Regeringens proposition

1993/94: 82

om samhällsvetenskaplig bostads- och

byggforskning

Prop.

1993/94: 82

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 21 oktober 1993

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Beatrice[REDACTED_EFTERNAMN]

(Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Bostads- och byggsektorn utgör en viktig del av landets ekonomi och har stor

betydelse för enskilda människors levnadsförhållanden och samhällsutvecklingen i

stort. Långsiktiga investeringar, långtgående konsekvenser för

samhällsplanering, miljö och hushållning med naturresurser karaktäriserar

sektorn. Dessa frågor kräver en långsiktig uppbyggnad av kunskap och kompetens

där kvalitetskraven på forskning och utbildning bör ställas högt.

 Genom riksdagens beslut med anledning av vårens forskningsproposition har

förutsättningarna för den tekniskt inriktade bygg- och fastighetsforskningen

förbättrats. En institution för bygg- och fastighetsforskning i Gävle, knuten

till Kungliga Tekniska högskolan, är under uppbyggnad.

 I denna proposition läggs förslag om uppbyggnad av en samhällsvetenskaplig

institution för bostads- och byggforskning i Gävle, knuten till Uppsala

universitet. Förslaget innebär att förutsättningar för samhällsvetenskaplig

bostads- och byggforskning av hög vetenskaplig kvalitet skapas genom

anknytningen till universitetets forskning, forskarutbildning och

grundutbildning.

 Den samhällsvetenskapliga bostads- och byggforskningen kommer framgent i

högre grad än hittills att vara konkurrensutsatt. Forskningens inriktning kommer

att i betydande utsträckning bestämmas av forskarnas förmåga att erhålla

finansiering för sina projekt från forskningsråd och jämförbara

forskningsfinansierande organ.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 4

2 Bakgrund 4

3 Riksdagens tidigare beslut 5

4 En KTH-institution i Gävle inom området bygg-

 och fastighetsforskning 5

5 Utvärderingen av samhällsvetenskaplig forskning vid

 Statens institut för byggnadsforskning6

6 Samhällsvetenskaplig bostads- och byggforskning i

 ny organisatorisk form 8

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde12

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner de föreslagna

riktlinjerna för en ny organisation för samhällsvetenskaplig bostads- och

byggforskning

2. till Särskilda

avvecklingskostnader för Statens institut för byggnadsforskning på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1993/94 under tolfte

huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 1_000 kr.

2Bakgrund

Regeringen föreslog i prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg

åtgärder för att förnya och effektivisera byggforskningen. Byggforskning används

som ett samlingsbegrepp för det forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) som har

sin tyngdpunkt i frågor som rör markanvändning, byggande, bostadsförsörjning,

förvaltning och därmed sammanhängande samhällsplaneringsfrågor. Denna forskning

är till sin karaktär sektorövergripande och förekommer inom en rad discipliner,

företrädesvis inom de samhällsvetenskapliga och tekniska områdena. Forskningen

har direkt och indirekt betydelse för konkurrenskraft, välfärd, livskvalitet,

folkhälsa och hushållning med naturresurser och miljö.

 Regeringens förslag innebar att statens resurser för ändamålet borde

koncentreras till Statens råd för byggnadsforskning (BFR) och de tekni_ska

högskolorna. Statens institut för byggnadsforskning (SIB) skulle läggas ner. En

institution för bygg- och fastighetsforskning borde bildas den 1 juli 1993.

Institutionen borde vidare knytas till Kungl. Tekniska Högskolan (KTH) och

förläggas till Gävle. Genom en integration i KTH skulle en koppling åstadkommas

med den utbildning och forskning som bedrivs vid övriga institutioner vid KTH.

Regeringen anmälde att den avsåg att uppdra åt BFR att tillsammans med KTH lämna

förslag till hur den nya högskoleinstitutionen skulle utformas.

 Regeringen underströk vidare vikten av en samhällsvetenskaplig forskning av hög

kvalitet. Den föreslagna omstruktureringen av byggforskningen måste därför ge

förutsättningar för fortsatta insatser på detta område. Forskning av detta slag

måste, i likhet med byggforskningen i övrigt, i ökad utsträckning bedrivas med

stöd från forskningsråd, sek_tors_organ och andra intressenter.

