undervisning.

 Beträffande den försäkran som sökanden bör avlägga ha vissa domkapitel anmärkt

 att ordalagen icke endast böra tala om ett allvarligt uppsåt, såsom kommittén

 föreslagit, utan också ha en innehållsmässig bestämning. Det kan vara

 tveksamt, vilken formulering som härvid är den bästa. Mot det förslag som

 nämnda domkapitel framställa kan invändas att betydelsen därav måhända icke är

 så tillgänglig för lekmannen. I anslutning till ett förslag som framställts av

 Västerås domkapitel i yttrande över 1927 års betänkande har jag föredragit ett

 uttryck som går ut på att ansökningen är grundad på allvarliga religiösa skäl.

 Sökandens skäl för sin ansökan skola naturligtvis icke bedömas av pastor. I

 sådant fall då inträde begäres för barn som ej fyllt 18 år och står under

 annans vårdnad torde någon försäkran rörande allvaret i uppsåtet icke böra

 krävas. Ett stadgande härom har upptagits i 10 §.

Kyrkomötets förslag innebär inget krav på att sökanden har fått undervisning i

Svenska kyrkans lära, utan i stället att sökanden begär sådan undervisning. För

det fall sökanden inte redan är döpt i någon annan kristen kyrkas ordning skall

begäran om undervisning ske i avvaktan på dop. Kyrkomötet ställer i sitt förslag

inte heller upp något krav på muntlig försäkran att ansökan är grundad på

allvarliga religiösa skäl.

 De föreslagna nya reglerna i denna del skall ses mot bakgrund av kyrkomötets

principiella ställningstagande att vägen in i Svenska kyrkan skall vara dopet,

samtidigt som det skall finnas en möjlighet att tillhöra kyrkan i avvaktan på

dop.

 Dopet är den normala förutsättningen för att tillhöra en kristen kyrka. Som

framhölls vid tillkomsten av religionsfrihetslagen är det felaktigt att betrakta

dopet enbart som en inträdesceremoni som hänför sig till ett särskilt

kyrkosamfund. Dopet har inte en sådan karaktär. Det upprepas inte; varken när

någon som har trätt ur kyrkan åter vill träda in, eller när någon som redan har

blivit döpt i ett annat kristet kyrkosamfund vill träda in i Svenska kyrkan (jfr

prop. 1951:100 s. 149).

 Vid remissbehandlingen har kritik riktats mot att en vuxen skall kunna tas upp

i kyrkan i avvaktan på dop, om hon eller han begär undervisning.

Centralstyrelsen har här framhållit att undervisning inte bara skall begäras

utan även delges. Centralstyrelsen har vidare i denna del anfört följande (CcSkr

1994:4 s. 28): Om undervisningen skall ha delgivits före upptagandet finns inte

lika stor anledning att acceptera en kyrkotillhörighet för vuxen i avvaktan på

att dopet tas emot. Om bestämmelsen ändras i den riktningen, uppstår dessutom

teologiska svårigheter. En sådan bestämmelse innebär ju principiellt sett att

den som genomgått dopundervisning väljer att tillhöra kyrkan utan att ta emot

dopet. Kyrkomötet har för sin del inte uttryckt någon annan åsikt.

 Regeringen kan för sin del konstatera att kyrkomötets förslag i praktiken kan

innebära att den som har fått dopundervisning kan välja att kvarstå i kyrkan

utan att ha tagit emot dopet. Sannolikheten för att så blir fallet får

emellertid anses som liten. Som Centralstyrelsen framhåller får en begäran om

undervisning som förberedelse för dop anses innebära att personen i fråga

uttrycker en önskan att träda i nådemedelsgemenskap med kyrkan (CcSkr 1994:4 s.

28).

 Kyrkomötets förslag i denna del är således motiverade utifrån principiella

teologiska skäl mot vilka regeringen inte har anledning att invända. Mot denna

bakgrund och då förslaget också är förenligt med regeringsformens regler om

religionsfrihet, bör det kunna genomföras.

5.5 Utträde ur kyrkan

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Den som tillhör Svenska kyrkan får utträda |

| ur kyrkan genom anmälan. Anmälan skall göras personligen hos |

| kyrkoherden eller enskilt genom en egenhändigt undertecknad |

| handling som bevittnats av två personer. |

| För barn under 18 år skall anmälan göras av barnets vårdnadsha-|

| vare. Den som har fyllt 15 år skall själv ha samtyckt till |

| utträdet. |

--------------------------------------------------------------------

 Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningens förslag överensstämmer

med regeringens.

 Remissinstanserna: De allra flesta remissinstanserna tillstyrker eller har

inga invändningar mot beredningens förslag. Ett par remissinstanser har dock

synpunkter på de föreslagna åldersgränserna för beslut eller samtycke och vill

sänka dem till 15 respektive 12 år.

 1994 års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer med regeringens.

 Skälen för regeringens förslag: Regler om utträde ur Svenska kyrkan finns i

dag i 11 § religionsfrihetslagen. Om en medlem av Svenska kyrkan inte längre

vill tillhöra kyrkan, skall hon eller han göra anmälan om utträde hos pastor i

den församling där hon eller han är folkbokförd. Anmälan skall göras personligen

eller enskilt i en egenhändigt undertecknad och av två personer bevittnad

handling.

 Kyrkomötets förslag överensstämmer i sak med den ordning för utträde som

gäller i dag. Regeringen anser i likhet med de flesta remissinstanserna att

förslaget bör godtas.

 Beträffande frågan om vilka åldersgränser som skall gälla för beslut och

samtycke för barn under 18 år, kan hänvisas till vad som har sagts i det

föregående (avsnitt 5.3).

5.6 Beslut om kyrkotillhörighet

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Frågor om kyrkotillhörighet prövas av |

| kyrkoherden i den församling där den som ärendet rör är |

| folkbokförd Kyrkoherden får förordna en annan präst i pastoratet|

| att pröva sådana frågor. |

| I fråga om den som inte är folkbokförd i Sverige prövas ärendet|

| av Svenska kyrkans centralstyrelse. |

--------------------------------------------------------------------

 Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningens förslag överensstämmer i

huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot

beredningens förslag.

 1994 års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer i sin helhet med

regeringens.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt den ordning som gäller i dag prövas

frågor om medlemskap i Svenska kyrkan av pastor i den församling där sökanden är

folkbokförd. I fråga om den som inte är folkbokförd i Sverige prövas frågorna av

pastor i den församling inom landet där sökanden vistas.

 Begreppet pastor definieras i 16 § religionsfrihetslagen. Med pastor avses i

lagen kyrkoherde i en församling i Svenska kyrkan eller någon annan präst som

domkapitlet har förordnat att sköta de uppgifter som pastor har enligt lagen.

Domkapitlet får också förordna någon annan att handlägga ärenden som pastor har

enligt lagen. Regeringen får också uppdra åt en svensk diplomatisk eller

konsulär ämbetsman att handlägga frågor som enligt religionsfrihetslagen

ankommer på pastor.

 Kyrkomötets förslag skiljer sig delvis från vad som gäller i dag.

 Kyrkomötet använder inte begreppet pastor och möjligheten att delegera pastors

uppgifter till andra än präster slopas. Vidare övertar Svenska kyrkans

centralstyrelse uppgiften att pröva frågor om kyrkotillhörighet i fråga om dem

som inte är folkbokförda i Sverige.

 Ansvaret när det gäller beslut om kyrkotillhörighet läggs enligt kyrkomötets

förslag uttryckligen på kyrkoherden i stället för på pastor. Som skäl anförs att

det är rimligt att huvudansvaret för hela pastoratet läggs på kyrkoherden,

eftersom de nya bestämmelserna förutsätter ett gemensamt pastoralt program. Om

någon annan präst behöver anlitas för att fullgöra uppgifterna, får kyrkoherden

delegera till en annan präst i pastoratet (CsSkr 1994:4 s. 29 f.).

 Kyrkomötets förslag ansluter nära till vad som gäller i dag i fråga om dem som

är folkbokförda i Sverige. Enligt regeringens mening är det en rimlig ordning

att beslutanderätten i frågor om kyrkotillhörighet läggs på kyrkoherden eller på

den präst i pastoratet som kyrkoherden förordnar. Detta i synnerhet som man inom

Svenska kyrkan planerar ett offensivt pastoralt program som skall fastställas av

biskopen och domkapitlet i varje stift med anledning av de föreslagna nya

reglerna (jfr CsSkr 1994:4 s. 35 f.). I sammanhanget kan påpekas att kyrkoher-

den, liksom pastor för närvarande, i sin beslutsfunktion när det gäller frågor

om kyrkotillhörighet utgör en statlig förvaltningsmyndighet under regeringen.

 Kyrkomötet föreslår att frågor om kyrkotillhörighet i fråga om dem som inte är

folkbokförda i Sverige skall prövas av Svenska kyrkans centralstyrelse.

Motsvarande uppgifter ankommer i dag på pastor i den församling där den person

som ansökan eller anmälan avser vistas eller på svensk diplomat eller konsul som

har fått regeringens förordnande. Svenska kyrkans centralstyrelse är en central

förvaltningsmyndighet inom Svenska kyrkan och ansvarar i den egenskapen också

för kyrkans centrala medlemskapsregister. Det är därför naturligt och även en

lämplig ordning att Centralstyrelsen beslutar i dessa frågor.

 Regeringen finner sammanfattningsvis att kyrkomötets förslag i dessa delar bör

genomföras.

5.7 Tidpunkten för inträde och utträde

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Kyrkotillhörigheten för den som blir |

| upptagen i Svenska kyrkan gäller från och med |

| 1. dopdagen, eller |

| 2. den dag då meddelande eller anmälan om upptagande kom in |

| till kyrkoherden. |

| Kyrkotillhörigheten upphör från och med den dag då anmälan om|

| utträde kom in till kyrkoherden. |

--------------------------------------------------------------------

 Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningens förslag överensstämmer i

huvudsak med regeringens. Enligt beredningens förslag skall tidpunkten för

inträde knytas till den dag då meddelande eller anmälan kom in. Beredningen har

således inte i sitt förslag angett till vem anmälan skall ha kommit in.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot

förslaget.

 1994 års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer med regeringens.

 Skälen för regeringens förslag: Medlemskapet i Svenska kyrkan för med sig en

rad rättsverkningar. Den som är medlem i Svenska kyrkan är skyldig att betala

full församlingsskatt. Med medlemskapet följer också rösträtt och valbarhet vid

kyrkliga val.

