Regeringens proposition 2002/03:6

Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro

Prop.

2002/03:6

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 3 oktober 2002 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Bosse[REDACTED_EFTERNAMN] (Finansdepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I denna proposition föreslås att det införs en skyldighet för privata ar- betsgivare, kommuner och landsting att lämna uppgifter om anställdas sjukfrånvaro i årsredovisningen. På detta sätt blir det möjligt för myndig- heter, anställda och andra intressenter att ta del av uppgifterna. Syftet med en sådan redovisning är att öka medvetenheten om sjukfrånvarons fördelning på olika verksamheter. Ökade kunskaper på området kan på- verka arbetsgivare att vidta åtgärder för att minska sjukfrånvaron. Ar- betsgivare med högst tio anställda omfattas inte av den föreslagna upp- giftsskyldigheten. Uppgift skall lämnas om den totala sjukfrånvaron, sjukfrånvaron hos kvinnor respektive män samt hos anställda i åldersintervallerna 29 år el- ler yngre, 3049 år och 50 år eller äldre. Därutöver föreslås att även den andel av sjukfrånvaron som avser sjukfrånvaro som varat i 60 dagar eller mer skall anges. Det skall inte med utgångspunkt i den information som lämnas i årsre- dovisningen gå att hänföra uppgifter om sjukfrånvaro till en enskild indi- vid. De som är anställda utomlands omfattas inte av uppgiftsskyldighe- ten. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 juli 2003. 1

Innehållsförteckning

Prop. 2002/03:6

1

Förslag till riksdagsbeslut .................................................................

4

2

Lagtext

..............................................................................................

5

2.1

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen

(1995:1554) ........................................................................

5

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag.......

7

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag....................................

9

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (1997:614) om

kommunal redovisning.....................................................

11

3

Ärendet och dess beredning............................................................

13

4

Bakgrund.........................................................................................

14

4.1

Utvecklingen av sjukfrånvaron ........................................

14

4.2

Regeringens program för ökad hälsa i arbetslivet............

14

4.3

Uppgifter om sjukfrånvaro som arbetsgivare lämnar

i dag ..................................................................................

15

4.4

Regler om redovisning .....................................................

15

5

Överväganden och förslag ..............................................................

17

5.1

Arbetsgivarens skyldighet att lämna uppgifter om

sjukfrånvaro i årsredovisningen .......................................

17

5.2

Hur sjukfrånvaro skall anges............................................

22

5.3

Underindelning av sjukfrånvaro efter kön och ålder........

24

5.4

Uppgift om långtidssjukfrånvaro .....................................

25

5.5

Ytterligare indikatorer ......................................................

26

5.6

Undantag för vissa mindre arbetsgivare samt

utlandsanställda ................................................................

27

5.7

Koncernredovisning och gemensam

förvaltningsberättelse .......................................................

29

5.8

Ikraftträdande ...................................................................

30

6

Förslagets konsekvenser .................................................................

31

6.1

Företag som omfattas av förslagen...................................

31

6.2

Konsekvenser om någon reglering inte sker ....................

31

6.3

Administrativa åtgärder som småföretagen måste vidta ..

32

6.4

Tidsåtgången ....................................................................

32

6.5

Lönekostnader och andra kostnader.................................

33

6.6

Annan påverkan på småföretagen ....................................

33

6.7

Konsekvenser för kommuner och landsting.....................

33

6.8

Samråd med näringslivet och med myndigheter..............

34

7

Författningskommentar...................................................................

34

7.1

Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen

(1995:1554) ......................................................................

34

7.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag.....

36

7.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag..................................

36

2

7.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:614) om

Prop. 2002/03:6

kommunal redovisning.....................................................

37

Bilaga 1

Sammanfattningen i promemorian Obligatorisk redovis-

ning av sjukfrånvaron (Ds 2002:22) ..................................

38

Bilaga 2

Förslag till ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) i

promemorian Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron

(Ds 2002:22).......................................................................

40

Bilaga 3

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över pro-

memorian Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron (Ds

2002:22) .............................................................................

42

Bilaga 4

Lagrådsremissens förslag till ändring i årsredovisnings-

lagen (1995:1554) ..............................................................

43

Bilaga 5

Lagrådets yttrande..............................................................

45

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 3 oktober 2002 ......

47

3 Prop. 2002/03:6 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),

2.

lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinsti- tut och värdepappersbolag,

3.

lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkrings- företag,

4.

lag om ändring i lagen (1997:614) om kommunal redovisning.

4

2

Lagtext

Prop. 2002/03:6

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554) dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 18 a § samt när- mast före 18 a § en ny rubrik av följande lydelse, dels att 7 kap. 14 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap. Sjukfrånvaro 18 a § Uppgift skall lämnas om de an- ställdas frånvaro på grund av sjuk- dom under räkenskapsåret. Den totala sjukfrånvaron skall anges i procent av de anställdas samman- lagda ordinarie arbetstid. Uppgift skall också lämnas om

1.

den andel av sjukfrånvaron som avser frånvaro under en sam- manhängande tid av 60 dagar eller mer,

2.

sjukfrånvaron för kvinnor re- spektive män samt

3.

sjukfrånvaron för anställda i åldrarna 29 år eller yngre, 

3049 år och 50 år eller äldre. Sjukfrånvaron för varje grupp som avses i andra stycket 2 och 3 skall anges i procent av gruppens sammanlagda ordinarie arbetstid. Sådan uppgift skall inte lämnas om antalet anställda i gruppen är högst tio eller om uppgiften kan hänföras till en enskild individ. Bestämmelserna i förstatredje styckena gäller inte anställda utom- lands och inte heller företag som avses i 3 kap. 8 § andra stycket 1. 5

7 kap.

Prop. 2002/03:6

14 § 1

Bestämmelserna om tilläggsupp-

Bestämmelserna

om tilläggsupp-

lysningar i 5 kap. 27 och 1025 §§

lysningar i 5 kap. 27 ,

10

18

 och

tillämpas även på koncernredovis-

19 25 §§ tillämpas även på kon-

ningen.

Tilläggsupplysningarna

cernredovisningen.

Tilläggsupplys-

skall lämnas på det sätt som anges i

ningarna skall lämnas på det sätt

5 kap. 1 § första stycket andra och

som anges i 5 kap. 1 § första stycket

tredje meningarna och andra styck-

andra och tredje meningarna och

et.

andra stycket.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003 och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2002.

2.

För räkenskapsår som inleds under första halvåret 2003 skall uppgift om sjukfrånvaron avse tiden efter den 30 juni 2003.

1 Senaste lydelse 1999:1112.

6

Prop. 2002/03:6

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § och 7 kap. 4 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följan- de lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap. 1 § 1 Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall års- redovisningen innehålla de upplys- ningar som anges i 36 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i no- ter. Om det inte står i strid med kra- vet på överskådlighet, får upplys- ningarna i stället lämnas i balans- räkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som föreskrivs i 2 §, följande be- stämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § andra stycket om hänvisning- ar till noter,

2

§ om värderings- och omräk- ningsprinciper,

3

§ om anläggningstillgångar,

4

§ om uppgifter om taxerings- värden,

5

§ om uppskrivningsfond,

8 och 9 §§ om uppgifter om dot- terföretag och vissa andra företag, 12 § om lån till ledande befatt- ningshavare, 13 § om konvertibla lån, 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m., 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om skatt, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret,

1921 §§ om löner, andra ersätt- ningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall års- redovisningen innehålla de upplys- ningar som anges i 36 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i no- ter. Om det inte står i strid med kra- vet på överskådlighet, får upplys- ningarna i stället lämnas i balans- räkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som föreskrivs i 2 §, följande be- stämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § andra stycket om hänvisning- ar till noter,

2

§ om värderings- och omräk- ningsprinciper,

3

§ om anläggningstillgångar,

4

§ om uppgifter om taxerings- värden,

5

§ om uppskrivningsfond,

8 och 9 §§ om uppgifter om dot- terföretag och vissa andra företag, 12 § om lån till ledande befatt- ningshavare, 13 § om konvertibla lån, 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m., 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om skatt, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 a § om sjukfrånvaro,

1921 §§ om löner, andra ersätt- ningar och sociala kostnader,

1 Senaste lydelse 1999:1113.

7

förmåner,

22

§ om pensioner och liknande Prop. 2002/03:6

23

§ om tidigare styrelse och

förmåner,

verkställande direktör,

23

§ om tidigare styrelse och

24

§ om suppleanter och vice

verkställande direktör,

verkställande direktör,

24

§ om suppleanter och vice

25

§ om avtal om avgångsveder-

verkställande direktör,

lag, samt

25

§ om avtal om avgångsveder-

26

§ om uppgift om moderföre-

lag, samt

tag.

26

§ om uppgift om moderföre-

tag.

7 kap. 4 § 2

För koncernredovisningen gäller i tillämpliga delar

1.

de allmänna bestämmelserna om årsredovisningen i 2 kap. 2 §, med undantag för hänvisningarna till 2 kap. 

13 §§ årsredovisningslagen (1995:1554),

2.

bestämmelserna om balansräkning och resultaträkning i 3 kap., med det tillägget att vad som avsatts till kapitalandelsfonden skall tas upp som bundet kapital under Andra fonder (post 12) i koncernbalansräkningen,

3.

bestämmelserna om värderingsregler i 4 kap.,

4. bestämmelserna om tilläggs-

4. bestämmelserna om tilläggs-

upplysningar i 5 kap., med undan-

upplysningar i 5 kap., med undan-

tag för 2 § 1 och hänvisningarna till

tag för 2 § 1 och hänvisningarna till

5 kap. 8, 9 och 26 §§ årsredovis-

5 kap. 8, 9 , 18 a och 26 §§ årsredo-

ningslagen, samt

visningslagen, samt

5. bestämmelserna om förvaltningsberättelse och finansieringsanalys i 6 kap. 1 §, med undantag för hänvisningen till 6 kap. 2 och 3 §§ årsredo- visningslagen.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003 och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2002.

2.

För räkenskapsår som inleds under första halvåret 2003 skall uppgift om sjukfrånvaron avse tiden efter den 30 juni 2003.

2 Senaste lydelse 1999:1113. 8

Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall års- redovisningen innehålla de upplys- ningar som anges i 

36

 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i no- ter. Om det inte står i strid med kra- vet på överskådlighet, får upplys- ningarna i stället lämnas i balans- räkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som föreskrivs i 2 §, följande be- stämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas:

1 § andra stycket om hänvisning- ar till noter,

2 § om värderings- och omräk- ningsprinciper,

3 § om anläggningstillgångar,

4 § om uppgifter om taxerings- värden,

5 § om uppskrivningsfond,

7 § om inköp och försäljning mellan koncernföretag,

8 och 9 §§ om uppgifter om dot- terföretag och vissa andra företag,

10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter,

11 § om ställda säkerheter,

12 § om lån till ledande befatt- ningshavare,

13 § om konvertibla lån,

14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m., 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om skatt, 18 § om medelantalet anställda

Prop. 2002/03:6

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § och 7 kap. 4 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap. 1 § 1 Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall års- redovisningen innehålla de upplys- ningar som anges i 36 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i no- ter. Om det inte står i strid med kra- vet på överskådlighet, får upplys- ningarna i stället lämnas i balans- räkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som föreskrivs i 2 §, följande be- stämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § andra stycket om hänvisning- ar till noter, 2 § om värderings- och omräk- ningsprinciper, 3 § om anläggningstillgångar, 4 § om uppgifter om taxerings- värden, 5 § om uppskrivningsfond, 7 § om inköp och försäljning mellan koncernföretag, 8 och 9 §§ om uppgifter om dot- terföretag och vissa andra företag, 10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter, 11 § om ställda säkerheter, 12 § om lån till ledande befatt- ningshavare, 13 § om konvertibla lån, 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m., 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om skatt, 18 § om medelantalet anställda

1 Senaste lydelse 1999:1114.

9

under räkenskapsåret,

under räkenskapsåret,

Prop. 2002/03:6

1921 §§ om löner, andra ersätt-

18 a § om sjukfrånvaro,

ningar och sociala kostnader,

1921 §§ om löner, andra ersätt-

22

§ om pensioner och liknande

ningar och sociala kostnader,

förmåner,

22

§ om pensioner och liknande

23

§ om tidigare styrelse och

förmåner,

verkställande direktör,

23

§ om tidigare styrelse och

24

§ om suppleanter och vice

verkställande direktör,

verkställande direktör,

24

§ om suppleanter och vice

25

§ om avtal om avgångsveder-

verkställande direktör,

lag, samt

25

§ om avtal om avgångsveder-

26

§ om uppgift om moder-

lag, samt

företag.

26

§ om uppgift om moder-

företag.

7 kap .

4 § 2

För koncernredovisningen gäller i tillämpliga delar

1.

de allmänna bestämmelserna om årsredovisningen i 2 kap. 2 §, med undantag för hänvisningarna till 2 kap. 

