Regeringens proposition

1998/99:7

Koncernbeskattningsfrågor för ideella föreningar och

stiftelser, m.m.

Prop.

1998/99:7

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 8 oktober 1998

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att reglerna om skattefrihet för utdelning på

näringsbetingade aktier utvidgas till att gälla också utdelningar som

tillfaller stiftelser och ideella föreningar. Vidare föreslås att en möjlighet

införs att ge koncernbidrag i koncerner där moderföretaget är en stiftelse

eller en ideell förening. Samma sak föreslås gälla för ömsesidiga

livförsäkringsföretag. Dessutom föreslås inskränkningar i beloppsspärren

i lagen om avdrag för underskott av näringsverksamhet.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 4

2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt 6

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:663) om

ersättningsfonder 10

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1539) om avdrag för

underskott av näringsverksamhet 11

3 Ärendet och dess beredning 14

4 Inledning 14

4.1 Civilrättsliga regler 15

4.1.1 Stiftelser 15

4.1.2 Ideella föreningar 16

4.2 Inkomstbeskattning 17

4.2.1 Allmänt 17

4.2.2 Stiftelser 17

4.2.3 Ideella föreningar 18

4.2.4 Deklarationsskyldighet 19

5 Åtgärder för att undvika kedjebeskattning 19

6 Koncernbidrag 24

7 Försäkringsföretag 25

8 Inskränkning av beloppsspärren vid vissa ägarförändringar 26

9 Statsfinansiella effekter 28

10 Författningskommentarer 29

Sammanfattning av promemorian Koncernbeskattningsfrågor för ideella

föreningar och stiftelser, m.m. Ds 1998:4 31

Promemorians lagförslag i relevanta delar 32

Remissinstanser 39

Lagrådsremissens lagförslag 40

Lagrådets yttrande 50

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 8 oktober 1998 51

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

3. lag om ändring i lagen (1960:663) om ersättningsfonder,

4. lag om ändring i lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av

näringsverksamhet

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

Härigenom föreskrivs att punkt 1 av anvisningarna till 22 § kommu-

nalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Anvisningar

till 22 §

1.1 Till intäkt av näringsverksamhet hänförs samtliga intäkter i pengar

eller varor, som har influtit i verksamheten. Detta innebär, att intäkten

skall vara av sådan beskaffenhet, att den normalt är att räkna med och

ingår som ett led i verksamheten. Hit räknas inflytande betalning för va-

ror, som den skattskyldige handlar med eller tillverkar. Det sagda gäller

även då näringsidkaren vid överlåtelse av verksamheten låter befintliga

varor ingå i överlåtelsen. Denna överlåtelse utgör då så att säga den sista

affärshändelsen i verksamheten.

 Till intäkt av näringsverksamhet hänförs också vad som inflyter vid

avyttring av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventa-

rier eller av tillgångar som är likställda med dessa vid beräkning av vär-

deminskningsavdrag. Även ersättning som i fall som avses i 2 § andra

och tredje styckena lagen (1990:663) om ersättningsfonder uppbärs av en

fysisk person eller ett dödsbo utgör intäkt av näringsverksamhet om den

skattskyldige begär det.

 Till intäkt av näringsverksamhet hänförs vidare vinst vid icke yrkes-

mässig avyttring (realisationsvinst) av andel i sådan ekonomisk förening

som avses i 2 § 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt såvida

innehavet av andelen betingas av sådan verksamhet. Detsamma gäller

vinst vid icke yrkesmässig avyttring av en medlems fordran på en sådan

ekonomisk förening, om medlemskapet betingas av medlemmens

näringsverksamhet. I fråga om handelsbolag hänförs till intäkt av

näringsverksamhet också realisationsvinst vid avyttring av andra

tillgångar som avses i 27 § 1 mom., av tillgångar som avses i 28 §, 29 § 1

mom., 30 § 1 mom. och 31 § samt av förpliktelser som avses i 3 § 1

mom. nämnda lag.

 Har en tillgång tagits ut ur en förvärvskälla sker beskattning som om

tillgången i stället hade avyttrats för ett vederlag motsvarande marknads-

värdet (uttagsbeskattning). Vad nu sagts gäller dock endast om vederlag

eller vinst vid en avyttring skulle ha tagits upp som intäkt av närings-

verksamhet och särskilda skäl mot uttagsbeskattning inte föreligger. Ut-

tag av bränsle från fastighet som är taxerad som lantbruksenhet för upp-

värmning av den skattskyldiges privatbostad på denna beskattas ej. Uttag

av andra aktier än sådana som utgör omsättningstillgångar enligt punkt 4

av anvisningarna till 21 § beskattas inte heller om aktierna delats eller

skiftats ut enligt 3 § 7 mom. fjärde stycket eller 3 § 8 mom. tredje stycket

lagen om statlig inkomstskatt.

Uttagsbeskattning sker också vid uttag i mer än ringa omfattning av

tjänst. Värdet av bilförmån beräknas enligt bestämmelserna i punkterna 2

och 4 av anvisningarna till 42 §.

Uttagsbeskattning skall även ske

 under förutsättning att särskilda

skäl mot det inte föreligger

Uttagsbeskattning skall även ske

 under förutsättning att särskilda

skäl mot det inte föreligger

1. om verksamheten i en för-

värvskälla har upphört,

2. om en näringsidkare upphört

att vara skattskyldig för inkomst av

en förvärvskälla,

1. om verksamheten i en för-

värvskälla har upphört,

2. om skattskyldighet för inkomst

av en förvärvskälla helt eller delvis

har upphört,

3. om inkomst av en förvärvs-

källa skall undantas från beskatt-

ning på grund av ett avtal om und-

vikande av dubbelbeskattning eller

4. i fråga om tillgång som har

förts över från en del av en

förvärvskälla till en annan del, om

inkomst av den senare delen men

inte av den förra är undantagen från

beskattning i Sverige på grund av

avtal om undvikande av dubbelbe-

skattning.

I fall som avses i sjätte stycket 2

och 3 skall uttagsbeskattning dock

inte ske till den del tillgångarna i

förvärvskällan knutits till ett fast

driftställe i Sverige. Undantas

endast en del av inkomsten från en

förvärvskälla från beskattning på

grund av avtal om undvikande av

dubbelbeskattning, gäller sjätte

stycket 3 tillgångar som är

hänförliga till motsvarande del av

förvärvskällan.

3. om inkomst av en förvärvs-

källa skall undantas från beskatt-

ning på grund av ett avtal om und-

vikande av dubbelbeskattning eller

4. i fråga om tillgång som har

förts över från en del av en för-

värvskälla till en annan del, om

inkomst av den senare delen men

inte av den förra är undantagen från

beskattning i Sverige på grund av

avtal om undvikande av

dubbelbeskattning.

I fall som avses i sjätte stycket 2

och 3 skall uttagsbeskattning dock

inte ske till den del tillgångar i

förvärvskällan knutits till ett fast

driftställe i Sverige. Undantas

endast en del av inkomsten från en

förvärvskälla från beskattning på

grund av avtal om undvikande av

dubbelbeskattning, gäller sjätte

stycket 3 tillgångar som är

hänförliga till motsvarande del av

förvärvskällan.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas i fråga om

omständigheter som hänför sig till tiden efter ikraftträdandet.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt

Härigenom föreskrivs att 2 § 3 mom. och 7 § 8 mom. lagen (1947:576)

om statlig inkomstskatt1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

 3 mom.2 Äger svenskt aktiebo-

lag, svensk ekonomisk förening,

svensk sparbank eller svenskt öm-

sesidigt skadeförsäkringsföretag

(moderföretag) mer än nio tionde-

lar av aktierna eller andelarna i ett

eller flera svenska aktiebolag eller

svenska ekonomiska föreningar

(helägda dotterföretag), skall

koncernbidrag som moderföretaget

lämnar till helägt dotterföretag

eller som sådant företag lämnar till

moderföretaget eller till annat

helägt dotterföretag hos moder-

företaget anses som avdragsgill

omkostnad för givaren och skatte-

pliktig intäkt för mottagaren, även

om bidraget inte för givaren utgör

omkostnad för intäkternas förvär-

vande eller bibehållande. Som

förutsättning för detta gäller

3 mom. Äger svenskt aktiebo-

lag, svensk ekonomisk förening,

svensk sparbank, svenskt ömsesi-

digt försäkringsföretag eller sådan

svensk stiftelse eller svensk ideell

förening som inte är frikallad från

skattskyldighet enligt 7 § 3 6

mom. (moderföretag) mer än nio

tiondelar av aktierna eller andel-

arna i ett eller flera svenska aktie-

bolag eller svenska ekonomiska

föreningar (helägda dotterföretag),

skall koncernbidrag som moder-

företaget lämnar till helägt

dotterföretag eller som sådant

företag lämnar till moderföretag

eller till annat helägt dotterföretag

hos moderföretaget anses som

avdragsgill omkostnad för givaren

och skattepliktig intäkt för

mottagaren, även om bidraget inte

för givaren utgör omkostnad för

intäkternas förvärvande eller

bibehållande. Som förutsättning

för detta gäller

a) att varken givare eller mottagare är bostadsföretag enligt 7 mom.,

investmentföretag enligt 10 mom. eller förvaltningsföretag enligt 7 § 8

mom. andra stycket,

 b) att såväl givare som mottagare redovisar bidraget till samma års

taxering öppet i självdeklaration eller därvid fogad bilaga,

 c) att dotterföretag som lämnar eller mottar bidrag har varit helägt

under hela beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan

dotterföretaget började bedriva verksamhet av något slag,

 d) att, om bidrag lämnas från dotterföretag till moderföretag,

moderföretaget skulle vara frikallat från skattskyldighet för utdelning

som under beskattningsåret hade uppburits från dotterföretaget,

 e) att, om bidrag lämnas från dotterföretag till annat dotterföretag,

moderföretaget är investmentföretag eller förvaltningsföretag som avses i

a eller moderföretaget i annat fall skulle vara antingen frikallat från skatt-

skyldighet för utdelning som under beskattningsåret hade uppburits från

det givande dotterföretaget eller skattskyldigt för utdelning som under

beskattningsåret hade uppburits från det mottagande dotterföretaget samt

 f) att mottagaren inte enligt avtal om undvikande av dubbelbeskattning

skall anses ha hemvist i en främmande stat.

 Lämnar svenskt moderföretag koncernbidrag till svenskt aktiebolag

som inte är sådant helägt dotterbolag som avses i första stycket, skall

bidraget ändå anses som avdragsgill omkostnad för moderföretaget och

skattepliktig intäkt för mottagaren, om de förutsättningar som anges i

första stycket a, b och f är uppfyllda och om ägarförhållandena under

hela beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan mottaga-

ren började bedriva verksamhet av något slag har varit sådana att motta-

garen genom fusioner mellan moderföretag och dotterbolag har kunnat

bringas att uppgå i moderföretaget. Därvid skall fusion anses kunna äga

rum när moderföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna i dotterbolag

men inte i annat fall.

 Även i andra fall skall koncernbidrag som svenskt företag lämnar till

annat svenskt företag anses som avdragsgill omkostnad för givaren och

skattepliktig intäkt för mottagaren under förutsättning att bidraget med

avdragsrätt för givaren enligt första och andra styckena hade kunnat läm-

nas till annat företag än mottagaren och att bidraget därefter, direkt eller

genom förmedling av ytterligare företag, hade kunnat vidarebefordras till

mottagaren på sådant sätt att varje förmedlande företag skulle ha haft rätt

till avdrag enligt första och andra styckena för vidarebefordrat belopp.

 Avdrag för koncernbidrag får åtnjutas endast av den som visar att för-

utsättningar för sådant avdrag föreligger.

 Lämnas bidrag från svenskt företag till annat svenskt företag, med vil-

ket givaren är i intressegemenskap, för verksamhet av väsentlig betydelse

från samhällsekonomisk synpunkt och redovisas bidraget öppet, kan re-

geringen medge att bidraget skall anses som avdragsgill omkostnad för

givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren även om en eller flera av

de förutsättningar som anges i första tredje styckena inte är uppfyllda.

7 §

 8 mom.3 Mottagare av utdelning från svenskt aktiebolag och svensk

ekonomisk förening är frikallade från skattskyldighet i den omfattning

som anges nedan. Med utdelning förstås sådan utdelning som har uppbu-

rits i förhållande till innehavda aktier eller andelar eller som har uppbu-

rits efter annan grund men inte är avdragsgill för det utdelande företaget

enligt 2 § 8 mom. första stycket. Bestämmelserna i tredje stycket nedan

gäller inte sådan utdelning på förlagsinsatser, som är avdragsgill för det

utdelande företaget.

 Svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening som förvaltar

värdepapper eller likartad lös egendom och därutöver inte direkt eller

indirekt bedriver någon eller endast obetydlig verksamhet

(förvaltningsföretag), är frikallat från skattskyldighet för utdelning i den

mån sammanlagda beloppet av utdelningen motsvaras av annan utdelning

än som avses i 3 § 7 mom. fjärde stycket som företaget har beslutat för

samma beskattningsår. Som förvaltningsföretag anses inte

investmentföretag som avses i 2 § 10 mom.

 Svenskt aktiebolag eller svensk

ekonomisk förening är med un-

dantag av investmentföretag och

förvaltningsföretag, frikallat från

skattskyldighet för utdelning på

näringsbetingade aktier eller an-

delar. Detsamma gäller svensk

sparbank och svenskt ömsesidigt

skadeförsäkringsföretag. Med när-

ingsbetingad aktie eller andel av-

ses aktie eller andel som inte utgör

omsättningstillgång i företagets

verksamhet under förutsättning att

Svenskt aktiebolag eller svensk

ekonomisk förening är med un-

dantag av investmentföretag och

förvaltningsföretag, frikallat från

skattskyldighet för utdelning på

näringsbetingade aktier eller an-

delar. Detsamma gäller svensk

sparbank och svenskt ömsesidigt

försäkringsföretag samt sådan

svensk stiftelse och svensk ideell

förening som inte är frikallad från

skattskyldighet för utdelning enligt

3 6 mom. Med näringsbetingad

aktie eller andel avses aktie eller

andel som inte utgör

omsättningstillgång i företagets

verksamhet under förutsättning att

 a) det sammanlagda röstetalet för företagets aktier eller andelar i det

utdelande företaget vid beskattningsårets utgång motsvarade en fjärdedel

eller mer av röstetalet för samtliga aktier eller andelar i det utdelande

företaget, eller

 b) det görs sannolikt att innehavet av aktien eller andelen betingas av

verksamhet som bedrivs av företaget eller av företag som med hänsyn till

äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå

det nära.