 Bortsett från reglerna om barn som vid födseln blir medlemmar i Svenska kyrkan

och evangelisk-lutherska trosbekännare som vid förvärv av svenskt medborgarskap

automatiskt blir medlemmar i kyrkan, saknas uttryckliga regler i

religionsfrihetslagen om tidpunkten för inträde respektive utträde ur kyrkan. I

avsaknad av uttryckliga regler om detta får anses gälla att sökanden blir medlem

respektive icke-medlem när ett lagakraftvunnet beslut i frågan föreligger. I

allmänhet torde ansökningar om inträde respektive utträde bifallas. I dessa fall

finns inte någon som kan överklaga beslutet. Det vinner därför laga kraft om-

edelbart.

 Eftersom rättsverkningar är knutna till medlemskapet i Svenska kyrkan är det

enligt regeringens mening lämpligt att - såsom kyrkomötet har föreslagit -

tidpunkten för inträdet respektive utträdet uttryckligen regleras. De nu

föreslagna reglerna för kyrkotillhörighet bygger på dopet och i vissa fall

meddelande eller anmälan, dvs. någon form av viljeyttring. Den som låter döpa

sig eller anmäler sig för inträde eller utträde kan förutsättas vilja träda in

eller ut ur kyrkan omedelbart. Med hänsyn till detta är det en rimlig

utgångspunkt att rättsverkningarna av medlemskapet knyts till dagen för dopet

eller dagen för meddelande eller anmälan om inträde. Detsamma bör gälla för

utträde. Detta förutsätter naturligtvis att åtgärden också leder till beslut om

inträde eller utträde, dvs. att övriga krav också är uppfyllda.

 Enligt kyrkomötets förslag skall kyrkotillhörigheten gälla eller upphöra från

och med den dag då anmälan kom in till kyrkoherden. Denna ordning fungerar i

fråga om dem som är folkbokförda i Sverige. Beträffande andra skall anmälan

göras till och prövas av Svenska kyrkans centralstyrelse. Någon regel om när

kyrkotillhöriget gäller eller upphör att gälla i dessa fall har inte antagits

eller föreslagits av kyrkomötet. För dessa fall får i stället allmänna regler

tillämpas, dvs. inträdet eller utträdet kommer då att gälla från det att

beslutet har vunnit laga kraft.

 Det får i och för sig anses vara en brist att regleringen inte täcker samtliga

fall av inträde och utträde. Enligt regeringens mening får denna brist

emellertid inte anses så allvarlig, eftersom det här är fråga om personer som

inte är folkbokförda i Sverige. De rättsverkningar som är förenade med

medlemskapet har inte någon omedelbar effekt på sådana personer.

 En ändring av den föreslagna bestämmelsen kräver kyrkomötets samtycke. Det är

enligt regeringens mening angeläget att förslaget till nya tillhörighetsregler

föreläggs riksdagen så snart som möjligt och före kyrkomötets sammanträde i

augusti 1995. Förslaget bör därför genomföras i det skick som det nu befinner

sig, med inriktning på att senare med kyrkomötets samtycke göra de smärre

justeringar som föranleds av den nu påpekade bristen.

5.8 Register över dem som tillhör Svenska kyrkan m.m.

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Svenska kyrkans centralstyrelse skall föra |

| register över alla som tillhör Svenska kyrkan. |

| Kyrkoherden skall genast meddela Svenska kyrkans |

| centralstyrelse, när någon som är folkbokförd i församlingen har|

| tagits upp i eller trätt ut ur Svenska kyrkan. |

| Svenska kyrkans centralstyrelse skall lämna de uppgifter |

| till skatteförvaltningen som behövs för debitering och uppbörd |

| av församlingsskatt och framställning av röstlängder. |

| Någon lagstiftning om församlingsregister behövs inte. |

--------------------------------------------------------------------

 Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningens förslag överensstämmer

delvis med regeringens. Beredningen har därutöver föreslagit att det av det

centrala registret också skall framgå om den som tillhör Svenska kyrkan är döpt

i Svenska kyrkans eller någon annan kristen kyrkas ordning. Beredningen har

vidare föreslagit att det av kyrkoherdens underrättelse till Centralstyrelsen

skall framgå om den som har upptagits i Svenska kyrkan är döpt i Svenska kyrkans

eller någon annan kristen kyrkas ordning.

 Remissinstanserna: Det fåtal remissinstanser som har uttalat sig i frågan har

inte haft några invändningar mot beredningens förslag.

 1994 års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer med beredningens

förslag. Kyrkomötet har dessutom begärt sådana ändringar av gällande

bestämmelser att det blir möjligt att i församlingsregistret få en helhetsbild

av en familj där någon tillhör Svenska kyrkan.

 Skälen för regeringens förslag: Den 1 juli 1991 flyttades huvudmannaskapet för

folkbokföringen över från Svenska kyrkan (pastorsämbetena) till

skatteförvaltningen. Uppgifter om medlemskap i Svenska kyrkan registreras inte i

folkbokföringens ADB-register. Lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister

medger inte heller att så sker. Enligt vad som uttalades i samband med

genomförandet av folkbokföringsreformen bör det vara en kyrklig angelägenhet att

hålla register över medlemmarna, även om skatteförvaltningen också behöver upp-

gifter om medlemmar i Svenska kyrkan (prop. 1990/91:153 s. 127).

 Genom ändringar i religionsfrihetslagen (SFS 1991:488) lades uppgiften att

föra ett register över medlemmarna i Svenska kyrkan på Svenska kyrkans

centralstyrelse. Samtidigt ålades pastor att underrätta Centralstyrelsen om sina

beslut om medlemskap och Centralstyrelsen att lämna de uppgifter till

skatteförvaltningen om medlemskap i Svenska kyrkan som behövs för debitering och

uppbörd av församlingsskatt och framställning av röstlängder.

 Denna ordning bör enligt regeringens mening behållas även med nya regler för

kyrkotillhörighet.

 Kyrkomötet har föreslagit att det av lagen skall framgå att registret och

kyrkoherdens underrättelser skall innehålla uppgifter om dop i Svenska kyrkans

eller någon annan kristen kyrkas ordning. Några skäl för en lagreglering i denna

del har inte anförts.

 Dopet är ett ämne där normgivningskompetensen med stöd av punkten 10

övergångsbestämmelserna till regeringsformen har delegerats till kyrkomötet.

Kyrkomötet har också meddelat föreskrifter om registerföring i kyrklig

kungörelse (SKFS 1990:6) om dop- och konfirmationsregister av döpta respektive

konfirmerade i Svenska kyrkans ordning. Ett sådant register får också föras

centralt med hjälp av ADB enligt Datainspektionens föreskrifter (DIFS 1993:2) om

ett förenklat ansökningsförfarande för vissa personregister i Svenska kyrkans

verksamhet.

 Enligt regeringens mening bör det ankomma på kyrkomötet att också i

fortsättningen reglera frågan om dop och register över dop. I lagstift-

ningsärendet har inte kommit fram något förhållande eller någon omständighet som

motiverar en annan ordning. Kyrkomötets förslag i denna del bör därför inte

genomföras.

 Kyrkomötet har hos regeringen begärt sådana ändringar av gällande bestämmelser

att det öppnas en möjlighet att i församlingsregistren få en helhetsbild av en

familj där någon tillhör Svenska kyrkan (2KL 1994:7 s. 9).

 Inom Svenska kyrkan förbereder man ett offensivt pastoralt program som

inkluderar en uppsökande verksamhet med erbjudande av dop i anslutning till nya

regler för kyrkotillhörighet. För genomförande av ett sådant program är det av

grundläggande betydelse att familjen kan ses som en enhet och att man kan få en

helhetsbild av en familj i församlingsregistret. Detta kan dock uppnås på annat

sätt än genom lagstiftningsåtgärder. Svenska kyrkans centralstyrelse har i

december 1994 hos Datainspektionen begärt ändringar i de för Svenska kyrkan

gällande föreskrifterna om församlingsregister. Enligt vad regeringen har

inhämtat finns det goda förutsättningar för att kyrkomötets önskemål kan komma

att tillgodoses genom Datainspektionens föreskrifter. Det finns därför inte skäl

att nu överväga någon lagstiftningsåtgärd.

5.9 Meddelande om dop

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Den som har förrättat ett dop i Svenska |

| kyrkans ordning skall genast meddela detta till kyrkoherden i |

| den församling där den döpte är folkbokförd, om den döpte genom |

| dopet har blivit upptagen i kyrkan enligt 2 §. |

| I fråga om en svensk medborgare som inte är folkbokförd i |

| Sverige skall meddelandet sändas till Svenska kyrkans central- |

| styrelse. |

--------------------------------------------------------------------

 Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningens förslag överensstämmer i

huvudsak med regeringens förslag. Beredningen har föreslagit att underrättelse

skall ske i fråga om alla dop som förrättas i Svenska kyrkans ordning.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot

beredningens förslag.

 1994 års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer med regeringens på

samma sätt som beredningens.

 Skälen för regeringens förslag: I det föregående har regeringen föreslagit att

Svenska kyrkans centralstyrelse även i fortsättningen skall föra ett centralt

register över dem som tillhör Svenska kyrkan. För att Centralstyrelsen skall

kunna hålla registret aktuellt har också föreslagits att kyrkoherden skall

underrätta Centralstyrelsen om vilka personer som har tagits upp i respektive

trätt ut ur Svenska kyrkan.

 För att kunna fullgöra sin underrättelseskyldighet krävs att kyrkoherden i den

församling där personen i fråga är folkbokförd alltid får kunskap om dem som

blir upptagna i eller träder ut ur Svenska kyrkan. I de fall barn eller vuxna

tas upp i kyrkan eller utträder efter meddelande eller anmälan föreligger inga

problem, eftersom meddelandet eller anmälan alltid skall göras till kyrkoherden

i den församling där barnet eller den vuxne är folkbokförd.

 Enligt förslaget skall som huvudregel för inträde i Svenska kyrkan gälla att

den som döps i Svenska kyrkans ordning blir upptagen i kyrkan. Något krav på att

dopet skall förrättas av kyrkoherden i hemförsamlingen ställs inte upp. För att

denne skall få den nödvändiga kunskapen om vilka som har tagits upp i kyrkan med

stöd av huvudregeln om dop, bör det införas en lagreglerad skyldighet för den

som har förrättat ett sådant dop att underrätta kyrkoherden om det med-

lemsgrundande dopet. I de fall en svensk medborgare, som har tagits upp i

Svenska kyrkan genom dop, inte är folkbokförd i Sverige bör i stället

meddelandet ske direkt till Centralstyrelsen.