13 §§ årsredovisningslagen (1995:1554),

2.

bestämmelserna om balansräkning och resultaträkning i 3 kap., med det tillägget att vad som avsatts till kapitalandelsfonden skall tas upp i koncernbalansräkningen som bundet eget kapital under Andra fonder (AA.V),

3.

bestämmelserna om värderingsregler i 4 kap.,

4. bestämmelserna om tilläggs-

4. bestämmelserna om tilläggs-

upplysningar i 5 kap., med undan-

upplysningar i 5 kap., med undan-

tag för 2 § 4 och hänvisningarna till

tag för 2 § 4 och hänvisningarna till

5 kap. 8, 9 och 26 §§ årsredovis-

5 kap. 8, 9 , 18 a § och 26 §§ årsre-

ningslagen, samt

dovisningslagen, samt

5. bestämmelserna om upplysningarna i förvaltningsberättelsen i 6 kap. 1 och 2 §§, med undantag för hänvisningen till 6 kap. 2 § årsredovis- ningslagen .

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003 och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2002.

2.

För räkenskapsår som inleds under första halvåret 2003 skall uppgift om sjukfrånvaron avse tiden efter den 30 juni 2003.

2 Senaste lydelse 1999:1115.

10

Prop. 2002/03:6

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (1997:614) om kommunal redovisning

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:614) om kommunal re- dovisning

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 4 kap. 1 a §, av följande lydelse,

dels att 8 kap. 1 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap. 1 a § Förvaltningsberättelsen skall, under avsnittet väsentliga personal- förhållanden , särskilt innehålla upplysningar om de anställdas frånvaro på grund av sjukdom un- der räkenskapsåret. Den totala sjukfrånvaron skall anges i procent av de anställdas sammanlagda or- dinarie arbetstid. Uppgift skall också lämnas om

1.

den andel av sjukfrånvaron som avser frånvaro under en sam- manhängande tid av 60 dagar eller mer,

2.

sjukfrånvaron för kvinnor re- spektive män samt

3.

sjukfrånvaron för anställda i åldrarna 29 år eller yngre, 

3049 år och 50 år eller äldre. Sjukfrånvaron för varje sådan grupp som avses i andra stycket 2 och 3 skall anges i procent av gruppens sammanlagda ordinarie arbetstid. Sådan uppgift skall inte lämnas om antalet anställda i grup- pen är högst tio eller om uppgiften kan hänföras till en enskild individ. Bestämmelserna i förstatredje styckena gäller inte kommuner och landsting i vilka antalet anställda under de senaste två räkenskaps- åren i medeltal uppgått till högst tio. 11

8 kap.

Prop. 2002/03:6

1 § 1

Sådana upplysningar som avses i

Sådana upplysningar som avses i

4 kap. 1 § skall omfatta också sådan

4 kap. 1 § skall omfatta också sådan

kommunal verksamhet som bedrivs

kommunal verksamhet som bedrivs

genom andra juridiska personer.

genom andra juridiska

personer.

Detta gäller dock inte sådana sär- skilda upplysningar om sjukfrånva- ro som avses i 4 kap. 1 a §. Särskilda upplysningar om ekonomi och verksamhet skall lämnas om sådana juridiska personer i vilka kommunen eller landstinget har ett be- tydande inflytande.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003 och tillämpas första gången för räkenskapsåret 2003.

2.

För räkenskapsåret 2003 skall uppgift om sjukfrånvaron avse tiden efter den 30 juni 2003.

1 Senaste lydelse 2000:890.

12

Prop. 2002/03:6

3

Ärendet och dess beredning

Regeringen beslutade i december 2000 att ge en särskild utredare i upp-

drag att ta fram en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (den s.k.

HpH-utredningen). På grundval av bl.a. en delrapport från utredningen 

Punkter i en handlingsplan som redovisades i juni 2001 presenterade

regeringen i budgetpropositionen för 2002 ett åtgärdsprogram i elva

punkter för ökad hälsa i arbetslivet. Som en punkt i programmet angavs

att det inom den offentliga sektorn eventuellt kunde bli aktuellt att

genomföra en redovisning av de anställdas hälsoläge. Förutsättningarna

för att få till stånd motsvarande redovisning även i privata verksamheter

skulle undersökas. HpH-utredningen presenterade sitt slutbetänkande 

Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) i januari 2002.

I betänkandet föreslogs bl.a. att det i årsredovisningslagen (1995:1554)

skulle införas en bestämmelse om att uppgift skulle lämnas om genom-

snittlig sjukfrånvaro i årsredovisningen. I betänkandet föreslogs också att

motsvarande bestämmelse skulle införas för myndigheter och andra or-

ganisationer som inte omfattas av årsredovisningslagen (ÅRL).

Under våren 2002 tillsattes en arbetsgrupp inom Regeringskansliet

med uppgift att utarbeta förslag till obligatorisk redovisning av sjukfrån-

varo. Förslaget skulle enligt uppdraget omfatta alla arbetsgivare, dvs.

även arbetsgivare i den offentliga sektorn. Arbetsgruppen bestod av re-

presentanter från Finans-, Justitie-, Närings- och Socialdepartementen.

Arbetsgruppen presenterade sitt förslag i maj 2002 i promemorian Obli-

gatorisk redovisning av sjukfrånvaron (Ds 2002:22).

I bilaga 1 finns sammanfattningen i promemorian. I bilaga 2 finns ar-

betsgruppens förslag till ändringar i ÅRL och i lagen (1997:614) om

kommunal redovisning. Arbetsgruppens förslag till lag om ändring i la-

gen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbo-

lag (ÅRKL) samt förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om års-

redovisning i försäkringsföretag (ÅRFL) överensstämmer med regering-

ens förslag och bifogas därför inte.

Promemorian har remissbehandlats. Bilaga 3 innehåller en förteckning

över remissinstanserna. En sammanställning över remissvaren finns till-

gänglig hos Finansdepartementet (dnr Fi2002/2201).

I denna proposition behandlas förslag som avser privata arbetsgivare

samt kommuner och landsting. Regeringen har för avsikt att för statliga

myndigheter införa motsvarande reglering i förordning.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 22 augusti 2002 att inhämta Lagrådets yttrande

över det förslag till ändring i ÅRL som finns i bilaga 4. Lagrådsremissen

innehöll därutöver förslag till lag om ändring i ÅRKL samt lag om änd-

ring i ÅRFL. Förslagen överensstämmer med de förslag regeringen läg-

ger fram i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5 .

Lagrådets yttrande behandlas närmare i avsnitten 5.1 och 5.6. Med an-

ledning av Lagrådets yttrande har några förtydliganden gjorts i författ-

13

ningskommentaren till 5 kap. 18 a § ÅRL (avsnitt 7.1). Därutöver har Prop. 2002/03:6 regeringen gjort vissa andra ändringar, huvudsakligen av redaktionellt slag. 4 Bakgrund

4.1

Utvecklingen av sjukfrånvaron

De senaste åren har sjukfrånvaron ökat kraftigt i Sverige. Detta innebär att välfärdsförluster uppkommer för såväl enskilda människor som för samhället. Den tilltagande sjukfrånvaron har medfört att utgifterna för sjukpenningen har ökat väsentligt. Under 1998 utbetalades 19 miljarder kronor. För 2002 beräknas utgifterna för sjukpenningen uppgå till 46 miljarder kronor, vilket innebär en ökning med drygt 5,5 miljarder kronor jämfört med 2001. Av budgetpropositionen för 2003 (prop. 2002/03:1) framgår att utgiftsökningen till största delen beror på ökning- en av antalet ersatta dagar. Utgifterna för sjukpenning har stigit under 2002 med något minskad takt. En jämförelse mellan utfallet för perioden januari augusti 2001 med motsvarande period 2002 visar på en ökning av utgifterna med ca 14 procent. Enbart ökningen av kostnaderna för förtidspension, sjukpenning och rehabiliteringspenning har under de senaste två åren uppgått till i genom- snitt 25 miljoner kronor om dagen. Olika regioner, sektorer och bran- scher visar upp stora skillnader i ohälsotal. I HpH-utredningens betän- kande framhålls att det är ett relativt begränsat antal arbetsplatser som står för en betydande del av sjukfrånvaron. Det är i synnerhet långtidssjukfrånvaron som ökar. Uppskattningsvis 120 000 personer, varav 75 000 kvinnor och 45 000 män, har för närva- rande varit sjukskrivna under längre tid än ett år. Sjukfrånvaron är rela- tivt sett högre bland anställda i kommuner och landsting än bland an- ställda inom staten och det privata näringslivet.

4.2

Regeringens program för ökad hälsa i arbetslivet

För att möta den kraftiga ökningen av antalet sjukskrivna och förtidspen- sionerade presenterade regeringen i budgetpropositionen för 2002 ett åtgärdsprogram i elva punkter för ökad hälsa i arbetslivet (se även avsnitt 3). Programmet tar bl.a. upp punkter som berör mål för ökad hälsa i ar- betslivet, ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att förebygga ohälsa samt s.k. hälsobokslut. De förslag som lämnas i denna proposition om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro är en del av detta arbete. I budgetpropositionen för 2003 redogör regeringen för den fortsatta strategin för hälsa i arbetslivet. Regeringen föreslår att ett mål sätts upp som innebär att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivningar exklusive sjuklöneperioden skall halveras fram till 2008. Att bryta ohälsoutvecklingen är en av regeringens största utmaningar under man- datperioden. Det är enligt regeringens uppfattning nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder under de närmaste åren på följande områden: ekono- 14 miska drivkrafter för arbetsgivare, sjukskrivningsprocessen, rehabiliter- Prop. 2002/03:6 ing, sjukersättning/aktivitetsersättning och förstärkt förebyggande arbete m.m.

4.3

Uppgifter om sjukfrånvaro som arbetsgivare lämnar i dag

Statistiska centralbyrån har sedan första kvartalet 2000 på uppdrag av Riksförsäkringsverket samlat in individuppgifter om den s.k. korta sjuk- frånvaron (114 dagar) i företag med 149 anställda inom den privata sektorn. Uppdraget utvidgades från och med första kvartalet 2002 till att omfatta alla typer av arbetsgivare. Insamlingen av uppgifter avser dock endast ett urval i den grupp av arbetsgivare som har 199 anställda. Det rör sig om 12 000 av totalt ca 206 000 arbetsgivare i denna grupp. För arbetsgivare med 100 eller fler anställda, eller ca 3 000 arbetsgivare, sker en totalräkning. Arbetsgivarna är skyldiga att lämna dessa uppgifter efter avisering från Statistiska centralbyrån. Individuppgifterna i denna stati- stik avser personnummer, den tid under vilken sjukfrånvaron varat, anta- let helt ersatta dagar och antalet partiellt ersatta dagar. Riksförsäkringsverket tar fram statistik över sjukfrånvaro från och med dag 15 med ledning av individuppgifter som lämnas av samtliga arbets- givare.

4.4

Regler om redovisning

Redovisningen i ett företag eller en verksamhet är intern eller extern, beroende på vem som är mottagare av den. Den interna redovisningen kan sägas utgöra grund för verksamhetsledningens planering, uppföljning och kontroll av verksamheten. Denna redovisning är inte reglerad i lag och kan utformas enligt den enskilda verksamhetens speciella förhållan- den och behov. Den externa redovisningen består av löpande bokföring, årsbokslut och årsredovisning. Årsredovisningens primära syfte är att ge företagets externa intressenter möjlighet att bilda sig en uppfattning om dess utvecklingsmöjligheter och framtidsutsikter i finansiellt hänseende. Innehållet i årsredovisningen skall också vara sådant att det kan utgöra grundval för framtida ekonomiska beslut. I stat och kommun har redo- visningen en särskild betydelse för möjligheten till kontroll och uppfölj- ning av verksamhet och medelsförvaltning. Till skillnad från intern redo- visning är innehållet i den externa redovisningen författningsreglerad. Grundläggande bestämmelser om hur bokföring och redovisning skall vara ordnad i privat verksamhet finns i bokföringslagen (1999:1078) samt i årsredovisningslagen (1995:1554). Lagen (1995:1559) om årsre- dovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag och lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag innehåller bestämmelser om års- redovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag respektive försäk- ringsföretag. För statlig verksamhet finns bestämmelser om årsredovis- ning i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag och för kommunal verksamhet i lagen (1997:614) om kommunal redo- visning. 15

De privata arbetsgivarnas skyldighet att lämna årsredovisning regleras Prop. 2002/03:6

i 6 kap. 1 § bokföringslagen. Av bestämmelsen följer bl.a. att samtliga

aktiebolag, ekonomiska föreningar och handelsbolag i vilka en eller flera

delägare är juridiska personer är skyldiga att avsluta sin redovisning med

en årsredovisning. Undantagna är vissa mindre företag, bl.a. sådana som

drivs i annan associationsform eller som enskild firma. De närmare be-

stämmelserna om årsredovisningens innehåll och form regleras i årsre-

dovisningslagen (ÅRL), lagen om årsredovisning i kreditinstitut och vär-

depappersbolag samt lagen om årsredovisning i försäkringsföretag. En

årsredovisning består av en balansräkning, en resultaträkning, noter, en

förvaltningsberättelse och i vissa fall en finansieringsanalys. Balansräk-

ningen, resultaträkningen och noterna skall upprättas som en helhet. De

skall ge en rättvisande bild av företagets ställning och resultat. Det skall

lämnas tilläggsupplysningar om det behövs för att en rättvisande bild

skall ges. I dag saknas det uttryckliga lagregler som tar sikte på uppgifter

om personalens sjukfrånvaro. Det finns dock bestämmelser i de nämnda

författningarna som innebär att en årsredovisning skall innehålla andra

uppgifter som är relaterade till personalen. Av räkenskapsårets personal-

kostnader skall särskilt anges kostnaden för löner och andra ersättningar

och sociala kostnader. Nyss nämnda årsredovisningslagar föreskriver

också att upplysningar skall lämnas om medelantalet under räkenskaps-

året anställda personer, med uppgift om fördelningen mellan kvinnor och

män. Uppgifter om antal anställda och löner lämnas som tilläggsupplys-

ning i not eller i resultat- och balansräkningarna. Motsvarande uppgifter

för en koncern skall lämnas i koncernredovisningen. Kravet på att redo-

visningen skall ge en rättvisande bild kan innebära att det blir nödvändigt

för den redovisningsskyldige att lämna också andra uppgifter om perso-

nalen som har betydelse för bolagets ställning och resultat.