 Skattefrihet enligt tredje stycket föreligger dock inte för utdelning på

aktie eller andel i förvaltningsföretag eller investmentföretag, om detta

äger mer än enstaka aktier eller andelar på vilka utdelning skulle ha varit

skattepliktig om aktierna eller andelarna hade ägts direkt av det företag

som äger aktien eller andelen i förvaltningsföretaget eller investmentfö-

retaget.

 Förvärvar företag aktie eller andel i annat företag och är det inte

uppenbart att det företag som gör förvärvet därigenom erhåller tillgång

av verkligt och särskilt värde med hänsyn till ägarföretagets verksamhet,

föreligger inte skattefrihet enligt detta moment för utdelning på aktien

eller andelen av sådana medel som vid förvärvet fanns hos det utdelande

företaget och som inte motsvarar tillskjutet belopp eller inbetald insats.

Utdelning anses i första hand gälla andra medel än sådana som motsvarar

tillskjutet belopp eller inbetald insats.

 Svenskt företag är frikallat från skattskyldighet för utdelning på aktie

eller andel i utländsk juridisk person under förutsättning att

 1. utdelningen skulle ha varit skattefri enligt vad som ovan sägs för

det fall det utdelande bolaget hade varit svenskt och

 2. att den inkomstbeskattning som den utländska juridiska personen är

underkastad är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skett

enligt denna lag, om inkomsten hade förvärvats av ett svenskt företag.

 Utländsk juridisk person hemmahörande i något av de länder med

vilka Sverige ingått avtal för undvikande av dubbelbeskattning

(avtalsländer) skall anses underkastad inkomstbeskattning jämförlig med

den som skulle ha skett enligt denna lag. Denna presumtion gäller dock

endast om personens intäkter härrör från verksamhet i Sverige eller av-

talsland och verksamheten är underkastad normal inkomstskatt i det eller

de länder där den bedrivs. I det fall personens intäkter endast till obetyd-

lig del härrör från verksamhet i andra länder eller från särskilt skattemäs-

sigt gynnad verksamhet skall den ändå anses underkastad jämförlig be-

skattning.

 Svenskt företag är med undantag av investmentföretag och förvalt-

ningsföretag, frikallat från skattskyldighet för utdelning på aktie eller

andel i ett bolag i en främmande stat som är medlem i Europeiska ge-

menskapen även om förutsättningarna enligt sjätte stycket inte är för

handen om innehavet av aktier eller andelar i bolaget motsvarar 25 pro-

cent eller mer av andelskapitalet i detta.

 Med bolag i en främmande stat som är medlem i Europeiska gemen-

skapen avses utländskt företag som uppfyller villkoren i artikel 2 i det av

Europeiska gemenskapernas råd den 23 juli 1990 antagna direktivet om

en gemensam ordning för beskattning avseende moder- och dotterbolag i

olika medlemsstater i direktivets lydelse den 1 januari 1995

(90/435/EEG). En förutsättning är att den inkomstbeskattning bolaget är

underkastad är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skett

enligt denna lag om inkomsten hade förvärvats av ett svenskt företag.

Utdelning från ett svenskt företag som enligt avtal om undvikande av

dubbelbeskattning skall anses ha hemvist i en främmande stat skall vid

tillämpning av detta moment behandlas som utdelning på aktie eller an-

del i utländsk juridisk person hemmahörande i den främmande staten.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 2000 års taxering.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:663) om

ersättningsfonder

Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (1990:663) om ersättningsfonder

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

11 §1

 Skattemyndigheten kan, om det finns särskilda skäl, medge att ett

företags ersättningsfond övertas av ett annat företag. För sådant med-

givande krävs

 1. att det ena företaget är moderföretag och det andra företaget är dess

helägda dotterföretag, eller

 2. att båda företagen är helägda dotterföretag till samma moderföretag,

eller

 3. att det ena företaget är ett svenskt aktiebolag eller en svensk eko-

nomisk förening vars aktier eller andelar till mer än 90 procent ägs av

moderföretaget tillsammans med eller genom förmedling av ett eller flera

av dess helägda dotterföretag och det andra företaget antingen är ett annat

sådant aktiebolag eller sådan ekonomisk förening eller också moderföre-

taget eller dess helägda dotterföretag.

 Vid tillämpning av första

stycket avses med moderföretag

svenskt aktiebolag, svensk eko-

nomisk förening, svensk sparbank

eller svensk ömsesidig skadeför-

säkringsanstalt och med helägt

dotterföretag svenskt aktiebolag

eller svensk ekonomisk förening

vars aktier eller andelar till mer än

90 procent ägs av moderföretaget.

Vid tillämpning av första

stycket avses med moderföretag

svenskt aktiebolag, svensk eko-

nomisk förening, svensk sparbank,

svenskt ömsesidigt försäk-

ringsföretag eller sådan svensk

stiftelse eller svensk ideell

förening som inte är frikallad från

skattskyldighet enligt 7 § 3 6

mom. lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt och med helägt

dotterföretag svenskt aktiebolag

eller svensk ekonomisk förening

vars aktier eller andelar till mer än

90 procent ägs av moderföretaget.

 Har en ersättningsfond övertagits skall det anses som om det övertag-

ande företaget gjort avsättning till fonden vid den tidpunkt då det över-

låtande företaget gjorde avsättningen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas i fråga om

omständigheter som hänför sig till tiden efter ikraftträdandet.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1539) om

avdrag för underskott av näringsverksamhet

Härigenom föreskrivs att 3 5 §§ lagen (1993:1539) om avdrag för

underskott av näringsverksamhet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 §1

Med företag avses aktiebolag,

ekonomisk förening, bankaktie-

bolag, sparbank, försäkringsbolag

eller utländskt bolag.

Med företag avses aktiebolag,

ekonomisk förening, stiftelse,

ideell förening, sparbank, försäk-

ringsbolag eller utländskt bolag.

Med förlustföretag avses ett företag med underskott beskattningsåret

närmast före det beskattningsår företaget omfattats av en sådan ägar-

förändring som anges i 4 eller 5 §.

Med annat rättssubjekt avses

fysisk person, dödsbo, stiftelse,

ideell förening eller annan

utländsk juridisk person än

utländskt bolag. Med annat

rättssubjekt avses även handels-

bolag i vilket subjekt av de slag

som anges i föregående mening är

delägare. Närstående räknas som

en person. Med närstående avses

föräldrar, far- och morföräldrar,

make, avkomling, avkomlings

make, syskon, syskons make och

avkomling. Med avkomling avses

även styvbarn och fosterbarn. Med

närstående avses även dödsbon

och handelsbolag i vilka någon

sådan person som anges i fjärde

och femte meningarna är delägare.

Med annat rättssubjekt avses

fysisk person, dödsbo eller annan

utländsk juridisk person än

utländskt bolag. Med annat

rättssubjekt avses även handels-

bolag i vilket subjekt av de slag

som anges i föregående mening är

delägare. Närstående räknas som

en person. Med närstående avses

föräldrar, far- och morföräldrar,

make, avkomling, avkomlings

make, syskon, syskons make och

avkomling. Med avkomling avses

även styvbarn och fosterbarn. Med

närstående avses även dödsbon

och handelsbolag i vilka någon

sådan person som anges i fjärde

och femte meningarna är delägare.

Med gammalt underskott avses underskott som kvarstår från

beskattningsåret närmast före det beskattningsår då ett förlustföretag

omfattats av en sådan ägarförändring som anges i 4 eller 5 § eller utgjort

överlåtande eller övertgande företag i sådan fusion, ombildning eller

övertagande som anges i 12 § första stycket.

4 §2

Ett förlustföretag skall anses ha omfattats av en ägarförändring om ett

företag (den nya ägaren) fått bestämmande inflytande över

förlustföretaget.

En ägarförändring skall även anses ha skett om ett förlustföretag eller

ett moderföretag till ett sådant företag fått bestämmande inflytande över

ett annat företag (det nya dotterföretaget).

Vid tillämpning av första och

andra styckena skall ett företag

anses ha ett bestämmande

inflytande över ett annat företag

om det senare företaget är

dotterföretag till det förra företaget

enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen

(1975:1385), 1 kap. 4 § lagen

(1987:667) om ekonomiska för-

eningar, 1 kap. 6 § bankaktie-

bolaglagen (1987:618), 1 kap. 2 §

sparbankslagen (1987:619), 1 kap.

5 § lagen (1995:1570) om

medlemsbanker eller 1 kap. 9 §

försäkringsrörelselagen

(1982:713). Ett utländskt bolag

skall anses ha ett bestämmande

inflytande över ett företag om

företaget skulle ha varit ett

dotterföretag till det utländska

bolaget om detta varit ett svenskt

aktiebolag.

Vid tillämpning av första och

andra styckena skall ett företag

anses ha ett bestämmande

inflytande över ett annat företag

om det senare företaget är

dotterföretag till det förra företaget

enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen

(1975:1385), 1 kap. 4 § lagen

(1987:667) om ekonomiska för-

eningar, 1 kap. 2 § sparbankslagen

(1987:619), 1 kap. 5 § lagen

(1995:1570) om medlemsbanker, 1

kap. 9 § försäkringsrörelselagen

(1982:713) eller 1 kap. 5 §

stiftelselagen (1994:1220). Ett

utländskt bolag eller en ideell

förening skall anses ha ett

bestämmande inflytande över ett

företag om företaget skulle ha

varit ett dotterföretag till det

utländska bolaget eller den ideella

föreningen om bolaget eller

föreningen varit ett svenskt

aktiebolag.

5 §

Ett förlustföretag skall i annat fall än som anges i 4 § första stycket

anses ha omfattats av en ägarförändring om

1. ett annat rättssubjekt (den nya ägaren) fått bestämmande inflytande

över förlustföretaget eller

2. i annat fall än som anges i 1 ett annat rättssubjekts förvärv av

aktier eller andelar i förlustföretaget medför att under en period som om-

fattar fem beskattningsår för företaget, förvärvaren förvärvat aktier eller

andelar med minst fem procent av samtliga röster i företaget och till-

sammans med andra, som utgör annat rättssubjekt och som under perio-

den förvärvat aktier eller andelar i företaget (de nya ägarna) med för var

och en minst fem procent av samtliga röster i företaget, sammantaget

förvärvat aktier eller andelar med mer än hälften av samtliga röster i

företaget.

Ett annat rättssubjekt skall vid

tillämpning av första stycket 1

anses ha bestämmande inflytande

över ett företag om företaget

skulle ha varit dotterföretag till

rättssubjektet om detta hade varit

ett aktiebolag.

Ett annat rättssubjekt skall vid

tillämpning av första stycket 1

anses ha bestämmande inflytande

över ett företag om företaget

skulle ha varit dotterföretag till

rättssubjektet om detta hade varit

ett aktiebolag. Första stycket skall

inte tillämpas om det be-

stämmande inflytandet eller för-

värvet erhålls genom arv, testa-

mente, bodelning eller genom änd-

rade familjeförhållanden. Första

stycket 1 skall inte tillämpas om

den nya ägaren de två närmast

föregående beskattningsåren haft

ställning som företagsledare enligt

punkt 14 av anvisningarna till 32 §

kommunalskattelagen (1928:370).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 2000 års taxering.

3 Ärendet och dess beredning

I skattereformen gjordes inga förändringar i fråga om beskattningsreg-

lerna för stiftelser och ideella föreningar. Frågan om dessa företagsfor-

mer skulle omfattas av reglerna om skattefrihet för utdelning på närings-

betingade aktier fick anstå i avvaktan på Stiftelse- och föreningsskatte-

kommitténs förslag (prop. 1989/90:110 s. 552 och 579). Kommitténs

betänkande Översyn av skattereglerna för stiftelser och ideella föreningar

(SOU 1995:63) berörde emellertid inte den frågan. Inte heller frågan om

rätt att ge koncernbidrag skall finnas i fall där moderföretaget är en stif-

telse eller en ideell förening togs upp. Inom Finansdepartementet har

promemorian Koncernbeskattningsfrågor för ideella föreningar och stif-

telser, m.m. (Ds 1998:4) utarbetats. En sammanfattning av promemorian

och dess lagförslag finns i bilaga 1 respektive bilaga 2. Promemorian har

remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3.

En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftnings-

ärendet (dnr Fi98/121). De nämnda skattefrågorna tas nu upp till

behandling.

I promemorian behandlades också vissa andra företagsskattefrågor.

Där föreslogs dels en inskränkning av beloppsspärrens tillämpningsom-

råde i lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet,

dels ökade möjligheter att föra över expansionsmedel och periodiserings-

fond vid byte av företagsform. I denna proposition tas endast frågan om

inskränkningar av beloppsspärren upp.

Under beredningen av ärendet har det uppmärksammats att

uppräkningen i 2 § 3 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

(SIL) av vilka moderföretag som kan ge koncernbidrag bör ändras.

Ändringen avser ömsesidiga försäkringsföretag och är av

rättelsekaraktär. En motsvarande justering görs bl.a. även i 7 § 8 mom.

SIL beträffande vilka företag som kan ta emot utdelning på

näringsbetingade aktier utan beskattning.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 20 maj 1998 att inhämta Lagrådets yttrande

över de lagförslag som finns i bilaga 4.

Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran, se bilaga 5. Vissa

redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till lagrådsremissens

lagförslag.

4 Inledning

Som en bakgrund till förslagen ges en sammanfattande beskrivning av de

civil- och skatterättsliga reglerna för stiftelser och ideella föreningar.

4.1 Civilrättsliga regler

4.1.1 Stiftelser

Stiftelselagen (1994:1220) trädde i kraft den 1 januari 1996 (prop.

1993/94:9, bet. 1993/94:LU12, rskr. 1993/94:225). I stiftelselagen finns i

första hand bestämmelser om stiftelser i allmänhet . De kan delas in i

två huvudtyper, nämligen avkastningsstiftelser och verksamhetsstiftelser

(jfr ovan angivna prop. s. 40 f.).

Det karaktäristiska för den första typen är att stiftelsen tillgodoser sitt

syfte genom att ur den löpande avkastningen på förmögenheten utge

kontanta bidrag till som regel fysiska personer. Stiftelsens förmögenhet

består ofta av värdepapper eller banktillgodohavanden. Stiftelsen får i

princip inte förbruka medel för annat än för det av stiftaren bestämda

syftet och den av honom bestämda förmånstagar- eller destinatärskretsen.

En avkastningsstiftelse är således i praktiken förhindrad att bedriva

näringsverksamhet.

Det karaktäristiska för den andra typen av stiftelse är att den som regel

tillgodoser sitt syfte genom att utöva näringsverksamhet. Det kan t.ex.

gälla att mot betalning tillhandahålla sjukvård eller meddela undervis-

ning. Tidigare var verksamhetsstiftelser i första hand inriktade på att

främja just behov av utbildning eller social omvårdnad. Numera finns

denna typ av stiftelser även inom bostadssektorn, det massmediala

området och inom kultursektorn. Antalet verksamhetsstiftelser är lågt i

jämförelse med andra företagsformer. Stiftelselagen omfattar också

insamlingsstiftelser och kollektivavtalsstiftelser.