 Kyrkomötet har föreslagit att underrättelseskyldigheten skall avse alla fall

av dop, således även när den döpte redan tillhör Svenska kyrkan. Kyrkomötets

förslag i denna del får ses som en följd av dess förslag att i lag reglera

registrering av dop i det centrala medlemsregistret. Regeringen har i det

föregående ansett att det även i fortsättningen bör ankomma på kyrkomötet att

inom ramen för sin normgivningskompetens meddela föreskrifter om dop och

register över dop (avsnitt 5.8). Som en konsekvens av detta ställningstagande

bör inte heller någon skyldighet att lämna meddelanden om dop i andra fall än

när dopet leder till kyrkotillhörighet regleras i lag.

5.10 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: De nya reglerna för kyrkotillhörighet skall|

| träda i kraft den 1 januari 1996. |

| Den som vid utgången av år 1995 tillhör Svenska kyrkan |

| tillhör även i fortsättningen kyrkan så länge han eller hon inte|

| har anmält sitt utträde. |

| Nya valbarhetsregler för vissa ledamöter och ersättare i |

| Kyrkofondens styrelse och Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] påverkar inte |

| uppdragen för dem som har valts till ett sådant uppdrag före |

| ikraftträdandet. |

--------------------------------------------------------------------

 Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningen har föreslagit att de nya

bestämmelserna skall träda i kraft den 1 januari 1995.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna kommenterar inte den föreslagna

tiden för ikraftträdande. Några remissinstanser anser att de nya bestämmelserna

bör träda i kraft senare.

 1994 års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer i sak med regeringens

förslag.

 Skälen för regeringens förslag: De nya reglerna för kyrkotillhörighet i

Svenska kyrkan kräver förberedelser av praktisk och organisatorisk natur, främst

inom kyrkan själv. Enligt vad regeringen har inhämtat pågår ett sådant

förberedelsearbete. Sålunda håller ett pastoralt program på att utarbetas samt

informationsmaterial, utbildning och nya administrativa rutiner att förberedas.

Enligt regeringens bedömning bör de nya medlemskapsbestämmelserna därför kunna

genomföras till den 1 januari 1996, såsom kyrkomötet också har föreslagit.

 De nya reglerna för kyrkotillhörighet innebär att ingen längre automatiskt

kommer att tillhöra Svenska kyrkan. För kyrkotillhörighet kommer att krävas

antingen dop i Svenska kyrkans ordning eller anmälan. Det är uppenbart att dessa

nya regler inte kommer att innebära någon ändring i de förhållanden som är

etablerade vid reglernas ikraftträdande. De som tillhör Svenska kyrkan vid

övergångstillfället förblir medlemmar också därefter, även om de inte är döpta

eller har gjort anmälan om inträde. För att det inte skall råda någon tvekan om

att så är fallet bör det anges i en övergångsbestämmelse till de nya reglerna.

 I lagrådsremissen (se bilaga 4) föreslog regeringen att övergångsbestämmelsen

skulle utformas i enlighet med kyrkomötets förslag. Lagrådet har dock för att

undvika tvekan om tolkningen förordat en annan utformning av bestämmelsen.

Regeringen instämmer i vad Lagrådet har anfört i denna del. Övergångsbestämmel-

sen bör således, i enlighet med Lagrådets förslag, utformas så att där anges att

den som tillhör Svenska kyrkan vid utgången av år 1995 tillhör kyrkan även i

fortsättningen så länge han eller hon inte har anmält sitt utträde.

 Propositionens lagförslag innebär att kyrkotillhörighet införs som

valbarhetskrav för vissa ledamöter och ersättare i Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] och

Kyrkofondens styrelse (se avsnitt 8 Författningskommentar, 39 kap. 5 § och 42

kap. 7 §). I en övergångsbestämmelse bör slås fast att dessa regler inte

påverkar uppdragen för dem som valts före ikraftträdandet. Om i något sådant

fall det nya kravet inte är uppfyllt, innebär detta således inte att uppdraget

upphör.

6 Valbarhet och anställning

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Något krav på att den som väljs till ett |

| kyrkligt förtroendeuppdrag eller anställs i vissa befattningar |

| inom Svenska kyrkan skall vara döpt bör inte införas nu. |

--------------------------------------------------------------------

Kyrkotillhörighetsberedningens förslag: Beredningen har föreslagit

 att den som väljs till ett kyrkligt förtroendeuppdrag skall vara

 döpt. Den som före ikraftträdandet valts till ett kyrkligt

 förtroendeuppdrag utan att vara döpt skall dock enligt förslaget

 även därefter kunna inneha ett sådant uppdrag.

 Remissinstanserna: En betydande majoritet av remissinstanserna

 tillstyrker beredningens förslag. Detta gäller särskilt de

 inomkyrkliga instanserna. Så tillstyrker exempelvis så gott som

 samtliga organ på stiftsplanet. Stiftsfullmäktige i Västerås

 betonar att dopet är grundval för ansvarstagandet i kyrkans

 demokratiska organ. Stiftsstyrelsen i Strängnäs framhåller att

 det också är en trovärdighetsfråga i en kyrka som enligt sin

 bekännelse har dopet som grund.

 Några remissinstanser har dock principiella invändningar mot

 förslaget.

 Bland dessa är Svenska kyrkans församlings- och

 pastoratsförbund, som bl.a. menar att de föreslagna

 valbarhetsreglerna leder till en tvångssituation och en

 gradering av de kyrkotillhöriga. Juridiska fakultetsstyrelsen i

[REDACTED_EFTERNAMN] framför liknande synpunkter. Kammarkollegiet påpekar att

 förslaget saknar motsvarighet i den borgerliga kommunallag-

 stiftningen, enligt vilken alla kommunmedlemmar som har fyllt

 18 år både har rösträtt och är valbara. Teologiska fakultetsnämnden

 i Uppsala anser att dopet skall vara grund för såväl rösträtt som

 valbarhet.

 Flera kyrkliga remissinstanser tar upp frågan om dopkrav även för

 anställda i församlingsvårdande tjänst.

 1994 års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag överensstämmer med

 beredningens förslag. Kyrkomötet betonar den teologiska och

 principiella betydelsen av valbarhetsfrågan och framhåller att

 det inte finns något teologiskt undantag från regeln att

 mandatet att företräda kyrkan ges genom dopet.

 Kyrkomötet har dessutom begärt sådana ändringar i kyrkolagen att

 det för behörighet att anställas på en tjänst som organist eller

 som kantor också skall krävas dop i Svenska kyrkan eller någon

 annan kyrkas ordning. Vidare har kyrkomötet uttalat att samma

 krav bör gälla för sekreteraren i Ansvarsnämnden för biskopar.

 Skälen för regeringens bedömning: De frågor om dopet som

 förutsättning för valbarhet till kyrkliga förtroendeuppdrag och

 anställning i vissa befattningar inom Svenska kyrkan som

 aktualiserats är i huvudsak av principiell natur. Det stora

 flertalet förtroendevalda är redan döpta. Detsamma gäller säkert för

 de kategorier av anställda som omfattas av kyrkomötets begäran.

 Regeringen ser också detta som naturligt.

 Det finns enligt regeringens mening skäl både för och emot

 förslaget om att den som väljs till ett kyrkligt

 förtroendeuppdrag eller anställs i vissa befattningar inom

 kyrkan skall vara döpt. Teologiska skäl som bl.a. hänger samman

 med mandatet att företräda kyrkan och sambandet med den

 föreslagna huvudregeln om dopet som grund för kyrkotillhörigheten

 kan anföras för förslaget. Det har också en stark koppling till

 Svenska kyrkans identitet. Mot förslaget talar bl.a. den i

 kommunala och andra sammanhang tillämpade principen om samband

 mellan rösträtt och valbarhet.

 Frågan om de framtida relationerna mellan staten och Svenska

 kyrkan bereds för närvarande inom Civildepartementet.

 Inriktningen är att ett förslag på grundval av Kyrkoberedningens

 slutbetänkande (SOU 1994:42) skall föreläggas 1995 års kyrkomöte.

 Om ett sådant förslag genomförs innebär det att frågor om valbarhet

 till kyrkliga förtroendeuppdrag och behörighet att anställas i

 Svenska kyrkan blir inomkyrkliga angelägenheter.

 Regeringen är, mot bakgrund av både frågans art och de förändringar

 i ansvarsfördelningen mellan riksdag och kyrkomöte som kan

 förväntas, inte beredd att nu lägga fram förslag i enlighet med

 kyrkomötets begäran.

 7 Kostnadskonsekvenser

 Skälen för regeringens bedömning: En viktig utgångspunkt för kyrkomötets

förslag om nya medlemskapsregler, som bygger på en aktiv handling av dem som

vill tillhöra kyrkan, är att kyrkan själv också blir aktiv i en uppsökande

verksamhet där dopet eller kyrkotillhörighet i övrigt erbjuds, främst nyfödda

barn till dem som redan tillhör Svenska kyrkan. För detta ändamål utarbetas inom

kyrkan för närvarande ett offensivt pastoralt program.

 Det pastorala programmet bör kunna genomföras inom ramen för den verksamhet

som kyrkan redan nu bedriver.

 För kyrkans del kan en ny reglering av kyrkotillhörighet komma att föra med

sig att nya rutiner för aviseringar mellan olika kyrkliga organ måste komma till

stånd. De engångskostnader som därvid kan komma att uppstå får antas vara

förutsedda av kyrkan och bör kunna finansieras inom ramen för tillgängliga

resurser.

 För statens del torde reformen inte kräva några ändrade aviseringsrutiner

eller merkostnader i övrigt.

8 Författningskommentar

8.1 Förslaget till lag om ändring i kyrkolagen

I enlighet med kyrkomötets förslag föreslår regeringen att de nya reglerna om

kyrkotillhörighet tas in i 3 kap. kyrkolagen. I dag innehåller det kapitlet

endast en paragraf som hänvisar till religionsfrihetslagen. Kapitlet, som har

rubriken Om medlemskap utgör också lagens tredje avdelning, som har rubriken

 Medlemskap i Svenska kyrkan . Kyrkomötet har föreslagit att avdelningsrubriken

ändras till Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan och att kapitelrubriken ändras

till Om kyrkotillhörighet . Regeringen anser för sin del att kyrkomötets

förslag i dessa delar bör godtas med några smärre rent språkliga justeringar.