Även primärkommuner, landstingskommuner och kommunalförbund

(fortsättningsvis benämnda kommuner) är skyldiga att upprätta årsredo-

visning. Denna skyldighet följer av 8 kap. 16 § kommunallagen

(1991:900). Regler för årsredovisningen finns som nämnts i lagen om

kommunal redovisning. Årsredovisningens delar är i kommunal verk-

samhet desamma som i privat, dvs. en förvaltningsberättelse, en resultat-

räkning, en balansräkning och en finansieringsanalys. Däremot finns det

inte någon motsvarighet till ÅRL:s relativt omfattande bestämmelser om

tilläggsupplysningar. I kommunernas redovisning är förvaltningsberättel-

sen i stället en mer central del i redovisningen. Enligt lagens 4 kap. 1 §

skall i förvaltningsberättelsen lämnas uppgifter om väsentliga personal-

förhållanden. Upplysningar skall också lämnas om sådana förhållanden

som inte skall redovisas i balansräkningen eller resultaträkningen, men

som är viktiga för bedömningen av kommunens eller landstingets resultat

eller ställning samt andra förhållanden som är av betydelse för styrningen

och uppföljningen av den kommunala verksamheten. I kommunernas

årsredovisningar skall också lämnas en sammanställd redovisning som

omfattar även kommunal verksamhet som bedrivs genom annan juridisk

person.

Statliga myndigheters skyldighet att upprätta årsredovisning regleras i

förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Årsredovisningen

skall bestå av en resultatredovisning, en resultaträkning, en balansräk-

ning, en anslagsredovisning, en finansieringsanalys samt noter. Myndig-

16

heterna skall i årsredovisningen lämna information om förhållanden av Prop. 2002/03:6 väsentlig betydelse för regeringens uppföljning och prövning av verk- samheten. I förordningen finns inte någon författningsreglerad skyldighet att lämna uppgifter om personalförhållanden, motsvarande den skyldig- het som gäller för företag och kommuner. 5 Överväganden och förslag

5.1

Arbetsgivarens skyldighet att lämna uppgifter om sjukfrånvaro i årsredovisningen

Regeringens förslag: En skyldighet för privata arbetsgivare, kommu- ner och landsting att redovisa uppgifter om anställdas sjukfrånvaro i årsredovisningen skall införas.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller har inte några invändningar mot förslaget. Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet anser dock att det visserligen behövs statistik om sjukfrånvaro men att en lagstadgad skyldighet att lämna uppgifter om sjukfrånvaro i årsredovisningen inte är den lämpligaste formen. Patent- och registreringsverket ifrågasätter om förslaget om obligatorisk redo- visning av sjukfrånvaro leder till att arbetsgivarna blir mer benägna att undvika hög sjukfrånvaro eller att sjukfrånvaron faktiskt minskar om förslaget genomförs. Liknande synpunkter har framförts av Svenskt När- ingsliv, Sveriges Byggindustrier, Svenska Revisorsamfundet SRS, Före- tagarförbundet, Företagarnas Riksorganisation och Svensk Han- del . Arbetsgivaralliansen anser att tillämpningen av arbetsmiljölagen och Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete ger bättre förutsättningar att hantera sjukfrånvaron för arbetsgivarna. Stats- kontoret ställer sig i princip positivt till redovisning av sjukfrånvaro, men anser att det i första hand bör prövas om en redovisning kan ske på frivil- lig väg. Svenska Bankföreningen avstyrker förslaget med hänvisning till att företagen inte bör åläggas ytterligare rapporteringsbörda och att en uppgiftsskyldighet motverkar en pågående internationell harmonisering av redovisningsreglerna. Även Svenska Fondhandlareföreningen anser att förslaget strider mot pågående internationell harmonisering på redo- visningsområdet. Föreningen Sveriges Kommunalekonomer anser att det bör övervägas om uppgifterna i stället skall ingå i den s.k. Kommundata- basen som är under utveckling. Även Rådet för kommunal redovisning avstyrker förslaget med hänvisning till att uppgifter om sjukfrånvaro i kommuner bör kunna lämnas som en del av den omfattande statistikin- samling som redan i dag görs av kommuner och landsting. 17 Prop. 2002/03:6 Skälen för regeringens förslag :

Bakgrund Som nämnts i avsnitt 4.1 har sjukfrånvaron och kostnaderna för denna ökat kraftigt i Sverige under de senaste åren. Utvecklingen har inneburit stora välfärdsförluster och kostnader såväl för enskilda människor som för samhället. Även för företag, kommuner, myndigheter och andra ar- betsgivare medför sjukfrånvaron hos anställda betydande kostnader för sjuklön, vikarier och produktionsbortfall. Är sjukfrånvaron dessutom långvarig kan ytterligare kostnader för rekrytering och utbildning till- komma. En första förutsättning för att arbetsgivare skall vidta åtgärder för att minska sjukfrånvaron är att de är medvetna om dess storlek. Flera utredningar har pekat på de bristande kunskaperna på området. I likhet med arbetsgruppen anser regeringen att medvetenheten om sjukfrånva- rons fördelning på olika verksamheter samt dess orsaker och kostnader måste öka. I det följande behandlas olika möjligheter att öka denna med- vetenhet. Statistiska undersökningar En möjlighet att öka medvetenheten om sjukfrånvaron är att inhämta uppgifter om denna frånvaro genom enkätundersökningar eller genom statistiska undersökningar. Nackdelen med ett sådant alternativ är att det finns en risk att de arbetsgivare som har störst problem inte besvarar en enkät. Vidare finns problemen enligt HpH-utredningen i huvudsak på ett fåtal arbetsplatser. Risken är stor att en urvalsundersökning inte täcker in dessa. Dessutom ökar Arbetsmiljöverkets möjligheter till ett bra urval för sin tillsynsverksamhet om samtliga arbetsgivare redovisar sjukfrånvaron. Det är därför angeläget att uppgifterna blir heltäckande och att de lämnas för alla arbetsgivare. Det är med andra ord inte tillräckligt att uppgifterna redovisas t.ex. genom stickprov. Den statistikinsamling som görs av Sta- tistiska centralbyrån och Riksförsäkringsverket och som täcker ungefär 70 procent av antalet anställda kan inte med nuvarande rutiner ställas i relation till de anställdas totala arbetstid hos respektive arbetsgivare. Re- geringen anser därför att denna statistik för närvarande inte är tillräcklig för att ge den bild av sjukfrånvaron som regeringen eftersträvar. Till skillnad från Föreningen Sveriges kommunalekonomer och Rådet för kommunal redovisning anser regeringen att inte heller den befintliga sta- tistiken på det kommunala området är tillräckligt omfattande. Uppgifter- na om sjukfrånvaro måste därför tas fram och redovisas på annat sätt. Det ligger närmast till hands att undersöka möjligheterna att använda sig av befintliga och vedertagna metoder att redovisa olika förhållanden, eko- nomiska och andra, i en verksamhet. Intresset för uppgifter om sjukfrånvaro De viktigaste intressenterna för årsredovisningarna hos företagen är äga- re eller medlemmar, kreditgivare, leverantörer, kunder samt anställda. I stat och kommun är också medborgarna intressenter för redovisningen. 18

Årsredovisningarna har även ett allmänt samhällsintresse. I det följande

Prop. 2002/03:6

behandlas närmare vilka som kan antas vara intresserade av just uppgif-

ter om sjukfrånvaro.

Ägare till företag, borgenärer, leverantörer, staten eller kommunens

medborgare och andra externa intressenter har ett intresse av att få in-

formation om sjukfrånvarons omfattning. En hög sjukfrånvaro innebär

som redan nämnts stora direkta och indirekta kostnader. Särskilt i verk-

samheter i tjänstesektorn eller i s.k. kunskapsföretag kan information

som är relaterad till personalen vara av särskilt intresse vid bedömningen

av den ekonomiska ställningen samt av utvecklingsmöjligheterna i en

verksamhet. Förekomsten av sjukfrånvaro bland personalen kan sägas

vara en aspekt på hur företagsledningen förvaltar företagets resurser. En

hög sjukfrånvaro kan vara ett tecken på att verksamheten inte bedrivs på

ett effektivt sätt.

För de anställda och för de fackliga organisationerna kan uppgifterna

utgöra ett underlag för bedömning av arbetsmiljön på arbetsplatsen. Det-

ta stöds inte minst av att samtliga arbetstagarorganisationer som svarat på

remissen tillstyrker arbetsgruppens förslag om en obligatorisk redovis-

ning av sjukfrånvaro. Den som överväger att ta anställning har också ett

intresse av att få uppgifter om sjukfrånvaron på den aktuella arbetsplat-

sen eftersom dessa uppgifter kan ge en indikation på arbetsförhållandena.

Staten har intresse av att följa utvecklingen av sjukfrånvaron och den

sammanlagda direkta samhälleliga kostnaden för denna. Detta är särskilt

viktigt mot bakgrund av den utveckling av sjukfrånvaron som redovisats

i avsnitt 4.1. Om uppgifter om sjukfrånvaro lämnas i årsredovisningarna

skulle de vid sidan av nämnda intresse av ökad uppmärksamhet kunna

utgöra ett underlag för Arbetsmiljöverket vid dess prioritering av tillsyns-

insatserna, något som verket också framhållit som positivt i sitt remiss-

yttrande över promemorian. Regeringen anser att verket genom förslaget

även får ett bättre underlag för sin tillsyn av arbetsgivarnas systematiska

arbetsmiljöarbete. Förslaget bör således kunna stödja denna tillsyn. Det

är dock regeringens uppfattning att denna tillsyn inte är tillräcklig för att

förmå arbetsgivarna att vidta åtgärder för att minska sjukfrånvaron.

Även internt inom en verksamhet bör en redovisning av sjukfrånvaro 

som en del av en intern redovisning eller en extern sådan också leda till

ökade insikter hos arbetsgivarna om arbetsmiljöns betydelse för de an-

ställdas hälsa. Med hjälp av redovisningen kan uppgifter om exempelvis

kostnaderna för sjukfrånvaron ställas mot aktiva insatser för personalen i

form av t.ex. investeringar i arbetsmiljön eller utveckling av arbetsorga-

nisationen. Redovisningen kan fungera som ett underlag för arbetsgiva-

ren för att bl.a. bedöma resultatet av förebyggande arbetsmiljöåtgärder.

En frivillig redovisning av sjukfrånvaro som en del av den interna redovis-

ningen

Ett antal remissinstanser anser att uppgifter om sjukfrånvaro bör lämnas

som en del av en frivillig s.k. personalekonomisk redovisning. Sådan

redovisning förekommer på många håll redan i dag. Redovisningen kan

förutom kostnader för sjukfrånvaro och annan frånvaro innehålla uppgif-

ter om t.ex. lönekostnader, personalomsättning eller kompetensutveck-

ling. I den mån personalekonomisk redovisning tillämpas på ett ända-

19

målsenligt sätt kan det viktiga syftet med ett uppgiftslämnande om sjuk- frånvaro, nämligen att ge arbetsgivare ett bra underlag för beslut i olika arbetsmiljö- eller arbetsorganisationsfrågor, tillgodoses genom en intern redovisning. Lagrådet har påpekat att regeringen i ett tidigare förslag om sådan redovisning ansåg att det förhållandet att den personalekonomiska redovisningen i första hand syftar till att fungera som ett internt styrin- strument talade mot att regleringen skulle ske i redovisningslagstiftning- en (se prop. 1998/99:130 s. 332 ff). Regeringen vill med anledning av vad Lagrådet påpekat framhålla att uppgifter om sjukfrånvaro kan tillgodose också andra intressen. En intern redovisning kan inte ge den information till externa intressenter som re- geringen anser skulle vara av värde. Regeringen är också övertygad om att viljan hos företag, kommuner och myndigheter att vidta åtgärder för att förbättra arbetsförhållandena eller att undvika hög sjukfrånvaro skulle öka om uppgifter om sjukfrånvarons fördelning görs kända i en vidare krets. En extern redovisning av sjukfrånvaro som är obligatorisk är därför ett mer verksamt medel att uppnå en lägre sjukfrånvaro. Internationell harmonisering på redovisningsområdet Några remissinstanser anser att förslaget motverkar eller rent av strider mot pågående internationell harmonisering på redovisningsområdet. Frå- gor kring företagens redovisning har sedan länge varit föremål för arbete inom EU. Ett steg i det arbetet har tagits genom att Europaparlamentet och Europeiska unionens råd i juni 2002 antagit en förordning om till- lämpning av internationella redovisningsstandarder. Förordningen tar i första hand sikte på koncernredovisningen i börsnoterade företag. Som huvudregel gäller att de bolag som omfattas av förordningen måste till- lämpa de internationella redovisningsstandarder som kommissionen be- slutar om. De standarder som avses är utarbetade av ett internationellt privaträttsligt organ, International Accounting Standards Board. De före- tag som omfattas av förordningen måste tillämpa de aktuella standarder- na fr.o.m. det första räkenskapsår som inleds efter utgången av 2004. I första hand gäller alltså förordningen koncernredovisningar som är un- dantagna från förslagen i denna proposition (se avsnitt 5.7). Det bör dock noteras att artikel 5 i förordningen medger medlemsstaterna att besluta att de skall tillåta eller kräva att även noterade företag eller andra företag också utarbetar sina årsredovisningar enligt internationell redovisnings- standard. Regeringen har lämnat ett uppdrag till en särskild utredare att se över bl.a. frågan om de i förordningen angivna redovisningsstandar- derna skall tillämpas även i andra företag än noterade företag och om dessa standarder skall tillämpas även vid upprättandet av årsredovisning (dir. 2002:106). Dessutom pågår det inom EU ett arbete med att ändra de fjärde och sjunde bolagsdirektiven. Enligt ett förslag som har behandlats vid ett rådsmöte under hösten skall det införas ett krav på att förvalt- ningsberättelsen skall innehålla uppgifter av icke-finansiell art om bl.a. anställningsförhållanden. Regeringen gör bedömningen att de nya upp- lysningskrav som föreslås i denna proposition inte står i strid med det harmoniseringsarbete på redovisningsområdet som sker inom ramen för EU-samarbetet.