En stiftelse bildas genom att stiftaren förordnar att han för ett bestämt

ändamål vill skapa en varaktigt bestående, självständig förmögenhet av

egendom som han i enlighet med förordnandet tillskjuter själv. Stiftarens

förordnande skall som regel vara skriftligt och undertecknat av honom.

Härutöver krävs för uppkomsten av en stiftelse att den för stiftelsen av-

sedda egendomen är avskild, vilket är fallet när den har tagits om hand av

någon som har åtagit sig att förvalta den i enlighet med stiftelseförord-

nandet.

En stiftelse har rättskapacitet. Det innebär att den kan förvärva rättig-

heter och åta sig skyldigheter samt föra talan inför domstolar och andra

myndigheter. Stiftelser har rätt att bedriva näringsverksamhet i eget

namn. Endast stiftelsens tillgångar svarar för stiftelsens förpliktelser.

Stiftaren har i princip frihet att bestämma hur stiftelsen skall förvaltas.

Det finns dock vissa tvingande föreskrifter i stiftelselagen. Styrelsen för

en stiftelse får t.ex. inte bestå av enbart stiftaren eller stiftarna. Det finns

vidare regler om jäv för styrelseledamöter.

Stiftelselagen innehåller bestämmelser om två olika förvaltningsfor-

mer, nämligen egen förvaltning och anknuten förvaltning. Stiftaren väljer

själv förvaltningsform. Förvaltningsformen är egen förvaltning om för-

valtningsåtagandet har lämnats av en eller flera fysiska personer och an-

knuten förvaltning om förvaltningsåtagandet har lämnats av en juridisk

person. I det förstnämnda fallet ankommer det på den eller de fysiska

personerna att bilda ett organ (styrelse) som sköter stiftelsens förvaltning.

I det andra fallet är det den juridiska personen som är organ (förvaltare)

för stiftelsen.

Ansvaret för förvaltningen av en stiftelse vilar ytterst på dess styrelse

eller förvaltare. I förvaltningen ingår bl.a. att se till att föreskrifterna i

stiftelseförordnandet följs. Vidare skall förvaltaren svara för att stiftel-

sens förmögenhet är placerad på ett godtagbart sätt, i den mån det inte

följer av stiftelseförordnandet hur förmögenheten skall vara placerad.

En stiftelse får inte låna ut pengar eller ställa säkerhet till förmån för

stiftaren eller förvaltaren. För att förhindra kringgåenden omfattar

förbudet även närstående till dessa.

En stiftelse är bokföringsskyldig bl.a. om den utövar näringsverksam-

het eller om den är moderföretag (moderstiftelse) i en koncern. Skyldig-

heten omfattar såväl löpande bokföring som årsbokslut och en på årsbok-

slutet grundad, offentlig årsredovisning. Stiftelser som inte är bokför-

ingsskyldiga är skyldiga att föra räkenskaper över inbetalningar till och

utbetalningar från stiftelsen. Räkenskaperna skall varje år avslutas med

en sammanställning. Alla stiftelser skall ha minst en revisor och stiftelser

som är årsredovisningsskyldiga skall ha minst en auktoriserad eller god-

känd revisor.

I allmänhet är länsstyrelsen i det län där en stiftelses styrelse eller för-

valtare har sitt säte tillsynsmyndighet för stiftelsen. Bl.a. stiftelser som är

årsredovisningsskyldiga skall vara registrerade i ett offentligt stiftelsere-

gister. Registreringsmyndighet är den länstyrelse som är tillsynsmyndig-

het för stiftelsen.

4.1.2 Ideella föreningar

Det finns inte någon civilrättslig lagstiftning avseende ideella föreningar.

Därmed finns det inte heller någon legaldefinition av begreppet ideell

förening.

De ideella föreningarna kan delas in i två huvudgrupper (jfr LU

1982/83:22). Den ena är sådana föreningar som har annat ändamål än att

främja sina medlemmars ekonomiska intressen, t.ex. föreningar för reli-

gionsutövning, politisk verksamhet, forskning, välgörenhet, idrott, djur-

skydd. Den andra huvudgruppen är föreningar som syftar till att främja

sina medlemmars ekonomiska intressen på annat sätt än genom

ekonomisk verksamhet. Exempel på sådana är arbetsgivareföreningar,

fackföreningar och branschsammanslutningar.

I praxis anses att en ideell förening får rättskapacitet då den har antagit

stadgar med tillräckligt preciserat innehåll och valt styrelse. Förbindelser

som ingås med en sådan förening binder endast föreningen, inte de en-

skilda medlemmarna. Om föreningen inte uppfyller de angivna grundför-

utsättningarna blir avtal som ingås för föreningens räkning bindande en-

dast för dem som har ingått detta avtal. Enligt praxis anses vidare följ-

ande principer gälla. Styrelsen har rätt att företräda föreningen om inte

stadgarna säger något annat. Stadgarna avgör föreningens organisation

och inre rättsförhållanden. Styrelsen sköter löpande ärenden och andra

ärenden som stadgarna eller föreningsstämman anförtror denna. I övrigt

är föreningsstämman beslutande genom i regel enkel majoritet, om inte

stadgarna föreskriver annat. Särskilt ingripande beslut, t.ex. ändring av

föreningens ändamål, torde kräva samtycke från alla medlemmar. Beslut

som strider mot föreningens ändamål eller som otillbörligt gynnar vissa

medlemmar på andras bekostnad är ogiltiga, om inte alla medlemmar,

eller i det sistnämnda fallet de vilkas rätt eftersätts, ger sitt samtycke.

Frågor om ideell förenings beslut att utesluta medlem kan, i vart fall om

det rör formella förutsättningar, prövas av domstol. Beträffande före-

ningar med utpräglat idéburen inriktning, närmast religiösa föreningar,

har det ansetts ankomma på föreningen själv att avgöra om en medlem

bör uteslutas.

Ideella föreningar kan bedriva näringsverksamhet. En begränsande

faktor är emellertid den i praxis utbildade principen att en sådan förening

inte med bibehållen rättssubjektivitet kan bedriva ekonomisk verksamhet

i syfte att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Åtminstone i teo-

rin gäller därför att den ideella föreningen kan bedriva egentlig närings-

verksamhet endast under förutsättning att syftet är något annat än att

främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Inom den ramen finns det

däremot inte några hinder mot näringsverksamhet (jfr SOU 1995:63 s.

85).

Näringsidkande ideella föreningar är bokföringsskyldiga. I större före-

ningar måste enligt 1980 års årsredovisningslag en offentlig årsredovis-

ning avges. Denna omfattar resultat- och balansräkningar samt i de allra

största föreningarna dessutom en förvaltningsberättelse. En ideell före-

ning kan vidare vara skyldig att ha en auktoriserad revisor samt att låta

sig registreras i handelsregistret.

4.2 Inkomstbeskattning

4.2.1 Allmänt

Ideella föreningar och stiftelser är som huvudregel skattskyldiga för all

inkomst. De beskattas enbart statligt. Skattesatsen är som för andra juri-

diska personer 28 procent av den beskattningsbara inkomsten. All in-

komst hänförs till inkomstslaget näringsverksamhet. Inkomstberäkningen

görs i princip enligt de generella reglerna för bolagsbeskattningen. All-

männyttiga stiftelser och allmännyttiga föreningar är dock i betydande

utsträckning skattepriviligierade.

4.2.2 Stiftelser

En stor del av stiftelserna har sådana kvalificerat allmännyttiga ändamål

att deras skattskyldighet enligt reglerna i 7 § 6 mom. lagen (1947:576)

om statlig inkomstskatt (SIL) är begränsad till inkomst av näringsverk-

samhet som hänför sig till innehav av fastighet eller till rörelse. I

praktiken innebär detta att s.k. kvalificerat allmännyttiga stiftelser varken

beskattas för löpande kapitalavkastning eller reavinster.

För att en stiftelse skall hänföras till denna kategori skall den ha till

huvudsakligt ändamål att stärka rikets försvar, främja vård och uppfost-

ran av barn, stödja undervisning eller utbildning, utöva hjälpverksamhet

bland behövande, främja vetenskaplig forskning eller nordiskt samarbete.

Den begränsade skattskyldigheten förutsätter också att stiftelsen inte har

till ändamål att gynna viss familj eller vissa familjer eller bestämda per-

soner (familjestiftelse). Ytterligare en förutsättning är att stiftelsen

löpande använder minst cirka 80 procent av avkastningen för det allmän-

nyttiga ändamålet.

4.2.3 Ideella föreningar

De ideella föreningarna är fr.o.m. 1979 års taxering i stor utsträckning

befriade från inkomstskatt (prop. 1976/77:135, SkU 1976/77:45, SFS

1977:572). En ideell förening som uppfyller vissa villkor är skattebefriad

för all annan inkomst än sådan inkomst av näringsverksamhet som hän-

för sig till innehav av fastighet eller till rörelse (7 § 5 mom. fjärde stycket

jämfört med första stycket SIL). Ett första villkor är att föreningen har

till huvudsakligt syfte att utan begränsningar till vissa bestämda

personers ekonomiska intressen främja sådana allmännyttiga ändamål

som enligt 7 § 6 mom. SIL leder till skattebefrielse för stiftelse eller

andra allmännyttiga ändamål, såsom religiösa, välgörande, sociala,

politiska, konstnärliga, idrottsliga eller därmed jämförliga kulturella

ändamål. Föreningen skall i princip uteslutande tillgodose det

kvalificerade ändamålet. Det krävs vidare att föreningen är öppen, dvs.

ingen får vägras medlemskap om det inte finns särskilda skäl. Slutligen

skall föreningen bedriva verksamhet som är skälig med hänsyn till dess

inkomster. I allmänhet krävs att föreningen använder minst 80 procent av

sin inkomst till det priviligierade ändamålet sett över en längre

tidsperiod.

Även fastighetsinkomster undantas från skattskyldighet om fastigheten

till övervägande del används i den allmännyttiga verksamheten (7 § 5

mom. första stycket SIL).

Allmännyttiga ideella föreningar frikallas vidare från skattskyldighet

för sådan inkomst av näringsverksamhet som har naturlig anknytning till

föreningens allmännyttiga ändamål eller som av hävd utnyttjats som

finansieringskälla för ideellt arbete. Ett exempel på en näringsverksamhet

som kan anses ha naturlig anknytning till föreningens ändamål är att en

idrottsförening anordnar en mindre servering för dem som använder

föreningens anläggningar. Till verksamhet som av hävd utnyttjas för att

finansiera den ideella verksamheten räknas bl.a. anordnande av bingo,

fester, basarer samt försäljnings- och insamlingskampanjer. Från en all-

männyttig ideell förenings taxerade inkomst medges enligt 8 § SIL ett

grundavdrag om 15 000 kronor.

Enligt den ursprungliga lydelsen av skattefrihetsregeln gällde skattebe-

frielsen sådan inkomst av ... rörelse som till huvudsaklig del härrör från

verksamhet som har naturlig anknytning till föreningens allmännyttiga

ändamål . Enligt förarbetena skulle huvudsaklighetsbedömningen göras

särskilt för varje förvärvskälla (prop. 1976/77:135 s. 85). Innebörden var

att all inkomst av en förvärvskälla undantogs från beskattning om verk-

samheten i förvärvskällan till huvudsaklig del (80 85 procent) var av

sådant slag att den i princip var skattefri. Om denna förutsättning inte var

uppfylld skulle all inkomst av förvärvskällan beskattas. Indelningen i

förvärvskällor inom inkomstslaget rörelse skulle göras enligt då gällande

bestämmelser i 18 § kommunalskattelagen (1928:370), KL.

I samband med 1990 års skattereform slopades förvärvskälleindel-

ningen för juridiska personer och alla inkomster hänförs till en och

samma förvärvskälla. Det ansågs emellertid att skattefrihetsreglerna för

ideella föreningar (liksom för stiftelser) skulle behållas i sak oförändrade

i avvaktan på resultatet av Stiftelse- och föreningsskattekommitténs ar-

bete. I detta syfte gjordes ett tillägg i 7 § 5 mom. SIL som klargör att

skattebefrielse kommer i fråga beträffande inkomst som hänför sig till

 särskild förvärvsverksamhet avseende rörelse och att huvudsaklighets-

bedömningen skall avse inkomsten av den enhet som den särskilda för-

värvsverksamheten utgör. Med uttrycket särskild förvärvsverksamhet

åsyftas vad som enligt äldre bestämmelser i 18 § KL utgjorde en särskild

förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse (se prop. 1989/90:110 s. 579

och 707).

4.2.4 Deklarationsskyldighet

Enligt 2 kap. 8 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrollupp-

gifter (LSK) är allmännyttiga ideella föreningar deklarationsskyldiga om

bruttointäkterna överstiger 15 000 kr. För övriga ideella föreningar samt

avkastningsstiftelser och verksamhetsstiftelser är gränsen 100 kr. Dekla-

rationsskyldighet föreligger också om de skattepliktiga förmögenhetstill-

gångarna överstiger 25 000 kr.

Om en förening eller stiftelse är helt eller delvis frikallad från skatt-

skyldighet skall en s.k. särskild uppgift lämnas till skattemyndigheten.

Den skall ta upp inkomster och utgifter under räkenskapsåret samt

tillgångar och skulder vid räkenskapsårets början och slut. Vidare skall

upplysning lämnas om de omständigheter som anses motivera frikallelse

från skattskyldighet (2 kap. 26 § LSK). Bestämmelserna om

förseningsavgift gäller för särskild uppgift [5 kap. 5 § taxeringslagen

(1990:324)].

5 Åtgärder för att undvika kedjebeskattning

Regeringens förslag: Reglerna om skattefrihet för utdelning på

näringsbetingade aktier utvidgas till att gälla också utdelningar som

tillfaller stiftelser och ideella föreningar.

Uttagsbeskattning skall ske om skattskyldighet för inkomst av en

förvärvskälla helt eller delvis har upphört.

Promemorians förslag: Skiljer sig från regeringens vad gäller frågan

om uttagsbeskattning.

Remissinstanserna: Det stora flertalet av remissinstanserna tillstyrker

förslaget eller har inte haft några synpunkter i sak. Sveriges

Fastighetsägareförbund anser t.ex. att det ur neutralitetssynpunkt är

motiverat att medge ideella föreningar och stiftelser skattefrihet på

näringsbetingade aktier och Sveriges Redovisningskonsulters Förbund

SRF anser att det är angeläget att förslaget genomförs, eftersom det

bidrar till att öka enhetligheten i skattereglerna. Riksskatteverket (RSV)

avstyrker förslaget såvitt gäller de ideella föreningarna. RSV anser att om

skattefrihet införs för utdelning på näringsbetingade aktier och andelar

till ideella föreningar kommer sådan utdelning att i stor utsträckning bli

obeskattad. Att ett sådant förhållande redan gäller för sparbanker och

ömsesidiga skadeförsäkringsanstalter, som också är enkelbeskattade, är

enligt RSV:s mening inte tillräckligt starkt motiv för att införa det även

för ideella föreningar. Sparbanker och försäkringsföretag står under

särskild samhällelig kontroll och förekommer i ett tämligen litet antal.