 Flertalet av de bestämmelser i 3 kap. som regeringen nu föreslår har närmare

behandlats och kommenterats i det föregående. Det gäller följande paragrafer:

 1 § om vem som får tillhöra Svenska kyrkan (se avsnitt 5.1),

 2 § om upptagande i kyrkan genom dop (se avsnitt 5.2),

 3 § om barns upptagande i kyrkan (se avsnitt 5.3),

 4 § om vuxnas upptagande i kyrkan (se avsnitt 5.4),

 5 § om utträde ur kyrkan (se avsnitt 5.5),

 6 § om beslut om kyrkotillhörighet (se avsnitt 5.6),

 7 och 8 §§ om tidpunkten för inträde och utträde (se avsnitt 5.7),

 9 § om register (se avsnitt 5.8),

 10 § om meddelande om dop (se avsnitt 5.9),

 11 § om meddelande om kyrkotillhörighet m.m. (se avsnitt 5.8),

 13 § om Centralstyrelsens uppgiftsskyldighet (se avsnitt 5.8),

 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna (se avsnitt 5.10).

 Kyrkomötet har även föreslagit vissa andra ändringar i kyrkolagen med

anledning av att begreppet medlemskap byts ut mot tillhörighet. Vi anser att

dessa ändringar bör genomföras. Härigenom tillgodoses också i allt väsentligt

Lagrådets synpunkter i denna del. Det kyrkokommunala medlemsbegreppet bör dock

inte ändras. Detta gäller såväl territoriella som icke-territoriella

församlingar.

 Beträffande lagförslaget i övrigt kan följande kommentarer lämnas.

3 kap. 12 §

Paragrafen innehåller bestämmelser om att den som har tagits upp i eller trätt

ut ur Svenska kyrkan skall få ett skriftligt bevis om det. Någon motsvarande

regel finns inte i dag i religionsfrihetslagen. Däremot finns en regel i 1 §

förordningen (1991:751) om underrättelse om medlemskap i Svenska kyrkan, om att

den som har anmält utträde ur Svenska kyrkan skall få bevis om sin anmälan.

 Enligt 21 § förvaltningslagen (1986:223) skall en sökande, klagande eller

annan part underrättas om innehållet i det beslut varigenom myndigheten avgör

ärendet, om detta avser myndighetsutövning mot någon enskild. Parten behöver

dock inte underrättas, om det är uppenbart obehövligt. Exempel på fall där det

torde vara uppenbart obehövligt att underrätta parten om myndighetens avgörande

är rutinbeslut i icke kontroversiella ärenden, såsom beslut om folkbokföring i

enlighet med de uppgifter som parten har lämnat (jfr Hellners m.fl., Nya

förvaltningslagen, tredje upplagan, 1991 s. 257).

 Att bli upptagen i eller träda ut ur Svenska kyrkan har stor betydelse för den

enskilde. Den som berörs bör därför alltid få ett bevis om detta. En regel med

denna innebörd bör därför ges, som kyrkomötet också har föreslagit. Regeln bör

gälla i stället för reglerna om underrättelseskyldighet i 21 § förvaltningslagen

(jfr 3 § förvaltningslagen).

3 kap. 14 §

Paragrafen motsvarar 19 § religionsfrihetslagen. I sak överensstämmer den också

med kyrkomötets förslag.

3 kap. 15 §

I sak motsvarar första stycket 15 § första stycket religionsfrihetslagen. Det

överenstämmer också med kyrkomötets förslag.

 Andra och tredje styckena innebär att domkapitlets beslut i andra instans och

Svenska kyrkans centralstyrelses beslut i första instans skall överklagas hos

allmän förvaltningsdomstol, dvs. hos länsrätt. För överklagande till

kammarrätten skall krävas prövningstillstånd. Den föreslagna

överklagningsordningen ansluter till den reform om instansordningen i allmän

förvaltningsdomstol som riksdagen har godkänt riktlinjerna för (prop.

1992/93:100 bil. 3, s. 24 f. och s. 93, bet. 1992/93:JuU24, rskr. 1992/93:289).

39 kap. 5 §

I paragrafen föreslås ett nytt tredje stycke. Det innebär att kyrkotillhörighet

införs som valbarhetskrav för valda ledamöter och ersättare i Domkyrkorådet i
[REDACTED_EFTERNAMN]. Förslaget överensstämmer i den delen med kyrkomötets förslag. Förslaget

från kyrkomötet om att dessutom införa ett dopkrav för valbarhet bör inte

genomföras nu (jfr avsnitt 6).

42 kap. 7 §

Paragrafen är ny och innebär att kyrkotillhörighet införs som ett valbarhetskrav

för de ledamöter och ersättare i Kyrkofondens styrelse som utses av kyrkomötet.

Förslaget överensstämmer i den delen med kyrkomötets förslag. Förslaget från

kyrkomötet om att dessutom införa ett dopkrav för valbarhet bör inte genomföras

nu (jfr avsnitt 6).

8.2 Förslaget till lag om ändring i religionsfrihetslagen

De nuvarande reglerna om medlemskap i Svenska kyrkan finns, som förut har sagts,

i 6-19 §§ religionsfrihetslagen. Dessa regler måste upphävas samtidigt som de

nya reglerna tas in i kyrkolagen. Kyrkomötet har också för sin del antagit en

sådan lagändring.

 Kyrkomötet har vidare föreslagit en övergångsbestämmelse, enligt vilken

ärenden om medlemskap i Svenska kyrkan som vid utgången av år 1995 har kommit in

till kyrkoherden men ännu inte avgjorts skall handläggas enligt äldre

föreskrifter. Kyrkomötet har inte angivit några skäl för den föreslagna

övergångsbestämmelsen eller avsikten med den. Kyrkomötets förslag innebär att en

oförändrad handläggningsordning skall gälla för sådana medlemskapsärenden som

har kommit in till kyrkoherden (pastor) före ikraftträdandet. Det finns

anledning att anta att det kommer att finnas ytterst få, om ens några, oavgjorda

ärenden hos pastor vid övergångstillfället. Med hänsyn härtill och då pastor

enligt huvudregeln är kyrkoherden i församlingen saknas det enligt regeringens

mening skäl att föreskriva om en oförändrad handläggningsordning för dessa fall.

Regeringen avstår därför från att lägga fram förslag till en sådan över-

gångsbestämmelse.

Kyrkotillhörighetsberedningens lagförslag

Förslag 1: Bestämmelser i första avdelningen, 1 kap. Kyrkolagen

FÖRSTA AVDELNINGEN

Inledning

1 kap. Lagens innehåll

1 § I denna lag finns föreskrifter om

- Svenska kyrkan som trossamfund (2 kap.),

- kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan (3 kap.),

----------

Förslag 2: Bestämmelser i tredje avdelningen, 3 kap. Kyrkolagen

TREDJE AVDELNINGEN

Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan

3 kap. Om kyrkotillhörighet

Inledande bestämmelser

1 § Svensk medborgare eller här i landet bosatt utlänning får tillhöra Svenska

kyrkan.

 Svenska kyrkans centralstyrelse får dock medge att även annan person får

tillhöra Svenska kyrkan.

Upptagande genom dop

2 § Den som döps i Svenska kyrkans ordning blir upptagen i Svenska kyrkan.

Barns upptagande i kyrkan

3 § Ett barn under 18 år skall i annat fall än som avses i 2 § tas upp i Svenska

kyrkan efter meddelande från barnets vårdnadshavare. Om barnet har fyllt 15 år,

krävs dessutom att barnet självt har samtyckt till det.

 När ett barn har upptagits i Svenska kyrkan enligt första stycket, skall

pastor genast utfärda skriftlig bekräftelse om det.

Vuxnas upptagande i kyrkan

4 § Den som har fyllt 18 år och som i annat fall än som avses i 2 § vill inträda

i Svenska kyrkan skall efter skriftlig anmälan tas upp i Svenska kyrkan, om han

1. är döpt i Svenska kyrkans eller annan evangelisk-luthersk kyrkas ordning,

eller

2. är döpt i någon annan kyrkas ordning och begär undervisning i Svenska kyrkans

tro, bekännelse och lära, eller

3. samtidigt med anmälan begär undervisning i Svenska kyrkans tro, bekännelse

och lära som förberedelse för dop.

Utträde ur kyrkan

5 § Den som tillhör Svenska kyrkan får utträda ur kyrkan genom anmälan. Anmälan

skall göras personligen hos pastor eller genom egenhändigt undertecknad handling

som bevittnas av två personer.

 För barn under 18 år skall anmälan göras av barnets vårdnadshavare. Om barnet

har fyllt 15 år, skall barnet självt ha samtyckt till utträdet.

Beslut om kyrkotillhörighet

6 § Ärenden om kyrkotillhörighet enligt detta kapitel prövas av pastor i den

församling där den som ärendet rör är folkbokförd.

 I fråga om den som inte är folkbokförd i Sverige prövas ärendet i stället av

Svenska kyrkans centralstyrelse

7 § Med pastor avses i detta kapitel kyrkoherde i en församling i Svenska kyrkan

eller någon annan präst som förordnats att fullgöra pastors uppgifter.

8 § Kyrkotillhörigheten för den som blir upptagen i Svenska kyrkan gäller från

och med

1. dopdagen, i fall som avses i 2 §, och

2. den dag som meddelande eller anmälan kom in, i fall som avses i 3 respektive

4 §.

9 § Kyrkotillhörigheten upphör från och med den dag som anmälan enligt 5 § kom

in.

Underrättelser m.m.

10 § Svenska kyrkans centralstyrelse skall föra register över dem som tillhör

Svenska kyrkan.

11 § Den som förrättar ett dop i Svenska kyrkans ordning skall genast underrätta

pastor i den församling där den döpte är folkbokförd om dopet.

 I fråga om en svensk medborgare som inte är folkbokförd i Sverige skall

underrättelsen i stället sändas till Svenska kyrkans centralstyrelse.

12 § Pastor skall genast underrätta Svenska kyrkans centralstyrelse om sina

beslut enligt detta kapitel.

13 § Svenska kyrkans centralstyrelse skall lämna de uppgifter till

skatteförvaltningen som behövs för debitering av församlingsskatt och

framställning av röstlängd.