Prop. 2002/03:6 20

Sammanfattande bedömning

Prop. 2002/03:6

De gällande bestämmelserna om årsredovisning (se avsnitt 4.4) innehål-

ler inte några uttryckliga regler om skyldigheten att redovisa sjukfrånva-

ro i årsredovisningen. Regeringen anser att en sådan skyldighet bör infö-

ras. En allmän utgångspunkt för regeringens förslag är att uppgifter om

sjukfrånvaro skall vara så enkla som möjligt att ta fram för arbetsgivarna.

Uppgiftsskyldigheten bör således inte bli alltför betungande.

Som nämnts i inledningen av detta avsnitt medför de anställdas frånva-

ro på grund av sjukdom många gånger betydande kostnader för arbetsgi-

varna för sjuklöner, produktionsbortfall, vikarier och utbildningsinsatser.

Sjukfrånvaron bland anställda kan alltså sägas ha inverkan på produktivi-

teten och verksamhetsresultatet i en organisation. Därför kan man även

ha ett redovisningsmässigt perspektiv på sjukfrånvaron.

Regeringen anser att årsredovisningen bäst tillgodoser det informa-

tionsintresse som tidigare nämnda intressenter kan ha av uppgifter om

sjukfrånvaro. Om dessa uppgifter får en extern spridning är det lättare för

myndigheter, anställda och andra intressenter att ta del av dem. Om reg-

lerna görs lika för olika verksamhetsformer underlättas också jämförelser

mellan olika arbetsgivare. I och med att årsredovisningen i regel revide-

ras ökar förutsättningen för att de lämnade uppgifterna är riktiga. Reger-

ingen delar således inte uppfattningen hos vissa remissinstanser att upp-

gifter om sjukfrånvaro inte skulle ha en naturlig plats i en årsredovisning.

Redovisningen av sjukfrånvaro bör vara enhetlig för privata verksam-

heter samt för kommuner och statliga myndigheter. I denna proposition

föreslås att ändringar införs i årsredovisningslagen, lagen om årsredovis-

ning i kreditinstitut och värdepappersbolag, lagen om årsredovisning i

försäkringsföretag samt lagen om kommunal redovisning. Regeringen

har även för avsikt att i förordningen om årsredovisning och budgetun-

derlag införa bestämmelser som ålägger statliga myndigheter motsvaran-

de uppgiftsskyldighet.

Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare

Inom Regeringskansliet pågår för närvarande ett arbete med att undersö-

ka olika tänkbara alternativ att förstärka de ekonomiska drivkrafterna för

arbetsgivare att minska sjukfrånvaron. Detta arbete är ännu inte slutfört.

Det är därför för tidigt att närmare ange vad detta kan komma att innebä-

ra. I budgetpropositionen för 2003 anger dock regeringen att förstärkta

ekonomiska drivkrafter skall införas den 1 juli 2003. I såväl arbetsgrup-

pens promemoria som lagrådsremissen har tankar framförts om att en

öppen redovisning av sjukfrånvaro skulle kunna användas vid genomfö-

randet av sådana åtgärder. Lagrådet har emellertid i sitt yttrande varit

kritisk till förslaget om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro om av-

sikten är att information om sjukfrånvaro skall få ekonomiska konse-

kvenser för arbetsgivarna. Lagrådet anser att årsredovisningslagen i så

fall inte är en lämplig plats för regleringen och att ett större mått av tyd-

lighet och precision i de föreslagna bestämmelserna då borde kunna krä-

vas.

Regeringen vill betona att redovisningen av sjukfrånvaro hos de an-

ställda har ett självständigt värde i enlighet med vad som redan anförts i

21

detta avsnitt. Den informationsskyldighet om sjukfrånvaro hos anställda Prop. 2002/03:6 som arbetsgivarna åläggs får enligt förslagen i denna proposition inte några ekonomiska konsekvenser för arbetsgivarna.

5.2

Hur sjukfrånvaro skall anges

Regeringens förslag: Sjukfrånvaro skall anges i procent av de an-

ställdas sammanlagda ordinarie arbetstid.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna har ställt sig positiva

till eller har inte några invändningar mot arbetsgruppens förslag till hur

sjukfrånvaro skall anges. Bokföringsnämnden anser dock att arbetsgrup-

pens författningsförslag och motivuttalanden i övrigt är alltför detaljera-

de och att de därmed avviker från den lagstiftningsmetod som brukar

användas på redovisningsområdet med bestämmelser som har karaktär av

ramlagstiftning. Liknande synpunkter framförs av Rådet för kommunal

redovisning och Föreningen Sveriges Kommunalekonomer. Svenska

Kommunförbundet och Landstingsförbundet anser att redovisningen av

personalförhållanden i första hand bör ske utifrån varje kommuns eller

landstings bedömningar och förutsättningar, en synpunkt som även fram-

förs av Halmstads kommun och Stockholms läns landsting . Statistiska

centralbyrån påpekar att det genomsnittliga antalet sjukfrånvarodagar per

anställd i vissa sammanhang kan utgöra ett gott komplement till den fö-

reslagna indikatorn. Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet

påpekar att det inom flera verksamheter är svårt att definiera vad som

avses med begreppet ordinarie arbetstid. Jokkmokks kommun förespråkar

att sjukfrånvaro redovisas som genomsnittligt antal sjukfrånvarodagar

per anställd.

Skälen för regeringens förslag

Allmänna utgångspunkter

I förarbetena till årsredovisningslagen uttalas att redovisningslagstift-

ningen bör ges karaktär av ramlagstiftning. Lagstiftningen bör ange vilka

grundläggande principer som skall gälla för redovisningen samt vissa

minimikrav på omfattningen av den information som skall lämnas ex-

ternt. Detaljbestämmelser bör så långt som möjligt undvikas. Det är dock

inte möjligt att helt avstå från detaljföreskrifter. Om det är påkallat av

något särskilt samhällsintresse kan vissa specifika redovisningsnormer

komma till uttryck i lagstiftningen. I varje lagstiftningsärende måste det

göras en avvägning mellan å ena sidan flexibla redovisningsnormer som

kan anpassas till nya förhållanden och å andra sidan intresset av klara

och otvetydiga regler (prop. 1995/96:10 del I s. 187). Även lagen om

kommunal redovisning bör enligt förarbetena vara en ramlag som ger

utrymme för normbildning vad gäller god redovisningssed (prop.

1996/97:52 s. 44).

Vissa remissinstanser bl.a. Bokföringsnämnden anser att arbets-

gruppens förslag är alltför detaljerade. Såväl författningsförslag som mo-

tivuttalanden avviker enligt nämnden från årsredovisningslagens (ÅRL:s)

22

karaktär av ramlag. En grundläggande tanke bakom förslaget med en Prop. 2002/03:6 obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro är emellertid att uppgifterna skall kunna jämföras dels över tiden, dels mellan olika branscher och arbetsgivare. Det skall gå att tillgodogöra sig den information som redo- visas, göra önskade jämförelser samt bedöma de redovisade uppgifterna utan att några ytterligare sammanställningar eller beräkningar skall be- höva göras. En förutsättning för detta är att kraven på redovisning av sjukfrånvaro är desamma för alla arbetsgivare, såväl inom den privata sektorn som inom den offentliga. För att tillgodose detta krävs en förhål- landevis detaljerad reglering. För att det inte heller skall råda någon oklarhet om hur sjukfrånvaro skall beräknas bör detta preciseras i lagtexten. Intresset av klara och otvetydiga regler väger här tungt. Bland annat för att undvika att regler- ingen om sjukfrånvaro blir alltför detaljerad föreslår dock regeringen att endast ett fåtal indikatorer skall redovisas. Dessa indikatorer är den totala sjukfrånvaron, sjukfrånvaron hos kvinnor respektive män, sjukfrånvaron hos anställda i vissa åldersintervaller samt långtidssjukfrånvarons andel av den totala sjukfrånvaron. I detta avsnitt behandlas förslaget såvitt av- ser den totala sjukfrånvaron. I avsnitt 5.3 behandlas förslaget i den del det avser uppgifter om sjukfrånvaro hos kvinnor och män samt hos an- ställda i olika åldersgrupper. I avsnitt 5.4 återkommer regeringen till för- slaget om redovisning av långtidssjukfrånvaro. Uppgift om total sjukfrånvaro Reglerna om redovisning av sjukfrånvaro bör utformas så att den infor- mation som skall lämnas är enkel att ta fram för arbetsgivaren. Indikato- rerna bör finnas i det som kan antas vara en ordinarie redovisning och uppföljning av verksamheten utan att det skall krävas alltför omfattande arbetsinsatser för att sammanställa informationen. Svenskt Näringsliv och Arbetsgivarverket använder i sina tidsanvändningssystem den avta- lade ordinarie arbetstiden uttryckt i det sammanlagda antalet timmar för den aktuella redovisningsperioden. Det är således begreppet den ordina- rie arbetstiden som används. Med detta begrepp avses arbetstid enligt kollektivavtal eller annat avtal, men inte övertid. För att uppgiftsskyldig- heten inte skall bli alltför betungande för arbetsgivaren har regeringen anpassat förslaget till det begrepp som används i dessa tidsanvändnings- system. Därför bör den totala sjukfrånvaron under året ställas i relation till de anställdas sammanlagda ordinarie arbetstid. Den sammanlagda ordinarie arbetstiden under ett visst år kan räknas fram på olika sätt, bl.a. beroende på villkoren för den anställde. Arbets- gruppen lämnade i såväl den allmänna motiveringen som i författnings- kommentaren relativt detaljerade anvisningar om hur beräkningar av sjukfrånvaro enligt förslaget skulle göras. Regeringen anser, till skillnad från arbetsgruppen, att frågor om hur de närmare beräkningarna av sjuk- frånvaro skall göras bör överlämnas till praxisutveckling och prövas inom ramen för vad som är god redovisningssed. 23 Författningsändringar Prop. 2002/03:6

Regeringen föreslår att en ny bestämmelse om redovisning av sjukfrån- varo införs i ÅRL:s 5 kap. om tilläggsupplysningar. Den skall tas in i en ny paragraf (18 a §). Hänvisningar till den nya paragrafen i ÅRL bör gö- ras i lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag samt i lagen om årsredovisning i försäkringsföretag. Enligt lagen om kommunal redovisning skall kommunerna i förvalt- ningsberättelsen lämna uppgifter om väsentliga personalförhållanden. En sådan uppgiftsskyldighet skulle i och för sig i vissa fall kunna anses inne- fatta också uppgifter om sjukfrånvaro. Det bör dock vara obligatoriskt att lämna uppgifter om sjukfrånvaro. För att det skall gå att jämföra uppgif- ter om sjukfrånvaro i olika verksamhetsformer bör redovisningen också ske på ett enhetligt sätt. Även lagen om kommunal redovisning bör där- för innehålla uttryckliga bestämmelser om de anställdas sjukfrånvaro. En ny bestämmelse om detta bör föras in i 4 kap. om förvaltningsberättelsen (1 a §). 5.3 Underindelning av sjukfrånvaro efter kön och ålder

Regeringens förslag: Årsredovisningen skall innehålla uppgifter om sjukfrånvaro hos kvinnor respektive män samt hos anställda i åldersin- tervallerna 29 år eller yngre, 3049 år och 50 år eller äldre. Sjukfrån- varo för undergrupperna skall anges i procent av gruppens samman- lagda ordinarie arbetstid under året. Uppgiften skall inte lämnas om antalet anställda i gruppen är högst tio eller om uppgiften kan hänföras till en enskild individ.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens. Arbetsgruppen har dock föreslagit undantag från uppgiftsskyldighe- ten endast i de fall då antalet anställda i en sådan undergrupp som avses med förslaget understiger fem.