 En allmän princip för forskning borde enligt regeringens förslag vara att

forskning bedrivs i former som tillåter konkurrens mellan utförare av forskning.

Det innebär bl.a. att institut och myndigheter som har fasta anslag för

forskning i vidgad omfattning bör söka finansiering i öppen konkurrens.

 Eftersom tillräckligt underlag för ett slutgiltigt ställningstagande till

framtiden för den samhällsvetenskapligt inriktade forskning som bedrivits vid

SIB parallellt med den forskning som haft en mera teknisk inriktning inte

förelåg anmälde regeringen att denna del av verksamheten vid SIB skulle

utvärderas.

 Regeringens förslag innebar att den samhällsvetenskapligt inriktade

verksamheten vid SIB skulle fortsätta under budgetåret 1993/94 men knytas till

Uppsala universitet. Förslaget innebar slutligen att Utbildningsdepartementet

skulle ha ansvaret för den föreslagna institutionen vid KTH samt den fortsatta

beredningen av frågan om den samhällsvetenskapligt inriktade forskningens

omfattning och organisation.

 SIB borde upphöra den 1 juli 1993.

3 Riksdagens tidigare beslut

Bostadsutskottet (bet. 1992/93:BoU23) delade regeringens uppfattning om

betydelsen av en effektiv och kvalitativt högtstående forskning inom

byggområdet. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om att BFR även i

fortsättningen skulle ansvara för samordningen av de statliga resurserna in_om

forskningsområdet, liksom behovet av att verksamheten inom SIB omstruktureras,

bl.a. genom att en ny institution tillhörande KTH inrättades i Gävle. Utskottet

ansåg däremot att det var olyckligt att planerna på en omstrukturering av

verksamheten vid SIB skapade oro bland den berörda personalen. För att möta

risken av att kompetenta forskare lämnade SIB under utvärderingsfasen ansåg

utskottet det vara angeläget att slå fast att en samhällsvetenskapligt inriktad

forskning skulle bibehållas i en ny organisation. Bostadsutskottet ansåg vidare

att mycket talade för att en avveckling av SIB borde ske först i samband med att

ett definitivt beslut om byggforskningens fortsatta organisation kunde tas.

Utskottet föreslog därför att SIB skulle avvecklas den 1 januari 1994. Detta

skulle också ge bättre möjligheter att lösa personalfrågorna på ett godtagbart

sätt.

 Uskottet ansåg avslutningsvis att vad som anförts om riktlinjerna för

byggforskningen och fortsatta överväganden om densamma borde riksdagen som sin

mening ge regeringen tillkänna. Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets

förslag (rskr. 1992/93:401).

4 En KTH-institution i Gävle inom området bygg- och fastighetsforskning

Regeringen gav den 25 mars 1993 i uppdrag åt BFR att träffa en överenskommelse

med KTH om bygg- och fastighetsforskning i Gävle. BFR tillsatte en

utredningsman, professorn Carl-Olof Ternryd, och en styrgrupp med företrädare

för BFR, KTH och SIB.

 KTH och BFR har den 20 september 1993 träffat överenskommelse om inrättande av

en sådan institution med vida uppgifter. Institutionen kommer att byggas upp

kring fem verksamhetsområden: bygg- och fastighetsekonom, inomhusklimat och

ventilation, byggnadsanalys och boendekvalitet, materialteknik samt

informationsteknologi för mark, byggnader och infrastruktur. Målet är att varje

verksamhetsområde i ett uppbyggt skede skall företrädas av en professor under

förutsättning att långsiktig finansiering kan erhållas. Organisatoriskt inordnas

den nya institutionen under KTH:s delfakultet för arkitektur, lantmäteri och

väg- och vattenbyggnad. Den nya institutionen kommer att utformas och från den 1

januari 1994 ledas på i princip samma sätt som övriga institutioner vid KTH.

 Institutionen finansieras genom ett årligt anslag från BFR på 15 miljoner kr,

genom utbildnings- och forskningsuppdrag från KTH:s institutioner och

delfakulteter samt genom utbildnings- och forskningsuppdrag i övrigt. Målet är

att institutionen vid sin start den 1 januari 1994 skall ha en omslutning på 25

miljoner kr räknat på årsbasis. Efter uppbyggnadsskedet bör institutionen kunna

nå en omslutning på 35 till 40 miljoner kr.