Pastoratets ansvar

14 § Pastoratet skall tillhandahålla personal, kontorslokaler, inventarier,

material samt det som i övrigt behövs för att pastor skall kunna fullgöra sina

uppgifter enligt detta kapitel.

Överklagande

15 § Pastors beslut enligt detta kapitel får överklagas hos domkapitlet.

 Domkapitlets beslut får överklagas hos kammarrätten.

 Svenska kyrkans centralstyrelses beslut enligt detta kapitel får överklagas

hos kammarrätten.

__________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 2. Den som vid lagens ikraftträdande tillhör Svenska kyrkan skall även

därefter anses tillhöra kyrkan så länge han uppfyller de krav för tillhörighet

till Svenska kyrkan som anges i 3 kap. 1 § och inte i föreskriven ordning anmält

sitt utträde.

Förslag 3: Bestämmelser i femte avdelningen, 12, 14 och 17 kap. Kyrkolagen

FEMTE AVDELNINGEN

Del lokala organisationen

12 kap. Förtroendevalda

----------

Rösträtt

2 § Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kyrkofullmäktige eller ett

direktvalt kyrkoråd i en församling har den som

1. är folkbokförd i församlingen

2. tillhör Svenska kyrkan, och

3. som har fyllt arton år senast på valdagen.

 Den som inte är svensk medborgare har rösträtt bara om han har varit

folkbokförd i landet den 1 november de tre åren närmast före valåret.

 Den som tillhör en icke-territoriell församling har inte rösträtt vid val av

ledamöter och ersättare i kyrkofullmäktige eller direktvalt kyrkoråd i en annan

församling.

---------------

Valbarhet

5 § Ledamöter och ersättare i kyrkofullmäktige i en församling, ordföranden och

vice ordföranden i kyrkostämma väljs bland dem som har rösträtt enligt 2 § och

är döpta i Svenska kyrkans eller någon annan kyrkas ordning.

 Detsamma gäller valet av ledamöter och ersättare i kyrkorådet och övriga

nämnder samt av revisorer och revisorsersättare. Den som har fyllt 18 år senast

på dagen för ett sådant val är dock valbar.

 Till uppdrag som revisor och revisorsersättare får också väljas den som inte

är folkbokförd i församlingen. I en icke-territoriell församling gäller detsamma

den som inte tillhör församlingen.

 Den som före den 1 januari 1995 valts till kyrkligt förtroendeuppdrag utan att

vara döpt i enlighet med första stycket får även efter detta datum inneha sådant

uppdrag.

14 kap. Kyrkostämma

----------

Hur föreskrifterna om kyrkofullmäktige i församling m.m. tillämpas på

kyrkostämma

8 § I fråga om kyrkostämman tillämpas föreskrifterna i 12 kap. 2, 5, 12 och 13

§§ om förtroendevalda samt ---------

17 kap. Kyrkorådet och övriga nämnder i församlingar

----------

Hur kyrkvärdar, kassaförvaltare och elektorer utses

24 § Kyrkorådet väljer kyrkvärdar bland dem som är röstberättigade i

församlingen enligt 12 kap. 2 § och är döpta i Svenska kyrkans eller någon annan

kyrkas ordning. Minst en av kyrkvärdarna skall utses bland ledamöterna och

ersättarna i kyrkorådet.

----------

 Den som före den 1 januari 1995 valts till kyrkvärd utan att vara döpt i

enlighet med första stycket får även efter detta datum inneha sådant uppdrag.

Förslag 4: Bestämmelser i sjätte avdelningen, 24-27 kap. Kyrkolagen

SJÄTTE AVDELNINGEN

Den regionala organisationen

24 kap. Stiftsfullmäktige

----------

Valbarhet

4 § Valbar till ledamot eller ersättare i stiftsfullmäktige är den som

1. är folkbokförd inom valkretsen,

2. tillhör Svenska kyrkan,

3. har fyllt 18 år senast på valdagen, och

4. är döpt i Svenska kyrkans eller någon annan kyrkas ordning.

 Den som tillhör en icke-territoriell församling är bara valbar i den valkrets

som den församlingen tillhör.

----------

 Den som före den 1 januari 1995 valts till kyrkligt förtroendeuppdrag utan att

vara döpt i enlighet med första stycket får även efter detta datum inneha sådant

uppdrag.

25 kap. Stiftsstyrelsen och övriga nämnder i stiftssamfälligheten

----------

Valbarhet

5 § Valbar till ledamot eller ersättare i stiftsstyrelsen är den som

1. är folkbokförd inom stiftet,

2. tillhör Svenska kyrkan,

3. som har fyllt 18 år senast på valdagen, och

4. är döpt i Svenska kyrkans eller någon annan kyrkas ordning.

----------

 Den som före den 1 januari 1995 valts till kyrkligt förtroendeuppdrag utan att

vara döpt i enlighet med första stycket får även efter detta datum inneha sådant

uppdrag.

26. kap. Stiftssamfällighetens egendomsnämnd

----------

Valbarhet

3 § Valbar till ledamot eller ersättare i egendomsnämnden är den som är

folkbokförd i stiftet, tillhör Svenska kyrkan och är döpt i Svenska kyrkans

eller någon annan kyrkas ordning.

 Den som är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken är

dock inte valbar.

----------

 Den som före den 1 januari 1995 valts till kyrkligt förtroendeuppdrag utan att

vara döpt i enlighet med första stycket får även efter detta datum inneha sådant

uppdrag.

27 kap. Domkapitel m.m.

----------

Sekreteraren i domkapitlet

----------

7 § Behörigt att vara domkapitlets sekreterare är den som tillhör Svenska

kyrkan, är döpt i Svenska kyrkans eller någon annan kyrkas ordning och har

avlagt juris kandidatexamen eller juristexamen.

 Med svensk juristexamen----------med kunskapsprov.

 Den som före den 1 januari 1995 utsetts till domkapitlets sekreterare utan att

vara döpt i enlighet med första stycket får även efter detta datum inneha sådant

uppdrag.

----------

Valbarhet

9 § Valbar till prästledamot eller ersättare för denne i domkapitlet är den som

innehar en anställning som präst i ett pastorat inom stiftet eller i

stiftssamfälligheten.

 Valbar till lekmannaledamot eller ersättare för denne i domkapitlet är den som

1. är folkbokförd inom stiftet,

2. tillhör Svenska kyrkan,

3. har fyllt 18 år senast på valdagen, och

4. är döpt i Svenska kyrkans eller någon annan kyrkas ordning.

 Om en ledamot eller ersättare inte längre är valbar, upphör hans uppdrag

genast.

----------

 Den som före den 1 januari 1995 valts till kyrkligt förtroendeuppdrag utan att

vara döpt i enlighet med andra stycket får även efter detta datum inneha sådant

uppdrag.

Förslag 5: Bestämmelser i sjunde avdelningen, 29-31 kap. Kyrkolagen

SJUNDE AVDELNINGEN

Den centrala organisationen

29 kap. Kyrkomötet

Grundläggande föreskrifter

Kyrkomötets sammansättning m.m.

1 § Kyrkomötet består av tvåhundrafemtioen ledmaöter. För ledamöterna skall det

finnas ersättare.

 Bara den som tillhör Svenska kyrkan, har fyllt 18 år och är döpt i Svenska

kyrkans eller någon annan kyrkas ordning kan vara ledamot eller ersättare för en

ledamot.

 Den som före den 1 januari 1995 valts till kyrkligt förtroendeuppdrag utan att

vara döpt i enlighet med första stycket får även efter detta datum inneha sådant

uppdrag.

30 kap. Svenska kyrkans centralstyrelse

Valbarhet

1 § Valbar till ledamot eller ersättare för ledamot i Svenska kyrkans

centralstyrelse är den som tillhör Svenska kyrkan, har fyllt 18 år senast på

dagen för valet och är döpt i Svenska kyrkans eller någon annan kyrkas ordning.

 Om en ledamot eller ersättare inte längre är valbar, upphör hans uppdrag

genast.

 Den som före den 1 januari 1995 valts till kyrkligt förtroendeuppdrag utan att

vara döpt i enlighet med första stycket får även efter detta datum inneha sådant

uppdrag.

31 kap. Kyrkomötets besvärsnämnd

----------

Valbarhet

3 § Ledamöterna i Kyrkomötets besvärsnämnd och deras ersättare skall tillhöra

Svenska kyrkan och vara döpta i Svenska kyrkans eller någon annan kyrkas

ordning. De får inte vara underåriga eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 §

föräldrabalken.

 Om en ledamot eller ersättare inte längre är valbar, upphör hans uppdrag

genast.

 Den som före den 1 januari 1995 valts till kyrkligt förtroendeuppdrag utan att

vara döpt i enlighet med första stycket får även efter detta datum inneha sådant

uppdrag.

Förslag 6: Bestämmelser i elfte avdelningen, 46 kap. Kyrkolagen

ELFTE AVDELNINGEN

De kyrkliga valen

----------

46 kap. Val till kyrkomötet

----------

Valbarhet

17 § Valbar till elektor eller ersättare för elektor är den som

1. är folkbokförd inom valdistriktet, eller, i fall som avses i 16 §, inom en

församling som ingår i samfälligheten,

2. tillhör Svenska kyrkan,

3. har fyllt 18 år senast på valdagen, och

4. är döpt i Svenska kyrkans eller någon annan kyrkas ordning.

 Den som före den 1 januari 1995 valts till kyrkligt förtroendeuppdrag utan att

vara döpt i enlighet med första stycket får även efter detta datum inneha sådant

uppdrag.

Svenska kyrkans centralstyrelses lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i tredje avdelningen i kyrkolagen (1992:300)

Härigenom föreskrivs

 dels att nuvarande tredje avdelningen i kyrkolagen (1992:300) skall upphöra

att gälla,

 dels att det skall tas in en ny tredje avdelning av följande lydelse.

TREDJE AVDELNINGEN

Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan

3 kap. Om kyrkotillhörighet

Inledande bestämmelser

1 § Svensk medborgare eller här i landet bosatt utlänning får tillhöra Svenska

kyrkan.

 Svenska kyrkans centralstyrelse får dock medge att även annan person får

tillhöra Svenska kyrkan.

Upptagande i kyrkan genom dop

2 § Den som döps i Svenska kyrkans ordning blir upptagen i Svenska kyrkan.

Barns upptagande i kyrkan

3 § Ett barn under 18 år skall i annat fall än som avses i 2 § tas upp i Svenska

kyrkan efter meddelande från barnets vårdnadshavare. Den som har fyllt 15 år

skall själv ha samtyckt till det.