Remissinstanserna: 

Finansinspektionen avstyrker en indelning efter ålder och kön. En sådan redovisning skulle enligt inspektionen bli alltför detaljerad. Försäkringskasseförbundet och Sveriges Försäkringsförbund anser att det finns skäl att finfördela åldersindelningen ytterliga- re. NUTEK anser att uppgifterna om sjukfrånvaro i olika åldrar bör vara könsfördelade. Handikappombudsmannen, De Handikappades riksför- bund och Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF invänder att gränsen för redovisning av sjukfrånvaro i undergrupperna är för lågt satt med hänsyn till integritetsaspekten. Remissinstanserna i övrigt är positiva till eller har inte haft några invändningar mot förslaget.

Skälen för regeringens förslag: De utredningar som har studerat ut- vecklingen av sjukfrånvaron har funnit väsentliga skillnader i sjukfrånva- rons omfattning hos kvinnor respektive män samt hos personer i olika åldersgrupper. Genom att precisera sjukfrånvaron efter ålder och kön hos respektive arbetsgivare kan man få en bredare och mer nyanserad bild av sjukfrånvaron. På detta sätt blir redovisningen ett mer verksamt medel för att minska sjukfrånvaron. 24 Årsredovisningslagen, lagen om årsredovisning i kreditinstitut och Prop. 2002/03:6 värdepappersbolag samt lagen om årsredovisning i försäkringsföretag föreskriver redan i dag att uppgift om antalet anställda skall lämnas för- delat på kön. Det ligger därför nära till hands att införa uppgiftsskyldig- het om sjukfrånvaro hos kvinnor och män. Syftet med könsindelningen är att ställa kvinnors respektive mäns sjukfrånvaro i relation till respektive köns sammanlagda årsarbetstid. Den föreslagna ordningen underlättar jämförelser av sjukfrånvaron hos kvinnor respektive män. Förslaget in- nebär alltså inte att uppgift skall lämnas om kvinnors respektive mäns andel av den totala sjukfrånvaron. Uppgift om sjukfrånvaro bör också lämnas för anställda i olika ålders- grupper. Intervallerna föreslås vara 29 år eller yngre, 3049 år och 50 år eller äldre. Den åldersfördelade redovisningen bör göras på samma sätt som redovisningen av sjukfrånvaro efter kön. Riksförsäkringsverkets statistik möjliggör i och för sig en finare åldersindelning än den regering- en föreslår. Regeringen anser dock att behovet av skydd för den enskil- des integritet och strävandena efter att begränsa arbetsgivarnas administ- rativa börda talar för den föreslagna indelningen. Vid redovisningen av sjukfrånvaro efter kön och ålder måste hänsyn tas till de anställdas behov av skydd för den personliga integriteten vid redovisning av sjukfrånvaro i undergrupperna. Det är inte acceptabelt att man utifrån redovisningen skall kunna dra slutsatser om en enskilds sjuk- frånvaro. Enligt regeringens bedömning tillgodoser den gräns vid färre än fem personer i varje grupp som arbetsgruppen föreslagit inte i tillräck- ligt hög grad behovet av skydd för den personliga integriteten. Regering- en föreslår därför i stället att uppgift om sjukfrånvaro inte skall lämnas om antalet anställda i en grupp är högst tio eller om uppgiften kan hänfö- ras till en enskild individ. Även dessa bestämmelser bör föras in i de fö- reslagna nya paragraferna i 5 kap. 18 a § årsredovisningslagen respekti- ve 4 kap. 1 a § lagen om kommunal redovisning. I författningskommen- taren till dessa lagrum behandlas denna fråga närmare, se avsnitt 7.1.

5.4

Uppgift om långtidssjukfrånvaro

Regeringens förslag: Årsredovisningen skall innehålla uppgift om lång-

tidssjukfrånvaro. Redovisningen skall avse den andel av sjukfrånvaron

som avser sjukfrånvaro under en sammanhängande tid av 60 dagar eller

mer.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna är positiva till en sär-

redovisning av långtidssjukfrånvaron. NUTEK anser dock att en redovis-

ning av långtidssjukfrånvaro bör kompletteras med en orsaksanalys.

Stockholms läns landsting, Linköpings kommun samt Svenska Kommun-

förbundet och Landstingsförbundet anser att definitionen av begreppet

långtidssjukfrånvaro bör relatera till sjuklöneperiodens längd. Bokfö-

ringsnämnden finner arbetsgruppens förslag till redovisningsmetod av

långtidssjukfrånvaro alltför komplicerad. Det vore enligt nämnden en

bättre lösning att låta försäkringskassorna föra statistik över långtidssjuk-

skrivningen.

25

Skälen för regeringens förslag: Uppgifterna om kön och ålder torde Prop. 2002/03:6 vara lätta att ta fram för arbetsgivarna. Man bör vara restriktiv med att ställa ytterligare krav på uppgifter. En uppgift som dock har ett stort in- formationsvärde är en uppdelning av sjukfrånvaron på korttids- respekti- ve långtidssjukfrånvaro. Långtidssjukfrånvaron har ökat mer än korttids- sjukfrånvaron och leder i många fall till förtidspensionering. Det är där- för särskilt angeläget att åtgärder vidtas mot långtidssjukfrånvaron. Upp- gifter om sådan frånvaro förbättrar uppföljningen av utvecklingen på området. Eftersom den totala sjukfrånvaron samtidigt redovisas behövs inte någon särskild redovisning av korttidssjukfrånvaro. I likhet med NUTEK anser regeringen att det kan vara av värde om uppgifter om långtidssjukfrånvaro analyseras eller kommenteras närmare i årsredovisningen. Regeringen är dock inte beredd att i lag föreskriva en sådan skyldighet. Det hindrar dock inte att redovisningen kompletteras med sådana analyser eller kommentarer. Det finns inte någon allmänt vedertagen definition av begreppet lång- tidssjukfrånvaro. I vissa rapporter om denna har Riksförsäkringsverket dragit gränsen vid 60 dagars sjukfrånvaro. Vidare har HpH-utredningen visat att antalet sjukfrånvarande med mer än 60 dagars sjukfrånvaro är jämförelsevis litet men att kostnaderna för dessa personers sjukfrånvaro däremot är stora. Regeringen föreslår därför att gränsen för långtidssjuk- frånvaro i detta sammanhang dras vid 60 dagar. Beräkningen av andelen långtidssjukfrånvaro skall göras på ett annat sätt än beräkningen av andelen sjukfrånvarande indelade efter kön och ålder. Redovisningen avser andelen långtidssjukfrånvaro av den totala sjukfrånvaron. Frågan om beräkningen av långtidssjukfrånvaro tas också upp i författningskommentaren i avsnitt 7.1. Hur de närmare beräkning- arna av långtidssjukfrånvaro skall göras i övrigt bör överlåtas till praxis- utvecklingen och prövas inom ramen för vad som är god redovisnings- sed. Även bestämmelsen om redovisning av långtidssjukfrånvaro bör föras in i de föreslagna nya bestämmelserna i 5 kap. 18 a § årsredovisningsla- gen respektive 4 kap. 1 a § lagen om kommunal redovisning.

5.5

Ytterligare indikatorer

Regeringens bedömning: Det bör inte nu införas någon skyldighet att

lämna ytterligare uppgifter om sjukfrånvaro i årsredovisningen än de som

föreslagits ovan.

Arbetsgruppen har inte föreslagit att någon ytterligare indikator skall

redovisas.

Remissinstanserna: Svenska Revisorsamfundet SRS och TCO anser

att redovisningen av sjukfrånvaro bör ske per verksamhetsområde eller

verksamhetsgren i stället för på företagsnivå. Sveriges Försäkringsför-

bund och Akademikerförbundet SSR menar att redovisningen av sjuk-

frånvaro hos kommunerna bör göras för varje verksamhetsgren. Sveriges

läkarförbund anser att redovisningen även bör indelas per yrkesgrupp

och per verksamhetsområde. Verket för innovationssystem anser att det

bör redovisas på vilket sätt åtgärder vidtagits för att aktivt förebygga

26

ohälsa och på vilket sätt rehabilitering av redan sjukskrivna genomförs. Prop. 2002/03:6 JämO anser att arbetsgivarna i årsredovisningen bör informera om hur många anställda som finns i rehabiliteringsprogram uppdelat på kvinnor och män. Sveriges Försäkringsförbund föreslår att antalet beviljade för- tidspensioner/sjukbidrag skall redovisas. Sveriges läkarförbund menar att det i redovisningen bör framgå hur stor andel av den totala sjukfrånvaron som utgörs av deltidssjukfrånvaro. LO föreslår en uppdelning av sjuk- frånvaron mellan arbetare och tjänstemän.

Skälen för regeringens bedömning : HpH-utredningen har visat att befintliga statistiska uppgifter om sjukfrånvaro ger en svårtolkad infor- mation om sjukfrånvaron. Uppgifter om hur sjukfrånvaron fördelar sig på t.ex. yrkeskategorier, anställningsformer eller anställningstider skulle sannolikt underlätta analyserna av sjukfrånvarons orsaker. Regeringens utgångspunkt har emellertid varit att endast ett fåtal indikatorer skall väl- jas för att det inte skall vara alltför betungande för arbetsgivarna att ta fram uppgifterna. Ju fler indikatorer som redovisas desto större blir också risken att personliga förhållanden hos enstaka individer eller mindre grupper av individer kan bli allmänt kända. Regeringen anser därför att det inte bör införas någon skyldighet att lämna ytterligare uppgifter. Det kan emellertid finnas ett värde i information om sjukfrånvarons fördelning på olika verksamhetsområden eller verksamhetsgrenar. Detta gäller särskilt i kommuner, landsting eller i större företag där det finns många skilda arbetsuppgifter och stora skillnader i arbetsvillkoren mellan olika verksamhetsgrenar. Sjukfrånvaron i en verksamhetsgren kan dess- utom avvika väsentligt från övriga verksamhetsgrenar. Regeringen över- väger för närvarande hur uppgifter om sjukfrånvaro på verksamhetsom- rådesnivå skulle kunna inhämtas från offentliga arbetsgivare. Regeringen är därför inte beredd att nu föreslå att det skall införas skyldighet att läm- na uppgifter om sjukfrånvaro på verksamhetsområdesnivå.

5.6

Undantag för vissa mindre arbetsgivare samt utlands- anställda

Regeringens förslag: Uppgift om sjukfrånvaro behöver inte lämnas om antalet anställda under de två senaste räkenskapsåren uppgått till i medeltal högst tio. Uppgiften behöver inte heller lämnas för anställda utomlands.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag

såvitt avser undantaget för mindre företag. Arbetsgruppen föreslog dock

inte någon motsvarande undre gräns i lagen om kommunal redovisning

och inte heller något undantag för anställda utomlands.

Remissinstanserna: Flera remissinstanser har synpunkter på gräns-

dragningen för vilka arbetsgivare som skall redovisa sjukfrånvaro. Re-

missinstanserna är dock i princip positiva till att en nedre gräns sätts för

vilka arbetsgivare som skall omfattas av redovisningsplikten. Svenskt

Näringsliv anser att redovisningsskyldigheten bör begränsas till företag

med fler än 100 anställda. Bokföringsnämnden förespråkar en gräns vid

200 anställda. Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF avstyrker

förslag om redovisningskrav för icke-börsnoterade företag med hänvis-

27

ning till att uppgiftsskyldigheten skulle innebära en stor administrativ Prop. 2002/03:6

och kostnadsmässig belastning för små företag och att antalet intressenter

som läser dessa företags årsredovisningar är få. Arbetsgivarverket, Riks-

försäkringsverket, Finansinspektionen, NUTEK och Arbetsgivaralliansen

föreslår att redovisningskravet inskränks till att omfatta arbetsgivare med

minst 25 anställda. Svenska Revisorsamfundet SRS förespråkar i första

hand en gränsdragning vid företag vars balansomslutning översti-

ger 1 000 basbelopp eller som har fler än 200 anställda, och i andra hand

vid 30 anställda. De Handikappades riksförbund och Handikappom-

budsmannen menar att gränsen är för låg för att den enskildes integritet

skall skyddas. Industrifacket anser å sin sida att även företag med färre

än elva anställda skall åläggas en redovisningsskyldighet. Föreningen

Sveriges Kommunalekonomer framhåller att undantaget från redovis-

ningsskyldigheten av integritetsskäl bör gälla även kommunalförbund

med högst 10 anställda. Patent- och registreringsverket har påpekat att

arbetsgruppen i sitt förslag inte har tagit hänsyn till att många svenska

företag har anställda utomlands.

Skälen för regeringens förslag: Företag som är skyldiga att lämna

årsredovisning omfattas av förslaget i denna proposition. Genom att be-

stämmelsen om redovisning av sjukfrånvaro avser årsredovisningar un-

dantas sådana s.k. bokslutsföretag som enligt bokföringslagen inte är

skyldiga att lämna årsredovisning. Det gäller de bokslutsföretag i vilka

antalet anställda i verksamheten under de senaste två räkenskapsåren i

medeltal uppgått till högst tio eller nettovärdet av tillgångarna i verksam-

heten enligt en balansräkning för räkenskapsåret inte uppgår till mer än

24 miljoner kronor. I detta avsnitt behandlas frågan om även andra ar-

betsgivare bör undantas från uppgiftsskyldigheten.

Det är som nämnts i avsnitt 5.3 angeläget att de uppgifter om sjukfrån-

varo som lämnas i årsredovisningen inte går att hänföra till en enskild

individ. Gränsen för skyldigheten att lämna uppgifter bör inte heller sät-

tas så lågt att sjukfrånvaron hos enskilda anställda får ett för stort genom-

slag då den genomsnittliga sjukfrånvaron beräknas. Många små företag

har relativt begränsade resurser för personaladministration. De bör därför

av dessa skäl undantas från uppgiftsskyldigheten.