5 Utvärderingen av samhällsvetenskaplig forskning vid Statens institut för

byggnadsforskning

Regeringen gav den 1 april 1993 Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet (HSFR) i uppdrag att utvärdera den samhällsvetenskapligt

inriktade forskningen vid SIB. Utvärderingen, som genomförts av forskningsrådets

huvudsekreterare, professorn Bo Särlvik, har överlämnats till regeringen den 1

oktober 1993.

 Under arbetet med utvärderingen har synpunkter på byggforskningens

organisation inhämtats från BFR och från BFR:s utredningsman, professorn

Carl-Olof Ternryd, vad avser planeringen för en KTH-insti_tu_tion för bygg- och

fastighetsforskning i Gävle. Representanter för personalorganisationerna vid SIB

har orienterats om förutsättningarna för och inriktningen av utvärderingen och

beretts tillfälle att anföra synpunkter. Samråd har skett med företrädare för

Uppsala universitet beträffande de allmänna dragen i förslagsdelen.

 Utvärderarens egen sammanfattning beträffande den vetenskapliga verksamheten

omfattar tre slutsatser:

 (1) Den samhällsvetenskapliga forskningen vid SIB bör inte avvecklas utan att

något annat kommer i dess ställe. Om så inte sker kommer det inte längre att i

landet finnas någon mångvetenskaplig miljö med långsiktighet i verksamheten, där

forskning om bostads- och byggområdet kan bedrivas. Med hänsyn till bostads- och

byggsektorns betydelse för landets ekonomi, för enskilda människors

levnadsförhållanden och samhällsutvecklingen i stort behövs resurser för

mångvetenskaplig forskning inom detta område.

 (2) Forskningen har i alltfor stor utsträckning fått drag av

utredningsverksamhet och i alltför liten utsträckning varit inriktad på

forskningsuppgifter av inomvetenskaplig relevans och betydelse. En inte

obetydlig del av den forskning som bedrivits vid SIB uppvisar god vetenskaplig

kvalitet, men i fortsättningen bör eftersträvas att en betydligt större del av

den samhälllsvetenskapliga bostads- och byggforskningen når upp till denna nivå.

 (3) Om bostads- och byggforskningen skall fortsätta i en ny organisationsform

- utvärderaren förordar en universitetsanknuten institution -, bör den

vetenskapliga ledningen och planeringen av forskningen förstärkas. Vidare bör

forskningens omfattning i stor utsträckning bestämmas av forskarnas förmåga att

få projektbidrag från forskningsfinansierande organ, som fördelar

forskningsmedel efter vetenskaplig kvalitetsprövning. I den mån

utredningsuppgifter utförs, bör detta ske i form av uppdrag som är helt

externfinansierade. Institutionen bör eftersträva att sådan verksamhet också

bidrar till institutionens eget forskningsprogram eller förväntas ge ny kunskap

av mer allmän betydelse inom forskningsområdet.

 Utvärderaren föreslår mot denna bakgrund att den samhällsvetenskapliga

forskning som hittills bedrivits vid SIB, bör ersättas av en ny

samhällsvetenskaplig universitetsinstitution för bostads- och byggforskning.

Denna bör vara förlagd till Gävle men tillhöra Uppsala universitet och ingå i

dess samhällsvetenskapliga fakultet. Vid denna institution bildas en

mångvetenskaplig forskningsmiljö med stark vetenskaplig kompetens och

huvudsaklig iniktning på inomvetenskapligt relevanta forskningsuppgifter som är

av betydelse för bostads- och byggområdet. Även om institutionen främst bör

bedriva forskning och forskarutbildning bör den kunna bidra till

grundutbildningen. Samverkan med KTH-institutionen samt med de mindre och

medelstora högskolorna - särskilt Högskolan i Gävle/Sandviken - är angelägen.

 Utvärderaren föreslår att institutionen bör byggas kring professurer i sex

ämnesområden: företagsekonomi, kulturgeografi, nationalekonomi, sociologi,

statistik och statsvetenskap. Möjligheter till dubbel fakultets- och

institutionsanknytning av professorerna i nationalekonomi och företagsekonomi

till KTH resp. Uppsala universitet bör kunna övervägas. Utvärderaren anger två

alternativa nivåer för verksamheten. I det större alternativet ingår totalt 27

forskartjänster på olika nivåer samt tolv doktorandtjänster. Kostnaden beräknas

till ca 22,7 miljoner kr. I det mindre alternativet ingår 22 forskartjänster

varvid kostnaden beräknas till ca 16,5 miljoner kr.