Vuxnas upptagande i kyrkan

4 § Den som har fyllt 18 år och som i annat fall än som avses i 2 § vill inträda

i Svenska kyrkan skall efter skriftlig anmälan tas upp i Svenska kyrkan, om han

eller hon

 1. är döpt i Svenska kyrkans eller annan evangelisk-luthersk kyrkas ordning,

eller

 2. är döpt i någon annan kristen kyrkas ordning och begär undervisning i

Svenska kyrkans tro, bekännelse och lära, eller

 3. samtidigt med anmälan begär undervisning i Svenska kyrkans tro,

bekännelse och lära som förberedelse för dop.

Utträde ur kyrkan

5 § Den som tillhör Svenska kyrkan får utträda ur kyrkan genom anmälan. Anmälan

skall göras personligen hos kyrkoherden eller enskilt genom egenhändigt

undertecknad handling som bevittnas av två personer.

 För barn under 18 år skall anmälan göras av barnets vårdnadshavare. Den som

har fyllt 15 år skall själv ha samtyckt till utträdet.

Beslut om kyrkotillhörighet

6 § Frågor om kyrkotillhörighet enligt detta kapitel prövas av kyrkoherden i den

församling där den som ärendet rör är folkbokförd.

 Kyrkoherden får förordna annan präst i pastoratet att pröva sådana frågor.

 I fråga om den som inte är folkbokförd i Sverige prövas ärendet i stället av

Svenska kyrkans centralstyrelse.

7 § Kyrkotillhörigheten för den som blir upptagen i Svenska kyrkan gäller från

och med

 1. dopdagen eller

 2. den dag som meddelande eller anmälan om upptagande kom in till

kyrkoherden.

8 § Kyrkotillhörigheten upphör från och med den dag som anmälan om utträde kom

in till kyrkoherden.

Underrättelser m.m.

9 § Svenska kyrkans centralstyrelse skall föra register över dem som tillhör

Svenska kyrkan.

 Av registret skall framgå om den som tillhör kyrkan är döpt i Svenska

kyrkans eller någon annan kristen kyrkas ordning.

10 § Den som förrättar ett dop i Svenska kyrkans ordning skall genast underrätta

kyrkoherden i den församling där den döpte är folkbokförd om dopet.

 I fråga om en svensk medborgare som inte är folkbokförd i Sverige skall

underrättelsen i stället sändas till Svenska kyrkans centralstyrelse.

11 § Kyrkoherden skall genast utfärda skriftlig bekräftelse när någon upptagits

i Svenska kyrkan enligt 3 eller 4 § eller utträtt ur kyrkan.

 Svenska kyrkans centralstyrelse skall utfärda sådan bekräftelse i fråga om

den som inte är folkbokförd i Sverige.

12 § Kyrkoherden skall genast underrätta Svenska kyrkans centralstyrelse om sina

beslut om kyrkotillhörighet.

 Av underrättelsen skall framgå om den som har upptagits i Svenska kyrkan är

döpt i Svenska kyrkans eller någon annan kristen kyrkas ordning.

13 § Svenska kyrkans centralstyrelse skall lämna de uppgifter till

skatteförvaltningen som behövs för debitering av församlingsskatt och

framställning av röstlängd.

Pastoratets ansvar

14 § Pastoratet skall tillhandahålla personal, kontorslokaler, inventarier,

material samt det som i övrigt behövs för att kyrkoherden skall kunna fullgöra

sina uppgifter.

Överklagande

15 § Kyrkoherdens beslut enligt detta kapitel får överklagas hos domkapitlet.

 Domkapitlets beslut får överklagas hos kammarrätten.

 Svenska kyrkans centralstyrelses beslut enligt detta kapitel får överklagas

hos kammarrätten.

__________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 2. Den som vid utgången av år 1995 tillhör Svenska kyrkan får tillhöra

kyrkan så länge han eller hon uppfyller kraven för tillhörighet i Svenska kyrkan

enligt 3 kap. 1 § och inte har anmält sitt utträde.

2 Förslag till lag om ändring i religionsfrihetslagen (1951:680)

Härigenom föreskrivs i fråga om religionsfrihetslagen (1951:680)

 dels att 6-19 §§ skall upphöra att gälla,

 dels att rubrikerna närmast före 6 och 13 §§ skall utgå.

__________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 2. Ärenden om medlemskap i Svenska kyrkan som vid utgången av år 1995 har

kommit in till kyrkoherden men ännu inte avgjorts handläggs enligt äldre

föreskrifter.

3 Förslag till övriga ändringar i kyrkolagen (1992:300)

Härigenom föreskrivs i fråga om kyrkolagen (1992:300)

 dels att i 6 kap. 1 §, 11 kap. 9, 10 och 12 §§, 13 kap. 2 §, 14 kap. 8 §, 15

kap. 1 och 9 §§, 43 kap. 3 och 8 §§, 45 kap. 5 och 9 §§, 46 kap. 6, 13 och 15 §§

ordet "kyrkomedlem" i olika böjningsformer skall bytas mot "kyrkotillhörig" i

motsvarande form

 dels att nuvarande 42 kap. 7-28 §§ skall betecknas 42 kap. 8-29 §§,

 dels att 1 kap. 1 §, 12 kap. 2 § och 5 §§, 17 kap. 24 §, 24 kap. 4 §, 25

kap. 5 §, 26 kap. 3 §, 27 kap. 7 och 9 §§, 29 kap. 1 §, 30 kap. 1 §, 31 kap. 3

§, 35 kap. 35 §, 39 kap. 5 §, 42 kap. 7 § och nya 14 § samt 46 kap. 17 § skall

ha följande lydelse,

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 1 §

 I denna lag finns föreskrifter om

- Svenska kyrkan som trossamfund (2 kap.),

- medlemskap i Svenska kyrkan (3 kap.), kyrkotillhörighet i Svenska

 kyrkan (3 kap.),

- den kyrkliga indelningen (4-10 kap.),

- den lokala organisation (11-22 kap.),

- den regionala organisation (23-28 kap.),

- den centrala organisation (29-31 kap.),

- biskops- och prästtjänster (32-36 kap.),

- kyrkomusiken (37 kap.),

- den kyrkliga egendomen (38-42 kap.),

- de kyrkliga valen (43-47 kap.).

 12 kap.

 2 §

 Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kyrkofullmäktige eller ett

direktvalt kyrkoråd i en församling har den som

 1. är folkbokförd i församlingen 1. folkbokförd i församlingen

 2. medlem av Svenska kyrkan, och 2. tillhör Svenska kyrkan, och

 3. som har fyllt arton år senast 3. som har fyllt arton år senast

på valdagen. på valdagen.

Den som inte är svensk medborgare har rösträtt bara om han har varit folkbok-

förd i landet den 1 november de tre åren närmast före valåret.

 Den som är medlem i en icke-territoriell församling har inte rösträtt vid val

av ledamöter och ersättare i kyrkofullmäktige eller direktvalt kyrkoråd i en

annan församling.

 5 §

Ledamöter och ersättare i Ledamöter och ersättare i kyr-

kyrkofullmäktige i en försam- kofullmäktige i en församling,

ling, ordföranden och vise ordföranden och vice ordföranden

ordföranden i kyrkostämma i kyrkostämma väljs bland dem som

väljs bland dem som har har rösträtt enligt 2 § och är

rösträtt enligt 2 §. döpta i Svenska kyrkans eller någon

 annan kristen kyrkas ordning.

Detsamma gäller valet av ledamöter och ersättare i kyrkorådet och övriga

nämnder samt av revisorer och revisorsersättare. Den som har fyllt 18 år senast

på dagen för ett sådant val är dock valbar.

 Till uppdrag som revisor och revisorsersättare får också väljas den som inte

är folkbokförd i församlingen. I en icke-territoriell församling gäller detsamma

den som inte är medlem i församlingen.

 17 kap.

 24 §

Kyrkorådet väljer kyrkvärdar Kyrkorådet väljer kyrkvärdar

bland dem som är röstberättigade bland dem som är röstberättigade

i församlingen enligt 12 kap. 2 § i församlingen enligt 12 kap. 2 § och

 Minst en av kyrkvärdarna skall utses är döpta i Svenska kyrkans eller

bland ledamöterna och ersättarna någon annan kristen kyrkas ordning.

i kyrkorådet. Minst en av kyrkvärdarna skall utses

 bland ledamöterna och ersättarna i

 i kyrkorådet.

 Kyrkvärdarna utses för tre år räknat från och med den 1 januari året efter det

år då val av kyrkofullmäktige har förrättas i hela landet.

 Kyrkorådet utser för varje kalenderår en kassaförvaltare, om rådets

medelsförvaltning inte har ordnads på annat sätt.

 24 kap.

 4 §

 Valbar till ledamot eller ersättare i stiftsfullmäktige är den som

1. är folkbokförd inom valkretsen 1. är folkbokförd inom valkretsen,

2. medlem av svenskakyrkan, och 2. tillhör Svenska kyrkan,

3. har fyllt 18 år senast på valdagen 3. har fyllt 18 år senast på valdagen,

 och

 4. är döpt i Svenska kyrkans

 eller någon annan kristen kyrkas

 ordning.

Den som är medlem i en icke-territoriell församling är bara valbar i den

valkrets som den församlingen tillhör. Valbar är dock inte

 1. den som innehar en anställning som biskop eller biträdande biskop,

 2. domprosten eller någon annan kyrkoherde som är biskopens ersättare i

stiftsstyrelsen,

 3. den som är anställd hos stiftssamfälligheten och som på grund av sina

uppgifter har den ledande ställningen bland de anställda.

 25 kap.

 5 §

 Valbar till ledamot eller ersättare i stiftsstyrelsen är den som

 1. är folkbokförd inom stiftet, 1. är folkbokförd inom stiftet,

 2. medlem av Svenska kyrkan, 2. tillhör Svenska kyrkan,

och

 3. som har fyllt 18 år senast på 3. har fyllt 18 år senast på

valdagen. valdagen, och

 4. är döpt i Svenska kyrkans

 eller någon annan kristen kyrkas

 ordning. Utöver de personer som

 avses i 24 kap. 4 § andra stycket

 får inte heller en anställd som

 förestår någon förvaltning som är

 underställd stiftsstyrelsen väljas

 till ledamot eller ersättare.

 26 kap.