För att redovisningen skall ge en så heltäckande bild som möjligt av

hur sjukfrånvaron fördelar sig mellan olika verksamheter bör gränsen å

andra sidan inte sättas för högt. Arbetsgruppen har föreslagit att arbetsgi-

vare som är redovisningsskyldiga enligt årsredovisningslagen (ÅRL)

skall undantas från uppgiftsskyldigheten om antalet anställda i medeltal

under de två senaste räkenskapsåren uppgår till högst tio. Regeringen

anslöt sig till förslaget i lagrådsremissen och anförde som skäl för detta

bl.a. att den aktuella gränsen i tillräckligt hög grad tillgodoser de integri-

tetsaspekter som det är angeläget att ta hänsyn till. Regeringen anförde

bl.a. som skäl för den valda gränsen att den anslöt till en redan tillämpad

gräns i 3 kap. 8 § andra stycket ÅRL.

Lagrådet har påpekat att den bestämmelse som innebär att en uppgift

om sjukfrånvaro hos män, kvinnor eller anställda i något åldersintervall

inte skall lämnas om uppgiften kan hänföras till en enskild individ, kan

vara svår att tillämpa för den som skall upprätta eller granska årsredovis-

ningshandlingar. Ett sätt att minska tillämpningsproblemen kan enligt

Lagrådet vara att undanta fler företag än vad som följer av hänvisningen

28

till 3 kap. 8 § andra stycket 1 ÅRL (dvs. företag som de två senaste rä- Prop. 2002/03:6 kenskapsåren haft i medeltal högst tio anställda). Lagrådet har vidare anfört att det i remissen anförda argumentet att man genom hänvisningen knyter an till en i ÅRL redan förekommande gräns har begränsad tyngd eftersom övriga i lagen förekommande hänvisningar till 3 kap. 8 § avser inte bara andra stycket 1 utan också andra stycket 2 (se 5 kap. 16 och 17 §§ samt 6 kap. 1 § ÅRL). Nämnda andra punkt avser företag i vilka tillgångarnas nettovärde enligt fastställd balansräkning för det se- naste räkenskapsåret uppgår till högst 24 miljoner kronor. Regeringen kan instämma i påpekandet att den hänvisning som gjorts i förslaget till 3 kap. 8 § andra stycket 1 i praktiken innebär att en åtmin- stone delvis ny gräns införs i ÅRL. Självfallet är det så att det antal fall då denna integritetsregel kräver särskilda överväganden blir färre om arbetsgivare med ett större antal anställda än tio helt undantas från upp- giftsskyldigheten. Dessa svårigheter skall dock inte överdrivas. De lär inte heller minska i någon väsentlig utsträckning även om man undantar företag med t.ex. 25 eller 30 anställda från redovisningsskyldigheten. Enligt regeringens beräkningar berör förslaget om obligatorisk redo- visning av sjukfrånvaro ungefär 32 000 av de 209 000 företag som ingår i Statistiska centralbyråns näringsgrensstatistik. Som en jämförelse kan nämnas att drygt 15 000 företag har 20 eller fler anställda (1 700 företag har 200 eller fler anställda). Genom de gränser på 25, 30, 100 respektive 200 anställda som föreslagits av olika remissinstanser skulle ett mycket stort antal arbetsgivare inte komma att redovisa uppgifter om sjukfrånva- ro. För att redovisningen skall få de effekter som åsyftas är det viktigt att inte alltför många företag undantas från redovisningsskyldigheten. Re- geringen finner därför att övervägande skäl talar för att den gräns som arbetsgruppen föreslagit och som regeringen anslutit sig till i lagrådsre- missen bör gälla. Arbetsgruppen har inte föreslagit någon undre gräns för kommuner. Skälet till detta är sannolikt att samtliga kommuner eller landsting har fler än 10 anställda. I ett remissvar har dock påpekats att även kommu- nalförbund är skyldiga att upprätta årsredovisning enligt lagen om kom- munal redovisning. Det finns kommunalförbund med ett relativt litet an- tal anställda. Regeringen anser därför att även arbetsgivare som har högst tio anställda och som lämnar årsredovisning enligt lagen om kommunal redovisning bör undantas från skyldigheten att lämna uppgift om sjuk- frånvaro. Av praktiska skäl och då uppgiften har ett begränsat informationsvärde bör anställda utomlands inte omfattas av uppgiftsskyldigheten. Nämnda undantag bör tas in i de föreslagna nya bestämmelserna i 5 kap. 18 a § ÅRL och 4 kap. 1 a § lagen om kommunal redovisning.

5.7

Koncernredovisning och gemensam förvaltningsbe- rättelse

Regeringens förslag: Uppgiftsskyldigheten skall inte omfatta kon- cernredovisningen. Skyldigheten skall inte heller omfatta den gemen- samma förvaltningsberättelsen i kommuner. 29

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens.

Prop. 2002/03:6

Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft någon invändning

mot förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Uppgifter om sjukfrånvaro bör av

praktiska skäl inte tas in i koncernredovisningen eller, för kommunernas

del, i den gemensamma förvaltningsberättelsen. Uppgifter på en sådan

övergripande nivå har inte heller något större informationsvärde.

Undantaget vad gäller koncernredovisningen tas in i 7 kap. 14 § årsre-

dovisningslagen och motsvarande bestämmelser i lagen om årsredovis-

ning i kreditinstitut och värdepappersbolag samt lagen om årsredovisning

i försäkringsföretag. För att det skall bli tydligt att den gemensamma för-

valtningsberättelsen i kommunernas årsredovisning inte behöver omfatta

uppgifter om sjukfrånvaro bör ett undantag om detta föras in i 8 kap. 1 §

lagen om kommunal redovisning.

5.8

Ikraftträdande

Regeringens förslag: Lagändringarna skall träda i kraft den 1 juli

2003 och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds

närmast efter den 31 december 2002. Uppgifter om sjukfrånvaro skall

dock lämnas enbart för tiden efter den 30 juni 2003.

Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslog ett ikraftträdande

den 1 januari 2003.

Remissinstanserna: 

Bokföringsnämnden anser att det föreslagna

ikraftträdandet den 1 januari 2003 är för tidigt och menar att den 1 janua-

ri 2004 vore ett mer rimligt datum för att ge såväl arbetsgivarna som

Bokföringsnämnden tid till anpassning. Även Patent- och registrerings-

verket och Jokkmokks kommun anser att ikraftträdandet bör ske senare än

vad som föreslagits. Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet

samt Linköpings kommun utesluter att en omläggning av redovisningssy-

stemen kan vara färdig till den 1 januari 2003.

Skälen för regeringens förslag: De uppgifter som arbetsgivarna skall

redovisa enligt förslaget i denna proposition kan relativt enkelt tas fram

av många arbetsgivare som redan tillämpar någon form av tidsanvänd-

ningssystem. För många arbetsgivare kommer det dock att krävas en del

omställningsarbete. För att arbetsgivarna skall ges mer tid att anpassa

sina redovisningssystem föreslår regeringen att lagändringarna skall träda

i kraft den 1 juli 2003 med tillämpning på det räkenskapsår som inleds

närmast efter den 31 december 2002. Uppgift skall lämnas enbart för

tiden efter den 30 juni 2003. Den föreslagna övergångsbestämmelsen

innebär att årsredovisningar med räkenskapsår som inleds den 1 januari

eller den 1 maj 2003 kommer att innehålla uppgifter om sjukfrånvaro

endast för en del av räkenskapsåret. Regeringen gör bedömningen att en

sådan uppgift ändå kommer att vara av värde vid jämförelser nästkom-

mande år.

Med det föreslagna ikraftträdandet kommer uppgifter om sjukfrånvaro

hos arbetsgivarna inte att vara tillgängliga förrän tidigast under våren

2004. Skulle ikraftträdandet skjutas fram ytterligare till att avse räken-

skapsår som inleds efter 2003 skulle uppgifterna från redovisningsskyl-

30

diga med kalenderår som räkenskapsår inte vara tillgängliga förrän tidi- Prop. 2002/03:6 gast 2005. Det skulle enligt regeringens uppfattning vara otillfredsstäl- lande. Man skulle visserligen också kunna tänka sig att låta reglerna träda i kraft den 1 juli 2003 för att tillämpas första gången på räkenskapsår som inleds närmast efter den 30 juni 2003. Uppgifter om sjukfrånvaro skulle då kunna finnas tillgängliga tidigast under hösten 2004 för de redovis- ningsskyldiga som tillämpar det brutna räkenskapsåret 1 juli30 juni. Regeringen anser dock att även en sådan ikraftträdandebestämmelse i onödan skulle fördröja redovisningen. 6 Förslagets konsekvenser

6.1

Företag som omfattas av förslagen

Företag som är skyldiga att lämna årsredovisning enligt årsredovisnings- lagen, lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag samt lagen om årsredovisning i försäkringsföretag omfattas av förslaget. De företag som har högst tio anställda undantas dock. Genom att be- stämmelsen om redovisning av sjukfrånvaro avser årsredovisningar un- dantas också sådana s.k. bokslutsföretag som enligt bokföringslagen inte är skyldiga att lämna årsredovisning. Det gäller de bokslutsföretag i vilka antalet anställda i verksamheten under de senaste två räkenskapsåren i medeltal uppgått till högst tio eller nettovärdet av tillgångarna i verksam- heten enligt en balansräkning för räkenskapsåret inte uppgår till mer än 24 miljoner kronor. Med avgränsningen till 10 anställda undantas 176 000 privata arbets- givare med sammanlagt 475 000 anställda. Antalet arbetsgivare som be- rörs av förslaget uppgår enligt Statistiska centralbyråns näringsgrensstati- stik till ungefär 32 000. De har sammanlagt drygt 3 miljoner anställda. Av dessa tillämpar redan i dag ca 500 företag Svenskt Näringslivs frivil- liga sjukfrånvaroredovisning. Dessa företag sysselsätter totalt ca 220 000 anställda.

6.2

Konsekvenser om någon reglering inte sker

Andelen människor i arbetsför ålder som är frånvarande från arbetet på grund av sjukdom har ökat kraftigt under senare år, vilket medfört bety- dande välfärdsförluster. Utgifterna för sjukpenning har ökat väsentligt. Åtgärder måste vidtas på flera områden för att hejda denna utveckling. Som nämnts är tanken bakom förslaget om en obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro bland anställda att redovisningen skall utgöra ett av flera viktiga instrument för att få företag och andra arbetsgivare att undvika sjukfrånvaro och vidta åtgärder för att förbättra arbetsförhållandena. Uppgiften har också ett värde för externa intressenter. I avsnitt 5.1 ut- vecklas närmare vilka aktörer som kan vara intresserade av uppgifter om sjukfrånvaro i årsredovisningen. I det avsnittet diskuteras även alternati- va lösningar till det obligatoriska uppgiftslämnandet i årsredovisningen. 31 Den statistik som förs i dag över sjukfrånvaro ger information om Prop. 2002/03:6 sjukfrånvaro hos endast ett urval av arbetsgivare. Som tidigare nämnts är denna statistik för närvarande inte tillräcklig för att ge den information om sjukfrånvaro som regeringen eftersträvar. Skulle förslaget inte genomföras skulle de intressenter som nämns i avsnitt 5.1 gå miste om viktig information och därmed skulle en av möjligheterna att minska sjukfrånvaron inte tas till vara.

6.3

Administrativa åtgärder som småföretagen måste vidta

De föreslagna författningsändringarna innebär ett ökat krav på uppgifts- lämnande för vissa företag som är skyldiga att lämna årsredovisning. I ett inledningsskede kan företagen behöva anpassa sina redovisnings- system för att det skall vara möjligt att redovisa sjukfrånvaro. Även i det löpande bokföringsarbetet kan förslagen medföra en ökad tidsåtgång och därmed en större personalkostnad. I vissa fall kan det uppstå extra kost- nader för inköp av externa redovisningstjänster. För att så långt som möj- ligt underlätta framtagandet av uppgifterna har förslagen utformats med utgångspunkt i de rutiner som används i Svenskt Näringslivs och Arbets- givarverkets frivilliga tidsanvändningsstatistik. Å andra sidan avviker förslaget från de rekommendationer som Bokföringsnämnden lämnat om beräkningen av antalet anställda. För de företag som inte använder den frivilliga tidsanvändningsstatistiken kan förslaget innebära att ett nytt sätt att beräkna personalens arbetstid måste tillämpas.

6.4

Tidsåtgången

Den ökade tidsåtgången på grund av förslaget kommer att vara marginell i förhållande till den totala tidsåtgång som årsredovisningslagarnas nuva- rande bestämmelser medför. Vidare kommer tidsåtgången för att i årsre- dovisningen ta med uppgifter om sjukfrånvaro att vara försumbar för de företag som har byggt upp rutiner för en fortlöpande rapportering av sjukfrånvaro. För de företag som inte har sådana upparbetade rutiner kan dock förslaget inledningsvis innebära tidskrävande arbetsinsatser. Enligt uppgift från näringslivets organisationer har dock i princip samtliga före- tag med fler än tio anställda tillgång till dator och program som krävs för att kunna upprätta ett datoriserat sjuklönesystem. Därmed borde arbetsin- satsen bli relativt begränsad. Den löpande tidsåtgången för att redovisa sjukfrånvaro har av Svenska Revisorsamfundet SRS uppskattats bli i genomsnitt någon till några tim- mar per företag och år. Den totala tidsåtgången för företagen som upp- kommer till följd av förslaget kan därmed uppskattas bli ungefär 2 tim- mar x 31 500 företag, dvs. 63 000 timmar. 32

6.5

Lönekostnader och andra kostnader

Prop. 2002/03:6

Kostnaderna kan vara av två slag, investeringskostnader och löpande kostnader. Investeringskostnader uppkommer vid införskaffande av da- torprogram och upprättande av arbetsrutiner m.m. för att kunna beräkna sjukfrånvaron. Med ledning av vad som angavs i föregående avsnitt (6.4), dvs. att så gott som samtliga företag som berörs av förslagen har tillgång till ett datoriserat sjuklönesystem, kan man anta att investerings- kostnaderna blir relativt försumbara. Det är troligt att fler företag ansluter sig till Svenskt Näringslivs frivil- liga sjukfrånvaroredovisning. För delägare i Svenskt Näringsliv är delta- gandet kostnadsfritt. Man kan vidare räkna med att marknaden kommer att anpassa sina datorprogram och fler organisationer kan antas följa Svenskt Näringslivs exempel och erbjuda tjänsten för sina medlemmar. Kostnaden för enskilda företag beror således på initial prestanda samt eventuellt medlemskap i en branschorganisation. Ett annat slags kostnader utgörs av löpande kostnader för att beräkna sjukfrånvaron. Marginaleffekten av förslaget är liten, liksom kostnaderna för arbetsinsatsen att beräkna sjukfrånvaron. Medlemmar i en branschor- ganisation som erbjuder tjänsten får inte några nya rörliga kostnader. Om man antar att antalet företag som berörs är 31 500, att tidsåtgången är 2 timmar och att kostnaden är 160 kronor per timme blir den samman- lagda löpande årskostnaden ca 10 miljoner kronor.

6.6

Annan påverkan på småföretagen

Ett av syftena med förslaget är att påverka företagen att arbeta mer aktivt med arbetsmiljön och uppmärksamma sambandet mellan sjukfrånvaro och ökade kostnader, både direkta och indirekta. Kostnadsbilden för före- tagen bör genom förslaget generellt påverkas positivt. Det kan dock fin- nas företag som redan i dag har en så bra kontroll över sjukfrånvaron att förslaget enbart medför extra administrativa kostnader.

6.7

Konsekvenser för kommuner och landsting

De föreslagna författningsändringarna innebär ett krav även på kommu- ner att redovisa sjukfrånvaro. I ett inledningsskede kan de behöva anpas- sa sina redovisningssystem för att det skall vara möjligt att redovisa den- na frånvaro. Det kan således ta tid att anpassa de administrativa systemen för att kunna hämta information om de anställda och deras sjukfrånvaro. Kommunerna har inte heller några gemensamma definitioner av vissa begrepp, t.ex. antalet anställda samt ordinarie arbetstid. Den ökade tidsåtgången på grund av förslaget kommer att vara margi- nell i förhållande till den totala tidsåtgång som nuvarande redovisnings- bestämmelser medför. Vidare kommer tidsåtgången för att i årsredovis- ningen ta med uppgifter om sjukfrånvaro att vara försumbar eftersom samtliga kommuner har rutiner för en fortlöpande rapportering av sjuk- frånvaro. 33

6.8

Samråd med näringslivet och med myndigheter

Prop. 2002/03:6

Förslaget har remissbehandlats av drygt 50 berörda myndigheter, kom- muner, landsting och organisationer. De synpunkter som har beaktats har främst avsett ikraftträdandet av regeländringarna, undantaget för utlands- anställda samt den ytterligare betoning av integritetsaspekterna som skett genom bl.a. höjningen av den lägsta gränsen för redovisning av under- grupperna. Vidare har justeringar gjorts i motivuttalandena med anled- ning av synpunkterna om en för hög detaljeringsgrad. Samråd om förslagen har skett med Näringslivets nämnd för regel- granskning, Statistiska centralbyrån, Riksförsäkringsverket, Svenskt När- ingsliv och Arbetsgivarverket. 7 Författningskommentar

7.1

Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

5 kap. 18 a § Paragrafen är ny. Upplysningar om sjukfrånvaro skall lämnas som tilläggsupplysningar. Redovisningen skall enbart avse frånvaro relaterad till ordinarie arbets- tid. Endast sjukfrånvaro som faller inom räkenskapsårets ram redovisas. Om någon del av en sjukfrånvaroperiod avser tid efter räkenskapsårets utgång redovisas den delen i årsredovisningen för nästa räkenskapsår. På motsvarande sätt medräknas inte sådan sjukfrånvaro under en sjukfrånva- roperiod som infallit före räkenskapsårets början. I första stycket lämnas en anvisning om att sjukfrånvaron skall anges i procent av de anställdas sammanlagda ordinarie arbetstid. Med ordinarie arbetstid avses arbetstid enligt kollektivavtal eller annat avtal mellan ar- betsgivaren och den anställde. Övertid omfattas inte. Skyldigheten att lämna uppgift om sjukfrånvaro gäller oavsett graden av sjukfrånvaro. Även sjukfrånvaro under del av den ordinarie arbetsdagen räknas alltså.

Andra stycket punkt 1 föreskriver att den andel av sjukfrånvaron som avser frånvaro som varat under en sammanhängande tid av 60 dagar eller mer skall anges särskilt. Vid fastställandet av om frånvaron pågått i 60 dagar eller mer skall även dagar då den anställde normalt skulle ha varit ledig räknas med. Med dagar avses i detta sammanhang kalenderdagar. Antalet timmar som den sjuke har varit frånvarande räknas sedan på samma sätt som vid tillämpningen av första stycket i förhållande till den ordinarie arbetstiden. Uppgiften skall lämnas i procent av den totala sjuk- frånvaron. Långtidssjukfrånvaron enligt denna punkt kan beräknas t.ex. på följan- de sätt. 34

Förutsättningar:

Prop. 2002/03:6

Den sammanlagda sjukfrånvaron under året: 1 440 timmar

Tid för långtidssjukfrånvaro (samtliga timmar i sjukfrånvaro på minst 60

kalenderdagar): 870 timmar

Andel långtidssjukfrånvaro i relation till den sammanlagda sjuk-

frånvaron:

870 x 100 

= 

60 procent

1 440

Enligt punkterna 2 och 3 skall uppgift också lämnas om sjukfrånvaro hos

kvinnor och män samt för anställda i vissa åldersgrupper.

Tredje stycket föreskriver att sjukfrånvaron i varje sådan grupp som

avses i andra stycket punkterna 2 och 3 skall anges i procent av den

sammanlagda ordinarie arbetstiden inom gruppen under året. Uppgiften

för dessa undergrupper skall alltså inte anges som en andel av den totala

sjukfrånvaron. I detta stycke finns två undantag som kommit till för att

förhindra att en uppgift om sjukfrånvaro skall kunna härledas till en en-

skild individ. För det första skall inte uppgift enligt andra stycket 2 och 3

lämnas om antalet anställda i gruppen är högst tio. Med antalet anställda

avses medelantalet anställda i gruppen under året. För det andra skall inte

uppgift lämnas om den kan hänföras till en enskild individ. Undantaget

tar sikte på verksamheter med relativt få anställda eller där antalet an-

ställda i någon enskild grupp är litet. Att någon av nämnda grupper ute-

sluts från redovisningen med hänvisning till undantagsregeln innebär inte

att den redovisningsskyldige kan underlåta att redovisa uppgift för övriga

grupper. Det får avgöras från fall till fall om omständigheterna är sådana

att en uppgift kan hänföras till någon enskild individ. Risken för motsats-

tolkningar bör vägas in vid bedömningen av om uppgiften skall lämnas

eller inte. Undantagsbestämmelsen kan illustreras med följande exempel.

Ett företag har 12 anställda, varav 11 kvinnor och 1 man. Mannen har

varit sjukskriven en större del av räkenskapsåret medan den genomsnitt-

liga sjukfrånvaron hos kvinnorna har varit relativt låg. Uppgift om den

ende mannens sjukfrånvaro skall inte lämnas eftersom antalet anställda i

gruppen inte uppgår till tio. Det kan dock även bli aktuellt att utesluta

redovisningen av sjukfrånvaron hos kvinnorna om man med ledning av

den uppgiften tillsammans med uppgiften om den totala sjukfrånvaron

kan dra slutsatser om mannens frånvaro.

Enligt det fjärde stycket undantas genom hänvisningen till 3 kap. 8 §

andra stycket 1 företag och andra arbetsgivare från skyldigheten att läm-

na uppgift om sjukfrånvaro om antalet anställda under de senaste två rä-

kenskapsåren uppgått till i medeltal högst tio. I bestämmelsen finns också

ett undantag som innebär att utomlands anställda inte omfattas av arbets-

givarens uppgiftsskyldighet.

Den närmare tillämpningen av bestämmelsen får avgöras inom ramen

för vad som är god redovisningssed.

35

7 kap.

Prop. 2002/03:6

14 §

Paragrafen föreskriver att vissa bestämmelser i 5 kap. om tilläggsupplys-

ningar skall tillämpas även på koncernredovisning. Ändringen medför att

uppgift om sjukfrånvaro inte behöver lämnas i koncernredovisningen.

7.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

5 kap. 1 § Paragrafen innehåller hänvisningar till vissa bestämmelser i 5 kap. årsre- dovisningslagen om tilläggsupplysningar. Ändringen innebär att även sådana företag som omfattas av lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall lämna tilläggsupplysningar om sjukfrånvaro. 7 kap. 4 § I paragrafen regleras bl.a. vilka tilläggsupplysningar som skall göras i koncernredovisningen för kreditinstitut och värdepappersbolag. Ändring- en innebär att upplysningar om de anställdas frånvaro på grund av sjuk- dom inte behöver tas in i koncernredovisningen.

7.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag

5 kap. 1 § Paragrafen innehåller hänvisningar till vissa bestämmelser i 5 kap. årsre- dovisningslagen om tilläggsupplysningar. Ändringen innebär att även sådana företag som omfattas av lagen om årsredovisning i försäkringsföretag skall lämna tilläggsupplysningar om sjukfrånvaro. 7 kap. 4 § I paragrafen regleras bl.a. vilka tilläggsupplysningar som skall göras i koncernredovisningen för försäkringsföretag. Ändringen innebär att upp- lysningar om de anställdas frånvaro på grund av sjukdom inte behöver tas in i koncernredovisningen. 36 Prop. 2002/03:6

7.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:614) om kommunal redovisning

4 kap. 1 a § Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om att förvaltningsberät- telsen skall innehålla uppgifter om de anställdas frånvaro på grund av sjukdom. Bestämmelserna motsvarar den föreslagna 5 kap. 18 a § årsre- dovisningslagen. Uppgifterna skall lämnas under det avsnitt i förvalt- ningsberättelsen som avser väsentliga personalförhållanden. Den närmare tillämpningen av bestämmelsen framgår av författningskommentaren till nyss nämnda bestämmelse i årsredovisningslagen. 8 kap. 1 § I bestämmelsen regleras den gemensamma förvaltningsberättelsen. Upp- gifter om väsentliga personalförhållanden enligt 4 kap. 1 § skall lämnas också för sådan kommunal verksamhet som bedrivs genom andra juridis- ka personer. Den gemensamma förvaltningsberättelsen behöver dock inte innehålla uppgift om sjukfrånvaro. Det har därför införts ett undantag i paragrafen i enlighet med detta. 37 Sammanfattningen i promemorian Obligatorisk redo- visning av sjukfrånvaron (Ds 2002:22). I denna promemoria behandlas frågan om att införa en skyldighet för arbetsgivare att redovisa sjukfrånvaron. Vi anser att man genom en sådan obligatorisk redovisning ökar trycket på företag, kommuner och myndig- heter att undvika hög sjukfrånvaro. Vår uppfattning är att årsredovis- ningen bäst tillgodoser det informationsbehov som olika intressenter kan ha av uppgifter om sjukfrånvaron. Genom att uppgifterna får en extern spridning är det också lättare för myndigheter, anställda och andra intres- senter att få del av dem. Redovisningen av sjukfrånvaron bör vara enhetlig för privata verk- samheter och för kommuner och statliga myndigheter. Vi föreslår att ändringar införs i årsredovisningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag samt lagen (1997:614) om kommunal redovisning. Regeringen bör också fatta beslut om att motsvarande ändringar införs i förordningen (2000:605) om årsre- dovisning och budgetunderlag. Vårt förslag har utformats så att vissa små företag inte behöver lämna uppgift om sjukfrånvaron. Det är nämligen angeläget att uppgiftsskyldig- heten inte blir för betungande. Det skall inte heller med utgångspunkt i de uppgifter som lämnas i årsredovisningarna gå att härleda sjukfrånva- ron hos en enskild individ. Det föreslagna undantaget bör gälla samtliga företag med högst tio anställda. Det förekommer olika typer av indikatorer som beskriver ohälsan. Vi har valt att föreslå den vanligaste indikatorn som är sjukfrånvaron. Det finns flera olika sätt att redovisa denna. Eftersom vårt arbete är inriktat på att precisera krav på hur uppgiftslämnandet skall gå till bör den metod väljas som så långt möjligt underlättar detta. Redovisningsskyldigheten bör därför inte bli för betungande eller komplicerad. Med dessa utgångs- punkter förefaller det mest naturligt att anknyta till den rutin som redan tillämpas i många fall, dvs. Svenskt Näringslivs respektive Arbetsgivar- verkets frivilliga tidsanvändningsstatistik. Därför förordas följande sätt att precisera begreppet sjukfrånvaro: Total sjukfrånvaro under året i rela- tion till de anställdas sammanlagda ordinarie arbetstid. Uppgiften om sjukfrånvaron är för oprecis för att kunna ge en hel- täckande bild av denna frånvaro. Ett antal underindelningar behövs där- för. En indelning efter kön krävs redan i dag vad gäller redovisningen av antalet anställda i årsredovisningen. Denna uppgift är således naturlig att kräva även för sjukfrånvaron. Vi föreslår att kvinnors respektive mäns sjukfrånvaro sätts i relation till respektive köns sammanlagda årsarbets- tid. Även åldersfördelade uppgifter bör kunna krävas. Vi föreslår att föl- jande intervaller skall användas: yngre än 30 år, 3049 år samt 50 år och äldre. Uppgifterna om kön och ålder torde vara lätta att ta fram för arbetsgivarna. Man bör vara restriktiv med att ställa ytterligare krav på uppgifter. En redovisning av långtidssjukfrånvaron har dock ett stort informationsvärde. Vi föreslår därför att även den andel av sjukfrånvaron som avser sjukfall som varat i 60 dagar eller mer skall anges. Prop. 2002/03:6 Bilaga 1 38

Vi föreslår att bestämmelserna om den obligatoriska redovisningen av

Prop. 2002/03:6

sjukfrånvaron skall gälla från och med den 1 januari 2003.

Bilaga 1

39 Förslag till ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) i promemorian Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron (Ds 2002:22) Förslag till ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554)

dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 5 kap. 18 a § och närmast före 18 a § en ny rubrik av följande lydelse,

dels att 7 kap. 14 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap. Sjukfrånvaro 18 a § Uppgift skall lämnas om de an- ställdas frånvaro på grund av sjukdom under räkenskapsåret. Den totala sjukfrånvaron skall anges i procent av de anställdas sammanlagda ordinarie arbetstid. Uppgift skall också lämnas om 1. den andel av sjukfrånvaron som avser sjukfall under en sam- manhängande tid av 60 dagar el- ler mer, 2. sjukfrånvaron för kvinnor re- spektive män samt 3. sjukfrånvaron för anställda i åldrarna 29 år eller yngre, 3049 år och 50 år eller äldre. Sjukfrånvaron för varje sådan grupp som avses i andra stycket 2 och 3 skall anges i procent av gruppens sammanlagda ordinarie arbetstid. Uppgift om sjuk- frånvaron skall inte lämnas om antalet anställda i gruppen un- derstiger fem.

Förstatredje styckena gäller inte företag som avses i 3 kap. 8 § andra stycket 1. Prop. 2002/03:6 Bilaga 2 40

7

kap.

14 § 1

Bestämmelserna om tilläggs- upplysningar i 5 kap. 27 och 10 25 §§ tillämpas även på koncern- redovisningen. Tilläggsupplys- ningarna skall lämnas på det sätt som anges i 5 kap. 1 § första stycket andra och tredje meningar- na och andra stycket. Bestämmelserna om tilläggs- upplysningar i 5 kap. 27, 1018 och 1925 §§ tillämpas även på koncernredovisningen. Tilläggs- upplysningarna skall lämnas på det sätt som anges i 5 kap. 1 § första stycket andra och tredje meningar- na och andra stycket.

1 Senaste lydelse 1999:1112. Prop. 2002/03:6 Bilaga 2 41 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemorian Obligatorisk redovisning av sjukfrånva- ron (Ds 2002:22) Justitieombudsmannen, Kammarrätten i Stockholm, Länsrätten i Jönkö- pings län, Statskontoret, Statistiska centralbyrån, Statens pensionsverk, Riksförsäkringsverket, Försäkringskasseförbundet, Socialstyrelsen, Han- dikappombudsmannen, Finansinspektionen, Ekonomistyrningsverket, Riksrevisionsverket, Arbetsgivarverket, Bokföringsnämnden, Arbetsmil- jöverket, Jämställdhetsombudsmannen, Patent- och registreringsverket, Verket för innovationssystem, NUTEK, De Handikappades riksförbund, Svenska Kommunförbundet, Landstingsförbundet, Svensk Handel, FAR, Svenska revisorsamfundet SRS, Sveriges Försäkringsförbund, TCO, SACO, Akademikerförbundet SSR, Lärarnas riksförbund, Sveriges läkarförbund, Svenskt Näringsliv, LO, Näringslivets nämnd för regel- granskning, Svenska Bankföreningen, Linköpings kommun, Halmstads kommun, Jokkmokks kommun, Stockholms läns landsting, Landstinget Dalarna, Arbetsgivaralliansen, Föreningen Sveriges Kommunalekono- mer, Företagarförbundet, Företagarnas Riksorganisation, Svenska Fond- handlareföreningen, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF, Sveriges Byggindustrier, Rådet för kommunal redovisning, Industrifack- et. Följande remissinstanser har avstått från att yttra sig: Utredning- en (S 2002:1) om analysgrupp för frågor rörande hälsa och ohälsa i ar- betslivet, Lantbrukarnas riksförbund, Helsingborgs kommun, Bjurholms kommun, Svenska kyrkan, Byggentreprenörerna, Föreningen stiftelser i samverkan, Privattjänstemannakartellen, Redovisningsrådet, Sveriges försäkringsföretagsförening. Utöver instanserna på remisslistan har en privatperson yttrat sig. Prop. 2002/03:6 Bilaga 3 42 Lagrådsremissens förslag till ändring i årsredovis- ningslagen (1995:1554) Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554) dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 5 kap. 18 a § samt närmast före 18 a § en ny rubrik av följande lydelse, dels att 7 kap. 14 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap. Sjukfrånvaro 18 a § Uppgift skall lämnas om de an- ställdas frånvaro på grund av sjuk- dom under räkenskapsåret. Den totala sjukfrånvaron skall anges i procent av de anställdas samman- lagda ordinarie arbetstid. Uppgift skall också lämnas om 1. den andel av sjukfrånvaron som avser sjukfall under en sam- manhängande tid av 60 dagar eller mer, 2. sjukfrånvaron för kvinnor re- spektive män samt 3. sjukfrånvaron för anställda i åldrarna 29 år eller yngre, 3049 år och 50 år eller äldre. Sjukfrånvaron för varje grupp som avses i andra stycket 2 och 3 skall anges i procent av gruppens sammanlagda ordinarie arbetstid. Sådan uppgift skall inte lämnas om antalet anställda i gruppen är högst tio eller om uppgiften kan hänföras till en enskild individ. Denna bestämmelse gäller inte anställda utomlands och inte heller företag som avses i 3 kap. 8 § andra stycket 1. Prop. 2002/03:6 Bilaga 4 43

7 kap.

Prop. 2002/03:6

14 § 1

Bilaga 4

Bestämmelserna om tilläggsupp-

Bestämmelserna

om tilläggsupp-

lysningar i 5 kap. 27 och 1025 §§

lysningar i 5 kap. 27 ,

10

18

 och

tillämpas även på koncernredovis-

19 25 §§ tillämpas även på kon-

ningen.

Tilläggsupplysningarna

cernredovisningen.

Tilläggsupplys-

skall lämnas på det sätt som anges i

ningarna skall lämnas på det sätt

5 kap. 1 § första stycket andra och

som anges i 5 kap. 1 § första stycket

tredje meningarna och andra styck-

andra och tredje meningarna och

et.

andra stycket.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003 och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2002.

2.

För räkenskapsår som inleds före ikraftträdandet skall uppgift om sjukfrånvaron avse tiden efter den 30 juni 2003.

1 Senaste lydelse 1999:1112. 44

Lagrådets yttrande

Prop. 2002/03:6

Bilaga 5

Protokoll vid sammanträde 2002-08-30

Närvarande: f.d. justitierådet Hans Danelius, regeringsrådet Gustaf
[REDACTED_EFTERNAMN], justitierådet Dag Victor.

Enligt en lagrådsremiss den 22 augusti 2002 (Finansdepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1.

lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),

2.

lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditin- stitut och värdepappersbolag,

3.

lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäk- ringsföretag.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga Åsa Bok- ström. Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet : Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen Allmänt I lagrådsremissen föreslås att företag skall vara skyldiga att i års- redovisningen lämna uppgifter om anställdas sjukfrånvaro. Avsikten är att motsvarande redovisningsregler skall införas också för kommuner och landsting och för statliga myndigheter. Lagrådets granskning kan natur- ligtvis bara avse det till Lagrådet remitterade förslaget. Någon bedöm- ning kan därför inte göras av de regler som avses gälla för offentliga ar- betsgivare. Att den i remissen behandlade frågan har aktualiserats har att göra med den ökade sjukfrånvaron under senare år. I remissen sägs att medveten- heten om sjukfrånvarons fördelning på olika verksamheter samt om dess orsaker och kostnader måste öka. Intresset hos företag, kommuner och myndigheter att vidta åtgärder för att förbättra arbetsförhållandena eller att undvika hög sjukfrånvaro förutsätts öka om uppgifter om sjukfrånva- rons fördelning görs kända. Det sägs också att olika intressenter har in- tresse av information om sjukfrånvaron. Det gäller bl.a. ägare till företag och anställda vid bedömningar av hur verksamheten bedrivs och hur ar- betsmiljön är. Den bild som ges i remissen (jfr s. 25) är att det primära syftet med förslaget är att få företagen att själva vidta åtgärder för att minska sjuk- frånvaron. Eftersom en årsredovisning skall rikta sig till externa bedöma- re kan det ifrågasättas om uppgifter av det aktuella slaget har sin plats i årsredovisningen (jfr prop. 1998/99:130 s. 332 ff. rörande ett tidigare förslag om s.k. personalekonomisk redovisning). Kopplingar finns emel- lertid också till de intressen som årsredovisningen traditionellt anses böra tillgodose. Lagrådet anser sig därför inte ha tillräcklig grund för att av principiella skäl motsätta sig förslaget. 45

Av remissen (s. 13 f.) framgår att en öppen redovisning av sjukfrånva-

Prop. 2002/03:6

ron även skall kunna användas vid genomförandet av ett kommande för-

Bilaga 5

slag om s.k. ekonomiska drivkrafter, syftande till att få arbetsgivare att

förebygga ohälsa. Om information om sjukfrånvaron skall få sådana

ekonomiska konsekvenser synes emellertid årsredovisningslagen inte

vara en lämplig plats för regleringen och ett större mått av tydlighet och

precision böra krävas än i de nu föreslagna bestämmelserna. Det torde då

behöva ytterligare klargöras i vilka fall information skall lämnas och vil-

ka uppgifter som informationen skall innefatta (jfr vad som nedan sägs i

anslutning till 5 kap. 18 a §).

5 kap. 18 a §

I paragrafens andra stycke anges olika grupper för vilka uppgifter om

sjukfrånvaron skall lämnas. Enligt tredje stycket skall, av integritetsskäl,

uppgift inte lämnas om antalet anställda i gruppen är högst tio eller om

uppgiften kan hänföras till en enskild individ.

Som framgår av författningskommentaren kan det vara vanskligt att

bedöma om en uppgift om sjukfrånvaron kan hänföras till en enskild in-

divid. Undantas en grupp på grund av "tioregeln" i tredje stycket kan en

annan grupp, som i och för sig omfattar mer än tio personer, också behö-

va undantas. Bedömningar av det slaget kan vara svåra att göra vid upp-

rättande och granskning av årsredovisningar.

Ett sätt att minska de antydda tillämpningsproblemen är att i fjärde

stycket undanta fler företag än som följer av hänvisningen där till 3 kap.

8 § andra stycket 1 (företag som de två senaste räkenskapsåren haft i me-

deltal högst tio anställda). Det i remissen anförda argumentet att man

genom hänvisningen knyter an till en i årsredovisningslagen redan före-

kommande gräns har begränsad tyngd eftersom övriga i lagen förekom-

mande hänvisningar till 3 kap. 8 § avser inte bara andra stycket 1 utan

också andra stycket 2 (se 5 kap. 16 och 17 §§ samt 6 kap. 1 §).

De föreslagna bestämmelserna kan ge anledning till en rad tillämp-

ningsproblem som gäller bl.a. hur procentberäkningen enligt första och

tredje styckena skall göras i vissa lägen och vad som skall förstås med en

sammanhängande sjukfrånvaro under 60 dagar. Inte heller är det tydligt

om det, för att undantaget i tredje stycket skall vara tillämpligt, krävs

t.ex. att gruppen inte vid något tillfälle under räkenskapsåret överstigit tio

personer eller att medeltalet av de anställda under hela räkenskapsåret

inte överstigit tio eller om det är tillräckligt att antalet anställda vid något

tillfälle under räkenskapsåret nedgått till tio eller ännu mindre. Oklarhe-

ter i sådana hänseenden kan knappast godtas om redovisning av sjuk-

frånvaron kommer att leda till ekonomiska konsekvenser för den redo-

visningsskyldige.

Övriga lagförslag

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

46

Finansdepartementet

Prop. 2002/03:6

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 3 oktober 2002

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 2002/03:6 Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro. 47