För ideella föreningar finns i dag ingen jämförbar reglerande lagstiftning.

Det är tämligen lätt att bilda eller lägga ned en ideell förening. Någon

allmän registrering sker inte. Antalet föreningar överstiger vida det antal,

som sparbanker och ömsesidiga skadeförsäkringsföretag förekommer i.

Även om en näringsidkande ideell förening är bokföringsskyldig har

föreningarna ofta svårt att fullgöra bokföringsskyldigheten på ett

tillfredsställande sätt. En ideell förening kan utan större kompliktationer

tillägna sig en annan skattestatus genom en förändring av ändamåls- och

fullföljdsrekvisit. Det finns inte heller krav på styrelsesammansättning,

revision och liknande. Svenska Revisorssamfundet SRS avstyrker

förslaget, som enligt samfundets uppfattning kan öppna möjligheter till

skatteundandragande. Detta i kombination med att stiftelser och ideella

föreningar är mindre lämpliga associationsformer för att bedriva

näringsverksamhet gör att behovet av åtgärderna inte framstår som

påkallat.

Skälen för regeringens förslag: I Sverige beskattas ett aktiebolags

eller en ekonomisk förenings vinst både i företagsledet genom

bolagsskatten och i ägarledet genom beskattning av utdelning eller

reavinst. Skatteplikt för aktieutdelning innebär att skatt skulle tas ut i

flera led i företagssektorn när en utdelningsinkomst slussas genom en

koncern. I sådana fall talar man om kedjebeskattning.

För att förhindra kedjebeskattning finns särskilda regler. Enligt 7 § 8

mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt (SIL) är vissa kategorier

av ägarföretag frikallade från skattskyldighet på s.k. näringsbetingade

aktier och andelar. Som näringsbetingad aktie eller andel anses aktie eller

andel under förutsättning antingen att ägarföretaget har ett aktie- eller an-

delsinnehav i det utdelande företaget som motsvarar minst en fjärdedel

av röstetalet i det företaget eller att det görs sannolikt att innehavet av

aktien eller andelen betingas av verksamhet som bedrivs av företaget

eller av företag som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organi-

satoriska förhållanden kan anses stå det nära. Aktien eller andelen får inte

vara omsättningstillgång.

Skälen för detta undantag från kedjebeskattning är att det har ansetts

rimligt att inte beskatta ett aktiebolag eller en ekonomisk förening som

tar emot utdelning om aktie- eller andelsinnehavet utgör ett alternativ till

den verksamhet som företaget självt bedriver. Skattefrihet för utdel-

ningen har däremot inte ansetts motiverad om innehavet har karaktär av

ren kapitalplacering.

Reglerna om skattefrihet för utdelning på näringsbetingade aktier och

andelar i 7 § 8 mom. SIL gällde tidigare endast för aktiebolag och eko-

nomiska föreningar. I samband med skattereformen utvidgades reglerna

till att gälla också utdelningar som tillfaller ömsesidiga skadeförsäkrings-

företag och sparbanker. Skälen för denna utvidgning framgår av skattere-

formens förarbeten (prop. 1989/90:110 s. 551 f.). Här framhålls att det

primära syftet med bestämmelserna att undanta vinster från kedjebe-

skattning i och för sig talar mot en utvidgning av skattefriheten för

denna typ av företag, eftersom de saknar ägare. Å andra sidan framstår

det som omotiverat att skattereglerna skall avhålla sådana företag från att

lägga vissa funktioner i ett dotterbolag eller från att samverka med andra

i gemensamägda bolag. Vid den avvägningen väger, enligt föredragande

statsrådet, det senare skälet tyngre.

Det är i och för sig riktigt att inte vare sig stiftelser eller ideella före-

ningar är lämpliga associationsformer för att bedriva näringsverksamhet.

För stiftelsernas del behandlas frågan i förarbetena till stiftelselagen

(prop. 1993/94:9 s. 60 f.). Det ställningstagande som görs där är dock att

stiftelser även fortsättningsvis skall ha rätt att bedriva näringsverksamhet.

Det finns sannolikt omkring 50 000 stiftelser i landet. Det övervägande

flertalet av dem främjar syften som från samhällets synpunkt är

angelägna. Stiftelserna förvaltar en stor förmögenhetsmassa och de delar

årligen ut ansenliga belopp, främst till stöd åt den vetenskapliga

forskningen. Stiftelsen har även blivit en vanlig form för samverkan

mellan staten och/eller kommuner på ena sidan samt privata intressenter

på den andra sidan.

Vad gäller de ideella föreningarna finns som tidigare framhållits

inte någon associationsrättslig reglering. Den ideella föreningen är

emellertid en tillåten företagsform även om den i praxis utbildade

principen att en sådan förening inte med bibehållen rättssubjektivitet kan

bedriva ekonomisk verksamhet i syfte att främja medlemmarnas ekono-

miska intressen är en begränsning.

Enligt regeringens mening bör skattelagstiftningen i princip vara neu-

tral i förhållande till olika möjliga företagsformer. I den mån någon asso-

ciationsform bedöms vara olämplig för näringsverksamhet bör det i

första hand hanteras i den civilrättsliga lagstiftningen. En annan sak är

givetvis att civilrättsliga regler ur skatteperspektiv kan vara bristfälliga

och motivera en skattemässig särbehandling.

RSV:s och Svenska Revisorsamfundets SRS kritik kan till stor del

sammanfattas med att man befarar att förslagen ger möjligheter till

skatteundandragande. Riskerna för skatteundandragande och för en

lagstridig användning av stiftelser resp. ideella föreningar skall

naturligtvis inte underskattas. Som påpekats av Stiftelse- och förenings-

skattekommittén (SOU 1995:63 s. 87) rör det sig i första hand om ett

missbruk av de civilrättsliga reglerna och det är då naturligt att motåtgär-

der vidtas på den civilrättsligt administrativa sidan. Stiftelselagen

(1994:1220) innehåller redan nu en reglering som ger möjligheter till en

långtgående kontroll och tillsyn av näringsdrivande stiftelser. Riksdagen

har dessutom nyligen beslutat (prop. 1997/98:98, bet. 1997/98:LU22,

rskr. 1997/98:221) bl.a. i syfte att förhindra att stiftelser används som

redskap i ekonomisk brottslighet dels att stiftelseregistret skall

innehålla uppgift om stiftelseföreträdarnas personnummer eller

organisationsnummer, dels vissa ändringar i handelsregisterlagen

(1974:157). Det sistnämnda innebär att handelsregistrets uppgifter om

olika slag av näringsidkare skall kompletteras i vissa avseenden. Bl.a.

skall det vid registrering av handelsbolag i vilka en stiftelse med egen

förvaltning är bolagsman antecknas personuppgifter för dem som är

styrelseledamöter i stiftelsen. Lagändringarna trädde i kraft den 1 juli

1998.

När det gäller de ideella föreningarna kan avsaknaden av en

civilrättslig reglering i vissa fall vara besvärande. Enligt Stiftelse- och

föreningsskattekommittén (SOU 1995:63 s. 88) har man kunnat iaktta en

tendens till missbruk av den civilrättsliga formen. Även i fråga om före-

ningarna finns emellertid viss kontroll och insyn. En näringsdrivande

förening är bokföringsskyldig och skall upprätta årsbokslut. Under vissa

förutsättningar är den skyldig att upprätta årsredovisning och att hålla

denna tillgänglig för allmänheten [2 kap. 1 och 2 §§ lagen (1980:1103)

om årsredovisning m.m. i vissa företag]. Vidare skall ideella föreningar

som utövar näringsverksamhet vara införda i handelsregistret [2 § han-

delsregisterlagen (1974:157)].

RSV har emellertid pekat på en riskfaktor som hänger samman med

skattereglerna, nämligen att en ideell förening utan större komplikationer

kan tillägna sig en annan skatterättslig status genom en förändring av sitt

ändamål eller av hur detta fullföljs. En förening skulle på detta sätt kunna

övergå från att vara fullt ut skattskyldig för sina inkomster till att bli

skattskyldig för endast en del av dem. På detta sätt skulle inte avsedda

skattelättnader kunna uppkomma. En nära till hands liggande lösning på

problemet är att införa uttagsbeskattning i de fall en ideell förening över-

går från oinskränkt till delvis inskränkt skattskyldighet.

Enligt punkt 1 sjätte stycket 2 av anvisningarna till 22 §

kommunalskattelagen (1928:370), KL, skall uttagsbeskattning ske

under förutsättning att särskilda skäl mot det inte föreligger om en

näringsidkare har upphört att vara skattskyldig för inkomst av en

förvärvskälla. Lydelsen fångar inte in fallet att skattskyldigheten för en

förvärvskälla har upphört endast delvis. Regeringen anser att

bestämmelserna om uttagsbeskattning bör kompletteras så att

uttagsbeskattning sker även i de fallen. Eftersom en ideell förening kan

ha såväl skattefria som skattepliktiga verksamhetsgrenar bör en

komplettering ske även för de fall då överföringar sker inom en

förvärvskälla. Regeringen har i en lagrådsremiss den 28 maj 1998 lämnat

förslag om skatteregler för omstruktureringar av företag. Lagrådet har i

sitt yttrande över den del av lagförslaget som behandlar just

uttagsbeskattning förordat att en sådan bestämmelse införs. Regeringen

delar Lagrådets bedömning. Ett förslag till komplettering av

bestämmelserna om uttagsbeskattning på det av Lagrådet föreslagna

sättet redovisas i den proposition om omstruktureringar och beskattning

som beslutas denna dag. Något förslag i den delen lämnas därför inte.

Avslutningsvis förtjänar det också att framhållas att reglerna i lagen

(1995:575) mot skatteflykt kan bli tillämpliga om de föreslagna reglerna

utnyttjas för förfaranden av skatteflyktskaraktär.

De argument som anfördes såväl för som emot att utvidga bestämmel-

serna till att omfatta sparbanker och ömsesidiga försäkringsföretag har

samma giltighet när det gäller stiftelser och ideella föreningar. Stiftelser

har inga ägare. Medlemmarna i en förening har inte samma ägarfunktio-

ner som aktieägarna i ett bolag eller andelsinnehavarna i en ekonomisk

förening. Den ideella föreningen kan t.ex. inte dela ut sitt överskott till

medlemmarna som i en ekonomisk förening. Med hänsyn härtill talar det

primära syftet med bestämmelserna, att undanta vinster från kedjebe-

skattning, mot en utvidgning av bestämmelserna i 7 § 8 mom. SIL.

Vissa omständigheter gör vidare stiftelsen och den ideella föreningen

mindre lämpliga som associationsform för näringsverksamhet jämfört

med aktiebolag och ekonomisk förening. Det finns emellertid inte några

civilrättsliga hinder mot att näringsverksamhet bedrivs av en stiftelse

eller av en ideell förening. Starka neutralitetsskäl och önskemålet om en

enhetlig skattelagstiftning talar därför för att förslaget skall genomföras.

Skattereglerna skall inte vara utformade på ett sådant sätt att stiftelser

och ideella föreningar avhålls från att lägga vissa funktioner i ett dotter-

bolag eller från att samverka med andra i samägda bolag. Man skall

självfallet inte underskatta riskerna för skatteundandragande. Enligt rege-

ringens mening torde emellertid förekommande missbruk främst avse

redan de civilrättsliga regelverket och eventuella motåtgärder bör i första

hand sättas in på det området.

I likhet med vad som i samband med skattereformen ansågs gälla för

sparbanker och ömsesidiga försäkringsföretag får argumenten för att ut-

vidga tillämpningsområdet för reglerna om skattefrihet för utdelning på

näringsbetingade aktier anses väga tyngre. Bestämmelserna bör därför

utvidgas till att gälla också utdelning som tillfaller stiftelser och ideella

föreningar. En sådan utvidgning kan emellertid inte göras undantagslös

utan att komma i konflikt med reglerna om skattebefrielse för stiftelser

och ideella föreningar. Den situationen skulle nämligen kunna inträffa att

en utdelning i princip är skattefri såväl enligt reglerna om utdelning på

näringsbetingade aktier och andelar som enligt reglerna om

skattebefrielse för stiftelser och ideella föreningar. Enligt de senare

reglerna gäller som villkor för skattebefrielsen bl.a. att utdelningen

används på visst sätt. Det skulle komplicera tillämpningen om en

utdelning kunde bli skattebefriad enligt båda regelsystemen. För att

undvika sådana svårigheter bör därför reglerna om skattefrihet för

utdelning på näringsbetingade aktier och andelar endast omfatta sådan

utdelning som stiftelsen eller den ideella föreningen inte är befriad från

skattskyldighet för enligt reglerna om skattebefrielse för stiftelser och

ideella föreningar. Som angetts ovan anser regeringen också att det är

nödvändigt att komplettera reglerna om uttagsbeskattning.

6 Koncernbidrag

Regeringens förslag: Koncernbidrag skall kunna ges i koncerner där

moderföretaget är en stiftelse eller en ideell förening. Detta gäller

dock inte allmännyttiga ideella föreningar eller vissa stiftelser.

Promemorians förslag: Förslaget överensstämmer i sak med

regeringens förslag men har av rättstillämpningsskäl fått en annan

lagteknisk utformning.

Remissinstanserna: Flertalet av dem som yttrat sig tillstyrker

förslaget eller har inget att erinra i sak. Riksskatteverket (RSV) tillstyrker

förslaget delvis och Svenska Revisorsamfundet SRS avstyrker det helt.

Deras synpunkter redovisas i föregående avsnitt. I det avsnittet redovisas

även övriga synpunkter på förslaget. RSV påpekar att lagen (1993:1539)

om avdrag för underskott av näringsverksamhet bör justeras om förslaget

genomförs.

Skälen för regeringens förslag: Varje företag inom en koncern är ett

särskilt skattesubjekt. Koncernen som sådan beskattas inte. På olika sätt

tar man dock hänsyn till koncernförhållandet. Det mest tydliga exemplet

på detta är reglerna om öppna koncernbidrag.

Koncernbidrag innebär en renodlad vinstöverföring och resultatutjäm-

ning mellan två koncernföretag. I 2 § 3 mom. lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt (SIL) anges de förutsättningar som skall vara uppfyllda för

att koncernbidrag skall få lämnas med skattemässig verkan. Moderföre-

taget skall vara ett aktiebolag, en ekonomisk förening, en sparbank eller

ett ömsesidigt skadeförsäkringsföretag. Dotterföretaget skall vara ett

aktiebolag eller en ekonomisk förening. Inget av företagen får vara scha-

blonbeskattat bostadsföretag, investmentföretag eller förvaltningsföretag.

Vidare ställs ett antal ytterligare krav, bl.a. att moderföretaget ägt mer än

nio tiondelar av aktierna eller andelarna i dotterföretaget och att denna

ägargemenskap funnits under hela beskattningsåret.

Om förutsättningarna i 2 § 3 mom. SIL är uppfyllda anses koncernbi-

draget som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för

mottagaren även om bidraget för givaren inte utgör omkostnad för intäk-

ternas förvärvande eller bibehållande.

I samband med skattereformen utvidgades rätten att ge koncernbidrag

till koncerner där moderföretaget är en sparbank. Utvidgningen motive-

rades på samma sätt som angavs för att sparbanker inte skulle beskattas

för utdelning på näringsbetingade aktier (prop. 1989/90:110 s. 553).

I föregående avsnitt föreslås att stiftelser och ideella föreningar inte

skall beskattas för utdelning på näringsbetingade aktier. Det finns ett nära

samband mellan reglerna om kedjebeskattning av utdelningar och be-

stämmelserna om koncernbidrag. Skattereglerna bör inte diskriminera

någon för näringsdrift tillåten företagsform. Dessa omständigheter talar

för att det bör vara möjligt att ge koncernbidrag även i koncerner där

moderföretaget är en stiftelse eller en ideell förening. Regeringens över-

väganden med anledning av remissyttrandena redovisas i föregående av-

snitt.

Den föreslagna möjligheten att ge koncernbidrag gäller oinskränkt

skattskyldiga subjekt. I fråga om begränsat skattskyldiga subjekt måste

ytterligare några aspekter beaktas. Koncernbidragsreglerna kan först och

främst inte gärna omfatta subjekt som inte skulle ha avdragsrätt för ett

lämnat koncernbidrag eller inte vara skattskyldigt för ett mottaget

koncernbidrag. Man skulle visserligen kunna hävda att en verksamhet

som bedrivits indirekt genom ett aktiebolag inte bör behandlas

annorlunda skattemässigt än om verksamheten bedrivits i egen regi. Att

låta skattebefriade subjekt omfattas av koncernbidragsreglerna skulle

emellertid medföra att bolagsinkomst helt undgick beskattning. Detta

skulle innebära en alltför långtgående lättnad i beskattningen av dessa

subjekt. En sådan ordning skulle vidare innebära att företag med sådana

ägare fick försteg ur konkurrenssynpunkt framför andra företag med

andra ägare. Det är därför uteslutet att låta skattebefriade subjekt

omfattas av möjligheten till koncernbidrag.

En alternativ lösning, att endast låta koncernbidragsreglerna gälla till

den del stiftelsen eller föreningen är skattskyldig för inkomst av närings-

verksamhet, ter sig materiellt mer rimligt men skulle bli praktiskt ohan-

terlig. Det skulle göra det nödvändigt att återinföra förvärvskälleindel-

ningen för aktiebolag.

Slutsatsen blir alltså att såväl materiella som hanteringsmässiga skäl

talar emot att låta skattesubjekt som inte är fullt ut skattskyldiga för in-

komst av näringsverksamhet omfattas av koncernbidragsreglerna.

Förslaget föranleder, förutom ändringen av 2 § 3 mom. SIL, juste-

ringar av 11 § lagen (1990:663) om ersättningsfonder och 3 4 § lagen

(1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet.

7 Försäkringsföretag

Regeringens förslag: Uppräkningen av moderföretag som kan ge

koncernbidrag ändras. Svenskt ömsesidigt skadeförsäkringsföretag

ersätts med svenskt ömsesidigt försäkringsföretag . Motsvarande

ändring görs i reglerna om vilka företag som kan ta emot utdelning på

näringsbetingade aktier utan beskattning.

Skälen för regeringens förslag: Under beredningen av förslagen i

promemorian har det, bl.a. av Folksam, påpekats att begränsningen i 2 §

3 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt (SIL) till skadeförsäk-

ringsföretag är obehövlig.

Bestämmelserna om öppna koncernbidrag infördes år 1965 (prop.

1965:126, bet. 1965:BevU43, SFS 1965:573). Dessförinnan medgavs

avdrag för koncernbidrag i den mån de utgjort en driftkostnad i givarens

verksamhet. I samband med skattereformen formulerades bestämmelsen

om på så sätt att vissa typer av företag som inte omfattades av bestäm-

melserna räknades upp. Dessförinnan gällde att den huvudsakliga verk-

samheten skulle avse jordbruksfastighet, annan fastighet eller annan

rörelse än försäkringsrörelse som bedrevs av livförsäkringsanstalt. År

1993 togs livföräkringsföretag bort ur uppräkningen (prop. 1992/93:187,

bet. 1992/93:SkU31, SFS 1993:939). Enligt propositionen (prop.

1992/93:187 s. 171) fanns det inget skäl att undanta livförsäkrings-

företagen från rätten att ge och ta emot koncernbidrag. Det underströks

emellertid att en sådan överföring av koncernbidrag endast skulle kunna

göras mellan företag i en livförsäkringskoncern som beskattas enligt SIL.

Genom den dåvarande utformningen av den särskilda avkastningsskatten

för livförsäkringsföretag aktualiserades en inkomstbeskattning med stöd

av SIL endast i fondförsäkringsbolag. Reglerna har senare ändrats så att

även verksamhet hänförlig till gruppliv- och sjukförsäkringar blir

föremål för vanlig inkomstbeskattning. Koncernbidragsreglerna bör

därför avse alla försäkringsföretag. En motsvarande justering bör göras i

fråga om vilka företag som enligt 7 § 8 mom SIL kan ta emot utdelning

på näringsbetingade aktier utan beskattning.

8 Inskränkning av beloppsspärren vid vissa

ägarförändringar

Regeringens förslag: Beloppsspärren i lagen om avdrag för under-

skott av näringsverksamhet skall inte tillämpas om ägarförändringen

föranleds av arv, testamente, bodelning eller ändrade familjeförållan-

den. Spärren skall inte heller tillämpas i sådana fall då en delägare tar

över ett företag som han redan tidigare varit företagsledare i.

Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget.

Hovrätten för Övre Norrland ställer sig frågande till lagtextens exempli-

fieringar av ändrade familjeförhållanden. Enligt hovrätten kan det räcka

med att i lagtexten inskränka sig till formuleringen ändrade familjeför-

hållanden . Svenska Revisorsamfundet SRS framhåller att med ändrade

familjeförhållanden bör likställas förfaranden som medför att någon

skatterättsligt blir att anse som gift såsom vid registrering av partnerskap

och när samboenden får gemensamt barn.. Sveriges Fastighetsägare-

förbund anser att även förvärv genom gåva bör undantas från spärrens

tillämpning så att generationsskiften under ägarens livstid inte försvåras.

Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (1993:1539) om avdrag

för underskott av näringsverksamhet (AUL) kan vissa spärregler bli

tillämpliga om ett förlustföretag omfattas av en ägarförändring. 5 § be-

handlar ägarförändringar som föranleds av att ett annat rättssubjekt (bl.a.

fysisk person) förvärvar ett förlustföretag. Vid sådana ägarförändringar

tillämpas beloppsspärren i 7 §. Enligt denna faller gammalt underskott

bort till den del underskottet överstiger 200 procent av kostnaden för att

erhålla det bestämmande inflytandet i det förvärvade företaget. Enligt 5 §

punkt 1 skall en ägarförändring anses ha skett om ett annat rättssubjekt

(den nya ägaren) fått bestämmande inflytande över förlustföretaget.

Enligt punkt 2 skall en ägarförändring också anses ha skett om flera så-

dana rättssubjekt under en femårsperiod får ett bestämmande inflytande

över förlustföretaget genom att var för sig förvärva minst fem procent av

samtliga röster i företaget.

Med annat rättssubjekt förstås enligt definitionen i 3 § bl.a. fysisk per-

son. Närstående personer såsom föräldrar, make, barn, syskon, syskons

make m.fl. räknas därvid som en person.

Ett annat rättssubjekt skall enligt 5 § andra stycket anses ha ett be-

stämmande inflytande över ett företag om företaget skulle ha varit dotter-

företag till rättssubjektet om detta varit ett aktiebolag. Ett bestämmande

inflytande föreligger således t.ex. om en fysisk person ensam förvärvar

aktier motsvarande mer än 50 procent av rösterna i företaget.

Såsom anförs i promemorian kan ägarförändringar inträda i situationer

där det framstår som inkonsekvent eller olämpligt att beloppsspärren ut-

löses. Sådana fall har uppmärksammats av bl.a. Riksskatteverket som i

RSV Rapport 1995:10 Förslag till förenklingar i skattelagstiftningen

föreslagit vissa lagändringar. Som exempel på fall där beloppsspärren

torde kunna utlösas har anförts att två delägare gifter sig med varandra

eller får ett gemensamt barn. I RSV-rapporten föreslogs att en

ägarförändring endast skall anses uppkomma om aktierna i ett för-

lustföretag förvärvas genom köp, byte eller ett därmed jämförligt förvärv.

Mot en sådan lösning görs i promemorian invändningen att den möjlig-

gör gåva av underskottsavdrag och att det kan vara svårt att kontrollera

huruvida givaren fått något i utbyte genom ett sidoavtal eller dylikt.

Ägarförändringar genom gåva bör enligt promemorian därför alltjämt

kunna utlösa beloppsspärren. I stället begränsas enligt förslaget i prome-

morian undantagen till ägarförändringar som föranleds av arv, testa-

mente, bodelning resp. ägarförändringar som uppkommer genom att del-

ägare till följd av ändrade familjeförhållanden såsom ingående av äkten-

skap, adoption eller tagande av styvbarn eller fosterbarn.

Regeringen gör följande bedömning. När det gäller frågan om även

gåva bör omfattas av undantaget kan så vitt gäller generationsskiften

framhållas att beloppsspärren inte är tillämplig om den nya ägaren är när-

stående till den gamla ägaren. Spärren kan således inte tillämpas om akti-

erna i ett förlustföretag överlåts t.ex. från far till son. Om gåva skall om-

fattas av den nu aktuella inskränkningen kan det bli lättare att kringgå

spärren, t.ex. genom förvärv i två steg (först försäljning av ett stort antal

aktier, därefter gåva av en aktie). Regeringen ansluter sig i denna del till

bedömningen i promemorian.

När det gäller undantaget för ägarförändringar som kan inträffa till

följd av ändrade familjeförhållanden delar regeringen hovrättens uppfatt-

ning att det inte är nödvändigt att ange några exemplifieringar i lagtexten.

De situationer som avses är när två eller flera delägare blir närstående till

varandra och därigenom kommer upp i sådana aktie- eller andelsinnehav

att spärregeln skulle utlösas.

I RSV-rapporten och promemorian behandlas också en annan situation

där tillämpligheten av beloppsspärren kan anses stötande. Som exempel

anges det fall att den ene kompanjonen löser ut den andre i ett fåmansfö-

retag i vilket två verksamma kompanjoner äger hälften vardera. I pro-

memorian föreslås en lättnadsregel av innebörd att om den nya majori-

tetsägaren under de två närmaste föregående beskattningsåren haft ställ-

ning som företagsledare i företaget skall beloppsspärren inte tillämpas.

Regeringen delar bedömningen i promemorian.

Förslagen föranleder ändringar i 5 § AUL.

9 Statsfinansiella effekter

Några möjligheter att med någon grad av precision beräkna de

statsfinansiella effekterna av förslagen finns inte på grund av avsaknad

av statistiskt material. De statsfinansiella effekterna måste därför

bedömas utifrån ett mer allmänt resonemang.

Förslagen i fråga om stiftelser och ideella föreningar (avsnitt 5 och 6)

avser stiftelser och ideella föreningar som är skattskyldiga för all

inkomst. Hur många av dessa som bedriver verksamhet genom

aktiebolag är inte känt. Enligt regeringens bedömning kan det i praktiken

endast vara fråga om ett fåtal skattskyldiga som omfattas av de

föreslagna reglerna. Antalet sådana subjekt som över huvud taget har

intresse av att bedriva verksamhet genom bolag är först och främst av

naturliga skäl utomordentligt begränsat. Ett annat skäl är att nuvarande

skatteregler i betydande utsträckning kan sägas motverka eventuellt

intresse för ifrågavarande subjekt att bedriva en del av sin verksamhet

genom bolag. Gällande regler kan alltså, åtminstone i viss utsträckning,

sägas vara prohibitiva i detta hänseende. Ett annat synsätt när det gäller

att bedöma de statsfinansiella effekterna utgår ifrån att ifrågavarande

skattesubjekt typiskt sett bedriver verksamhet utan primärt vinstsyfte. Ett

överskott i en verksamhetsgren som bedrivs i bolagsform torde många

gånger kunna tas i anspråk genom att bolaget tillförs annan verksamhet

från den ägande stiftelsen eller föreningen.

Förslagen beträffande ömsesidiga försäkringsföretag (avsnitt 7) och

förslagen till inskränkningar i beloppsspärren vid vissa ägarförändringar

(avsnitt 8) är båda närmast av rättelsekaraktär och avser endast ett fåtal

skattskyldiga.

Enligt regeringens bedömning måste mot ovanstående bakgrund de

statsfinansiella effekterna av förslagen bedömas som starkt begränsade

och uppgå till högst ett fåtal miljoner kronor.

10 Författningskommentarer

Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

Anvisningar

till 22 §

punkt 1

Enligt nuvarande lydelse av sjätte stycket skall uttagsbeskattning ske

under förutsättning att särskilda skäl inte föreligger om en

näringsidkare har uphört att vara skattskyldig för inkomst av en

förvärvskälla. Lydelsen fångar inte in fallet att skattskyldigheten för en

förvärvskälla har upphört endast delvis. En allmännyttig ideell förening

kan t.ex. vara undantagen från skattskyldighet från såväl inkomst av

kapitalförvaltning (7 § 5 mom. första stycket SIL) som från inkomst av

en rörelse som har naturlig anknytning till föreningens ändamål (7 § 5

mom. andra stycket SIL). En sådan förening kan, om rörelsen ändrar

inriktning, gå miste om frikallelsen från skattskyldighet för inkomst av

rörelsen samtidigt som frikallelsen från inkomst av kapitalförvaltningen

kvarstår.

I sjunde stycket görs en precisering.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt

2 § 3 mom.

Ändringarna i första stycket innebär att kretsen av företag som med

skattemässig verkan kan ge och ta emot koncernbidrag har utvidgats med

stiftelser och ideella föreningar. Ett villkor härför är att stiftelsen eller

den ideella föreningen inte är frikallad från skattskyldighet enligt 7 § 3 6

mom. SIL. Vidare har ett villkor för att få tillämpa koncernbidrags-

reglerna fått en ny lydelse. Genom ändringen som motiveras i avsnitt 7

omfattas även ömsesidiga livförsäkringföretag av möjligheten till

koncernbidrag.

7 § 8 mom.

Tillägget i tredje stycket innebär att skattefri utdelning skall kunna tas

emot även av stiftelser och ideella föreningar under förutsättning att de

inte är frikallade från skattskyldighet enligt 3 6 mom. SIL. Motiven till

ändringarna i uppräkningen av företag som är frikallade från

skattskyldighet för utdelning på näringsbetingade aktier finns i avsnitten

5 och 7.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:663) om

ersättningsfonder

11 §

Ändringarna är justeringar till följd av den nya lydelsen av 2 § 3 mom.

SIL.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1539) om avdrag för

underskott av näringsverksamhet

3 §

Ändringarna i första och tredje styckena föranleds av att stiftelser och

ideella föreningar ges rätt att ge och ta emot koncernbidrag.

Bankaktiebolag har tagits bort från definitionen av företag i första

stycket, eftersom de fr.o.m. den 1 januari 1999 regleras av aktie-

bolagslagens bestämmelser.

4 §

I tredje stycket görs ett par ändringar i fråga om bestämningen av

begreppet bestämmande inflytande. I fråga om stiftelser hänvisas till

stiftelselagen. I fråga om ideella föreningar görs på samma sätt som

redan gäller för utländska bolag en hänvisning till aktiebolagslagen.

Hänvisningen till bankaktiebolagslagen (1987:618) tas bort, eftersom den

upphör att gälla fr.o.m. den 1 januari 1999.

5 §

I andra stycket införs några undantag från bestämmelserna i första

stycket. En ägarförändring enligt första stycket 1 eller 2 skall inte anses

ha uppkommit om det bestämmande inflytandet respektive förvärvet av

aktierna eller andelarna erhålls genom arv, testamente, bodelning eller

ändrade familjeförhållanden. Med ändrade familjeförhållanden avses

t.ex. att delägare gifter sig med varandra, registrerar partnerskap eller får

barn. En ägarförändring enligt första stycket 1 skall inte anses ha upp-

kommit för det fall den nya ägaren de två närmast föregående beskatt-

ningsåren haft ställning som företagsledare enligt punkt 14 av anvisning-

arna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370). Undantagen innebär att

beloppsspärren i 7 § inte blir tillämplig i dessa situationer.

Sammanfattning av promemorian

Koncernbeskattningsfrågor för ideella föreningar och

stiftelser, m.m. Ds 1998:4

I promemorian föreslås att reglerna om skattefrihet för utdelning på

näringsbetingade aktier utvidgas till att gälla också utdelningar som

tillfaller stiftelser och ideella föreningar. Vidare föreslås att en möjlighet

införs att ge koncernbidrag i koncerner där moderföretaget är en stiftelse

eller en ideell förening. Dessutom föreslås inskränkningar av

beloppsspärren i lagen om avdrag för underskott av näringsverksamhet

samt en utvidgning av rätten att föra över expansionsmedel och

periodiseringsfonder vid byte av företagsform.

Promemorians lagförslag i relevanta delar

Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt

Härigenom föreskrivs att 2 § 3 mom. och 7 § 8 mom. lagen (1947:576)

om statlig inkomstskatt1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

3 mom.2 Äger svenskt

aktiebolag, svensk ekonomisk

förening, svensk sparbank eller

svenskt ömsesidigt skadeförsäk-

ringsbolag (moderföretag) mer än

nio tiondelar av aktierna eller

andelarna i ett eller flera svenska

aktiebolag eller svenska ekonom-

iska föreningar (helägda dotter-

företag), skall koncernbidrag som

moderföretaget lämnar till helägt

dotterföretag eller som sådant

företag lämnar till moderföretaget

eller till annat helägt dotterföretag

hos moderföretaget anses som

avdragsgill omkostnad för givaren

och skattepliktig intäkt för

mottagaren, även om bidraget inte

för givaren utgör omkostnad för

intäkternas förvärvande eller bibe-

hållande. Som förutsättning för

detta gäller

a) att varken givare eller mot-

tagare är bostadsföretag enligt 7

mom., investmentföretag enligt 10

mom. eller förvaltningsföretag

enligt 7 § 8 mom. andra stycket,

3 mom. Äger svenskt

aktiebolag, svensk ekonomisk

förening, svensk sparbank, svenskt

ömsesidigt skadeförsäkrings-

företag, svensk stiftelse eller

svensk ideell förening (moder-

företag) mer än nio tiondelar av

aktierna eller andelarna i ett eller

flera svenska aktiebolag eller

svenska ekonomiska föreningar

(helägda dotterföretag), skall kon-

cernbidrag som moderföretaget

lämnar till helägt dotterföretag

eller som sådant företag lämnar till

moderföretag eller till annat helägt

dotterföretag hos moderföretaget

anses som avdragsgill omkostnad

för givaren och skattepliktig intäkt

för mottagaren, även om bidraget

inte för givaren utgör omkostnad

för intäkternas förvärvande eller

bibehållande. Som förutsättning

för detta gäller

a) att varken givare eller mot-

tagare är bostadsföretag enligt 7

mom., investmentföretag enligt 10

mom., förvaltningsföretag enligt 7

§ 8 mom. andra stycket eller

subjekt som frikallas från

skattskyldighet enligt 7 § 3 6

mom.,

b) att såväl givare som mottagare redovisar bidraget till samma års

taxering öppet i självdeklarationen eller därvid fogad bilaga,

c) att dotterföretag som lämnar eller mottar bidrag har varit helägt

under hela beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan

dotterföretaget börjat bedriva verksamhet av något slag,

d) att, om bidrag lämnas från dotterföretag till moderföretag,

moderföretaget skulle vara frikallat från skattskyldighet för utdelning

som under beskattningsåret hade uppburits från dotterföretaget,

e) att, om bidrag lämnas från dotterföretag till annat dotterföretag,

moderföretaget är investmentföretag eller förvaltningsföretag som avses i

a eller moderföretaget i annat fall skulle vara antingen frikallat från

skattskyldighet för utdelning som under beskattningsåret hade uppburits

från det givande dotterföretaget eller skattskyldigt för utdelning som

under beskattningsåret hade uppburits från det mottagande

dotterföretaget samt

f) att mottagaren inte enligt avtal om undvikande av dubbelbeskattning

skall anses ha hemvist i en främmande stat.

Lämnar svenskt moderföretag koncernbidrag till svenskt aktiebolag

som inte är sådant helägt dotterbolag som avses i första stycket, skall

bidraget ändå anses som avdragsgill omkostnad för moderföretaget och

skattepliktig intäkt för mottagaren, om de förutsättningar som anges i

första stycket a, b och f är uppfyllda och om ägarförhållandena under

hela beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan

mottagaren börjat bedriva verksamhet av något slag har varit sådana att

mottagaren genom fusioner mellan moderföretag och dotterbolag har

kunnat bringas att uppgå i moderföretaget. Därvid skall fusion anses

kunna äga rum när moderföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna i

dotterbolag men inte i annat fall.

Även i andra fall skall koncernbidrag som svenskt företag lämnar till

annat svenskt företag anses som avdragsgill omkostnad för givaren och

skattepliktig intäkt för mottagaren under förutsättning att bidraget med

avdragsrätt för givaren enligt första och andra styckena hade kunnat

lämnas till annat företag än mottagaren och att bidraget därefter, direkt

eller genom förmedling av ytterligare företag, hade kunnat

vidarebefordras till mottagaren på sådant sätt att varje förmedlande

företag skulle ha haft rätt till avdrag enligt första och andra styckena för

vidarebefordrat belopp.

Avdrag för koncernbidrag får åtnjutas endast av den som visar att

förutsättningar för sådant avdrag föreligger.

Lämnas bidrag från svenskt företag till annat svenskt företag, med

vilket givaren är i intressegemenskap, för verksamhet av väsentlig

betydelse från samhällsekonomisk synpunkt och redovisas bidraget

öppet, kan regeringen medge att bidraget skall anses som avdragsgill

omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren även om en

eller flera av de förutsättningar som anges i första tredje styckena inte

är uppfyllda.

7 §

8 mom.3 Mottagare av utdelning från svenskt aktiebolag och svensk

ekonomisk förening är frikallade från skattskyldighet i den omfattning

som anges nedan. Med utdelning förstås sådan utdelning som har

uppburits i förhållande till innehavda aktier eller andelar eller som har

uppburits efter annan grund men inte är avdragsgill för det utdelande

företaget enligt 2 § 8 mom. första stycket. Bestämmelserna i tredje

stycket nedan gäller inte sådan utdelning på förlagsinsatser, som är

avdragsgill för det utdelande företaget.

Svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening som förvaltar

värdepapper eller likartad lös egendom och därutöver inte direkt eller

indirekt bedriver någon eller endast obetydlig verksamhet

(förvaltningsföretag), är frikallat från skattskyldighet för utdelning i den

mån sammanlagda beloppet av utdelningen motsvaras av annan utdelning

än som avses i 3 § 7 mom. fjärde stycket som företaget har beslutat för

samma beskattningsår. Som förvaltningsföretag anses inte

investmentföretag som avses i 2 § 10 mom.

Svenskt aktiebolag eller svensk

ekonomisk förening är med

undantag av investmentföretag och

förvaltningsföretag, frikallat från

skattskyldighet för utdelning på

näringsbetingade aktier eller

andelar. Detsamma gäller svensk

sparbank och svenskt ömsesidigt

skadeförsäkringsföretag. Med

näringsbetingad aktie eller andel

avses aktie eller andel som inte

utgör omsättningstillgång i före-

tagets verksamhet under förut-

sättning att

Svenskt aktiebolag eller svensk

ekonomisk förening är med

undantag av investmentföretag och

förvaltningsföretag, frikallat från

skattskyldighet för utdelning på

näringsbetingade aktier eller

andelar. Detsamma gäller svensk

sparbank och svenskt ömsesidigt

skadeförsäkringsföretag samt

svensk stiftelse och svensk ideell

förening som inte är frikallad från

skattskyldighet för utdelning enligt

7 § 3 6 mom. Med närings-

betingad aktie eller andel avses

aktie eller andel som inte utgör

omsättningstillgång i företagets

verksamhet under förutsättning att

a) det sammanlagda röstetalet för företagets aktier eller andelar i det

utdelande företaget vid beskattningsårets utgång motsvarade en fjärdedel

eller mer av röstetalet för samtliga aktier eller andelar i det utdelande

företaget, eller

b) det görs sannolikt att innehavet av aktien eller andelen med hänsyn

till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses

stå det nära.

Skattefrihet enligt tredje stycket föreligger dock inte för utdelning på

aktie eller andel i förvaltningsföretag eller investmentföretag, om detta

äger mer än enstaka aktier eller andelar på vilka utdelning skulle ha varit

skattepliktig om aktierna eller andelarna hade ägts direkt av det företag

som äger aktien eller andelen i förvaltningsföretaget eller

investmentföretaget.

Förvärvar företag aktie eller andel i annat företag och är det inte

uppenbart att det företag som gör förvärvet därigenom erhåller tillgång

av verkligt och särskilt värde med hänsyn till ägarföretagets verksamhet,

föreligger inte skattefrihet enligt detta moment för utdelning på aktien

eller andelen av sådana medel som vid förvärvet fanns hos det utdelande

företaget och som inte motsvarar tillskjutet belopp eller inbetald insats.

Utdelning anses i första hand gälla andra medel än sådana som motsvarar

tillskjutet belopp eller inbetald insats.

Svenskt företag är frikallat från skattskyldighet för utdelning på aktie

eller andel i utländsk juridisk person under förutsättning att

1. utdelningen skulle ha varit skattefri enligt vad som ovan sägs för det

fall det utdelande bolaget hade varit svenskt och

2. att den inkomstbeskattning som den utländska juridiska personen är

underkastad är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skett

enligt denna lag, om inkomsten hade förvärvats av ett svenskt företag.

Utländsk juridisk person hemmahörande i något av de länder med

vilka Sverige har ingått avtal för undvikande av dubbelbeskattning

(avtalsländer) skall anses underkastad inkomstbeskattning jämförlig med

den som skulle ha skett enligt denna lag. Denna presumtion gäller dock

endast om personens intäkter härrör från verksamhet i Sverige eller

avtalsland och verksamheten är underkastad normal inkomstskatt i det

eller de länder där den bedrivs. I det fall personens intäkter endast till

obetydlig del härrör från verksamhet i andra länder eller från särskilt

skattemässigt gynnad verksamhet skall den ändå anses underkastad

jämförlig beskattning.

Svenskt företag är med undantag av investmentföretag och

förvaltningsföretag, frikallat från skattskyldighet för utdelning på aktie

eller andel i ett bolag i en främmande stat som är medlem i Europeiska

gemenskapen - även om förutsättningarna enligt sjätte stycket inte är för

handen - om innehavet av aktier eller andelar i bolaget motsvarar 25

procent eller mer av andelskapitalet i detta.

Med bolag i en främmande stat som är medlem i Europeiska

gemenskapen avses utländskt företag som uppfyller villkoren i artikel 2 i

det av Europeiska gemenskapens råd den 23 juli 1990 antagna direktivet

om en gemensam ordning för beskattning avseende moder- och

dotterbolag i olika medlemsstater i direktivets lydelse den 1 januari 1995

(90/435/EEG). En förutsättning är att den inkomstbeskattning bolaget är

underkastad är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skett

enligt denna lag om inkomsten hade förvärvats av ett svenskt företag.

Utdelning från ett svenskt företag som enligt avtal om undvikande av

dubbelbeskattning skall anses ha hemvist i en främmande stat skall vid

tillämpning av detta moment behandlas som utdelning på aktie eller

andel i utländsk juridisk person hemmahörande i den främmande staten.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 2000 års taxering.

Förslag till lag om ändring i lagen (1990:663) om

ersättningsfonder

Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (1990:663) om ersättningsfonder

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

11 §

Skattemyndigheten kan, om det finns särskilda skäl, medge att ett

företags ersättningsfond övertas av ett annat företag. För sådant

medgivande krävs

1. att det ena företaget är moderföretag och det andra företaget är dess

helägda dotterföretag, eller

2. att båda företagen är helägda dotterföretag till samma moderföretag,

eller

3. att det ena företaget är ett svenskt aktiebolag eller en svensk

ekonomisk förening vars aktier eller andelar till mer än 90 procent ägs av

moderföretaget tillsammans med eller genom förmedling av ett eller flera

av dess helägda dotterföretag och det andra företaget antingen är ett annat

sådant aktiebolag eller sådan ekonomisk förening eller också

moderföretag eller dess helägda dotterföretag.

Vid tillämpning av första

stycket avses med moderföretag

svenskt aktiebolag, svensk

ekonomisk förening, svensk

sparbank eller svensk ömsesidig

skadeförsäkringsanstalt och med

helägt doterföretag svenskt

aktiebolag eller svensk ekonomisk

förening vars aktier eller andelar

till mer än 90 procent ägs av

moderföretaget

Vid tillämpning av första

stycket avses med moderföretag

svenskt aktiebolag, svensk

ekonomisk förening, svensk

sparbank, svensk ömsesidig

skadeförsäkringsanstalt, svensk

stiftelse eller svensk ideell

förening och med helägt

dotterföretag svenskt aktiebolag

eller svensk ekonomisk förening

vars aktier till mer än 90 procent

ägs av moderföretaget.

Har en ersättningsfond övertagits skall det anses som om det

övertagande företaget gjort en avsättning till fonden vid den tidpunkt då

det överlåtande företaget gjorde avsättningen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 2000 års taxering.

Förslag till ändring i lagen (1993:1539) om avdrag för

underskott av näringsverksamhet

Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1993:1539) om avdrag för

underskott av näringsverksamhet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 §

Ett förlustföretag skall i annat fall än som anges i 4 § första stycket

anses ha omfattats av en ägarförändring om

1. ett annat rättssubjekt (den nya ägaren) fått bestämmande inflytande

över förlustföretaget eller

2. i annat fall än som anges i 1 ett annat rättssubjekts förvärv av

aktier eller andelar i förlustföretaget medför att under en period som

omfattar fem beskattningsår för företaget, förvärvaren förvärvat aktier

eller andelar med minst fem procent av samtliga röster i företaget och

tillsammans med andra, som utgör annat rättssubjekt och som under

perioden förvärvat aktier eller andelar i företaget (de nya ägarna) med för

var och en minst fem procent av samtliga röster i företaget, sammantaget

förvärvat aktier eller andelar med mer än hälften av samtliga röster i

företaget.

Ett annat rättssubjekt skall vid

tillämpning av första stycket 1

anses ha bestämmande inflytande

över ett företag om företaget

skulle ha varit dotterföretag till

rättssubjektet om detta hade varit

ett aktiebolag.

Ett annat rättssubjekt skall vid

tillämpning av första stycket 1

anses ha bestämmande inflytande

över ett företag om företaget

skulle ha varit dotterföretag till

rättssubjektet om detta hade varit

ett aktiebolag. Första stycket skall

inte tillämpas för det fall det

bestämmande inflytandet erhålls

 1. genom arv, testamente eller

bodelning,

2. genom ändrade famil-

jeförhållanden såsom ingående av

äktenskap, adoption eller tagande

av styvbarn eller fosterbarn, eller

3. av någon som de två närmast

föregående beskattningsåren i

företaget haft ställning som

företagsledare enligt punkt 14 av

anvisningarna till 32 § kommu-

nalskattelagen (1928:370).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 2000 års taxering.

Remissinstanser

Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över Finans-

departementets promemoria (Ds 1998:4) Koncernbeskattningsfrågor för

ideella föreningar och stiftelser, m.m.

Efter remiss har yttrande kommit in från Riksskatteverket, Hovrätten

för Övre Norrland, Kammarrätten i Jönköping, Riksrevisionsverket,

Närings- och teknikutvecklingsrådet, Juridiska fakulteten vid Uppsala

universitet, Länsstyrelsen i Stockholms län, Byggentreprenörerna,

Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR, Företagarnas Riksorga-

nisation, Landsorganisationen i Sverige, Lantbrukarnas Riksförbund,

Skogsägarnas Riksförbund, Svenska Arbetsgivareföreningen, Svenska

Bankföreningen, Svenska handelskammarförbundet, Svenska Revisors-

samfundet SRS, Sveriges Fastighetsägareförbund, Sveriges Industri-

förbund, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF, och Föreningen

Stiftelser i samverkan.

Riksskatteverket har hämtat in yttrande från Skattemyndigheterna i

Stockholms, Skåne, Västra Götalands och Värmlands län.

Lantbrukarnas Riksförbund och Skogsägarnas Riksförbund har

kommit in med ett gemensamt yttrande.

Svenska arbetsgivareföreningen, Svenska bankföreningen, Svenska

handelskammarförbundet och Sveriges Industriförbund hänvisar i sina

remissvar till Näringslivets Skattedelegations yttrande.

Bokföringsnämnden, Skogsstyrelsen, Jordbruksverket, Sveriges Aka-

demikers Centralorganisation, Företagens Nämnd för Regelgranskning

och Tjänstemännens Centralorganisation har avstått från att yttra sig.

Lagrådsremissens lagförslag

Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Härigenom föreskrivs att punkt 1 av anvisningarna till 22 § kommu-

nalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Anvisningar

till 22 §

1.1 Till intäkt av näringsverksamhet hänförs samtliga intäkter i pengar

eller varor, som har influtit i verksamheten. Detta innebär, att intäkten

skall vara av sådan beskaffenhet, att den normalt är att räkna med och

ingår som ett led i verksamheten. Hit räknas inflytande betalning för va-

ror, som den skattskyldige handlar med eller tillverkar. Det sagda gäller

även då näringsidkaren vid överlåtelse av verksamheten låter befintliga

varor ingå i överlåtelsen. Denna överlåtelse utgör då så att säga den sista

affärshändelsen i verksamheten.

 Till intäkt av näringsverksamhet hänförs också vad som inflyter vid

avyttring av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventa-

rier eller av tillgångar som är likställda med dessa vid beräkning av vär-

deminskningsavdrag. Även ersättning som i fall som avses i 2 § andra

och tredje styckena lagen (1990:663) om ersättningsfonder uppbärs av en

fysisk person eller ett dödsbo utgör intäkt av näringsverksamhet om den

skattskyldige begär det.

 Till intäkt av näringsverksamhet hänförs vidare vinst vid icke yrkes-

mässig avyttring (realisationsvinst) av andel i sådan ekonomisk förening

som avses i 2 § 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt såvida

innehavet av andelen betingas av sådan verksamhet. Detsamma gäller

vinst vid icke yrkesmässig avyttring av en medlems fordran på en sådan

ekonomisk förening, om medlemskapet betingas av medlemmens

näringsverksamhet. I fråga om handelsbolag hänförs till intäkt av

näringsverksamhet också realisationsvinst vid avyttring av andra

tillgångar som avses i 27 § 1 mom., av tillgångar som avses i 28 §, 29 § 1

mom., 30 § 1 mom. och 31 § samt av förpliktelser som avses i 3 § 1

mom. nämnda lag.

 Har en tillgång tagits ut ur en förvärvskälla sker beskattning som om

tillgången i stället hade avyttrats för ett vederlag motsvarande marknads-

värdet (uttagsbeskattning). Vad nu sagts gäller dock endast om vederlag

eller vinst vid en avyttring skulle ha tagits upp som intäkt av närings-

verksamhet och särskilda skäl mot uttagsbeskattning inte föreligger. Ut-

tag av bränsle från fastighet som är taxerad som lantbruksenhet för upp-

värmning av den skattskyldiges privatbostad på denna beskattas ej. Uttag

av andra aktier än sådana som utgör omsättningstillgångar enligt punkt 4

av anvisningarna till 21 § beskattas inte heller om aktierna delats eller

skiftats ut enligt 3 § 7 mom. fjärde stycket eller 3 § 8 mom. tredje stycket

lagen om statlig inkomstskatt.

Uttagsbeskattning sker också vid uttag i mer än ringa omfattning av

tjänst. Värdet av bilförmån beräknas enligt bestämmelserna i punkterna 2

och 4 av anvisningarna till 42 §.

Uttagsbeskattning skall även ske

 under förutsättning att särskilda

skäl mot det inte föreligger

Uttagsbeskattning skall även ske

 under förutsättning att särskilda

skäl mot det inte föreligger

1. om verksamheten i en för-

värvskälla har upphört,

2. om en näringsidkare upphört

att vara skattskyldig för inkomst av

en förvärvskälla,

1. om verksamheten i en för-

värvskälla har upphört,

2. om skattskyldighet för inkomst

av en förvärvskälla helt eller delvis

har upphört,

3. om inkomst av en förvärvs-

källa skall undantas från beskatt-

ning på grund av ett avtal om und-

vikande av dubbelbeskattning eller

4. i fråga om tillgång som har

förts över från en del av en

förvärvskälla till en annan del, om

inkomst av den senare delen men

inte av den förra är undantagen från

beskattning i Sverige på grund av

avtal om undvikande av dubbelbe-

skattning.

3. om inkomst av en förvärvs-

källa skall undantas från beskatt-

ning på grund av ett avtal om und-

vikande av dubbelbeskattning eller

4. i fråga om tillgång som har

förts över från en del av en för-

värvskälla till en annan del, om

inkomst av den senare delen men

inte av den förra är undantagen från

beskattning i Sverige på grund av

avtal om undvikande av

dubbelbeskattning.

I fall som avses i sjätte stycket 2 och 3 skall uttagsbeskattning dock

inte ske till den del tillgångarna i förvärvskällan knutits till ett fast drift-

ställe i Sverige. Undantas endast en del av inkomsten från en förvärv-

skälla från beskattning på grund av avtal om undvikande av dubbelbe-

skattning, gäller sjätte stycket 3 tillgångar som är hänförliga till

motsvarande del av förvärvskällan.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 2000 års taxering. För beskattningsår som har påbörjats före

ikraftträdandet skall de nya bestämmelserna dock tillämpas först vid

2001 års taxering.

Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt

Härigenom föreskrivs att 2 § 3 mom. och 7 § 8 mom. lagen (1947:576)

om statlig inkomstskatt1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

 3 mom.2 Äger svenskt aktiebo-

lag, svensk ekonomisk förening,

svensk sparbank eller svenskt öm-

sesidigt skadeförsäkringsföretag

(moderföretag) mer än nio tionde-

lar av aktierna eller andelarna i ett

eller flera svenska aktiebolag eller

svenska ekonomiska föreningar

(helägda dotterföretag), skall

koncernbidrag som moderföretaget

lämnar till helägt dotterföretag

eller som sådant företag lämnar till

moderföretaget eller till annat

helägt dotterföretag hos moder-

företaget anses som avdragsgill

omkostnad för givaren och skatte-

pliktig intäkt för mottagaren, även

om bidraget inte för givaren utgör

omkostnad för intäkternas förvär-

vande eller bibehållande. Som

förutsättning för detta gäller

3 mom. Äger svenskt aktiebo-

lag, svensk ekonomisk förening,

svensk sparbank, svenskt ömsesi-

digt försäkringsföretag eller sådan

svensk stiftelse eller svensk ideell

förening som inte är frikallad från

skattskyldighet enligt 7 § 3 6

mom. (moderföretag) mer än nio

tiondelar av aktierna eller andel-

arna i ett eller flera svenska aktie-

bolag eller svenska ekonomiska

föreningar (helägda dotterföretag),

skall koncernbidrag som moder-

företaget lämnar till helägt

dotterföretag eller som sådant

företag lämnar till moderföretag

eller till annat helägt dotterföretag

hos moderföretaget anses som

avdragsgill omkostnad för givaren

och skattepliktig intäkt för

mottagaren, även om bidraget inte

för givaren utgör omkostnad för

intäkternas förvärvande eller

bibehållande. Som förutsättning

för detta gäller

a) att varken givare eller mottagare är bostadsföretag enligt 7 mom.,

investmentföretag enligt 10 mom. eller förvaltningsföretag enligt 7 § 8

mom. andra stycket,

 b) att såväl givare som mottagare redovisar bidraget till samma års

taxering öppet i självdeklaration eller därvid fogad bilaga,

 c) att dotterföretag som lämnar eller mottar bidrag har varit helägt

under hela beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan

dotterföretaget började bedriva verksamhet av något slag,

 d) att, om bidrag lämnas från dotterföretag till moderföretag,

moderföretaget skulle vara frikallat från skattskyldighet för utdelning

som under beskattningsåret hade uppburits från dotterföretaget,

 e) att, om bidrag lämnas från dotterföretag till annat dotterföretag,

moderföretaget är investmentföretag eller förvaltningsföretag som avses i

a eller moderföretaget i annat fall skulle vara antingen frikallat från skatt-

skyldighet för utdelning som under beskattningsåret hade uppburits från

det givande dotterföretaget eller skattskyldigt för utdelning som under

beskattningsåret hade uppburits från det mottagande dotterföretaget samt

 f) att mottagaren inte enligt avtal om undvikande av dubbelbeskattning

skall anses ha hemvist i en främmande stat.

 Lämnar svenskt moderföretag koncernbidrag till svenskt aktiebolag

som inte är sådant helägt dotterbolag som avses i första stycket, skall

bidraget ändå anses som avdragsgill omkostnad för moderföretaget och

skattepliktig intäkt för mottagaren, om de förutsättningar som anges i

första stycket a, b och f är uppfyllda och om ägarförhållandena under

hela beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan mottaga-

ren började bedriva verksamhet av något slag har varit sådana att motta-

garen genom fusioner mellan moderföretag och dotterbolag har kunnat

bringas att uppgå i moderföretaget. Därvid skall fusion anses kunna äga

rum när moderföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna i dotterbolag

men inte i annat fall.

 Även i andra fall skall koncernbidrag som svenskt företag lämnar till

annat svenskt företag anses som avdragsgill omkostnad för givaren och

skattepliktig intäkt för mottagaren under förutsättning att bidraget med

avdragsrätt för givaren enligt första och andra styckena hade kunnat läm-

nas till annat företag än mottagaren och att bidraget därefter, direkt eller

genom förmedling av ytterligare företag, hade kunnat vidarebefordras till

mottagaren på sådant sätt att varje förmedlande företag skulle ha haft rätt

till avdrag enligt första och andra styckena för vidarebefordrat belopp.

 Avdrag för koncernbidrag får åtnjutas endast av den som visar att för-

utsättningar för sådant avdrag föreligger.

 Lämnas bidrag från svenskt företag till annat svenskt företag, med vil-

ket givaren är i intressegemenskap, för verksamhet av väsentlig betydelse

från samhällsekonomisk synpunkt och redovisas bidraget öppet, kan re-

geringen medge att bidraget skall anses som avdragsgill omkostnad för

givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren även om en eller flera av

de förutsättningar som anges i första tredje styckena inte är uppfyllda.

7 §

 8 mom.3 Mottagare av utdelning från svenskt aktiebolag och svensk

ekonomisk förening är frikallade från skattskyldighet i den omfattning

som anges nedan. Med utdelning förstås sådan utdelning som har uppbu-

rits i förhållande till innehavda aktier eller andelar eller som har uppbu-

rits efter annan grund men inte är avdragsgill för det utdelande företaget

enligt 2 § 8 mom. första stycket. Bestämmelserna i tredje stycket nedan

gäller inte sådan utdelning på förlagsinsatser, som är avdragsgill för det

utdelande företaget.

 Svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening som förvaltar

värdepapper eller likartad lös egendom och därutöver inte direkt eller

indirekt bedriver någon eller endast obetydlig verksamhet

(förvaltningsföretag), är frikallat från skattskyldighet för utdelning i den

mån sammanlagda beloppet av utdelningen motsvaras av annan utdelning

än som avses i 3 § 7 mom. fjärde stycket som företaget har beslutat för

samma beskattningsår. Som förvaltningsföretag anses inte

investmentföretag som avses i 2 § 10 mom.

 Svenskt aktiebolag eller svensk

ekonomisk förening är med un-

dantag av investmentföretag och

förvaltningsföretag, frikallat från

skattskyldighet för utdelning på

näringsbetingade aktier eller an-

delar. Detsamma gäller svensk

sparbank och svenskt ömsesidigt

skadeförsäkringsföretag. Med när-

ingsbetingad aktie eller andel av-

ses aktie eller andel som inte utgör

omsättningstillgång i företagets

verksamhet under förutsättning att

Svenskt aktiebolag eller svensk

ekonomisk förening är med un-

dantag av investmentföretag och

förvaltningsföretag, frikallat från

skattskyldighet för utdelning på

näringsbetingade aktier eller an-

delar. Detsamma gäller svensk

sparbank och svenskt ömsesidigt

försäkringsföretag samt sådan

svensk stiftelse och svensk ideell

förening som inte är frikallad från

skattskyldighet för utdelning enligt

3 6 mom. Med näringsbetingad

aktie eller andel avses aktie eller

andel som inte utgör

omsättningstillgång i företagets

verksamhet under förutsättning att

 a) det sammanlagda röstetalet för företagets aktier eller andelar i det

utdelande företaget vid beskattningsårets utgång motsvarade en fjärdedel

eller mer av röstetalet för samtliga aktier eller andelar i det utdelande

företaget, eller

 b) det görs sannolikt att innehavet av aktien eller andelen betingas av

verksamhet som bedrivs av företaget eller av företag som med hänsyn till

äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå

det nära.

 Skattefrihet enligt tredje stycket föreligger dock inte för utdelning på

aktie eller andel i förvaltningsföretag eller investmentföretag, om detta

äger mer än enstaka aktier eller andelar på vilka utdelning skulle ha varit

skattepliktig om aktierna eller andelarna hade ägts direkt av det företag

som äger aktien eller andelen i förvaltningsföretaget eller investmentfö-

retaget.

 Förvärvar företag aktie eller andel i annat företag och är det inte

uppenbart att det företag som gör förvärvet därigenom erhåller tillgång

av verkligt och särskilt värde med hänsyn till ägarföretagets verksamhet,

föreligger inte skattefrihet enligt detta moment för utdelning på aktien

eller andelen av sådana medel som vid förvärvet fanns hos det utdelande

företaget och som inte motsvarar tillskjutet belopp eller inbetald insats.

Utdelning anses i första hand gälla andra medel än sådana som motsvarar

tillskjutet belopp eller inbetald insats.

 Svenskt företag är frikallat från skattskyldighet för utdelning på aktie

eller andel i utländsk juridisk person under förutsättning att

 1. utdelningen skulle ha varit skattefri enligt vad som ovan sägs för

det fall det utdelande bolaget hade varit svenskt och

 2. att den inkomstbeskattning som den utländska juridiska personen är

underkastad är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skett

enligt denna lag, om inkomsten hade förvärvats av ett svenskt företag.

 Utländsk juridisk person hemmahörande i något av de länder med

vilka Sverige ingått avtal för undvikande av dubbelbeskattning

(avtalsländer) skall anses underkastad inkomstbeskattning jämförlig med

den som skulle ha skett enligt denna lag. Denna presumtion gäller dock

endast om personens intäkter härrör från verksamhet i Sverige eller av-

talsland och verksamheten är underkastad normal inkomstskatt i det eller

de länder där den bedrivs. I det fall personens intäkter endast till obetyd-

lig del härrör från verksamhet i andra länder eller från särskilt skattemäs-

sigt gynnad verksamhet skall den ändå anses underkastad jämförlig be-

skattning.

 Svenskt företag är med undantag av investmentföretag och förvalt-

ningsföretag, frikallat från skattskyldighet för utdelning på aktie eller

andel i ett bolag i en främmande stat som är medlem i Europeiska ge-

menskapen - även om förutsättningarna enligt sjätte stycket inte är för

handen - om innehavet av aktier eller andelar i bolaget motsvarar 25 pro-

cent eller mer av andelskapitalet i detta.

 Med bolag i en främmande stat som är medlem i Europeiska gemen-

skapen avses utländskt företag som uppfyller villkoren i artikel 2 i det av

Europeiska gemenskapernas råd den 23 juli 1990 antagna direktivet om

en gemensam ordning för beskattning avseende moder- och dotterbolag i

olika medlemsstater i direktivets lydelse den 1 januari 1995

(90/435/EEG). En förutsättning är att den inkomstbeskattning bolaget är

underkastad är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skett

enligt denna lag om inkomsten hade förvärvats av ett svenskt företag.

Utdelning från ett svenskt företag som enligt avtal om undvikande av

dubbelbeskattning skall anses ha hemvist i en främmande stat skall vid

tillämpning av detta moment behandlas som utdelning på aktie eller an-

del i utländsk juridisk person hemmahörande i den främmande staten.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 2000 års taxering.

Förslag till lag om ändring i lagen (1990:663) om

ersättningsfonder

Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (1990:663) om ersättningsfonder

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

11 §

 Skattemyndigheten kan, om det finns särskilda skäl, medge att ett

företags ersättningsfond övertas av ett annat företag. För sådant med-

givande krävs

 1. att det ena företaget är moderföretag och det andra företaget är dess

helägda dotterföretag, eller

 2. att båda företagen är helägda dotterföretag till samma moderföretag,

eller

 3. att det ena företaget är ett svenskt aktiebolag eller en svensk eko-

nomisk förening vars aktier eller andelar till mer än 90 procent ägs av

moderföretaget tillsammans med eller genom förmedling av ett eller flera

av dess helägda dotterföretag och det andra företaget antingen är ett annat

sådant aktiebolag eller sådan ekonomisk förening eller också moderföre-

taget eller dess helägda dotterföretag.

 Vid tillämpning av första

stycket avses med moderföretag

svenskt aktiebolag, svensk eko-

nomisk förening, svensk sparbank

eller svensk ömsesidig skadeför-

säkringsanstalt och med helägt

dotterföretag svenskt aktiebolag

eller svensk ekonomisk förening

vars aktier eller andelar till mer än

90 procent ägs av moderföretaget.

Vid tillämpning av första

stycket avses med moderföretag

svenskt aktiebolag, svensk eko-

nomisk förening, svensk sparbank,

svenskt ömsesidigt försäk-

ringsföretag eller sådan svensk

stiftelse eller svensk ideell

förening som inte är frikallad från

skattskyldighet enligt 7 § 3 6

mom. lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt och med helägt

dotterföretag svenskt aktiebolag

eller svensk ekonomisk förening

vars aktier eller andelar till mer än

90 procent ägs av moderföretaget.

 Har en ersättningsfond övertagits skall det anses som om det övertag-

ande företaget gjort avsättning till fonden vid den tidpunkt då det över-

låtande företaget gjorde avsättningen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 2000 års taxering.

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1539) om avdrag för

underskott av näringsverksamhet

Härigenom föreskrivs att 3 5 §§ lagen (1993:1539) om avdrag för

underskott av näringsverksamhet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 §1

Med företag avses aktiebolag,

ekonomisk förening, bankaktie-

bolag, sparbank, försäkringsbolag

eller utländskt bolag.

Med företag avses aktiebolag,

ekonomisk förening, stiftelse,

ideell förening, bankaktiebolag,

sparbank, försäkringsbolag eller

utländskt bolag.

Med förlustföretag avses ett företag med underskott beskattningsåret

närmast före det beskattningsår företaget omfattats av en sådan ägar-

förändring som anges i 4 eller 5 §.

Med annat rättssubjekt avses

fysisk person, dödsbo, stiftelse,

ideell förening eller annan

utländsk juridisk person än

utländskt bolag. Med annat

rättssubjekt avses även handels-

bolag i vilket subjekt av de slag

som anges i föregående mening är

delägare. Närstående räknas som

en person. Med närstående avses

föräldrar, far- och morföräldrar,

make, avkomling, avkomlings

make, syskon, syskons make och

avkomling. Med avkomling avses

även styvbarn och fosterbarn. Med

närstående avses även dödsbon

och handelsbolag i vilka någon

sådan person som anges i fjärde

och femte meningarna är delägare.

Med annat rättssubjekt avses

fysisk person, dödsbo eller annan

utländsk juridisk person än

utländskt bolag. Med annat

rättssubjekt avses även handels-

bolag i vilket subjekt av de slag

som anges i föregående mening är

delägare. Närstående räknas som

en person. Med närstående avses

föräldrar, far- och morföräldrar,

make, avkomling, avkomlings

make, syskon, syskons make och

avkomling. Med avkomling avses

även styvbarn och fosterbarn. Med

närstående avses även dödsbon

och handelsbolag i vilka någon

sådan person som anges i fjärde

och femte meningarna är delägare.

Med gammalt underskott avses underskott som kvarstår från

beskattningsåret närmast före det beskattningsår då ett förlustföretag

omfattats av en sådan ägarförändring som anges i 4 eller 5 § eller utgjort

överlåtande eller övertgande företag i sådan fusion, ombildning eller

övertagande som anges i 12 § första stycket.

4 §2

Ett förlustföretag skall anses ha omfattats av en ägarförändring om ett

företag (den nya ägaren) fått bestämmande inflytande över

förlustföretaget.

En ägarförändring skall även anses ha skett om ett förlustföretag eller

ett moderföretag till ett sådant företag fått bestämmande inflytande över

ett annat företag (det nya dotterföretaget).

Vid tillämpning av första och

andra styckena skall ett företag

anses ha ett bestämmande

inflytande över ett annat företag

om det senare företaget är

dotterföretag till det förra företaget

enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen

(1975:1385), 1 kap. 4 § lagen

(1987:667) om ekonomiska för-

eningar, 1 kap. 6 § bankaktie-

bolaglagen (1987:618), 1 kap. 2 §

sparbankslagen (1987:619), 1 kap.

5 § lagen (1995:1570) om

medlemsbanker eller 1 kap. 9 §

försäkringsrörelselagen

(1982:713). Ett utländskt bolag

skall anses ha ett bestämmande

inflytande över ett företag om

företaget skulle ha varit ett

dotterföretag till det utländska

bolaget om detta varit ett svenskt

aktiebolag.

Vid tillämpning av första och

andra styckena skall ett företag

anses ha ett bestämmande

inflytande över ett annat företag

om det senare företaget är

dotterföretag till det förra företaget

enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen

(1975:1385), 1 kap. 4 § lagen

(1987:667) om ekonomiska för-

eningar, 1 kap. 6 § bankaktie-

bolagslagen (1987:618), 1 kap. 2 §

sparbankslagen (1987:619), 1 kap.

5 § lagen (1995:1570) om

medlemsbanker, 1 kap. 9 §

försäkringsrörelselagen

(1982:713) eller 1 kap. 5 §

stiftelselagen (1994:1220). Ett

utländskt bolag eller en ideell

förening skall anses ha ett

bestämmande inflytande över ett

företag om företaget skulle ha

varit ett dotterföretag till det

utländska bolaget eller den ideella

föreningen om bolaget eller

föreningen varit ett svenskt

aktiebolag.

5 §

Ett förlustföretag skall i annat fall än som anges i 4 § första stycket

anses ha omfattats av en ägarförändring om

1. ett annat rättssubjekt (den nya ägaren) fått bestämmande inflytande

över förlustföretaget eller

2. i annat fall än som anges i 1 ett annat rättssubjekts förvärv av

aktier eller andelar i förlustföretaget medför att under en period som om-

fattar fem beskattningsår för företaget, förvärvaren förvärvat aktier eller

andelar med minst fem procent av samtliga röster i företaget och till-

sammans med andra, som utgör annat rättssubjekt och som under perio-

den förvärvat aktier eller andelar i företaget (de nya ägarna) med för var

och en minst fem procent av samtliga röster i företaget, sammantaget

förvärvat aktier eller andelar med mer än hälften av samtliga röster i

företaget.

Ett annat rättssubjekt skall vid

tillämpning av första stycket 1

anses ha bestämmande inflytande

över ett företag om företaget

skulle ha varit dotterföretag till

rättssubjektet om detta hade varit

ett aktiebolag.

Ett annat rättssubjekt skall vid

tillämpning av första stycket 1

anses ha bestämmande inflytande

över ett företag om företaget

skulle ha varit dotterföretag till

rättssubjektet om detta hade varit

ett aktiebolag. Första stycket skall

inte tillämpas om det be-

stämmande inflytandet eller för-

värvet erhålls genom arv, testa-

mente, bodelning eller genom änd-

rade familjeförhållanden. Första

stycket 1 skall inte tillämpas om

den nya ägaren de två närmast

föregående beskattningsåren haft

ställning som företagsledare enligt

punkt 14 av anvisningarna till 32 §

kommunalskattelagen (1928:370).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 2000 års taxering.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1998-09-02

Närvarande: regeringsrådet Stig von Bahr, regeringsrådet Arne

Baekkevold, justitierådet Edvard[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt en lagrådsremiss den 20 maj 1998 (Finansdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

3. lag om ändring i lagen (1960:663) om ersättningsfonder,

4. lag om ändring i lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av

näringsverksamhet.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Lena

Lagercrantz.

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 8 oktober 1998

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1998/99:7 Koncernbeskattningsfrågor

för ideella föreningar och stiftelser, m.m.

1 Senaste lydelse 1997:851.

1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770.

2 Senaste lydelse 1995:854.

3 Senaste lydelse 1996:1227.

1 Senaste lydelse 1994:783.

1 Senaste lydelse 1995:1617.

2 Senaste lydelse 1995:1588.

1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770.

2 Senaste lydelse 1995:854.

3 Senaste lydelse 1996:1227.

1 Senaste lydelse 1997:851.

1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770.

2 Senaste lydelse 1995:854.

3 Senaste lydelse 1996:1227.

1 Senaste lydelse 1995:1617.

2 Senaste lydelse 1995:1588.

Prop. 1998/99:7

49

1

Prop. 1998/99:7

Bilaga 1

Prop. 1998/99:7

Bilaga 2

Prop. 1998/99:7

Bilaga 2

Prop. 1998/99:7

Bilaga 3

Prop. 1998/99:7

Bilaga 4

Prop. 1998/99:7

Bilaga 4

Prop. 1998/99:7

Bilaga 5

Prop. 1998/99:7