 3 §

Valbar till ledamot eller ersättare Valbar till ledamot eller ersättare

i egendomsnämnden är den som är i egendomsnämnden är den som är

folkbokförd i stiftet och som är folkbokförd i stiftet, tillhör Svenska

medlem av Svenska kyrkan. kyrkan och är döpt i Svenska kyrkans

 eller någon annan kristen kyrkas ordning.

Den som är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken

är dock inte valbar.

 27 kap.

 7 §

Behörig att vara domkapitlets Behörig att vara domkapitlets

sekreterare är den som är medlem av sekreterare är den som tillhör

Svenska kyrkan och har avlagt juris Svenska kyrkan, är döpt i Svenska

kandidatexamen eller juristexamen. kyrkans eller någon annan kristen

 kyrkas ordning och har avlagt juris

 kandidatexamen eller juristexamen.

 Med svensk kandidatexamen och juristexamen jämställs fullbordad

juristutbildning som till övervägande del har ägt rum i Danmark, Finland, Island

eller Norge. Om denna utbildning skulle vara mer än ett år kortare än den

svenska utbildningen skall sökanden genomgå en kompletteringsutbildning som

avslutas med kunskapsprov.

 9 §

 Valbar till prästledamot eller ersättare för denne i domkapitlet är den som

innehar en anställning som präst i ett pastorat inom stiftet eller i

stiftssamfälligheten.

 Valbar till lekmannaledamot eller Valbar till lekmannaledamot eller

ersättare för denne i domkapitlet ersättare för denne i domkapitlet är den

är som

 1. den som är folkbokförd inom 1. är folkbokförd inom stiftet,

stiftet,

 2. den som är medlem av Svenska 2. tillhör Svenska kyrkan,

kyrkan, och

 3. den som har fyllt 18 år senast 3. har fyllt 18 år senast på

på valdagen. valdagen, och

 4. är döpt i Svenska kyrkans

 eller någon annan kristen kyrkas ordning.

Om en ledamot eller ersättare inte längre är valbar, upphör hans uppdrag

genast.

 29 kap.

 1 §

 Kyrkomötet består av tvåhundrafemtioen ledamöter. För ledamöterna skall det

finnas ersättare.

Bara den som är medlem av Svenska Bara den som tillhör Svenska

kyrkan och som har fyllt 18 år kyrkan, har fyllt 18 år och är

kan vara ledamot eller ersättare för döpt i Svenska kyrkans eller någon

eller ersättare för en ledamot. annan kristen kyrkas ordning kan

 vara ledamot eller ersättare för

 en ledamot.

 30 kap.

 1 §

Valbar till ledamot eller ersättare Valbar till ledamot eller ersättare

för ledamot i Svenska kyrkans för ledamot i Svenska kyrkans

centralstyrelse är den som är medlem centralstyrelse är den som tillhör

av Svenska kyrkan och har fyllt 18 år Svenska kyrkan, har fyllt 18 år senast

senast på dagen för valet. på dagen för valet och är döpt i Svenska

 kyrkans eller någon annan kristen kyrkas

 ordning.

 Om en ledamot eller ersättare inte längre är valbar, upphör hans uppdrag

genast.

 31 kap.

 3 §

 Ledamöterna i Kyrkomötets besvärsnämnd Ledamöterna i Kyrkomötets

och deras ersättare skall vara medlemmar besvärsnämnd och deras ersättare

av Svenska kyrkan. De får inte vara skall tillhöra Svenska kyrkan

underåriga eller ha förvaltare enligt 11 och vara döpta i Svenska kyrkans

kap. 7 § föräldrabalken. eller någon annan kristen kyrkas

 ordning. De får inte vara

 underåriga eller ha förvaltare enligt

 11 kap. 7 § föräldrabalken.

 Om en ledamot eller ersättare inte längre är valbar, upphör hans uppdrag

genast.

 35 kap.

 35 §

 Ansvarsnämnden för biskopar består av fem ledamöter.

 Ledamöterna skall vara medlemmar av Ledamöterna skall tillhöra

Svenska kyrkan. Ordföranden skall vara Svenska kyrkan och vara döpta i

eller ha varit ordinarie domare. Av de Svenska kyrkans eller någon annan

övriga ledamöterna skall en vara kristen kyrkas ordning. Ordföranden

biskop. De återstående tre ledamöterna skall vara eller ha varit ordinarie

skall vara lekmän som är förtrogna domare. Av de övriga ledamöterna

med det kyrkliga församlingslivet. skall en vara biskop. De återstående

 tre ledamöterna skall vara lekmän

 som är förtrogna med det kyrkliga

 församlingslivet.

 Närmare föreskrifter om nämndens sammansättning och verksamhet meddelas av

regeringen.

 39 kap.

 5 §

 Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] består av följande ledamöter:

 1. biskopen som ordförande,

 2. domprosten,

 3. en lekman vald av kyrkorådet i domkyrkoförsamlingen,

 4. två ledamöter valda av stiftsfullmäktige.

 De valda ledamöterna och deras

 ersättare skall tillhöra Svenska kyrkan

 och vara döpta i Svenska kyrkans eller

 någon annan kristen kyrkas ordning.

 För de valda ledamöterna skall det finnas lika många ersättare. De utses på

samma sätt som ledamöterna.

Om de ersättare som utses av stiftsfullmäktige inte väljs proportionellt, skall

det vid valet också bestämmas i vilken ordning som de skall tjänstgöra.

 42 kap.

 7 §

 De av kyrkomötet utsedda ledamöterna

 och deras ersättare skall tillhöra

 Svenska kyrkan och vara döpta i Svenska

 kyrkans eller någon annan kristen

 kyrkas ordning.

 14 §

 Pastoraten skall varje år betala allmän kyrkoavgift till kyrkofonden. Avgiften

beräknas på skatteunderlaget och är 16 öre per skattekrona.

 Vid beräkningen av den allmänna Vid beräkningen av den allmänna

kyrkoavgiften skall det antal kyrkoavgiften skall det antal

skattekronor som hänför sig till skattekronor som hänför sig till

personer som inte är medlemmar av personer som inte tillhör Svenska

Svenska kyrkan minskas med 75 procent. kyrkan minskas med 75 procent.

 46 kap.

 17 §

 Valbar till elektor eller ersättare för elektor är den som

 1. är folkbokförd inom valdistriktet, 1. är folkbokförd inom valdistriktet,

eller, i fall som avses 1 16 §, inom en eller, i fall som avses i 16 §, inom

församling som ingår i samfälligheten en församling som ingår i

 samfälligheten,

 2. är medlem av Svenska kyrkan, och 2. tillhör Svenska kyrkan,

 3. har fyllt 18 år senast på valdagen 3. har fyllt 18 år senast på

 valdagen, och

 4. är döpt i Svenska kyrkans eller

 någon annan kristen kyrkas ordning.

________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 2. Den som vid utgången av år 1995 inte är döpt i Svenska kyrkans eller någon

annan kristen kyrkas ordning och som har valts till ett uppdrag som anges i

denna lag skall i fråga om valbarheten till uppdraget eller något annat sådant

uppdrag tillämpas äldre föreskrifter.

 Lagförslag antagna av 1994 års kyrkomöte

1 Förslag till

Lag om ändring i kyrkolagen (1992:300)

Härigenom föreskrivs i fråga om kyrkolagen (1992:300)

 dels att nuvarande tredje avdelningen skall upphöra att gälla,

 dels att det skall tas in en ny tredje avdelning av följande lydelse.

TREDJE AVDELNINGEN

Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan

3 kap. Om kyrkotillhörighet

Inledande bestämmelser

1 § Svensk medborgare eller här i landet bosatt utländsk medborgare får tillhöra

Svenska kyrkan.

 Svenska kyrkans centralstyrelse får medge att även annan person får tillhöra

Svenska kyrkan.

Upptagande i kyrkan genom dop

2 § Den som döps i Svenska kyrkans ordning blir upptagen i Svenska kyrkan.

Barns upptagande i kyrkan

3 § Ett barn under 18 år skall i annat fall än som avses i 2 § tas upp i Svenska

kyrkan efter meddelande från barnets vårdnadshavare. Den som har fyllt 15 år

skall själv ha samtyckt till det.

Vuxnas upptagande i kyrkan

4 § Den som har fyllt 18 år och som i annat fall än som avses i 2 § vill inträda

i Svenska kyrkan skall efter skriftlig anmälan tas upp i Svenska kyrkan, om han

eller hon

 1. är döpt i Svenska kyrkans eller annan evangelisk-luthersk kyrkas ordning,

eller

 2. är döpt i någon annan kristen kyrkas ordning och begär undervisning i

Svenska kyrkans tro, bekännelse och lära, eller

 3. samtidigt med anmälan begär undervisning i Svenska kyrkans tro, bekännelse

och lära som förberedelse för dop.

Utträde ur kyrkan

5 § Den som tillhör Svenska kyrkan får utträda ur kyrkan genom anmälan. Anmälan

skall göras personligen hos kyrkoherden eller enskilt genom egenhändigt

undertecknad handling som bevittnas av två personer.

 För barn under 18 år skall anmälan göras av barnets vårdnadshavare. Den som

har fyllt 15 år skall själv ha samtyckt till utträdet.

Beslut om kyrkotillhörighet

6 § Frågor om kyrkotillhörighet enligt detta kapitel prövas av kyrkoherden i den

församling där den som ärendet rör är folkbokförd.

 Kyrkoherden får förordna annan präst i pastoratet att pröva sådana frågor.

 I fråga om den som inte är folkbokförd i Sverige prövas ärendet i stället av

Svenska kyrkans centralstyrelse.

7 § Kyrkotillhörigheten för den som blir upptagen i Svenska kyrkan gäller från

och med

 1. dopdagen, eller

 2. den dag som meddelande eller anmälan om upptagande kom in till kyrkoherden.

8 § Kyrkotillhörigheten upphör från och med den dag som anmälan om utträde kom

in till kyrkoherden.

Underrättelser m.m.

9 § Svenska kyrkans centralstyrelse skall föra register över dem som tillhör

Svenska kyrkan.

 Av registret skall framgå om den som tillhör kyrkan är döpt i Svenska kyrkans

eller någon annan kristen kyrkas ordning.

10 § Den som förrättar ett dop i Svenska kyrkans ordning skall genast underrätta

kyrkoherden i den församling där den döpte är folkbokförd om dopet.