 Utredaren förutsätter att samtliga tjänster tillsätts efter samma principer

som för motsvarande tjänster inom universitet och högskolor.

 Utvärderaren framhåller avslutningsvis att med den nya inriktning av bo_stads-

och byggforskningen som han förordar kommer bidrag för bo_stads- och

fastighetsforskning i större utsträckning än tidigare att sökas från

forskningsråd och jämförbara forskningsfinansierande organ. HSFR bör därför

tillföras ökade resurser avsedda för detta område. Medlen bör fördelas i

nationell konkurrens och således kunna användas för att stödja forskning vid

såväl institutionen i Gävle som vid andra institutioner.

6 Samhällsvetenskaplig bostads- och byggforskning i ny organisatorisk form

Bostads- och byggsektorn utgör en viktig del av landets ekonomi och har stor

betydelse för enskilda människors levnadsförhållanden och samhällsutvecklingen i

stort. Beslut och investeringar om bostäder och byggande är till sin karaktär

långsiktiga. Samhällsplanering i vid mening har långtgående konsekvenser för

hushållning med naturresurser och miljö. Dessa frågor kräver en motsvarande

långsiktighet i uppbyggnaden av kunskap och kompetens. Kvalitetskraven på den

för dessa områden relevanta forskningen och utbildningen måste ställas högt.

Endast en effektiv och konkurrensutsatt bostads- och byggforskning kan uthålligt

möta de krav som ställs från företag, kommuner, samhällsplanerande myndigheter m

fl.

 Den hittillsvarande bostads- och byggforskningen har genom SIB:s gestalt och

organisation till en väsentlig del inte varit utsatt för den konkurrens i

finansieringen och rekryteringen som erfarenhetsmässigt krävs för att uppnå en

jämn, hög kvalitet i den vetenskapliga verksamheten. Utredaren framhåller att i

en ny organisationsform bör det eftersträvas att en betydligt större del av den

samhällsvetenskapligt inriktade bostadsforskningen når upp till den nivå som

representerats av det bästa som gjorts inom detta område vid SIB, så att den når

en god vetenskaplig kvalitet.

 Bostads- och byggforskningen är flervetenskaplig och gränsöverskridande vilket

förutsätter samverkan mellan en rad discipliner med främst samhällsvetenskaplig

och teknisk inriktning. En anknytning till universitetens och högskolornas

forskning, forskarutbildning och grundutbildning ger goda möjligheter till

kontakter med den kunskapsutveckling som äger rum inom skilda ämnesområden.

Denna anknytning ger vidare flexibilitet i inriktningen av forskningen och

möjlighet att successivt angripa nya eller ändrade frågeställningar. De senaste

årtiondenas förändringar på bostads- och byggmarknaden understryker vikten av

långsiktighet i forskningen parad med lyhördhet för och vilja till att med högt

ställda kvalitetskrav bearbeta komplexa problem.

 Det avtal som slutits mellan BFR och KTH om inrättande av en institution i

Gävle inom området bygg- och fastighetsforskning ger goda förutsättningar för

företrädesvis teknisk och ekonomisk forskning av hög kvalitet. Företag inom

bygg- och fastighetsområdet har visat ett betydande intresse för den nya

institutionen. Den samhällsvetenskapligt inriktade bostads- och byggforskningen

har delvis annorlunda förutsättningar. Forskning kring bostäder och byggnader,

naturresursutnyttjande, samhällsplanering, den inre och yttre miljön m.fl.

områden, faller väl in i den samhällsvetenskapliga forskningens teori och metod.

Användare av denna kunskap och kompetens är emellertid snarare kommuner,

samhällsplanerande myndigheter och bostadsföretag än de delar av näringslivet

som har intresse av den tekniskt inriktade bygg- och fastighetsforskningen.

Kravet på den samhällsvetenskapliga bostads- och byggforskningen att vara

konkurrensutsatt bör ställas lika högt som för den tekniska, även om

finansieringskällorna kommer att vara av annat slag. Den samhällsvetenskapliga

forskningen på detta område bör, på ett helt annat sätt än hittills, delta i

konkurrens om medel från forskningsråd och andra forskningsfinansiärer och

därigenom vinna i kvalitet.

Samhällsvetenskaplig bostads- och byggforskning i Gävle, knuten till Uppsala

universitet

Utvärderingen av den samhällsvetenskapligt inriktade forskningen vid SIB utgör

en god grund för uppbyggnaden av en ny institution för samhällsvetenskaplig

bostads- och byggforskning, med väsentligt skärpta krav på det vetenskapliga

innehållet och nivån i verksamheten. En nyligen genomförd undersökning visar på

ett relativt omfattande samband mellan den samhällsvetenskapligt inriktade

forskningen i Gävle och forskning inom Uppsala universitet.

 Regeringen avser därför att ge Uppsala universitet i uppdrag att inleda arbetet

med uppbyggnaden av en samhällsvetenskaplig institution för bo_stads- och

byggforskning med placering i Gävle. Det ankommer på Uppsala universitet att

inom de ramar och riktlinjer för den sektoriellt orienterade

forskningsverksamheten, som regering och riksdag fastställer, ta ställning till

den närmare utformningen av institutionens organisation. Ansvaret för

kvalitetskontroll, ledning och planering av den samhällsvetenskapligt inriktade

bostads- och byggforskningen i Gävle kommer att entydigt falla på den

samhällsvetenskapliga fakulteten vid Uppsala universitet. Av bl.a. dessa skäl

bör den detaljerade utformningen av den nya institutionen inte föreskrivas

universitetet. En väl fungerande basorganisation för forskning och

forskarubildning kräver en ämnesmässig bredd samtidigt som det är angeläget att

starka forskningsområden profileras och prioriteras. Därigenom kommer

möjligheterna att erhålla externa resurser för forskning att öka.

 Regeringen vill dock framhålla att verksamhetsinriktningen och rek_ryteringen

av forskare bör främja tvär- eller mångvetenskaplig forskning med god förankring

i olika discipliners metod och teori. Institutionen kommer att skilja sig från

andra universitetsinstitutioner genom att den kommer att ha forskning och

forskarutbildning som sina huvudsakliga uppgifter.

 Bland de relevanta problemområdena för den samhällsvetenskapligt inriktade

bostads- och byggforskningen ingår forskning kring boendets och byggandets

samhällsekonomiska och privatekonomiska förutsättningar och konsekvenser och

därmed åtföljande resurshushållningsproblem, bostadpolitik, miljö,

bostadssociala frågor inklusive jämställdhetsperspektiven, bebyggelsens

utformning, utveckling och planering.

 Enligt regeringens uppfattning bör den nya institutionens storlek emellertid

begränsas jämfört med utredarens förslag. Regeringen förordar en storlek på den

nya institutionen motsvarande 20 miljoner kr.

 Regeringens förslag innebär att i Gävle kommer att finnas två institutioner

inom bostads- bygg- och fastighetsområdet, knutna till Uppsala universitet resp.

KTH. Det ingår i uppdraget att skapa bästa möjliga samarbetsformer mellan dessa

institutioner som har fördelen av att vara samlokaliserade samtidigt som de kan

utnyttja kompetens inom ett stort universitet och en stor teknisk högskola.

Ytterligare en styrkepunkt är det samarbete med Högskolan i Gävle/Sandviken som

har etablerats och som kan utvecklas. De två institutionerna i Gävle kommer att

ha kompetens som i viss utsträckning är kompletterande, även om den huvudsakliga

inriktningen åtskiljer dem, exempelvis i fråga om den ekonomiska forskningen.

Tillkomsten av en institution knuten till Uppsala universitet bör således totalt

sett innebära en förstärkning av den ekonomi_ska forskningen. Det ankommer på

resp. universitet och högskola att genom avtal dra upp riktlinjerna för

samarbetet.

 SIB har två mindre lokalavdelningar vid Lunds universitet resp Chalmers

tekniska högskola. Utvärderaren har inte lämnat organisatoriska förslag

beträffande dessa avdelningar. Däremot omfattas verksamheterna av utvärderingen.

Regeringen avser att ta intiativ till överläggningar om möjligheterna att

inlemma dessa verksamheter i resp. universitet och högskola. Givetvis kan

innehavare av tjänster vid lokalavdelningarna också välja att söka tjänster vid

den nya institutionen i Gävle.

 Uppbyggnaden av den samhällsvetenskapliga bostads- och byggforskningen i Gävle

bör ske stegvis. Tjänsterna i basorganisationen inrättas av Uppsala universitet

som bör disponera särskilda resurser för institutionen fr.o.m. budgetåret

1994/95. Efter en tvåårig uppbyggnadsperiod bör basfinansieringen uppgå till 20

miljoner kr. Regeringen kommer att i 1994 års budgetproposition föreslå medel

för samhällsvetenskaplig bo_stads- och byggforskning under åttonde huvudtiteln

(Utbildningsdepartementet) anslaget Uppsala universitet: Forskning och

forskarutbildning. Regeringen avser anslå 14 miljoner kr för budgetåret 1994/95

och 16 miljoner kr för budgetåret 1995/96. Dessa anslagsnivåer motsvarar den

successiva uppbyggnad av verksamheten som regeringen idag bedömer som praktiskt

väl avvägd att genomföra. Om det visar sig att det finns skäl att senare göra en

annan bedömning, kommer regeringen att om_pröva dessa anslag så att uppbyggnaden

kan ske snabbare.

 I enlighet med riksdagens beslut våren 1993 (prop. 1992/93:170 avsnitt 12, bet.

1992/93:BoU:23, rskr. 1992/93:401) skall SIB avvecklas den 1 januari 1994. Under

kalenderåret 1994 kommer vissa avvecklingskostnader att uppstå som rör

personal-, lokal- och övriga förvaltningskostnader under uppsägningstiden. Det

går inte nu att beräkna dessa kostnader, varför de bör bestridas från ett

särskilt anslag under budgetåren 1993/94 och 1994/95. Anslaget bör föras upp med

1 000 kr.

Projektfinansierad bostads- och byggforskning

Regeringens förslag innebär att forskningen inom bostads- och byggområdet kommer

att vara konkurrensutsatt i väsentligt högre grad än hittills. Forskarna kommer

att i större utsträckning behöva finansiera projekt med medel som, efter

kvalitetsprövning, beviljas av forskningsråd och andra forskningsfinansierande

organ. Detta leder till ökade anspråk på framför allt HSFR. Rådet disponerar

redan särskilda medel för byggforskning, innevarande år 4 miljoner kr. Dessa

medel anvisas under tolfte huvudtiteln (Näringsdepartmentet), anslaget F 11.

Byggforskning. Det är angeläget att öka andelen medel för bostads- och

byggforskning som fördelas i nationell konkurrens och efter vetenskaplig

kvalitetsprövning. Regeringen avser därför att i 1994 års budgetproposition

föreslå att 4 miljoner kr överförs från tolfte huvudtiteln till åttonde

huvudtiteln (Utbildningsdepartmentet).

Utrednings- informations- och konsulttjänster

Den utrednings- och informationsverksamhet som hittills bedrivits av anställda

vid SIB bör fortsättningsvis ske med krav på full kostnadstäckning och så långt

möjligt på kommersiell basis. I flera fall är verksamheten av konsultkaraktär

och har hittills kunna konkurrera med annan konsultverksamhet på villkor som

inte varit konkurrensneutrala. Den myndighet som får ansvaret för avvecklingen

av SIB bör undersöka förutsättningarna och aktivt verka för stöd och ekonomiskt

bistånd vid bildandet av ett eller flera företag för tjänsteproduktion som

riktar sig till kommuner, bostads- och byggföretag, myndigheter med ansvar för

samhällsplanering, miljö- och naturresursfrågor m.fl. Med hänsyn till att i

Gävle finns såväl Statens lantmäteriverk som Centralnämnden för fastighetsdata

kan marknaden för fristående konsultinsatser bedömas som god. I detta arbete

förutsätts en nära samverkan med lokala arbetstagarorganisationer,

trygghetsstiftelsen och länsarbetsnämnden i Gävle. Regeringen finner det

angeläget att de forskare/utredare liksom övrig personal som inte kommer att

ingå i den nya institutionen, genom denna samverkan får stöd vid övergång till

annan verksamhet.

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 21 oktober 1993

Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

----------------------------------

Regeringen beslutar proposition 1993/94:82 om samhällsvetenskaplig bo_stads- och

byggforskning.