 I fråga om en svensk medborgare som inte är folkbokförd i Sverige skall

underrättelsen i stället sändas till Svenska kyrkans centralstyrelse.

11 § Kyrkoherden skall genast utfärda skriftlig bekräftelse när någon upptagits

i Svenska kyrkan enligt 3 eller 4 § eller utträtt ur kyrkan.

 Svenska kyrkans centralstyrelse skall utfärda sådan bekräftelse i fråga om den

som inte är folkbokförd i Sverige.

12 § Kyrkoherden skall genast underrätta Svenska kyrkans centralstyrelse om sina

beslut om kyrkotillhörighet.

 Av underrättelsen skall framgå om den som har upptagits i Svenska kyrkan är

döpt i Svenska kyrkans eller någon annan kristen kyrkas ordning.

13 § Svenska kyrkans centralstyrelse skall lämna de uppgifter till

skatteförvaltningen som behövs för debitering av församlingsskatt och

framställning av röstlängd.

Pastoratets ansvar

14 § Pastoratet skall tillhandahålla personal, kontorslokaler, inventarier,

material samt det som i övrigt behövs för att kyrkoherden skall kunna fullgöra

sina uppgifter.

Överklagande

15 § Kyrkoherdens beslut enligt detta kapitel får överklagas hos domkapitlet.

 Domkapitlets beslut får överklagas hos kammarrätten.

 Svenska kyrkans centralstyrelses beslut enligt detta kapitel får överklagas

hos kammarrätten.

__________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 2. Den som vid utgången av år 1995 tillhör Svenska kyrkan får tillhöra kyrkan

så länge han eller hon uppfyller kraven för tillhörighet i Svenska kyrkan enligt

3 kap. 1 § och inte har anmält sitt utträde.

2 Förslag till lag om ändring i religionsfrihetslagen (1951:680)

Härigenom föreskrivs i fråga om religionsfrihetslagen (1951:680)

dels att 6-19 §§ skall upphöra att gälla,

dels att rubrikerna närmast före 6 och 13 §§ skall utgå.

__________________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 2. Ärenden om medlemskap i Svenska kyrkan som vid utgången av år 1995 har

kommit in till kyrkoherden men ännu inte avgjorts handläggs enligt äldre

föreskrifter.

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i kyrkolagen (1992:300)

Härigenom föreskrivs i fråga om kyrkolagen (1992:300)

 dels att nuvarande tredje avdelningen skall upphöra att gälla,

 dels att i 1 kap. 1 § ordet "medlemskap" skall bytas ut mot "kyrko-

tillhörighet",

 dels att det i lagen skall införas en ny tredje avdelning av följande lydelse.

TREDJE AVDELNINGEN

Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan

3 kap. Om kyrkotillhörighet

Inledande bestämmelser

1 § Svensk medborgare eller här i landet bosatt utländsk medborgare får tillhöra

Svenska kyrkan.

 Svenska kyrkans centralstyrelse får medge att även annan person får tillhöra

Svenska kyrkan.

Upptagande i kyrkan genom dop

2 § Den som döps i Svenska kyrkans ordning blir upptagen i Svenska kyrkan.

Barns upptagande i kyrkan

3 § Ett barn under 18 år skall i annat fall än som avses i 2 § tas upp i Svenska

kyrkan efter meddelande från barnets vårdnadshavare. Den som har fyllt 15 år

skall själv ha samtyckt till det.

Vuxnas upptagande i kyrkan

4 § Den som har fyllt 18 år och som i annat fall än som avses i 2 § vill inträda

i Svenska kyrkan skall efter skriftlig anmälan tas upp i Svenska kyrkan, om han

eller hon

 1. är döpt i Svenska kyrkans eller annan evangelisk-luthersk kyrkas ordning,

eller

 2. är döpt i någon annan kristen kyrkas ordning och begär undervisning i

Svenska kyrkans tro, bekännelse och lära, eller

 3. samtidigt med anmälan begär undervisning i Svenska kyrkans tro, bekännelse

och lära som förberedelse för dop.

5 § Den som tillhör Svenska kyrkan får utträda ur kyrkan genom anmälan. Anmälan

skall göras personligen hos kyrkoherden eller enskilt genom egenhändigt

undertecknad handling som bevittnas av två personer.

 För barn under 18 år skall anmälan göras av barnets vårdnadshavare. Den som

har fyllt 15 år skall själv ha samtyckt till utträdet.

Beslut om kyrkotillhörighet

6 § Frågor om kyrkotillhörighet enligt detta kapitel prövas av kyrkoherden i den

församling där den som ärendet rör är folkbokförd.

 Kyrkoherden får förordna en annan präst i pastoratet att pröva sådana frågor.

 I fråga om den som inte är folkbokförd i Sverige prövas ärendet i stället av

Svenska kyrkans centralstyrelse.

7 § Kyrkotillhörigheten för den som blir upptagen i Svenska kyrkan gäller från

och med

 1. dopdagen, eller

 2. den dag som meddelande eller anmälan om upptagande kom in till kyrkoherden.

8 § Kyrkotillhörigheten upphör från och med den dag som anmälan om utträde kom

in till kyrkoherden.

Register

9 § Svenska kyrkans centralstyrelse skall föra register över alla som tillhör

Svenska kyrkan.

Information om dop

10 § Den som har förrättat ett dop i Svenska kyrkans ordning skall genast

meddela detta till kyrkoherden i den församling där den döpte är folkbokförd, om

den döpte genom dopet har blivit upptagen i kyrkan enligt 2 §.

 I fråga om en svensk medborgare som inte är folkbokförd i Sverige skall

meddelandet i stället sändas till Svenska kyrkans centralstyrelse.

Information om kyrkotillhörighet m.m.

11 § Kyrkoherden skall genast meddela Svenska kyrkans centralstyrelse, när någon

som är folkbokförd i församlingen har tagits upp i eller trätt ut ur Svenska

kyrkan.

12 § Den som har tagits upp i eller trätt ut ur Svenska kyrkan skall genast få

ett skriftligt bevis om det.

13 § Svenska kyrkans centralstyrelse skall lämna de uppgifter till

skatteförvaltningen som behövs för debitering och uppbörd av församlingsskatt

och framställning av röstlängder.

Pastoratens ansvar

14 § Pastoratet skall hålla med personal, kontorslokaler, inventarier, material

och det som kyrkoherden i övrigt behöver för att kunna fullgöra sina uppgifter

enligt detta kapitel.

Överklagande

15 § Kyrkoherdens beslut enligt detta kapitel får överklagas hos domkapitlet.

 Domkapitlets beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Detsamma

gäller Svenska kyrkans centralstyrelses beslut enligt detta kapitel.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

__________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 2. Den som vid utgången av år 1995 tillhör Svenska kyrkan får tillhöra kyrkan

så länge han eller hon uppfyller kraven för tillhörighet i Svenska kyrkan enligt

3 kap. 1 § och inte har anmält sitt utträde.

2 Förslag till lag om ändring i religionsfrihetslagen (1951:680)

Härigenom föreskrivs i fråga om religionsfrihetslagen (1951:680)

 dels att 6-19 §§ skall upphöra att gälla,

 dels att rubrikerna närmast före 6 och 13 §§ skall utgå.

__________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

Lagrådets yttrande

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1995-04-07

Närvarande: justitierådet Torkel Gregow, justitierådet Lars Å.[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Sigvard Holstad.

Enligt en lagrådsremiss den 23 mars 1995 (Civildepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i kyrkolagen (1992:300),

2. lag om ändring i religionsfrihetslagen (1951:680).

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av expeditions- och rättschefen Ingvar
[REDACTED_EFTERNAMN].

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i kyrkolagen

I fråga om 1 kap. 1 § föreslås den ändringen att ordet "medlemskap" i Svenska

kyrkan byts ut mot "kyrkotillhörighet" i Svenska kyrkan. I den nya tredje

avdelningen i lagen föreslås samma begreppsförändring. I bestämmelserna där har

man dessutom valt att inte använda begreppet "medlem av Svenska kyrkan" som idag

förekommer bl.a. i religionsfrihetslagen. Skälen för dessa terminologiska

förändringar har redovisats i remissen.

Lagrådet har för sin del ingen erinran mot vad som föreslås i nu nämnda

hänseenden. Lagrådet vill emellertid erinra om att begreppen "medlem av Svenska

kyrkan" och "medlem i en icke-territoriell församling" idag förekommer i 2 kap.

12 § kyrkolagen. Vidare förekommer ordet "kyrkomedlemmar" i flera bestämmelser i

lagen. Mot den bakgrunden förutsätter Lagrådet att det under det fortsatta

lagstiftningsarbetet övervägs vilka ytterligare terminologiska ändringar av det

slag som föreslås i remissen som kan behöva göras i kyrkolagen och andra

författningar.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna

I lagrådsremissen föreslås en övergångsbestämmelse av innehåll att den som vid

utgången av år 1995 tillhör Svenska kyrkan får tillhöra kyrkan så länge han

eller hon uppfyller kraven för tillhörighet i Svenska kyrkan enligt 3 kap. 1 §

och inte har anmält sitt utträde. Av motiveringen framgår att syftet med

bestämmelsen är att det skall slås fast att den som tillhör Svenska kyrkan vid

ikraftträdandet av de nya bestämmelserna förblir medlem också därefter. Som

bestämmelsen utformats, nämligen att en sådan person "får tillhöra kyrkan", kan

det dock uppstå tvekan om hur bestämmelsen skall tolkas. Orden "får tillhöra"

bör därför bytas ut mot "tillhör även i fortsättningen".

I kyrkolagen finns inga bestämmelser om att den som tillhör Svenska kyrkan kan

uteslutas ur kyrkan. Kyrkomedlem lämnar kyrkan endast genom att anmäla sitt

utträde. Det finns därför inget behov att i övergångsbestämmelsen ha en

hänvisning till att kraven för tillhörighet i Svenska kyrkan skall vara

uppfyllda. Hänvisningen bör därför - för undvikande av missförstånd - utgå.

Mot bakgrund av det anförda anser Lagrådet att övergångsbestämmelsen i punkt 2

bör ges följande lydelse:

"Den som vid utgången av år 1995 tillhör Svenska kyrkan tillhör även i

fortsättningen kyrkan så länge han eller hon inte har anmält sitt utträde."

Förslaget till lag om ändring i religionsfrihetslagen

Förslaget lämnas utan erinran.

CIVILDEPARTEMENTET

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 maj 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],

Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:226 Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan.