Utbildning och

universitetsforskning

16

Förslag till statsbudget för 1999

Utbildning och universitetsforskning

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 7

2 Lagförslag 11

2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 11

2.2 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 13

 Författningskommentarer 14

 Rättsdatablad 15

3 Inledning 17

3.1 Omfattning 17

3.2 Resultatbedömning 19

3.3 Forsknings- och utbildningssamarbete inom EU 23

3.4 Utgiftsutvecklingen 24

4 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning 26

4.1 Omfattning 26

4.2 Utgiftsutveckling 26

4.3 Resultatbedömning 27

4.4 Förändringar 35

4.5 Prioriteringar 35

4.5.1 Tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan 35

4.5.2 Förskolan 40

4.5.3 Storstadssatsningen 42

4.5.4 Vuxenutbildning i utveckling 43

4.6 Övriga frågor 45

4.7 Revisionens iakttagelser 47

4.8 Anslag 47

A1 Statens skolverk 47

A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 50

A3 Forskning inom skolväsendet 51

A4 Program för IT i skolan 52

A5 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna 53

A6 Statens institut för handikappfrågor i skolan 53

A7 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med

handikapp 54

A8 Specialskolor och resurscenter 55

A9 Särskilda insatser på skolområdet 56

A10 Sameskolstyrelsen 73

A11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och

gymnasieskola 74

A12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 75

A13 Statens skolor för vuxna 76

A14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning 78

A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna 79

A16 Svenska EU-programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling 81

5 Universitet och högskolor 85

5.1 Högre utbildning och forskning 85

5.1.1 En högskola för 2000-talet 85

5.1.2 Allmänt om högre utbildning och forskning 87

5.1.2.1 Universitet och högskolor 87

5.1.2.2 Anslagsutveckling 89

5.1.2.3 Större förändringar och prioriteringar för år 1999 89

5.1.2.4 Resultatbedömning och slutsatser 90

5.2 Kvalitet 94

5.2.1 Inledning 94

5.2.2 Jämställdhet 95

5.2.3 Studentinflytande 97

5.2.4 Bibliotek 97

5.2.5 Högskoleverkets roll 98

5.3 Grundläggande högskoleutbildning 99

5.3.1 Fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen 99

5.3.2 Naturvetenskapliga och tekniska utbildningar 102

5.3.3 Vård- och omsorgsutbildningar 105

5.3.4 Lärarutbildningar 106

5.3.5 Konstnärliga utbildningar 109

5.4 Särskilda frågor inom högskolan 112

5.4.1 IT och distansutbildning 112

5.4.2 Högskolans roll för kompetensutveckling 114

5.4.3 Högskolestudenter med utländsk bakgrund 115

5.4.4 Studenter med funktionshinder i högskolan 116

5.4.5 Utbildning i mänskliga rättigheter 117

5.4.6 Studenters personskadeskydd 117

5.5 Internationellt samarbete 117

5.6 Forskning och forskarutbildning 120

5.6.1 Den fortsatta utbyggnaden av forskningen 120

5.6.2 Nya universitet 120

5.6.3 Vetenskapsområden 122

5.6.4 Principer för anslagstilldelning 122

5.6.5 Resurser 123

5.7 Anslagsfrågor 126

5.7.1 Anslagsordning och vetenskapsområden 126

5.7.2 Justering av per capita-ersättningar 129

5.7.3 Lokaler 129

5.7.4 Sveriges lantbruksuniversitet 131

5.8 Anslag 132

B1 Uppsala universitet: Grundutbildning 132

B2 Uppsala universitet: Forskning och forskarutbildning 133

B3 Lunds universitet: Grundutbildning 134

B4 Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning 135

B5 Göteborgs universitet: Grundutbildning 136

B6 Göteborgs universitet: Forskning och forskarutbildning 137

B7 Stockholms universitet: Grundutbildning 138

B8 Stockholms universitet: Forskning och forskarutbildning 139

B9 Umeå universitet: Grundutbildning 140

B10 Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning 141

B11 Linköpings universitet: Grundutbildning 142

B12 Linköpings universitet: Forskning och forskarutbildning 143

B13 Karolinska institutet: Grundutbildning 144

B14 Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning 144

B15 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning 145

B16 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning 146

B17 Luleå tekniska universitet: Grundutbildning 147

B18 Luleå tekniska universitet: Forskning och forskarutbildning 148

B19 Karlstads universitet: Grundutbildning 149

B20 Karlstads universitet: Forskning och forskarutbildning 150

B21 Växjö universitet: Grundutbildning 150

B22 Växjö universitet: Forskning och forskarutbildning 151

B23 Örebro universitet: Grundutbildning 152

B24 Örebro universitet: Forskning och forskarutbildning 153

B25 Mitthögskolan: Grundutbildning 153

B26 Mitthögskolan: Forskning 154

B27 Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Grundutbildning 155

B28 Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Forskning och

forskarutbildning 156

B29 Malmö högskola: Grundutbildning 156

B30 Malmö högskola: Forskning 157

B31 Danshögskolan: Grundutbildning 157

B32 Dramatiska institutet: Grundutbildning 158

B33 Högskolan i Borås: Grundutbildning 158

B34 Högskolan Dalarna: Grundutbildning 159

B35 Högskolan på Gotland: Grundutbildning 160

B36 Högskolan i Gävle: Grundutbildning 161

B37 Högskolan i Halmstad: Grundutbildning 162

B38 Högskolan i Kalmar: Grundutbildning 163

B39 Högskolan Kristianstad: Grundutbildning 164

B40 Högskolan i Skövde: Grundutbildning 165

B41 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla: Grundutbildning 166

B42 Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning 167

B43 Konstfack: Grundutbildning 168

B44 Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning 168

B45 Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning 169

B46 Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning 170

B47 Mälardalens högskola: Grundutbildning 171

B48 Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning 172

B49 Södertörns högskola: Grundutbildning 172

B50 Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning 173

B51 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. 174

B52 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 178

B53 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor 179

B54 Sunet 180

B55 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 182

6 Högskolemyndigheter 183

C1 Högskoleverket 183

C2 Verket för högskoleservice 184

C3 Centrala studiestödsnämnden 184

7 Nationella och internationella forskningsresurser 187

7.1 Omfattning 187

7.2 Utgiftsutvecklingen 192

7.3 Resultatinformation 193

7.4 Bemyndiganden 200

7.5 Anslag 202

D1 Forskningsrådsnämnden: Forskning och forsknings-

information 202

D2 Forskningsrådsnämnden: Förvaltning 202

D3 Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet:

Forskning 203

D4 Humanistisk-samhällsveten-skapliga forskningsrådet:

Förvaltning 204

D5 Medicinska forskningsrådet: Forskning 204

D6 Medicinska forskningsrådet: Förvaltning 205

D7 Naturvetenskapliga forskningsrådet: Forskning 205

D8 Naturvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning 206

D9 Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning 206

D10 Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning 207

D11 Rymdforskning 207

D12 Kungl. biblioteket 208

D13 Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek 209

D14 Institutet för rymdfysik 209

D15 Polarforskningssekretariatet 210

D16 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan Sverige

och EU 210

D17 Särskilda utgifter för forskningsändamål 211

D18 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning 212

8 Gemensamma ändamål 215

8.1 Omfattning 215

8.2 Utgiftsutvecklingen 215

8.3 Resultatbedömning 215

8.4 Anslag 215

E1 Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco m.m. 215

E2 Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets område

m.m. 216

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring

i skollagen (1985:1100),

2. antar regeringens förslag till lag om ändring,

högskolelagen (1992:1434),

3. godkänner vad regeringen förordar om

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar (avsnitt 5.3.2),

4. godkänner vad regeringen förordar om

lärarutbildningar (avsnitt 5.3.4),

5. godkänner vad regeringen förordar om

konstnärliga utbildningar (avsnitt 5.3.5),

6. godkänner vad regeringen förordar om

studenter med funktionshinder i högskolan

(avsnitt 5.4.4),

7. godkänner vad regeringen förordar om

satsningar på forskning och

forskarutbildning vid universitet och

högskolor (avsnitt 5.6.5),

8. godkänner de belopp för ersättning för

helårsstudenter och helårsprestationer som

regeringen förordar för de olika

utbildningsområdena för budgetåret 1999

(avsnitt 5.7.2),

9. medger att högst 530 000 000 kronor förs

till anslaget B55 Ersättningar för klinisk

utbildning och forskning från reservationer

och anslagssparande enligt vad regeringen

anför (avsnitt 5.8, anslag B55),

10. bemyndigar regeringen att under år 1999

låta staten ta på sig ekonomiska

förpliktelser i samband med stöd till

forskning som finansieras under

verksamhetsområdet Nationella och

internationella forskningsresurser som

innebär åtaganden i enlighet med vad som

regeringen förordar under avsnittet 7.4.

11. för budgetåret 1999 anvisar anslagen under

utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning enligt följande

uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

A1

Statens skolverk

ramanslag

270 481

A2

Utveckling av skolväsende och barnomsorg

ramanslag

297 736

A3

Forskning inom skolväsendet

ramanslag

8 040

A4

Program för IT i skolan

ramanslag

340 000

A5

Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna

ramanslag

110 000

A6

Statens institut för handikappfrågor i skolan

ramanslag

119 351

A7

Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp

ramanslag

21 361

A8

Specialskolor och resurscenter

ramanslag

432 580

A9

Särskilda insatser på skolområdet

ramanslag

271 351

A10

Sameskolstyrelsen

ramanslag

34 408

A11

Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola

ramanslag

122 531

A12

Bidrag till svensk undervisning i utlandet

ramanslag

72 346

A13

Statens skolor för vuxna

ramanslag

39 343

A14

Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning

ramanslag

142 483

A15

Särskilda utbildningsinsatser för vuxna

ramanslag

4 508 566

A16

Svenska EU-programkontoret för utbildning och kompetensutveckling

ramanslag

11 915

B1

Uppsala universitet: Grundutbildning

ramanslag

767 778

B2

Uppsala universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

971 152

B3

Lunds universitet: Grundutbildning

ramanslag

1 021 779

B4

Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

977 719

B5

Göteborgs universitet: Grundutbildning

ramanslag

934 914

B6

Göteborgs universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

795 590

B7

Stockholms universitet: Grundutbildning

ramanslag

664 487

B8

Stockholms universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

787 066

B9

Umeå universitet: Grundutbildning

ramanslag

696 244

B10

Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

551 157

B11

Linköpings universitet: Grundutbildning

ramanslag

673 278

B12

Linköpings universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

359 011

B13

Karolinska institutet: Grundutbildning

ramanslag

284 051

B14

Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

612 081

B15

Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning

ramanslag

692 578

B16

Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

524 621

B17

Luleå tekniska universitet: Grundutbildning

ramanslag

365 143

B18

Luleå tekniska universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

182 953

B19

Karlstads universitet: Grundutbildning

ramanslag

287 585

B20

Karlstads universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

52 913

B21

Växjö universitet: Grundutbildning

ramanslag

239 841

B22

Växjö universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

53 025

B23

Örebro universitet: Grundutbildning

ramanslag

292 056

B24

Örebro universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

53 136

B25

Mitthögskolan: Grundutbildning

ramanslag

408 299

B26

Mitthögskolan: Forskning

ramanslag

52 628

B27

Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Grundutbildning

ramanslag

136 079

B28

Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

21 381

B29

Malmö högskola: Grundutbildning

ramanslag

374 126

B30

Malmö högskola: Forskning

ramanslag

50 915

B31

Danshögskolan: Grundutbildning

ramanslag

22 730

B32

Dramatiska institutet: Grundutbildning

ramanslag

54 675

B33

Högskolan i Borås: Grundutbildning

ramanslag

167 702

B34

Högskolan Dalarna: Grundutbildning

ramanslag

201 985

B35

Högskolan på Gotland: Grundutbildning

ramanslag

57 697

B36

Högskolan i Gävle: Grundutbildning

ramanslag

197 973

B37

Högskolan i Halmstad: Grundutbildning

ramanslag

137 379

B38

Högskolan i Kalmar: Grundutbildning

ramanslag

218 695

B39

Högskolan Kristianstad: Grundutbildning

ramanslag

155 421

B40

Högskolan i Skövde: Grundutbildning

ramanslag

138 131

B41

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla: Grundutbildning

ramanslag

115 526

B42

Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

34 884

B43

Konstfack: Grundutbildning

ramanslag

98 599

B44

Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning

ramanslag

46 461

B45

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

87 506

B46

Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

284 727

B47

Mälardalens högskola: Grundutbildning

ramanslag

295 865

B48

Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

13 728

B49

Södertörns högskola: Grundutbildning

ramanslag

148 737

B50

Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

22 332

B51

Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m.

ramanslag

1 488 850

B52

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

ramanslag

336 612

B53

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor

ramanslag

198 838

B54

Sunet

ramanslag

34 995

B55

Ersättningar för klinisk utbildning och forskning

ramanslag

1 056 161

C1

Högskoleverket

ramanslag

129 113

C2

Verket för högskoleservice

ramanslag

10 177

C3

Centrala studiestödsnämnden

ramanslag

313 566

D1

Forskningsrådsnämnden: Forskning och forskningsinformation

ramanslag

90 585

D2

Forskningsrådsnämnden: Förvaltning

ramanslag

22 200

D3

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

ramanslag

206 546

D4

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning

ramanslag

10 777

D5

Medicinska forskningsrådet: Forskning

ramanslag

336 658

D6

Medicinska forskningsrådet: Förvaltning

ramanslag

10 336

D7

Naturvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

ramanslag

722 029

D8

Naturvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning

ramanslag

20 656

D9

Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

ramanslag

241 402

D10

Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning

ramanslag

8 415

D11

Rymdforskning

ramanslag

121 446

D12

Kungl. biblioteket

ramanslag

196 145

D13

Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek

ramanslag

8 360

D14

Institutet för rymdfysik

ramanslag

38 056

D15

Polarforskningssekretariatet

ramanslag

22 670

D16

Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan Sverige och EU

ramanslag

11 556

D17

Särskilda utgifter för forskningsändamål

ramanslag

86 516

D18

Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning

ramanslag

64 130

E1

Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco m.m.

ramanslag

37 162

E2

Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets område m.m.

ramanslag

19 959

Summa

29 030 747

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 a, 7 och 8 §§ skollagen (1985:1100) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

3 a §

Vissa bestämmelser om

utbildningens omfattning i

grundskolan (timplan) framgår av

bilaga 3. Regeringen eller den

myndighet som regeringen

bestämmer får

Vissa bestämmelser om

utbildningens omfattning i

grundskolan (timplan) framgår av

bilaga 3. Regeringen eller den

myndighet som regeringen

bestämmer får

1. meddela de närmare föreskrifter

angående tillämpning av timplanen

som behövs,

1. meddela de närmare föreskrifter

angående tillämpning av timplanen

som behövs,

2. göra begränsade avvikelser från

timplanen, om det finns särskilda

skäl.

2. för särskilda utbildningar

meddela föreskrifter om avvikelser

från timplanen, och

3. i övrigt göra begränsade

avvikelser från timplanen, om det

finns särskilda skäl.

7 §

Hemkommunen är skyldig att sörja för att det för eleverna i grundskolan

anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens

längd, trafikförhållandena, funktionshinder hos en elev eller någon annan

särskild omständighet.

När en elev till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet, skall

hemkommunen svara för att eleven utan extra kostnader får tillfredsställande

förhållanden.

Hemkommunens skyldighet enligt första och andra styckena omfattar inte

1. sådana elever som väljer att gå i en annan grundskola än den som

kommunen annars skulle ha placerat dem i om något önskemål om en viss

skola inte framställts, eller

2. sådana elever som avses i 8 och 8 a §§.

För sådana elever som avses i 8 §

skall den mottagande kommunen

under samma förutsättningar som

gäller för elever som är

hemmahörande i kommunen sörja

för kostnadsfri skolskjuts inom den

kommunen. Kostnaden härför ingår

i de utbildningskostnader som avses i

8 §.

För sådana elever som avses i 8 §

första stycket skall den mottagande

kommunen under samma

förutsättningar som gäller för elever

som är hemmahörande i kommunen

sörja för kostnadsfri skolskjuts inom

den kommunen. Kostnaden härför

ingår i de utbildningskostnader som

avses i 8 §.

8 §

En kommun skall i sin grundskola även ta emot en elev för vars

grundskoleutbildning kommunen inte är skyldig att sörja, om eleven med

hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den

kommunens grundskola. En kommun som på grund av sådan skyldighet tar

emot en elev har rätt till ersättning för sina kosnader för elevens utbildning

från elevens hemkommun.

Innan kommunen fattar beslut om att för visst läsår ta emot en sådan elev

skall den inhämta yttrande från elevens hemkommun, om sådant yttrande inte

bedöms som onödigt.

Den rätt en kommun har enligt

första stycket att få ersättning för sina

kostnader skall kommunen också ha i

fråga om elever i sådana särskilda

utbildningar som regeringen

bestämmer. Vid fastställande av

kostnaderna skall hänsyn tas till

utgående statsbidrag.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

2.2 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

5 §

För forskarutbildning finns de

vetenskapsområden som riksdagen

bestämmer. Dessa

vetenskapsområden finns vid

universiteten. På ansökan av en

högskola som inte är universitet, kan

Högskoleverket besluta att ett eller

flera av vetenskapsområdena skall

finnas vid den högskolan. Ett sådant

beslut får meddelas, om

grundutbildning och forskning vid

högskolan har en sådan kvalitet och

omfattning inom vetenskapsområdet

att forskarutbildning kan bedrivas på

en hög vetenskaplig nivå.

För forskarutbildning finns de

vetenskapsområden som riksdagen

bestämmer. Dessa

vetenskapsområden finns vid

universiteten. På ansökan av en

högskola som inte är universitet, kan

regeringen besluta att ett eller flera av

vetenskapsområdena skall finnas vid

den högskolan. Ett sådant beslut får

meddelas, om grundutbildning och

forskning vid högskolan har en sådan

kvalitet och omfattning inom

vetenskapsområdet att

forskarutbildning kan bedrivas på en

hög vetenskaplig nivå.

Denna lag träder i kraft den 1 april 1999.

Författningskommentarer

Förslaget till lag om ändring i skollagen

(1985:1100)

4 kap. 3 a §

Den nya lydelsen av punkt 2 innebär att

regeringen, eller den myndighet regeringen

bestämmer, ges ett bemyndigande att för

särskilda utbildningar meddela föreskrifter om

avvikelser från timplanen. Innebörden av

bemyndigandet är bl.a. att regeringen eller den

myndighet regeringen bestämmer skall kunna

göra de avvikelser från timplanen som behövs för

att den försöksverksamhet med förberedande

dansundervisning i grundskolan som beskrivits i

avsnitt 4.6.1 skall kunna permanentas.

7 §

Ändringen i tredje stycket innebär att de elever

som kommer att gå i sådana särskilda

utbildningar som regeringen bestämmer i

enlighet med det nya tredje stycket i 8 § inte

skall omfattas av bestämmelserna om skolskjuts i

7 § tredje stycket.

8 §

Tredje stycket är nytt. Regeringen ges ett

bemyndigande att bestämma att i fråga om vissa

utbildningar skall den mottagande kommunen

ha rätt till ersättning för sina kostnader för

elevens utbildning från elevens hemkommun.

Dock skall vid fastställande av kostnaderna

hänsyn tas till det statsbidrag som eventuellt

utgår till utbildningen.

Förslaget till lag om ändring i högskolelagen

(1992:1434)

2 kap. 5 §

Ändringen innebär att en ansökan av en

högskola om att ett eller flera

vetenskapsområden skall finnas vid högskolan

skall prövas av regeringen i stället för av

Högskoleverket. Av 7 kap. 2 § regeringsformen

följer att regeringen vid sin beredning av sådana

ärenden har att hämta in upplysningar och

yttranden från berörda myndigheter. Det införs

inte någon övergångsbestämmelse med avseende

på de ärenden som med stöd av äldre regler är

under handläggning vid Högskoleverket. Av

allmänna principer följer att Högskoleverket

skall lämna över till regeringen samtliga

ansökningar som kommit in till verket före den

1 april 1999 och inte avgjorts av verket. Närmare

kommentarer om paragrafens innebörd i övrigt

finns i propositionen Högskolans ledning, lärare

och organisation (prop. 1996/97:141 s. 59 f.).

Rättsdatablad

 Författningsrubrik

Bestämmelser som inför, ändrar,

upphäver eller upprepar ett

normgivningsbemyndigande

Celexnummer för

bakomliggande EG-regler

 Lag om ändring i skol-

 lagen (1985:1100)

4 kap. 3 a och 8 §§

3 Inledning

3.1 Omfattning

Utgiftsområdet avser barnomsorg och skola,

vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning,

högskoleutbildning och forskning samt centrala

myndigheter inom Utbildningsdepartementets

område.

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

19972

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

19982

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

25 122

27 111

27 666

29 031

30 405

31 869

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1998 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Inklusive äldreanslag.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Full behovstäckning har i stort sett uppnåtts i

barnomsorgen. Fortfarande står dock många barn

med arbetslösa föräldrar utanför barnomsorgen

även om antalet kommuner där barn till

arbetslösa får behålla sin plats i barnomsorgen

har ökat något under år 1998. Antalet barn i

förskoleåldern minskar till följd av de sjunkande

födelsetalen fr.o.m. år 1993 samtidigt som antalet

barn ökar i grundskoleåldrarna. Vid slutet av år

1997 var 72 procent av alla barn i 1-5 års ålder

inskrivna i någon form av förskoleverksamhet.

Praktiskt taget samtliga 6-åringar var inskrivna i

förskola eller skola.

Andelen anställda med högskoleutbildning i

förskola och fritidshem har ökat och utgör cirka

60 procent av personalen.

Grundskolans resultat är goda även

internationellt sett. Det finns dock problem i

matematik och i vissa naturorienterande ämnen

och för elever i behov av särskilt stöd även om

resultaten i matematik har förbättrats väsentligt

sedan 1980-talet.

När slutbetyg från årskurs 9 i grundskolan

gavs första gången våren 1998 i det nya

betygssystemet var enligt en urvalsundersökning

antalet elever som saknar betyg i engelska och

svenska lägre än i de tidigare terminsbetygen.

Av de elever som lämnade grundskolan

vårterminen 1997 gick 98 procent i

gymnasieskolan hösten 1997. Det är samma andel

som under de tre närmast föregående åren.

Statistik visar på genomgående goda resultat i

gymnasieskolan. Enligt en världsomspännande

undersökning år 1995 har Sverige en

internationell tätposition vad gäller kunskaper

både i naturvetenskap och matematik. Det finns

dock en oroväckande hög andel elever på vissa

program, framför allt fordons-, bygg- och

industriprogrammet, med icke godkänt betyg i

vissa kärnämneskurser. År 1997 hade 81 procent

av landets 20-åringar fullbordat en

gymnasieutbildning. Övergången till högskolan

inom tre år efter avslutad gymnasieskola har ökat

från 35 till 37 procent. Enligt en undersökning av

Statens skolverk har eleverna en övervägande

positiv inställning till skolan. Kostnaderna per

elev har ökat något.

Den kommunala vuxenutbildningen har till

följd av den särskilda vuxenutbildningssatsningen,

kunskapslyftet, ökat mycket kraftigt i volym och

även förnyats till innehåll och arbetsformer.

Enligt Statens skolverk uppgick hösten 1997 det

totala antalet personer i gymnasial

vuxenutbildning till drygt 200 000. Omräknat till

årsstudieplatser motsvarar detta 115 000, varav

merparten i kunskapslyftet. Därutöver fanns

cirka 50 000 personer i grundläggande

vuxenutbildning och 9 000 i

påbyggnadsutbildningar.

Kommunerna har till följd av kunskapslyftet

ökat andelen yrkesinriktade utbildningar.

Andelen orienteringskurser har dock varit

mindre än vad kommunerna planerat. Största

andelen av genomförda utbildningar inom

kunskapslyftet finns inom områdena språk,

matematik och naturvetenskap samt

samhällsvetenskap, information och data. Av

deltagarna var i genomsnitt 67 procent kvinnor.

Andelen deltagare över 30 år var cirka 50 procent

och 18 procent var födda utomlands. Omkring

23 procent hade en tidigare utbildning

motsvarande högst grundskola.

Kommuner och landsting svarar för 87

procent av genomförandet av all verksamhet

inom gymnasial vuxenutbildning, folkbildningen

för 4 procent och övriga anordnare för 9 procent.

I en utvärdering som genomförts av

Göteborgs universitet på uppdrag av

Kunskapslyftskommittén framgår att 80 procent

av deltagarna är tillfredsställda med sina studier

och att 87 procent var mycket motiverade att

delta i utbildningen.

Försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning (KY) har utvecklats och antalet

platser har utökats. Från och med våren 1999

kommer verksamheten att omfatta 12 000 platser

och vid fördelningen av platser skall

bristyrkesområden prioriteras. Utbildningarna är

till en tredjedel arbetsplatsförlagda och återfinns

inom 14 olika branschområden.

Tillverkningsområdet är störst med cirka 50

utbildningar och därefter IT med 46

utbildningar. Av de studerande är 47 procent

kvinnor och 12 procent är födda utomlands.

Enligt uppgifter från Kommittén för kvalificerad

yrkesutbildning har drygt 700 personer avslutat

utbildningen t.o.m. våren 1998. Bland dessa har

cirka 75 procent, enligt vad som var känt vid

utbildningstidens utgång, löfte om anställning.

Intresset för den grundläggande

högskoleutbildningen är fortsatt stort. Antalet

sökande till högre utbildning fortsätter att öka,

både vad avser antalet sökande totalt och antalet

nya sökande, dvs. sökande som tidigare inte varit

registrerade på någon högskola. Antalet

registrerade studenter ökade till drygt 300 000

läsåret 1996/97. Ökningen av antalet registrerade

studenter var procentuellt sett särskilt stor för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Inom båda dessa områden

ökade andelen kvinnor. Sammantaget har

högskolorna fullgjort sina utbildningsuppdrag

för 1997 och enligt prognoser även för 1998.

Ett kvalitetsutvecklingsarbete bedrivs inom

hela högskoleområdet och följs upp

kontinuerligt av Högskoleverket.

Antalet nyantagna till forskarutbildningen har

ökat de senaste läsåren liksom antalet aktiva i

forskarutbildningen och antalet forskarexamina.

Läsåret 1996/97 antogs 3 400 nya

forskarstuderande mot 3 300 läsåret 1995/96.

Andelen kvinnor i forskarutbildningen ökar

också. Av de nyantagna 1996/97 var 44 procent

kvinnor, en ökning med flera procentenheter i

förhållande till året innan. Läsåret 1996/97

avlades 1 720 doktorsexamina mot 1 600 året

innan och antalet licentiatexamina ökade från

820 till 840. Andelen kvinnliga professorer

fortsätter också att öka och var 10 procent år

1997. Riksdagen beslutade år 1997 om mål för

forskningspolitiken. Nästa forskningspolitiska

proposition kommer att framläggas år 2000.

Den totala kostnaden för den högre

utbildningen i Sverige uppgick till drygt 30

miljarder kronor år 1997, inklusive forskningen

och centrala myndigheter, men exklusive

studiestöd

Större genomförda förändringar

Den 1 augusti 1998 infördes en läroplan för

förskolan (Lpfö 98). Vidare har läroplanen för

det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94)

anpassats till att också omfatta förskoleklassen

och fritidshemmet.

Kommuner och landsting har tillförts 4

miljarder kronor i ökade allmänna statsbidrag år

1997 och ytterligare 8 miljarder kronor år 1998

för att möjliggöra satsningar på skola, vård och

omsorg. Enligt en uppföljning av SCB år 1998

avser kommuner och landsting att använda

största delen av de ökade bidragen inom dessa

områden.

Utvecklingen av vuxenutbildningen har

fortsatt genom en utökning av antalet platser

inom kunskapslyftet och en successiv

reformering har inletts. Även den kvalificerade

yrkesutbildningen har utökats.

Anslagen till forskning vid de mindre och

medelstora högskolorna har förstärkts.

Regeringen har beslutat att tilldela högskolorna i

Karlstad, Örebro och Växjö benämningen

universitet fr.o.m. 1 januari 1999.

Malmö högskola och Högskolan på Gotland

inrättades den 1 juli 1998.

Mål för utgiftsområdet i sammanfattning

Ge barn stöd och stimulans för utveckling och

lärande, underlätta för föräldrar att förena

förvärvsarbete och studier med vård och ansvar

för barn.

Ge alla barn och ungdomar oberoende av kön,

geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska

förhållanden lika tillgång till likvärdig utbildning

av hög kvalitet.

Ge vuxna möjlighet att få ny kunskap och att

komplettera tidigare utbildning i takt med

samhällets och arbetslivets krav samt individens

behov och önskemål.

Erbjuda utbildning av hög och likvärdig

kvalitet vid universitet och högskolor i alla delar

av landet och därmed bidra till en regionalt

balanserad utveckling.

Forskningen skall främja kritiskt tänkande

och vetenskapliga förhållningssätt samt bidra

med ny väsentlig kunskap till förmån för hälsa,

kultur, välfärd, miljö, ekonomisk utveckling,

sysselsättning och omställning mot en hållbar

utveckling.

Prioriteringar för 1999

Regeringen fortsätter prioriteringen av arbetet

med att stärka utbildningens kvalitet och att

säkra likvärdigheten i skolan. Ett

tiopunktsprogram med detta syfte skall

genomföras. Ett program för IT i skolan

genomförs till en kostnad av 1490 miljoner

kronor under perioden 1999 till 2001.

Regeringen prioriterar utvecklingen av

läraryrket. Utbildningsdepartementet har

tillsammans med representanter för lärarna,

skolledarna och arbetsgivarna utarbetat en

avsiktsförklaring och inlett ett gemensamt

arbete.

Regeringen prioriterar förskolans pedagogiska

roll samt, att när det parlamentariska läget så

medger, införa en maxtaxa för barnomsorgen så

att avgifterna sänks.

Vidare avsätts 220 miljoner kronor per helår

för förstärkning av utbildningen för barn och

ungdomar samt vuxna i storstadsregionerna med

start den 1 juli 1999.

Den särskilda vuxenutbildningssatsningen

byggs ut med ytterligare 10 000 platser från den

1 juli 1999. Inom ramen för den utökningen görs

en fortsatt satsning på försöksverksamheten med

kvalificerad yrkesutbildning (KY).

Försöksverksamheten utökas till 12 000 platser

från 1 januari 1999 och förlängs t.o.m. år 2001.

För att stödja förnyelsen av vuxenutbildningen

görs en särskild satsning på vuxenpedagogisk

utveckling.

Högskolan skall fortsatt byggas ut. År 1999

tillförs 16 000 nya permanenta platser och år

2000 tillförs 20 000 platser. Utbyggnadens

tyngdpunkt skall ligga inom de tekniska och

naturvetenskapliga utbildningarna. Utbyggnaden

inom distansutbildningsområdet fortsätter.

Satsningen på forskning vid mindre och

medelstora högskolor fortsätter.

Universitetsdatanätet Sunet skall förstärkas.

3.2 Resultatbedömning

De insatser som görs inom

Utbildningsdepartementets område ger

grundläggande förutsättningar för medborgarnas

utveckling och påverkar hela samhällets

förändring långt in i framtiden. De resultat som

har uppnåtts under budgetåret 1997

sammanhänger med åtgärder som har vidtagits

tidigare under den gångna regeringsperioden

eller dessförinnan. Nyligen beslutade åtgärder

ger effekter många år framöver.

Verksamheterna inom utbildning och

forskning finansieras i hög grad av medel från

kommuner och landsting samt från offentliga,

enskilda eller internationella företag och

organisationer. Generella statsbidrag utgår till

kommuner och landsting. En del anslagsmedel

tillförs via andra departement, framför allt gäller

detta medel till högskolornas forskning.

Måluppfyllelsen inom utgiftsområdet är

beroende av ett stort antal aktörer i samhället.

Det råder en utbredd samstämmighet om att det

är viktigt för landet att satsa på dessa områden.

För att vårt land framgent skall vara en av

världens bästa kunskapsnationer krävs att

utbildningssystemets alla delar fortsätter att

utvecklas. Den samlade utbildningspolitiken är

ett av regeringens viktigaste reformområden och

insatserna innebär sammantaget att Sverige nu

genomför en av de största

utbildningssatsningarna någonsin.

Tolvmånadersperioden 1995/96 utgjorde

anslagen inom utgiftsområde 16 cirka 3,6

procent av de totala anslagen i statsbudgeten. I

statsbudgeten för 1998 ökade denna andel till 3,9

procent.

Enligt regeringens långsiktiga riktlinjer skall

ytterligare förstärkningar ske under de

kommande åren. I 1998 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1997/98:150) föreslog

regeringen en utökning av de generella bidragen

till kommuner och landsting för att bidra till

höjd kvalitet i skola, vård och omsorg. Från år

2000 kommer detta att betyda en varaktig

nivåhöjning med 20 miljarder kronor årligen

jämfört med 1995/96, varav en del tillfaller

skolan. Under perioden 1997-2000 förstärks

även resurserna till högskolorna med 68 000 nya

permanenta utbildningsplatser. Samtidigt byggs

vuxenutbildningen och den kvalificerade

yrkesutbildningen ut ytterligare.

Regeringen har även föreslagit tillskott av

medel för genomförande av ett

tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet

inklusive ett särskilt program för IT i skolan.

Grunden till ett livslångt lärande läggs redan i

förskolan. Den sociala och kulturella miljö samt

den pedagogiska stimulans som barn möter

under barndomsåren påverkar deras

förutsättningar på ett avgörande sätt. Därför har

regeringen arbetat för att förskolan skall bli en

del av utbildningssystemet. En läroplan för

förskolan (Lpfö 98) har införts. En samlad

läroplan för det obligatoriska skolväsendet,

förskoleklassen och fritidshemmet har utarbetats

och lagstiftning, styrdokument och regler för

tillsyn har ändrats för att åstadkomma denna

samordning. Genom den integrering som nu

genomförs kan kvalitet och likvärdighet främjas

på ett bättre sätt i både förskoleklassen,

skolbarnsomsorgen och skolan.

Kvalitet och likvärdighet, som är två viktiga

ledord för regeringens utbildningspolitik, blev

hotade värden under början av 1990-talet. Mellan

år 1990 och 1997 ökade antalet inskrivna barn

med drygt 30 procent. Personaltätheten har

minskat och barngrupperna har blivit större.

Regeringen bedömer att resursförstärkning till

kommunerna, som regering och riksdag beslutat

om, i kombination med kraftigt mindre

födelsetal innebär goda utvecklingsmöjligheter

för förskoleverksamheten.

Den totala kostnaden per elev i grundskolan

minskade i fasta priser med ungefär 10 procent

mellan år 1991 till år 1996.

Undervisningskostnaderna minskade medan

kostnaderna för bl.a. lokaler ökade. Mellan 1996

och 1997 fortsatte det totala elevantalet att öka.

Samtidigt ökade skolans kostnader per elev för

läromedel, utrustning och bibliotek medan

lokalkostnaden per elev minskade.

Elever med läs- och skrivsvårigheter, dolda

handikapp eller andra skolsvårigheter har

drabbats speciellt av de senaste årens

nedskärningar. Beslutet om att öka det statliga

stödet till kommunerna ger nu förbättrade

möjligheter att genomföra särskilda insatser för

dessa elever.

Även lärarnas situation i grundskolan har

försvårats på grund av nedskärningarna under

början av 1990-talet. Ett uttryck för detta är att

antalet elever per lärare i grundskolan ökat

successivt.

Ett kvalitetsproblem i skolan är att andelen

lärare i grundskolan, som varken har

högskoleutbildning i praktisk pedagogik eller

tillsvidareanställning, har ökat något. I vissa

kommuner i landet och för en del

ämnesinriktningar saknas för närvarande

tillräckligt många utbildade lärare, särskilt lärare

inom vissa språk, praktiska och estetiska ämnen

samt matematik och naturvetenskap.

Huvudskälet till dessa brister är att de

examensmål som ingått i respektive högskolas

utbildningsuppdrag sedan 1993/94 inte har

uppnåtts fullt ut. Skulle examensmålen inte heller

uppnås under de kommande åren, hotar detta att

leda till en fortsatt ökning av andelen obehöriga

lärare framför allt i vissa kommuner och inom

vissa ämnesinriktningar. Rekryteringsbehovet till

läraryrket påverkas under de närmaste åren av

stora pensionsavgångar.

Utbildningsdepartementet, Svenska

Kommunförbundet, Lärarförbundet, Lärarnas

riksförbund och Skolledarna har den 31 augusti

1998 enats om att samverka för att stimulera

utvecklingen inom och rekryteringen till

läraryrket.

Kostnadsutvecklingen inom gymnasieskolan

har inte följt grundskolans. I fasta priser

minskade gymnasieskolans totala kostnader

något mellan år 1996 och 1997.

Undervisningskostnaden har den tydligaste

minskningen, medan kostnaderna för läromedel,

utrustning och skolbibliotek ökat markant.

Kostnaden per elev var i stort sett oförändrad

mellan år 1996 och 1997.

Efterfrågan på nyexaminerade lärare för

gymnasieskolan har blivit högre i samband med

att kunskapslyftet startade år 1997. En ökad

efterfrågan förväntas dessutom inom de

närmaste åren på grund av att ungdomskullarna

som lämnar grundskolan växer. Högskolornas

examensmål har anpassats till dessa förändringar,

men målen är högre än vad högskolorna har haft

möjlighet att hinna klara inom ramen för de

reguljära lärarutbildningsprogrammen. För att

undvika brist på gymnasielärare krävs därför att

högskolorna intensifierar sin rekrytering under

de närmaste åren exempelvis av redan

ämnesutbildade till praktisk pedagogisk

utbildning.

I början av 1980-talet var grundskoleelevernas

kunskaper i matematik och naturvetenskap

sämre än i många andra länder. Därefter har

resultaten förbättrats. Samtidigt uppvisar de

svenska grundskoleeleverna ofta ett jämnare

resultat mellan olika skolor och mellan flickor

och pojkar än vad som är vanligt i andra länder.

År 1998 redovisade Statens skolverk en

internationell studie om kunskaper i matematik

och naturvetenskap bland gymnasieskolornas

avgångsklasser i 21 länder. De svenska

ungdomarna uppnådde bland de bästa resultaten

av samtliga länder. De genomsnittliga

testpoängen varierade emellertid ganska mycket

mellan olika elevgrupper, bl.a. mellan pojkar och

flickor. Regeringen eftersträvar både jämn och

hög kunskapsstandard. Därför är dessa studier

uppmuntrande, men det är viktigt att

resultatnivån förbättras ytterligare inom

grundskolan och för flera elevgrupper inom

gymnasieskolan.

Vuxenutbildningen har ökat kraftigt under

1990-talet, både i antal studerande och i resurser.

Utbyggnaden av vuxenutbildningen svarar mot

ett utbrett behov i samhället. Vuxenutbildningen

motverkar utbildningsskillnader mellan olika

generationer i samhället, mellan kvinnor och

män, olika nationaliteter och mellan grupper med

olika utbildningsbakgrund. Vuxenutbildningen

har dessutom de senaste åren fått en allt viktigare

funktion också för att ge vuxna möjligheter att

förnya och komplettera sina kunskaper i takt

med de snabba förändringar som sker i arbetsliv

och samhälle. Hösten 1997 inleddes regeringens

satsning på ett nationellt kunskapslyft för vuxna,

vilket innebar att antalet studerande i kommunal

vuxenutbildning läsåret 1997/98 uppgick till

cirka 230 000. År 1990 var antalet studerande

cirka 125 000. Efter kunskapslyftets första läsår

har kommunerna nått de mål i form av

studerandevolym som riksdagen angett.

Vuxenutbildningen byggs nu ut ytterligare.

Folkbildningen redovisas separat i utgiftsområde

17.

Högskoleutbildningen har fortsatt att

expandera över hela landet under den gångna

regeringsperioden. Antalet sökande har ökat i

ännu snabbare takt, vilket betyder att intresset

för högskoleutbildning är mycket stort. Troligen

förblir efterfrågan betydligt större än tillgången

på högskoleplatser även under det närmaste året.

Arbetsmarknadens efterfrågan på

högskoleutbildade förväntas fortsätta att öka

under överskådlig tid framöver. Behovet är enligt

de samstämmiga bedömningar som gjorts av

SCB, AMS, SACO, NUTEK m.fl. betydligt

större än vad dimensioneringen år 1997 medgav.

Resursfördelningen mellan landets högskolor

sker så att de mindre och medelstora

högskolorna prioriteras. Under perioden 1997

2000 beräknas antalet helårsstudenter öka med

nästan 30 procent.

Den sociala snedrekryteringen till högskolan

är fortfarande stor. En effekt av flera

samverkande faktorer under de närmaste åren

kan emellertid betyda att det nu kan ske en viss

förändring. Alla gymnasieprogram ger numera

grundläggande högskolebehörighet,

ungdomskullarna minskar kraftigt fram till ett

par år efter sekelskiftet och intresset för

högskolestudier bland elever från studieovana

hem tenderar att öka bland gymnasieelever enligt

SCB:s undersökningar. Samtidigt expanderar

högskolan kraftigt, särskilt vid de mindre och

medelstora högskolorna, som sedan tidigare har

en något lägre grad av social snedrekrytering.

Regeringen anser att studenterna skall ha ett

stort inflytande över såväl den akademiska som

den sociala miljön. Utbildningsministern tillsatte

i december 1997 en arbetsgrupp, som inkommit

med analys och förslag till åtgärder. Betänkandet

remissbehandlas.

Som en följd av förslag i 1997 års

budgetproposition har mål för antalet

examinerade inom forskarutbildningen införts

för varje universitet och högskola som har rätt

att utfärda doktorsexamen. Härigenom anges

statsmakternas prioriteringar mellan

vetenskapsområden och förväntningar

beträffande forskarutbildningens volym, såväl

totalt som per vetenskapsområde. Examensmål

ger även lärosätena incitament till en

effektivisering av forskarutbildningen. Under

förutsättningen att examensmålen kommer att

uppnås beräknas behovet av forskarutbildade

lärare att kunna tillgodoses och arbetsmarknaden

kommer att få ett betydande tillskott av framför

allt forskarutbildade inom medicin,

naturvetenskap och teknik.

Jämställdhet är en förutsättning för kvalitet i

högskolans undervisning och forskning.

Regeringen har vidtagit en rad åtgärder och

avsatt avsevärda resurser för att komma till rätta

med den bristande jämställdheten inom den

högre utbildningen och forskningen.

Universitetsforskningens mål är enligt

riksdagsbeslut år 1997 bl.a. att bidra med

väsentliga fakta, ekonomisk utveckling som

främjar sysselsättning och välfärd, att främja en

hög allmän utbildningsnivå, kritiskt tänkande

och ett vetenskapligt förhållningssätt i samhället

samt att bidra till internationellt samarbete, fred

och till lösningar av globala problem. Det

forskningspolitiska arbetet följer vissa riktlinjer

som avser bl.a. vetenskaplig kvalitet,

forskningens nytta och relevans, samverkan

mellan högskola och omgivande samhälle,

forskningsetiska frågor, jämställdhet samt

betydelsen av egna forskningsresurser till alla

högskolor. Det är sedan i huvudsak

forskarsamhället självt som fördelar

forskningsresurserna. Regeringen har tillsatt en

parlamentarisk utredning, Forskning 2000, vars

uppgift är att genomföra en bred analys av det

svenska forskningssystemet. Ett betänkande

lämnas till regeringen hösten 1998 och kommer

att remissbehandlas.

Vid de mindre och medelstora högskolorna

ökade forskningen under 1980-talet till ungefär

10 procent av samtliga förbrukade medel. År

1994 utgjorde denna andel fortfarande bara cirka

10 procent. Därefter har regeringen beslutat om

fasta forskningsresurser till alla högskolor och vi

kan nu räkna med en ökning till drygt 15 procent

under de närmaste åren.

Internationella jämförelser, bl.a. inom

OECD och EU, visar att Sverige i vissa

avseenden är en ledande utbildningsnation. I

januari 1998 hade 27 procent av Sveriges

befolkning i åldern 25-64 år en

högskoleutbildning. Detta innebär att Sverige,

tillsammans med framför allt USA, Kanada och

Norge, har en hög andel högskoleutbildade

jämfört med andra OECD-länder. Den

pågående högskoleexpansionen i vårt land bidrar

sannolikt till att denna andel ökar relativt snabbt.

År 2005 beräknas närmare en tredjedel av

befolkningen mellan 25-64 år ha fullföljt någon

form av högskoleutbildning.

Flera andra av Europas länder räknar också

med en fortsatt expansion av högskoleområdet,

men för närvarande är det ett fåtal länder som

har en lika klart uttalad och aktiv politik för att

öka antalet högskolestuderande som Sverige.

Utbildningsskillnaderna mellan olika

åldersgrupper är mindre i Sverige än i övriga

OECD-länder. Detta är en effekt av tidigare

satsning över hela landet på fortbildning och

vidareutbildning inom högskoleområdet, som

startade redan i slutet av 1960-talet, lång

folkbildningstradition och omfattande

studieförbundsverksamhet, kommunal och

annan vuxenutbildning på både grund- och

gymnasieskolenivå, samt personalutbildning för

yrkesverksamma, vilken enligt OECD omfattar

en större andel av arbetskraften än i övriga

länder.

Sverige har kommit långt i fråga om livslångt

lärande och har en kunnig befolkning.

Internationella studier som presenterades av

OECD under år 1997 visade att både hög- och

lågutbildade uppnådde bättre resultat när det

gäller läsförståelse, texttolkning och praktisk

matematik än motsvarande grupper i alla övriga

länder som ingick i undersökningen.

Inom de närmaste 4-5 åren beräknas andelen

med längre akademisk utbildning bli ganska

likartad i de olika åldersgrupperna i

befolkningen. Personer födda på 1940-talet blir

då inte längre de mest välutbildade utan denna

roll övertas av personer födda på 1970-talet. Om

vi tar hänsyn till andelen som genomfört kortare

högskoleutbildningar, dvs. inkluderar effekter av

fortbildning och vidareutbildning på

högskolenivå, kan vi konstatera att Sverige är på

väg mot en internationellt sett unik

kunskapsutjämning mellan generationerna.

Det ökade antalet äldre studerande i

högskolan har bidragit till att utrymmet för

ungdomar ej har kunnat öka i takt med intresset.

Många ungdomar har svårt att komma in och

trots att antalet utbildningsplatser har ökat

kraftigt under 1990-talet har Sverige fortfarande

en lägre övergångsfrekvens från gymnasieskolan

i åldrarna 19-20 år än i många andra länder.

Under de närmaste åren förbättras

förutsättningarna för direktövergång efter

gymnasieskolan, som konsekvens av att

högskolan får betydligt fler utbildningsplatser

och att ungdomskullarna i åldrarna 19-24 år

fortsätter att minska fram till år 2002 samt att

den förlängning av studietiderna i högskolan

som har pågått sedan slutet av 1980-talet kan vara

på väg att stabiliseras. Om arbetsmarknaden

fortsätter att förbättras ökar förmodligen också

antalet studerande som avslutar sin

högskoleutbildning för att påbörja ett arbete.

Detta lösgör i så fall ytterligare

utbildningsplatser för nybörjare.

I början av 1990-talet gick omkring en

tredjedel av ungdomarna vidare till högskolan

inom tre år efter gymnasieskolan. Fram till år

2005 beräknas denna övergångsfrekvens kunna

öka till ungefär varannan gymnasieelev. Denna

utveckling är den troliga sammanvägda effekten

av att andelen per årskull som fått behörighet till

högskolestudier ökat via 1994 års

gymnasiereform samt att högskolan expanderar.

Under förutsättning att genomströmningen i

högskoleutbildningarna inte ändras kommer

under samma period andelen som slutfört någon

form av högskoleutbildning t.o.m. 25 års ålder

att öka från cirka 25 procent till omkring 40

procent, varav ungefär hälften kommer att ha

genomfört en minst treårig utbildning. Den

ökade andelen studenter som väljer en längre

utbildning innebär att fler studenter skaffar sig

fördjupade kunskaper, men kan samtidigt

medföra en risk för sämre genomströmning. Det

är en angelägen uppgift under de närmaste åren

för högskolor att försöka förbättra

genomströmningen.

Den offentliga sektorn och den privata

tjänstesektorn, banker och försäkringsbolag

m.m., har en internationellt sett mycket hög

andel högskoleutbildade. Inom svensk industri är

emellertid denna andel ganska låg jämfört med

många andra större industriländer, såsom USA,

Tyskland, Japan m.fl. De ansträngningar som

vidtagits sedan början av 1990-talet för att höja

ungdomars intresse för naturvetenskapliga och

tekniska utbildningar, vilka är särskilt

efterfrågade av industrin, samt

resursförstärkningar och högt ställda mål för

antalet examinerade inom dessa områden

kommer att betyda en successiv förstärkning av

denna kompetens på arbetsmarknaden under de

närmaste åren.

Sveriges framtid ligger i en kvalificerad

arbetskraft med god utbildning. Satsning på

kompetensutveckling och utbildning är därför en

viktig åtgärd för att både stimulera tillväxten och

rusta individen för allt högre kompetenskrav på

arbetsmarknaden.

Uppskattningsvis deltog i genomsnitt under

våren 1998 ungefär 250 000 (15 procent) av hela

åldersgruppen 20-34 år i högskoleutbildning,

cirka 1 250 000 (70 procent) var

förvärvsarbetande, ungefär 200 000 deltog i

annan utbildning eller hade annan sysselsättning

utanför arbetsmarknaden och drygt 100 000 var

arbetslösa. Utbildningsåtgärderna är

framtidssyftande. Utbildningens funktion vid

kampen mot arbetslöshet är att göra individen

bättre rustad på arbetsmarknaden både på kort

och lång sikt. Regeringens högskolesatsningar,

utbyggnaden av en kvalificerad yrkesutbildning,

satsningar inom IT-området, kunskapslyftet

m.m. ger otvivelaktigt både kortsiktiga och

långsiktiga positiva effekter för arbetskraften.

Andelen kvinnor som förvärvsarbetar, både

bland högskoleutbildade och bland kvinnor med

lägre utbildning, är högre i Sverige än i nästan alla

andra länder.

Jämfört med genomsnittet för OECD-

länderna har Sverige sedan länge haft en hög

andel kvinnor registrerade på längre

högskoleutbildningar inom t.ex. humaniora,

medicin, naturvetenskapliga ämnen, juridik och

ekonomi. Det sker emellertid en successiv

inbrytning av kvinnor på längre utbildningar

inom flertalet utbildningsområden och inom

tekniska områden, vilket bör leda till att

kvinnorna får en allt starkare position på

arbetsmarknaden.

Under tioårsperioden 1987/88 till 1996/97

ökade andelen kvinnor bland nybörjarna på

civilingenjörsutbildningarna från 19 till 27

procent och på högskoleingenjörsutbildningarna

från 17 till 24 procent. År 1996/97 utgjorde

kvinnorna omkring 30 procent av samtliga

studerande på högskolans ADB- och

datavetenskapliga kurser, men fortfarande bara

cirka 20 procent inom de mer renodlat

datatekniska kurserna. Omfattande insatser har

gjorts från regeringens sida under en följd av år

för att öka kvinnornas intresse för

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar.

För att en fortsatt positiv utveckling skall

garanteras, särskilt när det gäller teknikområdet,

krävs att dessa insatser fortsätter.

Sverige investerar internationellt sett mer

offentliga medel på utbildning och forskning än

flertalet andra OECD-länder och kommer även i

fortsättningen att vara ett av de länder som satsar

mest på detta. För utbildning inom skola och

högskola har regeringen redan beslutat om

resursförstärkningar. Genom ökade insatser från

bl.a. forskningsstiftelserna kan även resurserna

till högskolornas forskning förväntas växa något.

3.3 Forsknings- och

utbildningssamarbete inom EU

Forsknings- och utbildningssamarbetet inom

EU står inför en förnyelse såtillvida att det fjärde

ramprogrammet för forskning och utveckling

upphör fr.o.m. år 1998 och att de två

utbildningsprogrammen Sokrates och Leonardo

da Vinci avslutas 1999. Förberedelser för de nya

programmen inom EU pågår och Sverige är

aktivt i arbetet både på forsknings- och

utbildningssidan.

Sverige kom med i EU:s forsknings- och

utvecklingssamarbete fullt ut i och med EU:s

fjärde ramprogram. Sverige deltog dock inte i

förberedelserna. Det svenska deltagandet i det

fjärde ramprogrammet har successivt ökat och

bidragen från ramprogrammet till Sverige är nu

större än Sveriges andel av budgeten.

Budgetmässigt ligger tyngdpunkten i det svenska

deltagande inom områdena IT, bioteknik,

jordbruk och fiske. Förberedelserna för det

femte ramprogrammet, som startar år 1999, är i

sitt slutskede och behandlas vidare i avsnittet

Nationella och internationella

forskningsresurser.

EU-kommissionen presenterade i maj 1998

förslag till nya program, fr.o.m. år 2000: Sokrates

II, för skola och högre utbildning och Leonardo

II, för yrkesutbildning och

kompetensutveckling. Sverige har aktivt deltagit i

de nu pågående programen sedan år 1995. Det

svenska deltagandet har varit särskilt

framgångsrikt i delprogrammen Erasmus

(högskola) och Comenius (skola) i

Sokratesprogrammet.

Regeringen eftersträvar en hög grad av

överensstämmelse och samordning mellan alla

gemenskapsåtgärder med avseende på utbildning

och kompetensutveckling samt de övergripande

prioriteringarna för unionens arbete. Genom att

utgöra ett effektivt komplement till

medlemsländernas egna insatser kan

utbildningssamarbetet spela en viktig roll i en

europeisk strategi för tillväxt, konkurrenskraft

och sysselsättning.

Utbildningsprogrammens roll i denna strategi

skall vara att bidra till att öka utbildningens

kvalitet och europeiska dimension genom stöd

till rörlighet och utbyten mellan

medlemsländerna. Villkor för att programmen

skall fylla sin uppgift är att de

1) fullt ut baseras på principen om livslångt

lärande. De skall därmed omfatta alla målgrupper

och former för utbildning och

kompetensutveckling och underlätta en

integrering av allmän och yrkesinriktad

utbildning,

2) i högre grad samordnas med

strukturfonderna avseende

kompetensutveckling,

3) främjar innovation genom att stödja

samarbete och kunskapsspridning på basis av

nationella och lokala prioriteringar och initiativ;

verksamhetsbeslut skall därmed fattas på lägsta

möjliga nivå,

4) är användarvänliga och därmed flexibla och

enkla att administrera. De skall följaktligen

kunna utnyttjas likvärdigt av alla, oberoende av

nationella förutsättningar, och

programbestämmelserna vara lättförståeliga och

enhetligt utformade.

EU-samarbetet behandlas utförligare under

respektive verksamhetsområde.

3.4 Utgiftsutvecklingen

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor

Utfall

19972

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

19982

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Barnomsorg, skola och vuxenutbildning

4 400

5 182

5 340

6 802

7 397

7 928

Universitet och högskolor

17 934

19 199

19 383

19 500

20 146

21 073

Högskolemyndigheter

445

451

474

453

461

469

Nationella och internationella forskningsresurser

2 303

2 220

2 396

2 219

2 340

2 337

Gemensamma ändamål

40

59

74

57

61

62

Totalt för utgiftsområde 16

25 122

27 111

27 666

29 031

30 405

31 869

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1998 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Inklusive äldreanslag.

SVERIGES UTBILDNINGSVÄSENDE

(Uppgifter avseende budgetåret 1997 eller läsåret 1996/97)

Personal- och studerandeantal avser helårsekvivalenter (årsstudieplatser m.m.)

om inte annat anges.

Total driftskostnad för stat, kommuner och landsting är ca 165 miljarder kronor.

Kommunernas kostnader för skolväsende och barnomsorg täcks till en del genom ett

generellt statsbidrag via utgiftsområde 25.

Utbildningar som inte finns med i uppställningen bl.a.: Polishögskola,

försvarsmaktens utbildningar,

arbetsmarknads- och personalutbildning (uppskattningsvis ca 200 000

helårsstuderande)

Folkbildningen redovisas inom utgiftsområde 17.

4 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning

4.1

4.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar anslag till

skolmyndigheter, utveckling och forskning inom

skolområdet, särskilda stödinsatser för elever

med handikapp, de statliga skolorna

(sameskolorna, specialskolorna och statens

skolor för vuxna) samt svenska EU-

programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling. Vidare finns anslag för

viss verksamhet inom det kommunala

skolväsendet, driften av kompletterande skolor

m.m. samt till svensk undervisning i utlandet.

Vidare ingår i området den särskilda

vuxenutbildningssatsningen kunskapslyftet och

försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning.

Det är kommunerna, och i vissa fall

landstingen, som har verksamhetsansvaret för

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

(barnomsorg), förskoleklass, grundskola,

gymnasieskola, särskola, kommunal

vuxenutbildning, särvux och svenskundervisning

för invandrare. Det generella statsbidraget från

staten till kommunerna bidrar till en del av

kostnaderna för verksamheten. Resterande

kostnader täcks till övervägande del av

kommunalskattemedel. Kostnaderna för nämnda

verksamheter utgör nära hälften av de totala

nettokostnaderna i kommunerna, dvs. 122

miljarder kronor. Statsbidraget redovisas inom

utgiftsområde 25. Allmänna bidrag till

kommunerna.

4.2 Utgiftsutveckling

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

4 322

5 182

5 257

6 802

7 397

7 928

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Förskoleverksamheten omfattade vid slutet av

1997 72 % av alla barn i åldern 1 5 år. Praktiskt

taget samtliga 6-åringar var inskrivna i förskola

eller skola.

Grundskolans resultat är goda även

internationellt sett.

Nästan samtliga elever (98 %) som lämnade

grundskolan vårterminen 1997 gick direkt vidare

till gymnasieskolan.

Av eleverna med slutbetyg från

gymnasieskolan våren 1997 uppnådde ca 83 %

grundläggande behörighet till högskolan. Av

dessa började 17 % högskolan på hösten.

Den kommunala vuxenutbildningen,

inbegripet kunskapslyftet, har ökat kraftigt och

omfattade totalt 233 670 personer vid slutet av år

1997 enligt Skolverkets rapport Dnr 97:1646.

Genom kunskapslyftet bedrivs kommunal

vuxenutbildning i landets samtliga kommuner.

Förändringar

Den 1 januari 1998 överfördes ansvaret för

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen

från Socialstyrelsen till Statens skolverk. Den 1

januari 1998 infördes förskoleklassen, en frivillig

skolform för sexåringar. Regeringen har utfärdat

läroplan för förskolan (Lpfö 98). Läroplanen för

det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) har

anpassats till att även omfatta förskoleklassen

och fritidshemmet. Läroplanerna tillämpas

fr.o.m. den 1 augusti 1998.

Arbetet med att utveckla gymnasieskolan

fortsätter enligt regeringens förslag i

propositionen Gymnasieskola i utveckling

kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169).

Vuxenutbildningen utökades med ytterligare

platser inom kunskapslyftet och en omfattande

reformering har påbörjats. Den kvalificerade

yrkesutbildningen utökades enligt tidigare

riksdagsbeslut.

Prioriteringar

Regeringen prioriterar:

- ett intensifierat arbete med att förbättra och

säkra utbildningens kvalitet i alla skolformer

och på alla nivåer bl.a. genom att en nationell

inspektionsnämnd inrättas och att de

nationella utbildningsinspektörernas uppdrag

och resurser utökas och förstärks. Särskilda

ansträngningar måste göras för att minska

andelen elever med ofullständiga betyg från

den grundläggande utbildningen,

- arbetet med att utveckla läraryrket.

Utbildningsdepartementet har tillsammans

med Svenska Kommunförbundet samt

lärarnas och skolledarnas fackliga

organisationer utarbetat en avsiktsförklaring

för att stimulera läraryrkets utveckling och

rekrytering. Konkreta förslag till åtgärder

skall utarbetas till den 15 december 1998,

- ett nationellt program för IT i skolan,

eftersom kunskaper om IT utgör en

nödvändig framtida baskunskap och öppnar

nya möjligheter att utveckla undervisningen,

- förskolans pedagogiska roll samt att när det

parlamentariska läget så medger införa en

maxtaxa för barnomsorg så att

barnomsorgsavgifterna sänks,

- att kommuner i storstadsregionerna skall

kunna erbjuda förskola för barn i utsatta

bostadsområden. Dessutom föreslås, främst i

dessa kommuner, särskilda

utbildningsinsatser för lågutbildade och

arbetslösa vuxna invandrare och sfi-

studerande,

- arbetet med att reformera och förnya

vuxenutbildningen är ett viktigt led i

kunskapslyftet. Ökad tyngd kommer att

läggas på utvecklingen av innehåll, pedagogik

och arbetsformer. Utveckling av

distansutbildningen och arbetet med att nå

nya grupper kommer att ges särskild

uppmärksamhet. Regeringen avser att i

utvecklingsplanen för 1999 presentera

inriktningen av den fortsatta reformeringen

av vuxenutbildningen.

4.3 Resultatbedömning

Förbättrade förutsättningar

I Utvecklingsplan för förskola, skola och

vuxenutbildning kvalitet och likvärdighet (skr.

1996/97:112) redogjorde regeringen för sin

grundläggande syn på utbildningsväsendet och

angav prioriteringar för den kommande

tvåårsperioden. Arbetet med att utveckla

utbildningens kvalitet och likvärdighet

prioriterades. Regeringen konstaterade att det

decentraliserade mål- och resultatstyrda

skolväsendet kräver en stark central myndighet,

som aktivt följer upp och hävdar utbildningens

likvärdighet. Detta i kombination med att

skolverket tillfördes de nya ansvarsområdena

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

ändrade förutsättningarna för verkets arbete.

Arbetet med att utvärdera och säkra

utbildningens kvalitet skulle bli en nyckelfråga,

varvid uppföljningen av skolväsendets resurser,

förutsättningar och kvalitativa resultat behövde

utvecklas och effektiviseras.

Regeringens politik har följt den nationella

utvecklingsplanen och i 1998 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1997/98:150)

presenterades ett tiopunktsprogram för kvalitet

och likvärdighet i skolan. Regeringen har för

avsikt att under våren 1999 lämna en ny nationell

utvecklingsplan som omfattar förskola, skola och

vuxenutbildning.

Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

Målet för förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg (barnomsorg) är att genom

pedagogisk gruppverksamhet stimulera barns

utveckling och lärande samt bidra till goda

uppväxtvillkor. Barn i behov av särskilt stöd skall

ges den omsorg de behöver. Verksamheten skall

utformas i samarbete med föräldrarna och

underlätta för dem att förena förvärvsarbete och

föräldraskap.

Ca 85 % av de förvärvsarbetande och

studerande föräldrarnas barn har plats inom

barnomsorgen, vilket motsvarar efterfrågan.

Förskola efterfrågas i högre utsträckning än

familjedaghem. Enligt Socialstyrelsens rapport

Med eller utan barnomsorg, från 1997, framgår att

ca 50 % av barnen till arbetslösa föräldrar finns

inom barnomsorgen. Plats efterfrågas dock för

ytterligare ca 20 % av dessa barn. Möjligheterna

att få plats när föräldern fått ett arbete, eller när

en föräldraledighet är slut, är goda.

Vid slutet av år 1997 var 72 % av samtliga barn

i åldern 1 5 år inskrivna i någon form av

förskoleverksamhet, vilket motsvarar en ökning

med 2 % jämfört med året innan. Den totala

ökningen av inskrivna barn var dock måttlig

knappt 6 000 barn vilket sammanhänger med

att antalet barn i förskoleåldern blivit färre efter

den s.k. babyboomen i början av 1990-talet.

Sedan 1996 har antalet inskrivna barn i

familjedaghem minskat med 14 000 till ca 96 000

barn. Antalet barn i förskola var 363 000. Av

barnen i åldrarna 7 9 år var 58 % inskrivna i

fritidshem eller familjedaghem.

Barnomsorgen har under 1990-talet varit

utsatt för ett stort förändringstryck. Resurserna

har minskat samtidigt som antalet inskrivna barn

ökat. Resurserna för barn med funktionshinder

har dock inte minskat. Preliminära siffror från

Statens skolverk visar att den totala kostnaden

för år 1997 per inskrivet barn i den kommunala

barnomsorgen inklusive 6-åringar minskade med

ca 7 % i fasta priser jämfört med år 1996, vilket i

första hand beror på lägre lokalkostnader.

Personalkostnaden per inskrivet barn bedöms

däremot ha ökat med knappt 2 %. Antalet barn

per årsarbetare ökade trots detta något, från 5,5

till 5,7 vid daghemmen och från 11,5 till 12,4 vid

fritidshemmen. Den var oförändrad i

familjedaghemmen. Sammansättningen av barn i

olika åldersgrupper, verksamheter och olika

vistelsetider påverkar kostnadsförändringarna

mellan åren.

Så gott som samtliga kommuner uppfyller nu

kraven på behovstäckning vilket innebär att de

kan erbjuda plats i barnomsorgen inom 3 4

månader för barn till föräldrar som arbetar eller

studerar. Kommunernas regelsystem när det

gäller erbjudande av barnomsorgsplats för barn

till arbetslösa har dock skärpts successivt fram till

år 1997. Reglerna för år 1998 innebär att barnen

mister sin plats i 115 kommuner, dvs. i 40 % av

kommunerna, vid en förälders arbetslöshet.

I samtliga verksamhetsformer har

gruppstorlekarna ökat och personaltätheten

minskat under 1990-talet. Samtidigt har

utbildningsnivån bland de anställda successivt

höjts. År 1997 hade 59 % av personalen i

förskolor och fritidshem förskollärar- eller

fritidspedagogutbildning. Endast 2 % saknade

formell utbildning för arbete med barn. År 1990

uppgick dessa andelar till 50 respektive 7,5 %.

Den 1 augusti 1998 infördes en läroplan för

förskolan (Lpfö 98). Läroplanen innebär att de

pedagogiska kraven på verksamheten ytterligare

tydliggjorts, vilket i sin tur kräver en väl utbildad

och kompetent personal.

Regeringens avsikt med att införa en läroplan

för förskolan är att tydliggöra förskolans

pedagogiska roll för barns utveckling och lärande

samt göra förskolan till en del av

utbildningssystemet. Därmed blir också frågan

om de barn som inte får del av verksamheten

viktig. Regeringen ser det som mycket angeläget

att barn till arbetslösa föräldrar inte utestängs

från förskolan. Regeringens bedömning är att

alla barn på sikt bör erbjudas förskola från tidig

ålder. Som ett första steg i att införa en förskola

för alla barn prioriterar regeringen att särskilda

medel avsätts för att barn i storstädernas utsatta

bostadsområden skall få del av förskolan.

Förskoleklassen

I stort sett samtliga 6-åringar var år 1997

inskrivna i förskoleverksamhet eller

skolbarnsomsorg.

Den sexårsverksamhet som bedrivits inom

ramen för förskolan är sedan den 1 januari 1998

en egen frivillig skolform. Utbildningen i

förskoleklassen skall stimulera varje barns

utveckling och lärande. Den skall ligga till grund

för fortsatt skolgång. Läroplanen (Lpo 94) har

anpassats för att, fr.o.m. den 1 augusti 1998, även

omfatta förskoleklassen och fritidshemmet.

Under läsåret 1997/98 bedrevs verksamheten

för sexåringar i eller i nära anslutning till skolans

lokaler samt i grupper som är integrerade med

skolundervisningen i 200 kommuner.

Skolverket har genomfört en fördjupad studie

av integration mellan förskoleklass, fritidshem

och skola. Av studien, som genomförts i tolv

kommuner, framgår att lokalintegreringen är

genomförd i stor utsträckning, men att graden av

verksamhetsmässig integrering varierar. Många

som intervjuats i rapporten Integration mellan

barnomsorg och skola, maj 1998, framhåller att

personalresurserna används mer

kostnadseffektivt. Att samarbetet ger en ökad

helhetssyn och pedagogiska fördelar framhålls

också. I de tolv kommunerna anser man, på olika

nivåer, att det vore önskvärt att öka

integrationen och samarbetet ytterligare.

Skolan

Målet för skolan är att alla barn och ungdomar

oberoende av kön, geografisk hemvist samt

sociala och ekonomiska förhållanden skall ha lika

tillgång till likvärdig utbildning av hög kvalitet.

Alla barn skall ges förutsättningar att nå målen i

skollagen, läroplanerna och kursplanerna.

Grundskolan

Av de elever som lämnade grundskolan våren

1997 har 94 % ett fullständigt slutbetyg. Det är

ett i princip oförändrat resultat jämfört med året

innan.

Av de resultat som redovisats i Skolverkets

uppföljning av betygen enligt det nya

betygssystemet, i ett slumpmässigt urval av 50

skolor från höstterminen 1996 till slutbetygen

vårterminen 1998, framgår att slutbetygen från

årskurs 9 generellt är högre än tidigare

terminsbetyg och att antalet elever som saknar

betyg i engelska och svenska har sjunkit.

Andelen elever som inte uppnått målen för

betyget Godkänd har minskat och är i engelska

5 %, i matematik 6 % och i svenska 4 %. När det

gäller engelska och svenska är det en säkerställd

minskning jämfört med tidigare terminer.

Flickorna har i huvudsak högre betyg än

pojkarna både i slutbetyget och på de nationella

proven.

Grundskolan kommer att möta ett ökat

elevtryck de närmaste åren med anledning av att

de aktuella åldersgrupperna ökar. Mellan 1996

och 1997 ökade elevantalet med 2,2 % till ca

950 000. Preliminära uppgifter från Skolverket

visar att den totala kostnaden för grundskolan

ökade med 2,2 % till 49,6 miljarder kronor

mellan åren 1996 och 1997, mätt i fasta priser

med grundskolindex. Kostnadsökningen

bedöms vara så stor att kostnaden per elev, trots

det ökade elevantalet, är oförändrad sedan

föregående år. Även undervisningskostnaden per

elev bedöms vara oförändrad, vilket bryter de

senare årens nedåtgående trend. Lokalkostnaden

per elev som under flera år har ökat, minskade

för 1997. Kostnadsminskningen per elev är

sannolikt, enligt Skolverkets bedömning, till stor

del ett resultat av att det nu ryms fler elever i

skolans befintliga lokaler.

SCB har på uppdrag av regeringen genomfört

en enkätundersökning sommaren 1998 för att

följa upp hur kommuner och landsting planerar

att använda det ökade statsbidraget 1998 med

ytterligare 4 miljarder kronor, som riksdagen

beslutat om i enlighet med regeringens förslag i

1998 års ekonomiska vårproposition. I samma

enkät har också frågan ställts hur kommuner och

landsting bedömer att verksamheten påverkas av

det tidigare aviserade tillskottet med 4 miljarder

kronor för 1999.

Enligt de svar som inkommit från ca 90 % av

kommunerna kommer den absolut största delen

av bidragen att användas inom de av regeringen

prioriterade områdena skolan, vården och

omsorgen. Under 1998 minskar besparingarna

inom grundskolan i ca 60 % av kommunerna,

inom gymnasieskolan i drygt 30 % och inom

barnomsorgen i ca 40 % av kommunerna. I 30 %

av kommunerna ökar verksamheten 1998 inom

grundskolan. Motsvarande uppgifter för

gymnasieskolan och barnomsorgen är 13

respektive 14 %. Svaren avseende 1999 visar

ungefär samma resultat för skolan och

barnomsorgen som för 1998.

Enligt den världsomspännande

undersökningen TIMSS (Third International

Mathematics and Science Study) redovisade de

svenska 13-åriga eleverna 1997 ett bra resultat i

matematik jämfört med de övriga 20 deltagande

länderna. Även i engelska uppvisar de svenska

eleverna goda resultat. Vidare kan noteras att det

i Sverige i stort sett inte är några skillnader

mellan flickor och pojkar vad gäller prestation i

ämnet matematik. Däremot finns det

könsskillnader i fysik och kemi till pojkarnas

fördel. I en undersökning, med anknytning till

EU-samarbete, jämförs kunskaper i engelska hos

15-åringar i Frankrike, Spanien och Sverige.

Svenska elever presterar betydligt bättre på alla

skriftliga provuppgifter som ingått i studien.

Elever som i Sverige bedömts ha svaga kunskaper

i engelska är normalelever i båda de andra

länderna.

Av Skolverkets skolbildsundersökning från

1997 framgår att elever och lärare i huvudsak

trivs i skolan och att de allra flesta elever, lärare

och föräldrar tycker att skolan är en trygg miljö.

Gymnasieskolan

Av de elever som lämnat grundskolan gick 98 %

direkt vidare till studier i gymnasieskolan.

Andelen elever som kom in på sitt förstahandsval

vad gäller nationella och specialutformade

program har de tre senaste läsåren varit ca 85 %.

Av de elever som påbörjade gymnasieskolan på

nationella program eller 2 3-åriga linjer läsåret

1993/94 fullföljde 80 % sin utbildning inom 4 år.

Detta är en nedgång i förhållande till dem som

börjat läsåret 1992/93, då 86 % fullföljt

utbildningen inom fyra år, vilket bl.a. beror på att

de tvååriga linjerna i princip försvunnit från

gymnasieskolan. Regeringens bedömning är att

gymnasieskolans resultat kommer att förbättras

på sikt, när de kvalitetsförstärkande insatserna

inom grundskolan liksom kraven på godkända

betyg i matematik, svenska och engelska slår

igenom.

Av tabellen på nästa sida framgår att en stor

andel av eleverna, drygt 40 %, studerar på det

naturvetenskapliga eller det

samhällsvetenskapliga programmet. Av tabellen

framgår också att intresset för det

naturvetenskapliga programmet ökar andelen

elever på detta program ökade med ca 3 %

mellan läsåren 1996/97 och 1997/98. Andelen

flickor på det naturvetenskapliga programmet

läsåret 1997/98 uppgick till närmare 41 %, vilket

är en liten ökning jämfört med läsåret innan. Det

är dock fortsatt angeläget att öka antalet elever

som studerar naturvetenskap och teknik i skolan

och går vidare till fortsatta studier i dessa ämnen.

Av tabellen framgår också att andelen elever på

specialutformade program ökade, medan andelen

elever på omvårdnadsprogrammet respektive

industriprogrammet fortsätter att sjunka.

När det gäller resultaten i gymnasieelevers

kunskaper visar TIMSS-undersökningen att

Sverige kom mycket högt respektive högst i

matematik respektive naturvetenskap. Pojkarnas

resultat var signifikant bättre än flickornas i

praktiskt taget samtliga länder. De svenska

flickorna hade dock högre resultat än pojkarna i

den internationella gruppen.

Andelen elever som studerar på ett

individuellt program har varit relativt konstant

under de senaste åren, ca 5 % av det totala antalet

elever inom gymnasieskolan. Elever som lämnat

ett nationellt program utgjorde förra läsåret ca

40 % av det totala antalet elever på det

individuella programmet. Majoriteten av eleverna

på det individuella programmet lämnar

programmet efter ett år. Övergången till

nationella program är högre för de elever som

kommer till det individuella programmet direkt

från grundskolan än för dem som kommer från

gymnasieskolan nationella program. Mot

bakgrund av de nya behörighetsreglerna för

antagning till gymnasieskolan gör regeringen

bedömningen att denna siffra kommer att

sjunka. För att öka elevernas förutsättningar att

gå över till ett nationellt program har regeringen

i propositionen Gymnasieskola i utveckling

kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169)

föreslagit att programinriktade sökbara

studievägar skall erbjudas eleverna inom ramen

för det individuella programmet. Detta bör enligt

regeringens bedömning öka övergången till

nationella program.

Antalet och andelen elever i årskurs 1 på gymnasieskolans

program läsåren 1996/97 och 1997/98

Program

Läsåret 1996/97

Antalet elever, ÅK 1

15 okt. %

Läsåret 1997/98

Antal elever, ÅK 1

15 okt. %

Samhälls-

vetenskap

26 419

21,9

26 432

22,5

Naturve-

tenskap

22 182

18,4

22 244

19,0

Barn- och

fritid

7 456

6,2

6 105

5,2

Handels-

och adm.

6 204

5,1

5 727

4,9

Estetiskt

5 541

4,6

5 586

4,8

Hotell och

rest.

5 239

4,3

5 382

4,6

El

4 970

4,1

4 998

4,3

Omvårdn.

4 321

3,6

3 686

3,1

Fordon

4 632

3,8

4 487

3,8

Medie

3 705

3,1

3 615

3,1

Industri

3 224

2,7

2 495

2,1

Bygg

2 691

2,2

2 188

1,9

Naturbruk

2 536

2,1

2 654

2,3

Hantverk

1 502

1,2

1 491

1,3

Energi

916

0,8

956

0,8

Livsmedel

859

0,7

798

0,7

Specialut-

formade

4 396

3,6

5 015

4,3

Indivi-

duella

13 781

11,4

13 406

11,4

Samtliga

program

120 474

100

117 265

100

Källa: Skolverkets rapport nr 130, Skolan i siffror 1997:Del2 och Skolverkets

rapport

148, Skolan i siffror 1998:Del1.

Kostnaden per elev i gymnasieskolan bedöms,

enligt preliminära uppgifter från Skolverket, i

stort sett vara oförändrad år 1997 jämfört med

1996, vilket även gäller undervisningskostnaden

per elev. En utförligare redovisning av hur såväl

barnomsorgen som skolan och

vuxenutbildningen utvecklats i förhållande till de

nationella målen lämnades våren 1998 i

regeringens skrivelse Utvecklingen inom den

kommunala sektorn (skr. 1997/98:155).

Av 73 600 elever med slutbetyg från nationellt

eller specialutformat program från

gymnasieskolan vårterminen 1997 uppnådde

60 700 elever grundläggande behörighet till

högre utbildning, motsvarande 83 %. Relativt

sett var eleverna som blev behöriga flest på

naturvetenskapsprogrammet och

medieprogrammet (91 respektive 88 %), medan

minst andel behöriga fanns på fordons- och

industriprogrammet (66 respektive 65 %). På

samtliga program utom fordons- och

energiprogrammen har flickorna blivit behöriga

till universitet och högskola i högre grad än

pojkarna.

Av eleverna med slutbetyg från

gymnasieskolan vårterminen 1997 studerade ca

en fjärdedel hösten 1997; närmare två tredjedelar

av dem i högskolan och resten i komvux. Bland

elever utan slutbetyg men som under sommaren

eller i början av hösten kompletterat sina betyg,

studerade också en fjärdedel, lika många i

gymnasieskolan som i komvux hösten 1997. Av

de elever som uppnådde grundläggande

behörighet började 17 % högskolan på hösten.

Andelen är oförändrad vid jämförelse med

direktövergången för elever med avgångsbetyg

från våren 1996.

Särskolan

Elevantalet i den obligatoriska särskolan har

sedan läsåret 1992/93 ökat med ca 30 %, medan

elevantalet i gymnasiesärskolan under samma tid

ökat med nära 20 %. I en rapport från Skolverket

1996/97, anges en av orsakerna till ökningen vara

att lätt utvecklingsstörda elever i och med de nya

styrdokumenten inte har möjlighet att nå

grundskolans mål. Hösten 1997 hade föräldrar

till 430 elever valt att, med stöd av den

försöksverksamhet med utökat

föräldrainflytande som pågår t.o.m. läsåret

1999/2000, låta sina barn gå i grundskola istället

för i särskola.

Skolverket bedömer, i en rapport som lämnats

i januari 1998, att det ändrade

huvudmannaskapet för särskola och särvux till

största delen är positivt. Särskolan accepteras i

högre grad som alternativ skolform, samverkan

mellan olika skolformer ökar,

undervisningsformer och arbetssätt blir

flexiblare. Många elever har dessutom fått

närmare till skolan. En negativ konsekvens av

huvudmannaskapsförändringen som framhålls är

dock att många rektorer som fått ansvar för

särskolan saknar tidigare erfarenhet och

kompetens inom området. Skolverket anser att

den obligatoriska särskolans uppdelning i grund-

särskola och träningsskola i dagsläget bör

kvarstå. Verket menar att de nya huvudmännen

behöver ytterligare tid för att lära känna

verksamheten och de särskilda behov elever med

utvecklingsstörning har, innan någon förändring

kan vara aktuell.

Uppföljning och utvärdering av kvaliteten i

särskolan, med utvecklingen av det inre arbetet

och måluppfyllelsen i fokus, har brister och bör

få en mer framskjuten plats såväl lokalt som

nationellt.

Vuxenutbildningen

Målen för den kommunala vuxenutbildningen,

som inbegriper grundläggande vuxenutbildning,

gymnasial vuxenutbildning,

påbyggnadsutbildningar och den särskilda

satsningen kunskapslyftet, är att ge vuxna

möjligheter att få ny kunskap och komplettera

tidigare utbildning i takt med samhällets

utveckling och arbetslivets krav. Det är den

enskilde individens behov och önskemål som

skall vara styrande för verksamheten.

Kunskapslyftet är också en viktig del i

regeringens arbete med att minska

arbetslösheten och skall genom att höja

utbildningsnivån ge landet som helhet en bättre

konkurrenssituation. Kunskapslyftet skall

dessutom bidra till kommunal och regional

utveckling och tillväxt samt medverka till att

bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Ett

annat viktigt mål med kunskapslyftet är att

utveckla och förnya vuxenutbildningen inför

framtiden till både innehåll och arbetsformer.

Den kommunala vuxenutbildningen och

kunskapslyftet

Den kommunala vuxenutbildningen, inbegripet

kunskapslyftet, har ökat kraftigt i volym och

även förnyats till innehåll och arbetsformer.

Enligt Skolverkets uppföljningar för hösten 1997

uppgick det totala antalet personer i den

kommunala vuxenutbildningen till 233 670

personer. Kommunernas rapportering till

delegationen för kunskapslyftet visar att antalet

studerande inom kunskapslyftet fortsatt att öka

under 1998. Första halvåret 1998 genomfördes

totalt 141 700 årsstudieplatser inom den

gymnasiala vuxenutbildningen, varav 105 000

platser genomfördes inom ramen för

kunskapslyftet. Utbildningar med

yrkesinriktning har ökat till 39 %. Andelen

kurser i allmänna ämnen uppgick till 57 % och

orienteringskurser till 4 %. Detta innebär att

kommunerna kraftigt har ökat andelen

yrkesinriktade utbildningar, medan andelen

orienteringskurser blev mindre än planerat.

Största andelen av genomförda utbildningar

finns inom områdena språk och språkvetenskap,

matematik och naturvetenskap följt av

samhällsvetenskap, information och data. Av

deltagarna hösten 1997 var i genomsnitt 67 %

kvinnor. Könsfördelningen varierar mellan

storstäder och övriga kommuner, där andelen

män är fler i storstadsområden, medan

industrikommuner har färre män i utbildning.

Åldersfördelningen varierar också mellan olika

kommungrupper. Ca 50 % av deltagarna är över

30 år. Storstäderna har fler deltagare under 30 år.

Fördelningen mellan könen i olika utbildningar

visar att de traditionella könsvalen inte brutits i

någon större omfattning. Ytterligare åtgärder för

att bryta de traditionella valen behövs och utgör

ett viktigt led i det fortsatta utvecklingsarbetet.

Särskilda insatser krävs för att totalt öka

rekryteringen av män.

Deltagarnas utbildningsbakgrund varierar från

folkskola till eftergymnasial utbildning. I

gymnasial vuxenutbildning har 65 % av

deltagarna tvåårig gymnasieutbildning eller lägre.

Andelen deltagare i gymnasial vuxenutbildning

som är födda utomlands är 18 %. I

orienteringskurser är andelen 25 % och i

folkhögskolekurser 12 %.

Kommuner och landsting svarade för 87 % av

genomförandet av all verksamhet inom

gymnasial vuxenutbildning, folkbildningen för

4 % och övriga anordnare för 9 %. Skolverket

har i en första tillsynsrapport avseende

Linköpings kommun konstaterat att kommunen

på många sätt har lyckats bygga upp en struktur

som ger goda förutsättningar att styra, utveckla

och kontrollera verksamheten. Kommunen har

stabila rutiner för upphandling och har utarbetat

rutiner för kontakter mellan kommunen och

externa utbildningsanordnare. Skolverket finner

däremot att intagningsförfarandet i vissa delar

uppvisar brister. Regeringen har anledning att se

över intagningsförfarandet för att säkerställa att

den enskildes rättigheter inte åsidosätts.

Den fristående utvärdering som genomförts

av Göteborgs universitet på uppdrag av

Kunskapslyftskommittén och som redovisats i

juli 1998 visar att 80 % av deltagarna är

tillfredsställda med sina studier och att 87 % var

motiverade att delta i utbildningen. Vad gäller de

kvantitativa målen för kunskapslyftet kan

konstateras att kommunerna lyckats väl med att

nå uppsatta volymkrav.

Särvux

Särvux hade enligt Skolverkets uppföljningar för

hösten 1997 totalt 3 997 studerande. Från läsåret

1992/93 till läsåret 1997/98 har antalet

studerande i särvux ökat med drygt 1 300

personer. Denna ökning kan troligen förklaras av

att särvux blivit mer känt i och med övergången

till kommunalt huvudmannaskap och att den på

många håll integrerats i den kommunala

vuxenutbildningen. Av de studerande läsåret

1997/98 läste 48 % på grundsärskolenivå, 37 %

på träningsskolenivå och 15 % på

gymnasiesärskolenivå. De studerandes

medelålder har under åren varit relativt konstant

och ligger runt 36 år.

Svenska för invandrare

Antalet studerande i svenskundervisning för

invandrare (sfi) kulminerade läsåret 1994/95, då

bl.a. ett stort antal flyktingar från det forna

Jugoslavien blivit kommunplacerade. Detta läsår

deltog 61 017 studerande i sfi. Därefter har

antalet studerande minskat med 33 %. Läsåret

1996/97 var antalet studerande 41 134. Av de

studerande som var nybörjare 1994/95 hade

läsåret 1996/97 44 % uppnått sfi-nivån. 10 %

hade avslutat utbildningen utan att nå sfi-nivån

och 35 % avbrutit utbildningen på grund av att

de t.ex. fått arbete, blivit sjuka, flyttat eller gått

över till annan utbildning. 11 % var fortfarande i

sfi-studier. De studerandes medelålder var 34 år.

Internationellt samarbete

Sverige deltar på skolområdet i internationellt

samarbete bl.a. inom EU, OECD, Europarådet,

UNESCO samt Nordiska ministerrådet.

EU:s samarbetsprogram Sokrates omfattar all

allmän utbildning från förskolan till högskolan

och syftar till att främja livslångt lärande genom

att höja utbildningskvaliteten och att utveckla

den europeiska dimensionen inom utbildningen.

En viktig del är att främja kontakter mellan

elever och lärare i olika länder. Under år 1997

deltog 468 svenska skolor i europeiska nätverk

inom skolprogrammet Comenius och språk-

programmet Lingua, vilket är en kraftig ökning i

förhållande till föregående år. Inemot 300 lärare

och skolledare har under samma år fått EU-stöd

till besök och fortbildning i andra EU-länder.

Detta är en minskning i förhållande till

föregående år.

Leonardo da Vinci-programmet syftar till att

utveckla yrkesutbildningen inom

medlemsländerna genom satsning på kvalitet och

nytänkande. Under år 1997 fick ca 340 svenska

elever och unga yrkesarbetande möjlighet att

praktisera i ett annat EU-land. 69 utbildare

deltog i utbyten med andra länder. Svenska

utbildningsanordnare samordnade 10 projekt

som gällde grundläggande yrkesutbildning.

Detta är en ökning av antalet

praktik/utbytesprogram men en minskning av

antalet pilotprojekt i förhållande till föregående

år.

Sokrates- och Leonardoprogrammen

genomförs 1995 1999. En fortsättning med nya

program sker med början 1 januari 2000.

Utbildningsprogrammen inom ramen för EU-

samarbetet administreras av Svenska EU-

programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling med undantag av Erasmus.

De delar av Sokratesprogrammet som berör

högskolesektorn svarar Högskoleverket för.

Regeringen har givit Statskontoret i uppdrag att

utvärdera Programkontorets verksamhet för att

senare kunna ta ställning till hur de nya EU-

programmen skall administreras och organiseras.

Programkontoret har upparbetad erfarenhet av

programadministration och har därför ett viktigt

uppdrag i förberedelsearbetet för den kommande

programperioden, dels genom uppföljning och

dokumentation av de tidigare programmen dels i

form av administrativa förberedelser för

övergångsperioden då de nya programmen skall

introduceras.

Sverige deltar aktivt i OECD:s arbete på

utbildningsområdet, bl.a. med att utveckla

indikatorer inom utbildningsområdet (det. s.k.

INES-projektet). Årligen presenteras en rapport,

Education at a Glance, med de mest aktuella

indikatorerna. I den senaste rapporten, som visar

kostnaderna från 1994, redovisas bl.a. att Sverige

satsade 4,5 % av bruttonationalprodukten på

utbildning inom grundskola och gymnasieskola.

Inget land satsade lika mycket som Sverige.

Genomsnittet för OECD-länderna låg på 3,7 %.

Sverige deltar också i OECD-projekten

Transition from Initial Education to Working

Life, som studerar problem och åtgärder kring

övergången från skola till arbetsliv samt Early

Childhood Education and Care (ECEC), som

syftar till att studera utveckling och

problemområden när det gäller förskola och

barnomsorg.

Under år 1998 är Sverige ordförande i

Nordiska ministerrådet. Inom ramen för de

prioriteringar Sverige gjort av arbetet under

ordförandeskapet anordnar Sverige en

ordförandeskapskonferens med vuxenutbildning

och arbetslivets behov av kompetensutveckling

som tema.

Det europeiska skoldatanätet (EUN), som

tillkommit genom ett svenskt initiativ i EU,

invigdes den 8 september 1998. EUN är ett

nätverk av nationella och andra skoldatanätverk.

Det bygger på tre pelare: att underlätta

samarbete mellan skolor i Europa; att erbjuda ett

utbud av pedagogiskt innehåll eller

undervisningstjänster samt möjligheter till

lärarutveckling. EUN är ett internetbaserat nät

(www.eun.org) av information och tjänster, som

gratis ställs till förfogande för skolor, lärare,

elever och allmänhet. Nätverket omfattar för

närvarande EU:s 15 medlemsstater samt Island,

Norge och Schweiz. Staterna inom Central- och

Östeuropa kommer inom kort att beredas

tillträde. Även Japan, USA och Kanada har visat

intresse för att samarbeta med det europeiska

skoldatanätet.

Det internationella intresset för

vuxenutbildningsfrågor har ökat markant och en

rad konferenser har anordnats inom UNESCO,

OECD, EU samt i Nordiska ministerrådet med

vuxenutbildning som tema. Sverige har deltagit i

och presenterat svensk vuxenutbildning och

kunskapslyftet inom samtliga dessa

organisationer. Sverige deltar i The International

Adult Literacy Survey som genomförs av OECD

i samarbete med Statistics Canada och som

analyserar och jämför vuxnas färdigheter i

åldersgruppen 16 65 år. Tolv OECD-länder har

deltagit i studien som skall utvidgas och omfatta

ytterligare ett antal länder. Resultaten visar att

Sverige har den bästa kunskapsnivån i den vuxna

befolkningen av samtliga deltagande länder.

Dessutom deltar Sverige sedan 1996 i OECD-

projektet Alternative Approaches to Financing

Lifelong Learning . Projektet syftar till att

betona vikten av livslångt lärande ur såväl

ekonomisk som social aspekt för ett lands

utveckling samt visa ländernas olika sätt att

finansiera det livslånga lärandet.

Jämställdhet

Jämställdhetsarbetet skall bedrivas kontinuerligt

och jämställdhetsperspektivet genomsyra skolans

undervisning och verksamhet i övrigt. Arbetet

med skolans värdegrund har hög prioritet.

Statens skolverk har fått i uppdrag att göra en

kartläggning av hur uppföljning och utvärdering

av skolans värdegrund sker i såväl offentliga som

fristående skolor. Ett område som därvid särskilt

skall beaktas är skolans arbete med jämställdhet.

Uppdraget kommer inom kort att redovisas till

regeringen.

I läroplanen för förskolan betonas att

jämställdhetsperspektivet måste finnas med

redan i förskolans arbete. Förskolan skall

motverka traditionella könsmönster och

könsroller. Flickor och pojkar skall i förskolan

ha samma möjligheter att pröva och utveckla

förmågor och intresse utan begränsningar utifrån

stereotypa könsroller.

I regeringens tiopunktsprogram, som

redovisades i 1998 års ekonomiska

vårproposition, betonas behovet av fortsatta

insatser för naturvetenskap och teknik, bl.a.

särskilda insatser för att stärka flickornas intresse

för naturvetenskap.

Regeringens IT-program för skolan är också

ett led i arbetet att skapa en skola för dagens

samhälle och morgondagens, och ge både flickor

och pojkar goda möjligheter att använda och lära

sig IT. Programmet uppmärksammar särskilt

flickornas behov av en undervisning som gör att

IT upplevs som ett meningsfullt verktyg och

hjälpmedel och inte motiveras av teknikens

egenvärde.

Regeringen har i propositionen Gymnasieskola

i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop.

1997/98:169) föreslagit att ett nytt nationellt

program teknikprogrammet införs i

gymnasieskolan fr.o.m. hösten år 2000. Ett

teknikprogram med varierande inriktningar mot

t.ex. data, miljö, medicinsk teknik eller

bioteknik, bör ge nya förutsättningar att öka

intresset hos flickor för det naturvetenskapliga

och tekniska området.

När det gäller sökandefrekvensen till

gymnasieskolan kan noteras att andelen flickor

är högst på omvårdnads- och

hantverksprogrammen och lägst på el-, energi-,

fordons- och byggprogrammen. Även om

andelen flickor och pojkar varit förhållandevis

konstant under treårsperioden 1995 till 1997 kan

det noteras att andelen flickor i årskurs 1 ökade

mest på det naturvetenskapliga, naturbruks-,

bygg- och elprogrammen samtidigt som andelen

flickor minskade mest på energi-, medie- och

specialutformat program. Handels- och

administrationsprogrammet är det program med

jämnast fördelning mellan flickor och pojkar.

Andelen flickor på individuellt program åk 1 har

varit i princip oförändrat under samma period

och uppgår till ca 46 %.

Den traditionella fördelningen av män

kvinnor bland lärare och skolledare (rektorer och

biträdande skolledare) i skolan fortsätter och

förstärks, dvs. antalet kvinnor fortsätter att vara

den stora gruppen och ökar i antal. I grundskolan

och gymnasieskolan har mellan läsåren 1993/94

och 1997/98 antalet manliga lärare minskat med

sammanlagt 3 500 medan antalet kvinnliga lärare

ökat med 800. Inom komvux har antalet lärare

ökat. Detta gäller både manliga och kvinnliga

lärare. När det gäller skolledare minskar antalet

män i både grundskolan och gymnasieskolan.

Inom vuxenutbildningen och kunskapslyftet

är ett viktigt mål att bryta den könssegregerade

arbetsmarknaden. Fördelningen mellan kvinnor

och män inom gymnasial vuxenutbildning under

hösten 1997 var 67 % kvinnor och 33 % män.

Andelen män på grundläggande vuxenutbildning

var något högre, 35 %. Männen söker sig till

utbildningar inom ämnesgruppen teknik (61 %).

Inom ämnesgruppen medicin, hälso- och

sjukvård utgör kvinnorna 90 %. Kommunerna

har under våren 1998 intensifierat arbetet med

att nå fler män i kunskapslyftet och att förändra

de könsbundna valen. Andelen yrkesutbildningar

inom nya områden ökar nu i kommunal

vuxenutbildning, vilket bör underlätta

rekrytering av män. I många kommuner görs

särskilda satsningar för att motivera män att

studera bl.a. genom uppsökande verksamhet.

Regeringen avser att under 1999 ytterligare satsa

på utvecklingsprojekt som kan bidra till att bryta

det könsbundna valet av studieinriktning.

Vad gäller den kvalificerade yrkesutbildningen

(KY) var 1997 andelen män 53 % av det totala

antalet studerande och kvinnor ca 47 %, vilket är

en ökning av andelen kvinnor med ca 8 %

jämfört med föregående år. Könsfördelningen

mellan olika utbildningsområden följer dock

även för KY-utbildningen de traditionella

könsmönstren, vilket innebär att kvinnor

dominerar mest inom utbildningar som Vård,

Turism/Restaurang och

Ekonomi/Försäkring/Handel. Män dominerar

mest i utbildningar som Sjöfart och

Jord/Skog/Trädgård.

Inom särvux var läsåret 1997/98 andelen

kvinnor 48 %.

Andelen kvinnor i svenskundervisning för

invandrare (sfi) har varit relativt oförändrad

under den senaste treårsperioden. Hösten 1997

var 61 % av de studerande kvinnor och 39 %

män.

4.4 Förändringar

Riksdagen har fattat beslut med anledning av

regeringens propositioner om läroplan för

förskolan (prop. 1997/98:93, bet.

1997/98:UbU:16, rskr 1997/98:270) samt om

läroplan för det obligatoriska skolväsendet,

förskoleklassen och fritidshemmet m.m. (prop.

1997/98:94, bet. 1997/98:UbU:18, rskr

1997/98:272). Regeringen har därefter utfärdat

läroplan för förskolan (Lpfö 98) samt anpassat

läroplanen för det obligatoriska skolväsendet

(Lpo 94) till att även omfatta förskoleklassen och

fritidshemmet. Dessa läroplaner tillämpas fr.o.m.

den 1 augusti 1998.

Regeringen har i maj 1998 överlämnat

propositionen Gymnasieskola i utveckling

kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169). En

gymnasieexamen föreslås för att befästa och

förstärka kvaliteten i utbildningen. De nationella

kursproven bör bli obligatoriska i

kärnämneskurserna i svenska/svenska som

andraspråk, engelska och matematik samt i den

högsta karaktärsämneskursen i engelska och

matematik på respektive program. En ny

gemensam struktur föreslås för nationella och

specialutformade program. Alla nationella och

specialutformade program föreslås omfatta 2 500

gymnasiepoäng. Uppdelningen av program på

grenar föreslås bli ersatt av inriktningar. Ett nytt

nationellt teknikprogram föreslås bli infört

hösten år 2000. Samtidigt införs en ny

lärlingsutbildning som alternativ studieväg inom

program med yrkesämnen. Nya och utökade

samarbetsformer med arbetslivet bör utvecklas.

Regeringen föreslår att den ges ett

bemyndigande att meddela närmare föreskrifter

om lärlingsutbildningen. Skollagen ändras för att

tydligt visa på möjligheten att inrikta

undervisningen på ett individuellt program mot

ett nationellt eller specialutformat program.

Regeringen anser att obligatoriska

utvecklingssamtal bör införas i gymnasieskolan.

Vuxenutbildningen utökas med ytterligare

platser inom kunskapslyftet och i den

kvalificerade yrkesutbildningen.

4.5 Prioriteringar

4.5.1 Tiopunktsprogram för kvalitet och

likvärdighet i skolan

Satsningen på att höja kvaliteten och trygga

likvärdigheten i skolan fortsätter. Våren 1997

presenterade regeringen den nationella

utvecklingsplanen (skr. 1996/97:112). I denna

prioriterade regeringen arbetet med att utveckla

utbildningens kvalitet och likvärdighet.

I 1998 års ekonomiska vårproposition (prop.

1997/98:150) presenterade regeringen ett

program med tio punkter i syfte att stärka

skolans kvalitet och trygga en nationellt likvärdig

skola. Programmet innehåller bl.a. skarpare

instrument för den statliga granskningen och

nationella krav på den kommunala uppföljningen

av skolan. Regeringen har föreslagit att 110

miljoner kronor årligen avsätts under perioden

1999 2001 för att genomföra programmet. De

resurser som föreslås för olika insatser i detta

avsnitt finansieras inom ramen för dessa medel.

Medlen fördelas mellan anslagen A1 Statens

skolverk och A2 Utveckling av skolväsende och

barnomsorg.

Som ett led i kvalitetsutvecklingsarbetet deltar

Sverige sedan 1997 i EU-projektet, Evaluating

Quality in School Education, kring utvärdering av

kvalitet i skolutbildningen. Projektet genomförs

inom ramen för Sokratesprogrammet och syftar

till att uppmuntra utbyte av information, analys

och exempel på god praxis. Ett liknande

samarbete pågår också inom Nordiska

ministerrådet.

De nationella målen skall nås

Kvaliteten i skolan är ett mått på hur de

nationella målen i skollag, läroplaner och

kursplaner uppfylls. Skolans uppgift är att se till

att alla elever når de grundläggande kunskaper

som är ett måste i dagens samhälle. Varje ung

människa behöver i dag en gymnasieutbildning

som grund för sitt framtida liv och lärande.

Därför måste arbetet intensifieras med att

förbättra och säkra utbildningens kvalitet i alla

skolformer och på alla nivåer. Eleverna har en

rätt att få möjligheter att nå den kunskapsnivå

som anges i skolans mål att uppnå och mål att

sträva mot. Brister som uppstår i den

grundläggande utbildningen är både svåra och

kostsamma att reparera senare i livet. Därför

måste också särskilda ansträngningar göras för

att minska andelen elever med ofullständiga

betyg från den grundläggande utbildningen.

Skolverket har i februari 1998 redovisat ett

regeringsuppdrag att utarbeta resultatmått med

årlig jämförbarhet mellan gymnasieskolan,

komvux och statens skolor för vuxna. I

regleringsbrevet för budgetåret 1998 har

Skolverket fått i uppdrag att utarbeta jämförande

resultatmått också för fristående gymnasieskolor.

Vidare har Skolverket i regleringsbrevet för

budgetåret 1998 fått i uppdrag att göra en

kartläggning av hur uppföljning och utvärdering

av skolans värdegrund sker. Enligt uppdraget

skall verket därvid utveckla instrument och

kvalitetsmått för sådan utvärdering på lokal,

kommunal och nationell nivå. Områden som

särskilt skall beaktas är skolans arbete med

demokrati, jämställdhet samt kulturell mångfald

och rasism. Uppdraget skall redovisas den 14

oktober 1998.

I 1998 års ekonomiska vårproposition

aviserade regeringen att arbetet med uppföljning

av verksamhet i kommuner och landsting

kommer att intensifieras. Regeringen har den 28

maj 1998 tillsatt en arbetsgrupp inom

Inrikesdepartementet med uppgift att dels

utifrån befintlig statistik förbättra underlaget för

statens samlade uppföljning av verksamhet och

ekonomi i kommuner och landsting, dels lämna

förslag till åtgärder för att på längre sikt

åstadkomma en väl fungerande uppföljning av

måluppfyllelse och resursanvändning. Arbetet

skall avslutas senast den 31 mars 2001.

Grunden för en kvalitetshöjning i skolan

måste läggas i det lokala utvecklingsarbetet. Varje

skola måste vara öppen för ständig utveckling, så

att intentionerna i skolreformerna kan

förverkligas. Skolverket skall därvid aktivt främja

och säkra uppfyllelsen av de nationella målen.

Verket skall utveckla, kontrollera och stödja

kvalitetssäkringsarbetet inom skolväsendet.

Enligt förordningen (1997:702) om

kvalitetsredovisning inom skolväsendet skall

varje kommun och skola årligen upprätta

skriftliga kvalitetsredovisningar som ett led i den

kontinuerliga uppföljningen och utvärderingen

av skolplanen respektive arbetsplanen.

Skolverket arbetar för närvarande med att ta

fram allmänna råd för kommuners och skolors

kvalitetsredovisningar, som skall gälla fr.o.m. år

1999.

Skolans ambition måste vara att genom stöd

och stimulans ge varje elev möjlighet att nå

målen. Eftersom olika individer har olika

förutsättningar måste undervisningen anpassas

efter individens behov och förutsättningar. Alla

barn och ungdomar måste ges en likvärdig

utbildning av hög kvalitet.

Regeringen har tidigare föreslagit utökningar

av det generella statsbidraget till kommuner och

landsting för att bidra till en höjd kvalitet i skola,

vård och omsorg. Regeringen har framhållit att

det är särskilt viktigt att kommunerna inom

skolverksamheten prioriterar insatser för elever i

behov av särskilt stöd. I regleringsbrevet för

budgetåret 1998 har Skolverket fått i uppdrag att

följa hur de ökade resurserna påverkar skolans

utveckling och kvalitet.

Skolverkets inspektionsnämnd inrättas

Som ett led i kvalitetssäkringsarbetet har på

nationell nivå Skolverkets kontrollerande

uppgifter kompletterats med nationella

kvalitetsgranskningar genom statliga

utbildningsinspektörer knutna till myndigheten.

Den nationella kvalitetsgranskningen av skolan

har startat under hösten 1998 med ca 30

utbildningsinspektörer. Regeringen har givit tre

uppdrag för år 1998: rektor som styrfunktion i

en decentraliserad skolorganisation, elever i

behov av särskilt stöd samt läs- och

skrivprocessen som ett led i undervisningen.

Regeringen har för avsikt att ytterligare utveckla

kvalitetssäkringsarbetet genom att inrätta och till

Skolverket knyta en nationell inspektionsnämnd.

Genom att nu inrätta Skolverkets

inspektionsnämnd sker en väsentlig utbyggnad

av den nationella kvalitetsgranskningen, som får

en nära koppling till verkets reguljära tillsyn.

Inspektionsnämnden blir ett komplement till

verkets reguljära verksamhet och kommer att

bidra till att viktiga synergieffekter uppnås för

den totala verksamheten.

Nämnden skall granska skolan på direkt

uppdrag av regeringen. Inrättande av nämnden

innebär att de nationella

utbildningsinspektörernas uppdrag och resurser

utökas och förstärks. Inspektörerna skall lämna

offentliga rapporter över sin granskning av

enskilda skolor och kommuner.

Enligt regeringens bedömning bör

inspektionsnämnden inrättas fr.o.m. den 1 juli

1999 efter närmare utformning av nämndens

konstruktion och uppgifter samt ändring av

Skolverkets nuvarande instruktion.

Regeringen gav Skolverket i uppdrag i

regleringsbrevet för budgetåret 1998 att bedöma

ändamålsenligheten i det nuvarande

åtgärdssystemet, bl.a. möjligheten att vidta

sanktioner, i sådana fall kommuner och andra

huvudmän inte lever upp till sina skyldigheter

och sitt ansvar. Skolverket redovisade uppdraget

i augusti 1998. Skolverket anser att den viktigaste

vägen för verket att fullgöra sitt uppdrag att

verka för att de statliga målen förverkligas även

i fortsättningen skall vara att genom information

påverka huvudmännen för skolan och andra som

av staten givits ett särskilt ansvar samt att verka

för ett ändamålsenligt regelsystem. Skolverket

förordar därutöver att sanktionsmöjligheter

införs. Skolverket bedömer att den mest

ändamålsenliga sanktionsformen, i de fall som

här är aktuella, är vitesföreläggande.

Läraryrket utvecklas

Läraryrket är ett av samhällets viktigaste yrken.

Intresset för undervisning och lärande måste

stimuleras. För att skolan skall kunna rekrytera

och behålla lärare måste skolan framstå som en

attraktiv arbetsplats med utvecklingsmöjligheter.

Skolreformerna, skolutvecklingsavtalet, ett

närmande mellan skolan och högskolan genom

regionala utvecklingscentra och ett ökat

samarbete med arbetslivet ger möjlighet till

yrkesmässig utveckling för lärare. Karriärtjänster

för lärare, lärares möjlighet att forskarutbilda sig,

lektorer i skolan, kompetensutveckling,

handledning och mentorskap är några områden

där det är viktigt att bra former skapas för lärares

yrkesmässiga utveckling.

Utbildningsdepartementet har i augusti 1998

tagit initiativ till att diskutera dessa frågor med

representanter för lärarna och skolledarna,

arbetsgivarna, Skolverket och ett antal

högskolor. Detta möte har resulterat i en

avsiktsförklaring mellan

Utbildningsdepartementet, Svenska Kommun-

förbundet, Lärarförbundet, Lärarnas

Riksförbund och Skolledarna om åtgärder för att

stimulera läraryrkets utveckling och rekrytering.

En arbetsgrupp med representanter för bl.a.

parterna kommer att utarbeta konkreta förslag

till handlingsvägar för de olika delarna i

avsiktsförklaringen; kompetensutveckling och

karriärmöjligheter i skolan, antagning och

rekrytering till lärarutbildning, samarbete skola -

 högskola forskning samt skolan som en

attraktiv arbetsplats. Arbetsgruppens arbete skall

vara avslutat senast den 15 december 1998.

En ny nationell skolledarutbildning

Skolledaren utgör i dag en nyckelperson i

skolans utveckling. Genom de senaste årens

decentralisering har ansvaret vidgats. I en mål-

och resultatstyrd skola har rektor en viktig

uppgift med ansvar för utveckling,

måluppfyllelse och resultat. Skolledaruppgiften

kräver en bredare kompetens än tidigare och

därmed en specifik utbildning som omfattar det

utökade ansvar som ingår i den nya

rektorsrollen. Med anledning av förändringarna i

det allmänna skolväsendet och rektors vidgade

ansvarsområde föreligger behov av en

skolledarutbildning som är mer omfattande än

den statliga rektorsutbildning som Statens

skolverk för närvarande ansvarar för. Regeringen

har därför uppdragit åt

lärarutbildningskommittén (LUK 97) att lämna

förslag till utbildning av skolledare för det

offentliga skolväsendet (dir. 1998:47).

Kommittén skall lämna sina förslag senast den 3

maj 1999.

En nationell provbank byggs upp

Skolverket kommer att få ett nytt uppdrag att

utveckla och bygga upp en provbank för

kunskapsbedömning i flera ämnen och kurser

både för grundskolan och gymnasieskolan för att

stärka möjligheterna att kvalitetssäkra såväl betyg

som resultatredovisning. Provbanken skall också

vara ett stöd för lärares arbete med att värdera

det egna arbetet och elevernas resultat. I

gymnasiepropositionen aviserar regeringen sin

avsikt att göra de nationella kursproven

obligatoriska i kärnämneskurserna i

svenska/svenska som andraspråk, engelska och

matematik samt i den högsta

karaktärsämneskursen i engelska och matematik

på respektive program.

Skolan öppnas mot arbetslivet

Av kvalitetsskäl är det nödvändigt att den

gymnasiala utbildningen går i takt med

arbetslivets utveckling. Gymnasieskolan måste

utvecklas i takt med arbetslivet och dess

förändringar. Ett nära samarbete med arbetslivet

är en förutsättning för att gymnasieskolan skall

kunna ge en aktuell undervisning av tillräckligt

hög kvalitet och därmed öka ungdomars

anställningsbarhet. Det är därför väsentligt att en

del av inlärningen sker på en arbetsplats och att

arbetslivet kan vara med och påverka

utbildningens innehåll. Samarbetsformerna

mellan skolan och arbetslivet måste fortsätta att

utvecklas och fördjupas, t.ex. genom

programråd, där arbetslivets och skolans

representanter möts för diskussion om

utbildningens innehåll och kvalitet liksom

elevernas möjlighet att få arbetsplatsförlagd

utbildning. För att stimulera och utveckla

samarbetet tillsätts en särskild grupp med

representanter för arbetsmarknadens parter.

Exempel på en ny samarbetsform är den

försöksverksamhet med en ny modern

lärlingsutbildning som pågår på flera skolor.

Erfarenheterna från den pågående

försöksverksamheten skall vägas in i den slutliga

utformningen av en ny modern

lärlingsutbildning, som föreslagits bli en

permanent studieväg fr.o.m. hösten år 2000.

För undervisningen i yrkesämnen innebär

utvecklade samarbetsformer bl.a. att

kompetensutvecklingen av lärare måste ta sin

utgångspunkt i den snabba utveckling som sker i

arbetslivet. Särskilt nödvändigt är det att

yrkeslärarna får möjlighet till

kompetensutveckling. Därför beräknas

sammanlagt ca 50 miljoner kronor åren 1999 och

2000 för kompetensutveckling av lärare i yrkes-

ämnen.

Förbättrade kunskaper i naturvetenskap, teknik

och miljö

Sverige skall, som anförts i skrivelsen Ekologisk

hållbarhet (skr. 1997/98:13), vara en pådrivande

kraft och ett föregångsland för en ekologisk

hållbar utveckling. Hållbar utveckling innebär att

tre dimensioner, nämligen den sociala, den

ekonomiska och den ekologiska dimensionen,

måste fås att samverka. Dessa dimensioner är

inbördes beroende och ömsesidigt förstärkande

delar av en hållbar utveckling.

Den tekniska och naturvetenskapliga

utvecklingen, bl.a. utvecklingen inom IT-

området, präglar vår tillvaro allt mer. Människor

behöver goda kunskaper inom dessa områden för

att bättre kunna förstå sin omgivning och få

förutsättningar att påverka utvecklingen i ett

demokratiskt samhälle. Alla människor behöver

ha en god allmänbildning inom naturvetenskap

och teknik. Detta bör grundläggas i skolan.

Regeringen har under lång tid poängterat

betydelsen av naturvetenskap och teknik för

samhället och gjort stora satsningar för att

stimulera intresset för studier i dessa ämnen i

både ungdomsskolan och högskolan. Intresset

har också ökat hos studerande på alla nivåer i

utbildningssystemet.

Skolverket och Högskoleverket bedriver

sedan 1993 ett femårigt projekt, benämnt NOT-

projektet, för att stimulera intresset för

naturvetenskap och teknik. Detta projekt håller

på att avslutas.

Regeringen framhåller i den ekonomiska

vårpropositionen för 1998 att undervisningen i

naturvetenskap, teknik och miljö behöver

fortsatta stimulansåtgärder. Intresset för den

naturvetenskapligt tekniska

gymnasieutbildningen skall främjas och särskilda

insatser göras för att stärka flickornas intresse för

naturvetenskap. Regeringen avser att genom ett

nytt och bredare NOT-projekt fortsätta att

utveckla detta område. Regeringen planerar

vidare en omfattande satsning på

kompetensutveckling av pedagogisk personal i

naturvetenskap, teknik och miljö. I årets

miljöproposition (prop. 1997/98:145) har

regeringen understrukit utbildningens och

kompetensutvecklingens betydelse i strävan mot

målet att lösa de stora miljöfrågorna inom en

generation. Viktiga områden är härvid ökade

kunskaper i naturvetenskap och teknik.

Även ett nytt NOT-projekt skall ha till syfte

att öka intresset för framtida arbets- och yrkesliv

inom det naturvetenskapliga och tekniska

området. Ett brett arbete med attitydförändringar

och kunskapsspridning bör vara en

huvuduppgift. Ett sådant arbete bör omfatta

olika intressegrupper i både skola och det

omgivande samhället, bl.a. samverkan med

forskarsamhället skolan arbetslivet. Ett

samarbete bör komma till stånd med t.ex.

representanter för näringsliv och

kunskapsakademier.

Det är viktigt att ta tillvara barns intresse och

naturliga nyfikenhet redan i förskolan när det

gäller naturvetenskap och teknik och se till att

det förs vidare in i grundskolan, bibehålls och

utvecklas genom skolans olika stadier. Många

gånger förstärks detta intresse genom

ungdomars engagemang för miljöfrågor. En

viktig målgrupp i ett nytt NOT-projekt bör

således vara elever i de lägre åldrarna.

Begreppsbildning och barns lärande, t.ex. hur

barn lär naturvetenskap, bör fokuseras.

Metodfrågor i undervisningen bör ägnas stor

uppmärksamhet i ett nytt NOT-projekt.

Projektet bör stimulera till innovativt tänkande

när det gäller undervisningen i naturvetenskap

och teknik i skolan. Det är viktigt att

tillgodogöra sig den samlade både nationella och

internationella kunskap som finns på området.

För studier i naturvetenskap och teknik i

främst gymnasieskolan är matematiken en

kärnfråga. För många av de ungdomar som väljer

bort ämnesområdet naturvetenskap och teknik

har matematiken en avgörande betydelse. Därför

bör även matematiken ägnas uppmärksamhet i

ett nytt NOT-projekt.

De nationella resurscentra i fysik, kemi, teknik

och det föreslagna centrumet i matematik, samt

befintliga teknik- och naturvetenskapscentra bör

ses som betydelsefulla resurser i arbetet med ett

nytt NOT-projekt.

Ett nytt NOT-projekt föreslås ha samma

långsiktighet som det nuvarande, dvs. bedrivas

under en femårsperiod. Regeringen avser att ge

Statens skolverk och Högskoleverket i uppdrag

att bedriva ett nytt NOT-projekt med den

inriktning som givits ovan.

Lärares kunskaper i naturvetenskap och teknik

är en nyckelfaktor för att påverka och stimulera

elevernas intresse för naturvetenskap och teknik.

Lärarna måste genom lärarutbildningen få de

grundläggande kunskaperna och fortlöpande

hålla sina kunskaper aktuella samt utveckla

metodiken och pedagogiken så att

undervisningen möter elevernas behov och

förväntningar. Regeringen kommer att ta

initiativ till ett kompetensutvecklingsprogram

upp till 20 poäng i naturvetenskap, teknik och

miljö för lärare. Avsikten är att ett stort antal

lärare i både förskolan, grundskolan och

gymnasieskolan skall omfattas av denna

utbildningssatsning. För ändamålet beräknas

sammanlagt ca 75 miljoner kronor under åren

1999 till 2001.

En gymnasieexamen införs

I propositionen Gymnasieskola i utveckling

kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169)

föreslås, för att befästa och förstärka kvaliteten i

gymnasieskolans utbildningar, att en nationellt

reglerad gymnasieexamen införs för de elever

som påbörjar sin utbildning på ett nationellt eller

specialutformat program läsåret 2000/2001. Krav

för examensbevis skall vara fullständig

studiegång, dels med grundläggande behörighet

för högskolestudier, dels med minst betyget

Godkänd i ämnena svenska/svenska som

andraspråk, engelska och matematik samt i de

viktigaste karaktärsämnena på det studerade

programmet. Under det sista gymnasieåret skall

elever med godkänt resultat göra ett större

självständigt examensarbete inom ett

kunskapsområde som ligger i linje med målet för

det program eleven studerar. Skolverket kommer

att få i uppdrag att bl.a. utarbeta förslag till

nationella mål för examensarbetet samt ett

utbildningsmaterial för utbildning av handledare

och medbedömare.

Kulturen har en viktig roll

Kulturen är en viktig del av utvecklingen i

skolan. Den är en potentiell utvecklingskraft för

skolan.

Regeringskansliet har, i en arbetsgrupp under

ledning av statssekreteraren för

Kulturdepartementet, sedan 1995 arbetat med

kultur i skolan. Särskilda resurser för kultur i

skolan har under de senaste åren avsatts inom

Kulturdepartementet. Arbetsgruppens

slutrapport presenterades i september 1998. Det

fortsatta arbetet med kultur i skolan bör följa

arbetsgruppens slutsatser.

Inom ramen för tiopunktsprogrammets 110

miljoner kronor avser regeringen att fr.o.m. 1999

avsätta medel till insatser för att främja kulturen i

skolan under de kommande tre åren. Medlen

skall finnas till regeringens disposition, inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområde,

och användas för att stödja och stimulera

skolutveckling med särskild inriktning på kultur

i skolan. Utbildningsdepartementet avser att, i

samarbete med Kulturdepartementet, tillsätta en

särskild arbetsgrupp för området kultur i skolan.

I skolans uppdrag ingår att eleverna får

utveckla sin förmåga till kreativt skapande och få

ett ökat intresse för att ta del av samhällets

kulturutbud. Skolan är en viktig kulturmiljö och

kulturen är således en viktig del av skolans

kvalitet. På lokal nivå har förskolan och skolan

det fulla ansvaret för utvecklingen av kultur i

skolan. De intellektuella såväl som praktiska,

sinnliga och etiska aspekterna skall

uppmärksammas i verksamheterna. Förskola och

skola skall t.ex. ge barn och elever möjligheter att

pröva, utforska, tillägna sig och gestalta olika

kunskaper och erfarenheter. Den utveckling av

samarbete mellan förskola, skola och fritidshem

som pågår kan bidra till att integrera kulturen i

verksamheterna och på så sätt leda till en

kvalitetshöjning i skolans verksamhet.

Under den kommande treårsperioden har

regeringen för avsikt att avsätta medel till

Sveriges musik- och kulturskoleråds (SMOK)

verksamhet. Ett annat område som regeringen

särskilt kommer att uppmärksamma är film och

andra bildmediers roll i kulturen. Det kan t.ex.

gälla verksamhet med skolbio och barns och

ungdomars eget filmskapande.

Kultur innebär också t.ex. arkitektur,

formgivning och design. De är en del av vårt

kulturella arv och intresset för dessa områden

måste väckas tidigt i livet. Detta har också

framhållits i det handlingsprogram för arkitektur

och form som regeringen antagit.

Lärandets verktyg nationellt program för IT i

skolan

Informationsteknik har blivit en del av

människors vardag såväl inom arbetslivet som

samhället i övrigt. Skolan är en del i denna

förändring som påverkar utvecklingen av

undervisningen i skolan. Bland annat förändras

arbetssättet i riktning mot mer elevaktivitet.

Kunskapssynen förändras så att eleverna i högre

grad tillägnar sig förmågan att lära nytt och

använda kunskap som ett verktyg. Regeringen

anser att det mot denna bakgrund finns starka

skäl att öka användningen av IT i skolan. En

ökad satsning på IT är en förberedelse för

kommande vuxenliv, men också en viktig

rättvisefråga. Barn i olika samhällsgrupper har

mycket olika tillgång till informationsteknik,

varför skolan har en väsentlig kompensatorisk

uppgift.

Regeringen har i 1998 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1997/98:150) beräknat

1 490 miljoner kronor under tre år för en

satsning på informationsteknik i skolan.

Satsningens innehåll beskrivs i regeringens

skrivelse Lärandets verktyg nationellt program

för IT i skolan (skr. 1997/98:176) och består av

flera delar: en satsning på kompetensutveckling

av och en dator som arbetsverktyg för lärare, en

utveckling av IT-stöd till elever med

funktionshinder, e-post till samtliga elever och

lärare, Internet till skolor, utveckling av det

svenska och det europeiska skoldatanätet m.m.

Det nationella programmet för IT i skolan avses

omfatta förskoleklassen, den obligatoriska

skolan samt gymnasieskolan.

För att bl.a. förbereda, planera och genomföra

det nationella programmet för IT i skolan har

regeringen för perioden t.o.m. år 2001 tillsatt en

särskild delegation.

Medel för verksamheten beräknas under det

nya anslaget A4 Program för IT i skolan.

4.5.2 Förskolan

Förskolans uppdrag är att ge barn goda

uppväxtvillkor och lägga grunden för ett livslångt

lärande. Genom en pedagogisk gruppverksamhet

som omfattar omsorg, lek och lärande kan barns

utveckling stimuleras. I samarbete med

föräldrarna skall förskolan verka för att varje

barn får möjlighet att utvecklas efter sina

förutsättningar. Förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg möjliggör också för föräldrar

att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete

och främjar därigenom en hög tillväxt.

Den 1 augusti i år fick förskolan sin första

läroplan. Denna fokusering på det pedagogiska

innehållet i förskolan innebär att förskolan får

sin rättmätiga plats i utbildningssystemet som

den första viktiga grundstenen. Läroplanen

innebär också att förskolans pedagogiska roll

stärks och dess betydelse för barns utveckling

och lärande uppvärderas. Läroplanen anger vilka

krav staten ställer på förskolan och tydliggör

vilka krav barn och föräldrar har rätt att ställa på

verksamheten.

Avgifter

Kommunerna har rätt att ta ut skäliga avgifter

för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (2

a kap. 10 § skollagen 1985:1100). För barn i

behov av särskilt stöd i förskolan och för

sexåringar i förskoleklassen skall verksamheten

vara avgiftsfri upp till 525 timmar om året.

Därutöver får skäliga avgifter tas ut.

Skillnaderna i barnomsorgsavgifter mellan

kommunerna är mycket stora.

Socialstyrelsen redovisar i rapporten Råd med

barnomsorg? (1997:5) en kartläggning av

avgiftsnivåerna i förskolor och fritidshem.

Kartläggningen visar att det finns

avgiftsskillnader på mer än 50 000 kronor per år.

Socialstyrelsen har beräknat den summa som

familjerna har kvar efter det att skatt, hyra, mat,

barnomsorgsavgifter och annat nödvändigt har

betalats. Resultatet pekar även här på stora

skillnader mellan kommunerna. För en vanlig

tvåbarnsfamilj där den ene föräldern arbetar

deltid kan skillnaden i konsumtionsutrymme

sedan allt är betalt uppgå till 30 000 kronor per

år. En ensamstående heltidsarbetande

tvåbarnsförälder med bruttoinkomst på 13 200

kronor i månaden har en konsumtionsnivå under

socialbidragsnormen i över 90 % av

kommunerna sedan barnomsorgsavgiften är

betald. Av de ensamstående typfamiljerna i

Socialstyrelsens studie är det endast den

högavlönade som får pengarna att räcka. I vissa

kommuner är marginalerna mycket små även för

denna familj.

Inkomstrelaterade och tidsrelaterade

barnomsorgsavgifter innebär att

marginaleffekterna kan bli stora när familjens

arbetsinkomster och/eller arbetstider ökar. En

genomgående tendens är att ensamstående

föräldrar får behålla en mindre andel av

inkomstökningen än sammanboende föräldrar.

Det är en följd av att avgifterna ökar och

bostadsbidraget trappas av. I vissa fall kan

marginaleffekterna bli över 90 %.

Barnomorg vid arbetslöshet

Enligt skollagen skall kommunen tillhandahålla

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för

alla barn i åldern 1 12 år i den omfattning som

behövs med hänsyn taget till föräldrarnas

förvärvsarbete, studier eller barnens egna behov.

Kommunernas regelsystem för barnomsorg

vid arbetslöshet skiljer sig kraftigt. I drygt

hälften av landets kommuner får förskolebarn

behålla sin plats om någon av föräldrarna blir

arbetslös. I 40 % av kommunerna mister

däremot ett förskolebarn sin plats när en förälder

blir arbetslös. För barn till arbetslösa som inte

har någon barnomsorgsplats erbjuder endast

28 % av kommunerna plats. (Ur Skolverkets

rapport 1998, Utan oskäligt dröjsmål?)

Behovet av barnomsorgsplatser är i det

närmaste täckt för de förvärvsarbetande och

studerandes barn. Omkring 85 % av dessa har

plats och för övriga efterfrågar föräldrarna inte

heller någon plats. Omkring hälften av de

arbetslösas barn har barnomsorgsplats. Plats

efterfrågas dock för ca 70 % av barnen till

arbetslösa föräldrar . (Ur Socialstyrelsens rapport

1997, Med eller utan barnomsorg.)

De allra flesta barn i förskoleåldern som står

utanför barnomsorgen är hemma med en

föräldraledig förälder. I den näst största gruppen

finns barn vars föräldrar är arbetslösa. Därefter

kommer i antal de barn som har

förvärvsarbetande föräldrar som inte utnyttjar

barnomsorg. Den minsta gruppen barn har en

hemarbetande förälder som varken är

föräldraledig, förvärvsarbetande/studerande eller

arbetslös. (Ur Barnomsorgsundersökningen

hösten 1996.)

Regeringens bedömning

I den proposition som låg till grund för

införandet av en läroplan för förskolan (prop.

1997/98:93) togs bl.a. frågan om avgifterna inom

barnomsorgen upp. Regeringen ansåg att det

fanns anledning att uppmärksamma avgifterna

inom förskoleverksamheten och

skolbarnsomsorgen mot bakgrund av den

utveckling som de senaste åren inneburit. Av

särskilt intresse var att analysera avgifternas

betydelse för utnyttjandet av förskolan samt hur

avgifternas koppling till barnens närvarotider

påverkar den pedagogiska verksamheten.

Barnomsorgsavgifterna har också andra viktiga

aspekter familjeekonomiska,

fördelningspolitiska, arbetsmarknadsmässiga och

samhällsekonomiska.

En annan fråga som togs upp i samma

proposition rörde förskola för barn till arbetslösa

föräldrar. Regeringen såg med oro på att barn till

arbetslösa utestängs från förskolan och såg också

allvarligt på att vissa grupper av barn, för vilka

förskolan skulle kunna vara ett stort stöd,

riskerar att inte alls få del av den. Det kan gälla

barn med invandrarbakgrund och barn i socialt

utsatta områden med hög arbetslöshet, vilket

innebär en risk för ökad segregering. Regeringen

framförde i propositionen att förskolan borde

kunna erbjudas alla barn, men att det för att

bibehålla en god kvalitet krävdes ökade resurser

att införa en allmän förskola.

Allt eftersom barnomsorgen byggts ut till att

omfatta en större andel av alla barn, har frågan

om barnen som av olika skäl står utanför

barnomsorgen fått ökande betydelse. Faktorer

som kommunernas regelsystem vid arbetslöshet

eller höga barnomsorgsavgifter kan vara orsaker

till att barnen i vissa delar av storstadsområdena

har tillgång till förskolan i betydligt mindre

utsträckning än i landet i övrigt. Förskolan har

betydelse för alla barns utveckling och lärande,

men störst betydelse har den för barn som på

olika sätt är utsatta. Därför är det viktigt att dessa

barn får del av förskolan. Det gäller också för

barn vars föräldrar är arbetslösa. För dessa barns

behov av trygghet och kontinuitet spelar

barnomsorgen en viktig roll, liksom för

föräldrarnas möjligheter att söka ett nytt arbete.

Regeringen anser att det är orimligt att

arbetslöshet i familjen i nära hälften av landets

kommuner innebär att barnet mister platsen i

barnomsorgen.

Det är föräldrarna som har det yttersta

ansvaret för sina barn och som väljer hur de vill

att barnen skall ha sin omsorg ordnad. Det är

samhällets uppgift att erbjuda barnomsorg av

hög kvalitet som är till för alla barn. Därför är

det viktigt att avgifterna inte hindrar några barn

från att delta i förskoleverksamheten och

skolbarnsomsorgen.

Barnomsorgen gör det möjligt för föräldrar att

förena förvärvsarbete och studier med

föräldraskap och är därför ett viktig

förutsättning för jämställdheten.

Föräldraförsäkringens införande år 1974 samt

utbyggnaden av barnomsorgen blev två viktiga

grundförutsättningar för en stor och långvarig

ökning av kvinnors förvärvsarbete. Den

kvinnliga förvärvsgraden ökade under hela 1970-

och 80-talet och var som högst år 1990, då 86 %

av alla kvinnor med barn under sju år

förvärvsarbetade. Samtidigt ökade barnafödandet

dramatiskt. År 1990 föddes det största antalet

barn i Sverige sedan 1940-talet 124 000 barn.

Under senare år har barnafödandet minskat

kraftigt samtidigt som arbetslösheten ökat.

Analyser har gjorts som visar på samband mellan

låg sysselsättning, låg inkomst och låg nativitet.

Det är osäkert vilka faktorer som påverkar

barnafödandet i dag. Klart är dock att

barnfamiljerna är den grupp som mest fått

kännas vid den försämrade samhällsekonomin

under senare år. Regeringen anser att det, sedan

nivåerna återställts i barnbidraget,

föräldraförsäkringen och sjukförsäkringen, krävs

ytterligare åtgärder för att förbättra

barnfamiljernas ekonomiska utrymme. Under

mandatperioden eftersträvar regeringen att, när

det parlamentariska läget så medger, införa en

maxtaxa för barnomsorgen så att

barnomsorgsavgifterna sänks.

4.5.3 Storstadssatsningen

Enligt regeringens bedömning i propositionen

Utveckling och rättvisa en politik för storstaden

på 2000-talet (prop. 1997/98:165) bör medel bl.a.

fördelas till särskilda insatser inom

utbildningsområdet för barn och ungdom samt

vuxna.

Regeringen föreslår att för ändamålet

sammanlagt 220 miljoner kronor per helår

anvisas under en treårsperiod med början den 1

juli 1999 under ett nytt ramanslag benämnt A5

Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna.

Förskola i socialt utsatta stadsdelar

Regeringen föreslår att 150 miljoner kronor per

helår under en treårsperiod med början den 1 juli

1999 skall fördelas till ett antal kommuner för att

underlätta för dessa att erbjuda förskola från tre

års ålder till barn i storstädernas utsatta

bostadsområden. Syftet är att förbättra barns

integrationsmöjligheter i samhället.

Den sociala miljön och den pedagogiska

stimulans som barn möter under barndomsåren

påverkar deras förutsättningar för utveckling och

lärande. Flera studier visar att barn som tidigt

gått i förskola klarar sig bättre i skolan än andra

barn. Förskolans pedagogiska roll har ytterligare

förstärkts genom den läroplan för förskolan som

gäller fr.o.m. den 1 augusti 1998. Betydligt färre

barn får del av den reguljära barnomsorgen i

storstädernas utsatta områden, jämfört med

landet i övrigt. För att barn i dessa områden skall

få tillgång till förskolans pedagogiska verksamhet

och stöd i sin språkutveckling bör förskola

erbjudas minst tre timmar om dagen till barn

från tre års ålder. Språket har en framskjuten

plats i förskolan. Språket lägger grunden för

gemenskap mellan människor och ökar

möjligheterna till delaktighet och inflytande och

därför har också kunskaper i det svenska språket

stor betydelse för barns möjligheter att

kommunicera och delta i gemenskap med andra.

I förskolorna i de utsatta områdena bör därför

stor vikt läggas vid en medveten satsning på det

svenska språket. Förskolan skall också bidra till

att barn med annat modersmål än svenska får

möjlighet att bibehålla och utveckla sitt

modersmål.

Språkutveckling i skolan

Regeringen föreslår att 50 miljoner kronor per

helår anvisas under en treårsperiod med början

den 1 juli 1999 för särskilda insatser för

språkutveckling i skolan i utsatta

storstadsområden.

Att i tal och skrift kunna använda det svenska

språket är en förutsättning för att aktivt kunna

delta i samhällslivet. Det är därför en viktig

uppgift för skolan att skapa goda möjligheter för

språkutveckling även hos elever med ett annat

modersmål än svenska. Skolans undervisning

måste ge eleverna goda möjligheter att använda

språket i olika situationer under hela skoldagen

och skoltiden. Språkutveckling, kunskapsutveck-

ling och identitetsutveckling går hand i hand.

I invandrartäta områden med få elever med

svenska som modersmål skapas en språkmiljö i

och utanför skolan som försvårar

språkinlärningen och ger för få tillfällen att

använda det svenska språket. Bidraget skall

stimulera skolor i invandrartäta områden att hitta

nya vägar att bidra till elevernas språkutveckling.

Utbildningsinsatser för vuxna

Regeringen har beslutat att rikta särskilda

utbildningsinsatser för lågutbildade och

arbetslösa vuxna samt för invandrare och sfi-

studerande främst i storstadsregionerna. 20

miljoner kronor per helår föreslås under en

treårsperiod med början den 1 juli 1999 för att ge

möjlighet till praktik kombinerad med

svenskundervisning för vuxna invandrare. Syftet

är att invandrare som har en yrkesutbildning från

sitt hemland skall få möjlighet att praktisera

inom sitt yrkesområde i kombination med

svenskundervisning.

Praktiken ger invandrare möjlighet att

använda det svenska språket i ett yrkesmässigt

sammanhang och samtidigt erfarenhet att utöva

yrket i en svensk miljö.

För att öka andelen invandrare i

vuxenutbildningen och i kunskapslyftet avser

regeringen att tillsätta en arbetsgrupp med

representanter från berörda storstadskommuner.

Arbetsgruppen skall ges i uppdrag att bl.a.

utarbeta förslag till motivationsskapande insatser

och i samarbete med kommuner bedriva

samarbetsprojekt och stimulera

erfarenhetsutbyte.

Det nationella centrumet för sfi och svenska

som andraspråk vid Lärarhögskolan i Stockholm

kommer att få i uppdrag att i samverkan med

Svenska Kommunförbundet utveckla IT-

baserade läromedel för svenska som andraspråk

och sfi. 1,5 miljoner kronor för detta avsätts för

år 1999. Det är av stor vikt att läromedel för

invandrarundervisningen utvecklas och att man

tar tillvara de framsteg som görs inom

multimediaområdet. En utveckling av IT-

baserade läromedel förbättrar de studerandes

studieresultat och gör dem mer förtrogna med

datoranvändning.

4.5.4 Vuxenutbildning i utveckling

Den successiva reformeringen av den samlade

vuxenutbildningen har påbörjats och omfattar

genom kunskapslyftet samtliga kommuner i

landet. Kunskapslyftet har mötts av ett mycket

stort intresse både hos målgrupperna för

satsningen, dvs. vuxna som helt eller delvis

saknar treårig gymnasieutbildning, och i

kommunerna. Tillströmningen av sökande är

mycket stor, vilket både kommunrapporterna

och ansökningarna om studiestöd visar.

Ett stort antal kommuner har under det första

verksamhetsåret mer än väl uppnått de volymmål

som satts upp och bedömer en fortsatt stor

tillströmning under hösten 1998 och för år 1999.

Kommunernas ansökningar om statligt stöd för

kunskapslyftet under 1999 tyder på att

ambitionerna i kommunerna är fortsatt höga.

Regeringen har också givit Skolverket i

uppdrag att i samråd med

Arbetsmarknadsstyrelsen, Centrala

studiestödsnämnden och Statistiska centralbyrån

ansvara för uppföljning och insamling av data

från kommunerna rörande kunskapslyftet.

Rapporteringen skall ske halvårsvis och redovisas

senast den 15 december respektive 15 maj.

I samband med 1997 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1996/97:150, bet.

1996/97:FiU20, rskr.1996/97:284) beslutade

riksdagen om en utökning av satsningen med

ytterligare 10 000 platser för 1997, 1998 och

1999.

Antalet årsstudieplatser för hösten 1998

uppgår till 105 500 vad avser bidrag till

kommunerna.

I vårpropositionen 1998 anmälde regeringen

sin avsikt att stimulera kommunerna att

genomföra utbildning inom kunskapslyftet

under sommaren 1998. Kommunernas

redovisningar visar att sommarkurserna 1998

motsvarar 9 200 heltidsplatser under 10 veckor.

Regeringen beräknar i budgeten för år 1999, i

enlighet med riksdagens beslut, medel för en

fortsatt utbyggnad av kunskapslyftet för år 1999.

Kunskapslyftet kommer under 1999 att

omfatta totalt 128 550 platser, varav 10 000

platser inom folkbildningen och 12 000 platser

inom den kvalificerade yrkesutbildningen.

Av platserna till kommunerna för

kunskapslyftet avser 5 000 platser grundläggande

vuxenutbildning och återstoden gymnasial

vuxenutbildning. Grundläggande

vuxenutbildning är en kommunal skyldighet.

Regeringen bedömer dock att i likhet med vad

som gällt för 1997 och 1998 det angeläget att

tillfälligt underlätta för de kommuner där

kunskapslyftet lett till kraftigt ökad efterfrågan

också på grundläggande vuxenutbildning och där

behoven är störst.

Reformeringen av vuxenutbildningen

Ett viktigt mål med kunskapslyftet är att

satsningen skall leda till en reformerad

vuxenutbildning, för att denna i framtiden skall

kunna svara mot de krav som ställs på utbildning

för vuxna i ett kunskapssamhälle. För att detta

skall ske krävs att en ökad tyngd läggs på

utvecklingen av utbildningens innehåll,

pedagogik, organisation och arbetsformer.

Kommunerna har genom kunskapslyftet

rekryterat stora grupper vuxna till studier delvis

med annan bakgrund än vad deltagare i komvux

traditionellt haft. Detta har ställt stora krav på

flexibilitet och nytänkande i kommunerna.

Samverkan mellan olika utbildningsanordnare

och med arbetsmarknadens parter har utvecklats.

Kommunerna har också ansvar för uppföljning

och utvärdering av verksamheten och kommer

att behöva utveckla detta ytterligare. Regeringen

vill stödja förnyelsen av vuxenutbildningen

genom en satsning på vuxenpedagogisk

utveckling. Lärarna måste finna former för att ta

till vara och vidareutveckla den kunskap och

kompetens som de vuxenstuderande redan har.

Kreativitet, kritisk analys och självständigt

kunskapssökande måste stimuleras och det i sin

tur kräver en pedagogisk/metodisk förnyelse.

Regeringen har därför avsatt totalt 10 miljoner

kronor för år 1998 och 1999 för särskilt riktade

insatser för att stärka lärare inom den samlade

vuxenutbildningen i att utveckla metodik och

pedagogik anpassade för vuxnas lärande.

Skolverket överlämnar den 15 oktober 1998

en handlingsplan för vuxenutbildningen som en

grund för den fortsatta reformeringen.

Kunskapslyftskommittén har fått i uppdrag att

ansvara för nationella fristående utvärderingar av

kunskapslyftet. Kunskapslyftet som modell och

metod har på uppdrag av

Kunskapslyftskommittén utvärderats av

Statskontoret. Enligt utvärderingen har

genomförandet av kunskapslyftet med en

särskild delegation i regeringskansliet varit

kostnadseffektivt och givit snabba effekter.

Dialogen mellan staten och kommunerna har

varit intensiv och omfattande. Utvärdering som

syftar till att kartlägga de studerandes upplevelse

av kunskapslyftet har på uppdrag av

Kunskapslyftskommittén genomförts av

Göteborgs universitet. Utvärderingen visar att

80 % av deltagarna är mycket eller ganska

tillfredsställda med sina studier.

Kunskapslyftskommittén skall följa

utvecklingsarbetet i kommunerna och lämna

delrapporter våren 1998 och 1999 så att

regeringen successivt skall kunna vidta åtgärder

som bidrar till att påskynda förnyelsen av

vuxenutbildningen. Kommitténs förslag om den

framtida vuxenutbildningen skall inlämnas till

regeringen senast den 1 mars år 2000. I samband

med 1998 års delrapport (SOU 1998:51) inbjöd

regeringen kommuner, organisationer och

myndigheter att komma med synpunkter och

förslag på betänkandet och på den fortsatta

reformeringen av vuxenutbildningen.

Kunskapslyftskommittén har i tilläggsdirektiv

(dir 1997:104) fått i uppdrag att se över

funktionshindrade deltagares situation inom alla

former av vuxenutbildning. Uppdraget skall

redovisas i april 1999. Regeringen avser att i

utvecklingsplanen våren 1999 återkomma med

inriktningen av den framtida vuxenutbildningen.

Kvalificerad yrkesutbildning

Som ett led i regeringens breda satsning på

utbildning pågår sedan den 1 juli 1996

försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning på eftergymnasial nivå (KY).

Försöksverksamheten leds av kommittén för

kvalificerad yrkesutbildning. Kommittén skall

vidare svara för uppföljning av verksamheten

samt ansvara för att en från kommittén

oberoende utvärdering kommer till stånd.

Kommittén skall lämna en slutrapport senast i

december 1999.

Målet med verksamheten är att pröva nya

eftergymnasiala utbildningar med nya

pedagogiska former och nya anordnare.

Utbildningen skall förena en praktisk inriktning

med fördjupning av de teoretiska kunskaperna.

Under en tredjedel av utbildningstiden

genomförs utbildningen som lärande i arbete.

Intresset för att anordna KY-utbildningar har

varit mycket stort. Utbildningarnas nära

koppling till arbetslivet och den flexibla

organisationsformen gör dessutom att de snabbt

kan svara mot arbetsmarknadens efterfrågan. I

enlighet med vad som angavs i 1998 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150)

anslås medel för en ökning av antalet platser från

8 800 hösten 1998 till 12 000 platser fr.o.m. våren

1999. Försöksverksamheten har, som också

angavs i vårpropositionen, förlängts t.o.m. år

2001. Regeringens utgångspunkt är att

försöksverksamheten efter år 2001 skall övergå i

reguljär verksamhet. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen i denna fråga senast

under våren år 2000.

Kompletterande skolor

Den av regeringen tillkallade utredaren med

uppdrag att se över det statliga stödet till

kompletterande skolor (dir.1997:42)

överlämnade den 2 februari 1998 sitt betänkande

Fristående utbildningar med statlig tillsyn inom

olika områden (SOU 1998:11). I betänkandet

föreslås bl.a. att det statliga stödet till dessa

skolor fortsättningsvis skall administreras av

Skolverket. Betänkandet har varit föremål för

remissbehandling under våren 1998. Regeringen

har för avsikt att återkomma med förslag med

anledning av betänkandet under 1999.

Regeringen har gett Skolverket i uppdrag att i

samråd med Högskoleverket och Luftfartsverket

se över principerna för det statliga åtagandet vad

gäller flygutbildningarna. Utredningen skall bl.a.

ge svar på vilka utbildningar som skall vara

högskolans ansvar och vilka som kan bedrivas

inom det offentliga skolväsendet respektive som

kompletterande skola. Uppdraget skall redovisas

senast den 15 februari 1999.

Distansutbildning för vuxna

Distansutbildning och IT har fått en allt större

betydelse för utveckling av flexibla former för

lärande inom hela utbildningsväsendet inte minst

inom folkbildning och vuxenutbildning. Statens

skolor för vuxna (SSV) har en strategisk roll för

att utveckla distansundervisningen och skall

medverka till att bredda kommunernas

användning av distansutbildning i syfte att öka

utbildningsutbudet och skapa tillgänglighet. En

särskild kommitté,

Distansutbildningskommittén (DUKOM), har

haft regeringens uppdrag att lämna förslag som

kan främja en ökad användning av

distansmetoder i utbildningen. DUKOM

presenterade i juni månad sitt slutbetänkande

Flexibel utbildning på distans (SOU 1998:64).

Regeringen avser att under år 1999 återkomma

till riksdagen om SSV:s framtida utformning och

dess roll i utvecklingen av distansutbildningen.

4.6 Övriga frågor

Försöksverksamhet med förberedande

dansundervisning i grundskolan

Bakgrund

Försöksverksamhet med förberedande

dansundervisning i grundskolan bedrivs sedan år

1981. Verksamheten pågår i Stockholm,

Göteborg och Malmö. Den förberedande

dansundervisningen sker samordnad med vanlig

grundskoleundervisning efter en jämkad timplan.

Bestämmelser om försöksverksamheten finns i

förordningen (SKOLFS 1991:15) om

försöksverksamhet med förberedande

dansundervisning i grundskolan. På

gymnasienivå finns en utbildning till

yrkesdansare, som är förlagd till Stockholm.

Skolverket har på uppdrag av regeringen

utvärderat försöksverksamheten.

Utvärderingen visar bl.a. att avstegen från

grundskolans ordinarie timplan är så stora att

danseleverna inte får betyg i vissa ämnen. Antalet

ämnen där eleverna saknar betyg varierar mellan

två och fyra beroende på var utbildningen

anordnas. I samtliga tre skolor saknar eleverna

betyg i idrott och hälsa och i övrigt kan betyg

saknas i bild, slöjd och teknik.

För urval bland behöriga sökande till

gymnasieskolan gäller fr.o.m. den 1 januari 1998

att meritvärdet utgörs av summan av

betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens

slutbetyg. För danseleverna innebär de nya

urvalsreglerna att de vid intagningen till

gymnasieskolan hösten 1998 inte kunnat

konkurrera med sina betyg. I stället har de varit

hänvisade till intagning via den fria kvoten, vilket

anses missgynna danseleverna. Av utvärderingen

framgår att nästan hälften av eleverna söker

andra utbildningar än yrkesdansarutbildningen.

Den reglering som enligt Skolverket tydligast

avviker från den obligatoriska skolans allmänna

föreskrifter gäller möjligheten att avråda elever

från fortsatt dansundervisning. Enligt

Skolverket, som är positivt till en permanentning

av försöksverksamheten, bör principen för

avrådan förtydligas i syfte att stärka elevers och

målsmäns rättsliga ställning.

Permanentning av verksamheten

Regeringens förslag: Försöksverksamheten med

förberedande dansundervisning övergår i

permanent verksamhet. En kommun som

anordnar sådan undervisning skall ha rätt att få

ersättning för sina kostnader för elevens

utbildning från elevens hemkommun.

Regeringen ges vidare ett bemyndigande att

meddela föreskrifter om avvikelser från

grundskolans timplan.

Skälen för regeringens förslag: Enligt

regeringens bedömning är den förberedande

dansundervisningen viktig och utgör ett

väsentligt inslag i de förutsättningar som bör

finnas för att vidmakthålla och utveckla svensk

danskonst på en kvalitativt hög nivå. Att behålla

nuvarande kvalitet i svensk danskonst är ett

kulturpolitiskt intresse. Regeringen vill också

framhålla att den förberedande

dansundervisningen i grundskolan och

utbildningen av kvalificerade yrkesdansare i

gymnasieskolan utgör hela rekryteringsbasen för

Sveriges nationella balettensembler. Det är

därför angeläget att försöksverksamheten kan

övergå till en permanent verksamhet.

Erfarenheterna av försöksverksamheten visar

dock att i vissa avseenden bör bestämmelserna

för den förberedande dansundervisningen ses

över.

Regeringen har för avsikt att meddela

föreskrifter om att förberedande

dansundervisning skall få anordnas som

permanent verksamhet i grundskolan i

Stockholm, Göteborg och Malmö i årskurserna

4 9. Det bör få ankomma på Skolverket att

fastställa timplan och kursplaner för

undervisningen.

Utvärderingen visar att den stora jämkning av

grundskolans timplan som danseleverna haft i

försöksverksamheten behövs för att upprätthålla

utbildningens kvalitet. Det innebär att

danseleverna även fortsättningsvis inte kommer

att kunna få betyg i vissa ämnen. Regeringen

anser att danseleverna bör ges samma

möjligheter som andra elever att få tillträde till

gymnasieskolan. Regeringen avser därför att

införa en bestämmelse av den innebörden att

också elever som deltagit i förberedande

dansundervisning i grundskolan skall kunna tas

in på betygsurval. Vidare anser regeringen att

betyg alltid skall sättas i idrott och hälsa.

När det gäller frågan om att avråda en elev

från att delta i fortsatt dansundervisning vill

regeringen i samband med en permanentning av

verksamheten ta bort den möjligheten för

skolorna. Regeringen anser att huvudregeln

måste vara att en elev, som efter omfattande

inträdesprov bedöms kunna klara

undervisningen, måste ha rätt att gå kvar under

återstoden av grundskoletiden.

En permanentning av verksamheten kräver

enligt regeringens mening vissa ändringar i

skollagen (1985:1100). Det gäller dels frågan om

avvikelser från timplanen, dels frågan om

interkommunal ersättning. Enligt 4 kap. 3 a §

skollagen får regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer göra begränsade

avvikelser från timplanen, om det finns särskilda

skäl. Med hänsyn till att det behövs relativt stora

avvikelser från timplanen i den förberedande

dansundervisningen bör regeringen ges ett

bemyndigande att för särskilda utbildningar

meddela föreskrifter om sådana avvikelser.

När det gäller frågan om interkommunal

ersättning kan det konstateras att en kommun i

vissa fall har rätt till ersättning om den i sin

grundskola tar emot en elev från en annan

kommun. Bestämmelser om detta finns i 4 kap. 8

och 8 a §§ skollagen. Enligt regeringens mening

bör en kommun som tar emot en elev till

förberedande dansundervisning ha rätt till

samma ersättning från elevens hemkommun som

enligt 4 kap. 8 § gäller i fråga om elever som med

hänsyn till sina personliga förhållanden har

särskilda skäl att få gå i den kommunens

grundskola. Dock skall vid fastställande av

kostnaderna hänsyn tas till utgående statsbidrag

till dessa utbildningar. Bestämmelsen bör tas in i

4 kap. 8 § skollagen.

I likhet med vad som gällt under

försöksverksamheten bör de kommuner som

anordnar dansundervisning inte vara skyldiga att

sörja för kostnadsfri skolskjuts för eleverna.

Eftersom den nya regeln om interkommunal

ersättning föreslås bli intagen i 4 kap. 8 § bör

hänvisningen dit i 4 kap. 7 § sista stycket ändras.

Bestämmelserna bör träda i kraft den 1 juli

1999.

För år 1998 har regeringen för

dansundervisning på grundskolenivå och för

utbildning för yrkesdansare under anslaget

Bidrag till viss verksamhet motsvarande

grundskola och gymnasieskola beräknat totalt

10,7 miljoner kronor. Det bör ankomma på

regeringen att under nämnda anslag besluta om

medel för den fortsatta verksamheten.

4.7 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) granskar varje år

myndigheternas årsredovisningar och

delårsrapporter. Inom verksamhetsområdet har

endast Sameskolstyrelsen erhållit invändning i

revisionsberättelsen avseende årsredovisningen

för räkenskapsåret 1997. Anledningen härtill är

att Sameskolstyrelsen avgivit sin årsredovisning

för sent samt att samtliga ledamöter inte

undertecknat densamma. RRV har även lämnat

revisionsrapport beträffande Sameskolstyrelsen.

Dessutom har RRV lämnat revisionsrapport

beträffande några ytterligare myndigheter.

Regeringen har den 17 september 1998 beslutat

om åtgärder med anledning av RRV:s

iakttagelser.

Regeringens bedömning och vidtagna åtgärder

avseende Sameskolstyrelsen, Statens skola för

vuxna i Härnösand och Svenska EU-

programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling framgår under respektive

anslag.

4.8 Anslag

A1 Statens skolverk

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

251 747

Anslags-

sparande

63 190

1998

Anslag

236 995

Utgifts-

prognos

275 000

1999

Förslag

270 481

2000

Beräknat

287 519

1

2001

Beräknat

292 263

1

1 Motsvarar 282 482 tkr i 1999 års prisnivå.

Statens skolverk är statlig sektorsföreträdare på

skolområdet. Målet för Skolverket är att genom

uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkringsarbete,

särskilda utvecklingsinsatser, tillsyn samt

nyttjande av forskningsresultat aktivt verka för

att de mål och riktlinjer förverkligas för förskola,

skola och vuxenutbildning, som riksdagen och

regeringen har fastställt. Den 1 januari 1998

övertog Skolverket myndighetsansvaret för det

som i dag är förskolan, förskoleklassen och

skolbarnsomsorgen. Som en följd av regeringens

beslut om den nationella utvecklingsplanen (skr.

1996/97:112) har Skolverkets roll och ansvar för

att säkra kvalitet och likvärdighet i

undervisningen utvecklats och förtydligats.

En jämförelse mellan budget och utfall

budgetåret 1997 visar ett överskott på 63 190 000

kr. Skolverket har minskat sitt överskott med

närmare 10 miljoner kronor jämfört med

föregående år. Överskottet beror på att

Skolverket successivt byggt upp sin organisation,

omorganiserat fältorganisationen och i samband

med dessa organisationsförändringar under ett

antal år haft ett flertal vakanta tjänster.

Skolverket har fått kraftigt vidgat ansvarsområde

genom att myndighetsansvaret för förskolan och

skolbarnsomsorgen tillförts verket och genom

uppdrag från regeringen angående nationella

kvalitetsgranskningar. Ansvaret för att

administrera och följa kunskapslyftet överfördes

vidare till Skolverket den 1 juli 1998. Med

anledning av de ökande åtagandena och de

uppdrag regeringen lämnat i regleringsbrevet för

1998 gör Skolverket den bedömningen att

överskottet kommer att förbrukas under åren

1998 och 1999.

Skolverket har i budgetunderlaget för 1999

hemställt om ett tillskott år 2000 på 25 miljoner

kronor för att kunna bibehålla en oförändrad

verksamhetsnivå trots rationaliseringar och

förenklingar i verksamheten och som en följd av

breddat verksamhetsområde, ökade

arbetsuppgifter samt förväntat högre

lokalkostnader.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Skolverkets organisation består av en central del i

Stockholm och en fältorganisation som täcker

landet. Skolverket hade 236 fast anställda den 31

december 1997, varav 109 arbetade inom

fältorganisationen. Antal årsarbetskrafter har

varit väsentligt högre genom projektanställningar

i främst fältorganisationen och projektet Skola i

utveckling.

Under året har Skolverkets verksamhet

intensifierats för att påskynda den lokala

utvecklingen mot ett mål- och resultatstyrt

system. Arbetet med att säkra undervisningens

kvalitet och likvärdighet står i fokus.

Målet för uppföljningsprogrammet är att

tillgodose statsmakternas behov av kunskap om

skolans villkor, kostnader och resultat.

Statistikprodukterna sprids till politiskt och

administrativt ansvariga för skolverksamheten i

kommunerna och har gjorts tillgängliga på

Internet och skoldatanätet. Produkterna är

efterfrågade och uppskattade. Jämförelsetal och

andra uppgifter från rapporterna används bl.a. i

budgetberedningen i kommunen och vid

utarbetande av skolplaner. Studier visar t.ex. att

90 % av alla skolledare läser rapporterna

Jämförelsetal.

Målet för utvärderingsprogrammet är att

främja skolans utveckling mot de nationella

målen genom att förse stat och skolhuvudmän

med kunskap om skolans kvalitet och utveckling

samt genom att skapa och tillgängliggöra

utvärderingsbaserat underlag för en saklig debatt

om skolan lokalt och nationellt. Skolverket har

utvärderat hur skolhuvudmännen tar ansvar för

att genomföra reformeringen, vilka resultat som

nås och vilka konsekvenser reformeringen kan få

för elever med studiesvårigheter. Bland annat har

fem gymnasieprogram utvärderats med avseende

på hur väl utformning och elevresultat

överensstämmer med intentioner och mål. En

ökad uppmärksamhet hos skolhuvudmännen kan

konstateras som en följd av Skolverkets arbete

med att hos kommunerna öka kunskapen om

hur kommunal styrning av skolan går till.

Resultat från utvärderingen av gymnasieskolan

används i arbetet med översyn av kursplaner.

Skolverket bedriver ett omfattande

utvecklingsarbete som redovisas i

årsredovisningen. Ett antal kursplaner har

reviderats och en databas med kursplaner har

introducerats. Ett stort antal rektorsseminarier

har hållits kring bl.a. skolreformernas

genomförande. Skolverket ger stöd till

skolutveckling och har under året fortsatt den

omfattande satsningen på lokal skolutveckling

inom sju prioriterade områden som inleddes

1996. Utvärdering av reformstödjande skrifter

visar att 90 % av rektorerna anser att de är bra

och fyller en viktig funktion. Lärarna känner sig

dock generellt mindre berörda. Utvärdering av

Skolverkets reformstödjande seminarier visar att

63 % av de tillfrågade rektorerna och lärarna

anser att seminarierna hade givit idéer till arbetet

på den egna skolan och ett ökat intresse för

reformarbetet. Riksrevisionsverket (RRV) har i

sin rapport Lokal skolutveckling statens roll

och ansvar (Riksrevisionsverket 1998:26)

granskat hur de statliga ambitionerna att

åstadkomma en utveckling i den enskilda skolan

kommit att realiseras. RRV anser därvid bl.a. att

Skolverket bör ompröva sina strategier i syfte att

stödja det lokala utvecklingarbetet i skolan.

RRV:s rapport baserar sig på fallstudier och

enkäter i nio kommuner och kommunförbund i

sex regioner samt intervjuer med företrädare för

Svenska Kommunförbundet, Skolverket och

lärarhögskolor.

Skolverket har i enlighet med regleringsbrevet

ökat sin tillsynsverksamhet. Den genomförda

tillsynen och uppföljningen av tillsynsbesluten

visar att kommunerna generellt tar Skolverkets

kritik på stort allvar. Tillsynsbesluten

uppmärksammas i massmedia och får på så sätt

även en förebyggande effekt. Antalet

anmälningar till Skolverket låg på ungefär samma

nivå 1997 som året innan. Handläggningstiden

för tillsynsbesluten är i dag cirka sju månader.

Regeringen anser det angeläget att

handläggningstiden i tillsynsärenden kortas,

vilket också är Skolverkets målsättning.

Målet för forskningsprogrammet har under

året varit att fördela medel till forskning inom

skol- och utbildningsområdet, stödja etablering

av nätverk av forskare samt stödja publicering

och främja nyttjande av forskningsresultat.

Skolverket har enligt uppdrag i regleringsbrevet

redovisat sin strategi för att nå ut till

skolväsendets personal med relevanta

forskningsresultat. Ett särskilt policyprogram

har tagits fram: Kunskapsnyttjande och

forskningsanvändning Strategier för

Skolverkets roll i kunskapsöverföringen mellan

forskningen och skolan.

Skolverket deltar också i internationellt

samarbete, t.ex. inom OECD, EU, UNESCO

och Nordiska ministerrådet.

Resultatbedömning

Skolverket ger i årsredovisningen en utförlig

redovisning av sitt arbete under de olika

programmen för att uppnå verksamhetsmålen.

Skolverket har genom sitt arbete inom de olika

programmen aktivt bidragit till en mycket god

kunskap om det svenska skolväsendets

utveckling, resultat m.m. Skolverket redovisar ett

antal nyckeltal för Skolverkets verksamhet, vilket

är positivt. Det är dock önskvärt att Skolverket

försöker utveckla och kommentera nyckeltalen.

Regeringen förutsätter att Skolverket ökar och

utvecklar sin analys av inhämtade uppgifter,

värderar och kommenterar skolans och

vuxenutbildningens måluppfyllelse för att ge en

samlad bild av skolväsendet. Resultat av stöd till

skolutveckling och resultat av

forskningsverksamhet kan ofta avläsas först på

sikt. Det är dock viktigt att så långt möjligt

återföra resultat till skolhuvudmännen och till

regeringen.

Skolverket bör vidare sträva efter att ge en

helhetsanalys av prestationernas effekter kopplat

till resursfördelningen mellan

verksamhetsprogrammen. Skolverket bör

kommentera vilken strategi som legat till grund

för resursfördelningen mellan programmen i

syfte att optimera effekten av Skolverkets

insatser för måluppfyllelsen i skolan.

Slutsatser

Regeringen aviserade genom Utvecklingsplan för

förskola, skola och vuxenutbildning kvalitet

och likvärdighet (skr. 1996/97:112) en förändrad

och tyngre roll för Skolverket som

sektorsföreträdare för skolområdet. Särskilda

utbildningsinspektörer för kvalitetsgranskningar

har tillsatts. Proposition om Läroplan för

förskola (prop. 1997/98:93) och proposition om

Gymnasieskola i utveckling kvalitet och

likvärdighet (prop. 1997/98:169) har lämnats till

riksdagen. Arbetet med att utveckla skolan

fortsätter i enlighet med regeringens

tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i

skolan. Riktlinjerna i handlingsplanen för

vuxenutbildningen skall tillsammans med det

särskilda uppdrag regeringen givit Skolverket,

med anledning av att verket övertagit ansvaret

för kunskapslyftet, ligga till grund för

Skolverkets fortsatta arbete med kunskapslyftet.

Arbetet att utvärdera och säkra utbildningens

kvalitet och likvärdighet är en nyckelfråga och

kommer att stärkas ytterligare genom inrättande

av Skolverkets inspektionsnämnd.

De mål som fastlagts för Skolverket bör gälla

även under 1999, dock med de förändringar som

blir en följd av instruktionsändringar och

inspektionsnämnden. Skolverkets arbete skall

ske med den inriktning som presenterades i den

nationella utvecklingsplanen och som sedan har

följts upp i främst tiopunktsprogrammet och i

uppdraget till Skolverket rörande kunskapslyftet.

Skolverket skall inom sitt ansvarsområde aktivt

främja och säkra uppfyllelsen av de nationella

målen. Därvid skall särskilt verksamhetens

kvalitet och likvärdighet hävdas. Skolverket bör

fortsatt intensifiera sitt arbete att stödja

kommunerna i reformarbetet och stärka

kommunernas förmåga att genom egen

uppföljning, utvärdering och tillsyn styra sin

skola och sin vuxenutbildning.

Regeringen anser att Skolverket bör få

använda sitt anslagssparande för det utvidgade

verksamhetsområde verket fått avseende

barnomsorg och utbildningsinspektörer. För

genomförande av tiopunktsprogrammet har

regeringen föreslagit särskilda medel. För

inspektionsnämnd och utbildningsinspektörer

beräknar regeringen ytterligare 13 miljoner

kronor att tillföras anslaget för Skolverket.

Genom inrättande av inspektionsnämnden, i

vilken de särskilda utbildningsinspektörerna

kommer att ingå, ökas uppgifter och resurser för

det nationella kvalitetssäkringsarbete som startat

genom utbildningsinspektörerna. Ytterligare ett

viktigt steg tas i kvalitetssäkringsarbetet.

Nämnden beräknas starta sitt arbete den 1 juli

1999, varför endast halvårseffekt beräknats för år

1999. Vidare beräknar regeringen 10 miljoner

kronor per år under perioden 1999 2001 för

Skolverkets arbete med utveckling av nationella

prov. Regeringen har även beräknat 6 miljoner

kronor för Skolverkets övertagande av det

administrativa ansvaret för kunskapslyftet. I

övrigt är det regeringens bedömning att

Skolverket kan fullgöra sina utvidgade uppgifter

inom ramen för tilldelade medel.

Skolverket bör även för budgetåret 1999 få

rätten att disponera högst 8 miljoner kronor

under sitt ramanslag för att stödja forskning

under ramanslaget A3 Forskning inom

skolväsendet.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

236 995

Pris- och löneomräkning

4 463

Justering av premier

23

Ökat resursbehov

23 000

Överföring från UO 1, anslaget C1

6 000

Förslag 1999

270 481

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalsförsäkringar på det statliga området

förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4).

Anslaget beräknas för år 2000 uppgå till

287 519 000 kr och för år 2001 till 292 263 000

kr.

A2 Utveckling av skolväsende och

barnomsorg

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

206 982

1

Anslags-

sparande

76 670

1

1998

Anslag

247 331

1

Utgifts-

prognos

25 200

1

1999

Förslag

297 736

2000

Beräknat

291 376

2

2001

Beräknat

297 423

2

1 Inklusive det för år 1998 uppförda ramanslaget A4 Genomförande av

skolreformer.

2 Motsvarar 285 635 tkr i 1999 års prisnivå.

Det övergripande syftet med verksamheterna

under anslaget är att utveckla de nationella mål-

och styrdokumenten och att ge stöd och

stimulans till skolväsendets och förskolans

utveckling mot de nationella målen.

Från anslaget bekostas dels rektorsutbildning

och kompetensutveckling för skolans personal,

dels utvecklingsarbete (kursplaner,

betygskriterier), visst produktionsstöd till

läromedel och bidrag till vissa organisationer.

Medlen används också till övergripande projekt

inom områden såsom IT, jämställdhet och miljö.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar att tilldelade medel inte till fullo utnyttjats.

Vidare fanns vid utgången av år 1997

reservationer under de från budgetåret 1995/96

uppförda reservationsanslagen A4 Stöd för

utveckling av skolväsendet (38 394 000 kr) och

A6 Fortbildning m.m. (40 792 000 kr). Det

beror delvis på att samtliga de områden inom

ramen för projektet Skola i utveckling, som

Skolverket valt att stödja särskilt under en

tvåårsperiod, kommit igång senare än beräknat.

Även andra utvecklingsprojekt har i en del fall

startat senare än beräknat. En stor del av det

uppkomna överskottet beräknas att tas i anspråk

under detta budgetår, bl.a. till följd av att de olika

projekten kommit i gång och bedöms bli färdiga

under året.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De statliga insatserna för att stödja

skolutveckling inriktas mot att

- utveckla de nationella mål- och

styrdokumenten så att de fortlöpande svarar

mot krav på aktualitet och funktionalitet samt

lämna förslag om förändringar i mål eller

regelsystem där så bedöms nödvändigt,

- stödja reformering av skolväsendet med

särskild tonvikt på områden som bedöms

som kritiska i reformeringen eller där

svårigheter uppstått,

- främja skolväsendets utveckling mot de

nationella målen inom områden som antingen

utifrån analys av undersökningsresultat är

eller kan bli problemområden, eller som bör

samordnas nationellt eller som särskilt lyfts

fram i läroplanerna.

Skolverket beskriver i årsredovisningen det

omfattande arbete verket bedriver med medel

från detta anslag. Kursplaner, nationella mål- och

styrdokument har reviderats och arbete pågår

med en total översyn av mål- och

styrdokumenten. Skolverket ger stöd till

genomförande av skolreformer, bl.a. genom

seminarier från Skolverket centralt och från

fältenheterna och genom skriftigt material. Ett

omfattande referens- och kommentarmaterial

och kunskapsöversikter utarbetas. En stor del av

anslaget omfattar stöd till kompetensutveckling

av skolans personal och skolutveckling. Från

anslaget bekostas den statliga

rektorsutbildningen, vilken varit föremål för

utvärdering under 1997.

Skolverket bidrar till utvecklingen av IT-

användningen genom kunskapsproduktion och

erfarenhetsspridning. Genom Skoldatanätet har

Skolverket en viktig och operativ roll i

utvecklingen av IT-användningen i skolorna och

bidrar till att ge skolorna goda förutsättningar i

deras arbete att implementera IT i

undervisningen.

Skolverket bedriver ett nödvändigt och viktigt

arbete med medel från detta anslag. Skolverket

redovisar i årsredovisningen effekter av sina

reformstödjande skrifter, fältenheternas

seminarier, den statliga rektorsutbildningen och

stöd till IT-utvecklingen.

Slutsatser

Skolverket skall bedriva verksamheterna under

anslaget med i huvudsak samma inriktning som

hittills. Ökad tyngdpunkt bör dock ges på

utvecklingsinsatser som ett led i den successiva

reformeringen av vuxenutbildningen till följd av

kunskapslyftet. Skolverket bör försöka öka sin

redovisning av prestationer och effekter av

verkets arbete att ge stöd till skolutveckling och

kompetensutveckling av skolväsendets personal

och personal inom barnomsorgen.

Ett omfattande reformarbete pågår inom

skolområdet. Reformarbetet omfattar främst

integrationen skola förskola, höjd kvalitet i

grund- och gymnasieskolan samt

vuxenutbildningen. En utveckling pågår också

att öka samarbetet mellan barnomsorgen, skolan

och vuxenutbildningen i kommunerna med

högskolan inom ramen för regionala pedagogiska

utveck- lingscentra. Inom ramen för tilldelade

medel bör Skolverket på olika sätt stödja detta

förändringsarbete.

Från anslaget bör 1,5 miljoner kronor

beräknas för år 1999 till Lärarhögskolan i

Stockholm, som, enligt vad som redovisats i

propositionen Utveckling och rättvisa en

politik för storstaden på 2000-talet (prop.

1997/98:165), kommer att få i uppdrag att i

samverkan med Svenska Kommunförbundet

utveckla IT-baserade läromedel för svenska som

andraspråk och för sfi.

Anslaget föreslås tillföras medel för

tiopunktsprogrammet avseende kostnader för

kontakter med arbetslivet, satsningar på

naturvetenskap, teknik och miljö, kostnader i

samband med införandet av gymnasieexamen

samt satsning för att främja kulturen i skolan.

Sammanlagt beräknas 87 miljoner kronor år 1999

för dessa insatser.

En viss del av medlen för

tiopunktsprogrammet bör stå till regeringens

förfogande för senare beslut om fördelning.

Under det för år 1998 uppförda ramanslaget

A4 Genomförande av skolreformer har särskilda

medel anvisats under en femårsperiod för

införandet av den nya gymnasieskolan. Dessa

medel upphör i sin helhet vid utgången av år

1998. Regeringen förordar därför att nämnda

anslag upphör och att 2 108 000 kr av

kvarvarande medel för skolreformer på nämnda

anslag samt medel som avser

genomföranderesurs för lärlingsutbildning förs

över till anslaget A2 Utveckling av skolväsende

och barnomsorg. Även anslagssparandet från

anslaget A4 bör föras över till detta anslag.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 19998

163 360

Pris- och löneomräkning

3 463

Ökat resursbehov

87 000

Överföring från anslaget A 4 för

1998

43 913

Förslag 1999

297 736

För år 2000 beräknas anslaget uppgå till

291 376 000 kr och för år 2001 till 297 423 000

kr. Härvid har bl.a. vissa omdisponeringar gjorts

beträffande medlen för tiopunktsprogrammet

mellan detta anslag och anslaget A1 Statens

skolverk i förhållande till år 1999.

A3 Forskning inom skolväsendet

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

7 624

Anslags-

sparande

84

1998

Anslag

7 873

Utgifts-

prognos

7 900

1999

Förslag

8 040

2000

Beräknat

8 176

1

2001

Beräknat

8 340

1

1 Motsvarar 8 040 tkr i 1999 års prisnivå.

Skolverkets forskningsprogram skall på

vetenskaplig grund öka kunskapen om det

svenska skolväsendets förutsättningar och

resultat samt nyttiggörandet av denna kunskap.

Skolverkets stöd till forskning skall inriktas mot

områden av särskild betydelse för skolväsendet

och förskoleområdet. När det gäller stöd till

forskning beträffande skolsituationen för elever

med funktionshinder skall det ges i samråd med

Statens institut för handikappfrågor i skolan.

Från anslaget fördelas medel till forskning

inom skol- och utbildningsområdet. Skolverket

stöder etablering av nätverk av forskare. Vidare

stöder verket publicering och främjar nyttjandet

av forskningsresultat.

Skolverket hemställer om att 16 miljoner

kronor anvisas för forskningsverksamhet för

1999. Detta innebär en ökning av anslaget med

drygt 8 miljoner kronor. Föreslaget belopp

motsvarar kostnader för pågående verksamhet

och redan gjorda åtaganden samt

kunskapsöversikter och information om

forskningsnyttjande och användning i form av

seminarier och konferenser. En uppbyggnad av

verksamhet riktad mot förskola, fritidshem etc.

bör enligt verket inledas.

Eftersom anslaget fr.o.m. år 1997 är ett

ramanslag har reservationen som fanns på

anslaget vid utgången av budgetåret 1995/96,

förts upp under ett äldre anslag. Reservationen

utgjorde vid utgången av år 1997 6 801 000 kr.

Denna beräknas förbrukas under år 1998.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Skolverkets anslag för forskning var föremål för

en kraftig besparing inför budgetåret 1997.

Skolverket har efter regeringens medgivande

bedrivit fortsatt forskningsverksamhet med

utnyttjande av andra tillgängliga medel inom

Skolverket. Den nu begärda ökningen av anslaget

motiveras av osäkerheten om möjligheterna att

utnyttja reserverade medel på samma sätt som

varit möjligt under 1998, då ca 8,3 miljoner

kronor tillskjutits från anslaget A1 Statens

skolverk.

Forskning är en verksamhet som ofta

förutsätter långsiktig planering och

genomförande, vars resultat endast kan bedömas

på lång sikt. Skolforskningen har hög aktualitet.

Forskningsanknytningen till skolan har

diskuterats mot bakgrund av den förändrade

lärarrollen och förutsättningar för utveckling av

skolans verksamhet, men även forskningens

betydelse för lärarutbildningen och som en del i

utvecklingen av regionala pedagogiska

utvecklingscentra.

För att främja nyttjandet av forskningsresultat

har Skolverket enligt uppdrag i regleringsbrevet

för år 1997 utarbetat ett särskilt policyprogram

för att nå ut till skolväsendets personal med

relevanta forskningsresultat.

Statens skolverk skall enligt uppdrag i

regleringsbrevet för 1998 redovisa en plan för

inriktning av sin framtida forskningsverksamhet

samt samarbete med övriga forskningsorgan.

Redovisningen skall lämnas senast den 30

oktober 1998.

Slutsatser

Regeringen beräknar anslaget till Skolverkets

forskningsverksamhet till 8 040 000 kr för år

1999. Regeringen är inte beredd att föreslå

utökade resurser i avvaktan på Skolverkets

redovisning av en plan för verkets framtida

forskningsverksamhet. Skolverket får dock

använda maximalt 8 miljoner kronor från

ramanslaget A1 Statens skolverk för att fortsätta

påbörjad forskningsverksamhet för år 1999 om

verket så bedömer erforderligt.

För åren 2000 och 2001 beräknas anslaget

uppgå till oförändrad nivå i förhållande till år

1999.

A4 Program för IT i skolan

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Förslag

340 000

2000

Beräknat

515 850

1

2001

Beräknat

688 443

2

1 Motsvarar 500 000 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 650 000 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att de medel om totalt 1 490

miljoner kronor under tre år för en satsning på

informationsteknik i skolan som regeringen har

beräknat i 1998 års ekonomiska vårproposition

(prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20, rskr

1997/98:318) fördelas med 340 miljoner kronor

år 1999, 500 miljoner kronor år 2 000 och 650

miljoner kronor år 2001. Medlen föreslås anvisas

under ett särskilt ramanslag benämnt Program

för IT i skolan och skall användas i kommuner

m.m. för att stimulera en IT-utveckling.

En delegation för en särskild nationell satsning

på IT i skolan har tillkallats. Den skall ha till

uppgift att bl.a. genomföra och i ett

inledningsskede förbereda sådana insatser.

Kostnaderna för delegationens arbete skall

belasta detta anslag.

A5 Förstärkning av utbildning i

storstadsregionerna

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Förslag

110 000

2000

Beräknat

226 974

1

2001

Beräknat

233 011

1

1 Motsvarar 220 000 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

Enligt vad vi tidigare redovisat i inledningen till

verksamhetsområdet (avsnitt 4.5.3) föreslås att

medel anvisas under ett nytt ramanslag för

förstärkning av utbildning i storstadsregionerna.

Medlen skall användas för att erbjuda förskola

från tre års ålder (150 miljoner kronor per helår),

för språkutveckling i skolan (50 miljoner kronor

per helår) samt för utbildningsinsatser för vuxna

(20 miljoner kronor per helår). Medlen beräknas

fr.o.m. den 1 juli 1999 t.o.m. den 30 juni 2002,

vilket innebär halvårseffekt för första och sista

åren. Medlen skall i huvudsak fördelas i de lokala

utvecklingsavtal som skall tecknas med

storstadskommunerna. Storstadsdelegationen

skall bereda regeringens beslut om godkännande

av utvecklingsavtal och fördelning av medel samt

följa upp utvecklingsavtalen.

Vad gäller insatser i förskolan skall bidraget

syfta till att öka förskolans tillgänglighet i

berörda områden. Olika modeller för

uppsökande verksamhet och föräldrasamarbete

kan behöva utvecklas för att tillgodose barns och

föräldrars olika behov. En integrering mellan

svenska barn och barn med annat modersmål

skall eftersträvas.

Vad gäller insatser i skolan skall bidraget syfta

till att genom olika aktiviteter i och utanför

skolan främja språkutvecklingen i svenska hos

invandrarelever. Språkträning genom olika

kulturella uttrycksformer och olika

kamratstödjande insatser kan vara ett sätt att

utveckla språket. Medel bör även kunna utgå till

projekt som uppmuntrar till ökat

föräldrainflytande.

Bidraget till vuxna skall användas för särskilda

insatser för arbetslösa invandrare och sfi-

studerande, främst till anskaffning av

praktikplatser.

A6 Statens institut för

handikappfrågor i skolan

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

119 460

Anslags-

sparande

5 779

1998

Anslag

116 623

Utgifts-

prognos

117 000

1999

Förslag

119 351

2000

Beräknat

120 160

1

2001

Beräknat

121 993

1

1 Motsvarar 118 023 tkr i 1999 års prisnivå.

Statens institut för handikappfrågor i skolan

(SIH) skall ge specialpedagogisk rådgivning och

stöd till kommunerna och sådana fristående

skolor som står under statlig tillsyn. SIH skall

också utveckla, framställa och distribuera

läromedel för synskadade, rörelsehindrade,

hörselskadade/döva och utvecklingsstörda

elever. SIH skall genom sina insatser verka för

att minimera de svårigheter som kan uppstå för

elever med funktionshinder.

En jämförelse mellan budget och utfall

budgetåret 1997 visar ett överskott på 5 779 000

kr. Enligt prognosen kommer anslagssparandet

delvis att tas i anspråk detta budgetår.

Regeringens överväganden

Resultatinformation/resultatbedömning

Av SIH:s årsredovisning framgår att

myndigheten i huvudsak följt regeringens

prioriteringar för verksamheten. Antalet barn

och elever med funktionshinder är, enligt

myndigheten, relativt konstant över åren.

Tyngdpunkten i det specialpedagogiska stödet

ligger alltjämt på individ- respektive

närmiljönivå. Jämfört med föregående budgetår

har det emellertid under år 1997 skett en viss

förskjutning mot stöd på mer övergripande

nivåer, något som enligt regeringens mening är

positivt och som bedömts som prioriterat i de

senaste årens regleringsbrev. I syfte att få en mer

samlad profil gentemot kommunerna finns i dag

på några konsulentkontor en konsulent som har

ett sammanhållande ansvar för respektive

kommun i området. Konsulenterna har

stimulerats att arbeta i lag, något som enligt

myndigheten lett till ökad effektivitet inom vissa

eftersatta områden. Utvecklingen mot ökad

flexibilitet i användningen av konsulentresurser

är för övrigt något som regeringen under flera års

tid framhållit som angeläget, varför

myndighetens resultat härvidlag är positivt.

Under året har konsulenterna intensifierat sina

insatser vad gäller att verka för att individuella

åtgärdsprogram upprättas. SIH uppger att den

generella bilden är att användningen av

åtgärdsprogram utvecklas och att programmen

uppskattas som arbetsmetod på de skolor där de

fått genomslag.

Myndigheten har under budgetåret gjort en

analys av i vilken utsträckning

läromedelsframställningen svarar mot respektive

målgrupps behov. SIH har därvid konstaterat att

de gravt synskadade eleverna i allt väsentligt får

de grundläggande läromedlen transkriberade till

punktskrift eller som talböcker, men att det

alltjämt föreligger vissa brister i

behovstäckningen för övriga grupper.

I egenskap av central förvaltningsmyndighet

för specialskolorna har SIH under budgetåret

fortsatt det arbete som påbörjades föregående år

med att, i samarbete med specialskolorna och

Tomtebodaskolans resurscenter, arbeta fram

resultatmått inför arbetet med

årsredovisningarna. Uppdraget har redovisats till

Utbildningsdepartementet under hösten 1997.

Regeringen noterar att myndighetens arbete lett

till förbättrade årsredovisningar från

specialskolorna.

Slutsatser

Utredningen (dir. 1995:134) om

funktionshindrade elever i skolan har under

våren 1998 lämnat sitt slutbetänkande

FUNKIS funktionshindrade elever i skolan

(SOU 1998:66). Utredningens förslag, som

bl.a. rör SIH:s verksamhet, remissbehandlas

för närvarande. I avvaktan på detta gör

regeringen bedömningen att de mål som lagts

fast för SIH bör gälla även under år 1999.

I syfte att höja kvaliteten i insatserna och öka

flexibiliteten bör SIH under det kommande

budgetåret fortsätta den pågående samordningen

av konsulentverksamheten liksom samordningen

mellan de olika läromedelsenheterna.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

116 623

Pris- och löneomräkning

2 380

Justering av premier

348

Förslag 1999

119 351

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalsförsäkringar på det statliga området

förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4).

Anslaget beräknas för år 2000 uppgå till

120 160 000 kr och för år 2001 till 121 993 000

kr.

A7 Skolutveckling och produktion av

läromedel för elever med

handikapp

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

18 909

Anslags-

sparande

1 558

1998

Anslag

20 936

Utgifts-

prognos

20 500

1999

Förslag

21 361

2000

Beräknat

21 741

1

2001

Beräknat

22 093

1

1 Motsvarar 21 361 tkr i 1999 års prisnivå.

Ur anslaget bekostas dels bidrag enligt

förordningen (1991:978) om statsbidrag till

produktion av vissa läromedel, dels kostnader för

utveckling och produktion av, samt information

om läromedel för elever med funktionshinder.

Från anslaget finansieras även kostnader för

arvoden till externa läromedelsproducenter och

annan expertis samt köpta tjänster för denna

verksamhet. Vidare bekostas av anslaget olika

utvecklingsinsatser enligt bedömning av Statens

institut för handikappfrågor i skolan (SIH).

Målet är att framställa läromedel och hjälpmedel i

nödvändigt antal och av god kvalitet för att

tillgodose målgruppens behov.

En jämförelse mellan budget och utfall

budgetåret 1997 visar ett anslagssparande på

1 558 000 kr. Prognosen för innevarande

budgetår visar ett överskott även detta budgetår.

Vidare fanns vid utgången av år 1997 en

reservation från det under budgetåret 1995/96

uppförda reservationsanslaget A3 Skolutveckling

och produktion av läromedel för elever med

handikapp om 1 494 000 kr. Reservationen, som

uppkommit på grund av tidigare beslutade

åtaganden i form av produktionsstöd, vilka ännu

inte utbetalats, beräknas tas i anspråk

innevarande budgetår.

Regeringens överväganden

Resultatinformation/resultatbedömning

Inkomster från försäljning av läromedel

uppgick under budgetåret till 11 212 000 kr

och ligger därmed på i stort sett samma nivå

som föregående budgetperiod omräknat till en

tolvmånadersperiod. SIH har under

budgetåret gjort en studie av

behovstäckningen som visar att denna kan

bedömas som nöjaktig i enskilda ämnen inom

vissa årskurser men att det alltjämt föreligger

brister totalt sett. För de gravt synskadade

eleverna gäller emellertid att de i allt väsentligt

får de grundläggande läromedlen

transkriberade till punktskrift eller talböcker.

Ny teknik ger helt nya förutsättningar för

funktionshindrade att aktivt kunna ta del av

information och utbildning. SIH framhåller

att det nu föreligger ett trendbrott i

utvecklingsarbetet genom att antalet tryckta

läromedel minskar till förmån för

datorbaserade läromedel och digitala

läroböcker (e-textböcker). För de synskadade

eleverna blir den elektroniska boken allt

betydelsefullare. Under föregående

budgetperiod var drygt 60 % av de anpassade

läroböckerna tryckta punktskriftsböcker och

resten e-textböcker. Under 1997 har detta

svängt och under budgetåret var endast 35 %

tryckta punktskriftsböcker och resten e-

textböcker. Regeringens bedömning är att de

verksamhetsmål som lagts fast i stort har

uppnåtts. Det är dock angeläget att

myndigheten vidareutvecklar effektivitetsmått

i syfte att ge ett bättre underlag för

regeringens bedömning av utvecklingen och

produktionen av läromedel.

Slutsatser

Utredningen om funktionshindrade elever i

skolan har, som tidigare nämnts, under våren

1998 lämnat sitt slutbetänkande FUNKIS

funktionshindrade elever i skolan (SOU

1998:66). Utredningens förslag rör bl.a. den

statliga läromedelsproduktionen. Regeringen

har för avsikt att avvakta remissinstansernas

synpunkter. För åren 1999, 2000 och 2001

beräknas, mot denna bakgrund, nivån på

anslaget vara oförändrad i förhållande till år

1998.

A8 Specialskolor och resurscenter

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

415 638

Anslags-

sparande

56 662

1998

Anslag

418 943

Utgifts-

prognos

422 000

1999

Förslag

432 580

2000

Beräknat

440 386

1

2001

Beräknat

447 169

1

1 Motsvarar 432 568 tkr i 1999 års prisnivå.

Utbildningen i specialskolan har som mål att ge

barn och ungdomar med synskada, dövhet,

hörsel- eller talskada en till varje elevs

förutsättningar anpassad utbildning som så långt

det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i

grundskolan. Resurscentren skall genom

utredning och träning främja den allsidiga

utvecklingen hos elever i det offentliga

skolväsendet för barn och ungdom samt

informera och kompetensutveckla föräldrar,

lärare och övrig personal.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1997 visar ett anslagssparande på

56 662 000 kr. Anslagssparandet varierar kraftigt

mellan skolorna och beror delvis på långsiktiga

kompetensutvecklingsstrategier för lärare vid

skolorna. En viss del av beloppet utgör medel

som står till regeringens disposition. Även för

innevarande år beräknas ett stort

anslagssparande.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Specialskolornas och Tomtebodaskolans resurs-

centers (TRC) årsredovisningar uppvisar bättre

kvalitet och större jämförbarhet än tidigare år. I

viss mån föreligger alltjämt skiftande utformning

i myndigheternas sätt att redovisa, vilket

försvårar rättvisande jämförelser mellan

skolorna. Detta gäller bl.a. verksamhetsgrenen

undervisning där resultatredovisningen varierar

mellan skolorna. Flertalet redovisar någon form

av genomförda utvärderingar. Några redovisar

dessutom elevnärvaro och genomsnittsbetyg för

sista årskursen. För att kunna dra adekvata

slutsatser om verksamheterna, bedömer

regeringen att kopplingen mellan

verksamhetsmål och resultatmått måste

utvecklas ytterligare. Det totala antalet elever

uppgick under läsåret 1997/98 till 792, vilket i

stort sett är samma nivå som föregående läsår. I

sammanhanget kan dock konstateras att det

föreligger skillnader mellan skolorna.

Hällsboskolan redovisar t.ex. en ökning med tio

elever under läsåret 1997/98 jämfört med

föregående läsår. Andelen lärare per 100 elever

var 36,6 under läsåret 1997/98 och låg således på i

stort sett samma nivå som föregående läsår då

andelen lärare uppgick till 36,8 per 100 elever. Av

årsredovisningarna framgår med något undantag

att nyrekryteringsbehovet av lärare är fortsatt

stort. Flertalet av regionskolorna redovisar en

fortsatt hög andel elever med utländsk bakgrund,

som högst en tredjedel av elevunderlaget.

Slutsatser

Den tidigare nämnda utredningen om

funktionshindrade elever i skolan har i sitt

slutbetänkande, FUNKIS funktionshindrade

elever i skolan (SOU 1998:66), redovisat förslag

rörande specialskolorna och TRC:s framtida

huvudmannaskap, finansiering, målgrupp och

inriktning. Regeringens avser avvakta

remissinstansernas synpunkter. Mot denna

bakgrund gör regeringen bedömningen att

nuvarande mål för verksamheten tills vidare bör

ligga fast. Regeringen förväntar sig också att det

arbete som pågår vad gäller att vidareutveckla

resultatmått fortsätter och resulterar i ytterligare

förbättringar och ökad jämförbarhet i

nästföljande årsredovisningar. Det totala

elevantalet beräknas öka med cirka 30 elever

under läsåret 1998/99. Regeringen bedömer att

kostnaderna för den beräknade elevökningen

ryms inom nuvarande kostnadsram med hänsyn

till det anslagssparande som finns vid

specialskolorna. I sammanhanget kan nämnas att

SIH under våren 1998 initierat en översyn av

systemet för anslagsfördelning mellan skolorna.

Enligt 7 kap. 7 § skollagen (1985:1100) skall

hemkommunen betala ersättning till staten för

den som är elev i specialskolan. Ersättningen

skall tillföras inkomsttiteln 2811 Övriga

inkomster av statens verksamhet. För budgetåret

1999 beräknas dessa inkomster till 54 miljoner

kronor.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

418 943

Pris- och löneomräkning m.m.

8 307

Justering av premier

5 330

Förslag 1999

432 580

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalsförsäkringar på det statliga området

förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4).

För år 2000 beräknas mot denna bakgrund

anslaget uppgå till 440 386 000 kr och för år 2001

till 447 169 000 kr.

A9 Särskilda insatser på

skolområdet

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

241 430

Anslags-

sparande

2 426

1998

Anslag

258 336

Utgifts-

prognos

251 000

1999

Förslag

271 351

2000

Beräknat

282 166

1

2001

Beräknat

289 654

1

1 Motsvarar 273 536 tkr i 1999 års prisnivå.

Under detta anslag beräknar regeringen medel

för

- bidrag enligt förordningen (1991:931) om

statsbidrag till särskilda insatser på

skolområdet till kommuner för samordnade

utbildningsinsatser avseende särskild

undervisning på sjukhus m.m. och

samordnade regionala utbildningsinsatser för

elever med funktionshinder,

- ett elevbaserat tilläggsbidrag till Göteborgs,

Kristianstads, Stockholms och Umeå

kommuner för speciellt anpassad

gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade

elever (Rh) från hela landet,

- bidrag till Örebro kommun enligt avtal

mellan staten och kommunen om viss statlig

ersättning avseende gymnasial utbildning i

Örebro för döva och hörselskadade elever,

- särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten

och Sörmlands respektive Västmanlands

landsting samt Örebro kommun om bidrag

till kostnader för viss riksrekryterande

utbildning för elever med

utvecklingsstörning.

Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna

på området är antalet elever.

Regeringen räknar med ett visst

anlagssparande beroende på ett något lägre

elevantal än det beräknade i budgetunderlaget.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Utredningen om funktionshindrade elever i

skolan (dir. 1995:134) har, som tidigare nämnts,

under våren 1998 lämnat sitt slutbetänkande

FUNKIS funktionshindrade elever i skolan

(SOU 1998:66). Betänkandet remissbehandlas

för närvarande. Vidare har en särskild utredare

mot bakgrund av de förändringar som skett

inom vården av barn och ungdomar vid längre

sjukdomstid fått i uppdrag att se över systemet

med den nuvarande sjukhusundervisningen.

Elevantalet vid riksgymnasierna för svårt

rörelsehindrade elever beräknas öka något även

kommande år, medan det beräknas i stort sett på

oförändrad nivå vid riksgymnasierna för döva

och hörselskadade elever.

Slutsatser

Med hänvisning till det som anförts om en

ökning av elevantalet vid riksgymnasierna för

svårt rörelsehindrade elever beräknar regeringen

ett fortsatt ökat medelsbehov för år 1999 med

3 277 000 kr och för år 2000 med 2 185 000 kr.

För år 2001 beräknas anslaget till oförändrad

nivå i förhållande till år 2000.

A10 Sameskolstyrelsen

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

35 704

Anslags-

sparande

1 321

1998

Anslag

33 714

Utgifts-

prognos

35 000

1999

Förslag

34 408

2000

Beräknat

35 018

1

2001

Beräknat

35 610

1

1 Motsvarar 34 408 tkr i 1999 års prisnivå.

Sameskolstyrelsen är en styrelse för

sameskolorna, integrerad samisk undervisning

och samisk förskole- och fritidsverksamhet.

Utbildningen vid sameskolorna och den

integrerade samiska undervisningen har som mål

att bevara och utveckla det samiska språket och

den samiska kulturen genom att ge samiska barn

en utbildning med samisk inriktning.

Utbildningen skall i övrigt för sameskolan

motsvara utbildningen t.o.m. årskurs 6 i

grundskolan och för den integrerade samiska

undervisningen t.o.m. årskurs 9 i grundskolan.

Sameskolstyrelsen skall som särskild uppgift

utveckla, framställa och distribuera läromedel för

samisk undervisning.

Sameskolstyrelsen får även efter avtal med en

kommun fullgöra kommunens uppgifter inom

förskole- och fritidshemsverksamheten för

samiska barn.

Från detta anslag utbetalas också bidrag till

Samernas folkhögskola.

En jämförelse mellan budget och utfall

budgetåret 1997 visar ett anslagssparande om

1 321 000 kr. Sameskolstyrelsen beräknar att

disponera anslagssparandet från föregående

budgetår under 1998. Av årsredovisningen

framgår att Sameskolstyrelsen utöver

ramanslaget haft inkomster om 7 754 000 kr,

vilket avser ersättning från hemkommunen för

elevs undervisning i sameskolan. För budgetåret

1998 beräknas dessa inkomster till 8 810 000 kr.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Det finns sex sameskolor. Integrerad samisk

undervisning bedrivs inom kommunal

grundskola i nio kommuner. I sameskolan gick

under läsåret 1997/98 161 elever, jämfört med

143 elever 1996/97. Den integrerade

verksamheten omfattade 134 elever.

I Sameskolstyrelsens resultatredovisning har

verksamhetsmål och prestationer endast delvis

presenterats. Sameskolstyrelsen har inte

redovisat i enlighet med regeringens uppsatta

återrapporteringskrav och uppdrag.

Arbetet med utvärdering av främst

språkundervisningen har påbörjats under 1997

och fortsätter under 1998. Dock är

uppföljningen och utvärderingen av

verksamheten bristfällig inom såväl sameskolan

som den integrerade samiska undervisningen.

Sameskolstyrelsen kommer under hösten 1998

att redovisa det arbete som ägt rum i samråd med

Skolverket att ta fram kvalitetsmått som kan

användas vid bedömningen av kvaliteten och

likvärdigheten mellan den integrerade samiska

undervisningen och undervisningen i

sameskolan.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverkets (RRV)

revisionsberättelse innehåller kritik mot

Sameskolstyrelsens redovisning på en rad olika

punkter. Styrelsen har bl.a. inkommit med

årsredovisningen för sent samt inte

rapporterat samtliga uppdrag och

återrapporteringskrav. Regeringen bedömer

att kvalitetssäkringen av styrelsens

verksamhet, dvs. uppföljning och utvärdering,

måste förbättras i framtiden liksom

myndighetens redovisning till regeringen.

Regeringen har den 9 juli 1998 gett RRV ett

uppdrag om granskning av Sameskolstyrelsens

verksamhet, bl.a. avseende resursanvändning

och måluppfyllelse. Uppdraget skall redovisas

senast den 30 oktober 1998. I avvaktan på

RRV:s rapport anstår eventuella ytterligare

åtgärder.

Slutsatser

Sameskolstyrelsens uppföljning och utvärdering

av sin verksamhet är inte tillfredsställande utan

måste förbättras. Sameskolstyrelsen bör det

närmaste budgetåret fokusera kvalitetssäkringen

av undervisningen och förbättra denna betydligt

liksom sin redovisning till regeringen. Detta

förutsätter i sin tur att uppföljning och

utvärdering äger rum på skolnivå. Regeringen

anser att den viktigaste uppgiften för styrelsen

under budgetåret 1999 är att fullfölja det

kvalitetssäkringsarbete som påbörjats under

innevarande budgetår.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

33 714

Pris- och löneomräkning m.m.

577

Justering av premier

117

Förslag 1999

34 408

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalsförsäkringar på det statliga området

förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4).

Regeringen beräknar anslaget för åren 2000

2001 till oförändrad nivå i förhållande till år

1999.

A11 Bidrag till viss verksamhet

motsvarande grundskola och

gymnasieskola

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

104 998

Anslags-

sparande

8 814

1998

Anslag

118 091

Utgifts-

prognos

106 000

1999

Förslag

122 531

2000

Beräknat

126 415

1

2001

Beräknat

129 777

1

1 Motsvarar 122 531 tkr i 1999 års prisnivå.

Under detta anslag beräknar regeringen medel

för

- särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissa riks-

rekryterande gymnasiala utbildningar och

förberedande dansutbildning i Stockholm,

Göteborg och Malmö,

- bidrag till kostnader för Sveriges anslutning

till examensorganisationen International

Baccalaureate Organisation (IBO) i Genéve,

särskilt statsbidrag till Göteborgs och

Stockholms kommuner för IB-utbildning

samt för IB-utbildning vid Sigtunaskolan

Humanistiska Läroverket,

- ersättning till kommun och landsting för

kostnader för nordiska elever på gymnasial

nivå,

- ersättning för personskada till elev i viss

gymnasieutbildning,

- bidrag till riksinternatskolor enligt avtal

mellan staten och respektive riksinternatskola

samt statsbidrag till internationella grund-

och gymnasieskolor,

- statsbidrag enligt förordningen (1996:565)

om statsbidrag till kostnader för

utlandssvenska elevers skolgång i Sverige.

Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna

på området är antalet elever.

Ett visst anslagssparande beräknas främst till

följd av elevutvecklingen.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under innevarande budgetår lämnas statsbidrag

till de tre riksinternatskolorna (Grännaskolan,

Lundsbergs skola och Sigtunaskolan

Humanistiska Läroverket), sju internationella

grundskolor, vilket är en ökning med en skola

från föregående år (i Göteborg: internationella

skolan i Göteborgsregionen, i Malmö: Bladins

skola, i Stockholm: Tyska skolan, Lycée Français

Saint Louis, British Primary School, The Tanto

School samt International School of Stockholm),

två internationella gymnasieskolor båda i

Stockholm (Tyska skolan och Lycée Français

Saint Louis) samt till IB-utbildning i Göteborg,

Sigtuna och Stockholm. Utlandssvenska elevers

intresse för studier vid någon av

riksinternatskolorna håller sig på en oförändrad

jämn nivå medan intresset hittills varit litet för

den nyinrättade möjligheten för utlandssvenska

elever till skolgång i Sverige vid andra skolor än

riksinternatskolor. Skolverket har i uppdrag att

följa utvecklingen och utvärdera systemet för

slutrapport den 30 april 2001. Rapport

beträffande elevutvecklingen lämnas årligen den

15 oktober.

Från anslaget utbetalas också bidrag till en

kommun eller ett landsting för elever från annat

nordiskt land enligt överenskommelsen om

nordisk utbildningsgemenskap på gymnasial

nivå. Bidraget har för budgetåret 1997 omfattat

381 elever, fördelat med ett större antal på

höstterminen 1997.

Överenskommelsen träffades utifrån den

struktur för utbildning som då gällde. En rad

förändringar har skett sedan dess på

utbildningsområdet i respektive land.

Ledningsgruppen för nordiskt skolsamarbete

(NSS) inom Nordiska Ministerrådet har, mot

bakgrund av den snabba utvecklingen och

förändringarna i dagens samhälle, funnit att

överenskommelsen och bestämmelser i

anslutning till den bör ses över med viss

regelbundenhet för att kunna vara i takt med

förändringarna i tiden. En sådan översyn har

startats innevarande år och beräknas vara klar

sommaren 1999.

Slutsats

Mot bakgrund av vad som anförts beräknar

regeringen medelsbehovet för åren 1999, 2000

och 2001 till oförändrad nivå i förhållande till

1998.

A12 Bidrag till svensk undervisning i

utlandet

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

69 604

Anslags-

sparande

11 787

1998

Anslag

67 108

Utgifts-

prognos

76 000

1999

Förslag

72 346

2000

Beräknat

73 590

1

2001

Beräknat

75 051

1

1 Motsvarar 72 346 tkr i 1999 års prisnivå.

Bidragbestämmelserna finns i förordningen

(1994:519) om statsbidrag till utbildning av

utlandssvenska barn och ungdomar.

Bestämmelserna innebär i korthet att statsbidrag

lämnas till huvudmannen för en svensk

utlandsskola, distansundervisning,

kompletterande svensk undervisning och

undervisning vid utländsk skola (internationell

skola).

Från anslaget bekostas även löneförmåner

m.m. som tillkommer nationellt anställda lärare

m.fl. vid Europaskolorna.

Bidrag lämnas även till Riksföreningen

Sverigekontakt.

En jämförelse mellan budget och utfall

budgetåret 1997 visar ett överskott på 11 787 000

kr. Riksdagen beslöt med anledning av förslag i

1998 års budgetproposition att anslaget skulle

minskas med 20 miljoner kronor från år 1998

(prop. 1997/98:1 utg.omr. 16, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108). För att

skolorna skulle få tid att anpassa verksamheten

till ett lägre statligt bidrag infördes ändringar i

statsbidragssystemet först den 1 juli 1998.

Riksdagen medgav därför att om kostnaderna

inte ryms inom anslaget får högst 6 800 000 kr

användas från äldreanslaget A6 Fortbildning

m.m. för att täcka utgifterna. Prognosen för

innevarande budgetår visar att endast en del av

dessa medel behöver utnyttjas. Ett visst

överskott beräknas av medlen för

Europaskolorna.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Anslaget är beroende av elevutvecklingen.

Antalet elever i reguljär utbildning uppgick

läsåret 1997/98 till totalt 1 248. Antalet elever

som deltog i distansundervisning med

handledning var 93 och i kompletterande svensk

undervisning 3 555. Antalet elever i svenska

sektioner vid internationella skolor utgjorde 212.

I samtliga fall har en ökning skett i förhållande

till föregående år.

Det totala antalet svenska elever vid

Europaskolorna var 277 (inkl. maternelle) läsåret

1997/98, varav vid den svenska sektionen i

Bryssel 120 elever och i Luxemburg 76 elever.

Antalet nationellt anställda lärare utgjorde 17.

Slutsatser

De svenska sektionerna vid Europaskolorna

byggs ut successivt. Regeringen bedömer att

antalet elever vid Europaskolorna kommer att

öka även nästa år och beräknar därför för år 1999

en ökning av medlen med 2 669 000 kr.

Den 1 juli 1998 infördes ändringar i

statsbidragssystemet, som innebar lägre

ersättningsbelopp till huvudmännen för

utlandsundervisningen. Regeringen kommer att

via Skolverkets redovisningar följa

kostnadsutvecklingen för undervisningen

utomlands.

För åren 2000 och 2001 beräknas anslaget

uppgå till oförändrad nivå i förhållande till år

1999.

A13 Statens skolor för vuxna

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

45 448

Anslags-

sparande

2 406

1998

Anslag

38 155

Utgifts-

prognos

40 600

1999

Förslag

39 343

2000

Beräknat

40 049

1

2001

Beräknat

40 687

1

1 Motsvarar 39 343 tkr i 1999 års prisnivå.

Målet för Statens skolor för vuxna (SSV) i

Norrköping och Härnösand är att öka

tillgängligheten av vuxenutbildning genom att

erbjuda och utveckla motsvarande kommunal

vuxenutbildning i form av distansutbildning.

Under budgetåret 1997 redovisade SSV i

Norrköping en omsättning på 38,6 miljoner

kronor och 12 305 studerande. SSV i

Härnösand redovisade en omsättning på 36,7

miljoner kronor och 7 623 studerande under

året. Anslaget tillförs inkomster för

uppdragsutbildning, avgifter för studiematerial

och andra hjälpmedel samt ansökningsavgifter

och prövningsavgifter.

En jämförelse mellan anslag och utfall

budgetåret 1997 visar att verksamheten vid

skolorna totalt sett inneburit ett överskott.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Anslaget redovisas oförändrat med indexerad

uppräkning och regeringen gör bedömningen att

medlen kommer att förbrukas. Skolorna har

också tillförts medel som en del i regeringens

satsning på ett nationellt kunskapslyft genom

regeringsbeslut. De medel som kommer

skolorna till del inom ramen för kunskapslyftet

avser utbildning av egna elever men även ett

utvecklingsarbete vid skolorna som påbörjades

under år 1997. Utvecklingsarbetet sker i

samverkan mellan sko-lorna under ledning av

företrädare för Utbildningsdepartementet.

Regeringen bedömer att skolornas

utvecklingsarbete avseende läromedel och

pedagogik fortsatt bör samordnas i syfte att

uppnå största möjliga effekt av verksamheten.

Under år 1997 har skolorna genomfört

utbildning för totalt 23 229 kursdeltagare inom

den anslagsfinansierade verksamheten. Det är en

ökning mot föregående år med 19%. Antalet

studerande vid skolorna har under år 1997

uppgått till 15 042, vilket är en ökning med 53 %.

Andelen kvinnliga studerande utgjorde 60 %.

Budget för uppdragsverksamhet i Norrköping

Tusental kronor

Uppdragsverk-

samhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

Intäkter-kostnader

Kostnadstäckning

%

Uppdragsgivare

staten %

Uppdragsgivare

övriga %

Utfall 1997

8 904

8 900

4

100

2

98

Prognos 1998

12 000

11 900

100

100

2

98

Budget 1999

12 000

11 900

100

100

2

98

Beräknat 2000

13 000

12 850

150

100

2

98

Beräknat 2001

14 000

13 800

200

100

2

98

Budget för uppdragsverksamhet i Härnösand

Tusental kronor

Uppdragsverk-

samhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

Intäkter-kostnader

Kostnadstäckning

%

Uppdragsgivare

staten %

Uppdragsgivare

övriga %

Utfall 1997

12 628

12 937

329

97

52

48

Prognos 1998

18 500

17 945

555

103

67

33

Budget 1999

19 500

19 000

500

103

67

33

Beräknat 2000

20 000

19 250

750

104

67

33

Beräknat 2001

22 000

21 000

1 000

105

67

33

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Regeringen konstaterar att

Riksrevisionsverket (RRV) har haft

synpunkter på den uteblivna rapporteringen

från det uppdrag som regeringen gav SSV-

skolorna i regleringsbrevet för 1997.

Uppdraget avsåg utveckling av gemensamma

redovisningsformer för skolorna. Regeringen

ser allvarligt på det inträffade och förutsätter

att SSV-skolorna i framtiden fullgör de

uppdrag som regeringen har lämnat.

Regeringen gör bedömningen att det

gemensamma utvecklingsarbetet bör

färdigställas innan skolorna redovisar ett

förslag på gemensam mall för disposition av

årsredovisning samt förslag på uppföljning av

kursdeltagare. Regeringen avvaktar därför

ytterligare åtgärder tills utvecklingsarbetet

färdigställts.

Slutsatser

SSV har en strategisk roll i utvecklingen av

distansutbildningen. Verksamheten måste

utvecklas ytterligare så att SSV kan bli moderna

distansutbildningscentrum med väl fungerande

interaktivitet. Medel som kommer skolorna till

del genom kunskapslyftet bör ge utrymme för

metod- och materialutveckling i syfte att sprida

distansutbildningsidéer till kommunerna,

folkbildningen och andra utbildningsanordnare

samt att skräddarsy utbildning i enlighet med

kraven hos olika aktörer.

Distansutbildningskommittén (U95:07),

DUKOM har i sitt slutbetänkande (SOU

1998:84) föreslagit att SSV-skolorna

organisatoriskt inordnas i det

utvecklingscentrum för distansutbildning som

föreslogs i regeringens proposition Regional

tillväxt för arbete och välfärd (prop.

1997/98:62). DUKOM föreslog vidare att

skolorna skulle få vidgade uppgifter i linje med

det utvecklingsarbete som nu pågår. DUKOMs

betänkande som remissbehandlas under hösten

och det arbete som sker inom ramen för

organisationskommittén för

distansutbildningsmyndighet i Härnösand (dir.

1998:03) ger regeringen anledning att

återkomma under 1999 i frågan om SSVs

framtida utformning och roll inom

distansutbildningen.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

38 155

Pris och löneomräkning

766

Justering av premier

422

Förslag 1999

39 343

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalsförsäkringar på det statliga området

förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4).

För år 2000 beräknas utgifterna att uppgå till

40 049 000 kr och för år 2001 till 40 687 000 kr.

A14 Bidrag till viss verksamhet inom

vuxenutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

103 208

Anslags-

sparande

27 128

1998

Anslag

134 236

Utgifts-

prognos

110 000

1999

Förslag

142 483

2000

Beräknat

141 650

1

2001

Beräknat

144 483

1

 Motsvarar 139 283 tkr i 1999 års prisnivå.

Från anslaget bekostas statsbidrag till

- kompletterande skolor enligt förordningen

(1996:1206) om fristående skolor,

- Katrineholms Tekniska skola enligt

förordningen (SKOLFS 1991:52) om

statsbidrag för riksrekryterande teknisk

vuxenutbildning vid Katrineholms Tekniska

skola,

- Nordiska scenografiskolan i Skellefteå,

- Konstskolan Linnea,

- Svenska hemslöjdsföreningarnas

riksomfattande kursverksamhet anordnad

länsvis i samverkan med de regionala

hemslöjdsföreningarna,

- försöksverksamhet och utvecklingsarbete

inom vuxenutbildningsområdet enligt

särskilda regeringsbeslut.

Anslagssparandet på 27 miljoner kronor

hänförs bl.a. till att under budgetåren 1996 och

1997 fördelades inte alla budgeterade medel till

kompletterande skolor. Flera av de

kompletterande skolorna utnyttjar inte hela sin

ram av års-elevplatser alla år. Några utbildningar

genomförs inte heller varje år.

Av anslaget beräknas ca en miljon kronor för

extra statsbidrag till kompletterande skolor

enligt beslut av regeringen i varje särskilt fall.

Dessa medel används för oförutsedda stora

utgifter vid skolorna och har därför fördelats

med stor oregelbundenhet under de senaste

budgetåren. Under budgetåret 1997 ansökte

ingen skola om sådana medel. Under år 1998 har

hittills tre ansök-ningar inkommit.

Anslagssparandet beror också på att medel för

försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom

vuxenutbildningsområdet till största delen ej

ännu fördelats. Detta kommer dock att tas i

anspråk under 1998 och 1999 bl.a. för att

förstärka försöksverksamheten och

utvecklingsarbetet

inom vuxenutbildningsområdet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Enligt 4 kap. förordningen (1996:1206) om

fristående skolor kan skolor vars utbildningar

anses särskilt värdefulla från nationell synpunkt

(kompletterande skolor) ställas under statlig

tillsyn och i vissa fall tilldelas statsbidrag. Under

budgetåret 1998 lämnas bidrag till 38

kompletterande skolor. Skolornas verksamhet

omfattar i huvudsak allmänna

påbyggnadsutbildningar, hantverk, konst, dans,

teater, musik, reklam marknadskommunikation

och mode.

Från anslaget bör, enligt vad som redovisats i

propositionen Utveckling och rättvisa - en

politik för storstaden på 2000-talet (prop.

1997/98:165), 5 miljoner kronor avsättas år 1999

för utvecklingsinsatser i syfte att stimulera rek-

ryteringen av lågutbildade vuxna i storstäderna

till kunskapslyftet. Regeringen avser att tillsätta

en arbetsgrupp med representanter från berörda

kommuner för att driva utvecklingsarbetet.

Arbetsgruppen skall ges i uppdrag att bl.a.

utarbeta förslag till motivationsskapande insatser

och i samarbete med kommuner bedriva

samarbetsprojekt och stimulera

erfarenhetsutbyte och kompetensutveckling för

lärare, skolledare och övrig personal inom

vuxenutbildningen.

Kommunerna har genom kunskapslyftet rek-

ryterat nya och stora grupper vuxna till studier.

Det ställer stora krav på flexibilitet och

nytänkande. Regeringen har därför i september

1998 beslutat om en särskild satsning för att

stärka lärare som arbetar inom den kommunala

vuxenutbildningen och inom ramen för

kunskapslyftet och för att utveckla

vuxenpedagogiken. Av anslagssparandet avsätts

totalt 10 miljoner kronor för detta ändamål

under åren 1998 och 1999.

Slutsatser

I budgetpropositionen för år 1997 anmälde

regeringen att det fanns ett behov att se över

vilka kompletterande skolor som skall få del av

offentligt stöd. Regeringen tillkallade därför i

mars 1997 en särskild utredare med uppdrag att

se över det statliga stödet till kompletterande

skolor (dir. 1997:42). Utredaren överlämnade

den 2 februari 1998 sitt betänkande Fristående

skolor med statlig tillsyn inom olika områden

(SOU 1998:11). Betänkandet har

remissbehandlats. Mot den bakgrunden föreslår

regeringen att ett oförändrat belopp anvisas dessa

skolor för år 1999.

Regeringen beräknar för budgetåret 1999

särskilda medel liksom för innevarande budgetår,

för försöksverksamhet och utvecklingsarbete

inom vuxenutbildningsområdet. Resurserna skall

främst användas för att påskynda den

pedagogiska utvecklingen som sker inom ramen

för den femåriga kunskapslyftssatsningen och

som skall leda till en reformerad

vuxenutbildning.

Regeringen föreslår att för år 1999 förs 3,2

miljoner kronor över till detta anslag från UO 1

anslaget C1 Regeringskansliet m.m.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

134 236

Pris- och löneomräkning

5 047

Överföring från UO 1, anslaget C1

3 200

Förslag 1999

142 483

Åren 2000 och 2001 beräknas anslaget till

oförändrad nivå i förhållande till år 1998.

A15 Särskilda utbildningsinsatser för

vuxna

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

2 696 395

Anslags-

sparande

97 948

1998

Anslag

3 474 333

Utgifts-

prognos

3 534 000

1999

Förslag

4 508 566

2000

Beräknat

4 776 807

2001

Beräknat

5 092 697

Från anslaget bekostas statsbidrag enligt

förordningen (1998:276) om statligt stöd till

särskilda satsningar på utbildning av vuxna.

Under anslaget beräknas också bidrag till

försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning enligt förordningen (1996:372)

om en försöksverksamhet med viss kvalificerad

yrkesutbildning.

Målet för den särskilda

vuxenutbildningssatsningen är att, genom

utökad gymnasial vuxenutbildning som anordnas

utöver den som anordnas med kommunala

medel, åstadkomma ett kraftigt kunskapslyft för

i första hand arbetslösa vuxna, som saknar treårig

gymnasiekompetens (prop. 1995/96:222) och

därigenom öka deras förutsättningar att få arbete

och en fast förankring på arbetsmarknaden.

Satsningen skall bidra till att reformera

vuxenutbildningen så att den anpassas till de krav

som individen, arbetslivet och samhället ställer.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1997 visar ett överskott på

97 948 000 kr, varav 45 000 000 kr utgörs av ett

anslagssparande från budgetåret 1995/96.

Överskottet beror på att de kvalificerade

yrkesutbildningarna startar löpande under hela

året, vilket innebär att kostnaderna fördelas över

både 1997 och 1998.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Kunskapslyftet

Den femåriga satsningen på vuxenutbildning,

kunskapslyftet, inleddes den 1 juli 1997 och har

mötts av ett mycket stort intresse och

engagemang. Tillströmningen av sökande under

det första verksamhetsåret har överskridit de

volymer som kommunerna beräknat. Riksdagen

beslutade efter förslag i 1997 års ekonomiska

vårproposition (prop.1996/97:150, bet.

1996/97:FiU20, rskr 1996/97:284) om ytterligare

medel på tilläggsbudget för år 1997 motsvarande

10 000 platser. Regeringen har dessutom

beräknat utgifter för ytterligare 10 000

utbildningsplatser per år under 1998, 1999 och

2000.

Regeringen beslutade den 15 maj 1997 om

fördelning av medel till landets samtliga

kommuner. Fördelningen grundades på

kommunernas ansökningar med utgångspunkt i

andelen arbetslösa, utbildningsnivå samt

beräknade verksamhetsvolymer för 18-

månadersperioden hösten 1997 samt hela 1998.

Skolverket har fått i uppdrag att följa och

halvårsvis rapportera om kunskapslyftet. I maj

1998 överlämnades delrapport nr 2 avseende

verksamheten för perioden den 1 juli 1997 till

den 31 december 1997. Den första rapporten

överlämnades i december 1997 och beskrev läget

den 15 oktober 1997 dvs. endast ett par månader

efter kunskapslyftets start. Den andra rapporten

visar att det under hösten 1997 har genomförts

verksamhet inom gymnasial vuxenutbildning

motsvarande 114 800 heltidsplatser, varav 36 900

var kommunalt finansierade i den så kallade bas-

organisationen. Verksamhetens totala

omfattning för 18-månadersperioden redovisas i

februari 1999. Kommunernas redovisningar visar

att utbildningsplatserna fördelats på 57 %

allmänna kurser, 39 % yrkeskurser och 4 %

orienteringskurser. Kommuner och landsting

svarar för 87 % av all verksamhet inom

gymnasial vuxenutbildning, folkbildningen för

4 % och övriga utbildningsanordnare för 9 %.

Andelen kursdeltagare som fullföljt kurser i

gymnasial vuxenutbildning är 89 %.

Kommunernas rapportering till Delegationen

för Kunskapslyftet visar att antalet studerande

inom kunskapslyftet fortsatt att öka under 1998.

Första halvåret 1998 genomfördes totalt 141 700

årsstudieplatser inom den gymnasiala

vuxenutbildningen, varav 105 000 platser

genomfördes inom ramen för kunskapslyftet.

Kunskapslyftet har lett till en ökad efterfrågan

på grundläggande vuxenutbildning. För att

underlätta för kommunerna att svara upp mot

denna efterfrågan beslutade regeringen i juni

1997 att bidrag även skall kunna ges för

grundläggande vuxenutbildning. Regeringen

fastställde belopp per årsstudieplats samt

turordning mellan kommuner för fördelning av

statligt stöd till grundläggande vuxenutbildning.

I 126 kommuner med hög andel lågutbildade har

statsbidraget beviljats för grundläggande

vuxenutbildning.

Kunskapslyftskommittén (dir. 1996:71) skall

följa utformningen av den särskilda

vuxenutbildningssatsningen och har också ansvar

för att fristående nationella utvärderingar

genomförs. Kommittén har också givits ett

samordningsansvar för utvärderingen av

kunskapslyftet. Regeringen har i maj 1997

lämnat ett särskilt uppdrag åt

Kunskapslyftskommittén att genomföra

fristående nationella utvärderingar och

sammanlagt 15 miljoner kronor har avsatts för

detta ändamål under femårsperioden. Den första

utvärderingen av kunskapslyftet, Den

riksrepresentativa enkäten 1997/98,

presenterades i juli 1998 och visar att 80 % av

deltagarna i kunskapslyftet är tillfredsställda med

sina studier. Kommittén har också gett

Statskontoret i uppdrag att utvärdera

kunskapslyftsdelegationens arbete.

Utvärderingen redovisades i augusti 1998 och

visade att delegationens arbete genomförts

effektivt och att dialogen med kommunerna varit

omfattande. Kunskapslyftskommittén skall göra

en årlig avrapportering, den 1 april 1998 och

1999, för att möjliggöra en successiv reformering

av vuxenutbildningen. Den 1 april 1998

överlämnades betänkandet Vuxenutbildning och

livslångt lärande, situationen inför och under

första året med Kunskapslyftet (SOU 1998:51)

till regeringen. Kom-muner, myndigheter och

organisationer har givits tillfälle att komma med

synpunkter på förslagen i betänkandet och också

att ge andra förslag på åtgärder som kan bidra till

en reformering av vuxenutbildningen.

Regeringen avser att under våren 1999 i

utvecklingsplanen presentera riktlinjer för den

fortsatta reformeringen av vuxenutbildningen.

Skolverket övertog fr.o.m. den 1 juli 1998

ansvaret för att leda och följa arbetet med

kunskapslyftet på uppdrag från regeringen.

Skolverket skall ansvara för fördelning av

statsbidraget till kommunerna för år 1999 och

för den återstående tiden av femårsperioden.

Därutöver skall Skolverket också inom ramen

för uppdraget, bl.a. medverka till förnyelsen av

vuxenutbildningen. Regeringen har även

uppdragit åt Skolverket att i samråd med SCB,

AMS och CSN se över och utveckla

datainsamlingen från kommunerna.

Uppföljningen och datainsamlingen skall

rapporteras halvårsvis den 15 december

respektive den 15 maj. Under åren 1998 och

1999 skall Skolverket och

Kunskapslyftskommittén samordna sina

respektive rapporteringar till regeringen.

Folkbildningen har utöver den upphandlade

utbildningen som sker via kommunerna,

tilldelats 10 000 platser till folkhögskolorna inom

kunskapslyftet, vilka fördelas av

Folkbildningsrådet. Dessa medel redovisas under

UO 17 anslaget L1 Bidrag till folkbildningen.

Försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning

Försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning (KY) har pågått sedan den 1 juli

1996. Under 1997 har 78 utbildningar beviljats

med sammanlagt 3 582 studerande.

Försöksverksamheten leds av kommittén för

kvalificerad yrkesutbildning. Målet med

verksamheten är att pröva nya eftergymnasiala

utbildningar, nya pedagogiska former och nya

anordnare. Utbildningen skall förena praktisk

inriktning med fördjupade teoretiska kunskaper.

Under en tredjedel av utbildningstiden

genomförs utbildningen i form av lärande i

arbete på en utbildningsplats. Till de

ansökningstillfällen som hittills genomförts har

långt fler ansökningar inkommit än vad

kommittén haft resurser att fördela.

Ansökningarna har innehållit förslag till

utbildning som svarar mot efterfrågan i

arbetslivet. Utbildningarnas nära koppling till

arbetslivet och den flexibla organisationsformen

gör att KY snabbt kan svara mot

arbetsmarknadens efterfrågan på arbetskraft. I

enlighet med vad som angavs i 1998 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150)

beräknas medel för att öka antalet platser från

8 800 hösten 1998 till 12 000 fr.o.m. våren 1999.

Som också angavs i vårpropositionen så har

försöksverksamheten förlängts t.o.m. år 2001.

Regeringens utgångspunkt är att

försöksverksamheten efter år 2001 skall övergå i

reguljär verk-samhet. Regeringen avser

återkomma till riksdagen i denna fråga senast

under våren år 2000.

Kommittén för kvalificerad yrkesutbildning

skall svara för uppföljning av verksamheten samt

att en från kommittén oberoende utvärdering

kommer till stånd. Kommittén har träffat avtal

om utvärdering av försöksverksamheten och en

rapport från denna skall lämnas under hösten

1999. Kommittén skall avge sitt slutbetänkande

före utgången av 1999. Andelen som slutfört

KY-utbildningen är fortfarande relativt låg och

effekterna kan således ej uppskattas till fullo.

Enligt uppgifter från kommittén har drygt 700

personer avslutat utbildningen t.o.m. våren 1998.

Bland dessa har ca 75 %, av vad som var känt vid

utbildningstidens utgång, löfte om anställning

inom tre månader.

Slutsatser

Redovisningen av genomförda utbildningar

inom ramen för kunskapslyftet visar att

kommunerna mer än väl fyllt de tilldelade

platserna och därutöver genomfört särskilda

kurser under sommaren motsvarande ca 9 200

heltidsplatser.

Omfattande insatser har gjorts för att bredda

och förnya utbildningsutbudet, öka satsningen

på yrkesutbildningar samt för att utveckla

samarbetet med företag och arbetsförmedlingar.

Regeringen avser att under 1999 förstärka

insatserna för att utveckla lärarna i

vuxenutbildningen och därigenom åstadkomma

en ytterligare utveckling av pedagogik och

metodik i vuxenutbildningen.

Medlen vad avser bidraget till kommunerna

fördelas fr.o.m. budgetåret 1999 i enlighet med

de riktlinjer som regeringen givit Skolverket. För

1999 beräknas medel motsvarande

106 550 årsstudieplatser varav ca 5 000 platser

avser stöd till grundläggande vuxenutbildning.

Medel vad avser försöksverksamheten med

kvalificerad yrkesutbildning fördelas av

kommittén för kvalificerad yrkesutbildning

motsvarande 12 000 årsstudieplatser.

Medel under detta anslag beräknas till

4 508 566 000 kr i enlighet med den i 1998 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150)

redovisade fördelningen av platser. Under

anslaget ingår också medel för administration,

information och utvärdering av

försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning.

För år 2000 beräknas utgifterna uppgå till

4 776 807 000 kr och för år 2001 till

5 092 697 000 kr.

A16 Svenska EU-programkontoret för

utbildning och

kompetensutveckling

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

4 367

Anslags-

sparande

472

1998

Anslag

9 066

Utgifts-

prognos

9 700

1999

Förslag

11 915

2000

Beräknat

8 921

1

2001

Beräknat

9 089

1

1 Motsvarar 8 770 tkr i 1999 års prisnivå.

Svenska EU-Programkontoret administrerar

EU:s utbildningsprogram, vissa program inom

Europeiska socialfonden och andra

internationella program i Sverige. Effektmålen

för Programkontoret är att

- aktivt främja och stödja

utvecklingsprocesser och mobilitet inom

utbildning och kompetensutveckling inom

ramen för Europasamarbetet,

- aktivt medverka till att svenska skolor,

företag och organisationer ges bästa

möjliga förutsättningar för att tillvarata de

olika möjligheter som Europasamarbetet

inom utbildning och kompetensutveckling

erbjuder,

- verka som sambandsorganisation mellan

Sverige och EU inom områdena utbildning

och kompetensutveckling.

Programkontorets verksamhet spänner över

flera politikområden. Inom

Utbildningsdepartementets område handhar

Programkontoret Leonardo da Vinci, Cedefop

och Sokrates och inom

Arbetsmarknadsdepartementets område

gemenskapsinitiativen Adapt och Employment,

Europeiska socialfondens Växtkraft Mål 4 och

den s.k. artikel 6. Högskoleverket svarar för de

delar av Sokratesprogrammet som berör

högskolesektorn . Under år 1997 har även

programmen "Ett år i Frankrike" och Nordiska

ministerrådets utbytesprogram NORDPLUS-

Junior lagts till Programkontorets

verksamhetsområde. Dessa program möjliggör

ytterligare mobilitet och praktikutbyte mellan

olika länder.

Programkontoret har dessutom fått i uppdrag

att förmedla interpraktikstipendier i utlandet för

arbetslösa ungdomar och ansvaret för IAESTE,

en internationell praktikplatsförmedling för

blivande civilingenjörer och naturvetare.

Programkontoret svarar också, i samarbete med

Högskoleverket, för information om samarbets-

program mellan EU och USA samt EU och

Kanada.

Utöver detta anslag har Programkontoret för

budgetåret 1997 fått sammanlagt 17,7 miljoner

kronor från anslag under utgiftsområde 14.

Arbetsmarknad och arbetsliv. 9,4 miljoner

kronor är hänförligt till arbetet med europeiska

socialfonden och 8,3 miljoner kronor till

interpraktik. Bidrag har utbetalats med 11,5

miljoner kronor från EU. Programkontoret har

vidare erhållit bidrag från andra myndigheter

med totalt 50,9 miljoner kronor. Merparten

utgörs av medel för administration av program

inom Europeiska socialfonden s.k. tekniskt stöd.

Det tekniska stödet omfattar såväl

socialfondsmedel som statlig med-finansiering

och utbetalas av Arbetsmarknadsstyrelsen som

är utbetalningsansvarig myndighet för

Socialfonden i Sverige. Totalvolymen på den

verksamhet Programkontoret beslutar om

uppgår till ca 1,8 miljarder kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under år 1997 har Programkontorets

verksamhetsområde utökats och

ansökningsvolymen i utbildningsprogrammen

har ökat i omfattning samtidigt som de nya

program som skall träda ikraft från år 2000 är

under utveckling. Detta innebär en

övergångsperiod där de gamla programmen fasas

ut och de nya introduceras med åtföljande krav

på uppföljning, dokumentation och spridning av

resultat på lokal och regional nivå.

En viktig svensk utgångspunkt i

genomförandet av strukturfondsprogram inom

ramen för Europasamarbetet är att arbetet skall

ske med starkt regionalt och lokalt inflytande.

Under de senaste åren har inom ramen för Mål 4

regionala kommittéer s.k. partnerskap inrättats

där företrädare för arbetsmarknadens parter,

myndigheter och näringslivet finns

representerade. Därigenom har det också skapats

förutsättningar för samordning och integrering

av Programkontorets olika verksamheter inom t.

ex. Adapt, Interpraktik, Leonardo da Vinci och

Växtkraft Mål 4. Programkontoret svarar också

för den verksamhet som bedrivs vid Regionalt

resurscentrum för vägledning i Söderhamn.

Syftet med Resurscentrum är att sprida

information om olika europeiska alternativ och

bredda möjligheterna att studera och arbeta i

annat EU-land. Genom nätverk och

utbildningsinsatser bidrar Resurscentrum till att

utveckla studie- och yrkesvägledningen i

medlemsländerna.

Förutsättningen för ett aktivt svenskt

deltagande i programmen och utnyttjande av de

möjligheter Europasamarbetet erbjuder är

lättillgänglig information om de befintliga pro-

grammen. Programkontoret verkar som en

sambandsorganisation dels genom att vara en

informationslänk mellan Sverige och EU och

dels genom att förmedla ett samlat utbud av EU-

program inom utbildning och

kompetensutveckling. Programkontoret har

under år 1997 mött ett ökat intresse för de olika

programmen. Antalet ansökningar inom de olika

delarna av Sokrates har ökat markant, i vissa fall

mångdubblats. Under år 1997 deltog t.ex. 430

svenska skolor i olika nätverk och ca 100 lärare

och skolledare fick EU-stöd till utbyten,

studiebesök och seminarier. Skolor kan också

inom språkprogrammet Lingua samarbeta kring

projekt som innefattar elevutbyten. Under år

1997 fick 38 skolor med ca 700 elever stöd inom

Lingua. Utöver dessa verksamheter finns inom

Sokrates en rad transnationella

utvecklingsprojekt, där svenska partners nu

deltar i vart fjärde eller femte projekt.

Studiebesöksprogrammet Arion ger

beslutsfattare och experter inom skolområdet

möjlighet att mötas i mindre grupper över

gränserna. Inom Cedefop finns också ett

studiebesöksprogram för beslutsfattare inom

utbildningssystemet. Under år 1997 fick 35

svenska skoladministratörer och lärare stipendier

för sådana stu-diebesök och tre svenska skolor

var i sin tur värdar för utländska studiebesök.

Programkontoret noterar också en uppgång i

antal ansökningar för praktik- och

utbytesprogrammen. Inom

yrkesutbildningsprogrammet Leonardo da Vinci

deltog 800 svenskar under år 1997 i olika

praktik- och utbytesverksamheter. Ett stort antal

skolor och företag är också inblandade i

utvecklingsprojekt inom Leonardo da Vinci.

Östersjösatsningen

Programkontoret fick 1997 av regeringen i

uppdrag att bistå vissa stater inom

Östersjöområdet, särskilt de baltiska staterna, i

deras förberedelser för att få delta i EU-

samarbete på utbildningsområdet. Särskild

uppmärksamhet skall ägnas Lettland.

Verksamheten har under år 1997 koncentrerats

till studiebesök till och från ansökarländerna,

expertmedverkan på möten och konferenser

samt projektförberedelser inför särskilt

Leonardo da Vinci-programmets

ansökningsomgång år 1998. Programkontoret

har därigenom spridit erfarenheter av olika

modeller för informationsverksamhet,

organisation, planering och administrativa

rutiner samt formerna för samarbete med andra

myndigheter och organisationer i Sverige.

Uppskattningsvis 150 160 personer har deltagit i

olika former av utbytesverksamhet under året.

Under år 1997 och 1998 har Programkontoret

mött ett stort behov hos kandidatländerna av

ytterligare åtgärder för att underlätta

förberedelserna för deltagande i

gemenskapsprogrammen. Regeringen avser att

ge Programkontoret möjligheter till ytterligare

stödåtgärder i syfte att bistå kandidatländerna i

arbetet med förberedelserna för deltagande i

EU:s framtida utbildningsprogram.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har lämnat

revisionsrapport beträffande Programkontoret

för såväl 1997 som föregående budgetår. Med

anledning därav har Programkontoret i

regleringsbrevet för innevarande budgetår fått i

uppdrag att senast den 1 oktober 1998 redovisa

arbetet med att utveckla de ekonomi-

administrativa rutinerna. Regeringen har

dessutom föreskrivit att Programkontoret i en

särskild rapport senast den 1 december 1998 ska

redovisa de åtgärder som vidtagits med anledning

av Riksrevisionsverkets påpekanden.

Slutsatser

Programkontorets verksamhet startade den 1 juli

1995. Verksamhetsområdet har därefter tillförts

ytterligare uppdrag. De utbildningsprogram,

Sokrates och Leonardo Da Vinci, som

Programkontoret huvudsakligen administrerar,

ersätts av nya program i och med 1999 års

utgång. I syfte att skapa ett underlag för framtida

ställningstaganden om hur de nya EU-

programmen bör administreras och organiseras

har regeringen givit Statskontoret i uppdrag att

analysera och utvärdera effekterna av

Programkontorets verksamhet. Uppdraget skall

redovisas den 15 oktober 1998. Som tidigare

nämnts i inledningen till verksamhetsavsnittet

fyller Programkontoret en viktig funktion i

förberedelsearbetet för de nya programmen.

Regeringen anser att det därför är angeläget att

Programkontoret planerar sin verksamhet för att

säkerställa övergången mellan nuvarande och

kommande utbildningsprogram.

För budgetåret 1998 beräknades ramanslaget

för Programkontoret till 9,06 miljoner kronor.

Med anledning av de nya uppdrag som

tillkommit och volymökningen i

utbildningsprogrammen föreslås en

medelsförstärkning om 2,5 miljoner kronor för

år 1999, varav 0,5 miljoner kronor avser

överföring från anslaget B52 Särskilda utgifter

inom universitet och högskolor m.m. för att

täcka vissa personalkostnader.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

9 066

Pris och löneomräkning

333

Justering av premier

16

Ökat resursbehov

2 500

Förslag 1999

11 915

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansera

avtalsförsäkringarna på det statliga området

förändrades ( se bilaga 1, avsnitt 4).

Mot bakgrund av Statskontorets utvärdering

och utformningen av de nya

utbildningsprogrammen avser regeringen att

senare ta ställning till anslagsnivån för år 2000

och 2001 och till hur verksamheten bör

organiseras i framtiden. I avvaktan på

Statskontorets utvärdering av verksamheten

föreslås därför nivån på anslaget till 8 921 000 kr

för år 2000 och 9 089 000 år 2001.

5 Universitet och högskolor

5.1 Högre utbildning och forskning

5.1.1 En högskola för 2000-talet

Högskolepolitiken är en del av en helhet, en

strategi för ett demokratiskt kunskapssamhälle,

där kunskap, forskning och kultur utvecklar och

förnyar samhället och ger enskilda människor

större frihet. Det är bredden i färdighet, kunskap

och bildning som skapar en demokratisk och

ekonomiskt effektiv kunskapsnation. Högre

utbildning och forskning ger förutsättningar för

förnyelse och är av största vikt för den

internationella konkurrenskraften. Forskningen

är såväl nyskapande som en förutsättning för

kvaliteten i utbildningen. Sverige är och skall

förbli en ledande vetenskapsnation.

Högskolan har i kunskapssamhället uppgiften

att utveckla, sprida och odla ett vetenskapligt

förhållningssätt. Det moderna samhället kräver

förmåga hos såväl individer som institutioner att

i takt med utvecklingen ständigt ompröva

positioner och till synes givna föreställningar. I

högskolans åtagande ingår uppgiften att följa den

tradition av kritiskt tänkande som utvecklats

inom respektive vetenskaplig disciplin eller

läroämne.

Högskolan skall samverka med det omgivande

samhället vilket bl.a. innebär att högskolan skall

medverka till och stärka samhällets rationalitet.

Högskolan skall inåt och utåt värna om ett

humanistiskt bildningsideal där helhetssyn och

allsidighet främjas. En insikt om vetenskapens

begränsningar, dess förhållande till demokratiska

processer och etiska värderingar måste

upprätthållas.

Det demokratiska medvetandet i samhället måste

stärkas. Det är en central uppgift för samhällets

organ att befästa och utvidga demokratin i alla

sammanhang och på alla nivåer i samhället.

Högskolan har en mycket viktig roll i detta

sammanhang.

Pedagogisk förnyelse

En stor del av högskolans undervisning och

examination sker fortfarande i alltför

traditionella former. Även om det pågår ett

omfattande utvecklingsarbete i högskolan går det

pedagogiska förnyelsearbetet på många håll för

långsamt. Det måste ges högre prioritet. Lärarna

måste finna former för att uppmuntra kritisk

analys, kreativitet och en självständig

kunskapsinhämtning. Examinationsformerna

måste förnyas. Det bör inom högskolan

utvecklas en kultur, som sätter lärandet i

högsätet, som prioriterar undervisning och som

söker nya vägar och gör allvar av ambitionen att

utveckla studenternas kritiska förhållningssätt.

Bedömningen av högskolans kvalitet bör i större

utsträckning beakta lärandet och undervisningen.

Jämställdhet

Jämställdhet är en förutsättning för kvalitet i

undervisning och forskning. Genom ökad

jämställdhet blir verksamheten mångsidigare och

intressantare, engagerar studenterna i ökad

utsträckning, ger unga kvinnor förebilder och

synliggör kvinnor i såväl akademin som i

samhället. Regeringen har vidtagit en rad

åtgärder och avsatt avsevärda resurser för att

komma till rätta med den bristande

jämställdheten inom den högre utbildningen och

forskningen. Resurser har anvisats för 32

professurer och 73 forskarassistenttjänster för

underrepresenterat kön. Vidare har resurser

motsvarande 120 doktorandtjänster, 40

postdoktorala stipendier och 10 gästprofessurer

för kvinnor fördelats.

Genusforskningen har visat att kvinnors

intressen förbises om inte kvinnor själva är

närvarande. Forskning med genusperspektiv är

på så sätt nära kopplad till jämställdheten inom

såväl högskolan som samhället i stort.

Regeringen har anvisat resurser för sammanlagt

18 tjänster med inriktning mot genusforskning,

inrättat Nationella sekretariatet för

genusforskning samt anvisat medel för ett nytt

tvärvetenskapligt forskningstema vid Linköpings

universitet med inriktning mot genusforskning.

Ansvaret för att uppnå en jämn

könsfördelning på alla nivåer inom lärarkåren

ligger på universiteten och högskolorna.

Regeringen har satt upp mål för andelen kvinnor

bland nyrekryterade professorer för samtliga

universitet, för högskolorna i Karlstad, Växjö

och Örebro samt för Mitthögskolan. Universitet

och högskolor har vidare fått i uppdrag att själva

sätta upp mål för rekryteringen till övriga

kategorier anställda. Det ingår i Högskoleverkets

tillsynsuppgift att följa upp och utvärdera

lärosätenas arbete med att nå målen. Regeringens

målsättning är att dessa åtgärder sammantaget

kommer att resultera i att andelen kvinnor i

professorskåren totalt sett skall uppgå till 25 %

år 2008.

Ökat studentinflytande

Studenten skall stå i centrum för högskolans

verksamhet och bör ha ett stort inflytande över

såväl den akademiska som den sociala miljön.

Studenternas engagemang i och inflytande över

högskolans verksamhet är av stor betydelse för

kvaliteten i utbildningen. 1993 års universitets-

och högskolereform syftade bl.a. till att öka

studentinflytandet. Utredningen om uppföljning

av reformen konstaterar dock i slutbetänkandet

Reform och förändring (SOU 1996:21) att det

formella studentinflytandet har minskat. Detta är

en följd av att antalet beslutande organ som

regleras i högskoleförordningen i vilka

studenterna är tillförsäkrade inflytande har

minskat, samtidigt som antalet beredande organ

 där studenterna inte alltid är med har ökat.

Utbildningsministern tillsatte i december 1997

en arbetsgrupp med uppdrag att följa upp och

utvärdera studenternas inflytande på alla nivåer i

högskolan samt att föreslå åtgärder till

förbättringar. En rapport lämnades i augusti

1998. Arbetsgruppen föreslår ett stort antal

åtgärder som riksdag och regering, universitet

och högskolor samt studenternas organisationer

bör vidta för att öka studenternas inflytande över

sin utbildning och över högskolans och sina egna

organisationers verksamhet. Utredningen är

föremål för remissbehandling.

Fortsatt utbyggnad

I dag finns mer än 300 000 studenter vid landets

universitet och högskolor. Fr.o.m. år 1999

kommer Sverige att ha tre nya universitet,

Karlstads, Örebro och Växjö universitet och

inom några år troligen ett till, Mitthögskolan.

Tre nya högskolor har tidigare inrättats

Södertörns högskola, Malmö högskola och

Högskolan på Gotland. Beslutet att inrätta nya

universitet liksom inrättandet av nya högskolor

är ett led i en samlad högskolepolitik som

omfattar hela landet. Politiken innebär en kraftig

utbyggnad av högskolan 68 000 nya

permanenta platser till och med år 2000, med

tyngdpunkt på naturvetenskap och teknik. Den

gör det möjligt för yngre och äldre, som annars

aldrig skulle ha fått tillfälle, att skaffa sig en

högskoleutbildning. Kunskapslyftet kommer att

ge nya möjligheter för fler än hundratusen

människor att skaffa sig gymnasieutbildning och

därmed behörighet för högskolestudier. En stor

satsning på kvalificerad yrkesutbildning skapar

nya intressanta alternativ för dem som vill ha mer

praktisk utbildning.

Forskning och forskarutbildning

Samtliga högskolor har tilldelats fasta och ökade

forskningsresurser. Forskning och högre

utbildning hör samman och det gäller hela

högskolan i hela landet. En utbyggnad av

forskningsresurserna vid samtliga högskolor

skapar förutsättningar för att långsiktigt

säkerställa kvalitet och lärarrekrytering. Därmed

kan högskolorna fortsätta att bygga upp en egen

kompetens så att undervisningen kan bedrivas av

lärare som också själva forskar.

Forskarutbildningen har reformerats så att alla

som antas som doktorander, också i

humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnen, i

fortsättningen skall ges möjlighet att fullborda

sin utbildning i rimlig tid och därmed antalet

utexaminerade doktorer öka. En permanent

förstärkning på 150 miljoner kronor tillfördes år

1998 studiefinansieringen inom

forskarutbildningen vilket tillsammans med bl.a.

bidrag från forskningsstiftelserna och Stiftelsen

Riksbankens Jubileumsfond beräknas kunna ge

möjlighet för ytterligare ca 1 500 personer att

genomgå en forskarutbildning.

Ny inriktning och organisation

Genom en ändring av högskolelagen har ett

starkt krav ställts på högskolan att i större

utsträckning än tidigare samverka med det

omgivande samhället. Syftet härmed är bl.a. att

utbildningarna bättre skall tillgodose samhällets

och arbetsmarknadens behov. Vidare skall

högskolan i ökad utsträckning sprida sina

forskningsresultat till omvärlden.

En ökad självständighet har beslutats för

högskolorna så att de själva kan bestämma över

sin organisation. Vidare har styrelserna vid

universitet och högskolor fått en ordförande

utifrån, vilket stärker högskolans ställning i

samhället.

IT och distansutbildning

Alla kan inte resa till en högskoleort för att

studera. För dem är distansutbildning en

möjlighet. Redan i dag studerar var tionde

högskolestudent på distans och utvecklingen

pekar på att intresset för distansutbildning

fortsätter att växa. Rätt utnyttjad kan den nya

tekniken med sina möjligheter till interaktivt

lärande och kunskapssökande innebära en

omvälvning både av högskolornas undervisning

och dess räckvidd. Högskolan har en nyckelroll

när det gäller att stödja användningen av den nya

informationstekniken i samhället. En nationell

IT-satsning pågår inom högskoleområdet och

biblioteksväsendet. Regeringen tillsatte våren

1995 Distansutbildningskommittén för att

föreslå en strategi som långsiktigt skulle främja

utvecklingen i hela landet av de möjligheter till

distansutbildning som den moderna

informationstekniken erbjuder. Kommittén har

bedrivit försöksverksamhet med ett hundratal

projekt inom distansutbildning. Regeringen har

vidare föreslagit att ett nytt centrum för att

stimulera distansutbildning skall inrättas i

Härnösand. För ändamålet har 100 miljoner

kronor beräknats. Regeringen har vidare

föreslagit att minst 1 500 av de tillkommande

platserna år 2000 skall avsättas till

distansutbildning och decentraliserad utbildning.

En organisationskommitté förbereder f.n.

etableringen. Dessutom sker en utbyggnad av

vetenskapliga bibliotek och nya

informationssystem, bl.a. av universitetsdatanätet

Sunet, som är ett höghastighetssystem för

datainformation som öppnats även för

folkbibliotek samt statliga och statsunderstödda

museer.

Sammanfattning

Allt detta är en politik som tillsammans med

kunskapslyftet förändrar Sverige, ger kraft och

innehåll åt begreppet kunskapssamhälle, skapar

nya möjligheter för individer, företag och

regioner.

Den svenska högskolan utvecklas till en

modern och kvalitetsmedveten högskola av

högsta internationella klass. Men det finns

fortfarande hinder som behöver undanröjas.

Trots utbyggnaden av högskolan finns det

fortfarande behöriga sökande som inte kan

erbjudas en plats. Den sociala snedrekryteringen

till högskolan måste undanröjas. Målet är en

högskola öppen för alla behöriga sökanden.

Utbyggnaden av högskolan måste fortsätta.

5.1.2 Allmänt om högre utbildning och

forskning

5.1.2.1 Universitet och högskolor

År 1998 bedrivs högre utbildning samt forskning

och forskarutbildning vid tio universitet och 26

högskolor för vilka staten är huvudman.

Universiteten är Uppsala, Lunds, Göteborgs,

Stockholms, Umeå och Linköpings universitet,

Karolinska institutet, Kungl. Tekniska högskolan

och Luleå tekniska universitet samt Sveriges

lantbruksuniversitet, som sorterar under

Jordbruksdepartementet. Till högskolorna

räknas de sju konstnärliga högskolorna i

Stockholm samt

Idrottshögskolan och Lärarhögskolan i

Stockholm. Senast tillkomna som självständiga

högskolor är Södertörns högskola (den 1 januari

1997) samt Högskolan på Gotland och Malmö

högskola (den 1 juli 1998). Enligt regeringsbeslut

sommaren 1998 får högskolorna i Karlstad,

Växjö och Örebro benämningen universitet

fr.o.m. år 1999. Vidare finns det åtta

landstingskommunala vårdhögskolor efter det

att utbildningen vid tio sådana under

innevarande år genom avtal inordnats i statliga

universitet eller högskolor. Till detta kommer

enskilda utbildningsanordnare, bl.a. Chalmers

tekniska högskola AB, Stiftelsen Högskolan i

Jönköping samt Handelshögskolan i Stockholm.

Ytterligare tio enskilda utbildningsanordnare har

tillstånd att utfärda olika examina på

grundutbildningsnivå.

De mindre och medelstora högskolorna

tillkom genom högskolereformen 1977. De

första tio åren efter reformen skedde inte några

större volymmässiga förändringar. Det är

därefter som volymökningen har skett. Från att

ha haft ca 20 % av högskolenybörjarna under den

första tioårsperioden hade de mindre och

medelstora högskolorna 35 % av

högskolenybörjarna läsåret 1996/97. Ökningen

av antalet högskolenybörjare vid dessa högskolor

var nästan 15 000 under den första 20-

årsperioden medan motsvarande ökning vid

universiteten endast var ca 6 000. Utvecklingen

av de mindre och medelstora högskolorna mellan

1977 och 1997 har beskrivits i Högskoleverkets

rapport De första 20 åren (Högskoleverket

1998:2 R).

Vårdhögskolorna visar en annorlunda

utveckling än de mindre och medelstora

högskolorna. Antalet nybörjare vid

vårdhögskolorna har rört sig omkring 10 000

mellan 1982/83 och 1994/95. Antalet nybörjare

på program inom vårdområdet har minskat

under senare år från 6 500 läsåret 1993/94 till 5

800 läsåret 1996/97. Detta hänger

samman med att förlängningen av bl.a.

sjuksköterskeutbildningen 1993 i enlighet med

regeringens förslag i proposition 1992/93:169

finansierades inom befintliga resurser. Den

inordning av vårdhögskoleutbildningen i de

statliga högskolorna som påbörjades läsåret

1995/96 kommer enligt regeringens bedömning

att avslutas under 1999. Denna fråga liksom

frågan om utbildningsbehovet behandlas i det

följande (avsnitt 5.3.3).

I tabell 5.1 Fakta om högskolan år 1997

redovisas några grunddata om

högskoleutbildningens omfattning. Av tabellen

kan bland annat utläsas att andelen kvinnor har

ökat genomgående inom såväl grundutbildning

som forskarutbildning. Fortfarande är dock

andelen kvinnor betydligt lägre på de högre

nivåerna än på de lägre.

Tabell 5.1 Fakta om högskolan år 1997

1997

FÖR-

ÄND-

RING

1996

ANDEL

KVINNOR

1997

ANDEL

KVINNOR

1996

Antal helårsstudenter totalt (exkl. uppdragsutbildning)

244 500

+4 %

235 000

56 %

55 %

 universitet (inkl. Sveriges lantbruksuniversitet)

145 000

+3 %

141 000

53 %

52 %

 högskolor

68 000

+7 %

63 500

57 %

57 %

 vårdhögskolor

15 900

+4 %

15 300

88 %

88 %

 konstnärliga högskolor

1 500

+8 %

1 400

60 %

59 %

 enskilda högskolor 1

14 000

+ 4 %

13 500

35 %

34 %

Antal registrerade studenter i grundutbildning

300 000*

+5 %

286 000*

58 %

57 %

Antal högskolenybörjare

65 700*

-1 %

66 300*

57 %

56 %

Antal examina i grundutbildningen

35 325

+8 %

32 700

60 %

59 %

 magisterexamina

4 700

+46 %

3 200

54 %

53 %

 kandidatexamina

6 800

+10 %

6 200

56 %

54 %

Antal nyantagna till forskarutbildning

3 400*

+3 %

3 300*

44 %

40 %

Antal aktiva2 studerande i forskarutbildning (höstterminen)

16 550

+7 %

15 500

39 %

38 %

Antal doktorsexamina

1 720*

+8 %

1 600*

33 %

32 %

Antal licentiatexamina

840*

+3 %

820*

33 %

30 %

Källa: Högskoleverkets årsrapport 1997 och NU-databasen samt SCB. Avrundade

värden.

* Uppgifter under 1996 och 1997 som markerats med * avser läsåret 1995/96

respektive läsåret 1996/97. Antalet aktiva i forskarutbildningen avser

höstterminen 1996 respektive

höstterminen 1997.

1 Här ingår bl.a. Chalmers tekniska högskola AB, Handelshögskolan i Stockholm,

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

2 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad om minst 10

%.

5.1.2.2 Anslagsutveckling

Anslagsutvecklingen inom verksamhetsområdet

universitet och högskolor framgår av tabell 5.2.

Tabell 5.2 Anslagsutveckling

Miljoner kronor

ÅR

ANSLAG I LÖPANDE PRISER

1995/96 (18 månader)

27 762

- därav 1996

18 6601

1997

18 289

1998

19 199

1999 Förslag2

19 500

2000 Beräknat2

20 1463

2001 Beräknat2

21 0744

1 Inklusive resurser för tillfälliga utbildningssatsningar av

arbetsmarknadsskäl,

motsvarande ca 500 miljoner kronor kalenderåret 1996.

2 Av beräkningstekniska skäl redovisas under verksamhetsområde B en besparing

som

avser hela UO16 och uppgår i 1999 års prisnivå till 530 miljoner kronor för år

1999 och

till 1 060 miljoner kronor för vart och ett av åren 2000 och 2001.

3 Motsvarar 19 781 miljoner kronor i 1999 års prisnivå.

4 Motsvarar 20 354 miljoner kronor i 1999 års prisnivå.

Den totala kostnaden för den högre utbildningen

och forskningen vid universitet och högskolor

uppgick budgetåret 1997 till 30,4 miljarder

kronor, vilket är en ökning med fem procent i

förhållande till 1996. Den andel av finansieringen

som ligger under högskoleanslagen har minskat

från 65 % till 63 %. Vid sidan av dessa anslag är

bidrag från landsting för vårdutbildningen på en

miljard kronor och övriga bidrag på nästan 7,5

miljarder kronor viktiga finansieringskällor. De

övriga bidragen ökade kraftigt mellan åren 1996

och 1997 från 6,2 till 7,5 miljarder kronor.

Bland dessa övriga bidragsgivare ingår bland

annat forskningsstiftelserna. När det gäller

högskoleanslagens andel av finansieringen är

skillnaden stor mellan universiteten å ena sidan

och högskolorna å den andra. För universiteten

låg anslagsfinansieringen på 64 % år 1997 (en

minskning med ett par procentenheter i

förhållande till år 1996) medan högskolornas

anslagsfinansiering låg på 74 % såväl 1996 som

1997. När det gäller kostnaderna kan man notera

en begränsad förskjutning mellan olika grupper

av högskolor mellan åren 1996 och 1997. Sålunda

har universitetens andel av de totala kostnaderna

minskat från 75 % till 74 % medan högskolornas

andel ökat från 14 % till 15 %. De enskilda

högskolorna svarar för 7 % av kostnaderna och

vårdhögskolorna för 4 %.

Tabell 5.3 Totala kostnader för högskolan

Miljoner kronor

GRUPP AV HÖGSKOLOR

1997

1996

Universitet (inkl. Sveriges

lantbruksuniversitet)

22 500

21 700

Högskolor (inkl. konstnärliga)

4 500

4 000

Enskilda utbildningsanordnare (inkl.

Chalmers tekniska högskola AB, Stiftelsen

Högskolan i Jönköping, Handelshögskolan i

Stockholm)

2 300

2 100

Vårdhögskolor

1 100

1 100

Totalt

30 400

29 000

Källa: Högskoleverkets årsrapport 1977. Avrundade värden.

5.1.2.3 Större förändringar och prioriteringar för

år 1999

Till de viktiga förändringarna hör uppbyggnaden

av forskningen vid samtliga högskolor samt

fortsatta insatser för att ge fler studenter

möjlighet till högre utbildning. Under vart och

ett av åren 1997 och 1998 har 16 000 nya platser

tillkommit. Denna expansion fullföljs nu genom

att resurser tillförs för ytterligare 16 000

permanenta platser år 1999 och 20 000

permanenta platser år 2000.

Den högre utbildningen skall vila på

vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på

beprövad erfarenhet. En nära anknytning mellan

högre utbildning och forskning är en

förutsättning för att utbildningen skall bli av

fullgod kvalitet. I inledningen till detta avsnitt

redogjordes för den volymmässigt kraftiga

expansionen av den högre utbildningen vid de

mindre och medelstora högskolorna under det

senaste decenniet. Denna expansion har under

åren 1997 och 1998 följts av en ökad men ännu

otillräcklig satsning på forskning vid dessa

högskolor. Regeringens beslut att inrätta

Karlstads, Växjö och Örebro universitet bör ses

som ett led i strävan att förstärka sambandet

mellan grundläggande högre utbildning och

forskning. (Se vidare avsnitt 5.6.2) Även de

landstingskommunala vårdhögskoleutbildningar-

nas inordnande i den statliga högskolan kan ses

som ett led i strävan att stärka detta samband.

Anslagen för forskning vid de mindre och

medelstora högskolorna har ökats från 155

miljoner kronor 1996 till 423 miljoner kronor

1998.

5.1.2.4 Resultatbedömning och slutsatser

Grundläggande högskoleutbildning

Intresset för högre utbildning ökar. Antalet nya

sökande till högskoleutbildningen dvs. sökande

som inte tidigare varit högskolestuderande var

123 500 inför hösten 1997. Så sent som till

hösten 1994 låg antalet nya sökande under 100

000. Denna ökning har skett trots minskande

ungdomskullar. Konkurrensen om platserna har

ökat trots den påbörjade utbyggnaden av den

grundläggande högskoleutbildningen. Av

Högskoleverkets årsrapport för universitet och

högskolor 1997 framgår bland annat följande.

De ungas intresse för högskolestudier ökar för

varje år och gymnasieungdomarna har aldrig

tidigare visat ett så stort intresse. Läsåret 1997/98

hade två tredjedelar av flickorna och hälften av

pojkarna i gymnasiets avgångsklasser planer på

att fortsätta studera på universitet eller högskola

inom de tre närmaste åren. Övergångsfrekvensen

inom tre år från gymnasieskolan till högskolan

låg på drygt 20 % för avgångskullarna i början

och mitten av 1980-talet. Därefter har andelen

ökat och för avgångskullen läsåret 1993/94 var

övergångsfrekvensen 37 %. En jämförelse mellan

1993 och 1997 visar att andelen av befolkningen

som sökt till högskolan ökat i alla åldersgrupper.

För åldersgruppen upp till 20 år har denna andel

ökat från 36 % till 51 %. Att döma av

studieintresset bör det därför vara möjligt att nå

regeringens mål att minst 50 % av dagens 20-

åringar skall ha studerat vid högskolan när de

fyllt 35 år.

Läsåret 1996/97 studerade drygt 300 000

personer inom högskolan, vilket är en ökning

med 5 % jämfört med föregående år. Under

1980-talet låg antalet studerande under 200 000.

Antalet helårsstudenter år 1997 var ca 244 000

(exklusive helårsstudenter i uppdragsutbildning).

Tabell 5.4 Antal helårsstudenter per lärosäte enligt uppdrag samt högskolornas

prognos för 1998

ANTAL HELÅRSSTUDENTER TOTALT

VARAV NATURVETENSKAP OCH TEKNIK

UNIVERSITET/HÖGSKOLA

EXKLUSIVE UPPDRAGSUTBILDNING

PROGNOS

1998

UPPDRAG

1998

UTFALL

1997

UPPDRAG

1997

PROGNOS

1998

UPPDRAG

1998

UTFALL

1997

UPPDRAG

1997

Uppsala universitet

17 570

16 600

18 862

16 510

4 710

4 710

4 820

4 510

Lunds universitet

25 460

24 050

28 459

26 120

6 510

6 350

7 224

6 880

Göteborgs universitet

20 750

19 050

22 231

19 670

3 350

3 490

3 426

3 300

Stockholms universitet

19 630

19 150

20 160

19 140

2 940

2 940

2 732

2 760

Umeå universitet

13 970

14 100

14 418

13 120

3 810

3 710

3 613

3 440

Linköpings universitet

13 230

12 350

12 980

11 170

6 070

5 960

5 846

5 420

Karolinska institutet

3 070

2 610

3 016

2 760

(214)

(149)

Kungl. Tekniska högskolan

10 450

10 100

10 101

9 490

(9 945)

(9 491)

Luleå tekniska universitet

6 700

6 600

6 534

5 900

3 370

3 330

3 267

3 120

Danshögskolan

(110)

(109)

Dramatiska institutet

(139)

(138)

Högskolan i Borås

3 100

2 940

2 738

2 130

1 200

1 100

1 121

930

Högskolan Dalarna

3 900

3 650

3 502

3 060

1 760

1 610

1 505

1 430

Högskolan i Gävle

3 650

3 360

3 202

3 010

1 350

1 540

1 299

1 340

Högskolan i Halmstad

3 110

2 900

2 508

2 270

1 020

1 020

820

780

Högskolan i Kalmar

3 700

3 770

3 576

3 190

1 730

1 750

1 580

1 540

Högskolan i Karlskrona/ Ronneby

2 620

2 150

1 997

1 600

1 470

1 150

1 094

970

Högskolan i Karlstad

6 590

6 250

6 542

5 820

1 600

1 800

1 610

1 610

Högskolan Kristianstad

3 240

3 260

2 688

2 650

960

790

630

650

Högskolan i Skövde

2 350

2 380

2 148

1 610

1 300

1 190

1 002

940

Högskolan i Trollhättan/ Uddevalla

2 230

1 830

1 776

1 690

815

720

557

560

Högskolan i Växjö

5 970

5 530

5 550

4 990

1 330

1 310

1 164

1 100

Högskolan i Örebro

6 430

6 230

6 036

5 510

1 560

1 060

1 219

850

Högskolan på Gotland

880

700

695

600

370

290

280

230

Idrottshögskolan i Stockholm

(387)

(363)

Konstfack

(589)

(586)

Kungl. Konsthögskolan

(216)

(213)

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

(557)

(574)

Lärarhögskolan i Stockholm

6 070

5 020

6 164

5 080

1 050

940

1 021

940

Malmö högskola

3 480

3 300

1 150

635

Mitthögskolan

8 140

7 730

8 027

6 700

2 900

2 700

2 903

2 340

Mälardalens högskola

5 730

5 420

4 817

4 060

2 680

2 650

2 245

2 130

Operahögskolan i Stockholm

(37)

(37)

Södertörns högskola

2 700

3 090

1 726

1 780

490

400

367

270

Teaterhögskolan i Stockholm

(70)

(69)

Sveriges lantbruksuniversitet

(3 125)

(2 877)

(2 220)

Chalmers tekniska högskola AB

7 310

7 380

7 102

7 000

7 020

7 050

(6 858)

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

4 260

3 700

3 742

3 250

1 510

1 065

917

830

Övriga enskilda utbildningsanordnare

(2 211)

Landstingskommunala vårdhögskolor

(15 927)

Summa, högskolor med uppdrag

216 300

205 200

211 300

189 900

64 000

61 300

52 300

48 900

Källor: Utfallssiffrorna är hämtade från universitetens och högskolornas

årsredovisningar, prognosen från delårsrapporterna. Avrundade värden.

Anm.: Antalet helårsstudenter som redovisas gentemot uppdraget är inte

högskolornas totala antal helårsstudenter. Härtill kommer helårsstudenter inom

åtaganden för vilka särskil-

da resurser anvisats och antalet helårsstudenter inom ramen för uppdrag av annan

 högskola eller inom annan uppdragsutbildning.

För att få jämförbarhet har endast utfall och prognos som svarar mot ett av

regeringen givet uppdrag tagits med i summeringen. Uppgifter som inte summerats

har satts inom pa-

rentes.

Tabell 5.5 Examensmål

EXAMEN

MÅL

1997 1999

UTFALL

1997

UTFALL

1996/97

UTFALL

1995/96

UTFALL

1994/95

UTFALL

1993/94

Magisterexamen

14 155

4 434

(4 668)

3 582

(3 805)

2 672

(2 744)

2 063

(2 080)

840

(847)

Apotekarexamen

280

52

33

75

83

68

Civilingenjörsexamen

10 700

3 381

3 301

3 116

3 312

2 641

Grundskollärarexamen 4 9

4 440

969

1 034

904

842

640

Gymnasielärarexamen

3 720

902

855

1 056

947

1 253

Anm.: I utfallssiffrorna för magisterexamen anges inom parentes det totala

antalet examina inklusive examina vid enskilda högskolor samt lärosäten för

vilka mål för antalet

magisterexamina inte satts upp.

Som framgår av tabell 5.4 har högskolorna

sammantaget fullgjort sitt uppdrag. Enligt

högskolornas prognos för utfallet 1998 kommer

högskolornas sammantagna uppdrag att nås även

detta år. Några högskolor ger i delårsrapporterna

en prognos av utfallet som ligger något under

uppdraget. Detta gäller såväl totalt som för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. 1997 var det några

högskolor som inte fullt uppfyllde uppdraget vad

avser helårsstudenter inom de naturvetenskapliga

och tekniska utbildningsområdena. Med hänsyn

till svårigheterna att snabbt ställa om

utbildningen till nya områden är det positivt att

resultatet totalt ligger sju procent över det givna

uppdraget för antalet helårsstudenter inom

naturvetenskap och teknik.

Under respektive högskoleanslag redovisas

antalet registrerade studenter per läsår samt

förändringen i förhållande till föregående läsår

enligt tillgänglig SCB-statistik.

Riksdagen har fastställt utbildningsmål för

varje universitet och högskola för treårsperioden

1997 1999 bl.a. rörande antalet examina. Då

resultatet ännu bara kan avläsas för det första året

är det för tidigt att bedöma graden av

måluppfyllelse. Redan nu kan dock konstateras

att en kraftig ökning av examinationen krävs för

att högskolorna skall nå målen för

gymnasielärarexamen, grundskollärarexamen

med inriktning mot årskurserna 4 9 samt

apotekarexamen. För respektive högskola

kommenteras målen under högskolans anslag.

Fortbildning och vidareutbildning

Regeringen har för den grundläggande

högskoleutbildningen 1997 och 1998 fastställt att

högskolorna i minst samma omfattning som

tidigare skall erbjuda distansutbildning samt

fortbildning och vidareutbildning.

Distansutbildningen är omfattande och spelar en

viktig roll i fortbildningen och

vidareutbildningen. Antalet registrerade

studenter i distansutbildning uppgick läsåret

1996/97 till 28 400 vilket är en ökning med 1 400

i förhållande till läsåret dessförinnan. Ökningen

är fem procent dvs. samma procentandel som för

ökningen av det totala antalet registrerade vid

universitet och högskolor. Drygt nio procent

eller nästan var tionde student är

distansstuderande. Utbildning på distans är

vanligare bland kvinnor än bland män. Av

samtliga registrerade kvinnor studerade ca 11 %

på distans. Motsvarande andel för männen var

8 %. Andelen studerande på distans visar en stor

variation mellan olika regioner. Störst är den i

Västernorrlands och Västerbottens län där nästan

var tredje student läser på distans. Lägst är den i

Blekinge och Jönköpings län med noll respektive

en procent av studenterna på distansutbildning.

När det gäller fortbildning och

vidareutbildning allmänt går det inte att göra en

samlad bedömning utifrån högskolornas

årsredovisningar. Detta beror dels på att

högskolorna i enlighet med uppdraget själva skall

definiera innebörden av fortbildning och

vidareutbildning och därför redovisat

fortbildnings- och vidareutbildningsstudenterna

på olika sätt, dels på att det är svårt att skilja ut

denna grupp från andra studenter då de i stor

utsträckning går på samma kurser. Regeringen

har erfarit att Högskoleverket, som bl.a. har till

uppgift att följa upp utbildningen inom

högskolan, har för avsikt att inom ramen för

detta arbete närmare belysa olika aspekter på

fortbildningen och vidareutbildningen.

Regeringen ser positivt på detta arbete.

Forskarutbildning och forskning

Antalet nyantagna till forskarutbildningen har

ökat kraftigt under senare år och uppgick läsåret

1996/97 till nästan 3 400 eller 25 % fler än läsåret

1993/94. Ökningen har varit särskilt markant för

kvinnorna som under detta tidsintervall ökat sin

andel av de nyantagna från 38 % till 44 %. En

jämförelse med läsåret 1975/76 visar på en

fördubbling av andelen kvinnor. Ökningen av

antalet nyantagna avser framför allt

forskarutbildningen inom de medicinska,

tekniska och naturvetenskapliga områdena. För

områdena humaniora, teologi, juridik och

samhällsvetenskap sammantagna ligger

nyantagningen på ungefär samma nivå läsåren

1993/94 och 1996/97.

Regeringen har angivit mål för antalet

forskarexamina åren 1997 1999. I tabell 5.6 har

den faktiska examinationen under läsåren

1994/95 1996/97 satts i relation till dessa mål.

Vid beräkningen har doktorsexamen getts värdet

1 om den inte föregåtts av en licentiatexamen

och värdet 0,5 om det föregåtts av en

licentiatexamen. Licentiatexamina har getts

värdet 0,5. Dessa mått visar att antalet

forskarexamina ökat från ca 1 700 läsåret

1994/95 till ca 1 800 läsåret 1995/96 och ca 1 900

läsåret 1996/97. Den största ökningen återfinns

inom det tekniska området men även inom det

medicinska området har ökningen varit stor.

För treårsperioden 1997 1999 har regeringen

fastställt målet 5 928 forskarexamina eller i

genomsnitt 1 976 per år. Läsåret 1996/97 ligger

högskolorna mycket nära detta mål. Inom det

medicinska området har man redan nått över

målet och inom de humanistisk-

samhällsvetenskapliga och tekniska områdena

når man nästan målet. Redan nu kan det dock

konstateras att en kraftig ökning av antalet

forskarexamina inom det naturvetenskapliga

området krävs för att målet skall nås för

treårsperioden 1997 1999. De olika

högskolornas möjlighet att nå de uppställda

målen kommenteras under respektive anslag. Av

de examinerade i forskarutbildningen är var

tredje kvinna såväl för doktorsexamina som för

licentiatexamina.

Tabell 5.6 Mål avseende antal forskarexamina

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL FÖR

1997 1999

UTFALL

1996/97

UTFALL

1995/96

UTFALL

1994/95

 Humanistisk-

samhällsveten-

skapligt

1 154

372

370

378

 Medicinskt

1 692

582

550

523

 Naturveten-

skapligt

1 172

338

345

330

 Tekniskt

1 640

514

454

382

Summa

5 928

1 909

1 817

1 719

Källa för utfall: SCB. Summan inkluderar examensmål för Sveriges

lantbruksuniversitet.

Personal

En jämförelse mellan år 1997 och läsåret

1995/96 visar att antalet årsverken totalt har

ökat med någon procent. Ökningen avser

högskolorna och de enskilda

utbildningsanordnarna medan universiteten

och vårdhögskolorna minskat antalet

årsverken. Trots att antalet lärare i stort sett är

detsamma de båda åren har antalet disputerade

lärare ökat från 8 000 till 8 360 eller med

4,5 %. Andelen lärare med doktorsexamen har

därmed ökat från 48 % till 50 %. Hälften av

lärarna i högskolan har således

doktorsexamen. Skillnaden mellan

universitetsgruppen och högskolegruppen är

stor. Det är 63 % disputerade lärare i den

första gruppen och 26 % i den senare gruppen.

På vårdhögskolorna har endast 14 % av lärarna

doktorerat.

Andelen kvinnor bland lärarna totalt har

minskat något. Däremot har andelen kvinnor

ökat i gruppen disputerade lärare. Den

procentuella ökningen var särskilt stor för

vårdhögskolorna och de konstnärliga

högskolorna.

Antalet professorer ökade från 2 116 läsåret

1995/96 till 2 199 år 1997, dvs. med 4 %.

Andelen kvinnliga professorer ökade också och

uppgick år 1997 till 10 % mot knappt 8 % läsåret

1995/96.

Tabell 5.7 Antal årsverken vid universitet och högskolor år 1997

Jämförelsetalen inom parentes avser läsåret 1995/96. I gruppen vårdhögskolor

inräknas såväl de landstingskommunala som de enskilda.

GRUPP AV HÖGSKOLOR

ANTAL

ÅRSVERKEN

TOTALT

HÄRAV

LÄRARE

ANDEL

DISPUTERADE

LÄRARE

ANDEL

KVINNLIGA

LÄRARE

ANDEL KVINNOR AV

DISPUTERADE LÄRARE

Universitet (inkl.

SLU)

33 200

(33 800)

10 600

(11 000)

63 %

(61 %)

28 %

(29 %)

21 %

(20 %)

Högskolor

6 150

(5 300)

3 350

(3 000)

26 %

(23 %)

36 %

(38 %)

25 %

(25 %)

Enskilda

utbildningsanordnar

e

2 950

(2 800)

900

(800)

62 %

(62 %)

16 %

(17 %)

10 %

(8 %)

Konstnärliga

högskolor

500

(500)

300

(300)

4 %

(1 %)

37 %

(37 %)

46 %

(33 %)

Vårdhögskolor

1 900

(2 000)

1 450

(1 550)

14 %

(10 %)

84 %

(82 %)

72 %

(65 %)

Summa 1997

(1995/96)

44 700

(44 400)

16 600

(16 650)

50 %

(48 %)

34 %

(35 %)

22 %

(21 %)

Källa: Högskoleverkets årsrapporter för berörda år. Avrundade värden.

5.2 Kvalitet

5.2.1 Inledning

Hög kvalitet och ett aktivt kvalitetsarbete inom

högre utbildning och forskning är en

förutsättning för att de satsningar som görs på

området skall få avsedd effekt. Lärosätena har ett

stort ansvar att se till att de fortsätter att

utvecklas som aktiva och lärande organisationer

med regler och rutiner för att tydliggöra och

möta krav på verksamheten.

Den kraftiga utbyggnaden av högskolan gör

det möjligt för yngre och äldre, som annars

aldrig skulle ha chansen, att skaffa sig en bra

högskoleutbildning. Samtidigt görs en rad

satsningar på att höja kvaliteten i utbildningen.

Riksdagens godkännande av regeringens förslag i

propositionen Högskolans ledning, lärare och

organisation (prop. 1996/97:141, bet.

1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12) innebär en

reform av såväl högskolans ledning och

organisation som av lärarstrukturen. Lärarna är

högskolans viktigaste resurs för att garantera hög

kvalitet i undervisning och forskning. Reformen

innebär att alla lärare med lägst doktorsexamen

skall medverka i såväl undervisning som

forskning. För att bereda fler lärare möjlighet att

forska har satsningar gjorts på lärarnas

kompetensutveckling. Med fler forskande

högskolelärare kommer utbildningens kvalitet

och forskningsanknytning att öka. De mindre

och medelstora högskolorna har fått egna fasta

forskningsresurser fr.o.m. år 1997. Som ett led i

kvalitetssträvandena har också en rad

vårdhögskoleutbildningar som bedrivits i

landstingskommunal regi överförts till den

statliga högskolan. Överflyttningen främjar

forskningsan-knytningen och ger även andra

samverkansfördelar.

Regeringens proposition om jämställdhet

mellan kvinnor och män inom

utbildningsområdet (prop. 1994/95:164, bet.

1994/95:UbU18, rskr. 1994/95:405) stimulerade

jämställdhetsarbetet. Jämställdhet är inte enbart

en fråga om demokrati och rättvisa. Det handlar

också om kvalitet. Jämställdhet och mångfald

innebär att olika bakgrund, synsätt, erfarenheter

och kompetens tas tillvara och bidrar till ökad

kvalitet i verksamheten.

Studenterna har också ett ansvar för

utbildningens kvalitet. Regeringen har stärkt

möjligheterna till studenternas inflytande bl.a.

genom att antalet ledamöter som representerar

studenterna i högskolestyrelserna ökat.

En annan faktor som har stor betydelse för

utbildningens kvalitet är standarden på

högskolebiblioteken.

Begreppet kvalitet blir endast meningsfullt när

det relateras till speciella företeelser som

undervisning, examination,

programuppbyggnad, ledningsstrukturer och

beslutsfattande. Kvalitetsarbete är ett

kontinuerligt och systematiskt

förbättringsarbete. Det handlar om att ständigt

följa upp verksamheten och, på grundval av den

kunskap man på det sättet får, genomföra

förbättringar. En förutsättning för framgång är

att alla deltar i kvalitetsarbetet. Studenter samt

lärare och övriga anställda inom högskolorna har

numera en fördjupad insikt om vikten av ett

ständigt pågående kvalitetsarbete.

Det ankommer ytterst på varje enskild

högskola att säkra och utveckla kvaliteten i sina

utbildningar. Statsmakternas uppgift är att

understödja och kontrollera att kvaliteten inom

olika områden av utbildning och forskning

upprätthålls. Högskoleverkets utvärderingar och

tillsynsansvar är ett led i denna uppgift.

I Högskoleverkets rapport Hur står det till

med kvaliteten i Högskolan? (Högskoleverkets

rapportserie 1998:1 R) presenteras en

sammanställning av resultaten från verkets

bedömningar på en övergripande nivå. Det är

enligt denna rapport inte möjligt att påstå något

generellt om kvaliteten som gäller hela

högskolesektorn. I den allmänna debatten

förekommer tidvis kritik med innebörden att

kvaliteten i utbildningen inom högskolan blivit

sämre. Av de utvärderingar som Högskoleverket

gjort med avseende på förändringar över tid

finns det dock inget stöd för ett sådant

påstående.

De utvärderingar som forskningsråden

genomför utgör ett viktigt instrument för att

garantera en hög vetenskaplig kvalitet i

forskningen såväl i ett nationellt som

internationellt perspektiv.

Arbetet med att förbättra kvaliteten i den

högre utbildningen är en uppgift som engagerar

medlemsstaterna i EU. EU:s ministerråd har

nyligen utfärdat en rekommendation om ett

europeiskt samarbete för kvalitetssäkring i den

högre utbildningen.

Som ovan angivits rymmer kvalitet en rad

olika aspekter. Regeringen vill i detta

sammanhang särskilt lyfta fram jämställdhetens,

studentinflytandets, högskolebibliotekens och

Högskoleverkets roll.

5.2.2 Jämställdhet

Regeringen har sedan hösten 1994 arbetat aktivt

för att komma till rätta med den bristande

jämställdheten inom den högre utbildningen och

forskningen. En rad åtgärder har vidtagits och

avsevärda resurser har avsatts i detta syfte.

För att påskynda utvecklingen har resurser

anvisats för 32 professurer och 73

forskarassistenttjänster för underrepresenterat

kön. Av de 32 professurerna har 26 hittills

tillsatts, alla med kvinnor. Vidare har resurser

anvisats motsvarande 120 doktorandtjänster, 40

postdoktorala stipendier och 10 gästprofessurer

för kvinnor.

Nära kopplad till jämställdheten inom såväl

högskolan som samhället i stort är

genusforskningen. Regeringen har därför anvisat

resurser för att stimulera genusforskning. Medel

har anvisats för sammanlagt 18 tjänster inom

litteraturvetenskap, sociologi,

informationsteknologi, folkhälsovetenskap,

fysikundervisningens didaktik och

människa/maskin med inriktning mot

genusforskning (en professur, en forskarassi-

stenttjänst och en doktorandtjänst inom varje

ämnesområde). Regeringen har vidare skapat ett

sekretariat för genusforskning, som getts

ställning som en särskild inrättning vid

Göteborgs universitet. Sekretariatet, som tagit

namnet Nationella sekretariatet för

genusforskning, har till uppgift att främja

genusforskning och verka för att betydelsen av

genusperspektiv uppmärksammas i all forskning.

Detta skall ske genom utredningsarbete,

opinionsbildning och informationsspridning. I

sekretariatets uppgifter ingår bl.a. att överblicka

genusforskningen i Sverige och att aktivt främja

spridningen av dess resultat. Ytterligare en åtgärd

som regeringen vidtagit för att främja

genusforskningen är anvisandet av medel för

uppbyggnad av ett nytt tvärvetenskapligt

forskningstema vid Linköpings universitet med

inriktning mot genusforskning Tema Genus.

Verksamheten är avsedd att starta under hösten

1998.

I forskningsrådens och

sektorsforskningsorganens instruktioner har en

bestämmelse införts att dessa myndigheter inom

sina respektive verksamhetsområden särskilt

skall främja jämställdhet som en del av sitt ansvar

för kvaliteten inom forskningen.

Forskningsråden och vissa andra myndigheter

har vidare enligt förordningen 1996:1579 bildat

en samverkansgrupp för att främja och stödja

tvärvetenskaplig forskning, jämställdhet och

genusforskning.

Tillägg har gjorts i högskolelagen och

högskoleförordningen om vikten av att

högskolan främjar jämställdhet.

En bestämmelse om högskolans skyldighet att

verka för att studenter inte utsätts för sexuella

trakasserier har förts in i högskoleförordningen,

liksom en definition av sexuella trakasserier som

motsvarar den som finns i jämställdhetslagen.

Vidare har en paragraf förts in i

högskoleförordningen om att disciplinära

åtgärder kan vidtas mot en student som sexuellt

trakasserar en student eller lärare.

Utvecklingen när det gäller könsfördelningen

på olika nivåer inom universitet och högskolor

framgår av nedanstående tabell.

Tabell 5.8 Andel kvinnor på olika nivåer i högskolan

Procent

Nivå

1996/97

1993/94

Professorer

10

7

Lektorer

25

21

Forskarassistenter

34

26

Doktorsexamina

33

31

Nyantagna till forskarutbildningen

44

38

Examina om minst 160 poäng

47

43

Examina om minst 120 poäng

61

57

Källa: Högskoleverkets årsrapporter och SCB.

Återrapportering i årsredovisningar

I regleringsbrevet för år 1997 fanns krav på

rapportering från universitet och högskolor om

olika aspekter på jämställdhetsarbetet. För att

motverka könssegregeringen på

arbetsmarknaden har berörda universitet och

högskolor ålagts att inom naturvetenskapliga och

tekniska utbildningar verka för att öka andelen

kvinnliga studenter där dessa är

underrepresenterade och att inom lärar- och

vårdutbildningar öka andelen manliga studenter

där dessa är underrepresenterade. Vidare skall

lärare erbjudas utbildning och fortbildning inom

bl.a. jämställdhet. Slutligen skall lärosätenas

åtgärder för en jämn könsfördelning inom olika

tjänstekategorier redovisas.

Utbildningsdepartementet har granskat hur

lärosätena i sina årsredovisningar uppfyllt

rapporteringskraven i dessa avseenden. I många

fall har rapporteringen visat sig vara bristfällig

och departementet har därför begärt in

kompletteringar från lärosätena.

Medel för jämställdhetsprojekt vid universitet och

högskolor

Under perioden 1994 1997 fördelade regeringen

totalt ca 28 miljoner kronor till universitet och

högskolor som stöd till olika slags

jämställdhetsprojekt efter ansökan från

lärosätena. Högskoleverket har sammanställt

högskolornas slutrapporter från projekten.

Verket kommer att anordna en konferens för att

sprida erfarenheterna av projekten och även låta

utvärdera projekten.

Internationellt perspektiv

Frågan om jämställdhet i högre utbildning och

forskning uppmärksammas alltmer i olika

internationella sammanhang. På initiativ av EU-

kommissionen hölls våren 1998 en konferens

under temat Kvinnor i naturvetenskapen. Som

en uppföljning av denna konferens avser

Kommissionen lägga fram ett dokument med

sina ståndpunkter och planer för ökad

jämställdhet.

Behov av fortsatta åtgärder

Regeringens åtgärder har haft till syfte att

markera jämställdhetens betydelse i den

akademiska världen. För att uppnå en jämn

könsfördelning på alla nivåer inom lärarkåren

krävs ett långsiktigt och systematiskt arbete.

Ansvaret för detta åvilar universiteten och

högskolorna. Riksdagen har tidigare beslutat om

principer för s.k. rekryteringsmål för lärosätena i

syfte att öka andelen kvinnor bland nyanställda

professorer. I enlighet härmed har i

regleringsbrevet för år 1998 sådana mål satts upp

för perioden 1997 1999 för samtliga universitet,

för högskolorna i Karlstad, Växjö och Örebro

samt för Mitthögskolan. Universitet och

högskolor har vidare i regleringsbrevet fått i

uppdrag att själva sätta upp mål för rekryteringen

till övriga tjänstekategorier. Det ingår i

Högskoleverkets tillsynsuppgift att följa upp och

utvärdera lärosätenas arbete med att nå målen.

Regeringen kommer att noga följa

utvecklingen och räknar med att

rekryteringsmålen bör kunna höjas inför

efterföljande treårsperioder i takt med att

andelen kvinnor ökar i rekryteringsunderlaget.

Målsättningen är att andelen kvinnor i

professorskåren totalt sett skall uppgå till 25 %

år 2008. Genom att rekryteringsmålen

formuleras för den högsta nivån bör en positiv

effekt indirekt uppnås för kvinnor på alla nivåer

inom forskarkarriären, liksom för studenterna.

För att kunna uppnå målen måste lärosätena öka

rekryteringsunderlaget och vidta åtgärder inom

såväl grundutbildningen som

forskarutbildningen. Med ökad jämställdhet blir

undervisningen och forskningen mera mångsidig

och intressant, studenter engageras i större

utsträckning, unga kvinnor ges flera förebilder

och kvinnor synliggörs såväl inom högskolan

som i samhället i övrigt.

5.2.3 Studentinflytande

Arbetsgruppen för studentinflytande i högskolan

I samband med riksdagens behandling av

propositionen Högskolans lärare, ledning och

organisation (prop. 1996/97:141, bet.

1997/98:UbU3, rskr 1997/98:12) uttalade

riksdagens utbildningsutskott att det är viktigt

att studenternas inflytande stärks och att

studenterna är delaktiga i hela verksamheten

inom universitet och högskolor.

Utbildningsministern tillsatte i december 1997

en arbetsgrupp för att se över studenternas

inflytande i högskolan (U1997:K).

Arbetsgruppens uppdrag omfattade en översyn

av den nuvarande situationen vad gäller såväl

studenternas formella inflytande i beslutande och

beredande organ som de enskilda studenternas

inflytande på undervisningens uppläggning och

genomförande. Arbetsgruppen skulle vidare

analysera vilka åtgärder som kan genomföras för

att förstärka studenternas inflytande. I direktiven

sägs att studenterna bör ha ett stort inflytande

över sin utbildning och över den akademiska och

sociala miljön inom högskolan. Varje student bör

ges möjlighet att ta ansvar för utbildningens

innehåll och genomförande, vilket motiveras av

såväl demokratiska skäl som av det faktum att

syftet med universitetens och högskolornas

undervisning är att stimulera studenternas

läroprocess och personliga utveckling. Vidare är

studenternas inflytande viktigt för utvecklingen

av kvaliteten i utbildningen och studenternas

intresse och kompetens bör tas till vara i

förnyelsen av formerna för lärande och av

högskolans organisation.

Arbetsgruppen överlämnade den 25 augusti

1998 rapporten Studentinflytande i högskolan

(Ds 1998:51). Arbetsgruppen menar att

studenternas inflytande bör ses som en central

komponent i den högre utbildningen av flera

skäl. Förutom dess värde för synen på kunskap

och demokrati är det en nödvändig del i den

högre utbildningens kvalitetsutveckling och

förnyelsearbete. Genom inflytandeprocessen

utvecklar dessutom studenterna ett kritiskt

förhållningssätt, ett självständigt tänkande och

förmågan att söka kunskap färdigheter som är

viktiga i arbetsliv och samhälle. Arbetsgruppen

har utgått från den enskilde studentenens

möjligheter att utöva inflytande såväl själv som

via studenternas organisationer och konstaterar

att ingen större förstärkning av studenternas

inflytande inom högskolan har skett sedan tiden

kring 1970. Arbetsgruppen har bl.a. skickat ut en

enkät till samtliga universitet och högskolor och

samtliga studentkårer samt låtit SCB göra en

undersökning av studenternas syn på sina

möjligheter till inflytande över olika aspekter av

högskolans verksamhet och över sina egna

organisationer. Sammantaget konstaterar

arbetsgruppen att studenterna är mycket

missnöjda med sina möjligheter till inflytande.

Arbetsgruppen föreslår ett stort antal åtgärder

som riksdag och regering, universitet och

högskolor samt studenternas organisationer bör

vidta för att öka studenternas inflytande över sin

utbildning och över högskolans och sina egna

organisationers verksamhet.

Rapporten har skickats ut på remiss till

samtliga universitet och högskolor. Vidare har

samtliga studentkårer och andra

studentföreningar fått rapporten för synpunkter.

Remisstiden är satt till den 15 januari 1999.

5.2.4 Bibliotek

Ett välutrustat bibliotek är en viktig

infrastrukturell förutsättning för ett lärosäte. I

budgetpropositionen för 1997 angav regeringen

bibliotekets standard som ett kvalitetskriterium

vid prövningen av en högskolas ansökan om

universitetsstatus.

Förmågan att hantera information och relatera

den till existerande kunskap är en viktig del av de

akademiska studierna. Biblioteken är därför mer

än en pedagogisk resurs och av stor betydelse.

Framför allt forskningsbiblioteken är den

främsta institutionen för det samlade vetandet.

Bibliotekens roll utvecklas genom den tekniska

revolutionen inom informationshanteringen, där

den bokligt grundade bildningen och kunskapen

kompletteras med uppbyggnaden och

sammankopplingen av databaser. Samordning av

landets bibliotek inom ramen för en nationell

bibliotekspolitik blir därmed allt mer

betydelsefull. En bibliotekspolitik,

- där bibliotekslagens åtagande om statens och

kommuners ansvar för att genom tillgång på

goda bibliotek främja och stödja intresset för

läsning och litteratur, information,

upplysning och utbildning samt kulturell

verksamhet är en viktig grund,

- där Kungl. bibliotekets (KB) ansvar för

samordning, utveckling och utredningsarbete

inom biblioteksområdet är en viktig

utgångspunkt.

Mot ovanstående bakgrund anser regeringen det

viktigt att fortlöpande bevaka

forskningsbibliotekens ställning och utveckling.

Ett led i detta är de uppföljningar som KB enligt

sin instruktion skall göra.

Utbildningsdepartementet anordnade vidare i

samma syfte i februari 1998 ett möte med

cheferna för de vetenskapliga biblioteken.

Regeringens bedömning är att det är ett inslag i

budgetdialogen som bör permanentas. Därtill

bereds för närvarande frågan om regeringens

kostnadsuppföljning av högskolorna av en

arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementet

varvid olika modeller att följa hur högskolorna

prioriterar sin verksamhet, t.ex. biblioteken,

prövas.

Ytterligare ett led i regeringens uppföljning är

bedömningar med utgångspunkt i högskolornas

årsredovisningar. Fjorton högskolor redovisar

biblioteksverksamhetens resultat i sina

årsredovisningar för år 1997. Ytterligare fyra

beskriver sin bibliotekspolicy. Av de

redovisningar som finns framgår att dessa

lärosäten avsätter mellan 2 % och 6 % av sin

budget för biblioteken. Det innebär i genomsnitt

drygt 2 000 kronor per helårsstudent.

Utlåningsfrekvensen varierar mellan 15 och 40

utlån per helårsstudent. Det är således stora

variationer mellan de olika högskolorna.

Vid etableringen av nya högskolor eller

inrättandet av vetenskapsområden är det, enligt

regeringens bedömning, nödvändigt att

säkerställa den basresurs ett välutrustat bibliotek

utgör. För detta ändamål anslog regeringen den 3

september 1998 två miljoner kronor vardera till

Högskolan på Gotland, Malmö högskola samt

Södertörns högskola för förstärkning och

uppbyggnad av sina respektive bibliotek.

Samtidigt gavs motsvarande belopp till Luleå

tekniska universitet för universitetsbibliotekets

utbyggnad med humanistisk-

samhällsvetenskaplig litteratur för den

nyinrättade filosofiska fakulteten .

5.2.5 Högskoleverkets roll

Utvärdering och kvalitetsarbete

En viktig uppgift för Högskoleverket är att

granska och bedöma kvaliteten vid universitet

och högskolor. Detta sker genom nationella

utvärderingar, examensrättsprövningar, prövning

av förutsättningar att utfärda examina i

forskarutbildningen och granskning av

kvalitetsarbete. Verkets kvalitetsbedömningar

avser såväl grundutbildning som forskning och

forskarutbildning samt högskolans samverkan

med det omgivande samhället.

Sedan år 1995 har Högskoleverket bedömt

kvalitetsarbetet vid i stort sett samtliga lärosäten.

Ett övergripande omdöme efter den första

bedömningsomgången var att kvalitetsarbetet

vid tidpunkten för bedömningen vid flertalet

lärosäten befann sig i ett förberedande eller

inledande skede. Ett engagerat arbete förekom

ofta bland lärare och studenter på

institutionsnivå, men ett samlat kvalitetsarbete

för lärosätet som helhet var mindre vanligt.

Verkets olika bedömningar har emellertid

bidragit till ett intensifierat utvecklings- och

förbättringsarbete vid högskolorna. En andra

omgång av granskning och bedömning av

kvalitetsarbete vid universitet och högskolor

skall genomföras under perioden 1998 2002.

I prop. 1997/98:1 utg. omr. 16 s. 56 och 62

lämnades redovisning för de nationella

utvärderingarna Kvalitet och förändring

(Högskolever-kets rapportserie 1997:8 R) och

Utvärdering av läkarutbildning

(Högskoleverkets rapportserie 1997:29 R).

Högskoleverket har slutfört ytterligare två

nationella utvärderingar, nämligen Examinatio-

nen i högskolan (Högskoleverkets rapportserie

1997:39 R) och Magisterexamen söker identitet

(Högskoleverkets rapportserie 1997:45 R).

Rapporten om magisterexamen visar att

införandet av magisterexamen har verkat

kvalitetshöjande och kvalitetssäkrande. För

framför allt högskolorna har det inneburit att fler

disputerade lärare anställts och att

forskningsmöjligheterna har förbättrats. I

rapporten om examinationen i högskolan

föreslås att examinationen görs till en central

fråga i granskningarna av universitetens och

högskolornas kvalitetsarbete. Högskoleverket

menar att universitetens och högskolornas

utbildningskvalitet kan höjas och samhällets

behov av kunskapsgaranti tillgodoses om

examinationens form och innehåll utvecklas.

Regeringen anser att det är viktigt att högskolan

arbetar på att finna nya examinationsformer. De

följer alltför ofta traditionella former.

Examinationen borde i större utsträckning ske

som en kontinuerlig del av lärprocessen.

Högskoleverkets rapport Kvalitetsarbete ett

sätt att förbättra verksamhetens kvalitet vid

universitet och högskolor? (Högskoleverkets

rapportserie 1997:41 R) visar att

kvalitetskulturen vid de svenska universiteten

och högskolorna är på väg att utvecklas på ett

sätt som befrämjar verksamheten.

Högskoleverket menar att

bedömningsprogrammet bidrar till denna

utveckling.

Regeringen anser att det är viktigt att

Högskoleverket utvecklar goda metoder för att

bedöma kvaliteten. För att lärosätena skall kunna

påvisa en positiv kvalitetsutveckling är det viktigt

att verket anger vilka kriterier som används vid

bedömningen. För att universiteten och

högskolorna skall nå den högsta kvaliteten i sin

verksamhet utifrån de förutsättningar som råder,

måste arbete ständigt pågå med att på ett

systematiskt sätt säkra och förbättra kvaliteten

vid hela lärosätet.

Examensrättsprövningar

En form av bedömning av kvaliteten i högskolan

rör förutsättningarna för högskolor att utfärda

examina inom grundutbildningen. Examensrätts-

prövningarna fungerar som en pådrivande kraft i

kvalitetsutvecklingen. Liksom tidigare år har

prövningarna om rätt till magisterexamen i olika

ämnen dominerat. Verket har också prövat

lärarexamina vid flera lärosäten och inlett

prövningar av nya huvudämnen i kandidat- och

magisterexamen inom vårdutbildningsområdet.

Under år 1997 har Högskoleverket prövat 62

ärenden om examensrätt. Antalet ärenden var i

stort sett lika stort som år 1996. Ansökningarna

från enskilda utbildningsanordnare minskade

dock.

Högskoleverket omprövar beviljade

examensrätter efter tre till fem år.

Omprövningen genomförs som en förnyad

prövning där även utbildningsresultaten bedöms.

En första omgång av förnyad prövning för

magisterexamensrätt omfattade 40 ämnen vid

fyra högskolor. Högskoleverket har också inlett

en förnyad prövning av lärarexamina. Verket

räknar med att förnyad prövning av

examensrätter kommer att öka i omfattning.

Av planerings- och resursskäl överväger

regeringen att föreslå att beslut om rätt för en

statlig högskola att utfärda en yrkesexamen skall

fattas av regeringen.

5.3 Grundläggande

högskoleutbildning

5.3.1 Fortsatt utbyggnad av den högre

utbildningen

Förväntningarna på högskolan är stora. Det

råder en betydande politisk uppslutning kring

utbildning som ett prioriterat område med stor

betydelse för tillväxten i landet, men åsikterna

skiljer sig starkt åt om hur resurserna ska

fördelas. Expansionen av högskolan har varit

betydande de senaste åren. Läsåret 1989/90 fanns

det 193 000 registrerade studenter i högskolan.

Läsåret 1996/97 var motsvarande siffra drygt

300 000.

Intresset för högskolestudier vid universitet

och högskolor är stort och har ökat de senaste

åren. Statsmakterna har tidigare beslutat om att

tillföra högskolan 30 000 nya permanenta platser

för åren 1997 och 1999. Trots utbyggnaden var

det många behöriga sökande som inte kunde

erbjudas en plats i högskolan. I 1997 års

vårproposition (prop. 1996/97:150, bet.

1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) föreslog

därför regeringen en ytterligare utbyggnad av

högskolan åren 1998 och 2000 med sammanlagt

30 000 nya platser. Dessutom har riksdagen på

regeringens förslag beslutat om tre nya

högskolor, Södertörns högskola, Malmö

högskola och Högskolan på Gotland. Vid

etablerandet av Södertörns högskola beslutade

statsmakterna särskilt om 3 000 platser för åren

1997 1999. Med anledning av propositionen

Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop.

1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr.

1997/98:204 o. 205) beslutade riksdagen att en

distansutbildningsmyndighet skall etableras i

Härnösand samt att minst 1 500 av de

tillkommande platserna år 2000 skall avsättas för

distansutbildning och decentraliserad utbildning.

I den storstadspolitiska propositionen (prop.

1997/98:165) föreslog regeringen att högskolan

tillförs ytterligare 5 000 platser år 2000. Det

innebär att högskolan sammantaget tillförs

68 000 nya permanenta platser under perioden

1997 2000.

Andelen ungdomar som går vidare till högre

studier har stigit kraftigt omkring 30 % av alla

ungdomar mellan 19 och 25 år går vidare till

högskolan. Den siffran måste höjas. Uppemot

50 % av en årskull skall kunna gå vidare till

högskolan. Satsningen på Kunskapslyftet torde

bidra till ett ökat intresse för högskolestudier.

Till det ökade intresset för högskolestudier från

ungdomar tillkommer det ökande behovet av

kompetenshöjande insatser i samhället i övrigt.

En fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen

behövs inte bara för att bereda en allt större

andel av ungdomskullarna plats i högskolan.

Högskolans kapacitet måste i ökad grad ställas

till förfogande och kunna utnyttjas av de vuxna i

arbetslivet (se även avsnitt 5.4.2).

Arbetslivet är, liksom samhället i övrigt, i ständig

omvandling. Möjligheterna att förutsäga

framtidens yrken är små. Inom Regeringskansliet

har gjorts omvärldsanalyser för att kartlägga och

bedöma samhällets och arbetsmarknadens behov

av välutbildade personer. I arbetet har utöver

representanter för olika departement även

deltagit företrädare för

Arbetsmarknadsstyrelsen, Högskoleverket,

Statistiska centralbyrån och Nutek. Vad vi vet är

att framtidens arbetsmarknad kommer att kräva

högutbildad arbetskraft som kan möta allt mer

skiftande behov. Behovet av personer med

teknisk och naturvetenskaplig utbildning

kommer att öka. Detta gäller särskilt inom IT

och bioteknik liksom inom verkstadsindustrin

och basindustrin, som kommer att kräva alltmer

högkvalificerad arbetskraft. Regeringen har

redan genomfört och avser att fortsätta

genomföra stora satsningar inom detta område.

Vid fördelningen av de 68 000 nya permanenta

platserna ligger tyngdpunkten på tekniska och

naturvetenskapliga utbildningar (se vidare avsnitt

5.3.2 Naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar). Den offentliga sektorn med sin

relativt höga utbildningsnivå kommer även i

framtiden att kräva ett stort tillskott av

välutbildad arbetskraft. Efterfrågan på det slags

tjänster som offentlig sektor erbjuder ökar, t.ex.

inom utbildning, vård och omsorg (se vidare

avsnitten 5.3.3 Vård- och omsorgsutbildningar

och 5.3.4 Lärarutbildningar).

Allt fler väljer att förlägga delar av sina studier

utomlands. Sveriges medlemsskap i EU har givit

förutsättningar för ökad rörlighet för utbildning

och arbetsmarknad. Behovet av personer med

goda språkkunskaper kommer att öka. Bland

annat kommer behovet av tolkar att vara stort.

Detta illustrerar något behovet av välutbildad

arbetskraft inom en mängd sektorer samt även

behovet av nya ämnesövergripande utbildningar

med t.ex. blandningar av teknik, humaniora och

samhällsvetenskap.

Kriterier för fördelning

Regeringen lämnade redan i

budgetpropositionen för år 1997 ett förslag till

fördelning av de nya platserna för hösten 1999.

Regeringen har efter förhandlingar med

Centerpartiet under våren 1998 presenterat ett

förslag till fördelning av 20 000 platser för hösten

2000. Principen för fördelning av platserna åren

1999 och 2000 har tidigare redovisats i

budgetpropositionen för år 1998. Principen för

förslaget till fördelning av platserna hösten 2000

grundas på flera faktorer. I de propositioner för

regional tillväxt och för storstadspolitik som

riksdagen beslutade om vid förra riksmötet

betonas högskolans stora betydelse för dessa

områden. Viktiga faktorer är vidare studenternas

efterfrågan på utbildning vid olika högskolor och

näringslivets behov av välutbildade inom

naturvetenskap och teknik.

Tabell 5.9 Förslag till fördelning för de nya permanenta platserna under

perioden 1997 2000

UNIVERSITET/HÖGSKOLA

BESLUTAT

1997

BESLUTAT

1998

BESLUTAT

1999

FÖRSLAG

2000

SUMMA

Uppsala universitet

250

400

250

800

1 700

Lunds universitet

250

400

250

900

1 800

Göteborgs universitet

350

400

350

1 200

2 300

Stockholms universitet

250

400

250

600

1 500

Umeå universitet

500

800

500

700

2 500

Linköpings universitet

1 150

700

1 150

700

3 700

Karolinska institutet

0

100

0

50

150

Kungl. Tekniska högskolan

400

700

400

800

2 300

Luleå tekniska universitet

300

600

300

500

1 700

Karlstads universitet

700

500

700

500

2 400

Växjö universitet

800

500

800

500

2 600

Örebro universitet

900

500

1 000

500

2 900

Mitthögskolan

1 800

0

2 500

500

4 800

Högskolan i Karlskrona/Ronneby

500

500

600

500

2 100

Malmö högskola

1 500

300

1 500

900

4 200

Danshögskolan

0

2

0

0

2

Dramatiska institutet

0

5

0

5

10

Högskolan i Borås

300

700

300

700

2 000

Högskolan Dalarna

550

500

550

500

2 100

Högskolan på Gotland

250

200

450

300

1 200

Högskolan i Gävle

300

700

300

500

1 800

Högskolan i Halmstad

500

700

300

500

2 000

Högskolan i Kalmar

500

500

600

500

2 100

Högskolan Kristianstad

250

700

250

600

1 800

Högskolan i Skövde

350

700

350

500

1 900

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

400

500

600

500

2 000

Idrottshögskolan

0

10

0

0

10

Konstfack

0

14

0

0

14

Kungl. Konsthögskolan

0

3

0

0

3

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

0

14

0

0

14

Lärarhögskolan i Stockholm

0

150

0

800

950

Mälardalens högskola

1 200

1 000

1001

700

2 900

Operahögskolan i Stockholm

0

1

0

0

1

Södertörns högskola

1 000

1 400

1 000

900

4 300

Teaterhögskolan i Stockholm

0

1

0

0

1

Sveriges lantbruksuniversitet

200

450

200

420

1 270

Chalmers tekniska högskola AB

250

450

250

600

1 550

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

300

500

300

500

1 600

Distansutbildning och decentraliserad utbildning

(i huvudsak stödområde 1)

1 500

1 500

För senare fördelning

325

325

Totalt

16 000

16 000

16 000

20 000

68 000

1 Engångsmedel för 1999 motsvarande 100 platser

5.3.2 Naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar

Regeringens förslag: Tyngdpunkten i

utbyggnaden av de nya permanenta platserna

åren 1999 och 2000 skall ligga inom de tekniska

och naturvetenskapliga områdena. Göteborgs

universitet anvisas 1,5 miljoner kronor för ett

nationellt re-surscentrum i matematik. Lunds

universitet anvisas 5 miljoner kronor för 1999 för

att vidmakthålla trafikflygarutbildning i

Ljungbyhed.

Regeringens bedömning: Som en

planeringsförutsättning bör Lunds universitet

erhålla 5 miljoner kronor engångsvis för

trafikflygarutbildning för år 2000.

Skälen för regeringens förslag och bedömning:

Bakgrund

Välutbildade personer inom teknik och

naturvetenskap är en viktig förutsättning för ett

framgångsrikt näringsliv och landets ekonomiska

utveckling. Detta gäller såväl för den enskilde

som för samhället i stort. Sverige har för få

högutbildade inom naturvetenskap och teknik.

Näringslivet kan inom vissa områden inte

rekrytera tillräckligt många personer med rätt

naturvetenskaplig och teknisk kompetens. Detta

gäller särskilt civilingenjörer och

forskarutbildade. Inom skolan finns ett stort

behov av lärare med naturvetenskaplig och

teknisk inriktning. Inom Regeringskansliet förs

fortlöpande samtal med företrädare för

högskolan, näringslivet, myndigheter samt

fackliga och andra organisationer kring dessa

frågor. Sedan flera år tillbaka har omfattande

satsningar gjorts på de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningarna.

Dimensionering

I högskolan examinerades läsåret 1996/97 strax

över 3 400 civilingenjörer, vilket är en ökning

med 30 % jämfört med läsåret 1990/91. Antalet

examinerade civilingenjörer och

högskoleingenjörer väntas öka mycket snabbt

vid sekelskiftet. För treårsperioden 2003 2005

har statsmakterna ställt upp examensmål för

civilingenjörsutbildningarna som motsvarar ca

4 300 per år. Detta innebär en ökning med nära

30 % jämfört med dagsläget. Till detta kommer

antalet examinerade högskoleingenjörer som

beräknas att öka betydligt de kommande åren.

Läsåret 1996/97 började 6 000 studenter på något

civilingenjörsprogram och 7 300 studenter på

något högskoleingenjörsprogram. Enligt

prognoser från Statistiska Centralbyrån kommer

statsmakternas ambitionshöjning inom området

att leda till att Sverige år 2005 har drygt 100 000

civilingenjörer under 65 år och omkring 200 000

övriga ingenjörer inklusive gymnasieingenjörer.

Detta ska jämföras med mitten av 1980-talet då

det endast fanns 45 000 civilingenjörer och

70 000 övriga ingenjörer inklusive

gymnasieingenjörer. Båda dessa grupper kommer

således att ha mer än fördubblats under en 20-

årsperiod.

Företrädare för arbetslivet har framhållit det

stora behovet som föreligger av civilingenjörer

med olika inriktning. Därför måste antalet

civilingenjörer som examineras under de

kommande åren fortsätta att öka. I förslaget till

fördelning av platser för åren 1999 och 2000 har

tekniska och naturvetenskapliga utbildningar

prioriterats, bl.a. civilingenjörsutbildningar.

Statsmakterna har redan tidigare fastställt mål för

antalet civilingenjörsexamina per lärosäte för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Regeringen har även angivit

planeringsförutsättningar för treårsperioden

2003 2005. Mot bakgrund av den fortsatta

utbyggnaden och kraftiga satsningen på

naturvetenskap och teknik kan dessa mål komma

att behöva ändras. Regeringen avser att

återkomma med bedömningar och förslag

angående examensmål i budgetpropositionen för

år 2000 då nya utbildningsuppdrag skall

fastställas. Inför arbetet med

budgetpropositionen för år 2000 kommer ett

mer utförligt underlag att föreligga om utfallet av

antalet examina dittills.

Åtgärder för att öka intresset för NT-utbildningar

Intresset för naturvetenskap och teknik ökar.

Andelen elever inom gymnasieskolans

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar har

ökat med 10 % läsåret 1996/97 jämfört med

läsåret 1995/96. Även andelen kvinnor vid dessa

utbildningar ökar. Därigenom blir

rekryteringsbasen till motsvarande utbildningar

inom högskolan större. Intresset för flertalet

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar

inom högskolan har också ökat. Detta gäller även

för antagningen hösten 1998. Även om intresset

för dessa utbildningar har ökat under senare år,

så är behovet av denna kompetens inte täckt.

Det görs och har gjorts många ansträngningar

från statsmakternas och enskilda lärosätens sida

för att öka andelen personer som skaffar sig en

högre utbildning inom naturvetenskap och

teknik. Det rör sig bl.a. om olika

rekryteringsinsatser för att öka andelen kvinnliga

studenter, introducera nya undervisningsformer

och olika kombinationsutbildningar. Regeringen

gav våren 1996 i uppdrag till Linköpings

universitet att i samverkan med andra universitet

och högskolor genomföra ett utvecklingsprojekt

med syfte att förnya högskoleingenjörs- och

civilingenjörsutbildningarna. Genom att

förändra innehåll samt undervisnings- och

arbetsformer kan utbildningarna bli mer

attraktiva för de grupper som traditionellt sett

inte söker sig till dessa. Förnyelsen syftar till att

stimulera rekryteringen, framför allt bland

kvinnor och att höja kvaliteten på

utbildningarna. Projektet ska slutredovisas till

regeringen i mars 1999.

En annan viktig rekryteringsåtgärd har varit

regeringens uppdrag till Högskoleverket och

Statens skolverk att vidta åtgärder som syftar till

att öka ungdomars intresse och förutsättningar

för studier i naturvetenskap och teknik, det s.k.

NOT-projektet. Projektet har bedrivits i

samarbete med skolor, högskolor och

företrädare för olika intressen i samhället. NOT-

projektet avslutades i juli 1998. Inom ramen för

NOT-projektet har en rad olika åtgärder

vidtagits bl.a. flera attitydundersökningar hos

ungdomar om naturvetenskap och teknik,

konferenser och seminarier med inbjudna från

skolor, högskolor, näringsliv, kommuner m.m.

Olika insatser för lärarfortbildning och stöd till

lärare inom naturvetenskap och teknik har

genomförts. Utvecklingsprojekt rörande

undervisningsformer inom matematik har

initierats och drivits inom ramen för NOT-

projektet. Under femårsperioden 1993 1998 har

ett trendbrott skett vad gäller rekryteringen till

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar

inom såväl gymnasieskolan som högskolan.

Härtill torde NOT-projektets olika åtgärder för

att stimulera intresset för naturvetenskap och

teknik ha bidragit. Regeringen avser att

återkomma senare med ett förslag till ett nytt

NOT-projekt (se avsnitt 4.5.1

Tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i

skolan).

Nationellt resurscentrum i matematik vid

Göteborgs universitet

Riksdagen beslutade på regeringens förslag i

budgetpropositionen för år 1998 (prop.

1997/98:1, utg.omr. 16, avsnitt 5.2.3) att

verksamheten vid de nationella resurscentrumen

för ämnena fysik, kemi och teknik som är knutna

till Lunds, Stockholms respektive Linköpings

universitet skulle permanentas. Dessa centrum

verkar för att undervisningen i naturvetenskap

och teknik i grundskolan samt i gymnasieskolan

skall bedrivas på ett stimulerande, intressant och

pedagogiskt sätt. Lärare får hjälp att koppla sin

undervisning i dessa ämnen till såväl vardagliga

händelser som verkligheten i arbetslivet i dag.

Centrumen bedriver fortbildning och

konferenser för lärare inom både grundskola och

gymnasieskola. Såväl resurscentrum för fysik

som för kemi har utvärderats av Högskoleverket

och Statens skolverk och befunnits vara mycket

uppskattade och efterfrågade av landets

grundskole- och gymnasieskolelärare.

Vid Göteborgs universitet pågår ett projekt i

samarbete med Chalmers tekniska högskola AB

för att etablera ett liknande resurscentrum för

matematikämnet. Mot bakgrund av

matematikämnets stora betydelse föreslår

regeringen att Göteborgs universitet anvisas 1,5

miljoner kronor för ett nationellt resurscentrum

för matematik. Arbetet bör ske i fortsatt

samarbete med Chalmers tekniska högskola AB.

Medel för ändamålet har beräknats under

anslaget B5 Göteborgs universitet:

Grundutbildning.

Basåret

En viktig rekryteringsväg till tekniska och

naturvetenskapliga högskoleutbildningar är det

s.k. basåret. Syftet är att öka rekryteringen,

särskilt av kvinnor, till tekniska och

naturvetenskapliga högskoleutbildningar. Basår

ges såväl vid universitet och högskolor som inom

Komvux. Drygt 3 100 studenter per år läser

basåret inom högskolan och 4 000 inom

Komvux. En uppföljning fem år efter det att

basåret infördes i stor skala inom högskolan har

givit mycket positiva resultat. Mellan 60 % och

70 % av alla som varit registrerade på basåret

läser året därpå någon naturvetenskaplig eller

teknisk utbildning i högskolan. Bland nybörjarna

på grundskollärarprogrammet 4 9 med

inriktning mot matematik och naturvetenskap

kom drygt 30 % från basåret. Närmare hälften av

alla studenter inom basåret är kvinnor. Basåret

har en viktig roll i rekryteringen av kvinnor till

tekniska och naturvetenskapliga

högskoleutbildningar. Regeringen har i

regleringsbrevet uppdragit åt universitet och

högskolor att erbjuda basår. Med anledning av

basårets betydelse för rekryteringen till tekniska

och naturvetenskapliga högskoleutbildningar,

särskilt lärarutbildningar, bör det ges fortsatt hög

prioritet.

S.k. NT-utbildning

Riksdagen beslutade år 1995 på regeringens

förslag (prop. 1994/95:139, bet.

1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353) att ge 9 000

studerande i åldrarna mellan 28 och 48 år

möjlighet att läsa en teknisk eller

naturvetenskaplig högskoleutbildning med en

förmånligare studiefinansiering

(vuxenstudiestöd) än normalt, s.k. NT-

utbildning. Målet med satsningen är att öka

antalet personer i samhället med en

naturvetenskaplig och teknisk utbildning. Vidare

är det en möjlighet för yrkesverksamma att byta

bana eller för arbetslösa att förbättra sina chanser

på arbetsmarknaden.

Regeringen följer fortlöpande utvecklingen av

bl.a. antalet antagna till dessa utbildningar.

Högskoleverket har haft regeringens uppdrag att

följa NT-utbildningen och lämnade en rapport

till regeringen i december 1997

(Högskoleverkets rapportserie 1998:4 R). Av

rapporten framgår att 60 % av de sökande var

förvärvsarbetande och övriga var studerande

inom Komvux eller arbetssökande. Många av de

sökande angav möjligheten att förbättra sina

förutsättningar på arbetsmarknaden som

huvudskäl för sitt intresse för utbildningen.

Intresset för NT-utbildning har hela tiden varit

stort. Antalet sökande har varje höst uppgått till

ca 7 000, varav knappt 3 000 varit behöriga och

antagits till utbildningen. Hälften av de antagna

har valt en treårig högskoleingenjörsutbildning.

Övriga har till största delen valt

civilingenjörsutbildningar eller lärarutbildningar.

De antagna studenterna har i samma

utsträckning som andra studenter klarat av

utbildningarna. De äldre studenterna har i större

utsträckning än de yngre avbrutit sina studier.

Det beror till stor del på att dessa äldre studenter

ofta har en annan livssituation än många andra

studenter.

En gemensam erfarenhet är att de NT-

studenter som stannat kvar i utbildningen är

mycket motiverade och högpresterande.

Studenterna har tack vare sina tidigare

erfarenheter ofta berikat undervisningen för

andra studenter. NT-studenternas erfarenheter

från arbetslivet och deras livssituation gör dem

också ibland mer kritiska än andra studenter till

undervisningens uppläggning. Deras synpunkter

har ofta lett till organisatoriska förbättringar.

Högskoleverkets slutsatser är att erfarenheterna

och resultaten av satsningen på NT-utbildning

huvudsakligen är positiva. Regeringen delar

denna bedömning.

Intresset för NT-utbildningarna var hösten 1998

fortsatt stort. Efter den sista antagningen hösten

1998 har samtliga platser utnyttjats.

Trafikflygarutbildningen

Regeringen gav i juni 1997 Lunds universitet och

Försvarsmakten i uppdrag att förbereda ändrat

huvudmannaskap för den civila

trafikflygarutbildningen vid Ljungbyhed fr.o.m.

den 1 januari 1998. I uppdraget ingick bl.a. att

lämna förslag till dimensionering av utbildningen

samt beräkna dess kostnader. Uppdraget

redovisades för regeringen i februari 1998. I

budgetpropositionen för år 1998 beräknades 17,4

miljoner kronor för den civila

trafikflygarutbildningen under anslaget B3

Lunds universitet: Grundutbildning. Av

budgetpropositionen framgick att

dimensioneringen av trafikflygarutbildningen

skulle vara utifrån en basnivå mot bakgrund av

svårigheten att förutsäga behovet av trafikflygare.

Vidare framgick att verksamheten skulle

dimensioneras utifrån de ekonomiska ramar som

givits. Slutligen konstaterades att det förändrade

huvudmannaskapet skapade bättre

förutsättningar för bl.a. uppdragsutbildning åt

flygbolag. Därigenom skulle kapacitet och

lärarresurser kunna utnyttjas på ett effektivt sätt.

Regeringen har erfarit att diskussioner förs

mellan Lunds universitet och bl.a. SAS om att

erbjuda uppdragsutbildning.

Lunds universitet pekar i sin redovisning på

att i samband med överföringen av

trafikflygarutbildningen från Försvarsmakten till

universitetet har en rad olika kostnader uppstått

som ännu inte täcks av de ekonomiska ramar

som anvisats. Det rör bl.a. kapital- och

lokalkostnader. Regeringen beslutade i augusti

1998 att anvisa 5 miljoner kronor för år 1998 till

Lunds universitet som en ytterligare förstärkning

av resurserna till trafikflygarutbildningen vid

Ljungbyhed. Mot bakgrund av de ekonomiska

förutsättningarna för verksamheten föreslår

regeringen att Lunds universitet anvisas en

förstärkning av resurserna för år 1999 med 5

miljoner kronor för att kunna vidmakthålla

trafikflygarutbildningen vid Ljungbyhed. Som

planeringsförutsättning bör gälla att ytterligare 5

miljoner kronor anvisas engångsvis för år 2000.

Därefter bör de ekonomiska förutsättningarna

för verksamheten åter prövas. Medel för

ändamålet har beräknats under anslaget B3

Lunds universitet: Grundutbildning.

Regeringen gav i september 1998 i uppdrag åt

Statens skolverk att i samråd med

Högskoleverket och Luftfartsverket göra en

översyn av det statliga stödet till olika

flygutbildningar. Uppdraget skall redovisas till

regeringen i februari 1999.

5.3.3 Vård- och omsorgsutbildningar

Landsting och högskolor i samverkan för bättre

utbildningar inom vård- och omsorgsområdet

Samtliga vårdhögskoleutbildningar bedrevs före

budgetåret 1995/96 vid de landstingskommunala

vårdhögskolorna. Därefter har dessa utbildningar

på flera håll i landet genom avtal överflyttats till

statliga universitet och högskolor.

Överflyttningen skedde i en första etapp redan år

1995. Därefter har processen fortsatt och enligt

regeringens bedömning kommer

vårdhögskoleutbildningen i så gott som samtliga

landsting vara överflyttad till den statliga

högskolan redan i januari 1999.

Intresset för överflyttningen av

vårdhögskoleutbildning till den statliga

högskolan har varit mycket stort från såväl

landsting som statliga högskolor. Samtliga

inblandade har sett mycket positivt på de

möjligheter som denna överflyttning skapar.

Regeringen vill framhålla vilken betydelse som

denna process kommer att få för dessa

utbildningar och för de utbildningar som bedrivs

i den statliga högskolan. Samverkan har

etablerats mellan olika utbildningsprogram och

möjligheter till gränsöverskridande forskning har

underlättats. Den positiva bilden förstärks av de

utvärderingar som gjorts av överflyttningen som

visar på en givande utveckling för såväl

utbildningarna inom vård och omsorg som

övriga högskoleutbildningar.

Syftet med samverkansavtalen har överallt

varit detsamma, nämligen att skapa goda

utbildningsmöjligheter och lika villkor för

vårdhögskolornas studenter i den nationella

universitets- och högskolemiljön. Tillgång till

högre utbildning av hög kvalitet inom alla

samhällssektorer är ett statligt ansvar. I denna

process har dock frivilligheten och anpassning till

den lokala situationen varit av särskilt värde.

Verksamheten har genom denna process fått

förändras i sin egen takt och med möjlighet till

regional anpassning.

Personalbehov inom vård- och omsorgssektorn

Vård- och omsorgsområdet har genomgått stora

förändringar under det senaste decenniet. Detta

ställer stora krav på vårdpersonalens kompetens.

Det kan konstateras att det framgent kommer att

finnas ett stort behov av välutbildad personal

inom denna sektor. Det är därför av största vikt

att utbildning till yrken inom denna sektor håller

fortsatt hög kvalitet och bedrivs i minst samma

omfattning som i dag.

Det framtida behovet av olika yrkesgrupper

inom vård- och omsorgssektorn är beroende av

en mängd faktorer. Det är därför svårt att

bedöma behovet. Många signaler tyder på att det

kan komma att uppstå brist på bl.a.

sjuksköterskor. Stora regionala skillnader i

behovet av exempelvis läkare och sjuksköterskor

förekommer. Likaså förekommer stora

skillnader i behovet av olika

specialistkompetenser inom dessa yrkeskårer.

För att närmare kartlägga framtida

utbildningsbehov inom vård- och

omsorgssektorn samt föreslå åtgärder för att

underlätta rekryteringen av personal till denna

sektor beslutade regeringen i juni 1998 att inrätta

en kommission inom Regeringskansliet.

Kommissionens arbete skall vara slutfört den 31

juli 1999. Kommissionen har vidare att överväga

en långsiktig lösning av dimensioneringsfrågan

för högre utbildning inom vård- och

omsorgssektorn. I detta sammanhang skall

huvudmannaskapet och dess effekter för såväl

dimensioneringen av som rekryteringen till vård-

och omsorgsutbildningarna diskuteras.

Kommissionens arbete kommer att samordnas

med den arbetsgrupp som tillsatts inom

Socialdepartementet i samarbete med Svenska

Kommunförbundet, Landstingsförbundet och

arbetsmarknadens parter (S 1998:D) med

uppgift att kartlägga personalförsörjning och

utbildningsbehov inom äldreomsorgen.

Ersättning för klinisk utbildning och forskning

Staten är huvudman för den grundläggande

utbildningen för läkare och tandläkare samt för

den forskning och forskarutbildning som bedrivs

inom det medicinska och odontologiska

området. Landstingen samt vissa kommuner är

huvudmän för den offentliga sjukvården och för

folktandvården. Den kliniska delen av läkar- och

tandläkarutbildningen kan endast bedrivas där

sjukvård eller tandvård bedrivs. Därför har staten

och berörda landsting respektive kommuner

slutit avtal om samverkan som innebär att statlig

utbildning och forskning får tillgång till

respektive landstings/kommuns sjukvårds- och

tandvårdsorganisation. Avtalet som avser

läkarutbildningen och den medicinska

forskningen slöts år 1989 och godkändes av

riksdagen i samband med behandlingen av

propositionen Om forskning (prop. 1989/90:90,

bet. 1989/90:UbU25, rskr. 1989/90:328). Avtalet

om tandläkarutbildningen och den

odontologiska forskningen slöts år 1992 och

godkändes av regeringen år 1993. Båda avtalen

gäller tills vidare och har en uppsägningstid på

fem år.

Sedan avtalen ingicks har mål- och

resultatstyrning samt ett nytt

resurstilldelningssystem införts för den statliga

högskolan vilket gör väsentliga delar av avtalen

obsoleta. Regeringen tillkallade i juni 1997 en

utredare med uppdrag att biträda

Utbildningsdepartementet med att genomföra

en översyn och omförhandling av ovan nämnda

avtal. Överläggningar förs för närvarande med

Landstingsförbundet.

Fotterapeututbildning

Behörighetskommittén framhöll i sitt

betänkande Ny behörighetsreglering på hälso-

och sjukvårdens område m.m. (SOU 1996:138)

vikten av tillgång till god fotvård inom dagens

hälso- och sjukvård. Kommittén konstaterade att

den svenska utbildningen för medicinska

fotvårdare är, sedd i ett europeiskt perspektiv, av

liten omfattning och bedrivs på låg nivå inom

utbildningsväsendet. I många europeiska länder

är den medicinska fotvårdsutbildningen en

akademisk utbildning. I Sverige finns i dag ingen

reguljär utbildning i medicinsk fotvård på

högskolenivå. Kommittén ansåg mot denna

bakgrund att det finns skäl att överväga om

utbildningen inom medicinsk fotvård borde

byggas ut.

Hälso- och sjukvårdens utvecklingsinstitut

(SPRI) samt Medicinska Forskningsrådet

(MFR) gjorde vid en gemensam konferens den

15 17 april 1998 om diabetikers fotproblem ett

konsensusuttalande. De påtalar vikten av att

fotterapeuter med medicinskt arbetsområde får

tillgång till adekvat utbildning.

Fotterapeuternas riksförbund inkom i

november 1997 till regeringen med en

framställning att utbildning i fothälsovård och

fotsjukvård borde finnas inom högskolans

reguljära utbud. Ärendet remitterades.

Fotterapeuternas riksförbund får stöd i sin

framställan av remissinstanserna. Socialstyrelsen

framhåller i sitt remissvar att det är viktigt att

regeringen prövar möjligheten att förbättra den

reguljära utbildningen inom den medicinska

fotvården.

Regeringen avser mot denna bakgrund att

uppdra åt Karolinska institutet och Linköpings

universitet att anordna utbildning i medicinsk

fotvård. Uppdraget skall utföras inom befintliga

ekonomiska ramar.

5.3.4 Lärarutbildningar

Regeringens förslag: För lärarutbildningarnas

forskningsanknytning anvisas ytterligare 26,1

miljoner kronor för budgetåret 1999.

För lärarutbildares kompetensutveckling

anvisas 5,2 miljoner kronor för budgetåret 1999.

Skälen för regeringens förslag: De

resursförstärkningar för utveckling av

lärarutbildningarna som påbörjades i och med

förslagen i budgetpropositionen 1997 har fortsatt

under år 1998 och fortsätter även under år 1999.

Forskningsanknytning av lärarutbildningen

Med anledning av budgetpropositionerna 1997

och 1998 har riksdagen beslutat att anvisa 8

miljoner kronor respektive ytterligare 8 miljoner

kronor för forskningsanknytning av

lärarutbildningen. Som en

planeringsförutsättning angavs att ytterligare 9

miljoner kronor skulle anvisas för år 1999. Medel

har beräknats under anslaget B52 Särskilda

utgifter inom universitet och högskolor m.m.,

anslagsposten 5. Utveckling av lärarutbildning.

Från Lunds universitet och Malmö högskola

har inkommit en begäran till

Utbildningsdepartementet om stöd för

forskarutbildning på distans för yrkesverksamma

lärare. Frågan om lärares forskarutbildning och

lärarutbildningens forskningsanknytning

behandlas fortsättningsvis i

Lärarutbildningskommittén.

Kompetensutveckling av lärarutbildare

Med anledning av budgetpropositionerna 1997

och 1998 har riksdagen beslutat att avsätta

sammanlagt 25 miljoner kronor för

kompetensutveckling av lärarutbildare. Som en

planeringsförutsättning angavs att 5 miljoner

kronor skulle avsättas för år 1999. Regeringen

föreslår att 5,2 miljoner kronor avsätts för år

1999. Medlen har beräknats under anslaget B52

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor

m.m., anslagsposten 5. Utveckling av

lärarutbildning.

Högskoleverkets fördelning av medel

Regeringen har uppdragit åt Högskoleverket att

fördela medlen för forskningsanknytning och

kompetensutveckling i enlighet med de kriterier

som angavs i budgetpropositionen och

regleringsbrevet för år 1997. I september 1998

hade Högskoleverket beviljat medel för

forskning och kompetensutveckling till 13

lärosäten. De forskningsprojekt som har erhållit

medel spänner över ett brett område men har

som gemensam utgångspunkt relevansen för

skolan och lärarutbildningen. Exempel på

forskningsområden är det didaktiska området

(inom kemi, matematik, litteratur och de

samhällsorienterande ämnena), ungdomskultur,

specialpedagogik, den mångkulturella skolan,

lärarrollen samt etiska frågor och frågor om

lärandet bl.a. i relation till naturvetenskap och

teknik.

Utbildning av Waldorflärare

Vid behandlingen av budgetpropositionen 1998

tillkännagav riksdagen som sin mening att

regeringen skulle ge Högskoleverket ett

tilläggsuppdrag att finna en lösning av frågan om

utbildning för alla lärarkategorier som finns i en

Waldorfskola. Ett uppdrag med denna inriktning

har givits till Högskoleverket och rapporteras till

regeringen i oktober 1998.

Regeringen har i september 1998 tilldelat

Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan 3,4 miljoner

kronor för att skolan skall kunna genomföra en

påbyggnadsutbildning i Waldorfpedagogik i

likhet med de två föregående läsåren. (Se även

avsnitt B51 Enskilda och kommunala

högskoleutbildningar m.m.)

Kommittén om lärarutbildningen

Lärarutbildningskommittén(U 1997:07, Dir

1997:54) begärde i februari 1998 förlängd tid för

sitt arbete. Kommittén skulle enligt tidigare

beslut redovisa sitt uppdrag i juni 1998.

Regeringen har beslutat att ge kommittén ett

tilläggsdirektiv (Dir. 1998:47) med innebörden

att kommittén också skall lämna förslag till en

utbildning av skolledare. Regeringen har på

grund av det omfattande uppdraget givit

kommittén förlängd utredningstid till maj 1999.

Regionala utvecklingscentrum för lärarutbildning

Ett stort antal högskolor med lärarutbildning har

inlett arbetet med att etablera regionala

utvecklingscentrum. Verksamheten i centrumen

omfattar bl.a. kompetensuppbyggnad för lärare

och lärarutbildare, utveckling av skolans

pedagogiska arbete och fortbildning för lärare.

Högskoleverket och Statens skolverk har

genomfört ett antal konferenser med syfte att ge

högskolor och kommuner tillfälle till

erfarenhetsutbyte och för att få en uppfattning

om hur regionala utvecklingscentrum skall

kunna utvecklas. Idén med de regionala

utvecklingscentrumen har rönt stor

uppmärksamhet på de olika lärosätena.

Organisationen av centrumen ser olika ut på

högskolorna beroende på bl.a. skilda

förutsättningar och inriktningar. Ett för

högskola och skola gemensamt mål för

verksamheten är en viktig förutsättning för en

god utveckling av centrumen.

Kulturinslag i lärarutbildningarna

Några av de regionala utvecklingscentrumen har

utvecklat metoder för att förbättra de blivande

lärarnas kompetens att arbeta med kultur i

skolan. Ett exempel på ett sådant pedagogiskt

utvecklingsarbete är inriktat på dans. Det bedrivs

i samarbete mellan lärarutbildningarna vid

Göteborgs universitet, Luleå tekniska universitet,

Högskolan i Karlstad och Högskolan

Kristianstad samt Statens kulturråd. Regeringen

har anvisat särskilda medel för projektet.

Lärarhögskolan i Stockholm arbetar med

dramaturgi som metod för pedagogisk förnyelse.

Sedan år 1997 bedrivs ett pedagogiskt

utvecklingsarbete med utgångspunkt från

Shakespeares dramer. Lärarhögskolan som

hittills samarbetat med skolor i

Stockholmsregionen kommer att utvidga sitt

samarbete till att omfatta universitet och

högskolor i hela landet. Regeringen har anvisat

särskilda medel för projektet.

Mälardalens högskola har av regeringen

tilldelats särskilda medel för ett försök med en

kombinationsutbildning med huvudsaklig

inriktning mot scen och media. Utbildningen

skall bedrivas i samarbete med Dramatiska

institutet. Projektet syftar till förnyelse av olika

yrkesutbildningar t.ex. lärar- och

ingenjörsutbildning. (Se även avsnitt 5.3.5

Konstnärliga utbildningar.)

Översyn av examensbeskrivningar

Högskoleverket redovisade i oktober 1997 sitt

uppdrag att kartlägga högskolornas tillämpning

av examensbeskrivningarna för lärarexamina.

Särskild uppmärksamhet skulle ägnas åt

examensbeskrivningen för gymnasielärare. I

rapporten framkom bl.a. att tillämpning och

konkretisering av examensmålen varierar mellan

högskolorna. Högskoleverket menar att det

finns skäl för en viss revidering av examensmålen

för lärarutbildningarna men avråder från att lägga

till alltför många nya mål. Högskoleverket för

även fram idén att det i högskoleförordningen

också borde föras in att högskolorna i sina

utbildningsplaner borde reflektera över hur

examensmålen skall konkretiseras. Regeringen

har överlämnat förslagen till

Lärarutbildningskommittén för

ställningstagande.

IT-kunskaper bland de nyexaminerade lärarna

Från den 1 januari 1998 skall alla nyexaminerade

lärare ha kunskap om datorer och andra

informationstekniska hjälpmedel och deras

användning i undervisningen. För att kunna

uppnå detta kunskapsmål har särskilda medel

genom beslut i december 1996 och juli 1997

genom ett uppdrag till Högskoleverket ställts till

förfogande för högskolor med lärarutbildning.

Verket skall redovisa huvuddelen av sitt uppdrag

i mars 1999.

Jämställdhetsinsatser

Kvinnodominansen i lärarutbildningarna är

stor kvinnorna utgör ca 80 % av

studenterna. Lärarhögskolan i Stockholm har

tillsammans med Länsstyrelsen i Stockholms

län och Länsarbetsnämnden i Stockholms län

utvecklat idéer om hur rekryteringen av män

till lärarutbildningen skulle kunna förbättras.

För att pröva en metod att rekrytera flera män

till grundskollärarutbildningen har

Lärarhögskolan i Stockholm utgått från att

män med erfarenhet av pedagogiskt arbete i

högre grad än andra söker sig till

lärarutbildning. I ett försök riktar man sig till

arbetslösa män i några av

Stockholmsregionens kommuner för att ge

dessa praktik och förberedelse för en

lärarutbildning. Regeringen har medgivit

undantag från högskoleförordningens

bestämmelser om urval vid tillträde till

högskolan för projektet. Undantaget avser

bestämmelserna om urval till grundläggande

utbildning för att de som deltar i projektet

skall garanteras plats i fortsatt utbildning. En

underhandsrapport skall lämnas till regeringen

i maj 2000.

Skolans kvalitet

Skolministern kallade i början av augusti 1998

representanter för lärarnas och skolledarnas

organisationer, arbetsgivarna, Statens skolverk

samt ett antal högskolor till ett samtal om

möjligheterna till utveckling för lärare och en

ökad rekrytering till läraryrket. Avsikten var att

nå en överenskommelse om behov av åtgärder

och hur dessa skall genomföras. Den 31 augusti

1998 undertecknade skolministern och parterna

en "Avsiktsförklaring om åtgärder för att främja

läraryrkets utveckling och rekrytering". En

partssammansatt arbetsgrupp kommer att lämna

förslag till åtgärder utifrån avsiktsförklaringen.

Detta arbete skall vara avslutat senast den 15

december 1998.

Dimensionering

De examensmål och den planeringsinriktning

som angavs i budgetpropositionen 1998 visar på

en god överensstämmelse med SCB:s prognoser

över lärarbehovet fram till år 2005.

Utgångspunkter för SCB:s prognoser är bl.a.

barnkullarnas storlek, kommande

pensionsavgångar, utbildningarnas nuvarande

dimensionering, lärarstudenternas

genomströmning och lärarnas kvarvaro i yrket.

Regeringen noterar med tillfredsställelse att

högskolornas preciseringar vad avser lärare i vissa

ämneskombinationer och inriktningar inom den

totala ramen för lärarexaminerade görs efter

hörande av Högskoleverket och Statens

skolverk.

Högskolorna bör särskilt uppmärksamma att

lärarexamina med praktisk estetisk inriktning

ligger utanför de angivna examensmålen för

grundskollärare och gymnasielärare. Både inom

grundskolan och gymnasieskolan förväntas

behovet av lärare i praktisk estetiska ämnen bli

betydligt större än antalet examinerade under

flera år framöver. Högskolorna uppmanas att

inom ramen för tillgängliga medel fördela

resurser så att en ökning sker i första hand av

antalet tvåämnesutbildade lärare. Härvid

föreligger störst behov av kombinationerna

matematiskt-naturvetenskapligt eller språkligt

ämne med ett praktiskt/estetiskt ämne.

Högskolor med uppdraget att ge

specialpedagogisk utbildning bör särskilt

uppmärksamma behovet av specialpedagogisk

kompetens i såväl grund- och gymnasieskola

som särskola samt öka utbildningsvolymen.

Härvid är det viktigt att rekrytera personer med

grundskol- och gymnasielärarexamina.

Tabell 5.10 Examensmål och planeringsinriktning för

lärarutbildningarna

ÅR

1997 1999

2000 2002

2003 2005

Examina

Grundskollärare 4 9

4440

6240

4200

Gymnasielärare

3720

4485

4830

Planeringsinriktning

Grundskollärare 1 7

7500

5600

3000

Regeringen bedömer att de tidigare beslutade

examensmålen för grundskollärare med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9

skall ligga fast för treårsperioderna 2000 2002

och 2003 2005. Tendensen från antagningen

höstterminen 1998 pekar på att högskolorna

måste öka rekryteringen av redan

ämnesutbildade till de praktisk-pedagogiska

utbildningarna för lärarexamen. Annars

föreligger risk att högskolorna inte når sina

examensmål.

Regeringen bedömer vidare att de tidigare

beslutade examensmålen för gymnasielärare skall

ligga fast för treårsperioderna 2000 2002 och

2003 2005. Även i detta fall måste högskolorna

öka rekryteringen av redan ämnesutbildade till

de praktisk-pedagogiska utbildningarna för att nå

sina examensmål.

Skolans långsiktiga behov av lärare motiverar

att minst hälften av det totala antalet

examinerade grundskol- och gymnasielärare bör

vara inom områdena matematik, naturvetenskap

och teknik.

En fortsatt minskning av antalet examinerade

grundskollärare med inriktning mot

undervisning i årskurserna 1 7 bör ske under de

båda kommande perioderna. Minskningen skall

främst ske vad gäller inriktning mot svenska

samhällsorientering.

Behovet av antalet examinerade från det barn-

och ungdomspedagogiska programmet är

fortfarande svårt att bedöma. Regeringen föreslår

därför att högskolorna inte genomför några

större förändringar i dimensioneringen för

treårsperioden 2000 2002. Med de för

närvarande sjunkande födelsetalen är det osäkert

vad konsekvenserna blir för treårsperioden

2003 2005 vad gäller barnomsorgens behov av

barn- och ungdomspedagoger. Regeringen

återkommer i denna fråga.

Särskilda rekryteringsinsatser

Examensmålen för grundskollärare 4 9 och

gymnasielärare har sedan 1993 varit på en nivå

som är högre än vad högskolorna haft möjlighet

att nå. För att undvika brist på lärare krävs att

högskolorna anstränger sig för att nå sina

examensmål. Högskolorna måste intensifiera sin

rekrytering av exempelvis redan ämnesutbildade

till praktisk pedagogiska utbildningar om 40

poäng för att kunna examinera tillräckligt antal

lärare.

Rekryteringsinsatser för att få fler lärare med

annan yrkesbakgrund t.ex. militärer har gjorts av

några högskolor. Linköpings universitet har

genomfört en stor insats. I en första omgång

genomgår en grupp officerare lärarutbildningar

med inriktning mot gymnasie-, grundskollärar-

och slöjdlärarexamen.

Rekryteringsinsatser görs för att få fler

lärarstudenter med utländsk bakgrund.

Lärarhögskolan i Stockholm har enligt ett

regeringsbeslut hösten 1996 infört ett

förberedande år för denna grupp med gott

resultat. Lärarhögskolan i Stockholm har fortsatt

med en andra omgång studenter. (Se även avsnitt

5.4.3 Högskolestuderande med utländsk

bakgrund.) En grundskollärarutbildning med

mångkulturell inriktning vid Södertörns

högskola har 30 % studenter med utländsk

bakgrund.

Kvinnodominansen i lärarutbildningarna är

stor. Det är ytterst angeläget att högskolorna

fortsätter sina ansträngningar att öka andelen

män i lärarutbildningarna. Endast tre högskolor

redovisar för år 1997 att åtgärder har vidtagits i

denna riktning.

5.3.5 Konstnärliga utbildningar

Regeringens förslag: För fortsatta satsningar på

samarbetsprojekt mellan konstnärliga

utbildningar, tekniska utbildningar och

näringslivet anvisas 4 miljoner kronor.

För integrering av kammarmusikalisk

utbildning som hittills bedrivits vid Stiftelsen

Edsbergs Musikinstitut anvisas Kungl.

Musikhögskolan i Stockholm 4 208 000 kronor.

Anslaget till Stiftelsen Edsbergs Musikinstitut

reduceras med motsvarande belopp.

De konstnärliga högskolorna i Stockholm

anvisas sammanlagt 875 000 kronor för

förstärkning av resurserna med anledning av

regeringens fastslagna nivåer för styrelsearvoden.

Konstnärlig utbildning bedrivs huvudsakligen

vid sju konstnärliga högskolor i Stockholm;

Danshögskolan, Dramatiska institutet,

Konstfack, Kungl. Konsthögskolan, Kungl.

Musikhögskolan i Stockholm, Operahögskolan i

Stockholm och Teaterhögskolan i Stockholm.

Konstnärlig utbildning bedrivs också vid Lunds,

Göteborgs och Umeå universitet samt vid Luleå

tekniska universitet.

Skälen för regeringens förslag:

Konstnärliga utbildningars förnyelse

Ett kulturliv som utgör en vital del i samhället

som helhet är mycket betydelsefullt. Det är

därför viktigt att de konstnärliga utbildningarna

även fortsättningsvis aktivt samarbetar med

annan högre utbildning såväl som med det

omgivande samhället. Ett led i denna strävan är

att studerande vid de konstnärliga utbildningarna

redan under sin utbildningstid får tillfälle att

delta i praktiskt konstnärligt arbete. Det är

angeläget att samarbetet mellan de konstnärliga

utbildningarna och kulturlivet förstärks och att

introduktionen på arbetsmarknaden underlättas.

Projekt för designutbildningars och tekniska

utbildningars samverkan med näringslivet

I budgetpropositionen för år 1997 (prop.

1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr.

1996/97:100) föreslog regeringen satsningar på

ett samarbetsprojekt mellan konstnärliga

utbildningar, tekniska utbildningar och

näringslivet. Göteborgs och Umeå universitet

samt Konstfack tilldelades 4 miljoner kronor för

sådana projekt efter beslut av regeringen år 1997.

Samma belopp har utgått för år 1998. Som

planeringsförutsättning angavs att motsvarande

belopp även skulle utgå för budgetåret 1999.

Detta är det tredje och sista året som medel

fördelas för dessa projekt. Medlen skall fördelas i

enlighet med riktlinjerna för budgetåren 1997

och 1998.

Medel för ändamålet har beräknats under

anslaget B52 Särskilda utgifter inom universitet

och högskolor m.m. Projekten skall genomföras

så att erfarenheterna långsiktigt tas tillvara i

högskolans verksamhet. De skall slutgiltigt

redovisas efter budgetåret 1999.

Arkitekt- och designutbildningar, forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete

Regeringen lämnade i mars 1998 ett förslag till

riksdagen om ett handlingsprogram för

arkitektur, formgivning och design (prop.

1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr.

1997/98:225). För första gången tas ett initiativ

för en samlad politik på området. I propositionen

presenterades bl.a. regeringens planer inom

grundutbildning, forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete inom detta område. Därefter

har ett antal uppdrag givits inom utbildnings-

och forskningsområdet.

Regeringen gav i november 1997

Högskoleverket i uppdrag att se över

arkitektutbildningarna. Genom ett beslut i mars

1998 gav regeringen verket i uppdrag att även

utreda designutbildningarna och förlängde

samtidigt uppdraget rörande

arkitektutbildningarna. Högskoleverket skall

bl.a. undersöka möjligheterna för ett utökat

samarbete dels mellan design- och

arkitektutbildningarna, dels mellan dessa

utbildningar och organisationer, myndigheter

och näringsliv. I uppdraget ingår även att komma

med förslag om förändringar t.ex. vad gäller

utbildningarnas innehåll, omfattning och

organisation. I uppdraget ingår också att

kartlägga forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete inom dessa områden.

Uppdragen skall redovisas till regeringen i

februari 1999.

Campus för konst i Stockholm

Regeringen tillsatte i maj 1997 en särskild

utredare för att utreda frågan om ett konstnärligt

campus i Stockholm. Enligt direktiven skulle

utredaren dels analysera lokalbehovet och föreslå

en lämplig samlokalisering av de konstnärliga

högskolorna i Stockholm, med undantag för

Kungl. Konsthögskolan, dels överväga en

eventuell verksamhetsmässig integrering av

utbildningarna. I januari 1998 överlämnade

utredaren betänkandet Campus för konst (SOU

1998:10).

För att ytterligare förbättra beslutsunderlaget

för regeringens fortsatta ställningstagande i

campusfrågan har Regeringskansliet dels tillsatt

en arbetsgrupp som skall analysera kostnader för

ett campus för konst förlagt till

Konstfackområdet, dels givit en utredare i

uppdrag att undersöka förutsättningarna för en

verksamhetsmässig integrering. Uppdragen skall

avrapporteras i november 1998. Regeringen avser

att återkomma i frågan under budgetåret 1999

(se vidare avsnitt 5.7.3 Lokaler).

Dans i skolan

Dansen har en svag ställning i skolan i dag

jämfört med andra kulturformer. För att dansens

ställning skall kunna stärkas bör kunskapen om

dansens roll som uttrycksform höjas bland lärare

i för-, grund- och gymnasieskola. Regeringen har

tidigare beslutat att tilldela fyra lärosäten med

lärarutbildning särskilda medel om 0,8 miljoner

kronor för projekt med detta syfte (se även

avsnitt 5.3.4 Lärarutbildningar).

Dramatiska institutet

Regeringen har beslutat att tilldela Dramatiska

institutet 4,3 miljoner kronor för ett

utbildningsprojekt som skall genomföras i

samarbete med Kungl. Dramatiska teatern AB

och Stockholms Stadsteater AB. Projektet

innebär att skådespelare vid de båda teatrarna

arbetar tillsammans med studenterna i övningar,

produktioner och experiment inom teater, film,

radio och television. Projektet syftar bl.a. till att

berika studenterna såväl som den konstnärliga

verksamheten. Projektet skall genomföras under

perioden den 1 januari 1999 till den 31 december

2001.

Konstnärer i utbildningen

Regeringen har budgetåren 1995/96, 1997 samt

1998 avsatt medel för konstnärers engagemang i

den högre utbildningen, särskilt inom områdena

naturvetenskap, teknik och medicin. Medlen har

fördelats av Högskoleverket.

Malmö högskola

Regeringen har i september 1998 beslutat att

Malmö högskola skall tilldelas särskilda medel

om 5 miljoner kronor för att ge möjlighet för

tekniker och konstnärer att samarbeta i studier

och projekt inom ramen för högskolans

verksamhet. Projektet syftar till att utveckla en

ny form av utbildningar, "imagineering", som

kombinerar det konstnärliga området med

teknik. Projektet skall genomföras i samarbete

med kulturinstitutioner i Malmö.

Mälardalens högskola

Regeringen beslutade i september 1998 att som

ett engångsbelopp tilldela Mälardalens högskola

4,5 miljoner kronor för en

kombinationsutbildning med inslag av scen- och

medieutbildning. Utbildningen förläggs till

Eskilstuna och skall bedrivas i samarbete med

Dramatiska institutet. Projektet syftar till

förnyelse av olika utbildningar, t.ex.

lärarutbildning och ingenjörsutbildning (se även

avsnitt 5.3.4 Lärarutbildningar).

Operautbildning

Regeringen har i augusti 1998 i ett särskilt beslut

beviljat Göteborgs universitet och

Operahögskolan i Stockholm 5 miljoner kronor

vardera för att fortsätta de kvalitetsprogram som

de redan bedriver i samarbete med

Göteborgsoperan resp. Operan. Projekten syftat

också till att underlätta de studerandes

introduktion på arbetsmarknaden.

Stenebyskolan och Carl Malmstens skola

Som en planeringsförutsättning inför budgetåret

2000 gäller att delar av Stenebyskolans

verksamhet inom formgivning och design

integreras med Göteborgs universitet. På

liknande sätt bör som en planeringsförutsättning

inför budgetåret 2000 gälla att delar av den

utbildning inom hantverk och design som

bedrivs vid Carl Malmstens skola förs över till

Linköpings universitet. Dessa utbildningar

finansieras och bedrivs f.n. som s.k.

kompletterande skolor.

Stiftelsen Edsbergs Musikinstitut

Stiftelsen Edsbergs Musikinstitut bedriver

kammarmusikalisk utbildning. Frågan om den

framtida verksamheten vid institutet har utretts

vid flera tillfällen. Enligt stadgarna för Stiftelsen

Edsbergs Musikinstitut är stiftelsens ändamål att

komplettera den högre musikutbildningen och

fortbildningen i landet.

I mars 1997 gav regeringen ett uppdrag till en

utredare att lämna förslag bl.a. till samordning

mellan Stiftelsen Edsberg Musikinstitut och

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm. I

uppdraget konstaterades att de statliga

högskolorna sedan tillkomsten av Stiftelsen

Edsbergs Musikinstitut har utvecklat

kammarmusikalisk utbildning. I direktiven

framhålls att det finns anledning för institutet att

ytterligare renodla sin unika kompetens och sin

roll inom högre musikutbildning. En

samordning med Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm torde förbättra förutsättningarna för

en sådan utveckling och därmed befrämja en

långsiktig kvalitetshöjning av den

kammarmusikaliska utbildningen.

Fr.o.m. den 1 april 1998 gäller ett avtal mellan

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm och

Stiftelsen Edsbergs Musikinstitut. Avtalet

innebär bl.a. att Musikhögskolan svarar för

verksamheten vid Edsbergs Musikinstitut, att

rektorn vid Musikhögskolan är rektor även för

institutet, att institutet är en från

Musikhögskolan fristående enhet och att

personalen fortsätter sina anställningar enligt

befintliga avtal.

Eftersom Musikhögskolan enligt avtalet skall

svara för verksamheten vid institutet, föreslår

regeringen att institutet inte erhåller medel under

anslaget B51 Enskilda och kommunala

högskoleutbildningar m.m. Regeringen föreslår i

stället att medel för den kammarmusikaliska

utbildningen vid institutet fr.o.m. budgetåret

1999 anvisas Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm under anslaget B45 Kungl.

Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning.

Arvoden till ledamöterna i styrelserna vid de

konstnärliga högskolorna i Stockholm

Ersättning för uppdrag till ledamöter som

regeringen utser i styrelserna för universitet och

högskolor regleras i förordningen (1992:1299)

om ersättning för uppdrag i statliga styrelser,

nämnder och råd m.m. Bestämmelserna i

förordningen skall även tillämpas för

studenternas representanter i universitets- och

högskolestyrelserna

(1 kap. 7 a § högskoleförordningen 1993:100).

Tidigare bestämde styrelsen för ett universitet

eller en högskola vilken ersättning som skulle

betalas till ledamöterna i styrelsen och

ersättningen fick inte betalas till den som var

anställd vid universitet eller högskola. Detta

reglerades i förordningen (1993:923) om

ersättning till ledamöter i styrelser för universitet

och högskolor, vilken fr.o.m. den 1 september

1998 är upphävd (1998:1006).

Regeringen föreslår med anledning av de

ökade kostnader som denna förändring innebär

en förstärkning av resurserna med 125 000

kronor vardera för de sju konstnärliga

högskolorna i Stockholm. Medlen har beräknats

under respektive konstnärliga högskolas anslag.

5.4 Särskilda frågor inom högskolan

5.4.1 IT och distansutbildning

Allmänt

Det är viktigt att högskolan utvecklar metoder

för att med informationsteknik främja nya

satsningar inom utbildningsväsendet. Teknikens

möjligheter att ge ökad tillgänglighet underlättar

också rekryteringen av nya studenter genom att

information och pedagogiskt material kan nå

personer som annars inte skulle komma i

kontakt med högskolan. För forskningens del

öppnar informationstekniken ständigt nya

perspektiv genom att den möjliggör

informationstillgång och kontakter mellan

forskare lokalt, regionalt, nationellt och globalt.

Högskoleverket samordnar

forskningsinformation från alla forskande

institutioner genom en särskild söktjänst på

Internet, Safari, vilken allmänheten kommer att

ha tillgång till.

Högskolan har en nyckelroll när det gäller att

stödja utnyttjandet av informationsteknikens

möjligheter i samhället som helhet. En IT-

satsning pågår inom högskoleområdet vilken

syftar till att förbättra högskolans möjligheter till

datakommunikation och därmed förbättra

möjligheterna för bl.a. distansutbildning. Det

kommer att ställas höga krav på högskolornas

förmåga att utnyttja den nya

informationstekniken på ett ändamålsenligt sätt

inom forskning och utbildning, inte minst inom

distansutbildning. Universitetsdatanätet Sunet

spelar här en central roll. Statsmakterna har

beslutat att högskolor vid utformandet av

utbildningsutbudet särskilt skall beakta behovet

av utbildade inom det informationstekniska

området.

Distansutbildning

Regeringens ambition är att skapa möjlighet för

så många som möjligt att studera i högskolan. Ett

viktigt hjälpmedel för att öka tillgängligheten till

högskolestudier är distansutbildning.

Distansutbildning är ett sätt att sprida kunskap

via andra typer av kommunikation och

distribution än de metoder som kräver att lärare

och student är på samma plats vid samma

tidpunkt. Det karaktäristiska är att utbildningen

kommer till studenten i dennes normala miljö på

hemorten eller på arbetsplatsen.

Individanpassning och flexibilitet är exempel på

fördelar med distansutbildning. När det gäller att

tillgodose kraven på en ständig kunskaps- och

kompetensutveckling spelar distansutbildning en

viktig roll genom dess möjligheter till anpassning

för en alltmer heterogen studentgrupp. Intresset

för distansutbildning är stort och redan i dag

studerar var tionde student inom högskolan på

distans. Störst andel distansregistrerade finns vid

lärosäten i norra Sverige. Rätt utnyttjad kan den

nya informationstekniken innebära en

omvälvning för högskoleutbildningens räckvidd

såväl nationellt som internationellt och därmed

få stor betydelse för den regionala utvecklingen.

Distansutbildningskommittén (Dukom)

Regeringen tillsatte våren 1995

Distansutbildningskommittén, Dukom

(U1995:07). Kommitténs huvuduppgift var att

föreslå en strategi som långsiktigt skulle främja

utvecklingen i hela landet av de möjligheter till

distansutbildning som den moderna

informationstekniken erbjuder (Dir. 1995:69).

Enligt tilläggsdirektiv (Dir. 1996:17) skall

utredningen lägga fram förslag om vilken roll

Sveriges Utbildningsradio (UR) skall spela inom

utbildnings- och folkbildningsområdet.

Förslagen redovisas i Utbildningskanalen (SOU

1997:148). Betänkandet har varit föremål för

remissbehandling och finns tillgängligt på

Kulturdepartementet. Dukom redovisade sitt

slutbetänkande Flexibel utbildning på distans

(SOU 1998:84) i juni 1998. Betänkandet är

föremål för remissbehandling under hösten 1998.

Kommitténs förslag: Enligt kommittén är

den lämpligaste strategin att skapa gynnsamma

förutsättningar för en fortsatt utveckling av

pedagogik, metodik och organisation av

distansutbildning. Till detta behövs nya

strukturer och regelsystem. Dukom föreslår att

särskild vikt bör läggas vid läromedlen och

utformandet av IT-stödet, både av hänsyn till

kostnaderna och med hänsyn till studenters

behov att själva kunna styra sina distansstudier.

I anslutning till Dukom arbete har regeringen

beviljat sammanlagt 100 miljoner kronor till

olika försöksverksamheter inom vitt skilda

områden med distansutbildning genom

användning av IT. Projektverksamheten delades

in i 42 högskoleprojekt, 35 folkbildningsprojekt

och 23 projekt inom kommuner och övriga .

Med utgångspunkt från projektens slutrapporter

kunde Dukom utvärdera verksamheten i

Utvärdering av distansutbildningsprojekt med

IT stöd (SOU 1998:57). Dukom konstaterar att

de pedagogiska idéerna som efterfrågades bl.a.

deltagaranpassning och deltagarinitiativ i stort

följdes. Individualisering och personligt stöd i

studierna lyfts fram som positiva erfarenheter

från projekten. Tekniska problem uppfattades

ofta som mindre allvarliga och var i de flesta fall

övergående. För organisationernas del har

projekten resulterat i attitydpåverkan och

kunskapsspridning med ett ökat intresse och

positiv inställning som följd.

Distansutbildningsmyndigheten i Härnösand

Tillgången till utbildning på olika nivåer är viktig

för utvecklingen i landets alla delar. En

breddning av utbudet bör därför eftersträvas.

Detta bör åstadkommas såväl inom ramen för de

ordinarie utbildningssystemen som med riktade

insatser. Regeringen föreslog i propositionen

Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop.

1997/98:62) att den decentraliserade

utbildningen och distansutbildningen skall

byggas ut med minst 1 500 platser senast år 2000.

På regeringens förslag har en delegation inrättats

för IT-baserad distansutbildning av särskild

regionalpolitisk betydelse. Delegationen skall

också stödja utvecklingen av distansutbildning

baserad på modern informationsteknik genom

ett utvecklingscentrum med lokalisering till

Härnösand. Regeringen föreslog vidare att en

distansutbildningsmyndighet inrättas i

Härnösand. Riksdagen har bifallit förslagen

(prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr.

1997/98:204). Regeringen förordnade i maj 1998

en organisationskommitté för en

distansutbildningsmyndighet i Härnösand (Dir.

1998:44). Kommittén består av företrädare för

bl.a. högskolan, kommunerna och

folkbildningen. Kommittén har i uppdrag att

lämna förslag om den närmare utformningen av

myndigheten och dess verksamhet. Kommittén

har begärt att få förlängd tid till den 1 juli 1999

för redovisning av sin slutrapport.

Regeringen avser att återkomma under 1999

med förslag till fördelning av platser och

utformning av insatserna.

Utveckling av universitetsdatanätet Sunet

Sunet har under de senaste åren blivit ett nät som

används av allt fler. Det innebär bl.a. att

humanister och samhällsvetare håller på att bli

lika stora användare som tekniker och

naturvetare. Universitet och högskolor har

möjliggjort anslutning för studenter i stor skala.

På sikt skall så gott som samtliga studenter

erbjudas Internetanslutning. Sunet utnyttjas för

närvarande av ca 37 000 anställda i högskolan och

140 000 studenter. Antalet användare ökar

snabbt. Det avtal Sunet slutit om uppringd

Internettjänst för alla studenter, till en kostnad

för studenten om 21 kronor per månad, kommer

sannolikt att leda till att användningen

intensifieras ytterligare. Anslutningen av

huvudbibliotek, länsmuseer och de statliga

museerna leder till ytterligare användning av

Sunet.

De viktigaste användningsområdena är

sökande efter forskningsrapporter och

litteraturreferenser, sökning i databaser,

förmedling av kunskap och kontakt med

forskare. Distansundervisning, kontakt med

myndigheter och leverantörer och undervisning

samt självinlärning via Internet är också viktiga

användningsområden.

Användningen av Internet och innehållet på

Internet har förändrats. Information som

tidigare bara fanns i pappersform, finns i dag

tillgängligt via Internet. Applikationerna som

finns på nätet innehåller alltmer grafiska

gränssnitt och både stillbilder och rörliga bilder

utnyttjas på ett alltmer sofistikerat sätt. Detta

ställer ökade krav på bandbredd.

De nya resurskrävande användningsområdena

och den starka ökningen av antalet användare av

nätet ökar kraven på utbyggnad av kapaciteten av

Sunet. Under innevarande år kommer Sunet att

uppgradera sina förbindelser mellan

universiteten och högskolorna.

Högskoleverket/Sunet räknar med att

förbindelser inom Sverige måste byggas ut

ytterligare fr. o. m. år 2000. En mycket stor del

av Sunets medelsbehov avser kostnader för de

internationella förbindelserna som hyrs och

administreras gemensamt av de nordiska

länderna via det gemensamt ägda bolaget Nordu-

net. De största behoven av utbyggnad av

kapaciteten under de närmaste tre åren gäller

förbindelserna med USA. Regeringen aviserade i

1998 års ekonomiska vårproposition (prop.

1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr.

1997/98:317) att resurserna för Sunet förstärks

genom tillskott på 40 miljoner kronor år 2000

och ytterligare 50 miljoner kronor år 2001.

Anslaget till Sunet behandlas i avsnitt 5.8 Anslag,

anslaget B54 Sunet.

5.4.2 Högskolans roll för

kompetensutveckling

Behovet av kompetensutveckling för

yrkesverksamma är ett viktigt område för

högskolan att uppmärksamma. Det gäller såväl

individens som arbetsgivarens behov.

Högskolans utbildning kan på olika sätt göras

tillgänglig i tid, rum och innehåll för både dem

som är beroende av att få studierna att fungera

vid sidan av ett arbete och dem som tar ledigt för

studier.

Den s.k. NT-utbildningen är ett exempel. Av

avsnitt 5.3.2 Naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar framgår att ca 60 % av de som sökt

den s.k. NT-utbildningen vid någon av landets

högskolor är yrkesverksamma. NT-utbildningen

har därmed varit framgångsrik ur ett

kompetensutvecklingsperspektiv.

Arbetsgivarnas behov av kompetensutveckling

kan t.ex. tillgodoses genom uppdragsutbildning.

I november 1997 beslutade regeringen

(1997:845) att den som genomgått

uppdragsutbildning, som har samma kvalitet som

annan grundläggande högskoleutbildning, ska få

tillgodoräkna sig poäng för detta. Ett universitet

eller en högskola som anordnar

uppdragsutbildning som omfattar mer än 40

studieveckor skall underrätta Högskoleverket

om detta skriftligen.

Regeringens satsning på kunskapslyftet

kommer med stor sannolikhet att öka efterfrågan

på högskolekurser. Tillsammans med den

fortsatta utbyggnaden av distansutbildning bör

förutsättningarna för yrkesverksamma att delta i

högskolestudier ha ökat och fortsätta att öka

framöver.

Fortbildning och vidareutbildning

Högskolan har i decennier erbjudit möjligheter

för fortbildning och vidareutbildning för

yrkesverksamma personer med behörighet till

grundläggande högskoleutbildning.

Omfattningen och inriktningen av fortbildning

och vidareutbildning varierar mellan olika

högskolor, vilket försvårar en rättvisande

jämförelse. Ett skäl till olikheterna är att

definitionen av vad som är fortbildning och

vidareutbildning grundar sig på individens motiv

för studierna och det skulle krävas omfattande

uppföljning för att kartlägga motiven.

Riksdagen har med anledning av regeringens

förslag i budgetpropositionen för år 1998 (prop.

1997/98:1, utg. omr. 16, bet. 1997/98:UbU1,

rskr. 1997/98:108) beslutat om generella

utbildningsuppdrag för högskolorna. Detta

uppdrag omfattar även fortbildning och

vidareutbildning. Av regleringsbrevet framgår att

högskolorna i årsredovisningen skall redovisa

antalet studenter som under budgetåret deltagit i

dessa kurser samt antalet helårsstudenter och

helårsprestationer. Redovisningen skall utgå från

lärosätets egen definition av kurser för

fortbildning och vidareutbildning. Av

årsredovisningen skall framgå vilken definition

som använts.

Återrapporteringen har generellt sett en

varierande kvalitet varför det är svårt att göra

jämförelser mellan lärosätena. Högskolorna

redovisar i allmänhet kurser som ges på halv- och

kvartsfart som fortbildning och vidareutbildning.

Några högskolor redovisar även helfartskurser

som går på kvällstid. Högskolorna påpekar dock

att det inte är ovanligt att även vanliga

studenter deltar i dessa kurser. Detta försvårar

bedömningen av hur många som läser med

fortbildning och vidareutbildning som motiv för

sina studier. Det tycks dock som om den

sammantagna volymen av deltidskurser och

kurser förlagda till kvällstid har ökat.

En indikator på omfattningen av fortbildning

och vidareutbildning kan vara andelen äldre

studerande vid högskolan. Dessa är eller har

sannolikt varit yrkesverksamma i relativt hög

grad. Andelen registrerade studenter som är 35

år eller äldre var under läsåret 1996/97 19 %,

vilket är detsamma som föregående läsår.

Eftersom antalet studenter totalt har ökat

innebär det även att antalet äldre studerande har

ökat.

Regeringen har erfarit att Högskoleverket,

som bl.a. har till uppgift att följa upp

utbildningen inom högskolan, har för avsikt att

inom ramen för detta arbete närmare belysa olika

aspekter av fortbildning och vidareutbildning.

Regeringen ser positivt på detta arbete.

Regeringen bedömer det angeläget att

universitet och högskolor fortsätter förbättra

förutsättningarna för yrkesverksamma att ta del

av högskolans utbildning som ett led i en ökad

kompetensutveckling. Deltidskurser,

kvällsundervisning, distanskurser och

uppdragsutbildning är exempel på olika former

av utbildningsuppläggning som kan bidra till

detta. Dessutom bör utbildningsutbudets

innehåll utvecklas i nära kontakt med företag,

kommuner och myndigheter och med god

kännedom om de behov som finns i omgivande

samhälle.

Arbetsgruppen för kompetensutveckling

Regeringen tillsatte i februari 1998 en

arbetsgrupp för kompetensutveckling i

arbetslivet (A98/265/AL) med företrädare för

arbetsmarknadens parter och Regeringskansliet.

Arbetsgruppen, som lämnade sin slutrapport i

september 1998, föreslår att arbetsmarknadens

parter och regeringen träffar en

trepartsöverenskommelse som dels innefattar att

arbetsmarknadens parter driver en omfattande

kampanj för lokala överenskommelser om

kompetensutveckling och dels att staten ger en

statlig stimulans till kompetensutveckling.

Arbetsgruppen föreslår att när väl förslag till

omfattning, finansiering och tidpunkt för

ikraftträdande föreligger kan den föreslagna

trepartsöverenskommelsen mellan

arbetsmarknadens parter och regeringen

undertecknas (se utg. omr. 14 Arbetsmarknad

och arbetsliv, kapitel 5).

5.4.3 Högskolestudenter med utländsk

bakgrund

Det är viktigt att ta tillvara den kompetens som

personer med utländsk bakgrund tillför landet.

De representerar olika kulturer och språk som är

värdefulla resurser i det svenska samhället.

Högskolan skall utnyttja de många kulturer som

i dag finns i det svenska samhället och bidra till

att motverka rasism och främlingsfientlighet.

Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att

underlätta för studenter med utländsk bakgrund

att framgångsrikt bedriva högskolestudier.

Universitet och högskolor skall ta hänsyn till att

studenter som har invandrat kan behöva särskilt

stöd, t.ex. i det svenska språket. Södertörns

högskola och Malmö högskola har givits en

mångkulturell profil. Vid Lärarhögskolan i

Stockholm startades ett nationellt centrum för

svenska som andraspråk och svenskundervisning

för invandrare (sfi) år 1997 (1997:381). Särskilda

satsningar har gjorts på ett nytt tema vid

Linköpings universitet, Tema Etnicitet och vid

Göteborgs universitet på forskning om svenska

som andraspråk och utveckling av undervisning i

sfi. För att underlätta inträdet till

arbetsmarknaden ges särskilda praktiska och

teoretiska utbildningar, s.k. aspirantutbildning,

vid universitet och högskolor. Särskilda insatser

har också gjorts för att öka rekryteringen av

invandrare till lärarutbildningarna.

Migration

Under perioden 1991 1994 hade Sverige en stor

invandring av personer med högskoleutbildning

och forskarutbildning. År 1995 innebar ett

trendbrott så till vida att relativt stora grupper

som tidigare invandrat nu flyttade ut ur landet

igen. Samtidigt minskade invandringen av

utlandsfödda personer med högskoleutbildning

och utlandsfödda forskare. Åren 1996 och 1997

har in- och utvandringen troligen vägt ganska

lika bland högskolestuderande.

Sett på en längre period, 1986 1996, har

Sverige fått ett sammanlagt nettotillskott

motsvarande drygt 20 000 personer med minst

treårig högskoleutbildning och ungefär 2 000

forskarutbildade. Det är av största vikt att dessa

personer ges stöd och möjlighet att etableras på

arbetsmarknaden.

Aspirantutbildning

Ett sätt att öka möjligheterna för utländska

akademiker att etablera sig på arbetsmarknaden

är aspirantutbildningen. Riksdagen anvisade på

förslag av regeringen medel för vissa särskilda

åtgärder inom universitet och högskolor

budgetåret 1995/96 med anledning av

arbetsmarknadsläget. Dessa avsåg bl.a. en

särskild teoretisk och praktisk utbildning för

arbetslösa personer med utländsk akademisk

utbildning, s.k. aspirantutbildning (prop.

1996/97:1 utg.omr. 16, s. 85, 1996/97:UbU1,

rskr. 1996/97:100).

Våren 1995 fick nio lärosäten i uppdrag att

anordna aspirantutbildning läsåret 1995/96.

Läsåret därpå fanns aspirantutbildningen kvar

som ett särskilt åtagande, då för 13 lärosäten.

Högskoleverket har haft regeringens uppdrag att

följa upp och utvärdera aspirantutbildningen.

Högskoleverket har i rapporterna Särskilda

utbildningssatsningar vad blev det av dem?

(Högskoleverkets rapportserie 1998:4 R) och

 Bara jag får chansen att få visa vad jag kan

(Högskoleverkets rapportserie 1998:6 R)

redovisat uppdraget. Fr.o.m. läsåret 1997/98 är

aspirantutbildningen ett generellt uppdrag till

högskolorna, dock utifrån lokala förutsättningar.

Ungefär hälften av lärosätena har beslutat att

inte fortsätta med denna utbildning. Anledningar

till detta är enligt Högskoleverket bl.a. att rek-

ryteringsunderlaget tycks vara litet och att

genomförandet av utbildningen, framför allt

praktikanskaffningen, har varit svår och

arbetskrävande för lärosätena. Enligt

Högskoleverket har utbildningen emellertid givit

många studenter stärkt självförtroende, bättre

språkkunskaper och ett utökat kontaktnät, vilka

är avgörande faktorer för deras möjligheter att

hitta ett kvalificerat arbete.

Regeringen anser att fortsatt

aspirantutbildning är av vikt. Utbildningen

behöver dock vara mer yrkesanpassad. Särskilt

angeläget är att behovet av stödundervisning i

svenska för studenter med utländsk bakgrund

uppmärksammas.

Akademiskt startår

Det är ett faktum att många personer med

utländsk bakgrund har vissa svårigheter att

påbörja högskolestudier, vilket ofta beror på

bristfälliga kunskaper i det svenska språket och

en allmän ovisshet om vad högskolestudier

innebär.

Vid ett antal högskolor, bl.a. vid Södertörns

och Malmö högskolor, erbjuds ett mer allmänt

högskoleförberedande år. Utbildningen

innehåller bl.a. svenska i tal och skrift, engelska,

studieteknik, universitetskunskap och

vetenskapsteori. Syftet med utbildningen är att

bl.a. motverka den sociala snedrekryteringen till

högskolan och att uppmuntra studiebegåvade

ungdomar med bakgrund i icke studiemotiverade

miljöer samt personer med bristfälliga kunskaper

i svenska språket att söka sig till högskolestudier.

Utbildningen har varit eftersökt, särskilt av

studenter med utländsk bakgrund.

Erfarenheterna av denna typ av utbildning har

hittills varit i stort sett positiva. Som redovisats i

den storstadspolitiska propositionen Jämlikhet

och utveckling i storstäderna (prop.

1997/98:165) bedömer regeringen att det bör

vara möjligt för fler universitet och högskolor,

särskilt i storstadsregionerna, att erbjuda någon

form av högskoleförberedande utbildning, ett

s.k. akademiskt startår för att i ökad utsträckning

rekrytera personer från studieovana miljöer samt

personer med behov av stöd i det svenska

språket.

Lärarutbildning

Regeringen beslutade hösten 1996 om särskilda

medel till Lärarhögskolan i Stockholm för

rekryteringsstöd och insatser för lärarstudenter

med invandrarbakgrund. Lärarhögskolan i

Stockholm har lämnat en rapport från denna

första förberedande utbildning för lärare med

annat modersmål än svenska (se även avsnitt

5.3.4 Lärarutbildningar). Syftet med

utbildningen är att tillföra skolan fler lärare med

en dubbel språklig och kulturell kompetens. 20

personer har slutfört utbildningen läsåret

1997/98.

Regeringen ser positivt på högskolornas

aktivitet inom detta område.

5.4.4 Studenter med funktionshinder i

högskolan

Regeringens förslag: Ett tillskott av resurser om 5

miljoner kronor anvisas för stöd till studenter

med funktionshinder.

Skälen för regeringens förslag: Antalet

studenter med funktionshinder har ökat vid

universitet och högskolor för fjärde året i rad

från närmare 500 studerande 1993/94 till drygt

1 100 studerande år 1997. Den grupp som ökat

mest är studenter med dyslexi (från 55

budgetåret 1993/94 till 243 budgetåret 1997).

Ungefär två tredjedelar av studenterna med

funktionshinder erhöll medel för särskilda

stödåtgärder såsom assistent, lektör,

teckenspråkstolk, anteckningshjälp eller extra

undervisning medan en tredjedel av dem inte

behövt sådant stöd.

Universitetens och högskolornas kostnader

för studenter med funktionshinder uppgick

totalt till närmare 25 miljoner kronor under

budgetåret 1997. Detta är en ökning med drygt 4

miljoner kronor jämfört med läsåret 1995/96. I

första hand täcks dessa kostnader för stöd till

studenter med funktionshinder genom att

universitet och högskolor enligt bestämmelser i

regleringsbrevet avsätter 0,15 % av anslagen för

grundläggande högskoleutbildning samt av

ersättning från landsting för vårdutbildning.

Kostnader som överstiger detta belopp kan efter

ansökan delvis täckas av de medel som

disponeras av Stockholms universitet som

särskilt åtagande. De av Stockholms universitet

fördelade medlen täckte 63 % av de överstigande

kostnaderna som högskolorna redovisat för

budgetåret 1997. Motsvarande andel budgetåret

1995/96 var 71 %. För att kunna vidmakthålla en

tillfredsställande nivå för dessa stödåtgärder bör

ersättningen höjas. Regeringen föreslår att

medlen för ändamålet under anslaget B7

Stockholms universitet: Grundutbildning höjs

med 5 miljoner kronor till 14 589 000 kronor.

Antalet studenter med funktionshinder kan

förväntas att öka i samband med den kraftiga

utbyggnaden av högskolan. Med anledning härav

avser regeringen att tillsätta en utredning för att

bl.a. se över systemet med stöd till studenter

med funktionshinder.

Statens Institut för Handikappfrågor i skolan

(SIH) har i samråd med Tolk- och

översättarinstitutet vid Stockholms universitet

(TÖI) redovisat uppdrag rörande lärare i

teckenspråk m.m. Teckenspråk har införts som

valbart ämne i såväl grund- som gymnasieskola.

SIH konstaterar att teckenspråket därmed har

övergått från att vara en fråga enbart som döva,

dövblinda och hörselskadades tillgång till

kommunikation och om rätt till undervisning på

det egna språket till att bli en generell

samhällsfråga. SIH noterar att trots att

teckenspråk införts som ämne har frågan om

utbildning av lärare i teckenspråk och lärarnas

kompetens inte lösts. SIH anser att utbildningar

till lärare i teckenspråk bör jämställas med

utbildning för övriga språklärare. SIH föreslår

bl.a. att Högskoleverket ges i uppdrag att

fortsätta utreda frågan. Det redovisade uppdraget

bereds för närvarande i Regeringskansliet.

5.4.5 Utbildning i mänskliga rättigheter

Utbildningsministern har givit en särskild

utredare i uppdrag att utvärdera de kurser i

mänskliga rättigheter och demokrati som gavs

vid Teologiska Högskolan under 1997 samt att

inventera högskolornas aktuella

utbildningsutbud när det gäller demokrati och

mänskliga rättigheter. Vidare hade utredaren i

uppdrag att belysa sätt att integrera utbildning i

mänskliga rättigheter i befintliga utbildningar

samt överväga behovet av en mer systematisk

och sammanhållen utbildning inom området

demokrati och mänskliga rättigheter än den som

för närvarande bedrivs vid högskolorna.

Utredningen redovisades i juni 1998 i rapporten

Mänskliga rättigheter mångas skyldigheter (Ds

1998:46). Utredarens bedömning är att

utbildningen i mänskliga rättigheter vid

Teologiska Högskolan befinner sig i ett

utvecklingsskede och inte kan ses som en lösning

på behovet av en mer systematisk och

sammanhållen utbildning i området. Utredaren

föreslår ändå att det även i fortsättningen

anordnas utbildning inom området mänskliga

rättigheter vid Teologiska Högskolan.

De inventeringar utredaren har gjort pekar på

att högskolornas utbildningsutbud i mänskliga

rättigheter har en begränsad volym om avsikten

är att kunskaperna på området ska få genomslag i

såväl yrkesutövning som politisk verksamhet och

allmänna attityder. Utredaren föreslår en rad

insatser.

Rapporten är föremål för remissbehandling

under hösten 1998.

5.4.6 Studenters personskadeskydd

Högskolestudenter har ett svagt skydd vad gäller

personskador i förhållande till andra grupper i

samhället.

Regeringen tillkallade sommaren 1997 en

särskild utredare med uppgift att se över

arbetsskadeförsäkringen. I uppdraget ingick även

att se över arbetsskadeskyddet för studenter. I

januari 1998 överlämnade utredaren betänkandet

Den framtida arbetsskadeförsäkringen (SOU

1998:37). Betänkandet har remissbehandlats och

regeringen avser att återkomma till riksdagen i

frågan.

5.5 Internationellt samarbete

Regeringens bedömning: Högskoleverket bör

tilldelas uppgiften att bidra till att stimulera

lärosätenas internationalisering av utbildning och

forskning mot världen utanför Europa och

Nordamerika samt att medverka i uppföljningen

av denna internationalisering. Regeringen avser

att göra detta tillägg i Förordning med

instruktion för Högskoleverket. (SFS 1995:945).

Skälen för regeringens bedömning: Den

svenska högskolan har ett omfattande

internationellt samarbete på olika nivåer inom

såväl forskning som grundutbildning. Utbyte

och samarbete med forskare och lärare från olika

delar av världen är naturliga inslag i dagens

svenska högre utbildning och forskning. Genom

informationsteknologins utveckling har det

internationella samarbetet delvis förändrat

karaktär, men fortfarande finns det behov av

utbyte av lärare, forskare och studenter mellan

lärosäten i olika länder. Svenska lärare och

forskare samarbetar med kollegor runt hela

världen. Samarbetet sker dels i formaliserade

former genom samarbetsavtal och dels genom

informella kontakter som bygger på

gemensamma intressen. Det är därför inte

möjligt att få en total överblick över det

internationella samarbetet och utbytet som

svenska lärosäten deltar i. Detta omfattande

samarbete är emellertid i huvudsak koncentrerat

till industriländer inom OECD-gruppen samt i

viss omfattning till Östeuropa. Utbildning,

forskning och internationellt samarbete med

inriktning mot Afrika, Asien och Latinamerika

förekommer även, men sker i mer begränsad

omfattning.

Regeringen uppdrog hösten 1997 till

Högskoleverket att i samarbete med Sida

inventera den svenska högskolans undervisning

och forskning om länder utanför Europa och

Nordamerika samt samarbete med högskolor i

dessa länder. Vidare skulle Högskoleverket efter

samråd med Sida lämna förslag hur högskolans

utbildning och forskning kan förstärkas inom

dessa områden samt hur studentutbyte och

forskningssamarbete kan utvecklas mellan

Sverige och länder utanför Europa och

Nordamerika.

Högskoleverket har i rapporten Utbildning

och forskning för strategisk internationalisering

(Högskoleverkets rapportserie 1998:16 R)

redovisat uppdraget. Verket föreslår bl.a. att vissa

områdesstudier inom grundutbildningen om

världen utanför OECD-området bör förstärkas

och en särskild Afrika-fond för att förstärka

utbildningen om Afrika inrättas. Utbildning och

forskning av olika språk bör förstärkas särskilt

när det gäller afrikanska och asiatiska språk.

Utredningen föreslår ett ökat studentutbyte

mellan svenska lärosäten och lärosäten i länder

utanför Europa och Nordamerika. Detta bör

bl.a. ske genom inrättandet av ett nytt

stipendieprogram Lineeausprogrammet. Verket

betonar vidare det angelägna i att ta i anspråk

utbildade invandrares kunskaper och

erfarenheter inom högskolan.

Utredningen har remissbehandlats.

Sammanfattningsvis kan redan nu sägas att

remissinstanserna inom

Utbildningsdepartementets område anslutit sig

till utredningens uppfattning att det finns ett

stort behov att förstärka utbildning och

forskning om länderna utanför Europa och

Nordamerika. Det är framför allt det enskilda

lärosätet som har det yttersta ansvaret för

internationaliseringen av utbildning och

forskning men remissinstanserna framhåller det

värdefulla i att särskilda stöd kan ges bl.a. i form

av resurser till ett ökat studentutbyte i form av

det föreslagna Linneausprogrammet. Det

framhålls vidare som angeläget att Sida utvidgar

MFS-programmet (Minor Filed Studies).

Regeringen anser att det finns ett stort behov av

att förstärka högre utbildning och forskning om

länder utanför Europa och Nordamerika liksom

även studentutbytet med dessa länder.

Regeringen avser nu att närmare bereda

rapportens förslag och remissinstansernas

synpunkter för att senare återkomma till

riksdagen i denna fråga. Regeringen vill dock

redan nu anmäla sin avsikt att tilldela

Högskoleverket uppgiften att bidra till att

stimulera lärosätenas internationalisering av

utbildning och forskning mot världen utanför

Europa och Nordamerika samt att medverka i

uppföljningen av denna internationalisering.

De ekonomiska förutsättningarna för ett

internationellt samarbete och utbyte för svenska

högskolor får betecknas som goda. Högskolorna

skall själva avsätta medel för internationalisering.

Inom Nordiska ministerrådets budget finns

medel avsatta för utbyte av studenter och lärare

inom ramen för det s.k. Nordplusprogrammet.

Motsvarande medel för forskarutbyte disponeras

av Nordiska Forskarutbildningsakademien

(NorFA). De medel som EU ställer till

förfogande för studentutbyte och utbyte av

lärare inom Erasmusprogrammet är av betydelse

för grundutbildningen. Inom det fjärde

ramprogrammet för forskning och utveckling

finns medel avsatta inom särprogrammet

Training and Mobility for Researchers för att

göra det möjligt för unga forskare att vistas

utomlands. Ett liknade särprogram kommer att

införas i det femte ramprogrammet. Svenska

Institutets stipendier för samarbete inom

forskning och utbildning, Stints insatser samt

medel från andra privata stiftelser och fonder är

väsentliga bidrag till internationaliseringen av

den svenska högskolan.

Nordiskt samarbete

Styrningsgruppen för nordiskt samarbete inom

högre utbildning (Högut) har på uppdrag av

Nordiska Ministerrådet utarbetat ett förslag till

handlingsprogram för den kommande

treårsperioden Rullerende dagsorden 1999

2001 . Handlingsplanen skall föreläggas

ministerrådet under hösten. Prioriterade

områden är följande:

- åtgärder för att underlätta och stimulera

rörlighet student- och lärarutbyte. Det

framgångsrika utbytesprogrammet Nordplus

föreslås få utökade resurser. De sista tre åren

har ca 2 000 studenter och 800 lärare

omfattats av programmet. Intresset är mycket

stort och endast 27 % av ansökningarna

kunde beviljas,

- insatser för att stärka sambandet mellan

grundutbildning och forskning,

- olika insatser till stöd för regionalt samarbete

inom Norden samt mellan Norden och

närområdena särskilt Baltikum och

nordvästra Ryssland,

- stimulera till politisk debatt inom det högre

utbildningsområdet samt aktivt följa upp avtal

och bidra till att undanröja hinder för det

nordiska samarbetet.

Samarbetet kring Östersjön

Samarbetet med länder inom Östersjöområdet är

av central betydelse för hela regionens

utveckling. Svenska universitet och högskolor

har ett omfattande samarbete med grannländerna

kring Östersjön. Detta samarbete sker dels inom

ramen för Tempusprogrammet och dels med

stöd av de medel som regeringen avsatt för

Östersjösamarbetet. Totalt har regeringen avsatt

220 miljoner kronor för utbildnings- och

forskningssamarbete inom Östersjöområdet,

som omfattar Estland, Lettland, Litauen, Polen

samt nordvästra Ryssland. Av dessa har 120

miljoner kronor avsatts ur den s.k.

Östersjömiljarden för att främja

kunskapsutbytet inom Östersjöregionen.

Medlen avser samarbete mellan svenska lärosäten

och lärosäten inom Östersjöområdet vad gäller

högre utbildning och forskning, närings- och

kulturliv samt informationssektorn. Resterande

100 miljoner kronor har avsatts för att utveckla

och stärka de mellanfolkliga förbindelserna kring

Östersjön, bl.a. genom att bereda möjligheter för

svenska studenter vid högskolan att studera i

andra Östersjöländer samt att ge studenter från

dessa länder möjligheter att studera i Sverige.

Svenska Institutet har regeringens uppdrag att

fördela medlen. Svenska Institutet har i

september 1998 beviljat drygt 53 miljoner

kronor till projekt, nätverk och individuella

stipendier. Det största samarbetet vad avser

projekt och nätverk sker med Estland,

nordvästra Ryssland och Polen. Individuella

stipendier har tilldelats framför allt personer från

nordvästra Ryssland, Litauen och Polen. Få

svenskar har sökt och beviljats stipendier för

kontakter i samarbetsländerna.

I syfte att utveckla och förändra utbildningen

inom framför allt samhällsvetenskap och

ekonomi i de baltiska länderna bedrivs projektet

Eurofaculty gemensamt av de baltiska länderna,

EU-kommissionen, de nordiska länderna samt

Tyskland. Projektet har bidragit till

kursutveckling och lärarfortbildning i de baltiska

länderna. Kurser i samhällsvetenskap och

ekonomi har givits i samarbete med universiteten

i dessa länder. Sveriges bidrag till projektet är

Stockholm School of Economics, Riga (SSE-

Riga), som syftar till att ge högre utbildning i

ekonomi. Sveriges bidrag till SSE-Riga är 100

miljoner kronor under 10 år. Regeringen har

vidare beslutat att stödja Riga Graduate School

of Law, som skall vara en internationell

juristutbildning i Baltikum. Svenska Institutet

har erhållit regeringens uppdrag att bereda

projektet.

Samarbetet inom EU

EU-samarbetet när det gäller högre utbildning

sker huvudsakligen inom den del av Sokrates-

programmet som kallas Erasmus. Även inom

EU:s program för yrkesutbildning och

kompetensutveckling, Leonardo da Vinci-

programmet, bedrivs dock aktiviteter som gäller

högre utbildning. Båda programmen täcker

perioden 1995 1999.

Fr.o.m. år 1998 har Sokrates utvidgats till att

omfatta även Cypern, Polen, Rumänien,

Slovakien, Tjeckien och Ungern.

Inom Erasmus finansieras framför allt

studentutbyte men även aktiviteter som på annat

sätt främjar den europeiska dimensionen inom

utbildningen vid de deltagande ländernas

lärosäten.

Antalet svenska studenter som med hjälp av

Erasmusstipendier studerar vid universitet och

högskolor i andra EU-länder har ökat

kontinuerligt och uppgick läsåret 1996/97 till

knappt 3 000. Antalet utländska

Erasmusstipendiater vid svenska lärosäten var

samma år drygt 2 500.

Budgeten för hela Sokratesprogrammet, som

för femårsperioden uppgår till ca 7 miljarder

kronor, fick genom ett beslut år 1997 en

välbehövlig förstärkning om nästan 600 miljoner

kronor.

Kommissionen lade våren 1998 fram förslag

till program som skall avlösa Sokrates och

Leonardo da Vinci år 2000. Förslagen präglas av

strävan efter kontinuitet och innehåller inga

drastiska förändringar jämfört med de nuvarande

programmen. Förslagen kommer att

slutbehandlas av ministerrådet under 1999.

EU:s utbildningssamarbete med länder i Öst-

och Centraleuropa samt med republikerna i det

forna Sovjetunionen bedrivs till stor del inom

Tempusprogrammet, som ingår i EU:s särskilda

biståndsprogram för dessa stater. Sverige

prioriterar framför allt Tempus-projekt som har

anknytning till länderna i Östersjöområdet, men

svenska högskolor deltar även i projekt utanför

detta område. Tempus har visat sig vara ett

verksamt medel som bidrar till omvandlingen

och utvecklingen av den högre utbildningen i

dessa länder. Svenska högskolor har deltagit i

drygt 50 olika projekt. Det svenska deltagandet

domineras av projekt inom områdena

naturvetenskap och teknik samt administrativ

utveckling.

Den andra fasen av Tempus förlängdes 1996

t.o.m. den 30 juni 2000. Kommissionen har i juli

1998 lagt fram förslag om en tredje fas av

Tempus för de länder som saknar

associationsavtal med EU. Tempus III föreslås

löpa fr.o.m. den 1 juli 2000 t.o.m. utgången av år

2006. Programmet föreslås inriktas på regional

och administrativ utveckling. De associerade

länderna förutsätts kunna bidra med erfarenheter

av sina tidigare Tempusprojekt och från

deltagandet i Sokrates- och

Leonardoprogrammen.

5.6 Forskning och forskarutbildning

5.6.1 Den fortsatta utbyggnaden av

forskningen

Riksdagen har med anledning av regeringens

budgetproposition för år 1998 (prop. 1997/98:1,

utg. omr. 16, bet.1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) beslutat om ökade resurser till

forskning och forskarutbildning. Beslutet har

bl.a. inneburit att de mindre och medelstora

högskolorna har tilldelats ökade och permanenta

forskningsresurser, att studiefinansieringen inom

forskarutbildningen har förstärkts samt att ökade

resurser ställts till förfogande för lärarnas

kompetensutveckling.

Den grundläggande högskoleutbildningen

expanderar kraftigt under perioden 1997 2000.

Totalt tillförs högskolan 68 000 nya permanenta

platser. Utbyggnaden av forskningsresurserna

måste därför fortsätta för att stärka kvaliteten i

grundutbildningen.

Av central betydelse för att främja och säkra

kvaliteten i utbildningen är att den vilar på

vetenskaplig grund. Även för rekryteringen av

kvalificerade högskolelärare är denna nära

koppling viktig.

Det råder för närvarande en betydande

obalans i forskningsresurser mellan universiteten

och högskolorna. Trots de senaste årens ökning

av forskningsresurserna vid de mindre och

medelstora högskolorna disponerar dessa endast

ca 7 % av det belopp som riksdagen anvisar till

forskning vid universitet och högskolor inom

Utbildningsdepartementets område.

Utöver de anslag som regeringen föreslår i

denna proposition kommer forskningen vid vissa

högskolor att förstärkas med insatser från

Stiftelsen för kunskaps- och

kompetensutveckling med 102 miljoner kronor

samt från Chalmers tekniska högskola med 30

miljoner kronor (se avsnitt 5.4.1

budgetproposition 1998).

I syfte att belysa frågor om profilering,

planering och effektivt resursutnyttjande vid en

samordnad utveckling av högre utbildning och

forskning har utbildningsministern tillsatt en

arbetsgrupp (U98:B), som har till uppgift att ge

utbildningsministern ett underlag för hur

universitetens och högskolornas samlade

resurser skall kunna samordnas och utnyttjas

effektivt. Arbetsgruppen skall enligt direktiven

samverka med kommittén Forskning 2000 och

redovisa sina resultat till utbildningsministern

senast den 1 november 1998.

Kommittén Forskning 2000 (dir. 1997:67) har

till uppgift att lämna förslag om övergripande

och långsiktig inriktning av de statliga

forskningsinsatserna samt lämna förslag om

forskningsorganisation och ansvarsfördelning

mellan berörda organ samt hur samverkan och

kunskapsöverföring skall ske mellan universitet

och högskolor och samhället i övrigt. Regeringen

har i tilläggsdirektiv (dir. 1998:47) uppdragit åt

kommittén att följa upp hur de mindre och

medelstora högskolorna utnyttjar tilldelade

forskningsmedel och givit kommittén i uppdrag

att föreslå kriterier för den framtida fördelningen

av forskningsmedel. Kommittén skall lämna sitt

slutbetänkande till regeringen senast den 1

november 1998.

Förslagen från arbetsgruppen, betänkandet

från Forskning 2000 samt Humanistisk

samhällsvetenskapliga forskningsrådets

utredning om s.k. småämnen skall

remissbehandlas samtidigt.

5.6.2 Nya universitet

Regeringen föreslog i budgetpropositionen för år

1997 kriterier för benämningen universitet.

Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens

förslag (prop. 1996/97:1, utg. omr. 16, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100).

Högskolorna i Karlstad, Växjö, Örebro samt

Mitthögskolan har hos regeringen ansökt om att

erhålla ställning som universitet. På regeringens

uppdrag har Högskoleverket prövat

ansökningarna. Högskoleverket yttrade sig den 2

april 1998 över ansökningarna.

Regeringen beslutade i juli 1998 att

högskolorna i Karlstad, Växjö och Örebro skall

ges benämningen universitet från och med den 1

januari 1999.

Ett beslut att en högskola skall benämnas

universitet innebär inte på något sätt att

utbyggnaden av lärosätet är färdig. Det är snarare

en viljeyttring från statsmakternas sida om en

fortsatt utveckling av det aktuella lärosätet, både

vad gäller ny grundutbildning samt forskning

och forskarutbildning. Detta var även fallet när

Umeå och Linköpings universitet grundades.

Dessa lärosäten har genom statsmakternas beslut

successivt byggts upp till universitet med

forskning och forskarutbildning inom flera

vetenskapsområden.

Det är enligt regeringens uppfattning inte

önskvärt att alla universitet utvecklas mot

lärosäten som bedriver forskning och

forskarutbildning inom samtliga

vetenskapsområden. De högskolor som blir

universitet bör i stället profilera och specialisera

sin utbildning och forskning inom områden där

de redan har verksamhet av hög kvalitet och mot

områden där verksamhet av hög kvalitet kan

utvecklas. Samhällets behov liksom

forskarsamhällets identifiering av fruktbärande

nya forskningsfält bör vara styrande.

Avgörande för den vidare utvecklingen är

lärosätenas framtida resurser, vilket också

framhålls av Högskoleverket. Goda

förutsättningar har skapats genom de senaste

årens betydande resurstillskott för

grundutbildningen och i viss omfattning också

för forskning. Regeringens beslut att

högskolorna i Karlstad, Växjö och Örebro skall

benämnas universitet, liksom det sannolika

framtida beslutet om Mitthögskolan, innebär ett

åtagande av regeringen för en framtida

resurstillväxt som stärker kvaliteten såväl av

utbildning som forskning.

Det är viktigt att kvalitetsutvecklingen och

kvalitetsarbetet vid de nya universiteten ägnas

särskild uppmärksamhet. Regeringen avser

därför att uppdra åt Högskoleverket att följa

detta.

Mitthögskolans ansökan avser

universitetsbenämning först år 2000.

Mitthögskolan kan därför i redovisningar till

regeringen komplettera sin ansökan inför ett

senare beslut av regeringen. Regeringen bedömer

det som troligt att Mitthögskolan genom en

gynnsam utveckling av utbildning och forskning

kommer att kunna benämnas universitet inom de

närmaste åren.

5.6.3 Vetenskapsområden

Regeringens förslag: 2 kap. 5 § högskolelagen

ändras så att det är regeringen och inte

Högskoleverket som skall besluta om en

högskola, efter ansökan, skall tilldelas ett

vetenskapsområde. Ändringen skall träda i kraft

den 1 april 1999.

Ärendet och dess beredning: Utredningen om

uppföljningen av 1993 års universitets- och

högskolereform (RUT-93) föreslog i sitt

slutbetänkande Reform och förändring (SOU

1996:21) att högskolornas forskningsanslag

fördelas på fyra vetenskapsområden, nämligen

teknik, naturvetenskap, medicin (inklusive

odontologi och farmakologi) samt

kulturvetenskap (humaniora, samhällsvetenskap,

juridik och teologi). Utredningen anför att detta

skulle innebära att skillnaderna mellan de olika

områdena framstår tydligare och prioriteringar

mellan områdena klargörs. Högskolorna föreslås

få bestämma om den egna fakultetsindelningen

och hur uppsättningen av fakultetsnämnder skall

se ut. Remissinstanserna tillstyrkte utredningens

förslag.

Mot bakgrund av utredningens förslag

föreslog regeringen i propositionen Högskolans

ledning, lärare och organisation (prop.

1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr.

1997/98:12) att resurser för forskning och

forskarutbildning skall ges till fyra

vetenskapsområden nämligen humanistisk-

samhällsvetenskapligt, medicinskt,

naturvetenskapligt och tekniskt

vetenskapsområde. Dessa områden kommer att

finnas vid universiteten som erhåller anslag till de

områden som riksdagen beslutar. Beträffande de

mindre och medelstora högskolorna föreslog

regeringen att en högskola skall kunna ansöka

hos Högskoleverket om rätt till ett eller flera

vetenskapsområden. Högskoleverket skall efter

prövning besluta att ett eller flera

vetenskapsområden skall finnas vid den

högskolan. En del av den högskolans permanenta

resurser för forskning skall då kunna fördelas till

det eller de vetenskapsområden som finns vid

högskolan. En högskola som har

grundutbildning och forskning av sådan kvalitet

och omfattning att forskarutbildning av hög

vetenskaplig kvalitet kan bedrivas inom ett

vetenskapsområde bör tilldelas detta. Detta

innebär att högskolan får rätt att anordna

forskarutbildning och utfärda doktorsexamen

inom området. Riksdagen beslutade enligt

regeringens förslag. De nya bestämmelserna

träder i kraft den 1 januari 1999.

Högskoleverket har i en skrivelse till

regeringen den 11 juni 1998 påtalat problemet

med att verket fattar beslut om

vetenskapsområden och inte beslutar om

resurserna för forskarutbildning vid en högskola.

Beslut om resurser ankommer på riksdagen efter

förslag av regeringen. Högskoleverket föreslår

därför att verket endast skall vara remissinstans i

dessa ärenden. Ansökan skall således, enligt

verket, ställas till regeringen som i de flesta fall

torde remittera ärendet till Högskoleverket för

en kvalitativ bedömning. Därvid skapas en

beslutsordning där inrättande av en verksamhet

och beslut om resurser till denna blir

sammanhängande.

Skälen för regeringens förslag: Det är rimligt

att det är regeringen, som skall göra en samlad

bedömning av behovet av forskning och

forskarutbildning, ges rätt att besluta om

vetenskaps-områden och föreslå riksdagen vilka

resurser som skall anvisas till dessa områden.

Förutsättningarna för regeringens beslut är att

högskolan har grundutbildning och forskning av

en sådan kvalitet och omfattning inom

vetenskapsområdet att forskarutbildningen kan

bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. Regeringen

föreslår således att

2 kap. 5 § högskolelagen ändras så att det är

regeringen som skall besluta om en högskola,

efter ansökan, skall tilldelas ett

vetenskapsområde. Ändringarna skall träda ikraft

den 1 april 1999.

5.6.4 Principer för anslagstilldelning

Riksdagens beslut om att anslagen för forskning

och forskarutbildning i fortsättningen skall

fördelas till vetenskapsområden innebär att

universitetens anslag till forskning och

forskarutbildning fortsättningsvis inte fördelas

till fakulteter. Det innebär att anslagsposterna till

forskning och forskarutbildning inom de

humanistiska, samhällsvetenskapliga, teologiska

och juridiska fakulteterna sammanförs till det

humanistisk samhällsvetenskapliga

vetenskapsområdet, inom de medicinska,

farmaceutiska och odontologiska fakulteterna till

det medicinska vetenskapsområdet, teknisk

fakultet till det tekniska vetenskaps-området och

anslagen till naturvetenskaplig fakultet till det

naturvetenskapliga vetenskapsområdet.

Vid Uppsala universitet finns det sedan 1993

en teknisk-naturvetenskaplig fakultet.

Verksamheten inom denna fakultet är integrerad,

även organisatoriskt. Uppsala universitet har

också utvecklat stora tvärvetenskapliga

forskningsfält, som griper över både det tekniska

och det naturvetenskapliga vetenskapsområdet.

Medel motsvarande den hittillsvarande

anslagsposten teknisk-naturvetenskaplig fakultet

har därför inte splittrats upp på de två

vetenskapsområdena utan lagts in under

naturvetenskapligt vetenskapsområde. De

resurser som anslås för det naturvetenskapliga

vetenskapsområdet vid Uppsala universitet skall

således kunna användas även för den tekniska

forskningen och forskarutbildningen. Uppsala

universitet har hos regeringen anhängiggjort

frågan om att föra samman de naturvetenskapliga

och tekniska vetenskapsområdena. Denna fråga

kommer att beredas efter remissbehandling av

betänkandet från kommittén Forskning 2000

samt av rapporten från den av

utbildningsministern tillsatta arbetsgruppen

(avsnitt 5.6.1).

Vid Linköpings universitet finns det

tvärvetenskaplig forskning och forskarutbildning

benämnd Tema. Anslaget till temaforskningen

har inräknats i anslagsposten humanistisk-

samhällsvetenskapligt vetenskapsområde.

Luleå tekniska universitet har anvisats medel

för forskning och forskarutbildning inom

humaniora och samhällsvetenskap under

anslagsposten filosofisk fakultet. Fr.o.m. 1999

kommer medlen att anvisas under anslagsposten

humanistisk-samhällsvetenskapligt

vetenskapsområde.

Karlstads universitet har anvisats medel för

forskning och forskarutbildning inom de

humanistisk-samhällsvetenskapliga och tekniska

vetenskapsområdena. Växjö och Örebro

universitet har anvisats medel för forskning och

forskarutbildning inom det humanistisk-

samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet.

Övriga medel har anvisats till anslagsposten

Övriga forskningsmedel (se även avsnitt 5.7.1).

Forskningsanslagen för de nya universiteten har

utformats för att skapa förutsättningar för

planering och initiering av forskning och

forskarutbildning under en inledningsperiod.

Frågan om tilldelning till andra

vetenskapsområden kommer att beredas efter

remissbehandling av betänkandet från

kommittén Forskning 2000 samt av rapporten

från den av utbildningsministern tillsatta

arbetsgruppen (se avsnitt 5.6.1).

Högskolan i Karlskrona/Ronneby som av

Högskoleverket erhållit rätt till det tekniska

vetenskapsområdet erhåller anslag till detta

område samt till övrig forskning vid högskolan.

Mitthögskolan, som regeringen bedömer

kommer att kunna bli universitet inom en inte

alltför avlägsen framtid, får ett samlat anslag för

forskning.

Även Malmö högskola erhåller eget anslag för

forskning. Malmö högskola har lämnat in en

ansökan till Högskoleverket om rätten till det

medicinska vetenskapsområdet.

Närmare redovisning för anslagsfrågorna

lämnas under avsnitt 5.7.1.

5.6.5 Resurser

I det följande presenteras regeringens förslag

beträffande satsningar på forskning och

forskarutbildning samt förslag till satsningar på

olika forskningsområden. Medlen har beräknats

under respektive lärosätes anslag.

Regeringens förslag:

- Uppsala universitet skall erhålla ytterligare

medel för Gustavianum,

- Uppsala universitet skall erhålla medel till ett

centrum för forskning och utbildning om

förintelsen och andra folkmord,

- Lunds universitet skall erhålla ytterligare

medel för verksamheten vid Skissernas

museum,

- Lunds universitet skall erhålla medel till

ökade hyreskostnader för nya och ombyggda

lokaler för Biomedicinskt centrum,

- Umeå universitet skall erhålla medel för

hyreskostnader för kemiskt-biologiskt

centrum,

- Umeå universitet skall erhålla medel för

forskning vid Centrum för Molekylär

medicin,

- Umeå universitet skall erhålla medel för

verksamheten vid Demografiska databasen,

- Linköpings universitet skall erhålla medel för

Himmel och hav ett teknik- och

naturvetenskapscentrum,

- Kungl. Tekniska högskolan skall erhålla

medel för hyreskostnader för ett nytt

bibliotek,

- Luleå tekniska universitet skall erhålla

ytterligare medel för uppbyggnad av

forskning och forskarutbildning inom det

humanistisk-samhällsvetenskapliga

vetenskapsområdet.

Regeringens bedömning: Som

planeringsförutsättning för år 2000 bör gälla att

Stockholms universitet tillsammans med Kungl.

Tekniska högskolan skall erhålla medel för

hyreskostnader för Fysikcentrum. Chalmers

tekniska högskola AB skall erhålla medel för

ökade lokalkostnader för Mikroelektroniskt

centrum.

Skälen för regeringens förslag och bedömning:

Uppsala universitet, Gustavianum

En omfattande restaurering av Gustavianum vid

Uppsala universitet har genomförts. Ett

universitetshistoriskt museum har inrättats.

Riksdagen beslutade med anledning av

budgetpropositionen 1997 (prop. 1996/97:1, utg.

omr. 16, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100)

att anvisa 0,5 miljoner kronor för universitetets

ökade hyreskostnader för Gustavianum.

Riksdagen beslutade vidare med anledning av

budgetpropositionen 1998 (prop. 1997/98:1, utg.

omr. 16, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108)

att anvisa ytterligare 0,5 miljoner kronor för

detta ändamål. Regeringen föreslår att Uppsala

universitet för år 1999 anvisas ytterligare 0,5

miljoner kronor för täckande av ökade

hyreskostnader. Medel för ändamålet har

beräknats under anslaget B2 Uppsala universitet:

Forskning och forskarutbildning.

Uppsala universitet, forskning och utbildning om

förintelsen och andra folkmord

Regeringen beslutade i juni 1998 att anvisa

3 miljoner kronor till Uppsala universitet för

inrättande av ett kunskapscentrum om

förintelsen och andra folkmord. Centrumet, som

bör bli permanent, skall bidra till samarbete

mellan universitet och högskolor i hela landet.

Det skall bl.a. ägna sig åt forskning och högre

utbildning om folkmord och deras förhindrande

samt om mänskliga rättigheter. Regeringen

föreslår att Uppsala universitet för år 1999

anvisas 3 miljoner kronor för ändamålet. Medel

för ändamålet har beräknats under anslaget B2

Uppsala universitet: Forskning och

forskarutbildning.

Lunds universitet, Skissernas museum

Skissernas museum har en i världen unik samling

av skisser och modeller till monumentalkonst

och offentlig konst. Samlingen består även av ett

betydande bibliotek och ett omfattande bild- och

klipparkiv. Lunds universitetet har ett särskilt

ansvar för dessa samlingar. Riksdagen beslutade

med anledning av budgetpropositionen 1997

(prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr.

1996/97:100) att anvisa 1,5 miljoner kronor för

forskning kring offentlig konst och

monumentalkonst. Riksdagen beslutade med

anledning av budgetpropositionen 1998 (prop.

1997/98:1, utg. omr. 16, bet. 1997/98:UbU1,

rskr. 1997/98:108) att anvisa ytterligare 0,5

miljoner kronor för detta ändamål. För år 1999

föreslås att universitetet anvisas ytterligare 2,5

miljoner kronor för ändamålet. Medel för

ändamålet har beräknats under anslaget B4

Lunds universitet: Forskning och

forskarutbildning.

Lunds universitet, Biomedicinskt centrum m.m.

Lunds universitet bygger om och bygger nya

lokaler för bland annat Biomedicinskt centrum.

Riksdagen beslutade med anledning av

budgetpropositionen 1998 (prop. 1997/98:1, utg.

omr. 16, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108)

att anvisa 4 miljoner kronor för ökade

hyreskostnader. För 1999 föreslås att

universitetet anvisas ytterligare 13,8 miljoner

kronor för bl.a. ökade hyreskostnader. Medel för

ändamålet har beräknats under anslaget B4

Lunds universitet: Forskning och

forskarutbildning.

Umeå universitet, hyreskostnader för kemiskt-

biologiskt centrum

Vid Umeå universitet sker en nära samverkan

mellan biologi och kemi. Flera forskargrupper

arbetar med projekt inom dessa områden.

Samverkan har emellertid inte kunnat ske fullt ut

på grund av lokalbrist. För 1999 föreslås att

universitetet anvisas 14 miljoner kronor för

ökade hyreskostnader för kemiskt-biologiskt

centrum. Medel för ändamålet har beräknats

under anslaget B10 Umeå universitet: Forskning

och forskarutbildning.

Umeå universitet, Centrum för molekylär medicin

Centrum för molekylär medicin vid Umeå

universitet är ett tvärvetenskapligt

forskningscentrum med inriktning mot

gränsområdet mellan grundläggande

molekylärbiologi och klinisk medicinsk

forskning. Ett viktigt syfte med centrum är att

samordna resultat mellan molekylärbiologisk

forskning och klinisk medicinsk forskning så att

nya kliniska tillämpningar skapas. Verksamheten

vid centrum är av stort intresse för såväl

läkemedelsindustrin som andra industrigrenar

inom hälso- och sjukvårdsområdet.

Verksamheten bör därför kunna komma att

utvecklas till en viktig motor för

näringsutvecklingen i Norrland. För 1999

föreslås att Umeå universitet anvisas 4 miljoner

kronor för verksamheten vid Centrum för

molekylär medicin. Medel för ändamålet har

beräknats under anslaget B10 Umeå universitet:

Forskning och forskarutbildning.

Umeå universitet, Demografiska databasen

Demografiska databasen har till uppgift att

registrera och bearbeta huvudsakligen

demografiska data för forsknings-, utbildnings-

och arkiv-ändamål samt att göra dessa data

tillgängliga för forskare. Informationen i

Demografiska databasen är unik. Den öppnar

möjligheter till nya forskningsområden som

annars skulle vara svåra eller omöjliga att

genomföra. Även traditionella

forskningsproblem kan belysas med nya

utgångspunkter och med hjälp av förfinade

analysmetoder. Den forskning som bedrivs med

data från den Demografiska databasen

kännetecknas av en stor ämnesbredd. För att

trygga verksamheten vid Demografiska

databasen föreslås att Umeå universitet anvisas 3

miljoner kronor för ändamålet. Medel för

ändamålet har beräknats under anslaget B10

Umeå universitet: Forskning och

forskarutbildning.

Linköpings universitet, för Himmel och hav, ett

teknik- och naturvetenskapscentrum

Regeringen föreslår att Linköpings universitet

skall erhålla 10 miljoner kronor för projektet

Himmel och Hav, ett teknik och

naturvetenskapscentrum som universitetet

tillsammans med Norrköpings kommun planerar

att etablera i Norrköping. Centrumet skall öka

intresset för naturvetenskap och teknik både hos

skolungdomar och allmänheten. Linköpings

universitetets utbildningar kommer att samverka

med Himmel och Hav och en forskarutbildning

inriktad mot forskningsinformation kommer att

inrättas. Medel för ändamålet har beräknats

under anslaget B12 Linköpings universitet:

Forskning och forskarutbildning.

Kungl. Tekniska högskolan, ökade hyreskostnader

för ett nytt bibliotek

Kungl. Tekniska högskolan skall erhålla 10

miljoner kronor för ökade hyreskostnader för ett

nytt bibliotek. Medel för ändamålet har

beräknats under anslaget B16 Kungl. Tekniska

högskolan: Forskning och forskarutbildning.

Luleå tekniska universitet, forskning och

forskarutbildning inom det humanistisk-

samhällsvetenskap-liga vetenskapsområdet

Riksdagen beslutade med anledning av

budgetpropositionen för år 1998 (prop.

1997/98:1, utg. omr. 16, bet. 1997/98:UbU1,

rskr. 1997/98:108) att Luleå tekniska universitet

skulle anvisas 3 miljoner kronor år 1998 för

uppbyggnad av forskning och forskarutbildning

inom filosofisk fakultet. Regeringen föreslår att

Luleå tekniska universitet anvisas ytterligare 3

miljoner kronor år 1999 för fortsatt uppbyggnad

av forskning och forskarutbildning inom det

humansitisk-samhällsvetenskapliga området.

Medel för ändamålet har beräknats under

anslaget B18 Luleå tekniska universitet:

Forskning och forskarutbildning.

Planeringsförutsättning för 2000

Som planeringsförutsättning för år 2000 bör gälla

att Stockholms universitet tillsammans med

Kungl. Tekniska högskolan skall erhålla

ersättning för ökade hyreskostnader med totalt

16 miljoner kronor i samband med inflyttning i

Fysikcentrum. Chalmers tekniska högskola AB

skall erhålla ersättning med 37 miljoner kronor

för ökade lokalkostnader för Mikroelektroniskt

centrum.

5.7 Anslagsfrågor

5.7.1 Anslagsordning och

vetenskapsområden

Anslag till universitet och högskolor redovisas

per lärosäte i det följande. Riksdagen har

godkänt regeringens förslag i propositionen

Högskolans ledning, lärare och organisation

(prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr.

1997/98:12) om förändrade former för

anslagstilldelning till forskning och

forskarutbildning. Anslagen till forskning och

forskarutbildning skall fr.o.m. budgetåret 1999

beräknas utifrån de vetenskapsområden som

riksdagen har beslutat om.

Högskolor som blir universitet eller erhållit

vetenskapsområden kommer i framtiden att få

egna anslag för forskning och forskarutbildning.

För budgetåret 1999 föreslås ett antal nya

anslag, nämligen Grundutbildning vid Malmö

högskola samt Forskning och forskarutbildning

vid de nya universiteten och Högskolan i

Karlskrona/Ronneby. Mitthögskolan och

Malmö högskola föreslås erhålla egna anslag för

forskning.

Med anledning av bl.a. tillkomsten av nya

forskningsanslag har en ändring av ordningen på

anslagen företagits. För budgetåret 1999 föreslås

att de högskolor som blir universitet eller som

erhåller vetenskapsområden samt Mitthögskolan

och Malmö högskola placeras direkt efter

universitetsanslagen. För de nya

forskningsanslagen finns en anslagspost Övriga

forskningsmedel. Denna anslagspost får

disponeras för uppbyggnad av forskning och

forskarutbildning inom samtliga

vetenskapsområden. De nya forskningsanslagen

har utformats för att skapa rimliga

förutsättningar för lärosätena att planera och

initiera forskning och forskarutbildning under en

inledningsperiod. Därefter avser regeringen bl.a.

att fastställa examensmål för forskarutbildning.

För att garantera en viss miniminivå för

forskningens studiefinansiering vid lärosätena

har statsmakterna hittills angivit den minsta

andel av anslagsposten för varje fakultet som

skall avsättas för studiefinansieringen. Denna

princip redovisades bl.a. i budgetpropositionen

för år 1998. För år 1999 kommer motsvarande

att gälla för vetenskapsområden. Detta gäller inte

för de lärosäten som tilldelas nya

forskningsanslag för år 1999. Regeringen anser

dock att på sikt bör varje lärosäte hitta de

alternativ och metoder som leder till att de mål

för forskarexamina som sätts upp för respektive

lärosäte kan uppnås. Studiefinansieringen blir

därvid en angelägenhet för det enskilda lärosätet.

Resurser för forskning vid högskolor som inte

har vetenskapsområden, samt för konstnärligt

utvecklingsarbete vid de konstnärliga

högskolorna beräknas under ett gemensamt

anslag B53 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor, där

respektive högskola disponerar en egen

anslagspost.

Utbildningsuppdrag

I budgetpropositionen för år 1997 angav

regeringen utbildningsuppdrag avseende dels

grundutbildning, dels forskning och

forskarutbildning för samtliga universitet och

högskolor för treårsperioden 1997 1999. Vidare

angavs ett generellt utbildningsuppdrag vad

gäller distansutbildning, fortbildning,

vidareutbildning och för studenter med

invandrarbakgrund. Riksdagen beslutade i

enlighet med regeringens förslag vad gäller såväl

omfattning som inriktning av

utbildningsuppdragen. Mot bakgrund härav har

regeringen i regleringsbrev för budgetåren 1997

och 1998 fastställt utbildningsuppdrag för

samtliga universitet och högskolor för

treårsperioden 1997 1999. I

utbildningsuppdragen fastställdes examensmål

för treårsperioden 1997 1999 och för

treårsperioden 2000 2002 omfattande följande

examina: grundskollärarexamen med inriktning

mot undervisning i årskurserna 4 9,

gymnasielärarexamen, civilingenjörsexamen samt

apotekarexamen. Vad gäller generella examina

fastställdes examensmål för magisterexamen.

Utbildningsuppdragen innehåller vidare

fastställda mål för lägsta antal helårsstudenter

samt därav mål för lägsta antal helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Målen för antalet examinerade i

forskarutbildningen bör fortsätta att gälla för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002. För

perioden 2003 2005 kan målen behöva ändras,

men utfall och erfarenheter från den pågående

perioden måste först erhållas. Regeringen avser

att om så krävs korrigera tidigare föreslagna

examensmål inom grundutbildningen tidigast

inför budgetåret 2000 (se även avsnitt 5.3.2

Naturvetenskapliga och tekniska utbildningar

och avsnitt 5.3.4 Lärarutbildningar).

Anslagsberäkningar

Anslagen för grundutbildning till respektive

universitet och högskola består av takbelopp,

dvs. den högsta möjliga ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer som kan

erhållas och i vissa fall dessutom ersättning för

särskilda åtaganden. Medel för s.k. NT-

utbildning har beräknats inom ersättningen för

särskilda åtaganden för berörda högskolor.

Resurser för de nya platserna från hösten 1999

samt halvårseffekten av de 15 000 nya platserna

från hösten 1998 har beräknats under respektive

universitets och högskolas anslag och ingår i

takbeloppen. Detsamma gäller för de platser som

tillkommer hösten 2000.

Grundutbildnings- och forskningsanslagen

har pris- och löneomräknats med 2,12 %.

Anslagsförändringar utöver pris- och

löneomräkningen och den nedan angivna

generella besparingen framgår under respektive

anslag.

Regeringen har sedan år 1997 redovisat att en

besparing om 1 000 miljoner kronor (i 1997 års

priser) skall tas ut budgetåret 1999. Denna

besparing, som nu uppgår till 1 060 miljoner

kronor, har av beräkningstekniska skäl redovisats

under avsnitt 5.8 Anslag, anslaget B55

Ersättningar för klinisk utbildning och

forskning. För budgetåret 1999 läggs

besparingen anslagstekniskt på detta anslag.

Ersättning till respektive universitet och

högskola för klinisk utbildning och forskning

kommer att ligga kvar på samma nivå som

tidigare år eftersom detta anslag tillförs medel

dels i form av anslagssparande, dels anslagsmedel

från andra anslag enligt vad som aviserats i 1998

års vårproposition (prop. 1997/98:150, bet.

1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317).

Besparingarna enligt 1998 års vårproposition

uppgår totalt till 145,4 miljoner kronor för år

1999 inklusive tidigare beslutad lokalbesparing.

Vidare har 124,5 miljoner kronor använts för att

finansiera vissa reformer som framgått av det

föregående. Besparingarna på grundutbildnings-

och forskningsanslagen har beräknats i deras

helhet, inklusive angivna resursökningar, vilket

innebär att samtliga anslag efter pris- och

löneomräkning reduceras med 1,52 %.

För samtliga universitet och högskolor anges

under respektive anslag ett beräknat

anslagsbelopp i löpande priser (i not även angivet

i fasta priser) för åren 2000 och 2001. Dessa

anslagsbelopp är beräknade exklusive de av

riksdagen tidigare beslutade besparingarna för år

2000 som uppgår till 104 miljoner kronor i 1999

års prisläge. Denna besparing har för år 2000

beräknats under avsnitt 5.8 Anslag, anslaget B52

Särskilda utgifter vid universitet och högskolor

m.m.

Tabell 5.11 Beräkningen av högskoleanslagen under utg.

omr. 16 B

Tusental kronor

Anslag 19981

16 130 744

Pris- och löneomräkning

358 700

Besparing

-145 400

Nya platser m.m.

461 714

Omföring till forskning

104 532

Omföring till grundutbildning

15 500

Omföring till EU-programkontoret

-500

Omföring till Centrala studiestödsnämnden

-5 500

Förslag 19991

16 919 790

1 I Anslag 1998 och Förslag 1999 ingår ej anslagen; B51 Enskilda och kommunala

högskoleutbildningar m.m., B54 Sunet samt B55 Ersättningar för klinisk

utbildning och

forskning.

Besparingen avser tidigare aviserad

hyresbesparing med 18,9 miljoner kronor samt

kompensation för minskning av

utlandsstudiemedel med 46 miljoner kronor,

permanent besparing om 43 miljoner kronor och

en överföring av medel till Centrala

studiestödsnämnden om 37,5 miljoner kronor

(prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr.

1997/98:317).

Av de 15,5 miljoner kronor som avsätts för

omföring till grundutbildningen föreslås 3

miljoner kronor till lokaler vid Södertörns

högskola, 5 miljoner kronor till Stockholms

universitet för vidare fördelning till hela

högskolesektorn för studenter med

funktionshinder, 1 miljon kronor för att anpassa

styrelsearvoden vid de konstnärliga högskolorna

och Idrottshögskolan i Stockholm till övriga

högskolors, 1,5 miljoner kronor för Nationellt

resurscentrum i matematik vid Göteborgs

universitet, 2 miljoner kronor till medicinsk

teknik vid Luleå tekniska universitet samt 3

miljoner kronor till Idélab vid Mälardalens

högskola.

Vidare genomförs en omföring till

forskningen för att finansiera reformer vid

universitet och högskolor om 94,5 miljoner

kronor, 3 miljoner kronor till Uppsala

universitet avseende ett kunskapscentrum om

förintelsen och andra folkmord, 3 miljoner

kronor till Umeå universitet för den

Demografiska databasen samt 4 miljoner kronor

till Centrum för Molekylär medicin vid samma

lärosäte (se avsnitt 5.6.5 Resurser).

Utöver de anslag som regeringen föreslår i

denna proposition kommer forskningen vid vissa

högskolor att förstärkas med insatser från

Stiftelsen för kunskaps- och

kompetensutveckling med 102 miljoner kronor

samt från Chalmers tekniska högskola med 30

miljoner kronor (se avsnitt 5.4.1

budgetpropositionen 1998).

Resurser har tidigare anvisats för 32

professurer för underrepresenterat kön. Av

professurerna har 26 tillsatts och medel för dessa

har förts till respektive lärosätes

forskningsanslag.

Enligt lag (1998:676) om statlig pensionsavgift

har för utbildningsbidrag för doktorander

beräknats statliga ålderspensionsavgifter under

res-pektive forskningsanslags vetenskapsområde.

Detta redovisas närmare i bilaga 5, volym 1.

System för styrning och resurstilldelning

Regeringens bedömning är att systemet för

styrning och resurstilldelning för

grundutbildningen i grunden är ändamålsenligt

och att någon genomgripande omprövning för

närvarande inte är

befogad. Resurstilldelningen för forskning och

forskarutbildning kommer från år 1999 att ske

per vetenskapsområde.

Regeringen har dock konstaterat att vid

uppbyggnaden av nya högskolor uppstår stora

svårigheter att finansiera planerings- och

utbildningskostnader samt lånekostnader inom

de ordinarie ersättningsbeloppen för olika

utbildningsområden.

I syfte att belysa frågor om profilering,

planering och effektivt resursutnyttjande vid en

samordnad utveckling av högre utbildning och

forskning har utbildningsministern tillsatt en

arbetsgrupp, som har till uppgift att ge

utbildningsministern ett underlag för hur

universitetens och högskolornas samlade

resurser skall kunna samordnas och utnyttjas

effektivt (se avsnitt 5.6.1 Den fortsatta

utbyggnaden av forskningen).

Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) granskar varje år

myndigheternas årsredovisningar och

delårsrapporter. Inom verksamhetsområdet har

invändning i revisionsberättelsen avseende

räkenskapsåret 1997 avlämnats för Centrala

studiestödsnämnden, Högskolan i Örebro,

Högskolan i Skövde samt Södertörns högskola.

RRV:s synpunkter framgår under respektive

anslag.

Regeringen ser allvarligt på det inträffade och

kommer att noggrant följa utvecklingen och

avser att senare fatta beslut med anledning av

RRV:s invändningar i revisionsberättelserna samt

påpekanden gjorda i revisionsrapporter.

5.7.2 Justering av per capita-ersättningar

Regeringens förslag: Ersättningsbeloppen för

helårsstudenter och helårsprestationer skall för

budgetåret 1999 vara:

Tabell 5.12

Utbildningsområde

Ersättning för en

helårsstudent (kr)

Ersättning för en

helårsprestation (kr)

Humanistiskt,

teologiskt, juridiskt,

samhällsvetenskapligt

13 419

14 048

Naturvetenskapligt,tek-

niskt, farmaceutiskt,

vård

36 243

33 142

Odontologiskt

32 911

41 155

Medicinskt

44 277

58 071

Undervisning

25 929

32 845

Övrigt

30 447

26 216

Design

107 969

69 384

Konst

153 964

69 406

Musik

92 971

62 116

Opera

221 953

140 046

Teater

215 107

112 757

Media

217 563

185 075

Dans

150 871

87 971

Idrott

79 013

38 397

Skälen för regeringens förslag: De ovan

redovisade förändringarna avseende

grundutbildningsanslagen innebär att

ersättningsbeloppen för helårsstudenter och

helårsprestationer har räknats upp med samma

procentsats. Samtliga ersättningsbelopp har

således räknats upp med 2,12 % (pris- och

löneomräkning) och reducerats med 1,52 %,

inklusive hyresjusteringen till följd av ovan

redovisade besparingar.

5.7.3 Lokaler

Campus för konst

I betänkandet Campus för konst (SOU 1998:10)

presenteras alternativ för ett sammanhållet

campus för de konstnärliga högskolorna i

Stockholm, Kungl. Konsthögskolan undantagen.

Konstfackområdet framhålls som en lämplig

lokalisering framför allt på grund av det centrala

läget och de goda kommunikationerna. Vidare är

två konstnärliga högskolor redan etablerade där,

varför området redan har en identitet som konst-

och kulturcentrum. Närheten till Filmhuset,

Sveriges Radio/Sveriges Television, Kungl.

Tekniska högskolan, Dramatiska institutet m.fl.

talar också för det alternativet. Den främsta

nackdelen med Konstfackalternativet är enligt

utredaren de begränsade

expansionsmöjligheterna.

En uppskattning och precisering av

kostnaderna kan enligt utredaren ske först efter

att statsmakterna tagit beslut i campusfrågan.

För vidare hantering av projektet efter ett

eventuellt ställningstagande för ett campus,

föreslår utredaren att en organisationskommitté

tillsätts.

Betänkandet har remissbehandlats. En

sammanställning av remissvaren finns tillgänglig

på Utbildningsdepartementet

(dnr U98/118/UH). En majoritet av de berörda

högskolorna har en positiv syn på campusidén.

Remissinstanserna i övrigt har delade meningar.

De vanligaste argumenten för ett samlat campus

är att det ämnesöverskridande perspektivet

förstärks och att det skulle lösa flera högskolors

lokalbehov. Samordningsvinsterna framhålls

också av flera instanser. Det vanligaste

argumentet mot ett campus är kostnadsfrågan.

Det gäller kostnaderna för de berörda

högskolorna, såväl som medelstilldelning sett ur

ett nationellt perspektiv.

En majoritet av remissvaren framhåller

Konstfackområdet som en lämplig lokalisering.

Med anledning av betänkandet har

utbildningsministern dels tillsatt en arbetsgrupp

som fått i uppdrag att vidare överlägga

möjligheterna för verksamhetsmässig integrering

mellan de berörda högskolorna eller ett fördjupat

samarbete sinsemellan och med andra högskolor.

Bägge uppdragen skall avrapporteras till

Utbildningsdepartementet under november

1998.

Högskolornas lokalförsörjning

Bidrag till lokaler vid universitet och högskolor

ingår sedan 1994 i ersättningen för

helårsstudenter vad avser grundutbildningen.

Inom forskning och forskarutbildning ges bidrag

till lokaler på olika sätt till universitet och till

högskolor utan egna forskningsanslag.

Universiteten erhåller särskilt bidrag till

lokalhyror m.m., medan högskolorna erhåller

samlade medel för forskning där ersättning för

lokaler är inkluderade (se även avsnitt 5.7.1

Anslagsordning och vetenskapsområden).

Inom uppdragsutbildning, uppdragsforskning

samt sektorsforskning som finansieras med

forskningsbidrag från myndigheter gäller

principen om full kostnadstäckning. Kostnader

för lo-

Tabell 5.13

Miljoner kronor

År

Lärosäten med

fakulteter

Mindre och

medelstora

högskolor

Konstnärliga

högskolor

Vårdhögskolor

Totalt

Lokalkostn. 19961

3 493

584

91

163

4 331

Lokalkostn. 1997

3 344

633

92

161

4 230

Hyreskostn. Relativ andel 1996

14,2 %

15,2 %

22 %

14,4 %

14,4 %

Hyreskostn. Relativ andel 1997

13,6 %

15,1 %

21,9 %

14,5 %

13,9 %

1 Prisläge 1997. Beräknad med index för total statlig konsumtion basår 1997

(1,0352).

kaler skall således ingå i ersättningen från

uppdrags- respektive bidragsgivaren.

Högskoleverket redovisade i en uppföljning av

resurstilldelningssystemet i juni 1997 att inga

högskolor ännu har ökat lokalkostnadernas andel

av de totala kostnaderna genom egna beslut.

Däremot förutser några högskolor en viss, ibland

temporär, ökning av andelen om några år till

följd av att lokalsituationen behöver förbättras

som en följd av expansionen av

grundutbildningen.

Detta bekräftas av Högskoleverkets

årsrapport där det framgår att de totala

lokalkostnaderna har minskat under 1997

jämfört med 1996. Lokalkostnadernas relativa

andel av de totala kostnaderna har minskat från

14,4% till 13,9% under samma period. Som

framgår av tabellen nedan är det framför allt

lärosäten med fakulteter som haft en minskning

av lokalkostnaderna medan mindre och

medelstora högskolor har haft en ökning.

Uppföljningen av universitets och högskolors

lokalkostnader och planerade ny- och

ombyggnationer har grundats framför allt på

myndigheternas lokalförsörjningsplaner och

budgetunderlag. Kravet på myndigheterna att

upprätta lokalförsörjningsplaner försvann i och

med att Lokalförsörjningsverket upphörde den 1

januari 1998. Lokalförsörjningsverket hade fram

till dess fungerat som en stödfunktion för

högskolornas lokalplanering. Budgetunderlaget

skall inkomma till regeringen senast den 1 mars

varje år. Däri specificeras bl.a. beräknade lån och

räntekostnader under de kommande tre åren.

Statens fastighetsförvaltning och

myndigheternas lokalförsörjning har utvärderats

och utretts i betänkandena Statens

ändamålsfastigheter (SOU 1996:187) samt

Lokalförsörjning och fastighetsägande (SOU

1997:96). Där lämnas förslag om reformering av

statens fastighetsförvaltning och fastigheternas

hyressättning.

Riksdagen fattade i slutet av maj 1998 beslut

om att godta propositionen Förvaltning av

statens fastigheter och statliga myndigheters

lokalförsörjning, m.m. (prop. 1997/98:137,

1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252). I

propositionen gör regeringen bedömningen att

nuvarande riktlinjer för den statliga

fastighetsförvaltningen och lokalförsörjningen

skall ligga fast. Propositionen berör

lokalförsörjningen inom högskoleområdet.

Nuvarande begränsningar för statliga högskolors

rätt att teckna nya hyresavtal som sträcker sig

längre än tio år skall ersättas med en modell som

bygger på krav på flexibilitet i statliga

myndigheters lokalbindning. Skälen för detta är

att nuvarande reglering av kontraktstider inte är

ett ändamålsenligt medel för regeringens

styrning och kontroll över de ekonomiska

bindningar som lokalanskaffning medger.

Regeringen avser att införa en modell som

innebär att myndigheter åläggs att ha en

flexibilitet i sin totala lokalbindning. Till dess en

sådan modell föreligger gäller fortfarande att

regeringen skall godkänna hyreskontrakt med

längre löptid än tio år.

Regeringen har, med anledning av att

begränsningen av myndigheters rätt att teckna

hyresavtal på längre tid än tio år kommer att

avskaffas, givit Statskontoret i uppdrag att

utarbeta ett förslag till en modell för regeringens

styrning av myndigheters lokalbindning. Syftet

med modellen är att möjliggöra en ur

statsfinansiell synvinkel optimal sammansättning

av låga hyreskostnader och flexibilitet i

lokalbindningar.

Vidare skall principerna för budgetering och

prisomräkning av lokalkostnaderna ses över,

samt en modell för myndigheternas redovisning

av effektiviteten i lokalförsörjningen utarbetas.

Redovisningen skall vara anpassad till

budgetprocessens dokument, dvs.

årsredovisningen och budgetunderlaget.

Uppdraget skall bedrivas i samråd med

Utbildningsdepartementet och andra berörda

departement. Uppdraget skall redovisas den 31

oktober 1998.

5.7.4 Sveriges lantbruksuniversitet

Sveriges lantbruksuniversitet (SLU) har som ett

övergripande mål att utveckla kunskapen om de

biologiska naturresurserna och människans

hållbara utnyttjande av dessa. SLU:s verksamhet

bedrivs i enlighet med bestämmelser i

högskolelagen (1992:1434), förordningen

(1993:221) för Sveriges lantbruksuniversitet samt

andra författningar.

Anslagen till högre utbildning och

universitetsforskning beräknas och fördelas i

statsbudgeten under utg. omr. 16 Utbildning och

universitetsforskning vilket hör till Utbildnings-

departementets verksamhetsområde. Detta gäller

med undantag för bl.a. anslagen till högre

utbildning och forskning vid Sveriges

lantbruksuniversitet och Skogs- och jordbrukets

forskningsråd (SJFR), som beräknas och

fördelas under utgiftsområde 23 Jord- och

skogsbruk, fiske med anslutande näringar, vilket

hör till Jordbruksdepartementets

verksamhetsområde.

SLU har utöver de tre verksamhetsområdena

utbildning, forskning och information ytterligare

en verksamhetsgren, nämligen fortlöpande

miljöanalys. SLU har dessutom vissa specifika

uppgifter som normalt sett inte återfinns hos

andra universitet och högskolor. Genom dessa

olika verksamheter har SLU således ett

ansvarsområde och arbetsuppgifter som i vissa

avseenden är bredare än vad som normalt ingår i

ett universitet. SLU:s särskilda roll och

konstruktion har varit en anledning till att SLU

hittills har inordnats under

Jordbruksdepartementet.

Frågan om vilket departement som bör ha

ansvaret för SLU har diskuterats länge. Det finns

starka skäl för att SLU borde tillhöra

Utbildningsdepartementet och att samtliga

universitet och högskolor bör ligga samlat under

ett departement. Det återstår dock några viktiga

frågor att lösa inför ett ställningstagande till

frågan om SLU:s departementstillhörighet.

Därför har inom Regeringskansliet beslutats att

tillsätta en utredning för att bl.a. kartlägga vad

SLU:s sektors-ansvar innebär och analysera vilka

konsekvenser en överföring av SLU från

Jordbruksdepartementet till

Utbildningsdepartementet skulle få. Uppdraget

skall redovisas senast den 15 november 1998.

Regeringen avser att återkomma senare med en

bedömning i frågan.

5.8 Anslag

B1 Uppsala universitet:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

763 015

1998

Anslag

766 767

1999

Förslag

767 778

2000

Beräknat

813 7441

2001

Beräknat

851 6382

1 Motsvarar 799 416 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 824 026 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet. Uppsala universitet har under

budgetåret 1997 redovisat fler helårsprestationer

än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1997

redovisade universitetet helårsprestationer

motsvarande 68 miljoner kronor över

takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

samt tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

1 001

680

1 900

2 200

2 200

Civilingen-

jörsexamen

319

137

550

550

700

Grundskol-

lärare 4 9

343

94

530

560

380

Gymnasie-

lärare

364

97

470

540

580

Apotekare

226

52

280

350

370

Resultatinformation

För treårsperioden gäller att antalet avlagda

magisterexamina skall uppgå till minst 1 900, att

antalet civilingenjörsexamina skall uppgå till

minst 550, att antalet grundskollärarexamina

med inriktning mot undervisning i årskurserna

4 9 skall uppgå till minst 530, att antalet

gymnasielärarexamina skall uppgå till minst 470

och att antalet apotekarexamina skall uppgå till

minst 280. När det gäller lärare och apotekare

måste en kraftig ökning av examinationen ske för

att målen skall kunna uppnås. Antalet

registrerade studenter läsåret 1996/97 var ca

26 400, vilket var en ökning med drygt 200

jämfört med föregående år.

Universitetets utbildningsuppdrag för 1997

avseende helårsstudenter har fullgjorts, såväl vad

avser det totala målet som vad avser målet för

antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts

med undantag av den s.k. NT-utbildningen.

Åtagandet att anordna sådan utbildning har

fullgjorts till 30 %.

Fr.o.m. den 1 januari 1998 bedriver Uppsala

universitet vårdhögskoleutbildning på uppdrag

av Uppsala läns landsting.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 746 182 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen år 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 21 596 000 kronor. Av ersättningen

för särskilda åtaganden avser 15 137 000 kronor

s.k. NT-utbildning och 6 459 000 kronor

internationell lärarutbildning,

språkassistentverksamhet och fortbildning för

vissa modersmålslärare.

B2 Uppsala universitet: Forskning

och forskarutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

906 412

1998

Anslag

952 889

1999

Förslag

971 152

2000

Beräknat

989 0711

2001

Beräknat

1 004 3192

1 Motsvarar 971 537 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 971 905 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast.

Universitetet har hos regeringen anhängiggjort

frågan om att föra samman de naturvetenskapliga

och tekniska vetenskapsområdena. Denna fråga

kommer att beredas efter remissbehandling av

betänkandet från kommittén Forskning 2000

samt av rapporten från den av

utbildningsministern tillsatta arbetsgruppen (se

avsnitt 5.6.1).

För treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta antal

avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.1.2.4.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

1997

-1999

2000

-2002

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

274

329

335

Medicinskt

283

304

314

Naturvetenskapligt1

367

447

456

Tekniskt1

1 Examensmålet för Naturvetenskapligt vetenskapsområde inkluderar även målen för

Tekniskt vetenskapsområde (se avsnitt 5.6.4).

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för treårsperioden 1997 1999

kunna uppnås.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 22 % vara

kvinnor.

Resurser för 1999

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

1999

STUDIEFINANSIERING

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

280 495

76 736

Medicinskt

174 859

33 042

Naturvetenskapligt1

296 212

85 833

Tekniskt1

Kollegiet för samhällsforskning

9 246

Ersättning för lokalhyror m.m.

210 340

Summa

971 152

195 611

1 I anslagsposten Naturvetenskapligt vetenskapsområde ingår medel för teknisk

forskning och forskarutbildning (se avsnitt 5.6.4).

I anslagsposten Humanistisk-samhällsvetenskap-

ligt vetenskapsområde ingår 3 000 000 kronor för

ett kunskapscentrum om förintelsen och andra

folkmord. I anslagsposten Ersättning för

lokalhyror m.m. ingår 500 000 kronor för

lokalkostnader för Gustavianum.

Resurser för professurer för

underrepresenterat kön har beräknats under

anslagsposterna enligt följande: Humanistisk-

samhällsvetenskapligt 1 309 000 kronor,

Medicinskt 655 000 kronor och

Naturvetenskapligt 1 676 000 kronor.

Resurser för ökade utgifter för

utbildningsbidrag för forskarstuderande med

anledning av ålderspensionsreformen har

beräknats enligt föl-

jande: Humanistisk-samhällsvetenskapligt

2 220 000 kronor, Medicinskt 959 000 kronor och

Naturvetenskapligt 2 483 000 kronor.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Uppsala universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1996/97

1995/96

1996/97

1995/96

Nyantagna

forskarstuderande

493

455

49 %

38 %

Aktiva (ht)1

2 430

2 407

42 %

41 %

Doktorsexamina

260

266

36 %

33 %

Licentiatexamina

79

87

42 %

34 %

Professorer2

286

280

8 %

6 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter, budgetåret 1997 resp läsåret 1995/96.

Ett nytt stort materialvetenskapligt centrum,

Ångströmslaboratoriet, invigdes 1997.

Under året öppnades även Museum

Gustavianum, vilket var en betydelsefull

vetenskapshistorisk manifestation.

B3 Lunds universitet:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

1 228 535

1998

Anslag

1 165 260

1999

Förslag

1 021 779

2000

Beräknat

1 068 5991

2001

Beräknat

1 102 2142

1 Motsvarar 1 049 693 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 066 484 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Lunds universitet har under budgetåret 1997

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1997 redovisade universitetet

helårsprestationer motsvarande 82 miljoner

kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

919

702

1 800

2 100

2 100

Civilingen-

jörsexamen

1 501

530

1 700

1 940

2 140

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

1 800 och att antalet civilingenjörsexamina skall

uppgå till minst 1 700. Prognosen för perioden är

att målen för antalet examina kommer att

fullgöras.

Antalet registrerade studenter under läsåret

1996/97 var ca 35 300. Det är en ökning med

nära 1 300 jämfört med föregående läsår.

Universitetet erbjuder sedan flera år olika

utbildningar i Helsingborg, främst

högskoleingenjörsutbildningar. Av universitetets

strategiska plan framgår att ökningen av

utbildningsvolymen vid universitetet främst skall

lokaliseras till Helsingborg. Universitetets

utbildningsuppdrag för 1997 avseende

helårsstudenter har fullgjorts för såväl det totala

målet som för målet för antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Samtliga särskilda

åtaganden har i stort fullgjorts med undantag av

den s.k. NT-utbildningen. Åtagandet att anordna

sådan utbildning har fullgjorts till ca 70 %.

Lunds universitet övertog den 1 januari 1998

huvudmannaskapet för den civila

trafikflygarutbildningen vid Ljungbyhed. Fr.o.m.

den 1 april 1998 bedriver universitetet

vårdhögskoleutbildning på uppdrag av

Malmöhus läns landsting.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 981 485 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1

samt överförandet av verksamheten vid den

odontologiska fakulteten den 1 januari 1999 till

Malmö högskola. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 40 294 000 kronor.

Av ersättningen för särskilda åtaganden avser

21 901 000 kronor s.k. NT-utbildning och

18 393 000 kronor avser ersättning för nationellt

resurscentrum i fysik och för

trafikflygarutbildning.

B4 Lunds universitet: Forskning och

forskarutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

941 950

1998

Anslag

977 689

1999

Förslag

977 719

2000

Beräknat

995 8431

2001

Beräknat

1 011 1822

1 Motsvarar 978 134 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 978 538 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Med

anledning av överflyttningen av verksamheten

vid den odontologiska verksamheten till Malmö

högskola den 1 januari 1999 kommer

examensmålet för det medicinska

vetenskapsområdet att revideras vid

fastställandet av nya utbildningsuppdrag i

budgetpropositionen för år 2000. För

treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta

antal avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.1.2.4.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

1997

-1999

2000

-2002

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

247

294

312

Medicinskt

278

313

323

Naturvetenskapligt

209

269

285

Tekniskt

282

330

346

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för treårsperioden 1997 1999

kunna uppnås.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 19 % vara

kvinnor.

Resurser för 1999

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering:

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

1999

STUDIEFINANSIERING

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

234 676

68 975

Medicinskt

155 336

26 995

Naturvetenskapligt

195 201

59 207

Tekniskt

174 638

53 908

Konstnärligt utvecklingsarbete

4 267

Ersättning för lokalhyror m.m.

213 601

Summa

977 719

209 085

I anslagsposten Ersättning för lokalhyror m.m.

ingår medel för Skissernas museum med

2 500 000 kronor samt 13 760 000 kronor för

ökade hyreskostnader för nya och ombyggda

lokaler för Biomedicinskt centrum m.m.

Resurser för professurer för

underrepresenterat kön har beräknats under

anslagsposterna enligt följande: Humanistisk-

samhällsvetenskapligt 655 000 kronor och

Tekniskt 1 021 000 kronor.

Resurser för ökade utgifter för

utbildningsbidrag för forskarstuderande med

anledning av ålderspensionsreformen har

beräknats enligt följande: Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

1 994 000 kronor, Medicinskt 780 000 kronor,

Naturvetenskapligt 1 712 000 kronor och

Tekniskt 1 561 000 kronor.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Lunds universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1996/97

1995/96

1996/97

1995/96

Nyantagna

forskarstuderande

566

598

43 %

43 %

Aktiva (ht)1

3 242

3 038

40 %

39 %

Doktorsexamina

324

267

31 %

26 %

Licentiatexamina

128

104

34 %

37 %

Professorer2

336

344

10 %

9 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter.

Den externa forskningsfinansieringen har

fortsatt att öka under 1997 och utgjorde 47 %.

Den utländska finansieringen har särskilt ökat,

bl.a. anslagen från EU.

B5 Göteborgs universitet:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

926 538

1998

Anslag

926 126

1999

Förslag

934 914

2000

Beräknat

992 5101

2001

Beräknat

1 043 1022

1 Motsvarar 975 399 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 008 951 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Göteborgs universitet har under budgetåret

1997 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1997 redovisade

universitetet helårsprestationer motsvarande

drygt 90 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

953

721

2 000

2 400

2 400

Grundskol-

lärare 4 9

433

223

840

500

330

Gymnasie-

lärare

680

148

670

720

770

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

2 000, att antalet grundskollärarexamina med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9

skall uppgå till minst 840 och att antalet

gymnasielärarexamina skall uppgå till minst 670.

Prognosen för perioden är att målen för antalet

examina kommer att fullgöras.

Antalet registrerade studerande under läsåret

1996/97 var ca 30 000 vilket är en ökning med

drygt 300 jämfört med föregående läsår.

Universitetets utbildningsuppdrag för 1997

avseende helårsstudenter har fullgjorts för såväl

det totala målet som för målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts

förutom vad gäller s.k. NT-utbildning som

fullgjorts till drygt 70 %. Fr.o.m. den 1 juli 1998

bedriver universitetet vårdhögskoleutbildning på

uppdrag av Göteborgs kommun och Bohusläns

landsting.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 905 716 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 29 198 000 kronor. Av ersättningen

för särskilda åtaganden avser 27 698 000 kronor

s.k. NT-utbildning och 1 500 000 kronor avser

ersättning för nationellt resurscentrum i

matematik.

B6 Göteborgs universitet: Forskning

och forskarutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

723 664

1998

Anslag

784 320

1999

Förslag

795 590

2000

Beräknat

809 8201

2001

Beräknat

823 0002

1 Motsvarar 795 845 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 796 098 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall gälla för

verksamheten. För treårsperioderna 1997 1999,

2000 2002 respektive 2003 2005 gäller följande

(lägsta antal avlagda examina) som examensmål

för forskarutbildningen vid universitetet. (Se

vidare under avsnitt 5.1.2.4.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

1997

-1999

2000

-2002

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

207

262

276

Medicinskt

282

334

350

Naturvetenskapligt

184

219

234

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för treårsperioden 1997 1999

kunna uppnås.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 22 % vara

kvinnor.

Resurser för 1999

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen:

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

1999

STUDIEFINANSIERING

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

238 469

65 905

Medicinskt

175 904

26 047

Naturvetenskapligt

131 770

39 877

Sekr. för genusforskning

5 357

Konstnärligt utvecklingsarbete

6 943

Botaniska trädgården

4 882

Ersättning för lokalhyror m.m.

232 265

Summa

795 590

131 829

I anslagsposten Sekretariatet för genusforskning

ingår 262 000 kronor avseende

Kvinnovetenskaplig tidskrift.

Resurser för professurer för

underrepresenterat kön har beräknats under

anslagsposterna enligt följande: Humanistisk-

samhällsvetenskapligt 1 021 000 kronor,

Medicinskt 1 021 000 kronor och

Naturvetenskapligt 655 000 kronor.

Resurser för ökade utgifter för

utbildningsbidrag för forskarstuderande med

anledning av ålderspensionsreformen har

beräknats enligt följande: Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

1 909 000 kronor, Medicinskt 752 000 kronor och

Naturvetenskapligt 1 157 000 kronor.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Göteborgs universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1996/97

1995/96

1996/97

1995/96

Nyantagna

forskarstuderande

352

439

53 %

51 %

Aktiva (ht)1

2 102

2 049

46 %

41 %

Doktorsexamina

217

218

40 %

36 %

Licentiatexamina

68

78

38 %

28 %

Professorer2

250

231

14 %

9 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter.

Den externa forskningsfinansieringen har

fortsatt att öka under 1997 och är nu något

större än den del som finansieras av

fakultetsanslagen.

B7 Stockholms universitet:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

631 848

1998

Anslag

647 173

1999

Förslag

664 487

2000

Beräknat

699 4291

2001

Beräknat

725 4032

1 Motsvarar 687 066 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 701 594 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Stockholms universitet har för budgetåret

1997 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1997 redovisade

universitetet helårsprestationer motsvarande 17

miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

samt 1997 och tidigare fastställda examensmål

för treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

787

603

2 200

2 600

2 600

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

2 200. Prognosen för perioden är att

examensmålet kommer att fullgöras.

Antalet registrerade studenter i

grundutbildningen var ca 29 900 läsåret

1996/1997. Det är en minskning med 900

jämfört med läsåret dessförinnan. Universitetets

utbildningsuppdrag för 1997 avseende

helårsstudenter har fullgjorts för det totala målet

och i det närmaste för målet för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts

med undantag av den s.k. NT-utbildningen.

Åtagandet att anordna sådan utbildning har

fullgjorts till nästan 85 %.

Högskoleverket har under 1997 granskat och

bedömt kvalitetsarbetet vid universitetet

(Högskoleverkets rapportserie 1997:43 R).

Enligt rapporten bedrivs det ett omfattande och

förtjänstfullt arbete med att utveckla kvaliteten i

verksamheten. Kvalitetsarbetet vid

institutionerna framhålls särskilt. Viss kritik

riktas mot universitetsledningen vad gäller

målformuleringen för kvalitetsarbetet och

uppföljningen av detta arbete. Enligt rapporten

har dock ledningen lyckats väl med att ge den

organisatoriska ramen för processen samt

mobiliserat organisationen.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 617 576 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 46 911 000 kronor. Av ersättningen

för särskilda åtaganden avser 19 324 000 kronor

s.k. NT-utbildning och 12 998 000 kronor avser

nationellt resurscentrum för kemi,

kompletteringsutbildning för socialarbetare med

utländsk examen, Tolk- och översättarinstitutet

samt teckentolkning. Av ersättningen avser

14 589 000 kronor stöd till studenter med

funktionshinder.

B8 Stockholms universitet:

Forskning och forskarutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

743 788

1998

Anslag

776 182

1999

Förslag

787 066

2000

Beräknat

801 5051

2001

Beräknat

814 3182

1 Motsvarar 787 347 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 787 620 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. För

treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 följande (lägsta antal

avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.1.2.4.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

1997

-1999

2000

-2002

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

267

331

340

Naturvetenskapligt

289

374

383

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för treårsperioden 1997 1999

kunna uppnås.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 21 % vara

kvinnor.

Resurser för 1999

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Av de beräknade

anslagsposterna per vetenskapsområde bör minst

de belopp som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen:

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

1999

STUDIEFINANSIERING

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

283 345

75 514

Naturvetenskapligt

300 463

67 981

Internationella meteorologiska

institutet

1 677

Ersättning för lokalhyror m.m.

201 581

Summa

787 066

143 495

I anslagsposten Naturvetenskapligt vetenskaps-

område ingår medel avseende en professur i

analytisk kemi som tidigare finansierats av

Arbetslivsinstitutet.

Resurser för professurer för

underrepresenterat kön har beräknats under

anslagsposterna enligt följande: Humanistisk-

samhällsvetenskapligt 1 309 000 kronor och

Naturvetenskapligt 1 309 000 kronor.

Resurser för ökade utgifter för

utbildningsbidrag för forskarstuderande med

anledning av ålderspensionsreformen har

beräknats enligt följande: Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

2 182 000 kronor och Naturvetenskapligt

1 966 000 kronor.

Planeringsförutsättning för 2000

Som planeringsförutsättning bör gälla att

universitetet erhåller ersättning tillsammans med

Kungl. Tekniska högskolan för ökade

hyreskostnader med totalt 16,3 miljoner kronor

vardera i samband med inflyttning i det med

Kungl. Tekniska högskolan gemensamma

Fysikcentrum.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Stockholms universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1996/97

1995/96

1996/97

1995/96

Nyantagna

forskarstuderande

332

296

46 %

46 %

Aktiva (ht)1

1 939

1 935

46 %

46 %

Doktorsexamina

140

140

39 %

40 %

Licentiatexamina

82

76

44 %

38 %

Professorer2

194

198

15 %

13 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter.

B9 Umeå universitet:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

634 097

1998

Anslag

677 386

1999

Förslag

696 244

2000

Beräknat

741 5261

2001

Beräknat

770 4992

1 Motsvarar 728 448 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 745 397 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Umeå universitet har under budgetåret 1997

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1997 redovisade universitetet

helårsprestationer motsvarande 52 miljoner

kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

571

459

2 000

2 300

2 300

Civilingen-

jörsexamen

45

51

150

180

370

Grundskol-

lärare 4 9

302

215

500

630

420

Gymnasie-

lärare

322

86

350

400

430

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

2 000 och att antalet civilingenjörsexamina skall

uppgå till minst 150. Vidare skall avlagda

examina för grundskollärare med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9 uppgå till minst

500 och gymnasielärarexamina till minst 350.

Prog-nosen för perioden är att målen för antalet

examina kommer att fullgöras.

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97

var ca 18 900, vilket är en mindre ökning jämfört

med föregående år. Universitetets

utbildningsuppdrag för 1997 avseende

helårsstudenter har fullgjorts för såväl det totala

målet som för målet för antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Fr.o.m. den 1 januari 1998 bedriver Umeå

universitet vårdhögskoleutbildning på uppdrag

av Västerbottens läns landsting.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort

fullgjorts med undantag för s.k. NT-

utbildningen Detta åtagande har fullgjorts till

nära 60 %.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 681 230 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till ca 15 014 000 kronor. Av

ersättningen för särskilda åtaganden avser ca

13 205 000 kronor s.k. NT-utbildning, och

1 809 000 kronor avser ersättning för lektorat i

samiska och Bildmuseet.

B10 Umeå universitet: Forskning och

forskarutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

500 155

1998

Anslag

522 150

1999

Förslag

551 157

2000

Beräknat

561 2061

2001

Beräknat

570 0582

1 Motsvarar 551 308 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 551 486 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. För

treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta

antal avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.1.2.4.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

1997

-1999

2000

-2002

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

84

116

127

Medicinskt

142

164

171

Naturvetenskapligt

123

168

172

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för treårsperioden 1997 1999

kunna uppnås.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 22 % vara

kvinnor.

Resurser för 1999

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Av de beräknade

anslagsposterna per vetenskapsområde bör minst

de belopp som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

1999

STUDIEFINANSIERING

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

149 946

36 551

Medicinskt

158 197

18 048

Naturvetenskapligt

148 201

31 461

Konstnärligt utvecklingsarbete

825

Ersättning för lokalhyror m.m.

93 988

Summa

551 157

86 060

I anslagsposten Humanistisk-samhällsvetenskap-

ligt vetenskapsområde ingår 3 000 000 kronor för

verksamheten vid Demografiska databasen.

Anslagsposten har minskats med 262 000 kronor

avseende Kvinnovetenskaplig tidskrift. Medel för

denna har beräknats under anslaget B6

Göteborgs universitet: Forskning och

forskarutbildning. I anslagsposten Medicinskt

vetenskapsområde ingår 4 000 000 kronor för

forskning m.m. vid Centrum för molekylär

medicin. I anslagsposten Ersättning för lokalhyror

m.m. ingår 14 000 000 kronor för ökade

hyreskostnader för kemiskt-biologiskt centrum.

Resurser för professurer för

underrepresenterat kön har beräknats under

anslagsposterna enligt följande: Humanistisk-

samhällsvetenskapligt 655 000 kronor och

Medicinskt 2 042 000 kronor.

Resurser för ökade utgifter för

utbildningsbidrag för forskarstuderande med

anledning av ålderspensionsreformen har

beräknats enligt följande: Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

1 063 000 kronor, Medicinskt 527 000 kronor och

Naturvetenskapligt 912 000 kronor.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Umeå universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1996/97

1995/96

1996/97

1995/96

Nyantagna

forskarstuderande

212

248

47 %

44 %

Aktiva (ht)1

1 136

963

41 %

40 %

Doktorsexamina

92

83

27 %

35 %

Licentiatexamina

22

27

36 %

41 %

Professorer2

175

153

12 %

8 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter.

B11 Linköpings universitet:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

577 673

1998

Anslag

638 344

1999

Förslag

673 278

2000

Beräknat

738 1561

2001

Beräknat

771 2802

1 Motsvarar 725 637 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 745 584 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagandet som skall gälla för

universitetet.

Linköpings universitet har under budgetåret

1997 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1997 redovisade

universitetet helårsprestationer motsvarande nära

53 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

586

352

900

1 100

1 100

Civilingen-

jörsexamen

1 414

455

1 500

1 700

1 900

Grundskol-

lärare 4 9

197

84

315

 440

290

Gymnasie-

lärare

139

61

250

270

290

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

900 och att antalet civilingenjörsexamina skall

uppgå till minst 1 500. Vidare skall antalet

avlagda grundskollärarexamina med inriktning

mot undervisning i årskurserna 4 9 uppgå till

minst 315 och antalet avlagda

gymnasielärarexamina uppgå till minst 250.

Prognosen för perioden är att antalet examina

kommer att uppnås. Antalet registrerade

studenter under läsåret 1996/97 var ca 17 100.

Det är en ökning med nära 2 900 jämfört med

föregående läsår. Under 1997 invigdes Campus

Norrköping med bl.a. tre nya

civilingenjörsutbildningar: Medieteknik,

Kommunikations- och transportsystem och

Industriell elektronik. Vidare har två

tvärvetenskapliga utbildningsprogram Samhälls-

och kulturanalys respektive Kultur, samhälle och

mediegestaltning samt en ny

grundskollärarutbildning utvecklats och påbörjat

sin verksamhet under höstterminen 1997.

Universitetets utbildningsuppdrag för 1997

avseende helårsstudenter har fullgjorts för såväl

det totala målet som för målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena. Det särskilda

åtagandet avseende den s.k. NT-utbildningen har

fullgjorts till drygt 75 %.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 653 310 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen år 1999 i enlighet

med vad som redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för det särskilda åtagandet har

beräknats till 19 968 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning.

B12 Linköpings universitet: Forskning

och forskarutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

323 203

1998

Anslag

343 420

1999

Förslag

359 011

2000

Beräknat

365 3281

2001

Beräknat

371 6372

1 Motsvarar 359 132 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 359 255 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:109) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. För

treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta

antal avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.1.2.4.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

1997

-1999

2000

-2002

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt1

71

93

102

Medicinskt

112

126

130

Tekniskt

218

267

284

1 Inklusive Tema.

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för treårsperioden 1997 1999

kunna uppnås.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 17 % vara

kvinnor.

Resurser för 1999

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp:

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

1999

STUDIEFINANSIERING

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt1

70 795

19 854

Medicinskt

76 061

7 677

Tekniskt

118 745

37 690

Ersättning för lokalhyror m.m.

93 410

Summa

359 011

65 221

1 Inklusive Tema.

I anslagsposten Humanistisk-samhällsvetenskap-

ligt vetenskapsområde ingår medel för

temaorienterad forskning. I anslagsposten

Ersättning för lokalhyror m.m. ingår 10 000 000

kronor för kostnader förknippade med Himmel

och hav, som är ett teknik- och

naturvetenskapscentrum.

Resurser för professurer för

underrepresenterat kön har beräknats under

anslagsposterna enligt följande: Medicinskt

1 021 000 kronor och Tekniskt 655 000 kronor.

Resurser för ökade utgifter för

utbildningsbidrag för forskarstuderande med

anledning av

ålderspensionsreformen har beräknats enligt

följande: Humanistisk-samhällsvetenskapligt

574 000 kronor, Medicinskt 226 000 kronor och

Tekniskt 1 091 000 kronor.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Linköpings universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1996/97

1995/96

1996/97

1995/96

Nyantagna

forskarstuderande

244

202

38 %

34 %

Aktiva (ht)1

1 107

1 008

34 %

32 %

Doktorsexamina

95

114

40 %

28 %

Licentiatexamina

73

83

25 %

22 %

Professorer2

154

137

9 %

6 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter.

B13 Karolinska institutet:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

307 388

1998

Anslag

295 824

1999

Förslag

284 051

2000

Beräknat

286 5961

2001

Beräknat

292 6402

1 Motsvarar 281 480 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 283 215 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för Karolinska

institutet.

Karolinska institutet har under budgetåret

1997 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1997 redovisade

institutet helårsprestationer motsvarande 21

miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Resultatinformation

Antalet registrerade studenter under läsåret

1996/97 var nära 4 200, vilket i stort är

oförändrat jämfört med föregående år.

Högskoleverket har nyligen granskat och

bedömt kvalitetsarbetet vid Karolinska institutet

(Högskoleverkets rapportserie 1998:7 R). Den

övergripande ansatsen för kvalitetsarbetet vid

institutet är enligt rapporten positiv. Institutet

rekommenderas att fortsätta arbetet med att

tydliggöra och utveckla målen för

kvalitetsarbetet i syfte att dels skapa och befästa

en kvalitetskultur inom institutet som skapar

motivation för kontinuerligt kvalitetsarbete i den

egna verksamheten, dels utveckla kvalitetsarbetet

till att omfatta alla verksamhetsområden inom

alla delar av institutet med tonvikt på

grundutbildning, forskarutbildning och

forskning.

Karolinska institutet har fullgjort samtliga

särskilda åtaganden.

Fr.o.m. den 1 januari 1998 bedriver Karolinska

institutet vårdhögskoleutbildning på uppdrag av

Stockholms läns landsting.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 230 445 000

kronor. Ersättning för särskilda åtaganden har

beräknats till 53 606 000 kronor. Av ersättningen

för särskilda åtaganden avser 51 855 000 kronor

ersättning för tandvårdscentralen och 1 751 000

kronor för prov efter läkares allmäntjänstgöring.

B14 Karolinska institutet: Forskning

och forskarutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

558 025

1998

Anslag

603 168

1999

Förslag

612 081

2000

Beräknat

623 2471

2001

Beräknat

632 8742

1 Motsvarar 612 175 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 612 269 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. För

treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta

antal avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.1.2.4.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

1997

-1999

2000

-2002

2003

-2005

Medicinskt

595

739

787

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för treårsperioden 1997 1999

kunna uppnås.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 23 % vara

kvinnor.

Resurser för 1999

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posten för

vetenskapsområdet bör minst det belopp som

framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen:

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

1999

STUDIEFINANSIERING

Medicinskt

377 562

49 094

Ersättning för lokalhyror m.m.

234 519

Summa

612 081

49 094

I anslagsposten Medicinskt vetenskapsområde

ingår medel för studiefinansiering i

forskarutbildningen för doktorander som

undervisar och handleder vid Södertörns

högskola med 9 051 000 kronor samt medel för

Centrum för idrottsforskning med 5 457 000

kronor.

Resurser för professurer för

underrepresenterat kön har beräknats under

anslagsposten enligt följande: Medicinskt

1 021 000 kronor.

Resurser för ökade utgifter för

utbildningsbidrag för forskarstuderande med

anledning av ålderspensionsreformen har

beräknats enligt följande: Medicinskt 1 420 000

kronor.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Karolinska institutet

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1996/97

1995/96

1996/97

1995/96

Nyantagna

forskarstuderande

400

324

58 %

51 %

Aktiva (ht)1

1 102

947

50 %

45 %

Doktorsexamina

197

184

40 %

41 %

Licentiatexamina

52

34

63 %

56 %

Professorer2

164

154

8 %

7 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter.

Forskningen och forskarutbildningen vid

institutet bidragsfinansierades till 44 % under

1997.

B15 Kungl. Tekniska högskolan:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

622 837

1998

Anslag

676 183

1999

Förslag

692 578

2000

Beräknat

746 1841

2001

Beräknat

787 2302

1 Motsvarar 733 212 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 760 966 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagande som skall gälla för högskolan.

Kungl. Tekniska högskolan har under

budgetåret 1997 redovisat fler helårsprestationer

än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1997

redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 32 miljoner kronor över

takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Civilingen-

jörsexamen

2 789

1 010

3 300

3 600

3 750

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda civilingenjörsexamina skall uppgå till

minst 3 300.

Grundutbildningen har expanderat kraftigt

under året genom uppbyggnad och ökningar

inom vissa ingenjörsutbildningar samt genom

tekniskt basår. Antalet registrerade studenter

under läsåret 1996/97 var ca 13 000. Det är en

ökning med ca 1 000 jämfört med föregående

läsår.

Högskolans utbildningsuppdrag för 1997

avseende helårsstudenter har fullgjorts.

Åtagandet att anordna s.k. NT-utbildning har

fullgjorts till 85 %.

Högskoleverket har nyligen granskat och

bedömt kvalitetsarbetet vid högskolan

(Högskoleverkets rapportserie 1997:42 R).

Enligt rapporten är högskolans modell för

kvalitetsarbete genomtänkt och heltäckande,

men man har kommit olika långt med

genomförandet inom olika sakområden. Vidare

konstateras att det systematiska arbetet med

ledningsfrågor lett till påtagliga effekter också ur

kvalitetssynpunkt.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 648 132 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för det särskilda åtagandet har

beräknats till 44 446 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning.

B16 Kungl. Tekniska högskolan:

Forskning och forskarutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

500 155

1998

Anslag

506 043

1999

Förslag

524 621

2000

Beräknat

533 9561

2001

Beräknat

543 3102

1 Motsvarar 524 762 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 524 903 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. För

treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta

antal avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.1.2.4.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

1997

-1999

2000

-2002

2003

-2005

Tekniskt

578

731

761

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för treårsperioden 1997 1999

kunna uppnås.

Av de antal professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 6 % vara

kvinnor.

Resurser för 1999

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Av de beräknade

anslagsposterna per vetenskapsområde bör minst

de belopp som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen:

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

1999

STUDIEFINANSIERING

Tekniskt

334 181

72 413

Ersättning för lokalhyror m.m.

190 440

Summa

524 621

72 413

Resurser för professurer för underrepresenterat

kön har beräknats under anslagsposten enligt

följande: Tekniskt 3 064 000 kronor.

Resurser för ökade utgifter för

utbildningsbidrag för forskarstuderande med

anledning av ålderspensionsreformen har

beräknats enligt följande: Tekniskt 2 097 000

kronor.

I anslagsposten Tekniskt vetenskapsområde

ingår medel för professor Åke E. Anderssons

forskningsverksamhet inom infrastrukturens

ekonomi med 458 000 kronor (halvår) samt

särskild ersättning om 10 000 000 kronor för

ökade hyreskostnader för det nya biblioteket.

Planeringsförutsättning för 2000

Som planeringsförutsättning bör gälla att

högskolan tillsammans med Stockholms

universitet erhåller ersättning för ökade

hyreskostnader med totalt 16,3 miljoner kronor

vardera i samband med inflyttning i det med

Stockholms universitet gemensamma

Fysikcentrum.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Kungl. Tekniska

högskolan redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1996/97

1995/96

1996/97

1995/96

Nyantagna

forskarstuderande

348

308

25 %

21 %

Aktiva (ht)1

1 435

1 222

22 %

20 %

Doktorsexamina

148

120

17 %

15 %

Licentiatexamina

139

120

24 %

20 %

Professorer2

154

154

3 %

2 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter.

B17 Luleå tekniska universitet:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

322 002

1998

Anslag

351 662

1999

Förslag

365 143

2000

Beräknat

394 0431

2001

Beräknat

411 6112

1 Motsvarar 387 169 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 397 982 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Luleå tekniska universitet har under

budgetåret 1997 redovisat fler helårsprestationer

än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1997

redovisade universitetet helårsprestationer

motsvarande 24 miljoner kronor över

takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

50

37

325

335

335

Civilingen-

jörsexamen

789

373

1 100

1 100

1 260

Grundskol-

lärare 4 9

12

9

40

190

120

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

325, att antalet civilingenjörsexamina skall uppgå

till minst 1 100 och att antalet

grundskollärarexamina med inriktning mot

årskurserna 4 9 skall vara 40. Prognosen för

perioden är att målen för antalet examina

sannolikt kommer att fullgöras.

Antalet registrerade studenter under läsåret

1996/97 var ca 8 400. Det är en ökning med

1 200 studenter jämfört med föregående år.

Universitetets utbildningsuppdrag för 1997

avseende helårsstudenter har fullgjorts för såväl

det totala målet som för målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts

med undantag av den s.k. NT-utbildningen.

Åtagandet att anordna sådan utbildning har

fullgjorts till nästan 75 %.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 349 938 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden beträffande

skådespelarutbildning och

grundskollärarutbildning med inriktning på

samiska, tornedalsfinska och finska, ingår i

takbeloppet. Ersättning för särskilda åtaganden

har beräknats till 15 205 000 kronor. Av

ersättningen avser 13 205 000 kronor s.k. NT-

utbildning och 2 000 000 kronor medicinsk

teknik.

B18 Luleå tekniska universitet:

Forskning och forskarutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

166 997

1998

Anslag

178 285

1999

Förslag

182 953

2000

Beräknat

186 2131

2001

Beräknat

189 3042

1 Motsvarar 182 991 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 183 038 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. För

treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta

antal avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.1.2.4.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

1997

-1999

2000

-2002

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

0

2

2

Tekniskt

144

185

190

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för treårsperioden 1997 1999

kunna uppnås.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 8 % vara

kvinnor.

Resurser för 1999

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Av de beräknade

anslagsposterna per vetenskapsområde bör minst

de belopp som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

1999

STUDIEFINANSIERING

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

11 639

2 443

Tekniskt

127 994

19 176

Konstnärligt utvecklingsarbete

849

Ersättning för lokalhyror m.m.

42 471

Summa

182 953

21 619

I anslagsposten Humanistisk-samhällsvetenskap-

ligt vetenskapsområde ingår 3 000 000 kronor för

uppbyggnad av forskning och forskarutbildning

inom vetenskapsområdet.

Resurser för ökade utgifter för

utbildningsbidrag för forskarstuderande med

anledning av ålderspensionsreformen har

beräknats enligt följande: Humanistisk-

samhällsvetenskapligt 75 000 kronor och Tekniskt

555 000 kronor

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Luleå tekniska högskola

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1996/97

1995/96

1996/97

1995/96

Nyantagna

forskarstuderande

74

72

24 %

33 %

Aktiva (ht)1

376

321

27 %

26 %

Doktorsexamina

28

26

18 %

19 %

Licentiatexamina

43

36

30 %

19 %

Professorer2

55

56

2 %

2 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter.

Antagning till forskarutbildningen vid den

nyinrättade filosofiska fakulteten har påbörjats

under år 1997 och 8 forskarstuderande har

antagits, varav 4 är kvinnor.

Av intäkterna för forskning och

forskarutbildning var 51 % externfinansierad.

B19 Karlstads universitet:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

 247 545

1998

Anslag

274 584

1999

Förslag

287 585

2000

Beräknat

320 1451

2001

Beräknat

337 4332

1 Motsvarar 314 440 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 326 546 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagande som skall gälla för

universitetet.

Högskolan i Karlstad har under budgetåret

1997 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1997 redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande 16

miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Regeringens beslut att låta Högskolan i Karlstad

benämnas universitet innebär ett åtagande för en

framtida resurstillväxt som stärker såväl

grundutbildning som forskning.

Utbildningsuppdraget för treårsperioden

1997 1999 (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) skall fortsatt

gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

111

143

200

260

260

Grundskol-

lärare 4 9

211

41

370

500

330

Gymnasie-

lärare

77

47

250

310

340

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

200, att antalet grundskollärarexamina med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9

skall uppgå till minst 370 samt att antalet

gymnasielärarexamina skall uppgå till minst 250.

Antalet registrerade studenter under läsåret

1996/97 var ca 8 300 vilket är en ökning med

över 200 studenter jämfört med föregående läsår.

Målet för antalet helårsstudenter totalt varav ett

visst antal helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har fullgjorts. Samtliga

särskilda åtaganden har fullgjorts. Åtagandet att

anordna s.k. NT-utbildning har fullgjorts till

drygt 75 %.

Fr.o.m. den 1 juli 1998 anordnar Högskolan i

Karlstad vårdhögskoleutbildning på uppdrag av

Värmlands läns landsting.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 269 796 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 17 070 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning. Utöver takbelopp och särskilda

åtaganden har 719 000 kronor beräknats för

tillfälliga extraordinära lånekostnader för

investeringar i anläggningstillgångar.

B20 Karlstads universitet: Forskning

och forskarutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

30 304

1998

Anslag

42 612

1999

Förslag

52 913

2000

Beräknat

53 8731

2001

Beräknat

54 6771

1 Motsvarar 52 913 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för forskning och

forskarutbildning som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall gälla för

universitetet.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 18 % vara

kvinnor.

Resurser för 1999

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp:

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

21 165

Tekniskt

13 228

Övriga forskningsmedel

18 520

Summa

52 913

Fördelning av resurser till andra

vetenskapsområden och profilering av

verksamheten kommer att beredas efter

remissbehandling av betänkandet från

kommittén Forskning 2000 samt av rapporten

från den av utbildningsministern tillsatta

arbetsgruppen (se avsnitt 5.6.1).

Anslagsposten Övriga forskningsmedel får

disponeras för uppbyggnad av forskning och

forskarutbildning inom samtliga

vetenskapsområden (avsnitt 5.7.1).

Resultatinformation

Omfattningen av forskning uppgick 1997 till

drygt 73 miljoner kronor, varav 58 % var

externfinansiering. Läsåret 1996/97 uppgick

antalet forskarstuderande till ca 170, varav ca

40 % är kvinnor. Sedan läsåret 1991/92 har totalt

25 doktorsexamina avlagts vid högskolan, varav 5

doktorsexamina under 1997. Antalet

lärarårsverken vid Högskolan i Karlstad var 336

år 1997 varav 30 % var kvinnor och 30 % var

disputerade lärare. Antalet professorer uppgick

1997 till nio. Av dessa var en kvinna. Ytterligare

drygt tio professurer har beslutats av

högskolestyrelsen och kan komma att tillsättas

under 1999.

B21 Växjö universitet:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

197 693

1998

Anslag

225 300

1999

Förslag

239 841

2000

Beräknat

272 7911

2001

Beräknat

289 5702

1 Motsvarar 267 988 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 280 094 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagande som skall gälla för

universitetet.

Högskolan i Växjö har under budgetåret 1997

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1997 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 13 miljoner

kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Regeringens beslut att låta Högskolan i Växjö

benämnas universitet innebär ett åtagande för en

framtida resurstillväxt som stärker såväl

grundutbildning som forskning

Utbildningsuppdraget för treårsperioden

1997 1999 (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) skall fortsatt

gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

135

124

300

450

450

Grundskol-

lärare 4 9

50

12

290

310

210

Gymnasie-

lärare

68

27

120

195

190

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

300, att antalet grundskollärarexamina med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9

skall uppgå till minst 290 samt att antalet

gymnasielärarexamina skall uppgå till minst 120.

Antalet registrerade studenter under läsåret

1996/97 var drygt 7 100 vilket är en ökning med

260 studenter jämfört med föregående läsår.

Målet för antalet helårsstudenter totalt varav ett

visst antal helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har fullgjorts. Åtagandet

att anordna s.k. NT-utbildning har fullgjorts till

50 %.

Fr.o.m. den 1 oktober 1998 anordnar

Högskolan i Växjö vårdhögskoleutbildning på

uppdrag av Kronobergs läns landsting.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 226 636 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för det särskilda åtagandet har

beräknats till 13 205 000 och avser s.k. NT-

utbildning.

B22 Växjö universitet: Forskning och

forskarutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

30 414

1998

Anslag

52 723

1999

Förslag

53 025

2000

Beräknat

53 9761

2001

Beräknat

54 8191

1 Motsvarar 53 025 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för forskning och

forskarutbildning som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall gälla för

verksamheten.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 21 % vara

kvinnor.

Resurser för 1999

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp:

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

31 815

Övriga forskningsmedel

21 210

Summa

53 025

Fördelning av resurser till andra

vetenskapsområden och profilering av

verksamheten kommer att beredas efter

remissbehandling av betänkandet från

kommittén Forskning 2000 samt av rapporten

från den av utbildningsministern tillsatta

arbetsgruppen (se avsnitt 5.6.1).

Anslagsposten Övriga forskningsmedel får

disponeras för uppbyggnad av forskning och

forskarutbildning inom samtliga

vetenskapsområden (avsnitt 5.7.1).

Resultatinformation

Omfattningen av forskning uppgick 1997 till

drygt 36 miljoner kronor, varav 15 % var

externfinansiering. Antalet lärarårsverken vid

universitetet i Växjö var 211 år 1997 varav 25 %

var kvinnor och 30 % var disputerade lärare. Det

allmänna professorsprogrammet omfattar sju

professurer. Av dessa har sex tillsatts under 1997

och den sjunde tillsätts under 1998. I det

industriella professorsprogrammet som

finansieras i samarbete med regionens näringsliv

har två av fem professurer tillsatts. En av de

tillsatta professorerna är kvinna. Under 1997 har

två doktorsexamina avlagts.

B23 Örebro universitet:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

232 609

1998

Anslag

273 355

1999

Förslag

292 056

2000

Beräknat

330 6771

2001

Beräknat

348 5832

1 Motsvarar 324 896 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 337 002 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Högskolan i Örebro har under budgetåret

1997 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1997 redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande nära

29 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Regeringens beslut att låta Högskolan i Örebro

benämnas universitet innebär ett åtagande för en

framtida resurstillväxt som stärker såväl

grundutbildning som forskning.

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96,

utfall för 1997 och tidigare fastställda

examensmål för treårsperioderna 1997 1999 och

2000 2002. Vidare redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden

2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

97

47

300

540

540

Grundskol-

lärare 4 9

37

18

130

190

130

Gymnasie-

lärare

58

27

50

85

100

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

300, att antalet grundskollärarexamina med

inriktning mot årskurserna 4 9 skall uppgå till

minst 130 samt att antalet gymnasielärarexamina

skall uppgå till minst 50. Prognosen för perioden

är att målen för antalet gymnasielärarexamina

kommer att fullgöras. För magister- och

grundskollärarexamen är prognosen för att nå

målen något osäker räknat på årsbasis.

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97

var 9 300, vilket är en ökning med närmare 600

studenter. Målet för antalet helårsstudenter totalt

varav ett visst antal helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har fullgjorts.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts

med undantag av den s.k. NT-utbildningen.

Åtagandet att anordna sådan utbildning har

fullgjorts till drygt 70 %.

Det ekonomiska utfallet för verksamheten vid

Högskolan i Örebro har för 1997 visat på ett

underskott. Högskolan har under 1998 redovisat

en plan för att uppnå balans i ekonomin senast

till budgetåret 1999.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 273 764 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 18 292 000 kronor. Av ersättningen

för särskilda åtaganden avser 15 137 000 kronor

s.k. NT-utbildning och 2 900 000 kronor särskild

ersättning för lokalisering av verksamhet till

Grythyttan. Vidare har 255 000 kronor beräknats

för nätverksadministration och utveckling av

skolledarutbildning.

Revisionens iakttagelser

Högskolan fick invändning mot ledningens

förvaltning p.g.a. att högskolan saknade budget

och hade bristfälliga rutiner för uppföljning och

styrning av verksamheten, vilket återspeglas i

resultatet och resultatutvecklingen för 1997. Den

negativa resultatutvecklingen uppmärksammades

först i samband med delårsrapporten. Detta

innebar att beslut om åtgärder fattades för sent

för att dessa skulle få effekt under året.

Regeringen ser allvarligt på situationen och

kommer noggrant att följa utvecklingen.

B24 Örebro universitet: Forskning och

forskarutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

30 523

1998

Anslag

52 833

1999

Förslag

53 136

2000

Beräknat

54 0811

2001

Beräknat

54 9621

1 Motsvarar 53 136 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för forskning och

forskarutbildning som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall gälla för

verksamheten.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 21 % vara

kvinnor.

Resurser för 1999

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp:

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

31 882

Övriga forskningsmedel

21 254

Summa

53 136

Fördelning av resurser till andra

vetenskapsområden och profilering av

verksamheten kommer att beredas efter

remissbehandling av betänkandet från

kommittén Forskning 2000 samt av rapporten

från den av utbildningsministern tillsatta

arbetsgruppen (se avsnitt 5.6.1).

Anslagsposten Övriga forskningsmedel får

disponeras för uppbyggnad av forskning och

forskarutbildning inom samtliga

vetenskapsområden (avsnitt 5.7.1).

Resultatinformation

Omfattningen av forskning uppgick 1997 till

69,5 miljoner kronor, varav 56 % var externt

finansierade. Under 1997 fanns 112 inskrivna i

forskarutbildning. Antalet lärarårsverken vid

Högskolan i Örebro var 326 år 1997 varav 44 %

var kvinnor och 26 % var disputerade lärare.

Antalet professorer, omräknat till heltid, uppgick

1997 till 8. Av dessa var 32 % kvinnor.

B25 Mitthögskolan: Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

304 044

1998

Anslag

351 669

1999

Förslag

408 299

2000

Beräknat

480 7441

2001

Beräknat

501 0462

1 Motsvarar 472 186 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 484 292 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan.

Mitthögskolan har under budgetåret 1997

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1997 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 38 miljoner

kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

141

125

600

1 100

1 100

Grundskol-

lärare 4 9

0

0

10

120

80

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

600 och att antalet grundskollärarexamina med

inriktning mot årskurserna 4 9 till minst 10.

Prognosen för perioden är att målen för antalet

examina kommer att fullgöras.

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97

var ca 12 400. Det är en ökning med nära 2 000

studenter jämfört med föregående läsår.

Högskolans utbildningsuppdrag för 1997

avseende helårsstudenter har fullgjorts för såväl

det totala målet som för målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena.

Åtagandet att anordna s.k. NT-utbildning har

fullgjorts till 90 %.

Högskoleverket har nyligen granskat och

bedömt kvalitetsarbetet vid högskolan

(Högskoleverkets rapportserie 1997:31 R).

Enligt rapporten har utvecklingstempot under de

senare åren varit högt och expansionen stor.

Förutsättningarna för ett mycket bra

kvalitetsarbete finns, men sambandet mellan

målen och den operativa nivån är ibland otydlig.

För fortsatt framgång rekommenderas att

kvalitetsarbetet drivs vidare inom vissa områden.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 381 889 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för det särskilda åtagandet har

beräknats till 26 410 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning.

B26 Mitthögskolan: Forskning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

30 025

1998

Anslag

52 329

1999

Förslag

52 628

2000

Beräknat

53 5821

2001

Beräknat

54 4491

1 Motsvarar 52 628 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten för

forskning och forskarutbildning som riksdagen

beslöt om med anledning av den

forskningspolitiska propositionen (prop.

1996/97:5 s. 34 35, bet. 1996/97:UbU3, rskr.

1996/97:99) och budgetpropositionen (prop.

1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) för treårsperioden 1997 1999 skall

gälla för verksamheten.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 18 % vara

kvinnor.

Resurser för 1999

Mitthögskolan har ansökt om att erhålla status

som universitet år 2000. Regeringen har

uppmanat Mitthögskolan att redovisa vilka

ytterligare åtgärder som vidtagits för att

högskolan inom de närmaste åren skall kunna

benämnas universitet. I avvaktan på detta erhåller

Mitthögskolan ett samlat anslag för forskning.

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp:

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

Forskning

52 628

Summa

52 628

Resultatinformation

Omfattningen av resurserna till forskning

uppgick 1997 till 101 miljoner kronor varav ca

62 % var externfinansiering. Antalet

lärarårsverken vid Mitthögskolan var 476 varav

37 % var kvinnor och 24 % var disputerade

lärare. 131 av högskolans anställda bedrev

forskarutbildning. Vid högskolan finns 2

professorer, varav en kvinna, samt 12

kontraktsprofessorer. Utöver dessa fanns under

året 11 biträdande professorer.

B27 Högskolan i Karlskrona/Ronneby:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

96 554

1998

Anslag

127 406

1999

Förslag

136 079

2000

Beräknat

165 5681

2001

Beräknat

180 7872

1 Motsvarar 162 685 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 174 791 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan.

Högskolan i Karlskrona/Ronneby har under

budgetåret 1997 redovisat fler helårsprestationer

än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1997

redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande ca 8 miljoner kronor över

takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

9

49

100

150

150

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

100. Prognosen för perioden är att målen för

antalet examina kommer att fullgöras.

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97

var ca 2 500. Det är en ökning med nära 280

jämfört med föregående läsår. Högskolans

utbildningsuppdrag för 1997 avseende

helårsstudenter har fullgjorts för såväl det totala

målet som för målet för antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Högskolan fortsätter att

bedriva distansutbildning i samma omfattning

som tidigare.

Åtagandet att anordna s.k. NT-utbildning har

fullgjorts till drygt 80 %.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 118 365 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för det särskilda åtagandet har

beräknats till 17 714 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning.

B28 Högskolan i Karlskrona/Ronneby:

Forskning och forskarutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

18 043

1998

Anslag

21 259

1999

Förslag

21 381

2000

Beräknat

21 7601

2001

Beräknat

22 1151

1 Motsvarar 21 381 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för forskning och

forskarutbildning som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall gälla för

verksamheten.

Resurser för 1999

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp:

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

Tekniskt

13 898

Övriga forskningsmedel

7 483

Summa

21 381

Resultatinformation

Omfattningen av forskning har ökat vid

högskolan från 9 miljoner kronor 1993/94 till 56

miljoner kronor 1997. Externfinansieringen

uppgick under 1997 till 55 %. Antalet

lärarårsverken vid Högskolan i

Karlskrona/Ronneby var 108 år 1997 varav 25 %

var kvinnor och 39 % disputerade lärare. Totalt

fanns vid högskolan 59 doktorander. Vid

högskolan finns 10 professorer.

B29 Malmö högskola:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Förslag

374 126

Nytt anslag

2000

Beräknat

436 9031

2001

Beräknat

466 2552

1 Motsvarar 429 156 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 450 947 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdragets inriktning

Malmö högskola får anordna utbildning inom de

humanistiska, samhällsvetenskapliga, juridiska,

naturvetenskapliga, tekniska och odontologiska

utbildningsområdena. Dessutom får högskolan

anordna utbildning inom utbildningsområdena

vård, undervisning, design och media.

Högskolan bör vidta åtgärder för att öka

antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna.

Högskolan bör vidta åtgärder för att öka

andelen kvinnor inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningarna samt andelen män i

lärarutbildningarna.

Utöver detta gäller det generella

utbildningsuppdraget enligt regleringsbrevet

1998.

Resultatinformation

Den 1 juli 1998 inrättades Malmö högskola.

Organisationskommittén för Malmö högskola

har drivit verksamheten och fungerat som

uppdragsgivare fram till den 30 juni 1998.

Antalet studenter har under 1997 uppgått till

nära 1 000.

Högskolans utbildningsuppdrag för 1997

avseende helårsstudenter har i stort fullgjorts,

såväl vad avser det totala målet som vad avser

målet för antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Fr.o.m. den 1 juli 1998 bedriver Malmö

högskola vårdutbildning på uppdrag av Malmö

kommun.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 327 075 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 47 051 000 kronor. Av ersättningen

för särskilda åtaganden avser 9 984 000 kronor

s.k. NT-utbildning och 37 067 000 kronor

ersättning för tandvårdscentralen.

B30 Malmö högskola: Forskning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Förslag

50 915

Nytt anslag1

2000

Beräknat

51 8382

2001

Beräknat

52 6762

1 Medel för forskning vid Malmö högskola beräknades budgetåret 1998 under

anslaget

B46 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor till 21 225

 000

kronor.

2 Motsvarar 50 915 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för forskning och

forskarutbildning som riksdagen beslöt om med

anledning av budgetpropositionen (prop.

1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) och budgetpropositionen (prop.

1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:109) för treårsperioden 1997 1999 skall

gälla för verksamheten.

Fr.o.m. den 1 januari 1999 överförs

verksamheten vid den odontologiska fakulteten

vid Lunds universitet. I samband med

fastställande av ett utbildningsuppdrag för

nästkommande treårsperiod i

budgetpropositionen för år 2000 kommer

Malmö högskola att erhålla examensmål för

forskarutbildningen.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

1999

ANSLAG

Forskning

50 915

Summa

50 915

Resultatinformation

En forskningsnämnd har fått till uppgift att

arbeta med uppbyggnaden av

forskningsverksamheten vid högskolan. Inom

samtliga områden har förberedelser skett för att

kunna påbörja forskningsverksamhet under

1998.

B31 Danshögskolan: Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

21 995

1998

Anslag

22 248

1999

Förslag

22 730

2000

Beräknat

23 1381

2001

Beräknat

23 5101

1 Motsvarar 22 730 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag som skall

gälla för högskolan.

Danshögskolan har under budgetåret 1997

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1997 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande nära 4 miljoner

kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Resultatinformation

Antalet sökande till högskolans utbildningar till

hösten 1997 var 393 varav 86 blev antagna.

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97 var

134, vilket är en liten minskning jämfört med

föregående år.

Högskolans särskilda åtagande har fullgjorts.

Omfattningen av det konstnärliga

utvecklingsarbetet har ökat vid högskolan från

2,3 miljoner kronor 1996 till 2,6 miljoner kronor

1997. Antalet lärarårsverken vid Danshögskolan

var 22 år 1997 varav 71 % var kvinnor. Omräknat

till personår finns vid högskolan två professorer.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 22 605 000

kronor. I anslaget har utöver takbeloppet medel

beräknats för styrelsearvoden till ett belopp om

125 000 kronor. Resurser för konstnärligt

utvecklingsarbete har beräknats under anslaget

B53 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 2 647 000 kronor.

B32 Dramatiska institutet:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

52 273

1998

Anslag

53 284

1999

Förslag

54 675

2000

Beräknat

56 6691

2001

Beräknat

58 6402

1 Motsvarar 55 681 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 56 688 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag som skall

gälla för Dramatiska institutet.

Dramatiska institutet har under budgetåret 1997

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1997 redovisade institutet

helårsprestationer motsvarande 0,2 miljoner

kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Resultatinformation

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97

var 346. Det är en ökning med 20 jämfört med

föregående läsår. Sökandetrycket var fortsatt

stort. Av 338 sökande till den nya TV-

producentutbildningen antogs 16 studenter,

12 kvinnor och 4 män. Antalet lärarårsverken

vid Dramatiska institutet var 19 år 1997 varav

40 % var kvinnor.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 54 550 000

kronor. I anslaget har utöver takbeloppet medel

beräknats för styrelsearvoden till ett belopp om

125 000 kronor. Resurser för konstnärligt

utvecklingsarbete har beräknats under anslaget

B53 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 2 241 000 kronor.

B33 Högskolan i Borås:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

125 528

1998

Anslag

177 718

1999

Förslag

167 702

2000

Beräknat

194 4471

2001

Beräknat

215 0992

1 Motsvarar 191 038 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 207 986 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagande som skall gälla för högskolan.

Högskolan i Borås har under budgetåret 1997

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1997 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 25 miljoner

kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

58

146

200

275

275

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

200. Prognosen för perioden är att målet

kommer att fullgöras. Antalet registrerade

studenter läsåret 1996/97 var nära 4 000, vilket är

i stort oförändrat jämfört med föregående läsår.

Högskolans utbildningsuppdrag för 1997

avseende helårsstudenter har fullgjorts för såväl

det totala målet som för målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena.

Högskolans särskilda åtagande att erbjuda s.k.

NT-utbildning har till nära 90 % fullgjorts.

Resurser till forskning vid högskolan uppgick

till nästan 8 miljoner kronor 1997, varav 20 % var

externfinansiering. Huvuddelen av medlen har

använts för kostnader för forskarutbildning av

befintliga lärare och är att betrakta som

kompetensutveckling för grundutbildningens

behov. Antalet lärarårsverken vid Högskolan i

Borås var 140 år 1997 varav 34 % var kvinnor och

21 % var disputerade lärare. 26 av högskolans

anställda bedrev forskarutbildning under 1997.

Vid högskolan finns 3 professorer.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 147 734 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för det särskilda åtagandet har

beräknats till 19 968 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning. Resurser för forskning har

beräknats under anslaget B53 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 9 264 000 kronor.

B34 Högskolan Dalarna:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

166 828

1998

Anslag

186 586

1999

Förslag

201 985

2000

Beräknat

231 4321

2001

Beräknat

247 6752

1 Motsvarar 227 385 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 239 491 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagande som skall gälla för högskolan.

Högskolan Dalarna har under budgetåret 1997

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1997 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 14 miljoner

kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

0

0

60

150

150

Grundskol-

lärare 4 9

0

0

90

440

290

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

60. Prognosen för perioden är att målen för

antalet magisterexamina kommer att fullgöras.

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97

var ca 5 000, vilket är en ökning med 400

studenter jämfört med föregående läsår.

Högskolans utbildningsuppdrag för 1997

avseende helårsstudenter har fullgjorts för såväl

det totala målet som för målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena. Högskolans

särskilda åtagande att erbjuda s.k. NT-utbildning

har fullgjorts till drygt hälften.

Omfattningen av forskning uppgick till

knappt 60 miljoner kronor 1997, varav närmare

60 % var externfinansiering. Högskolans

forskning är till allra största delen av tillämpad

karaktär. Det totala antalet forskarstuderande vid

högskolan uppgick till ca 90 personer. Av dessa

är de flesta verksamma lärare. 5 doktorsexamina

avlades jämfört med 2 föregående år. Antalet

lärarårsverken vid högskolan var 181 år 1997

varav 31 % var kvinnor och 17 % var disputerade

lärare. Vid högskolan fanns 7 professorer,

samtliga män.

Verksamheten under 1997 har präglats av ett

försämrat ekonomiskt läge. Detta har lett till

krav på omprövningar och besparingar.

Situationen har lett till en åtstramning av

utbildningsutbudet och en minskning av

personalstyrkan. Mot denna bakgrund har

högskolans styrelse beslutat om en ny

organisation och profilering av verksamheten.

Detta innebär bl.a. en ökad integrering av

undervisning och forskning. Styrelsen har vidare

ställt upp finansiella mål för att få ekonomin i

balans. Uppföljningar av högskolans ekonomi

visar att utvecklingen har vänt och är på väg att

nå balans.

Fr.o.m. den 1 januari 1999 kommer

Högskolan Dalarna att bedriva

vårdhögskoleutbildning på uppdrag av Dalarnas

läns landsting.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 187 492 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för det särskilda åtagandet har

beräknats till 14 493 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning. Resurser för forskning har

beräknats under anslaget B53 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 25 313 000 kronor.

B35 Högskolan på Gotland:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

31 918

1998

Anslag

40 725

1999

Förslag

57 697

2000

Beräknat

76 6311

2001

Beräknat

85 5862

1 Motsvarar 75 333 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 82 597 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Högskoleutbildning på Gotland har under

budgetåret 1997 redovisat fler helårsprestationer

än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1997

redovisade Högskoleutbildning på Gotland

helårsprestationer motsvarande 2 miljoner

kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Resultatinformation

Organisationskommittén för en ny högskola på

Gotland har drivit verksamheten och fungerat

som uppdragsgivare till den 30 juni 1998. Den 1

juli 1998 inrättades Högskolan på Gotland.

Examina har utfärdats vid andra lärosäten

eftersom högskolan inte tidigare haft

examensrätt. Antalet registrerade studenter

läsåret 1996/97 var nära 1 000. Högskolans

utbildningsuppdrag för 1997 avseende

helårsstudenter har fullgjorts för såväl det totala

målet som för målet för antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

De särskilda åtagandena har fullgjorts.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 45 596 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 12 101 000 kronor. Av ersättningen

för särskilda åtaganden avser 10 628 000 kronor

s.k. NT-utbildning och 1 473 000 kronor avser

kompensation för merkostnader med anledning

av att verksamheten är inrättad som en

beställarorganisation. Resurser för forskning har

beräknats under anslaget B53 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 2 003 000 kronor.

B36 Högskolan i Gävle:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

166 145

1998

Anslag

186 991

1999

Förslag

197 973

2000

Beräknat

222 1881

2001

Beräknat

238 0912

1 Motsvarar 218 325 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 230 222 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagande som skall gälla för högskolan.

Högskolan i Gävle har under budgetåret 1997

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1997 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 0,2 miljoner

kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

18

13

120

180

180

Grundskol-

lärare 4 9

0

0

15

120

80

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

120. Prognosen för perioden är att målen för

antalet examina kommer att fullgöras.

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97

var drygt 4 400, vilket är någon minskning

jämfört med föregående läsår. Högskolans

utbildningsuppdrag för 1997 avseende

helårsstudenter har fullgjorts för det totala målet

och i stort fullgjorts för målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena.

Högskolans särskilda åtagande att erbjuda s.k.

NT-utbildning har fullgjorts till nära 60 %.

Omfattningen av forskning har ökat vid

högskolan med 7 % jämfört med 1996 och

uppgår nu till 17,3 miljoner kronor för 1997.

Andelen externfinansiering uppgår till 18 %.

Antalet lärarårsverken vid Högskolan i Gävle var

164 år 1997 varav 40 % var kvinnor och 29 % var

disputerade lärare. 22 av högskolans anställda

bedrev forskarutbildning.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 175 106 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för det särskilda åtagandet har

beräknats till 22 867 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning. Resurser för forskning har

beräknats under anslaget B53 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 14 962 000 kronor.

B37 Högskolan i Halmstad:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

100 710

1998

Anslag

127 659

1999

Förslag

137 379

2000

Beräknat

159 9361

2001

Beräknat

174 9502

1 Motsvarar 157 100 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 169 206 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagande som skall gälla för högskolan.

Högskolan i Halmstad har under budgetåret

1997 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1997 redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande 7

miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 999 och 2000 002. Vidare

redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

73

57

200

300

300

Grundskol-

lärare 4 9

0

0

0

60

40

Gymnasie-

lärare

0

0

0

50

50

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

200. Prognosen för perioden är att målen för

antalet magisterexamina kommer att fullgöras.

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97

var nära 3 900, vilket är en minskning med drygt

300 jämfört med föregående läsår. Högskolans

utbildningsuppdrag för 1997 avseende

helårsstudenter har fullgjorts för såväl det totala

målet som för målet för antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Det särskilda åtagandet att

erbjuda s.k. NT-utbildning har fullgjorts till

drygt 65 %.

Omfattningen av forskning har ökat vid

högskolan från 16 miljoner kronor 1993/94 till

38 miljoner kronor 1997, varav 53 % var

externfinansiering. Antalet lärarårsverken vid

högskolan var 177 år 1997 varav 39 % var

kvinnor och 29 % var disputerade lärare. 40 av

högskolans anställda bedrev forskarutbildning.

Under 1997 har 6 professurer inrättats.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 125 140 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för det särskilda åtagandet har

beräknats till 12 239 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning. Resurser för forskning har

beräknats under anslaget B53 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 21 312 000 kronor.

B38 Högskolan i Kalmar:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

172 385

1998

Anslag

201 819

1999

Förslag

218 695

2000

Beräknat

251 1891

2001

Beräknat

267 7802

1 Motsvarar 246 807 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 258 913 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Högskolan i Kalmar har under budgetåret

1997 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1997 redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande 4,5

miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

9

33

100

150

150

Grundskol-

lärare 4 9

1

0

30

190

120

Gymnasie-

lärare

0

0

10

80

100

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

100, att antalet grundskollärarexamina med

inriktning mot årskurserna 4 9 skall uppgå till

minst 30 samt att antalet gymnasielärarexamina

skall uppgå till minst 10. Prognosen för perioden

är att målen för antalet examina kommer att

fullgöras.

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97

var drygt 4 500. Det är en ökning med nära 600

studenter jämfört med föregående läsår.

Högskolans utbildningsuppdrag för 1997

avseende helårsstudenter har fullgjorts för såväl

det totala målet som för målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena. Samtliga särskilda

åtaganden har fullgjorts med undantag för

åtagandet att anordna s.k. NT-utbildning, som

fullgjorts till nära 60 %.

Fr.o.m. den 1 januari 1998 bedriver

Högskolan i Kalmar vårdhögskoleutbildning på

uppdrag av Kalmar läns landsting.

Omfattningen av forskning har ökat vid

högskolan från knappt 7,4 miljoner kronor

1993/94 till 23,6 miljoner kronor 1997, varav 24

% var externfinansiering. Antalet lärarårsverken

vid högskolan var 187 år 1997 varav 26 % var

kvinnor och 29 % var disputerade lärare. Under

1997 bedrev 25 adjunkter vid högskolan

forskarutbildning. Vid högskolan finns 5

professorer.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 202 182 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 16 513 000 kronor. Av ersättningen

för särskilda åtaganden avser 9 340 000 kronor

s.k. NT-utbildning och 7 173 000 kronor avser

fortbildning av journalister. Resurser för

forskning har beräknats under anslaget B53

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid

vissa högskolor och uppgår till 21 311 000

kronor.

B39 Högskolan Kristianstad:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

126 461

1998

Anslag

150 031

1999

Förslag

155 421

2000

Beräknat

178 1501

2001

Beräknat

195 6622

1 Motsvarar 175 069 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 189 178 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagande som skall gälla för högskolan.

Högskolan Kristianstad har under budgetåret

1997 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1997 redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande ca 1

miljon kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

0

6

50

100

100

Grundskol-

lärare 4 9

0

0

0

380

250

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

50. Prognosen för perioden är att målet för

antalet magisterexamina kommer att fullgöras.

Antalet registrerade studenter under läsåret

1996/97 var nära 3 900, vilket är en ökning med

drygt 300 studenter jämfört med föregående

läsår. Högskolans utbildningsuppdrag för 1997

avseende helårsstudenter har fullgjorts för såväl

det totala målet som för målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena.

Det särskilda åtagandet att erbjuda s.k. NT-

utbildning har fullgjorts till drygt 60 %.

Fr.o.m. den 1 januari 1998 bedriver

Högskolan Kristianstad vårdhögskoleutbildning

på uppdrag av Kristianstads läns landsting.

Omfattningen av forskning var 5,6 miljoner

kronor 1997. Antalet lärarårsverken vid

högskolan var 149 år 1997 varav 40 % var

kvinnor och 19 % var disputerade lärare. Ett

fyrtiotal av högskolans anställda bedrev

forskarutbildning.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 142 216 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för det särskilda åtagandet har

beräknats till 13 205 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning. Resurser för forskning har

beräknats under anslaget B53 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 13 767 000 kronor.

B40 Högskolan i Skövde:

Grundutbildning

 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

95 901

1998

Anslag

126 990

1999

Förslag

138 131

2000

Beräknat

162 9721

2001

Beräknat

178 0322

1 Motsvarar 160 101 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 172 207 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagande som skall gälla för högskolan.

Högskolan i Skövde har under budgetåret

1997 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1997 redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande 14

miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

19

10

50

80

80

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

50. Prognosen för perioden är att målet för

antalet magisterexamina kommer att fullgöras.

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97

var ca 3 100. Det är en ökning med nära 400

jämfört med föregående läsår. Högskolans

utbildningsuppdrag för 1997 avseende

helårsstudenter har fullgjorts för såväl det totala

målet som för målet för antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Högskolans särskilda åtagande har i stort

fullgjorts. Högskoleverket har nyligen granskat

och bedömt kvalitetsarbetet vid högskolan

(Högskoleverkets rapportserie 1997:46 R).

Högskoleverket har i sin bedömning av

kvalitetsarbetet bl.a. framhållit att högskolan

kommit långt i arbetet med att göra kvalitet till

en kultur som genomsyrar hela verksamheten.

Expansionen och utvecklingen vid högskolan går

i samma riktning som

kvalitetsutvecklingsarbetet. Högskolan utnyttjar

den lilla högskolans fördelar. För att garantera att

kvalitetsutvecklingsarbetet fortsätter måste det

systematiska inslaget i återföringen skärpas. Ett

kvalitetsutvecklingsarbete som bygger på närhet

och korta kommunikationsvägar är bra i

medgång och i liten skala men otillräckligt i

motgång och för system som växer.

Omfattningen av forskning har ökat vid

högskolan från 4 miljoner kronor 1993/94 till 14

miljoner kronor 1997, av dessa utgör ca 30 %

bidragsforskning. Antalet lärarårsverken vid

högskolan var 116 år 1997 varav 26 % var

kvinnor och 30 % var disputerade lärare. 39 av

högskolans anställda bedrev forskarutbildning.

Vid högskolan finns 4 professorer.

Revisionens iakttagelser

Högskolan fick revisionsberättelse med

invändning för att det redovisade underskottet

inte var rättvisande p.g.a. felaktigheter i

redovisningen. Regeringen förutsätter att

uppgifterna i årsredovisningen i framtiden är

tillförlitliga och att bristande rutiner åtgärdas för

att undvika liknande fel i framtiden.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 120 963 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 17 070 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning. Högskolan erhåller en tillfällig

ökning av anslagsbeloppet med 98 000 000

kronor p.g.a. tillfälliga extraordinära

lånekostnader för investeringar i

anläggningstillgångar. Resurser för forskning har

beräknats under anslaget B53 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 13 071 000 kronor.

B41 Högskolan i

Trollhättan/Uddevalla:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

80 533

1998

Anslag

94 030

1999

Förslag

115 526

2000

Beräknat

143 2421

2001

Beräknat

157 7932

1 Motsvarar 140 719 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 152 616 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan.

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla har under

budgetåret 1997 redovisat färre

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom

beslutade takbelopp. Vid utgången av budgetåret

1997 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 1,5 miljoner kronor under

takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Resultatinformation

Antalet examina budgetåret 1997 uppgick till 167

varav 130 var 120 poäng eller lägre. Antalet

registrerade studenter läsåret 1996/97 var drygt

2 600. Det är en ökning med drygt 300 jämfört

med föregående läsår. Högskolans

utbildningsuppdrag för 1997 avseende

helårsstudenter har fullgjorts för det totala målet

och i stort fullgjorts för målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena. Det särskilda

åtagandet att erbjuda s.k. NT-utbildning har

fullgjorts till 75 %.

Högskolan fortsätter att utveckla och utvidga

COOP-verksamheten (teoretiska studier

varvade med arbetsperioder, där studenterna får

lön). Under 1997 anordnades sex

utbildningsprogram i COOP-form. Inom

högskolan är ett utvecklingscentrum för

COOP-utbildningarna på väg att etableras.

Högskoleverket har nyligen granskat och

bedömt kvalitetsarbetet vid högskolan

(Högskoleverkets rapportserie 1998:8 R).

Högskolan har god kontakt med det lokala

närings-livet och det finns ett gott kvalitetsarbete

i den vardagsnära situationen. Enligt rapporten

finns det brister bl.a. saknas övergripande

målsättning som tjänar till en helhetssyn av

högskolan.

Omfattningen av forskning har ökat vid

högskolan från 5,6 miljoner kronor 1996 till 9,1

miljoner kronor 1997 varav 40 % var

externfinansiering. Antalet lärarårsverken vid

högskolan var 88 år 1997 varav 33 % var kvinnor

och 16 % var disputerade lärare. 23 av

högskolans anställda bedrev forskarutbildning.

Vid högskolan finns en adjungerad professor.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 104 254 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för det särskilda åtagandet har

beräknats till 11 272 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning. Resurser för forskning har

beräknats under anslaget B53 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 8 515 000 kronor.

B42 Idrottshögskolan i Stockholm:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

33 396

1998

Anslag

33 997

1999

Förslag

34 884

2000

Beräknat

35 5071

2001

Beräknat

36 0861

1 Motsvarar 34 884 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag som skall

gälla för Idrottshögskolan i Stockholm.

Idrottshögskolan har under budgetåret 1997

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1997 redovisade Idrottshögskolan

helårsprestationer motsvarande drygt 4 miljoner

kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Resultatinformation

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97 var

420. Det är en minskning med 31 jämfört med

föregående läsår. Efterfrågan på

Idrottshögskolans utbildningar var mycket stor.

1997 fanns det 4 189 behöriga sökande till 137

platser på högskolans program. Totalt antal

examina under 1997 var 90. Motsvarande siffra

för 1996 var 96 examina.

Idrottshögskolans medel för

forskningsstödjande åtgärder övergick fr.o.m.

1997 till fasta forskningsresurser. Detta innebar

också en utökning av anslaget med 500 000

kronor till drygt 3,3 miljoner kronor.

Under 1997 disputerade en av

Idrottshögskolans kvinnliga högskoleadjunkter

samt en av doktoranderna, en man, vid

medicinsk fakultet. Antalet lärarårsverken vid

Idrottshögskolan i Stockholm var 39 år 1997

varav 33 % var kvinnor och 26 % var disputerade

lärare.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 34 759 000

kronor. I anslaget har utöver takbeloppet medel

beräknats för styrelsearvoden till ett belopp om

125 000 kronor. Resurser för forskning har

beräknats under anslaget B53 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 5 394 000 kronor.

B43 Konstfack: Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

95 437

1998

Anslag

96 727

1999

Förslag

98 599

2000

Beräknat

100 3441

2001

Beräknat

101 9741

1 Motsvarar 98 599 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagande som skall gälla för Konstfack.

Konstfack har under budgetåret 1997

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1997 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande nära 4 miljoner

kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Resultatinformation

Hösten 1997 fanns det 1 700 behöriga sökande

till högskolans utbildningar, varav 166 blev

antagna. Antalet registrerade studenter läsåret

1996/97 uppgick till 507. Det är en marginell

minskning jämfört med föregående läsår.

Högskolans särskilda åtagande att anordna

utbildning i textil design har fullgjorts.

Högskoleverket har nyligen granskat och

bedömt kvalitetsarbetet vid Konstfack

(Högskoleverkets rapportserie 1998:10 R).

Enligt rapporten bör vissa åtgärder vidtas för att

förbättra kvalitetsarbetet vid högskolan.

Exempel på sådana åtgärder är att utarbeta styrda

utvecklingsprocesser, att uppdatera och utarbeta

kursplaner för samtliga utbildningsmoment samt

att utveckla system för uppföljning och

utvärdering på olika nivåer.

T.o.m. år 1998 har Konstfack erhållit rätt att

utfärda magisterexamen i nio ämnen.

Antalet lärarårsverken vid Konstfack var 88 år

1997 varav 29 % var kvinnor. Omräknat till

årsarbetare fanns det vid högskolan 9

professorer. En tredjedel av dessa är kvinnor.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 98 474 000

kronor. I anslaget har utöver takbeloppet medel

beräknats för styrelsearvoden till ett belopp om

125 000 kronor. Resurser för konstnärligt

utvecklingsarbete har beräknats under anslaget

B53 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 2 656 000 kronor.

B44 Kungl. Konsthögskolan:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

45 377

1998

Anslag

45 749

1999

Förslag

46 461

2000

Beräknat

47 2721

2001

Beräknat

48 1151

1 Motsvarar 46 461 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagande som skall gälla för högskolan.

Kungl. Konsthögskolan har under budgetåret

1997 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1997 redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande 1,8

miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Resultatinformation

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97 var

235, vilket är en minskning med 14 jämfört med

föregående läsår. Kungl. Konsthögskolan

anordnande under sommaren 1997 en

stenhuggarkurs för yrkesverksamma konstnärer

på Gotland i samverkan med

högskoleutbildningen på Gotland. Det särskilda

åtagandet att utdela tre stipendier till studenter

vid arkitekturskolan har fullgjorts.

Antalet lärarårsverken vid Kungl.

Konsthögskolan var 27 år 1997 varav 38 % var

kvinnor.

Under våren 1997 granskades och bedömdes

kvalitetsarbetet vid högskolan av

Högskoleverket (Högskoleverkets rapportserie

1997:35 R). Högskolan rekommenderas bl.a. att

försöka öka engagemanget hos högskolans

styrelse och utarbeta en gemensam strategi för

det framtida kvalitetsarbetet.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 46 302 000

kronor. Ersättningen för det särskilda åtagandet

har beräknats till 34 000 kronor. I anslaget har

utöver takbeloppet medel beräknats för

styrelsearvoden till ett belopp om

125 000 kronor. Resurser för konstnärligt

utvecklingsarbete har beräknats under anslaget

B53 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 1 261 000 kronor.

B45 Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm: Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

80 450

1998

Anslag

81 574

1999

Förslag

87 506

2000

Beräknat

89 0801

2001

Beräknat

90 4101

1 Motsvarar 87 506 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm har

under budgetåret 1997 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom

beslutade takbelopp. Vid utgången av budgetåret

1997 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 4,6 miljoner kronor över

takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Resultatinformation

Högskolan genomför ett stort antal musiklärar-

och musikerutbildningar, inklusive olika

påbyggnadsprogram. Antalet registrerade

studenter läsåret 1996/97 var 745. Det är en

ökning med 156 jämfört med föregående läsår.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts.

Omfattningen av det konstnärliga

utvecklingsarbetet inkluderar bl.a. Centrum för

musikpedagogisk forskning. Antalet

lärarårsverken vid Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm var 95 år 1997 varav 34 % var

kvinnor. Vid högskolan finns, omräknat till

årsarbetskrafter, drygt 8 professorer.

Resurser för 1999

Regeringen föreslår att Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm, anvisas medel för den

kammarmusikaliska utbildningen vid Stiftelsen

Edsbergs Musikinstitut under detta anslag (se

avsnitt 5.4.6).

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 83 766 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till regeringens förslag att samorganisera

verksamheten vid Stiftelsen Edsbergs

Musikinstitut som har redovisats under avsnitt

5.3.5 Konstnärliga utbildningar.

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 2 918 000 kronor för

dirigentutbildning, utbildning i

elektronmusikkomposition samt medel för

utbetalning av bidrag till Svenska Artisters och

Musikers Intresseorganisation (SAMI).

Parterna på det statliga kollektivavtalsområdet

har i ramavtal om löner m.m. för perioden 1995

1998 avsatt ett verksamhetsutrymme att fördelas

fr.o.m. januari 1997. Vid fördelningen av detta

verksamhetsutrymme har 697 000 kronor,

inklusive lönekostnadspålägg, fördelats till

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm. I anslaget

har utöver takbeloppet även medel beräknats för

styrelsearvoden till ett belopp om

125 000 kronor. Resurser för konstnärligt

utvecklingsarbete har beräknats under anslaget

B53 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 2 713 000 kronor.

B46 Lärarhögskolan i Stockholm:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

275 532

1998

Anslag

280 765

1999

Förslag

284 727

2000

Beräknat

309 8091

2001

Beräknat

334 9152

1 Motsvarar 304 098 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 323 468 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Lärarhögskolan i Stockholm har under

budgetåret 1997 redovisat fler helårsprestationer

än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1997

redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 39 miljoner kronor över

takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

10

44

200

300

300

Grundskol-

lärare 4 9

488

181

810

1 000

710

Gymnasie-

lärare

720

190

780

940

1 010

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

200, att antalet grundskollärarexamina med

undervisning i årskurserna 4 9 skall uppgå till

810 samt att antalet gymnasielärarexamina skall

uppgå till 780. Prognosen för perioden är att

målen för antalet magisterexamina kommer att

fullgöras. För grundskollärarexamina med

undervisning i årskurserna 4 9 och

gymnasielärarexamen är prognosen för att nå

målen något osäker räknat på årsbasis.

Antalet registrerade studenter under läsåret

1996/97 var nära 9 000, vilket är en ökning med

nära 800 jämfört med föregående läsår. Målet för

antalet helårsstudenter totalt varav ett visst antal

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena har fullgjorts.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort

fullgjorts. Högskolan har ett åtagande att

anordna flyglärarutbildning vid behov. Någon

flyglärarutbildning har inte anordnats under

1997.

Det ekonomiska underskottet för 1997 har

minskat främst beroende på ett förbättrat

verksamhetsresultat.

Antalet lärarårsverken vid Lärarhögskolan i

Stockholm var 274 år 1997 varav 65 % var

kvinnor och 16 % var disputerade lärare.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 261 236 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 11 059 000 kronor. Av ersättningen

för särskilda åtaganden avser 8 696 000 kronor

s.k. NT-utbildning och 1 760 000 kronor

utveckling av lärarutbildning för döva och

hörselskadade m.m. samt 603 000 kronor

rekryteringsinsatser för lärarstudenter med

invandrarbakgrund. Lärarhögskolan erhåller för

innevarande treårsperiod en tillfällig ökning av

anslagsbeloppet med 12 432 000 kronor på grund

av att det nya campusområdet ännu inte är

färdigt att tas i anspråk för en samlad lokalisering

av högskolan. Resurser för forskning har

beräknats under anslag B53 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 14 471 000 kronor.

B47 Mälardalens högskola:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

203 776

1998

Anslag

267 925

1999

Förslag

295 865

2000

Beräknat

318 3831

2001

Beräknat

337 6892

1 Motsvarar 312 814 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 326 560 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Mälardalens högskola har under budgetåret

1997 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1997 redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande 17

miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 2000 och 2001

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

1

17

150

300

300

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 gäller att antalet

avlagda magisterexamina skall uppgå till minst

150. Prognosen för perioden är att målen för

antalet magisterexamina kommer att fullgöras.

Antalet registrerade studenter läsåret 1996/97

var ca 8 300. Det är en ökning med drygt 1 100

jämfört med föregående läsår. Högskolans

utbildningsuppdrag för 1997 avseende

helårsstudenter har fullgjorts för såväl det totala

målet som för målet för antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. De särskilda åtagandena

har fullgjorts med undantag av den s.k. NT-

utbildningen. Åtagandet att anordna sådan

utbildning har fullgjorts till 80 %.

Omfattningen av forskning har ökat vid

högskolan från knappt 20 miljoner kronor 1996

till 32 miljoner kronor 1997 varav drygt 44 % var

externfinansiering. Antalet lärarårsverken vid

högskolan var 351 år 1997 varav 33 % var

kvinnor och 26 % var disputerade lärare. 48 av

högskolans anställda bedrev forskarutbildning.

Vid högskolan finns en professor.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 270 964 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden beträffande

kammarmusikutbildning i samarbete med Kungl.

Musikhögskolan ingår i takbeloppet.

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 24 901 000 kronor. Av ersättningen

för särskilda åtaganden avser 21 901 000 kronor

s.k. NT-utbildning och 3 000 000 kronor avser

verksamheten vid Idélab. Resurser för forskning

har beräknats under anslaget B53 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 21 333 000 kronor.

B48 Operahögskolan i Stockholm:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

13 165

1998

Anslag

13 352

1999

Förslag

13 728

2000

Beräknat

13 9771

2001

Beräknat

14 1881

1 Motsvarar 13 728 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag som skall

gälla för högskolan. Operahögskolan har under

budgetåret 1997 redovisat fler helårsprestationer

än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Vid utgången av året redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande

89 000 kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Resultatinformation

Intresset för Operahögskolans utbildningar

fortsätter att vara stort. Antalet sökande till

högskolans musikdramatiska utbildning hösten

1997 var 148 varav 10 blev antagna. Antalet

registrerade studenter läsåret 1996/97 var 85,

vilket är i stort sett lika många som föregående

läsår. Högskolan anordnar vidare utbildning för

operarepetitörer och operaregissörer. Antalet

lärarårsverken vid Operahögskolan i Stockholm

var 15 år 1997 varav 36 % var kvinnor. Vid

högskolan finns 2 professorer.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 13 603 000

kronor. I anslaget har utöver takbeloppet medel

beräknats för styrelsearvoden till ett belopp om

125 000 kronor. Resurser för konstnärligt

utvecklingsarbete har beräknats under anslaget

B53 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 2 138 000 kronor.

B49 Södertörns högskola:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

75 975

1998

Anslag

99 006

1999

Förslag

148 737

2000

Beräknat

173 5641

2001

Beräknat

198 8732

1 Motsvarar 170 528 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 192 319 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag som skall

gälla för högskolan.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Resultatinformation

Södertörns högskola har i och med utgången av

1997 avslutat sitt första år som högskola.

Högskolan erbjuder utbildning inom

utbildningsområdena samhällsvetenskap,

humaniora och naturvetenskap.

Läsåret 1996/97 var drygt 2 800 studenter

registrerade vid högskolan. Högskolans

utbildningsuppdrag för 1997 avseende

helårsstudenter har i stort fullgjorts för såväl det

totala målet som för målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska områdena.

Södertörns högskola har etablerat

forskningsverksamhet fr.o.m. hösten 1997.

Därvid är satsningen på forskning med

Östersjön som gemensam nämnare en intressant

mångvetenskaplig ansats. Etableringen av det

samtidshistoriska institutet utgör en lovande

modernisering inom humaniora. Fr.o.m. år 1998

erhåller högskolan anslag för forskning. Antalet

lärarårsverken vid Södertörns högskola var 32 år

1997 varav 38 % var kvinnor och 84 % var

disputerade lärare.

Revisionens iakttagelser

Högskolan fick revisionsberättelse med

invändning för att grundutbildningsanslaget

avräknats med för högt belopp till följd av att

studenter dubbelräknats, och för att delar av

grundutbildningsanslaget, i strid med gällande

regler, använts till forskningsverksamhet samt

för att tre styrelseledamöter inte har

undertecknat årsredovisningen. Av

revisionsrapport som avlämnats framgår vidare

att högskolan brister i efterlevnad och kunskaper

om gällande regelverk, att efterfrågade uppgifter

inte löpande har återrapporterats till regeringen

och att högskolan behöver förstärka den interna

kontrollen och ekonomiadministrationen.

Regeringen ser allvarligt på situationen och

kommer noggrant att följa utvecklingen.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 145 737 000

kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn

till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet

med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1.

Av ersättningen avser 3 000 000 kronor

ersättning för lokaler. Resurser för doktorander

som skall handleda och undervisa vid Södertörns

högskola har beräknats under anslaget B14

Karolinska institutet: Forskning och

forskarutbildning. Resurser för forskning har

beräknats under anslaget B53 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 12 208 000 kronor.

B50 Teaterhögskolan i Stockholm:

Grundutbildning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

21 743

1998

Anslag

21 924

1999

Förslag

22 332

2000

Beräknat

22 7331

2001

Beräknat

23 0961

1 Motsvarar 22 332 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag som skall

gälla för Teaterhögskolan i Stockholm.

Teaterhögskolan har under budgetåret 1997

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av året redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande nära en miljon kronor över

takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997

1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) skall fortsatt gälla.

Resultatinformation

Antalet sökande till Teaterhögskolans

skådespelarutbildning minskade något 1997 men

är fortsatt mycket högt. Endast 1 % av de

sökande antogs. Läsåret 1996/97 fanns det 50

registrerade studenter i grundutbildningen samt

20 helårsstudenter (174 registrerade) i

fortbildning. 10 studenter examinerades från

högskolans grundutbildning. Nästan hälften av

resurserna för konstnärligt utvecklingsarbete för

1997 användes liksom föregående år för att

finansiera en professur i konstnärlig gestaltning.

Antalet lärarårsverken vid Teaterhögskolan i

Stockholm var 19 år 1997 varav 43 % var

kvinnor. Vid högskolan finns en professur.

Högskoleverket har under år 1998 granskat

och bedömt kvalitetsarbetet vid Teaterhögskolan

(Högskoleverkets rapportserie 1998:22 R).

Enligt rapporten har ett stort utvecklingsarbete

skett de senaste åren när det gäller såväl

skådespelarutbildningen som mimutbildningen.

Detta arbete bedöms positivt. Vissa förslag till

ytterligare utveckling på dessa områden

framförs. Förslag ges också bl.a. beträffande

kontakterna med omvärlden, administrativa och

tekniska funktioner samt ledning och

ansvarsfördelning.

Resurser för 1999

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 22 207 000

kronor. I anslaget har utöver takbeloppet medel

beräknats för styrelsearvoden till ett belopp om

125 000 kronor. Resurser för konstnärligt

utvecklingsarbete har beräknats under anslaget

B53 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 2 258 000 kronor.

B51 Enskilda och kommunala

högskoleutbildningar m.m.

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utgift

1 366 000

Anslags-

sparande

14 250

1998

Anslag

1 462 630

Utgifts-

prognos

1 468 880

1999

Förslag

1 488 850

2000

Beräknat

1 571 0401

2001

Beräknat

1 639 5232

1 Motsvarar 1 538 995 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 571 917 tkr i 1999 års prisnivå.

Under detta anslag beräknas medel bl.a. med

anledning av avtal som staten ingått med enskilda

utbildningsanordnare samt statsbidrag till

kommuner och landsting.

Regeringens överväganden

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp.

Fördelning på anslagsposter

Tusental kronor

ANSLAGSPOST

BELOPP

1.

Chalmers tekniska högskola AB

- Grundutbildning

503 187

- Forskning och forskarutbildning

346 849

2.

Handelshögskolan i Stockholm

50 551

3.

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

- Grundutbildning

192 362

- Forskning och forskarutbildning

21 522

4.

Teologiska Högskolan i Stockholm

1 806

5.

Nybygget kristen samverkan för Örebro

Missionsskola

1 129

6.

Evangeliska Fosterlands Stiftelsen för

Johannelunds Teologiska institut

904

7.

Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska

Institut

7 462

8.

Ericastiftelsen

5 299

9.

Stiftelsen Stora Sköndal

4 022

10.

Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan

2 717

11.

Momsmerkostnader för Chalmers

tekniska högskola AB och Stiftelsen

Högskolan i Jönköping

77 962

12.

Kommunala högskoleutbildningar

- Utbildning för vårdyrken

243 734

- Ingesunds Musikhögskola

21 461

13.

För regeringens fördelning

7 884

Summa

1 488 850

Anslagsposterna beräknas i de flesta fall som det

högsta belopp som kan betalas ut motsvarande

takbeloppet för statliga universitet och

högskolor. Ersättning utgår för helårsstudenter

och helårsprestationer samt i vissa fall för

forskning och forskarutbildning.

Enskilda utbildningsanordnare

1. Chalmers tekniska högskola AB

Ersättningen till Chalmers tekniska högskola

AB, regleras i ett särskilt avtal, ramavtalet, som

bolaget och Stiftelsen Chalmers tekniska

högskola har träffat med staten från den 1 juli

1994. Närmare uppgifter om ersättning har

reglerats i ett avtal mellan staten och bolaget för

1997 1999 om utbildnings- och

forskningsuppdrag.

De examina som Stiftelsen Chalmers tekniska

högskola har rätt att utfärda för bolaget anges i

förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda

vissa examina.

Enligt högskolans prognos kommer det

utbildningsuppdrag som fastställts för Chalmers

tekniska högskola AB för treårsperioden 1997

1999 att fullgöras. Antalet registrerade studenter

läsåret 1996/97 var drygt 8 600, vilket var en

ökning med över 400 studenter jämfört med

föregående läsår. Högskolans

utbildningsuppdrag för 1997 avseende det totala

antalet helårsstudenter har fullgjorts.

Högskolans särskilda åtagande att erbjuda s.k.

NT-utbildning har fullgjorts till drygt hälften.

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för forskarutbildningen för

treårsperioden 1997 1999 kunna uppnås.

Högskoleverket har nyligen granskat och

bedömt kvalitetsarbetet vid högskolan

(Högskoleverkets rapportserie 1998:20 R).

Enligt rapporten finns det på högskolan ett

omfattande och konstruktivt kvalitetsarbete i

vissa delar av organisationen. Förutsättningar

anses finnas för ett systematiskt, kontinuerligt

och processinriktat kvalitetsarbete omfattande

högskolans alla verksamheter. Högskolan

rekommenderas att sprida erfarenheterna av

pågående kvalitetsprojekt och utveckla och

genomföra program för kvalitetsarbete.

Det högsta belopp som bör kunna utgå för

budgetåret 1999 beräknas för

- grundutbildning till 503 187 000 kronor

- forskning och forskarutbildning till

346 849 000 kronor.

Som planeringsförutsättning för 2000 bör

gälla att Chalmers tekniska högskola erhåller

ersättning med 38 miljoner kronor för ökade

lokalkostnader för mikroelektroniskt centrum.

2. Handelshögskolan i Stockholm

De examina som Handelshögskolan i Stockholm

har rätt att utfärda regleras i förordningen

(1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina.

Det avtal mellan staten och Handelshögskolan i

Stockholm som godkändes av regeringen i juni

1993 och som gäller fr.o.m. den 1 juli 1994 t.o.m.

den 30 juni 2009 innebär att det högsta belopp

som kan utgå är 50 000 000 kronor per år (inkl.

bibliotek, studiestöd i forskarutbildningen samt

ersättning per avlagd doktorsexamen).

Enligt avtalet skall årlig korrigering av

bidraget ske med hänsyn till förändringar i

basbeloppet sedan föregående år.

Med hänsyn till förändringarna i basbeloppet

beräknar regeringen det maximala bidrag som

kan utgå till Handelshögskolan i Stockholm

budgetåret 1999 till 50 551 000 kronor.

3. Stiftelsen Högskolan i Jönköping

Statsbidraget till Stiftelsen Högskolan i

Jönköping regleras i ett särskilt avtal, ramavtalet,

med staten från den 1 juli 1994. Närmare

uppgifter om ersättning har reglerats i ett avtal

mellan staten och stiftelsen för 1997 1999 om

utbildnings- och forskningsuppdrag.

De examina som Stiftelsen Högskolan i

Jönköping har rätt att utfärda för Internationella

Handelshögskolan i Jönköping AB, Högskolan

för lärarutbildning och kommunikation i

Jönköping AB och Ingenjörshögskolan i

Jönköping AB anges i förordningen (1993:956)

om tillstånd att utfärda vissa examina.

Enligt högskolans prognos kommer det

utbildningsuppdrag som fastställts för Stiftelsen

Högskolan i Jönköping för treårsperioden 1997

1999 att fullgöras. Antalet registrerade studenter

läsåret 1996/97 var drygt 4 600, vilket är en

ökning med nära 500 studenter jämfört med

föregående läsår. Högskolans

utbildningsuppdrag för 1997 avseende

helårsstudenter har fullgjorts för såväl det totala

målet som för målet för antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Högskolans särskilda

åtagande att erbjuda s.k. NT-utbildning har

fullgjorts.

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för forskarutbildningen för

treårsperioden 1997 1999 kunna uppnås.

Det högsta belopp som bör kunna utgå för

budgetåret 1999 beräknas för

- grundutbildning till 192 362 000 kronor.

- forskning och forskarutbildning till

21 522 000 kronor.

4. Teologiska Högskolan i Stockholm

Teologiska Högskolan i Stockholm har enligt

förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda

vissa examina rätt att utfärda högskoleexamen

med inriktning på teologisk utbildning och

teologie kandidatexamen, 140 poäng.

Det avtal mellan staten och Teologiska

Högskolan i Stockholm som godkändes av

regeringen i oktober 1993 och som gäller fr.o.m.

den 1 juli 1993 innebär att det högsta belopp som

kan utgå per år till Teologiska Högskolan i

Stockholm är 1 720 000 kronor i 1993 års

prisnivå.

Enligt avtalet skall omräkning av bidraget ske

enligt samma principer som gäller för statliga

lärosäten.

Det högsta belopp som kan utgå till

Teologiska Högskolan i Stockholm budgetåret

1999 beräknas till 1 806 000 kronor.

5. Nybygget kristen samverkan för Örebro

missionsskola

Nybygget kristen samverkan, tidigare

Örebromissionen, har för Örebro Missionsskola

enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att

utfärda vissa examina rätt att utfärda

högskoleexamen, teologisk utbildning.

Det avtal mellan staten och Örebromissionen

som godkändes av regeringen i oktober 1993 och

som gäller fr.o.m. den 1 juli 1993 innebär att det

högsta belopp som kan utgå till Nybygget

kristen samverkan för Örebro Missionsskola är

1 075 000 kronor per år i 1993 års prisnivå.

Enligt avtalet skall omräkning av bidraget ske

enligt samma principer som gäller för statliga

lärosäten.

Det högsta belopp som kan utgå till Nybygget

 kristen samverkan för Örebro Missionsskola

1999 beräknas till 1 129 000 kronor.

6. Evangeliska Fosterlands Stiftelsen för

Johannelunds Teologiska Institut

Evangeliska Fosterlands Stiftelsen har för

Johannelunds Teologiska Institut enligt

förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda

vissa examina rätt att utfärda högskoleexamen,

teologisk utbildning.

Det avtal mellan staten och Evangeliska

Fosterlands Stiftelsen som godkändes av

regeringen i oktober 1993 och som gäller fr.o.m.

den 1 juli 1993 innebär att det högsta belopp som

kan utgå per år till Evangeliska Fosterlands

Stiftelsen för Johannelunds Teologiska Institut är

860 000 kronor i 1993 års prisnivå.

Enligt avtalet skall omräkning av bidraget ske

enligt samma principer som gäller för statliga

lärosäten.

Det högsta belopp som kan utgå till

Evangeliska Fosterlands Stiftelsen för

Johannelunds Teologiska Institut beräknas

budgetåret 1999 till 904 000 kronor.

7. Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut

Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut

har enligt förordningen (1993:956) om tillstånd

att utfärda vissa examina rätt att utfärda

högskoleexamen, musikpedagogisk utbildning

80 och 120 poäng.

Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen

Stockholms Musikpedagogiska Institut beräknas

budgetåret 1999 till 7 462 000 kronor.

8. Ericastiftelsen

Ericastiftelsen har enligt förordningen

(1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina

rätt att utfärda psykoterapeutexamen.

Det högsta belopp som kan utgå till

Ericastiftelsen beräknas budgetåret 1999 till

5 299 000 kronor.

9. Stiftelsen Stora Sköndal

Stiftelsen Stora Sköndal och Ersta

Diakonisällskap för Ersta högskola har fr.o.m.

den 1 januari 1998 sammanfört sina

utbildningsanstalter Sköndalsinstitutet och Ersta

högskola till en läroanstalt benämnd Ersta-

Sköndal Högskola och samarbetar i en

gemensam organisation. Huvudmannaskapet är

emellertid oförändrat. Stiftelsen Stora Sköndal

och Ersta Diakonisällskap för Ersta högskola är

sålunda fortfarande huvudmän för sina

respektive utbildningar.

Stiftelsen Stora Sköndal har enligt

förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda

vissa examina rätt att utfärda socionomexamen

och högskoleexamen, kyrkomusikalisk

utbildning.

Ersta Diakonisällskap för Ersta högskola har

enligt samma förordning rätt att utfärda

sjuksköterskeexamen.

Ersta Diakonisällskap för Ersta högskola

erhåller statsbidrag för utbildning till

sjuksköterskeexamen via statsbidrag till

Stockholms läns landsting under anslagsposten

12. Kommunala högskoleutbildningar, se nedan.

Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen

Stora Sköndal beräknas budgetåret 1999 till

4 022 000 kronor.

10. Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan

Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan har inte rätt

att utfärda någon av de examina som finns

upptagna i högskoleförordningen.

Regeringen anser att de fristående grund- och

gymnasieskolorna utgör ett viktigt komplement

till det kommunala skolväsendet. Det finns bl.a.

fristående skolor med waldorfpedagogisk

inriktning. Lärare vid alla typer av grund- och

gymnasieskolor bör dock uppfylla de krav som

ställs för de lärarexamina som regleras i

högskoleförordningen. Det är därför viktigt att

det finns lärare med lärarexamen enligt

högskoleförordningen som har kvalificerad

kunskap om Waldorfpedagogik.

Regeringen har genom ett särskilt beslut i april

1996 tilldelat Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan

statsbidrag för en påbyggnadsutbildning om 40

poäng i Waldorfpedagogik för maximalt 100

helårsstudenter. Påbyggnadsutbildningen

startade hösten 1996.

I avvaktan på Lärarutbildningskommitténs

(U1997:07) slutbetänkande och förslag om bl.a.

lärarutbildning för olika pedagogiska

profileringar har anslagsposten beräknats till

2 717 000 kronor.

11. Momsmerkostnader för Chalmers tekniska

högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping

Under anslaget har beräknats

momsmerkostnader för Chalmers tekniska

högskola AB och Stiftelsen Högskolan i

Jönköping i enlighet med de ramavtal som

ingåtts mellan staten och respektive högskola.

Enligt avtalen skall staten ersätta högskolorna

för de momsmerkostnader, som uppkommer i

den grundläggande högskoleutbildningen och

forskningen vid Chalmers tekniska högskola AB

och Stiftelsen Högskolan i Jönköping. Syftet är

att garantera konkurrensneutralitet gentemot

statliga högskolor och universitet.

Budgetåret 1997 anvisade staten 74,7 miljoner

kronor avseende ersättning för

momsmerkostnader. Det sammanlagda belopp

som skall utbetalas för budgetåret 1997 uppgår

till ca 170 miljoner kronor. Budgetåret 1998

anvisades 76,3 miljoner kronor. Enligt prognoser

kommer de

samlade utgifterna för momsmerkostnader för

1998 att uppgå till ca 225 miljoner kronor. För

att finansiera kostnaderna avseende budgetåret

1998 har regeringen lagt fram förslag i en

tilläggsbudget.

Anledningen till att utfallet blir så mycket

större än de anvisade beloppen är dels att

verksamhetens omfattning har ökat vid både

Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen

Högskolan i Jönköping, dels att

fastighetsbeståndet vid respektive högskola ägs

av särskilda bolag som sedermera har

momsbelagt hyrorna. Detta har inneburit ökade

momsmerkostnader för Chalmers tekniska

högskola AB och Stiftelsen Högskolan i

Jönköping.

För budgetåret 1999 prognostiseras

sammanlagt minst 225 miljoner kronor som

ersättning för momsmerkostnader för Chalmers

tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i

Jönköping. Med anledning av utvecklingen av

momsmerkostnaderna kommer regeringen att

återkomma om finansieringen av

momsmerkostnaderna för budgetåret 1999.

12. Kommunala högskoleutbildningar

12.1. Utbildning för vårdyrken

Anslagsposten avser statsbidrag för

grundläggande vårdhögskoleutbildning för vilka

landsting eller kommuner är huvudmän.

Examensrätten framgår av

högskoleförordningens (1993:100) bilaga 3.

För denna utbildning fastställs i det nuvarande

systemet för statsbidrag inte ett takbelopp per

kommun eller landsting. I stället fastställs ett

maximalt antal statsbidragsberättigade

årsstudieplatser för varje kommun eller

landsting.

För budgetåret 1999 bör fastställas följande

högsta antal bidragsberättigade årsstudieplatser

för kommunal högskoleutbildning:

Bidragsberättigade årsstudieplatser budgetåret 1999

LANDSTING/KOMMUN

ÅRSSTUDIEPLATSER

Stockholms läns landsting

3 123

Uppsala läns landsting

1 011

Sörmlands läns landsting

401

Östergötlands läns landsting

966

Jönköpings läns landsting

1 034

Kronobergs läns landsting

453

Kalmar läns landsting

348

Blekinge läns landsting

334

Skåne läns landsting

- varav tidigare Kristianstads läns landsting

509

- varav tidigare Malmöhus läns landsting

1 148

- varav tidigare Malmö kommun

800

Hallands läns landsting

305

Västra Götalands läns landsting

- varav tidigare Bohus läns landsting

226

- varav tidigare Älvsborgs läns landsting

698

- varav tidigare Skaraborgs läns landsting

494

- varav tidigare Göteborgs kommun

1 588

Värmlands läns landsting

432

Örebro läns landsting

935

Västmanlands läns landsting

335

Dalarnas läns landsting

455

Gävleborgs läns landsting

496

Västernorrlands läns landsting

591

Jämtlands läns landsting

284

Västerbottens läns landsting

1 256

Norrbottens läns landsting

665

Gotlands kommun

54

12.2. Ingesunds Musikhögskola

Enligt Högskoleverkets författningssamling,

HSVFS 1997:2, har Landstinget i Värmland för

Ingesunds Musikhögskola rätt att utfärda

musiklärarexamen.

Det högsta belopp som kan utgå till Ingesunds

musikhögskola beräknas budgetåret 1999 till

21 461 000 kronor.

B52 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m.

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utgift

337 000

Anslags-

sparande

549 850

1998

Anslag

350 984

Utgifts-

prognos

419 181

1999

Förslag

336 612

2000

Beräknat

299 6241

2001

Beräknat

380 2332

1 Motsvarar 294 340 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 367 072 tkr i 1999 års prisnivå.

Detta anslag avser verksamhet inom

högskoleområdet för vilket medel inte har ställts

till förfogande under annat anslag. Anslaget avser

även bidrag till Svenska studenthemmet i Paris

samt bidrag till Sveriges Förenade Studentkårer.

Regeringens överväganden

Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått

från följande belopp.

Fördelning på anslagsposter

Tusental kronor

ANSLAGSPOST

BELOPP

1.

Svenska studenthemmet i Paris

1 259

2.

Finansiering av lånekostnader m.m.1

3.

Bidrag till Sveriges Förenade Studentkårer

189

4.

Distansutbildning

7 688

5.

Utveckling av lärarutbildning

31 292

6.

Insatser inom naturvetenskap och teknik

m.m.

106 565

7.

Jämställdhet

58 749

8.

Gästforskare/gästlärare i utlandet

6 780

9.

Designsatsning

4 172

10.

Övrig forskning

10 270

11.

För regeringens fördelning

109 648

Summa

336 612

1 Anslagssparande 163 000 tkr vid ingången av budgetåret 1998.

Svenska studenthemmet i Paris

Bidraget har pris- och löneomräknats.

Finansiering av lånekostnader m.m.

Riksdagen har tidigare beslutat om investeringar

i inredning och utrustning för universitet och

högskolor enligt regeringens förslag i

propositionerna Högre utbildning för ökad

kompetens (prop. 1992/93:169, bet.

1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) och

Forskning för kunskap och framsteg (prop.

1992/93:170, bet. 1992/93:UbU22, rskr.

1992/93:390) samt i vissa fall enligt förslag i äldre

propositioner vilka riksdagen beslutat om.

Fr.o.m. budgetåret 1994/95 finansieras sådana

investeringar genom att universitet och

högskolor tar upp lån i Riksgäldskontoret. De

tidigare avsatta medlen för investeringar

finansierar i stället lånekostnaderna. Under

denna anslagspost har beräknats medel för

sådana tidigare beslutade ändamål som kommer

att realiseras under kommande budgetår.

Anslagsposten innehåller endast anslagssparande

från föregående år. Medlen kommer att fördelas

till universitet och högskolor genom särskilda

regeringsbeslut.

Utveckling av lärarutbildning

För kompetensutveckling av lärarutbildare har

beräknats 5,2 miljoner kronor och för

forskningsanknytning av lärarutbildningen har

beräknats 26,1 miljoner kronor (avsnitt 5.3.4).

Insatser inom naturvetenskap och teknik m.m.

Under anslagsposten 6. Insatser inom

naturvetenskap och teknik m.m. har 12,5

miljoner kronor beräknats till natur- och

teknikvetenskaps-centrum (prop. 1997/98:1, utg.

omr. 16, avsnitt. 5.2.3).

Vidare föreslås i tilläggsbudget att

anslagsposten tillförs anslagssparande fr.o.m.

budgetåret 1997 samt ej fördelade medel

avseende s.k. NT-utbildningar. Denna åtgärd

möjliggör en omfördelning av medel avseende

NT-området mellan högskolor och över tiden.

Jämställdhet

För insatser som följer av propositionen (prop.

1995/96:164, bet. 1995/96:UbU18, rskr.

1995/96:405) Jämställdhet mellan kvinnor och

män inom utbildningsområdet ingår medel i

anslagsposten 7 för postdoktorala stipendier, för

gästprofessurer, för nya professurer och för

doktorandtjänster (avsnitt 5.2.2).

Från anslagsposten har medel för 26

professurer, ca 12,3 miljoner kronor förts till

respektive universitets forsknings- och

forskarutbildningsanslag (avsnitt 5.2.2

Jämställdhet).

Gästforskare/gästlärare i utlandet

Regeringen beräknar fortsatt finansiering för att

främja undervisningen om Sverige och svenska

förhållanden i utlandet. Medlen avser främst att

stödja yngre disputerade forskares vistelse vid ett

utländskt lärosäte under minst ett år. Medlen

disponeras av Svenska Institutet.

Designsatsning

Projekt för designutbildningars och tekniska

utbildningars samverkan med näringslivet se

vidare under avsnitt 5.3.5 Konstnärliga

utbildningar.

Övrig forskning

Medel för forskning inom IT-området m.m. har

förts till denna anslagspost (prop. 1997/98:1, utg.

omr. 16, avsnitt. 5.2.7) liksom vissa medel

avsedda för det tekniska forskningsinstitutet i

Göteborg (prop. 1997/98:1, utg. omr. 16, avsnitt

7.1).

B53 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa

högskolor

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utgift

295 196

Anslags-

sparande

0

1998

Anslag

438 686

Utgifts-

prognos

438 686

1999

Förslag

198 838

2000

Beräknat

202 4911

2001

Beräknat

205 7621

1 Motsvarar 198 838 tkr i 1999 års prisnivå.

Under detta anslag beräknas all ersättning

inklusive ersättning för lokalhyror och kostnader

för inredning och utrustning som är förenad

med forskning vid högskolor som inte har

vetenskapsområden samt konstnärligt

utvecklingsarbete vid de konstnärliga

högskolorna i Stockholm. Fr.o.m. budgetåret

1999 föreslås att de högskolor som blir

universitet eller som erhåller egna

vetenskapsområden samt Malmö högskola och

Mitthögskolan får egna forskningsanslag.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) samt

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1 bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall fortsatt gälla.

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp.

Fördelning på anslagsposter

Tusental kronor

ANSLAGSPOST

BELOPP

1. Danshögskolan

2 647

2. Dramatiska institutet

2 241

3. Högskolan i Borås

9 264

4. Högskolan Dalarna

25 313

5. Högskolan på Gotland

2 003

6. Högskolan i Gävle

14 962

7. Högskolan i Halmstad

21 312

8. Högskolan i Kalmar

21 311

9. Högskolan Kristianstad

13 767

10. Högskolan i Skövde

13 071

11. Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

8 515

12. Idrottshögskolan i Stockholm

5 394

13. Konstfack

2 656

14. Kungl. Konsthögskolan

1 261

15. Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

2 713

16. Lärarhögskolan i Stockholm

14 471

17. Mälardalens högskola

21 333

18. Operahögskolan i Stockholm

2 138

19. Södertörns högskola

12 208

20. Teaterhögskolan i Stockholm

2 258

Summa

198 838

Medel för konstnärligt utvecklingsarbete

beräknas även under anslagen till Lunds

universitet, Göteborgs universitet, Umeå

universitet och Luleå tekniska universitet.

Resultatbedömning

Högskolorna har för budgetåret 1998 anvisats

permanenta forskningsresurser. Utöver dessa har

högskolorna lyckats erhålla betydande externa

forskningsresurser. Detta vittnar om en hög

kvalitet i forskningen, som är i ett skede av stark

utveckling. Högskolorna har betydelse för

utvecklingen av det regionala näringslivet och

offentlig verksamhet, för tekniköverföring och

forskningsinformation, men också för den

regionala rekryteringen till högre utbildning och

tillgång till kvalificerad arbetskraft i regionen.

Forskningsresurserna har också betydelse för

kvaliteten inom den högre utbildningen (avsnitt

5.2).

Det konstnärliga utvecklingsarbetet är en

mycket väsentlig del av de konstnärliga

högskolornas verksamhet och höjer

grundutbildningens kvalitet.

Resurser för 1999

Resurserna för forskning vid högskolorna

uppgår budgetåret 1999 till 198,8 miljoner

kronor.

B54 Sunet

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utgift

73 295

Anslags-

sparande

102 638

1998

Anslag

37 292

Utgifts-

prognos

68 000

1999

Förslag

34 995

2000

Beräknat

76 2701

2001

Beräknat

129 6622

1 Motsvarar 74 995 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 124 995 tkr i 1999 års prisnivå.

Högskoleverket svarar för administrationen av

universitetsdatornätet Swedish University

Computer Network (Sunet). Högskoleverket

svarar även för in- och utbetalningar som rör

Sunet samt att budgetunderlag och årsredovis-

ningar för Sunet bifogas Högskoleverkets

budgetunderlag och årsredovisning. Verket har

utsett en särskild styrelse för Sunet och till den

överlämnat att besluta om inriktning och

genomförande av verksamheten.

Sunets huvuduppgift är att svenska universitet

och högskolor skall få tillgång till nationell och

internationell datakommunikation. Målet är att

vid varje tidpunkt erbjuda universitet och

högskolor de tjänster som de efterfrågar inom

datakommunikationsområdet. Genom

statsmakternas beslut under 1997 har Sunet även

tilldelats ett ansvar för att de statliga museerna,

länsmuseerna och de kommunala

huvudbiblioteken ges möjlighet att på lämpligt

sätt ansluta sig till Internetuppkoppling via

Sunet. Mot denna bakgrund har statsmakterna

erbjudit de kommunala organen en anslutning

till Sunet under minst fem år varav staten svarar

för kostnaden för de två första åren.

För budgetåret 1997 beräknades 100 miljoner

kronor under anslaget varav 38 miljoner kronor

avsåg medel för den löpande driften av Sunet

som hänför sig till universiteten och högskolorna

och de statliga museerna. Resterande medel, 62

miljoner kronor, som anvisades engångsvis avsåg

statens åtagande att finansiera kostnaderna för

anslutning av länsmuseerna, länsbiblioteken och

de kommunala huvudbiblioteken till Sunet under

en inledande period av två år. Vidare anvisades

ett engångsbelopp om 66 miljoner kronor under

budgetåret 1995/96 att användas under minst en

treårsperiod för den statliga delen av

utbyggnaden och uppgraderingen av Sunet. Det

uppkomna anslagssparandet hänförs dels till att

den planerade uppgraderingen av nätet

förskjutits framåt i tiden, dels till att avtalet med

teleoperatören för anslutning av de kommunala

biblioteken blev klart först i slutet av år 1997.

Översikt

Tusental kronor

BUDGETÅR

ANSLAGSMEDEL/ÄNDAMÅL

1995/96

30 000

medlen var anvisade under anslaget

C51 Högskoleverket

15 810

Särskilt beslut om medel för Sveriges

andel av kostnaden för NORDU-net

66 000

Engångsanvisning på tilläggsbudget.

Avser driftmedel i samband med

uppgraderingen av nätet.

1997

100 000

Av beloppet utgör 62 miljoner kronor

engångsanvisning för anslutning av

kommunala bibliotek och länsmuseer.

1998

37 292

Avser medel för driften av Sunet för

högskolesektorn.

Regeringens överväganden

Sunet har i en särskild skrivelse till regeringen

redovisat en utvecklingsplan avseende

treårsperioden 1999 2001. I planen framhålls att

Sunet under de senaste åren blivit ett nät som i

dag används av alla kategorier inom

högskolesektorn. Inom de humanistiska och

samhällsvetenskapliga områdena har

användningen av datornät ökat betydligt och den

fortsätter att öka. Alltfler universitet och

högskolor har börjat ansluta studenter i stor

skala och räknar med att på sikt kunna erbjuda

samtliga studenter Internetanslutning. Sunet har

dessutom efter uppdrag av regeringen slutit ett

avtal om uppringd Internettjänst för alla

studenter till en kostnad om 21 kronor per

månad. Detta kommer sannolikt att medföra att

användningen intensifieras. Sunet utnyttjas för

närvarande av ca 37 000 anställda och 140 000

studenter. En mer utförlig beskrivning om Sunet

har lämnats i regeringens skrivelse (1998/99:2)

Informationssamhället inför 2000-talet.

Den ökande användningen av nätet i

kombination med att nätet kommer att utnyttjas

för nya typer av tillämpningar, exempelvis

bildöverföring, distansutbildning m.m. kommer

att medföra att kapaciteten på nätet måste byggas

ut. Utbyggnadsbehoven gäller både inom Sverige

och de internationella förbindelserna till framför

allt USA. De internationella förbindelserna

hanteras inom ramen för NORDU-

netsamarbetet. Sunet redovisar ett anslagsbehov

om 149,2 miljoner kronor för 1999 varav ca 70

miljoner kronor avser de internationella

förbindelserna. Anslaget för budgetåret 1999 är

beräknat till ca 35 miljoner kronor. För

budgetåret 2000 beräknas anslaget att förstärkas

med 40 miljoner kronor och för budgetåret 2001

med ytterligare 50 miljoner kronor.

Regeringen anser att den utveckling som

Högskoleverket har redovisat för Sunet de

närmaste åren bör genomföras om de beräknade

trafikvolymerna håller. Det innebär att

universiteten och högskolorna själva måste

finansiera merparten av kostnaden för Sunet

under nästa år. Regeringen föreslår därför att

Högskoleverket/Sunet ges rätt att ta ut en avgift

för att klara finansieringen. Den

avgiftsfinansierade delen kan för 1999 beräknas

till omkring 100 miljoner kronor vilket utgör ca

0,5 % i förhållande till de statliga högskolornas

totala intäkter under ett budgetår. Den

avgiftsfinansierade kostnaden skall enligt

regeringen fördelas mellan universiteten och

högskolorna i proportion till högskolesektorns

totala intäkter. Avgiften skall baseras på

uppgifter avseende budgetåret 1998. Betalningen

till Sunet skall ske förskottsvis en gång per

kvartal.

För budgetåren 2000 och 2001 kommer

avgiften att minska i och med att anslaget till

Sunet ökar.

B55 Ersättningar för klinisk

utbildning och forskning

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Anslag

1 549 946

Anslags-

sparande

0

1998

Anslag

1 568 174

Utgifts-

prognos

1 568 174

1999

Förslag

1 056 1611

2000

Beräknat

542 8401,2

2001

Beräknat

557 2801,2

1 Av beräkningstekniska skäl redovisas här en besparing enligt texten i det

följande.

2 Motsvarar 526 161 tkr i 1999 års prisnivå.

Från anslaget utgår ersättning till vissa landsting

enligt avtal om samarbete om läkarutbildning

och forskning m.m. samt om samarbete om

tandläkarutbildning och forskning m.m.

Regeringen har i budgetpropositionen för

budgetåret 1997 redovisat att en besparing om

1 miljard kronor skall tas ut fr.o.m. år 1999. Av

beräkningstekniska skäl har besparingen

redovisats på anslaget. Besparingsbeloppet är

1 060 miljoner kronor i 1999 års kostnadsläge.

Den nämnda besparingen har redovisats i

vårpropositionen 1998. Anslaget har utökats

med 530 miljoner kronor genom att

motsvarande besparing i stället tas ut dels inom

utgiftsområde 15 Studiestöd, dels genom

neddragning av andra anslag inom utg. omr. 16.

Resterande besparing på 530 miljoner kronor

ligger kvar på anslaget B55. För att tillgodose

utgiftsbehovet föreslås att 530 miljoner kronor

förs till anslaget från reservationer och

anslagsparande på nedan angivna anslag. Orsaken

till att medel kan dras från de aktuella anslagen är

främst att antalet studenter i s.k. NT-utbildning,

basår och aspirantutbildning blev lägre än vad

som planerades från början.

Anslagen som kommer att beröras av indragning

är för budgetåret 1995/96: C43 Enskilda och

kommunala högskoleutbildningar m.m.,

anslagsposten 2. Handelshögskolan i Stockholm,

2 miljoner kronor, C46 Övriga utgifter inom

grundutbildning, anslagsposten 2. Basår,

16 miljoner kronor, anslagsposten 5.

Aspirantutbildning, 30 miljoner kronor samt

anslagsposten 7. NT-utbildning 329 miljoner

kronor, C47 Övriga utgifter inom forskning och

forskarutbildning, anslagsposterna 1:18, 2:10

samt 3 motsvarande totalt 10 miljoner kronor

samt för budgetåret 1997 anslagen B1 B42

avseende anslagssparande för det särskilda

åtagandet för s.k. NT-utbildning motsvarande

totalt 143 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått

från följande belopp.

Medicinsk utbildning och forskning

Tusental kronor

ANSLAGS-

SPARANDE1

ANSLAG

19992

TOTALT

Uppsala universitet

186 859

Lunds universitet

300 558

Göteborgs universitet

311 246

Umeå universitet

152 126

Linköpings universitet

117 393

Karolinska institutet

433 757

Odontologisk utbildning och forskning

Tusental kronor

ANSLAGS-

SPARANDE1

ANSLAG

19992

TOTALT

Göteborgs universitet

47 870

Umeå universitet

36 353

1 Totalt anslagssparande 530 000 tkr.

2 Totalt anslag 1999 1 056 161 tkr.

Regeringen tillkallade i juni 1997 en utredare

med uppdrag att biträda

Utbildningsdepartementet med att genomföra

en översyn och omförhandling av avtal om

samarbete om läkarutbildning och forskning

m.m. samt om samarbete om

tandläkarutbildning och forskning m.m. (Se

vidare under avsnitt 5.3.3).

6 Högskolemyndigheter

C1 Högskoleverket

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utgift

194 404

Anslags-

sparande

38 912

1998

Anslag

127 667

Utgifts-

prognos

146 765

1999

Förslag

129 113

2000

Beräknat

131 3711

2001

Beräknat

133 6661

1 Motsvarar 129 113 tkr i 1999 års prisnivå.

Högskoleverket är central myndighet för frågor

som rör universitet och högskolor med offentlig

huvudman samt enskilda anordnare av

utbildning på högskolenivå vilka har tillstånd att

utfärda examina.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för Högskoleverkets verksamhet är att

genom uppföljning, utvärdering och tillsyn bidra

till att förbättra och förnya den högre

utbildningen och forskningen vid universitet och

högskolor.

Av årsredovisningen framgår att

Högskoleverket inom verksamhetsgrenen

nationella kvalitetsbedömningar har behandlat ett

stort antal ansökningar om examensrätt samt

drygt 40 ansökningar som rör professurer.

Vidare pågår ett arbete med att granska och

bedöma kvalitets-arbetet vid samtliga statliga

universitet och högskolor, vilket skall slutföras

under en treårspe-riod. Verket har också

genomfört fyra stora nationella utvärderingar

och ytterligare fyra har påbörjats.

Huvuduppgiften inom verksamhetsgrenen

beskrivning och analys är att, med utgångspunkt i

verkets ansvar för högskolestatistiken, ta fram en

årsrapport för hela högskolesektorn. En viktig

del i denna uppgift är att följa universitets och

högskolors arbete med jämställdhet.

I sin uppgift som tillsynsmyndighet bidrar

verket till att öka rättssäkerheten för den

enskilde genom att påpeka och diskutera brister

och problem med berört lärosäte. En betydande

del av verkets tillsynsärenden har initierats efter

anmälningar från enskilda. Vidare har verket följt

upp tidigare tillsynsärenden för att öka kvaliteten

i arbetet.

När det gäller verksamheten stöd och

utvecklingsinsatser för universitet och högskolor har

verket genom Grundutbildningsrådet bidragit till

förnyelsen av undervisningen. En viktig uppgift

har varit att fördela särskilda medel för

prioriterade ändamål, t.ex. medel för

forskningsanknytning av lärarutbildningen och

medel för att ge utrymme för konstnärliga

perspektiv i de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningarna.

I verksamhetsgrenen rekrytering till högre

utbildning ingår att övergripande informera om

lärosätenas kursutbud och om möjligheter att

läsa vid utländska lärosäten. Högskoleverket har

också ansvar för att fastställa vissa regler för

tillträde till högre utbildning och ansvar för

högskoleprovet.

Bland verkets uppgifter inom

verksamhetsgrenen internationell rörlighet ingår

att svara för bedömningar av utländska

högskoleutbildningar i enlighet med de

internationella konventioner som Sverige har

skrivit under. Antalet ansökningar om sådana

bedömningar har minskat något, men ligger

fortfarande högt med drygt 1 800 ärenden under

år 1997.

Högskoleverket är också administrativt

ansvarig för universitetsdatornätet Sunet.

Högskoleverket svarar även för kanslistödet till

och samtliga kostnader för

Överklagandenämnden för högskolan och

Högskolans avskiljandenämnd.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

INTÄKTER

KOSTNADER

RESULTAT

Utfall 1997

19 165

19 864

-699

Prognos 1998

17 575

19 000

-1 425

Budget 1999

17 575

19 000

-1 425

Högskoleverket inrättades den 1 juli 1995 och

har successivt fått ett större ansvarsområde.

Arbetet med att utvärdera och säkra

högskoleutbildningarnas kvalitet har tillsammans

med tillsynsuppgiften varit de centrala

uppgifterna. Högskoleverket har också på

regeringens uppdrag fullföljt ett flertal

utredningar.

Högskoleverket har fått regeringens uppdrag

att analysera riskerna i samband med 2000-

årsskiftet och ge stöd åt universitet och

högskolor vid genomförande av

anpassningsåtgärder. Rapport skall lämnas den 1

juni 1999.

Slutsatser

De mål som har lagts fast för Högskoleverket

bör gälla även för år 1999.

C2 Verket för högskoleservice

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utgift

4 949

Anslags-

sparande

5 051

1998

Anslag

9 892

Utgifts-

prognos

12 000

1999

Förslag

10 177

2000

Beräknat

10 3541

2001

Beräknat

10 5321

1 Motsvarar 10 177 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Den samordnade antagningen till grundläggande

högskoleutbildning som Verket för

högskoleservice (VHS) ansvarar för har ökat

kraftigt i omfattning. Antalet sökande till de

utbildningar som VHS ansvarade för ökade från

130 000 år 1996 till närmare 174 000 år 1997. En

förklaring till den kraftiga ökningen är att VHS

tagit över antagningen till de medellånga

vårdutbildningarna från Landstingsförbundets

antagningsnämnd. Om denna grupp räknas bort

var ökningen omkring 10 %.

Tyngdpunkten i VHS arbete ligger i

antagningen till höstterminen. Inför

höstterminen 1997 antog VHS studenter till

1 433 utbildningsprogram som kan jämföras med

antagningen till vårterminen 1998, som

omfattade 162 program.

Upphandlingsverksamheten fortsätter också

att öka. Antalet uppdrag, som överstiger de

tröskelvärden som fastställts av EU, var 70 och

den totala omsättningen av dessa 572 miljoner

kronor.

Den produktivitetsökning som har

åstadkommits bl.a. genom VHS

utvecklingsprojekt nytt antagningssystem

medför att VHS kan sänka kostnaden per

sökande med 5 % för år 1999.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

INTÄKTER

KOSTNADER

RESULTAT

Utfall 1997

48 588

57 487

-8 899

Prognos 1998

52 000

50 000

2 000

Budget 1999

53 800

51 800

2 000

C3 Centrala studiestödsnämnden

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utgift

298 114

Anslags-

sparande

1 200

1998

Anslag

313 924

Utgifts-

prognos

315 000

1999

Förslag

313 566

2000

Beräknat

319 1321

2001

Beräknat

324 4801

1 Motsvarar 313 566 tkr i 1999 års prisnivå.

Under år 1998 har regeringen utökat Centrala

studiestödsnämndens (CSN) förvaltningsanslag

med anledning av de ökade ärendevolymer som

uppkommit till följd av regeringens satsning på

vuxenutbildning i samband med kunskapslyftet

och högre utbildning. Resurserna avser också

utveckling av datasystemen inför omläggningen

till ett nytt studiestödssystem år 2000.

Anslagsmedlen för budgetåret 1998 är

sammantaget 314 miljoner kronor. Utöver detta

har räntekontokredit och låneram utökats med

sammanlagt 50 miljoner kronor. I tilläggsbudget

för år 1998 föreslås en ytterligare anslagsökning

om 22,5 miljoner kronor med anledning av

förändrade aviseringsdatum och ökade kostnader

inom återbetalningsverksamheten.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

CSN:s årsredovisning för år 1997 visar att

myndigheten har haft vissa svårigheter att

uppfylla de för myndigheten fastställda målen.

Genom regeringens satsning på utbyggnad inom

högskolan och vuxenutbildning inom

kunskapslyftet ökade pressen kraftigt på CSN

under hösten 1997. Det stora antalet studerande

som sökte det särskilda utbildningsbidraget

krävde betydande arbetsinsatser. Det totala

antalet ansökningar om studie-stöd har ökat med

15 % under föregående år.

För år 1998 har CSN fått ökade resurser och

har därmed kunnat förbättra sin service till de

studerande och låntagarna. Vid höstterminens

början 1998 har myndigheten med marginal

klarat de uppställda målen om tre veckors

handläggningstid och att besvara 80 % av

telefonsamtalen.

Antalet personer som får studiestöd under år

1998 beräknas uppgå till nästan en miljon och

antalet låntagare till sammanlagt 1,2 miljoner

personer. Den ökande andelen vuxenstuderande

bedöms, under hela femårsperioden som

kunskapslyftet pågår, uppvisa fortsatt hög

efterfrågan på vuxenstudiestöd. Kraven på

studiestöds-administrationen har ökat och

förväntas öka ytterligare.

Regeringen tillkallade i december 1997 en

särskild utredare som fick uppdraget att göra en

översyn av CSN:s nuvarande organisation och

resursbehov för administrationen av

myndighetens samtliga verksamheter (Dir.

1997:143). Uppdraget skall slutredovisas senast

den 31 oktober 1998.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

OFFENTLIG-

RÄTTSLIG

VERKSAMHET

INTÄKTER TILL

INKOMSTTITEL

(SOM INTE

FÅR

DISPONERAS)

INTÄKTER

SOM FÅR

DISPONERAS

KOSTNADER

RESULTAT

Utfall 1997

82 000

146 000

168 000

-23 0001

Prognos

1998

85 000

147 000

163 000

-16 0002

Budget

1999

88 000

171 500

193 000

-21 500

1 1997 täcktes underskottet med anslagsmedel.

2 Anslagsmedel har tillförts för det beräknande underskottet för år 1998.

Avsikten är att återbetalningsverksamhetens

administrationskostnader skall täckas av intäkter

från avgifter. För att uppnå de ekonomiska

målen för verksamheten höjs expeditionsavgiften

inom återbetalningsverksamheten från den 1

januari 1999 vilket ger en resursförstärkning på

20 miljoner kronor. Kostnaderna för budgetåret

1999 beräknas till 193 miljoner kronor men

endast 171,5 miljoner kronor förväntas inflyta.

Detta beror på att en andel av låntagarna inte

betalar sina avgifter. Dessa avgifter ligger som en

utestående fordran. Kostnadsökningen 1999

beror i huvudsak på kostnader för

systemanpassning. Regeringen planerar att skapa

en mer långsiktig lösning av finansieringen av

återbetalningsverksamheten i samband med den

aviserade reformen inom studiestödssystemet år

2000.

Inkomster till CSN avseende

uppläggningsavgifter, som redovisas på

statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel

2552 Övriga offentligrättsliga avgifter beräknas

till 88 miljoner kronor år 1999.

Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har påpekat att myndigheten

år 1997 överskred anslagsposten 2 (svux) under

anslaget A3 Vuxenstudiestöd, utg. omr. 15.

Regeringen har uppmärksammat frågan och

beslutat att medel från 1997 års anslagssparande

skall föras till anslagspost 2 (svux) för att täcka

kreditutnyttjandet. Regeringen avser att noga

följa utvecklingen.

Slutsatser

Regeringens satsning på utbildning har ökat

arbetsbelastningen avsevärt för CSN. Under

hösten år 1998 har handläggningssituationen

trots detta varit god och de satsningar som gjorts

un-der första halvåret 1998 har givit snabba

resultat. Anslagsnivån för åren 1999, 2000 och

2001 är dock lägre och myndighetens resurser

kan komma att behöva ses över återigen. Detta

kommer i sådana fall att ske i samband med

vårpropositionen 1999 efter det att den av

regeringen tillsatta utredaren redovisat sina

slutsatser och i samband med den aviserade

reformen inom studiestödssystemet år 2000.

7 Nationella och internationella

forskningsresurse

7.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar anslag till

nationell och internationell forskning avseende

medel för bl.a. forskningsråd, vissa

forskningsinstitut, nationella forskningsbibliotek

och europeiskt forskningssamarbete.

Utveckling och spridning av kunskap liksom

en höjning av den allmänna kunskapsnivån i

samhället prioriteras av regeringen.

Utbyggnaden av den högre utbildningen är en

förutsättning för att utnyttja den kunskap som

genereras genom forskning och

utvecklingsarbete. Grundforskning har en

avgörande roll för att skapa den kunskapsbas av

hög kvalitet och relevans som på olika sätt kan

utnyttjas i samhället och förbättra människors

livsvillkor.

De av riksdagen beslutade forskningspolitiska

målen för forskningen och riktlinjerna för

forskningspolitiken (prop. 1996/97:5, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 99) följs upp på en rad

skilda sätt. Regeringen har givit myndigheterna i

uppdrag att arbeta vidare med vissa centrala

frågor såsom tvärvetenskap, jämställdhet,

forskningens samhällsrelevans och nytta,

forskningsinformation och att stimulera yngre

forskare att i större utsträckning bidra till

forskningens utveckling. Regeringen har också

tillsatt parlamentariska utredningar för att belysa

vissa särskilt viktiga frågor.

Pågående utredningar

Forskning 2000

Samtidigt som forskningsbehoven och

möjligheterna ökar, skärps kraven på

prioriteringar, profilering och samarbete.

Samspelet mellan forskningen och samhället i

övrigt blir en alltmer central fråga. Ett ökande

internationellt forskningssamarbete och den

snabba utvecklingen av informationstekniken är

också förändringar som får stor betydelse för

forskningen. Regeringen har mot denna

bakgrund tillsatt en parlamentarisk kommitté

med uppgift att göra en samlad översyn av den

svenska forskningspolitiken (U 1997:09, dir.

1997:67). Kommittén har antagit benämningen

Forskning 2000.

Uppdraget till Forskning 2000 sammanfattas i

direktiven i fem punkter. Utredningen skall

- analysera de svenska statliga

forskningsinsatserna med utgångspunkt

från samhällets behov och forskningens

möjligheter,

- analysera ansvarsfördelningen mellan

statsmakterna och myndigheterna, mellan

myndigheterna och andra finansiärer liksom

mellan myndigheterna inbördes,

- lämna förslag till övergripande och

långsiktig inriktning av de statliga

forskningsinsatserna inför den

planeringsperiod som inleds år 2000,

- lämna övergripande förslag rörande

utformning av forskningsorganisation och

ansvarsfördelning mellan berörda organ

samt

- lämna förslag som främjar nära samverkan

och ömsesidigt kunskapsutbyte mellan

universitet och högskolor och samhällslivet

i övrigt.

Forskning 2000 har genom tilläggsdirektiv i

december 1997 (dir. 1997:1454) fått i uppdrag att

följa upp hur de små och medelstora

högskolorna utnyttjar tilldelade anslagsmedel

samt föreslå kriterier för den framtida

fördelningen av forskningsmedel.

Uppdraget skall redovisas till regeringen

senast den 1 november 1998.

Forskningsetik

Med hänsyn till de forskningsetiska frågornas

stora betydelse för forskning och samhälle och

till den senaste tidens debatt i Sverige och i andra

länder om konsekvenserna av utvecklingen inom

cell- och molekylärbiologin har regeringen

tillsatt en parlamentarisk kommitté för att utreda

etiska frågor i forskningen (U 1997:11, dir.

1997:68). Kommittén skall analysera vilka etiska

frågor som uppstår i forskningsprocessen och

med denna utgångspunkt granska utbildningen i

forskningsetik men också överväga andra

åtgärder som kan öka medvetenheten om etiska

frågor i forskningen. Kommittén skall analysera

problematiken kring forskningsfusk och

vetenskaplig oredlighet. Vidare skall kommittén

se över det nuvarande systemet för

forskningsetisk granskning och föreslå

utformning av forskningsetisk granskning av

sådana projekt som innefattar användning av

personnummer. Utvecklingen i andra länder

skall belysas och konsekvenser för Sverige av

internationella konventioner skall beaktas.

Uppdraget skall redovisas till regeringen den 1

februari 1999.

Bioteknik

Biotekniken utnyttjas redan i många olika

sammanhang. Den väcker stora förväntningar för

framtiden men också farhågor. En fortsatt snabb

utveckling kan förutses och bioteknikens

ekonomiska betydelse förväntas öka. Regeringen

har tillsatt en parlamentarisk kommitté som skall

lämna förslag till en övergripande svensk politik

för tillämpningen av den moderna biotekniken

(U 1998:01, dir. 1997:120). Kommittén skall

studera bioteknikens möjligheter och risker i ett

framtidsperspektiv. Kommittén skall bedöma

Sveriges möjligheter när det gäller industriell

utveckling inom bioteknikområdet och granska

den nuvarande myndighetsorganisationen för

tillsyn, tillståndsgivning och information. En

viktig fråga är hur behovet av kunskap och

diskussion om etiska aspekter av biotekniken

bättre skall kunna tillgodoses i framtiden.

Utredningen skall arbeta öppet och bl.a. anordna

debatter och "hearings". Uppdraget skall

redovisas till regeringen den 1 juni år 2000.

Anslagsfrågor

Redan i budgetpropositionen för 1995/96

aviserades en besparing om 76 miljoner kronor

för år 1998 avseende verksamhetsområdet

Nationella och internationella

forskningsresurser. Det angavs inte i

propositionen hur besparingen skulle

genomföras. I budgetpropositionen för 1997

aviserades en besparing om 150 miljoner kronor

för år 1998 på resurserna för forskning. Av

budgetpropositionen för 1997 framgår att

besparingen främst avser deltagande i

internationella forskningsorganisationer.

Regeringen aviserade även en översyn av Sveriges

deltagande i storskaligt internationellt

forskningssamarbete. Direktiven för en

kommitté med uppdrag att genomföra denna

översyn beslutades i november 1996 (dir.

1996:91). Kommitténs betänkande

presenterades i april 1997 (SOU 1997:69).

Riksdagen har, efter förslag från regeringen i

budgetpropositionen för 1998, beslutat om vissa

besparingar på bl.a. resurserna för medlemskapen

i internationella forskningsorganisationer samt

för dyrbar vetenskaplig utrustning uppgående till

ca 150 miljoner kronor. Av budgetpropositionen

för 1998 framgår att av besparingen om 150

miljoner kronor bör 77 miljoner kronor avse

resurserna för medlemskapen i de internationella

organisationerna. Besparingen på de

internationella forskningsresurserna (ca 45

miljoner kronor på Naturvetenskapliga forsk-

ningsrådets forskningsanslag och ca 17 miljoner

kronor på anslaget för rymdforskning) har under

budgetåret 1998 kompenserats och kommer

likaså under budgetåret 1999 att kompenseras

genom att ansvarig myndighet ges

dispositionsrätt till anslagssparande från det

tidigare anslaget D 18. Europeisk

forskningssamverkan. Vidare beslutades om en

permanent minskning med 25 miljoner kronor

av medlen för dyrbar vetenskaplig utrustning

och högpresterande datorsystem. En omläggning

av finansieringssystemet för denna utrustning

innebär en temporär besparing.

Dessa åtgärder har gjort det möjligt att senare-

lägga effekterna av besparingarna till år 2000.

Regeringen beräknar vidare att år 2001 återföra

21 miljoner kronor till anslaget för dyrbar

vetenskaplig utrustning. Återföringen finansieras

inom utgiftsområdets ram. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen när det gäller hur

besparingarna skall fördelas. Vid denna

fördelning kommer förslagen från utredningen

Forskning 2000 och från den särskilda

arbetsgrupp inom departementet som utreder

vissa frågor om hur universitetens och

högskolornas resurser skall samordnas och

utnyttjas effektivt, att beaktas.

Internationellt forskningssamarbete

Stora delar av den svenska forskningen bedrivs i

internationellt samarbete. Merparten av detta

sker genom att forskare på ad hoc-basis deltar i

samarbetsprojekt med forskare i andra länder.

Sverige deltar även i formaliserat samarbete inom

en rad internationella forskningsorganisationer.

Dessa organisationers verksamhet avser till

största delen naturvetenskaplig och teknisk

forskning och motiveras av forskningens

komplexitet och av behovet av utrustning som är

så dyrbar att ett enskilt land inte kan bära

kostnaderna. Genom deltagandet i dessa

organisationer ges svenska forskare möjlighet att

delta i avancerad forskning inom främst fysik,

men även biologi, kemi och teknik.

Bland dessa organisationer kan nämnas den

europeiska kärnforskningsorganisationen

CERN, som bedriver grundforskning inom hög-

energifysik. Sverige är även medlem i det

europeiska sydobservatoriet ESO, som driver ett

astronomiskt observatorium i Chile samt i den

europeiska synkrotronljuskällan ESRF som ger

fysiker, kemister och biologer möjlighet till

grundläggande materialforskning. Medlemskapet

i EMBL ger bl.a. möjlighet till deltagande i

molekylärbiologiska utvecklingsprojekt. Sverige

deltar även i rymdforskningssamarbetet inom

den europeiska rymdforskningsorganisationen

ESA.

Betydande resurser avsätts för deltagandet i

dessa organisationer och det är angeläget att

kontinuerligt pröva balansen mellan nationella

forskningsresurser och medel för formaliserat

internationellt samarbete. I syfte att öka

möjligheterna till sådan prövning har de

myndigheter som utgör nationella kontaktorgan

fått i uppdrag att till regeringen lämna en

bedömning av avvägningen mellan resurserna för

deltagande i sådant forskningssamarbete och

nationella åtaganden. Naturvetenskapliga

forskningsrådet kommer under hösten att

konsultera en bred krets av forskare för att få ett

bättre underlag för sådana avvägningar.

Resultatet av dessa konsultationer kommer att

rapporteras till regeringen.

Forskningssamarbete inom EU

Redan tidigt under 1950- och 1960-talen startade

EU olika verksamheter på forskningsområdet,

bl.a. genom inrättandet av unionens

gemensamma forskningscentra.

Forskningsbudgeten har sedan dess vuxit

kontinuerligt. Metoden att samla olika

forskningsaktiviteter i fleråriga ramprogram har

dock endast funnits sedan mitten av 1980-talet

och den tillämpades första gången konsekvent i

det nu snart avslutade fjärde ramprogrammet. I

och med Maastrichtfördraget vidgades också

inriktningen av forskningssamarbetet utöver det

ursprungliga syftet att stärka den vetenskapliga

och tekniska grunden för den europeiska

industrins konkurrenskraft.

Det svenska deltagandet har ökat kraftigt

under det fjärde ramprogrammet jämfört med

tidigare ramprogram. Sverige deltar i cirka 1500

projekt enbart inom de tematiskt inriktade

programmen. I ungefär två tredjedelar av dessa

deltar universitet och högskolor. Det svenska

deltagandet, räknat i antalet projekt, är högst

inom bioteknik och biomedicin, socio-

ekonomisk forskning och inom området

standard, mätning och provning. Budgetmässigt

ligger för svensk del tyngdpunkten på

informationsteknik, bioteknik samt jordbruk

och fiske. En positiv trend är att de små och

medelstora företagens deltagande ökar. Sveriges

andel av budgeten till ramprogrammet uppgår till

ca 2,5 procent av den totala budgeten för

ramprogrammet om 13,215 miljarder ECU för

fyra år, vilket motsvarar ca 700 miljoner kronor

per år. Sverige beräknas få tillbaka ca 900-1000

miljoner kronor eller närmare 4 procent. Av

detta går ca 400 miljoner kronor till universitet

och högskolor, 200 miljoner kronor till institut,

170 miljoner kronor till stora företag och 130

miljoner kronor till små och medelstora företag.

Det fjärde ramprogrammet upphör med

utgången av år 1998. Sedan år 1997 pågår

förhandlingar om ett femte ramprogram för

perioden 1999 2002. Vid rådsmötet våren 1998

enades rådet om en gemensam ståndpunkt.

Denna har beretts med parlamentet och

förlikningsförhandlingar pågår. Målet är att rådet

skall kunna fatta beslut om ramprogrammet

under hösten 1998. Arbetet med delprogrammen

pågår samtidigt. Också för dessa förhandlingar är

målet att rådet skall kunna fatta beslut under

hösten 1998 så att ramprogrammet skall kunna

träda i kraft år 1999. Parallellt pågår även

förhandlingar om det femte ramprogrammet

inom Euratom-samarbetet för samma period.

Det nya ramprogrammet avses bli mer

probleminriktat jämfört med föregående

program som var disciplin- eller sektorsinriktade.

Det skiljer sig också från de tidigare

ramprogrammen genom att antalet delprogram

är avsevärt färre. De tematiska delprogrammen är

indelade i nyckel-områden, generiska teknologier

och infrastrukturåtgärder. Dessa är:

- Livskvalitet och bevarande av biologiska

resurser,

- ett användarvänligt informationssamhälle,

- konkurrenskraftig och hållbar tillväxt samt

- energi, miljö och hållbar utveckling (i

praktiken två program, ett för energi- och

ett för miljöfrågor).

I arbetet med det femte ramprogrammet har

vikten av förenklingar av de administrativa

processerna samt kravet på ökad öppenhet

betonats.

En särskild del av ramprogrammet ligger

under Euratomavtalet och omfattar forskning

dels kring termonukleär fusion, dels kring

energisystem relaterade till nukleär fission.

Verksamheten inom fusionsprogrammet utgör

också EU:s bidrag till det stora projekt som

påbörjats av EU, USA, Japan och Ryssland

gemensamt med sikte på att undersöka

möjligheterna att projektera och bygga en

internationell försöksreaktor för fusion (ITER).

Enligt det avtal som tidigare ingåtts mellan

parterna skulle projekteringsfasen vara avslutad

under år 1998 och ett beslut därefter kunna tas

om att eventuellt gå vidare. Främst på grund av

de mycket höga kostnader som är förknippade

med projektet storleksordningen 10 miljarder

dollar har beräknats för att bygga anläggningen

och driva den under en försöks-period har

parterna under år 1998 kommit överens om att

förlänga det nuvarande avtalet om

projekteringssamarbete med ytterligare tre år.

Det blir alltså inte aktuellt att ta ställning till

ITER-projektet förrän om ytterligare några år.

Inför förhandlingarna om femte

ramprogrammet fastställde Sverige ett antal

prioriterade områden. Bl.a. framhölls

miljöområdet, särskilt frågor om global

förändring, klimat och biologisk mångfald, men

också energi, skogsforskning, landtransporter

samt humaniora och samhällsvetenskap.

Dessutom prioriterades särskilda åtgärder för att

förenkla de små och medelstora företagens

deltagande i ramprogrammet.

I ministerrådets gemensamma ståndpunkt

återfinns samtliga punkter som Sverige har

framfört. Bl.a. bildas ett tematiskt program för

miljö och energi, ett särskilt nyckelområde för

global förändring, klimat och biologisk mångfald

samt ett särskilt nyckelområde för humaniora

och samhällsvetenskap. Skogsfrågorna och

landtransportfrågorna synliggörs genom att

kombineras med redan befintliga

nyckelområden. Önskemålet att förenkla för de

små och medelstora företagen är högt prioriterat

av de flesta medlemsländerna.

Den nationella organisationen för EU-

forskningssamarbetet bör förändras med

anledning av den förändrade strukturen för det

femte ramprogrammet. Programkommittéernas

arbete kommer att handla mer om strategiska

frågor och mindre om projektbedömningar.

Därför bör regeringskansliet i högre grad än

tidigare delta i programkommittéarbetet.

Programkommittéledamöterna kommer att

representera departement och myndigheter.

Stiftelsen för internationalisering av högre

utbildning och forskning (STINT) skall enligt

sina stadgar bl.a. ge kompletteringsfinansiering

för deltagande i EU:s fjärde ramprogram.

Stiftelsen har fattat principbeslut om att endast

inledningsvis ge kompletteringsfinansiering

under det femte ramprogrammet och då endast

till universitet och högskolor. Detta beslut får

omedelbara konsekvenser för

forskningsinstituten och senare även för forskare

vid universitet och högskolor. Beslutet har väckt

starka negativa reaktioner från forskare,

myndigheter och institut. Regeringen kommer

att noga följa utvecklingen i denna fråga.

OECD

I mars 1998 anordnade OECD med svenskt

värdskap en konferens som behandlade

samspelet mellan forskningen/forskarsamhället

och beslutsfattarna. Diskussion och redovisning

byggdes upp kring tre teman av global betydelse.

Dessa var biologisk mångfald, markanvändning

och livsmedelsproduktion samt utnyttjandet av

havsresurserna. Denna konferens kan utgöra

början på en positiv utveckling där OECD i

ökad utsträckning verkar för att främja

internationellt forskningssamarbete kring

globala frågor som har stor social betydelse.

Regeringen kommer att aktivt arbeta för en

sådan inriktning av det kommande arbetet.

Nordiskt forskningssamarbete

Inom ramen för det Nordiska ministerrådet

pågår ett arbete som syftar till att

medlemsländerna skall besluta om en långsiktig

forskningspolitisk strategi. Strategin kommer att

innefatta former för initiering, prioritering och

beslut om nya tidsbegränsade program med

tyngdpunkt på tvärvetenskapligt och sektors-

övergripande forskningssamarbete. Vidare

kommer strategin sannolikt att innehålla

utvecklade och nya modeller för kvalitetssäkring

och evaluering samt finansiering av

forskningsprojekten, liksom en reglering av

ansvarsförhållandena mellan de olika aktörerna

inom den nordiska forskningssektorn. Beslut om

den nordiska forskningspolitiska strategin

kommer att fattas under år 1998.

Forskningsstiftelserna

Under åren 1993 och 1994 bildades sammanlagt

elva stiftelser med de tidigare

löntagarfondsmedlen som kapital. I samband

därmed donerades också medel till Stiftelsen

Riksbankens Jubileumsfond för att främja

kulturvetenskaplig forskning. Av stiftelserna har

sju till ändamål att främja forskning och därtill

anknytande verksamhet. Två s.k.

stiftelsehögskolor inrättades, nämligen Chalmers

tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i

Jönköping. Vidare inrättades Stiftelsen

framtidens kultur och Stiftelsen

Innovationscentrum.

Vid utformningen av stiftelseförordnandena

eftersträvades en ordning som skulle säkerställa

att riksdag och regering inte fick någon kontroll

över stiftelsekapitalet. Den dåvarande

socialdemokratiska oppositionen motsatte sig

stiftelsebildningen och anförde bl.a. att medlen

borde hanteras i sådana former att offentlig insyn

i verksamheten och påverkan från statsmakternas

sida var möjlig.

På grundval av propositionen Statliga stiftelser

(prop. 1996/97:22, bet. 1996/97:LU2, rskr.

1996/97:62) antog riksdagen en ändring av

stiftelselagen (1994:1220). Denna ändring av

lagen ger regeringen möjlighet att ändra stadgar -

dock ej vad gäller ändamålet - för av staten

inrättade stiftelser (6 kap. 4 a§). Med stöd av

denna bestämmelse i stiftelselagen beslutade

regeringen att ändra stadgarna för

forskningsstiftelserna så att styrelserna i

fortsättningen utses av regeringen. Ändringarna

syftade till att möjliggöra ett demokratiskt

inflytande över forskningsstiftelserna. Detta

skulle i sin tur öka förutsättningarna för ett

närmare samarbete mellan stiftelser,

forskningsråd och sektorsorgan samt universitet

och högskolor.

De samlade tillgångarna för Stiftelsen för

strategisk forskning, Stiftelsen för kunskaps- och

kompetensutveckling, Stiftelsen för

miljöstrategisk forskning, Stiftelsen för

internationalisering av högre utbildning och

forskning, Stiftelsen för vård- och

allergiforskning samt Riksbankens

Jubileumsfond (kulturvetenskapliga donationen)

uppgår i dag till ca 25 miljarder kronor.

Tillkomsten av forskningsstiftelserna och

deras ändamål och verksamhet har bidragit till att

finansieringen av forskningen i Sverige i alltför

hög grad är uppdelad på olika aktörer. Detta

resulterar i överlapp i finansieringen, oklar

ansvarsfördelning och svåröverskådlighet.

Möjligheterna att driva en forskningspolitik med

ett rationellt utnyttjande av nationens samlade

resurser tas ej tillvara.

Tekniskt forskningsinstitut i Göteborg

I den forskningspolitiska propositionen

Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) har

regeringen redovisat skälen för att inrätta ett

tekniskt forskningsinstitut i Göteborg. Den

modell som med framgång prövats i Tyskland

vid Fraun-hoferinstitut och liknande institut i

andra länder kan tjäna som förebild för institutet.

Modellen innebär bl.a. att institutet

huvudsakligen skall ägna sig åt

uppdragsforskning men även ta emot uppdrag

att utveckla nya produkter och processer, från

idé till färdig prototyp. Verksamheten skall i ett

rikstäckande perspektiv komplettera andra

existerande satsningar vid

industriforskningsinstitut och vid universitet och

högskolor.

I budgetpropositionen för år 1997 (prop.

1996/97:1, bet. 1996/97:FiU11, rskr.

1996/97:49) med förslag till tilläggsbudget för

budgetåret 1995/96 anmälde regeringen sin

avsikt att utreda möjligheterna att inrätta ett

tekniskt forskningsinstitut i Göteborg.

Riksdagen beslutade att en engångssumma på

100 miljoner kronor skulle ställas till förfogande,

varav 50 miljoner kronor anvisades på

tilläggsbudget och 50 miljoner kronor skulle

användas av redan anvisade medel budgetåret

1995/96 under anslaget C 45. Vissa särskilda

utgifter inom universitet och högskolor m.m.

Utredningen antog namnet Utredningen om ett

tekniskt forskningsinstitut i Göteborg och

överlämnade i mars 1997 sitt betänkande Ett

tekniskt forskningsinstitut i Göteborg (SOU

1997:37) till regeringen.

Riksdagen beslutade med anledning av

budgetpropositionen för 1998 (prop. 1997/98:1,

bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) att

inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg

med inriktning mot mikroelektronikbaserade

system. Regeringen anförde i propositionen att

principen bör vara att institutet erhåller statlig

basfinansiering, men att den huvudsakliga

finansieringen efter ett inledande

uppbyggnadsskede, bör utgöras av

uppdragsforskning och utvecklingsarbete med

medel från näringslivet. En utgångspunkt är att

de 100 miljoner kronor som staten engångsvis

ställt till förfogande skall användas under hela

uppbyggnadsskedet för investeringar och initiala

driftkostnader. En organisationskommitté

tillsattes för att förbereda institutet och dess

verksamhet.

Organisationskommittén lämnade den 1

februari 1998 sitt förslag till regeringen angående

associationsform, budget för verksamheten fram

till dess att forskningsinstitutet etableras samt en

investeringsplan för budgetåren 1998 2000.

Kommittén föreslog att verksamheten skall

organiseras i ett av staten inledningsvis helägt

aktie-bolag. Enligt kommittén är de starkaste

skälen för denna bedömning nödvändigheten att

skapa förutsättningar för ett nära och

förtroendefullt samarbete med främst de mindre

och medelstora företagen samt att på sikt få till

stånd ett djupare engagemang från näringslivets

sida genom ett direkt delägarskap i institutet.

Regeringen delar organisationskommitténs

bedömning. Denna kommer till uttryck i

propositionen Nya högskolor m.m. (prop.

1997/98:114). Med anledning av propositionen

beslutade riksdagen att godkänna att regeringen

använder medel som har anslagits för ett tekniskt

forskningsinstitut i Göteborg till att bilda ett

aktiebolag inom vilket institutets verksamhet

skall bedrivas (bet. 1997/98:UbU17, rskr.

1997/98:271). Aktiebolaget är nu under

bildande. Av propositionen framgår att

regeringen anser att staten bör bära huvuddelen

av kostnaderna i uppbyggnadsskedet av

verksamheten och att näringslivet på sikt bör

vara majoritetsägare i bolaget. Verksamheten

kommer att utvärderas efter uppbyggnadsskedet.

7.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

1 713

2 220

2 374

2 218

2 340

2 337

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1998 i

samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Sammanfattande kommentarer till

verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Verksamheten inom forskningsområdet

utvecklas enligt de målsättningar och riktlinjer

som har fastställts.

Besparingarna inom forskningsrådens

verksamhet under innevarande budgetår har i

huvudsak kunnat kompenseras genom en

förbättrad samverkan mellan råd och

forskningsstiftelser. Forskningssystemet har

tillförts ytterligare resurser genom

forskningsstiftelsernas verksamhet.

Större förändringar

De av riksdagen beslutade målen för forskningen

och riktlinjerna för forskningspolitiken följs upp

på olika sätt. Regeringen har bl.a. tillsatt

parlamentariska utredningar för att belysa vissa

särskilt viktiga frågor samt givit myndigheterna i

uppdrag att arbeta med olika centrala

forskningspolitiska frågor.

Prioriteringar för år 1999

Satsningen på forskning och utveckling

fortsätter för att bidra till en hög kunskaps- och

kompetensnivå i samhället. De offentliga

forskningsresurserna skall utnyttjas effektivt,

bl.a. genom en ökad samverkan mellan

forskningsfinansiärer samt en kontinuerlig

avvägning mellan internationella och nationella

forskningsresurser.

7.3 Resultatinformation

Forskningsrådens, Forskningsrådsnämndens

(FRN) och Rymdstyrelsens del av de effektmål

som tidigare redovisats är att forskningen skall

- vara av högsta vetenskapliga kvalitet,

- utgöra bas för kompetensuppbyggnad,

kunskapsöverföring och tillämpningar i

samhället och därigenom främja kulturell,

social och ekonomisk utveckling,

- bidra till samhällets omställning mot en

hållbar utveckling,

- bidra till en hög utbildningsnivå och kritiskt

tänkande samt

- stödja det internationella samarbetet och

bidra till lösningar av globala problem.

Råden skall även främja jämställdhet mellan

kvinnor och män samt verka för att information

om forskning och forskningsresultat sprids.

Råden skall utvärdera den forskning till vilken de

har fördelat medel och därvid särskilt bedöma

forskningens kvalitet och dess relevans för

samhället och forskningens utveckling. Råden

skall också undersöka vilka forskningsbehov som

är angelägna inom olika samhällsområden,

redovisa resultaten av dessa undersökningar samt

ta initiativ till och främja forskning som behövs

för att tillgodose sådana behov.

FRN har till uppgift att ta initiativ till och

stödja forskning främst inom områden som är

angelägna från samhällets synpunkt, vilket ofta

innebär ett tvärvetenskapligt angreppssätt, samt

främja information om forskning och

forskningens roll i samhället. FRN skall även

främja jämställdhets, kvinno- och

genusforskning.

Rymdstyrelsen är central

förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den

svenska rymd- och fjärranalysverksamheten,

särskilt för forskning och utveckling.

Rymdstyrelsens övergripande mål är att bidra till

utvecklingen av svensk rymdforskning och

näringsverksamhet på högsta internationella nivå.

Resultatbedömning och slutsatser

För budgetåret 1997 infördes vissa nya

verksamhetsmål för forskningsråden, FRN och

Rymd-styrelsen inom verksamhetsområdet

Nationella och internationella

forskningsresurser. Myndigheterna skall t.ex.

ägna ökad uppmärksamhet åt forskningens

samhällsrelevans samt stödja forskning som är

strategisk för såväl forskningens utveckling som

samhällets behov. Myndigheterna skall även

stödja tvärvetenskaplig forskning, både över

ämnes- och sektorsgränser. Myndigheterna skall

sedan tidigare prioritera förnyelsen inom

forskningen, rikta särskild uppmärksamhet mot

den internationella anknytningen, öka antalet

internationella utvärderingar av svensk

forskning, förstärka informationen om forskning

och forskningsresultat samt verka för

jämställdhet vid granskning av ansökningar om

och fördelning av forskningsmedel.

Regeringen gjorde i budgetpropositionen för

1998 bedömningen att myndigheternas

resultatredovisningar kan vidareutvecklas. I

regleringsbrevet för år 1998 uppdrog regeringen

åt myndigheterna att eftersträva att de

kvantitativa delarna av resultatredovisningen

utformas utifrån en, mellan myndigheterna

överenskommen, enhetlig redovisningsmodell.

Myndigheterna har i april 1998 redovisat vilka

åtgärder som har vidtagits för att åstadkomma en

sådan redovisningsmodell. Resultatet av arbetet

skall tillämpas i myndigheternas årsredovisningar

för år 1998. Av myndigheternas redovisning av

vidtagna åtgärder framgår att de har tagit fram en

enhetlig modell för några av rådens

kärnområden, nämligen bidrag till

forskningsprojekt och tjänster. De områden som

har valts ut täcker, enligt myndigheterna, in en

betydande del av rådens anslagsmedel.

Regeringen ser positivt på resultatet av

myndigheternas arbete och kommer att följa upp

hur den framtagna modellen kommer att

användas i årsredovisningarna avseende år 1998.

Med den modell för resultatredovisning som

myndigheterna beskriver ökar förutsättningarna

för överblick och jämförelser mellan dem.

Nedan följer en sammanfattande redovisning

av forskningsrådens, FRN:s och Rymdstyrelsens

redovisningar utifrån verksamhetsmålen för

budgetåret 1997.

Vetenskaplig kvalitet och utvärderingar av

forskning

En viktig kontroll av den svenska forskningens

vetenskapliga kvalitet sker genom rådens

kontinuerliga utvärderingar av forskning. Under

år 1997 har t.ex. FRN gjort en utvärdering av

försöksverksamheten med stöd till

forskarskolor. Vidare har en utvärdering inletts

av FRN:s stöd och initiering av kvinno- och

jämställdhetsforskning/genusforskning. HSFR

har för perioden 1993 1997 följt ett fastställt

utvärderingsprogram för pedagogik,

litteraturvetenskap, kulturgeografi och nordiska

språk. MFR har i samverkan med andra

forskningsfinansiärer genomfört en

internationell utvärdering av epidemiologi, vilken

slutfördes under år 1997. En internationell

utvärdering av området hjärt- och kärlsjukdomar

pågår.

Under år 1997 genomförde NFR sex

internationella utvärderingar, varav två

behandlade nationella forskningsanläggningar.

Verksamheten vid dessa anläggningar ansågs vara

av hög internationell kvalité men några aspekter

av organisatorisk karaktär bör enligt

utvärderingen förbättras. De fyra övriga

utvärderingarna behandlade ämnesområdena

mineralogi, fusionsforskning, analytisk kemi

samt plasma- och rymdfysik (tillsammans med

Rymdstyrelsen). Under år 1997 utvärderade

TFR sina arbets- och anslagsformer med hjälp av

internationella experter. En utvärdering av

datavetenskap har initierats och kommer att

utföras under år 1998. Rymdstyrelsen gör

dessutom en årlig granskning av det nationella

rymdforskningsprogrammet i samband med

granskningen av ansökningarna.

Samtliga myndigheter har under senare år

intensifierat arbetet med utvärderingar av olika

forskningsområden. Utvärderingarna, där

internationell expertis ofta anlitas, utgör en god

grund för att bedöma kvalitén i den svenska

forskningen, dess styrka och svagheter, samtidigt

som strukturella problem ofta uppmärksammas.

Det har bl.a. gällt vissa brister i forskarrörlighet

och förnyelse av forskningen. Statistik som rör

publicering och citering av vetenskapliga artiklar

är ett annat mått som kan användas för att

bedöma den svenska forskningen i ett

internationellt jämförande perspektiv.

Publiceringen i internationellt erkända tidskrifter

och andelen artiklar som publiceras tillsammans

med forskare vid andra högskolor i landet och i

utlandet, inte minst EU, har ökat starkt inom

många områden. Sammantaget visar

utvärderingar och publiceringsstatistik att den

svenska forskningen ligger vid forskningsfronten

inom många ämnesområden.

Förnyelse inom forskningen

Myndigheterna skall prioritera förnyelsen inom

forskningen samt bidra till ökat samarbete

mellan forskare, ökad rörlighet av forskare

mellan institutioner och lärosäten samt prioritera

stödet till yngre forskare. Myndigheterna

redovisar olika exempel på förnyelsearbete. FRN

och råden har enats om att successivt öka

andelen eget projektstöd till unga forskare och

stimulera uppbyggnaden av nationella och

internationella nätverk. Myndigheterna främjar

också ökad internationell rörlighet för forskare

genom ut-bytesavtal med andra länder, bidrag

för forskning i utlandet, resebidrag,

postdoktorstipendier och bidrag till

metodikstudier för doktorander.

Myndigheternas insatser för förnyelse av

forskningen sker även genom stöd till

forskarrekryteringen och genom bidrag till nya

forskare eller nya projektinriktningar.

I syfte att stärka forskningens förnyelse

uppdrog regeringen åt forskningsråden inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

och Rymdstyrelsen att, i samråd med

Socialvetenskapliga forskningsrådet och Skogs-

och Jordbrukets forskningsråd, utarbeta ett

samlat program för ökat stöd till yngre forskare.

Uppdraget har redovisats till regeringen.

I sin rapport konstaterar forskningsråden att

en betydande del av forskningen vid universitet

och högskolor i sin praktiska del utförs av yngre

forskare. Enligt forskningsråden är de yngre

forskarna ofta medsökande vid ansökningar till

råden om projektstöd, men de ansöker inte själva

i lika hög grad. Den forskningspolitiska

målsättningen är att yngre forskare i högre

utsträckning bör ges en egen ställning och ett

eget ansvar i forskningsprocessen.

Forskningsråden har ett flertal olika sätt att

stödja yngre forskare, t.ex. anställningar och

projektstöd. Råden föreslår att andelen bidrag till

yngre forskare skall öka, liksom olika åtgärder

för att främja rörlighet och internationell

anknytning. Anställningar som forskare och

forskarassistent har blivit mer attraktiva som

rekrytering till en fortsatt forskarkarriär.

Forskningsråden föreslår en ändring av

regelverket för anställningar som forskare och

forskarassistent vid forskningsråden så att dessa i

ökad utsträckning kan tillfalla yngre forskare.

Regeringens bedömning är att svensk

forskning generellt har god kvalitet men uppvisar

vissa brister i vetenskaplig förnyelse. Etablerade

forskningsinriktningar tenderar att dominera,

eftersom yngre forskare har svårt att erhålla

finansiering för egna projekt med nyskapande

inriktning. En relativt låg geografisk rörlighet

hos de akademiska forskarna minskar även

förutsättningarna för kreativa möten mellan

olika projekt och forskningsfält. För att stärka

den nyskapande forskningen och underlätta

etableringen av nya forskningsinriktningar är det

angeläget att forskningsråden ökar andelen

bidrag som yngre forskare självständigt ansvarar

för. Enligt regeringens mening bör detta

kombineras med åtgärder som främjar såväl den

internationella som den nationella rörligheten.

En viktig förutsättning för att yngre forskare

skall kunna etablera självständig forskning är

möjligheten att erhålla en anställning.

Anställning som forskarassistent utgör en viktig

komponent i forskarkarriären genom att den ger

just yngre forskare en möjlighet till självständig

verksamhet. Enligt högskoleförordningen

(1993:100) bör den som har avlagt

doktorsexamen eller motsvarande utländsk

examen högst fem år före ansökningstidens

utgång i första hand komma i fråga för

anställning som forskarassistent. Anställning

som forskarassistent vid forskningsråden regleras

enligt förordningen (1986:364) om tjänster vid

forskningsråd. Denna förordning hänvisar till

vad som föreskrivs i högskole-förordningen om

anställning av forskarassistenter. Med beaktande

av forskningsrådens särskilda ansvar för att

identifiera och bygga upp forskning inom nya

områden torde det vara möjligt för

forskningråden att medverka till att forskare som

nyligen disputerat i högre utsträckning än för

närvarande får dessa anställningar.

Forskningens samhällsrelevans och nyttiggörande

Under senare år har begreppet relevans i

forskningen fått ökad tyngd i de

forskningpolitiska bedömningarna. Resultaten av

forskningen, oavsett dess ursprungliga syfte, bör

i större utsträckning kunna nyttiggöras. I

forskningspropositionen Forskning och samhälle

(prop. 1996/97:5), redovisade regeringen de

allmänna riktlinjer som skall gälla för bl.a.

forskningens samhällsrelevans och nytta.

FRN, forskningsråden inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

och Rymdstyrelsen fick i uppdrag att redovisa

vilka kriterier för samhällsrelevans som de

tillämpar och hur dessa beaktas, samt redovisa

vilka åtgärder som vidtagits med anledning av de

riktlinjer som riksdagen beslutat när det gäller att

forskningspolitikens inriktning skall svara mot

behoven i samhället och att forskningen skall

komma till nytta. Uppdraget redovisades i april

1998.

De forskningsfinansierande myndigheterna

inom verksamhetsområdet har olika

förutsättningar och perspektiv på frågan om

samhällsrelevans. Inslaget av forskning som

kommer till direkt nytta varierar liksom på

vilken sikt detta sker. Inslaget av prövning ur

avnämarsynvinkel vid tillkomsten av nya

forskningsprojekt varierar också.

Forskning finansierad av HSFR skapar

kulturella värden och sociala kunskapsvärden

men är i mindre grad "externt efterfrågestyrd".

FRN å andra sidan arbetar enligt sina

instruktioner med samhällsfrågor och ny

forskning tillkommer ofta i samspel med

samhällsrepresentanter. NFR hävdar starkt ett

ansvar för obundet kunskapssökande, men har

samtidigt fört en dialog med företrädare för olika

industrisektorer om kunskapsbehov på en

övergripande nivå och har t. ex. som

programansvarig myndighet för EU:s

bioteknikprogram en inblick i industriell

forskning på området. Det anslag som

Rymdstyrelsen har under utgiftsområde 16,

används också för grundforskning men i och

med myndighetens vidare roll och

rymdforskningens högteknologiska innehåll

finns möjligheter till kunskapsutnyttjande på

kortare sikt. MFR och TFR utvecklar och

utnyttjar en bred bas av kunskap genererad

genom grundforskning för att svara på frågor

inom vissa bestämda samhällsområden. Den

kliniska delen av medicinsk forskning ligger

mycket nära ett direkt nyttiggörande av

forskningsresultat. TFR prövar den industriella

relevansen hos forskning som finansieras och har

ambitionen att i viss mån omfördela

forskningsmedel för en bättre anpassning till

samhällets behov.

Forskningen är samhällsrelevant genom att

den tillför ett värde av betydelse för samhället i

stort. Detta värde är beroende av forskningens

kvalitet men också av forskarnas förmåga att

informera om sin forskning. Överföring av

kunskap genom forskningsinformation är ett

viktig sätt att nyttiggöra forskning.

Kunskapsöver-föring sker också när doktorander

och forskare deltar i forskningsprojekt som är

gemensamma för högskola och näringsliv.

Denna form av kunskapsöverföring är väl så

viktig för nyttiggörandet av forskning.

Tvärvetenskaplig forskning

Samhällsfrågornas komplexitet kräver ofta ett

tvärvetenskapligt och flerdisciplinärt

angreppssätt. FRN som enligt sin instruktion

skall beakta behovet av tvär- och

mångvetenskaplig forskning, arbetar med

temaområden som t.ex. individ samhälle

hälsa och teknik informationskultur

samhälle . HSFR har initierat

gränsöverskridande program som Forskning om

Europa och Kultur och samhälle i Väst- och

Centralasien. MFR stödjer en rad områden av

tvärvetenskaplig karaktär och har tillsammans

med Socialvetenskapliga forskningsrådet och

Folkhälso-institutet utarbetat ett nationellt

forskningsprogram kring ojämlikhet i hälsa.

NFR har, i samarbete med TFR och Knut och

Alice Wallenbergs stiftelse, ett program för

interaktion mellan matematik, naturvetenskap

och teknik. Rådet har också inrättat särskilda

insatsområden för att stimulera samarbete i

gränsområden. TFR har en särskild

beredningsgrupp för gränsöverskridande

forskning. Även materialforskning, medicinsk

teknik och mekatronik (mekanik plus

elektronik) nämns som tvärvetenskapliga

områden. Rymdstyrelsen redovisar som exempel

på tvärvetenskapliga projekt forskning under

mikrogravitation. Medicinska mätningar på ryska

kosmonauter före och efter lång vistelse i

tyngdlöst tillstånd har även andra tillämpningar

inom sjukvården.

Forskningsmyndigheterna har en

samverkansgrupp (SFS 1996:1579) där, förutom

myndigheterna inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområde,

även Skogs- och jordbrukets forskningsråd och

Socialvetenskapliga forskningsrådet ingår.

Myndigheterna skall genom samverkansgruppen

främja och samordna sin forskningsstödjande

verksamhet bl. a. när det gäller tvärvetenskaplig

forskning. Samverkansgruppens arbete kommer

att utvärderas efter tre år.

Jämställdhet

FRN fick ett regeringsuppdrag år 1990 att stödja

kvinno- och jämställdhetsforskning och har

genom ett systematiskt arbete under de

efterföljande åren lagt en viktig grund för att

utveckla forskning utifrån ett genusperspektiv.

Detta har resulterat i bl.a. att den vetenskapliga

kompetensen inom området successivt byggs

upp vid universitet och högskolor. HSFR

försöker medvetet öka andelen kvinnor som får

projektstöd. Genusperspektivet har stor relevans

inom många av HSFR:s discipliner.

MFR gör stora ansträngningar att finna

kvinnliga sakkunniga vid bedömning av

ansökningar till rådets forskartjänster. Rådet har

inhämtat uppgifter från berörda fakulteter om

kvinnliga forskare med docentkompetens som

bildar en kunskapsbank vid nytillsättning i

prioriteringskommittéer och vid

sakkunniguppdrag. En förbättrad uppföljning av

granskningsarbetet i kommittéerna och en

översyn av värderingskriterierna för bl.a.

kompetensbegreppet har ingått i

jämställdhetsarbetet. Av NFR:s redovisning

framgår att de flesta tjänsterna inom ett riktat

jämställdhetsprogram med professurer och

forskarassistenttjänster för underrepresenterat

kön nu är tillsatta. Det finns även ett riktat

postdoktorprogram för kvinnor. NFR bedömer

att förhållandet att en låg andel kvinnor forskar

inom naturvetenskap och matematik måste ägnas

ökad uppmärksamhet. Under perioden 1993

1997 har andelen kvinnor som sökt

projektbidrag hos TFR ökat från fyra procent till

tio procent och beviljandegraden är nu något

större för kvinnor än för män. Rymdstyrelsen är

uppmärksam på att det kvinnliga deltagandet i

verksamheten är relativt litet och bör öka. Ca tio

procent av anställningarna som helt eller delvis

finansieras av Rymdstyrelsen innehas av kvinnor.

Regeringen kan konstatera att det fortfarande

finns brister när det gäller jämställdhet i

forskningen. Genom den i föregående avsnitt

nämnda samverkansgruppen skall

forskningsmyndigheterna även verka för ett ökat

medvetande om genusperspektiv i forskningen

och insatser för jämställdhet.

Samverkansgruppen har under år 1997 utarbetat

handlingsplaner med aktiviteter och mål för de

tre områdena tvärvetenskap, genusforskning och

jämställdhet.

Under den tid som samverkansgruppen har

funnits har den varit pådrivande för

myndigheternas arbete med tvärvetenskap,

genusforskning och jämställdhet. Att identifiera

och synliggöra dessa verksamhetsområden är ett

långsiktigt arbete som kräver uthållighet,

övertygelse och särskilda initiativ. När det gäller

genusforskning saknas enhetliga och tydliga

kriterier. Det är därför viktigt att diskutera

begreppet genusforskning och dess tillämpningar

inom olika discipliner och forskningsområden.

Samverkansgruppen har en central roll i detta

arbete.

Internationell anknytning

Flera av myndigheternas arbete är starkt kopplat

till internationella samarbetsprojekt,

internationella organisationer och EU:s

ramprogram för forskning och utveckling. Bland

övrig internationell verksamhet märks bl.a.

utbytesavtal med andra länder samt anslag för

gästprofessurer.

Regeringen kan utifrån myndigheternas

redovisningar konstatera att den svenska

forskningen överlag är starkt internationell till

sin karaktär och kvalitetsbedömningen sker i

internationell belysning. Därmed har den

nationella forskningen en god internationell

anknytning. Genom deltagandet i internationella

forskningsorganisationer ges svenska forskare

dessutom möjlighet att deltaga i forskning som

är alltför komplex eller kostsam för ett enskilt

land.

Forskningsinformation

Myndigheterna skall förstärka informationen om

forskning och forskningsresultat. FRN har en i

det svenska forskningssystemet särskild uppgift

att genom forskningsinformationsinsatser på

nationell nivå främja kontakterna mellan

forskarna och allmänheten, bl.a. genom att

stimulera forskares medverkan i

samhällsdebatten. HSFR har sedan år 1996

inrättat ett särskilt utskott för att planera den

löpande informationsverksamheten. Utskottet

ska konkret svara för information riktad till

allmänhet och särskilda grupper utanför

vetenskapssamhället.

MFR ägnar för närvarande särskild

uppmärksamhet åt kommunikation och

information via Internet samt åt att förstärka

kommunikationen med forskarna. NFR

redovisar att en verksamhet, med

forskningsattachéer inom olika ämnesområden

påbörjats med syfte att öka forskningens

kontaktyta mot samhället. NFR, TFR och

NUTEK har tillsammans utvecklat en

projektdatabas (CRIS) på Internet. TFR:s

informationsinsatser riktar sig både till

forskarsamhället i form av

ansökningsinformation och en hemsida med för

forskarna relevant information men också

information i mer populärvetenskaplig form till

allmänheten.

Rymdstyrelsen planerar ett ökat deltagande i

vetenskapsfestivaler och liknande arrangemang

som når en bred publik. Rymdstyrelsens

hemsidor på Internet ger en allmän överblick

över verksamheten och skall kompletteras med

lättförståeliga beskrivningar av de

forskningsprojekt som Rymdstyrelsen stöder.

Regeringen har i olika sammanhang betonat

vikten av att forskningsinformationen förbättras.

Regeringen uppdrog i regleringsbrevet för år

1997 till forskningsråden och Rymdstyrelsen att

i samråd med FRN utarbeta en strategi för hur

forskningsinformationsfrågorna skall bedrivas.

Uppdraget redovisades i mars 1998.

Regeringen anser att flera av myndigheterna

har tagit initiativ som bör utvärderas och lyftas

fram som goda exempel om satsningarna visar sig

framgångsrika. Det finns emellertid fortfarande

behov av att vidareutveckla insatserna för

forskningsinformation mot bredare målgrupper,

t.ex. inom delar av det tekniska området.

Nationella forskningsbibliotek

Utbildningsdepartementet ansvarar för de två

huvudmyndigheter, Kungl. biblioteket (KB) och

Arkivet för ljud och bild (ALB), som ombesörjer

tillvaratagandet av de pliktexemplar, som enligt

lagen (1993:1392) om pliktexemplar av

dokument, måste lämnas för bevarande.

Materialet skall sedan kunna tillhandahållas för

forskning och studier.

I bibliotekslagen (1996:1596) anges de mål

som finns för biblioteksverksamheten. Lagen

syftar främst till att garantera avgiftsfria boklån

och ett väl fungerande nationellt nätverk som

binder ihop högskolebibliotek,

forskningsbibliotek, länsbibliotek, lånecentraler

samt folk- och skolbibliotek.

KB är Sveriges nationalbibliotek och har en

viktig roll i svensk bibliotekspolitik. KB stödjer

svenskt biblioteksväsende med centrala insatser

inte minst genom satsningar på ansvarsbibliotek

och utvecklandet av det nationella

biblioteksdatabassystemet LIBRIS.

LIBRIS är från början de svenska

forskningsbibliotekens gemensamma

datasystem. Under en treårsperiod har

regeringen tilldelat KB ca 27 miljoner kronor för

att utveckla LIBRIS till en bred nationell

informationsresurs i modern teknisk miljö.

Numera innehåller LIBRIS inte bara uppgifter

om forskningsbibliotekens bok- och

tidsskriftsbestånd, utan också beståndsuppgifter

från folkbibliotek. KB kommer att fortsätta

registrera beståndsuppgifter från lånecentraler,

länsbibliotek och folkbibliotek i LIBRIS. LIBRIS

är också gratis tillgängligt för alla över Internet.

Utvecklingen av LIBRIS är ett moment i

regeringens strävan att tillgängliggöra, underlätta

och effektivisera lokalisering och förmedling av

litteratur, inte bara tryckt sådan, till alla

intresserade låntagare. Regeringens satsningar på

kunskapslyft och utbildning på alla nivåer har

medfört ett ökat behov av ett väl fungerande

nationellt bibliotekssamarbete men också ökade

krav på resurser till framför allt forskningsbiblio-

teken

Antalet användare av och antalet sökningar i

LIBRIS har ökat, inte bara genom att nya biblio-

tek anslutit sitt bokbestånd till databasen utan

också att antalet användare har ökat. Regeringens

satsning på utbyggnaden av den högre

utbildningen, på ökad distansutbildning och på

forskning vid de mindre och medelstora

högskolorna har medfört att trycket på

forskningsbiblioteken, men också på

folkbiblioteken ökat.

Enligt regeringens bedömning behöver

forskningsbibliotekens resurser ytterligare

förstärkas. Ett led i detta är KB:s just inledda

arbete med central upphandling av databaser. En

annan åtgärd är att synliggöra

forskningsbibliotekens kostnader i ett lärosätes

infrastruktur. Frågan om forskningsbibliotekens

resurser bereds för närvarande inom

Utbildningsdepartementet.

EU/FoU-rådet

EU/FoU-rådets övergripande mål är att svara för

samordning inom landet av det samarbete mellan

Sverige och EU som avser forskning och teknisk

utveckling. Rådet skall vara ett nationellt

kontaktorgan för samarbetet. Måluppfyllelsen

har varit god då rådets verksamhet, särskilt inom

informations-, rådgivnings- och

samordningsområdet, har bidragit till att

förbättra förutsättningarna för ett starkt svenskt

deltagande i EU:s ramprogram för FoU. Den

sammanställning rådet har genomfört under året

visar att det svenska deltagandet har ökat jämfört

med föregående år, vilket tidigare redovisats (se

avsnitt 7.1).

En av rådets väsentligaste prestationer är att

informationsverksamheten har ökat i

omfattning. Antalet prenumerationer på

nyhetstidningen EU/FoU Inside har ökat från

900 till drygt 3 000, bl.a. tack vare att

nyhetstidningen nu erhålls gratis till skillnad mot

föregående år. Från hösten 1997 har ett

elektroniskt nyhetsbrev skickats ut även till

forskare vid företag och organisationer. Behovet

av att få information om det pågående arbetet

med femte ramprogrammet har ökat kraftigt

under år 1997. Rådet har i samverkan med

Utbildningsdepartementet på olika sätt

informerat svenska intressenter om det

kommande ramprogrammet.

Institutet för Rymdfysik (IRF)

Institutets för rymdfysik (IRF) uppgift är att

bedriva och främja forskning, utbildning och

utvecklingsarbete samt bedriva mät- och

registreringsverksamhet, främst inom området

rymdfysik. Vidare skall IRF inom sitt

verksamhetsområde medverka vid

forskarutbildning som anordnas bl.a. vid

universiteten i Uppsala och Umeå. En

internationell utvärdering av svensk plasma- och

rymdfysik genomfördes på uppdrag av NFR och

Rymdstyrelsen under våren 1997. Utvärderingen

gav en mycket positiv bild av IRF:s

forskningsverksamhet.

Atmosfärfysikprogrammet är den mest

expansiva verksamheten vid IRF och omfattar ett

tiotal, mestadels yngre, forskare som stöds med

medel från Miljö- och rymdforskningsinstitutet

(MRI) i Kiruna.

Polarforskningssekretariatet

Polarforskningssekretariatets främsta uppgift är

att främja och samordna svensk polarforskning

på hög internationell nivå.

Polarforskningssekretariatet planerar och

genomför expeditioner till polarområdena och

bevakar den internationella utvecklingen på

området. Polarforskningssekretariatet är även

tillståndsmyndighet för svenskars vistelse och

verksamhet i Antarktis.

Expeditioner till polartrakterna kräver flera år

av planering och efterarbete.

Polarforskningssekretariatet har under

budgetåret arbetat med ett flertal expeditioner i

olika faser. Ett antal expeditioner har genomförts

till både Arktis och Antarktis. För första gången

genomfördes år 1997 en kulturvetenskaplig

expedition till Arktis med projekt inom bl.a.

arkeologi, antropologi och vetenskapshistoria. I

nordiskt samarbete genomfördes åren 1996/97

och 1997/98 svenska expeditioner till Antarktis

med norsk och svensk logistik.

Under den kommande femårsperioden

planeras bl.a. expeditioner till Arktis med

inriktning mot tundrans ekologi, geologi och

kulturvetenskap. I Antarktis planeras bl.a.

deltagande i ett europeiskt

djupborrningssamarbete som syftar till ökad

kunskap om klimatutvecklingen. Regeringen

anser att Polarforskningssekretariatets

verksamhet fungerat väl då forskningsplanering

och logistik givit svenska forskare möjlighet att

på ett kostnadseffektivt sätt bedriva forskning i

polartrakterna.

Särskilda avrapporteringar

Inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga

forskningsområdena finns relativt många ämnen

där utbildning, forskning och forskarutbildning

är av förhållandevis liten omfattning. Dessa

ämnen finns oftast representerade vid endast ett

eller två lärosäten. Regeringen gav i december

1997 Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet (HSFR) i uppdrag att kartlägga

och lämna förslag till åtgärder avseende de s.k.

småämnena inom rådets ansvarsområde. Rådet

skulle också analysera frågan om nationellt

ansvar för småämnen, belysa möjligheter till

nordisk samverkan, lämna förslag till

småämnenas framtida bestånd och

utvecklingsmöjligheter, se över olika

finansieringsalternativ samt analysera frågan om

eventuella fördelar med spridning eller

koncentration av enskilda småämnen. Uppdraget

redovisades i maj 1998.

HSFR har identifierat ett 60-tal småämnen

varav merparten återfinns inom de humanistiska

fakulteternas språkvetenskapliga sektioner.

HSFR föreslår att

- regeringen uppdrar åt HSFR att ordna

särskilda konferenser på flera

vetenskapsområden där åtgärder för att

åstadkomma en rationellare

arbetsfördelning mellan universiteten skall

diskuteras,

- HSFR får ett nationellt ansvar för

småämnenas utveckling samt 30 miljoner

kronor att fördela som stöd till angelägna

satsningar inom småämnesområdet,

- grundutbildningsanslagen räknas upp vid

berörda fakulteter som riktat stöd till

småämnena och slutligen,

- att frågan om särskilda språkcentra vid

universiteten utreds närmare.

Regeringen avser att remittera HSFR:s rapport

tillsammans med de förslag som kommer från

Forskning 2000 och från den särskilda

arbetsgrupp inom departementet som utreder

vissa frågor om hur universitetens och

högskolans resurser skall samordnas och

utnyttjas effektivt.

Sverige arbetar också för att småämnesfrågan

skall diskuteras även i Nordiska ministerrådets

särskilda arbetsgrupper för utbildning och

forskning NOS-H och NOS-F.

Regeringens bedömningar med anledning av

RRV:s iakttagelser

Riksrevisionsverket har i en rapport påtalat vissa

brister vad gäller HSFR:s resultaträkning i

årsredovisningen. Regeringen anser att

utvecklingsarbetet med myndighetens

årsredovisning bör fortsätta och överväger därför

att ge RRV i uppdrag att närmare följa detta

utvecklingsarbete.

7.4 Bemyndiganden

Forskningsråden och Forskningsrådsnämnden

bör ges fortsatt möjlighet att åtaga sig mer

långsiktigt projektstöd. Regeringen föreslår

därför att riksdagen bemyndigar regeringen att

under år 1999 låta staten ta på sig ekonomiska

förpliktelser i samband med stöd till forskning

som finansieras under verksamhetsområdet

Nationella och internationella forskningsresurser

som innebär åtaganden enligt följande

uppställning.

Bemyndiganden

Tusental kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

D1 Forskningsrådsnämnden:Forskning

och forskningsinformation

Utestående förpliktelser vid årets början

14 433

59 246

61 000

45 000

Nya förpliktelser

59 246

53 000

45 000

Infriade förpliktelser*

-14 433

-51 246

-61 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

59 246

61 000

45 000

45 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

271 000

165 000

165 000

D3 Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet: Forskning

Utestående förpliktelser vid årets början

282 708

289 967

1

Nya förpliktelser

144 949

1

1

Infriade förpliktelser*

-137 082

1

1

Utestående förpliktelser vid årets slut

289 967

1

1

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

468 000

381 000

381 000

D5 Medicinska forskningsrådet: Forskning

Utestående förpliktelser vid årets början

204 000

185 000

190 000

195 000

163 000

Nya förpliktelser

304 000

340 000

345 000

370 000

370 000

Infriade förpliktelser*

-323 000

-335 000

-340 000

-338 000

-365 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

185 000

190 000

195 000

227 000

168 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

533 000

614 000

614 000

D7 Naturvetenskapliga forskningsrådet:

Forskning

Utestående förpliktelser vid årets början

328 708

444 645

675 043

Nya förpliktelser

336 772

547 928

710 000

Infriade förpliktelser*

-220 835

-317 530

-530 000

-130 000

-130 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

444 645

675 043

855 043

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

722 000

1 313 000

1 313 000

D9 Teknikvetenskapliga forskningsrådet:

Forskning

Utestående förpliktelser vid årets början

214 685

177 455

144 062

Nya förpliktelser

116 311

98 490

288 700

Infriade förpliktelser*

-153 541

-131 883

-98 444

-142 284

-377 342

Utestående förpliktelser vid årets slut

177 455

144 062

334 318

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

565 000

440 000

440 000

D18 Medel för dyrbar vetenskaplig utrust-

ning

Utestående förpliktelser vid årets början

139 000

178 000

77 500

Nya förpliktelser

103 500

103 500

Infriade förpliktelser*

-64 500

-100 500

-63 800

Utestående förpliktelser vid årets slut

178 000

77 500

117 200

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

192 000

133 000

162 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

1. Det är, p.g.a. begränsade fasta åtaganden inom HSFR:s område, svårt att

prognosticera utfallet för år 1998 resp. år 1999.

7.5 Anslag

D1 Forskningsrådsnämnden:

Forskning och forsknings-

information

Tabell 7.1

Tusental kronor

1997

Utfall

76 971

Anslags-

sparande

11 337

1998

Anslag

88 858

Utgifts-

prognos

88 000

1999

Förslag

90 585

2000

Beräknat

84 102

1

2001

Beräknat

85 461

1

1 Motsvarar 82 585 tkr i 1999 års prisnivå.

Forskningsrådsnämndens (FRN)

huvuduppgifter är att initiera och stödja

forskning som är angelägen från samhällets

synpunkt, främja information om forskningen,

dess resultat och roll i samhället samt fördela

särskilda medel för dyrbar vetenskaplig

utrustning. Sedan år 1996 har FRN ansvar för

Miljö- och rymdforskningsinstitutet i Kiruna.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1997 visar ett anslagssparande om 11

miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar ett anslagssparande om 12 miljoner kronor.

Anslagssparandet består i huvudsak av

intecknade medel för forskningsprojekt som är

beslutade men ännu ej utbetalda. Detta är en

konsekvens av att forskningsprojekt är

långsiktiga och sträcker sig över flera budgetår.

Regeringens överväganden

Som framgår av inledningen till

verksamhetsområdet har FRN genomfört och

avrapporterat ett antal utredningsuppdrag medan

arbetet på andra regeringsuppdrag fortfarande

pågår. Ett av dessa uppdrag avser hållbar

utveckling, vilket kommer att avrapporteras

under innevarande höst. I budgetunderlaget för

perioden 1998 2001 har FRN redovisat att en

betydande del av FRN:s forskningsinsatser

under de närmaste åren kommer att avse

området hållbar utveckling.

FRN har en särskild uppgift att genom

informationsinsatser av olika slag förbättra

kontakterna mellan forskarna och det omgivande

samhället. FRN:s årsredovisning visar att

nämnden förstärker och breddar arbetet inom

forskningsinformationsområdet. Ett aktuellt

exempel är utgivningen av Nya Vetskap - ett

nyhetsbrev om forskning som startade under år

1997 och som numera också kan nås på Internet.

FRN har sedan år 1996 ansvar för Miljö- och

rymdforskningsinstitutet i Kiruna (MRI), vars

verksamhet finansieras dels av EU:s

strukturfonder för mål 6-området, dels av

nationella medel från bl.a. Länsstyrelsen i

Norrbottens län, Utbildnings- och

Miljödepartementen samt Kiruna kommun. MRI

består av fyra forskningsprogram som inbegriper

klimatforskning, miljödata-centrum,

atmosfärsforskning och samhällsgeografisk

miljöforskning. Verksamheten har utvecklats

positivt och uppnått full uppbyggnad med ett

femtiotal anställda. MRI:s första avtals-period

avslutas år 2000.

Regeringen har beräknat en minskning av

förevarande anslag med anledning av ändrad

finansiering av forskningsmyndigheternas

kontor i Bryssel. Motsvarande ökning beräknas

under anslaget D 16. Rådet för forsknings- och

utvecklingssamarbete mellan Sverige och EU.

D2 Forskningsrådsnämnden:

Förvaltning

Tabell 7.2

Tusental kronor

1997

Utfall

17 594

Anslags-

sparande

1 314

1998

Anslag

21 205

Utgifts-

prognos

21 000

1999

Förslag

22 200

2000

Beräknat

22 594

1

2001

Beräknat

22 973

1

1 Motsvarar 22 200 tkr i 1999 års prisnivå..

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1997 visar ett anslagssparande om 1,3

miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar ett anslagssparande om 1,5 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Regeringen finner ej anledning att föreslå några

förändringar av anslaget.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 4.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av

försäkringspremien. En justering av beräkningen

har gjorts för år 1999.

D3 Humanistisk-

samhällsvetenskapliga

forskningsrådet: Forskning

Tabell 7.3

Tusental kronor

1997

Utfall

144 342

Anslags-

sparande

66 102

1998

Anslag

205 750

Utgifts-

prognos

220 000

1999

Förslag

206 546

2000

Beräknat

210 341

1

2001

Beräknat

213 739

1

1 Motsvarar 206 546 tkr i 1999 års prisnivå

Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet (HSFR) har till uppgift att

främja och stödja forskning inom humanistiska,

religionsvetenskapliga, rättsvetenskapliga och

samhällsvetenskapliga discipliner och

forskningsområden. Vidare skall HSFR

informera om forskning samt samverka med

övriga forskningsfinansiärer. HSFR fördelar

bidrag till projekt och vetenskaplig publicering,

inrättar tjänster och anslår medel till utrustning.

HSFR är svensk huvudman för samverkan

med Europeiska universitetsinstitutet i Florens

(European University Institute, EUI). Institutet

inrättades av medlemsstaterna i EU för

forskning och forskarutbildning inom

humaniora, rättsvetenskap och vissa

samhällsvetenskaper. HSFR är det svenska

kontaktorganet för flera nordiska och

internationella forskningsorganisationer.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1997 visar ett anslagssparande om 66

miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar ett anslagssparande om 52 miljoner kronor.

Anslagssparandet består i huvudsak av

intecknade medel för forskningsprojekt som är

beslutade men ännu ej utbetalda. Detta är en

konsekvens av att forskningsprojekt är

långsiktiga och sträcker sig över flera budgetår.

Regeringens överväganden

HSFR har arbetat aktivt med frågor som rör bl.a.

forskarrörlighet, jämställdhet, yngre forskare,

nyttiggörande av forskning, publicering samt

deltagande i EU:s fjärde ramprogram.

Rådet stöder ett flertal forskningsprogram,

bl.a. om militär underrättelse- och säkerhets-

tjänst från 1920- till 1980-talet. Under

innevarande år låter rådet göra utvärderingar av

programmen om byggforskning,

arbetsmarknadsforskning och forskning om

Europa.

Rådet fördelar stipendier till svenska studenter

vid EUI i Florens. Det finns enligt regeringens

mening bristfälliga kunskaper i Sverige om EUI.

Regeringen anser därför att HSFR, i samarbete

med EUI, bör genomföra en särskild

informationssatsning om de svenska

forskarstuderandeplatser som finns vid EUI och

de stipendier som HSFR fördelar vid sådana

studier.

I enlighet med riksdagens beslut med

anledning av prop. 1994/95:164, Jämställdhet

mellan kvinnor och män inom

utbildningsområdet anvisades särskilda medel för

inrättande av nya professurer i syfte att

åstadkomma en jämnare könsfördelning inom

professorskåren samt förbättra kvinnors

möjligheter att göra forskarkarriär. Professurerna

finansieras genom särskilda medel som riksdagen

beslutat om samt med medel från berörda

forskningsråd och lärosäten. Fr.o.m. budgetåret

efter det att placeringen är klar skall

forskningsrådens medel av kostnaderna anvisas

direkt till berörda lärosäten. Med anledning

härav skall HSFR:s forskningsanslag minskas

med 215 000 kronor.

Regeringen har beräknat en minskning av

förevarande anslag med anledning av ändrad

finansiering av forskningsmyndigheternas

kontor i Bryssel. Motsvarande ökning beräknas

under anslaget D 16. Rådet för forsknings- och

utvecklingssamarbete mellan Sverige och EU.

Slutligen föreslår regeringen en minskning av

anslaget med 1 250 000 kronor med anledning av

omprioriteringar inom verksamhetsområdet.

D4 Humanistisk-samhällsveten-

skapliga forskningsrådet:

Förvaltning

Tabell 7.4

Tusental kronor

1997

Utfall

7 819

Anslags-

sparande

2 305

1998

Anslag

10 239

Utgifts-

prognos

11 000

1999

Förslag

10 777

2000

Beräknat

10 972

1

2001

Beräknat

11 140

1

1 Motsvarar 10 777 tkr i 1999 års prisnivå.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1997 visar ett anslagssparande om 2,3

miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar ett anslagssparande om 1,5 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Regeringen finner ej anledning att föreslå några

förändringar av anslaget.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 4.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av

försäkringspremien. En justering av beräkningen

har gjorts för år 1999.

D5 Medicinska forskningsrådet:

Forskning

Tabell 7.5

Tusental kronor

1997

Utfall

292 256

Anslags-

sparande

34 277

1998

Anslag

332 272

Utgifts-

prognos

340 000

1999

Förslag

336 658

2000

Beräknat

342 843

1

2001

Beräknat

348 382

1

1 Motsvarar 336 658 tkr i 1999 års prisnivå.

Medicinska forskningsrådets (MFR) uppgift är

att främja och stödja vetenskapligt betydelsefull

forskning, främja jämställdhet mellan kvinnor

och män, verka för att information om forskning

sprids samt samverka med andra myndigheter

inom forskningens område. Rådet skall

undersöka forskningsbehov inom olika

forsknings- och samhällsområden och utifrån

resultatet av undersökningarna initiera angelägen

forskning.

MFR fördelar resurser för medicinsk

forskning, inklusive de farmaceutiska,

odontologiska och veterinärmedicinska

områdena. De tre största målområdena är

nervsystemet och dess sjukdomar,

grundläggande cell- och molekylärbiologi samt

mikrobiologi och infektionssjukdomar.

MFR stödjer forskning huvudsakligen genom

bidrag till projekt och anställningar som

forskare. MFR ger också ekonomiskt stöd till

vetenskaplig utrustning samt stöd och

rådgivning inom försöksdjursområdet.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1997 visar ett anslagssparande om 34

miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar ett anslagssparande om ca 26 miljoner

kronor. Anslagssparandet består i huvudsak av

intecknade medel för forskningsprojekt som är

beslutade men ännu ej utbetalda. Detta är en

konsekvens av att forskningsprojekt är

långsiktiga och sträcker sig över flera budgetår.

Regeringens överväganden

MFR har under året, i en fortsatt satsning på

yngre forskare och förnyelse av forskningen,

ökat antalet bidrag till nya forskningsprojekt

med 10 procent och antalet projektbidrag till

forskare under 40 år med 25 procent jämfört

med föregående år. Flera forskartjänster har

tillsatts inom angelägna områden som diabetes,

allergi och inflammation samt epidemiologi.

Rådet har gjort en översyn av kriterierna för

granskningen av projektansökningar och av

indelningen och sammansättningen av

prioriteringskommittéerna.

MFR har, med anledning av

budgetpropositionen för 1998, fått i uppdrag att i

samverkan med andra berörda

forskningsstödjande organ, stödja forskning om

reumatiska sjukdomar. Verksamheten skall

översiktligt redovisas i årsredovisningen för år

1998.

I enlighet med riksdagens beslut med

anledning av prop. 1994/95:164, Jämställdhet

mellan kvinnor och män inom

utbildningsområdet anvisades särskilda medel för

inrättande av nya professurer i syfte att

åstadkomma en jämnare könsfördelning inom

professorskåren samt förbättra kvinnors

möjligheter att göra forskarkarriär. Professurerna

finansieras genom särskilda medel som riksdagen

beslutat om samt med medel från berörda

forskningsråd och lärosäten. Fr.o.m. budgetåret

efter det att placeringen är klar skall

forskningsrådens andel av kostnaderna anvisas

direkt till berörda lärosäten. Med anledning

härav skall MFR:s forskningsanslag minskas med

2 501 000 kronor.

Regeringen har beräknat en minskning av

förevarande anslag med anledning av ändrad

finansiering av forskningsmyndigheternas

kontor i Bryssel. Motsvarande ökning beräknas

under anslaget D 16. Rådet för forsknings- och

utvecklingssamarbete mellan Sverige och EU.

D6 Medicinska forskningsrådet:

Förvaltning

Tabell 7.6

Tusental kronor

1997

Utfall

11 027

Anslags-

sparande

3 826

1998

Anslag

9 806

Utgifts-

prognos

10 884

1999

Förslag

10 336

2000

Beräknat

10 522

1

2001

Beräknat

10 688

1

1 Motsvarar 10 336 tkr i 1999 års prisnivå.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett anslagssparande om 3,8 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 2,7 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Regeringen finner ej anledning att föreslå några

förändringar av anslaget.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 4.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av

försäkringspremien. En justering av beräkningen

har gjorts för år 1999.

D7 Naturvetenskapliga

forskningsrådet: Forskning

Tabell 7.7

Tusental kronor

1997

Utfall

448 465

Anslags-

sparande

76 961

1998

Anslag

709 769

Utgifts-

prognos

747 809

1999

Förslag

722 029

2000

Beräknat

735 295

1

2001

Beräknat

747 174

1

1 Motsvarar 722 029 tkr i 1999 års prisnivå.

Naturvetenskapliga forskningsrådets (NFR)

uppgift är att främja och stödja vetenskapligt

betydelsefull forskning, verka för att information

om forskning sprids och samverka med andra

myndigheter inom forskningens område. NFR

fördelar medel till forskning inom områdena

biologi, fysik, geovetenskaper, kemi och

matematik. Genom olika finansieringsformer

som projektanslag, tjänster och medel till

utrustning stöder rådet dels etablerad forskning

av hög kvalitet, dels forskning inom nya

betydelsefulla områden. Det statliga bidraget till

driften för den s.k. R2-reaktorn i Studsvik

beräknas fr.o.m. budgetåret 1998 under anslaget.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett anslagssparande om 77 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 39 miljoner kronor. Anslagssparandet består

i huvudsak av intecknade medel för

forskningsprojekt som är beslutade men ännu ej

utbetalda. Detta är en konsekvens av att

forskningsprojekt är långsiktiga och sträcker sig

över flera budgetår.

Regeringens överväganden

Naturvetenskaplig forskning är mycket

internationell till sin karaktär och rådets

verksamhet präglas i hög grad av den

internationella förankringen.

NFR företräder Sverige i styrelserna för

flertalet europeiska naturvetenskapliga

samarbetsorganisationer. Fr.o.m. budgetåret

1998 beräknas även medel för kostnader

avseende medlemskapet i dessa organisationer

under NFR:s anslag. Detta har skärpt kraven på

prioriteringar inom NFR:s område. NFR

disponerade under budgetåret 1997 medel för

åtgärder som främjar det industriella och

teknologiska utbytet av svensk medverkan i de

internationella forskningsorganisationerna.

Industristödet har i detta inledande skede gett

goda resultat.

I enlighet med riksdagens beslut med

anledning av prop. 1994/95:164, Jämställdhet

mellan kvinnor och män inom

utbildningsområdet anvisades särskilda medel för

inrättande av nya professurer i syfte att

åstadkomma en jämnare könsfördelning inom

professorskåren samt förbättra kvinnors

möjligheter att göra forskarkarriär. Professurerna

finansieras genom särskilda medel som riksdagen

beslutat om samt med medel från berörda

forskningsråd och lärosäten. Fr.o.m. budgetåret

efter det att placeringen är klar skall

forskningsrådens andel av kostnaderna anvisas

direkt till berörda lärosäten. Med anledning

härav skall NFR:s forskningsanslag minskas med

2 630 000 kronor.

Regeringen har beräknat en minskning av

förevarande anslag med anledning av ändrad

finansiering av forskningsmyndigheternas

kontor i Bryssel. Motsvarande ökning beräknas

under anslaget D 16. Rådet för forsknings- och

utvecklingssamarbete mellan Sverige och EU.

D8 Naturvetenskapliga

forskningsrådet: Förvaltning

Tabell 7.8

Tusental kronor

1997

Utfall

18 634

Anslags-

sparande

-117

1998

Anslag

19 714

Utgifts-

prognos

19 200

1999

Förslag

20 656

2000

Beräknat

21 030

1

2001

Beräknat

21 351

1

1 Motsvarar 20 656 tkr i 1999 års prisnivå.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett utnyttjande av anslagskrediten om

117 000 kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar ett anslagssparande om 397 000 kronor.

Regeringens överväganden

Regeringen finner ej anledning att föreslå några

förändringar av anslaget.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 4.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av

försäkringspremien. En justering av beräkningen

har gjorts för år 1999.

D9 Teknikvetenskapliga

forskningsrådet: Forskning

Tabell 7.9

Tusental kronor

1997

Utfall

237 839

Anslags-

sparande

34 398

1998

Anslag

237 692

Utgifts-

prognos

238 000

1999

Förslag

241 402

2000

Beräknat

245 837

1

2001

Beräknat

249 808

1

1 Motsvarar 241 402 tkr i 1999 års prisnivå.

Teknikvetenskapliga forskningsrådets (TFR)

uppgift är att stärka och bygga upp svensk

teknisk grundforskning samt främja jämställdhet

mellan kvinnor och män, verka för att

information om forskning sprids och samverka

med andra myndigheter inom forskningens

område. TFR skall göra långsiktiga insatser för

kunskapsuppbyggande forskning inom teknik-

och vetenskapsområden som har relevans för

svenskt näringsliv och andra samhällssektorer.

TFR fördelar medel till forskning inom sex

teknikområden: kemiteknik, bioteknik,

informationsteknik, teknisk fysik/teknisk

materialvetenskap, teknisk mekanik och

tvärvetenskap inklusive medicinsk teknik och

instrumentutveckling. Medel för högpresterande

datorresurser beräknas sedan den 1 januari 1998

under anslaget D18 Medel för dyrbar

vetenskaplig utrustning.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett anslagssparande om ca 34 miljoner

kronor. Prognosen för anslagsbelastningen

under innevarande budgetår visar ett

anslagssparande om 34 miljoner kronor.

Anslagssparandet består i huvudsak av

intecknade medel för forskningsprojekt som är

beslutade men ännu ej utbetalda. Detta är en

konsekvens av att forskningsprojekt är

långsiktiga och sträcker sig över flera budgetår.

Regeringens överväganden

Under året har TFR utvärderat sina arbets- och

anslagsformer med hjälp av en referensgrupp

bestående av utländska experter. Utvärderingen

omfattade även en enkätundersökning och analys

av de forskargrupper som erhållit stöd från rådet.

Sammanfattningsvis kan konstateras att rådets

arbete erhöll ett starkt stöd från såväl

forskarsamhället som den internationella

referensgruppen.

I enlighet med riksdagens beslut med

anledning av prop. 1994/95:164, Jämställdhet

mellan kvinnor och män inom

utbildningsområdet anvisades särskilda medel för

inrättande av nya professurer i syfte att

åstadkomma en jämnare könsfördelning inom

professorskåren samt förbättra kvinnors

möjligheter att göra forskarkarriär. Professurerna

finansieras genom särskilda medel som riksdagen

beslutat om samt med medel från berörda

forskningsråd och lärosäten. Fr.o.m. budgetåret

efter det att placeringen är klar skall

forskningsrådens andel av kostnaderna anvisas

direkt till berörda lärosäten. Med anledning

härav skall TFR:s forskningsanslag minskas med

1 172 000 kronor.

Regeringen har beräknat en minskning av

förevarande anslag med anledning av ändrad

finansiering av forskningsmyndigheternas

kontor i Bryssel. Motsvarande ökning beräknas

under anslaget D 16. Rådet för forsknings- och

utvecklingssamarbete mellan Sverige och EU.

D10 Teknikvetenskapliga

forskningsrådet: Förvaltning

Tabell 7.10

Tusental kronor

1997

Utfall

8 504

Anslags-

sparande

10 758

1998

Anslag

8 048

Utgifts-

prognos

5 776

1999

Förslag

8 415

2000

Beräknat

8 567

1

2001

Beräknat

8 699

1

1 Motsvarar 8 415 tkr i 1999 års prisnivå.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett anslagssparande om 11 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 13 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Regeringen finner ej anledning att föreslå några

förändringar av anslaget.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 4.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av

försäkringspremien. En justering av beräkningen

har gjorts för år 1999.

D11 Rymdforskning

Tabell 7.11

Tusental kronor

1997

Utfall

38 632

Anslags-

sparande

205

1998

Anslag

118 925

Utgifts-

prognos

112 308

1999

Förslag

121 446

2000

Beräknat

123 677

1

2001

Beräknat

125 675

1

1 Motsvarar 121 446 tkr i 1999 års prisnivå.

Från anslaget betalas kostnader för

grundforskning inom Rymdstyrelsens

verksamhetsområde. Rymdstyrelsen är central

förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den

svenska rymd- och fjärranalysverksamheten,

särskilt för forskning och utveckling.

Rymdstyrelsens övergripande mål är att bidra till

utvecklingen av svensk rymdforskning och

näringsverksamhet till högsta internationella

nivå.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett anslagssparande om 205 000 kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 6,8 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Svensk rymdforskning bedrivs i internationell

samverkan och Rymdstyrelsen företräder Sverige

i den europeiska rymdorganisationen ESA.

Fr.o.m. budgetåret 1998 beräknas även medel för

kostnader avseende medlemskapet i ESA under

anslaget och detta har skärpt kraven på

prioriteringar inom Rymdstyrelsens

verksamhetsområde. Under året har

Rymdstyrelsen tillsammans med

Naturvetenskapliga forskningsrådet genomfört

en internationell utvärdering av den svenska

rymd- och plasmafysiken. Utvärderingsgruppen

var mycket positiv i sitt omdöme om

verksamheten. De forskargrupper som erhåller

medel från Rymdstyrelsen deltar i ett flertal

internationella forskningsprogram och ett stort

antal vetenskapliga och tekniska artiklar har

publicerats. Rymdstyrelsens forskningsprogram

ger också svensk industri möjligheter att leverera

konkurrenskraftiga produkter och tjänster inom

rymdområdet.

Regeringen finner ej anledning att föreslå

några förändringar av anslaget.

D12 Kungl. biblioteket

Tabell 7.12

Tusental kronor

1997

Utfall

212 374

Anslags-

sparande

61 817

1998

Anslag

193 061

Utgifts-

prognos

228 848

1999

Förslag

196 145

2000

Beräknat

199 639

1

2001

Beräknat

202 947

1

1 Motsvarar 196 145 tkr i 1999 års prisnivå.

Kungl. biblioteket (KB) är Sveriges

nationalbibliotek. KB skall främja svensk

informationsförsörjning genom att samla, bevara

och tillhandahålla det svenska trycket och

förvärva utländsk litteratur, framställa

nationalbibliografiska produkter samt stödja

svenskt biblioteksväsende med centrala insatser.

Inom KB:s område finns Stiftelsen Svenska

Barnboksinstitutet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett anslagssparande om 62 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen för

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 26 miljoner kronor.

Anslagssparandet har uppstått genom att

utgifter för vissa tidigare beslutade projekt

uppkommit under år 1998. Under och efter KB:s

stora byggnads- och reparationsarbete blev vissa

hyreskostnader lägre än beräknat. Myndigheten

har i en skrivelse till regeringen angivit hur

anslagssparandet skall disponeras. Av den

framgår att det till största delen skall användas

till åtgärder för att främja en nationell

bibliotekspolitik. Ett sådant projekt av särskilt

kulturhistoriskt värde rör en nationell

bevarandeplan för svenska biblioteks äldre

samlingar på papper. Digitalisering av särskilt

ömtåligt material och insamlande och lagring av

elektroniska dokument är andra viktiga projekt.

Regeringens överväganden

Kungl. biblioteket har en viktig nationell roll i

svenskt biblioteksväsende och i den nationella

bibliotekspolitiken.

KB har under åren utvecklat det nationella

biblioteksdatabassystemet LIBRIS till en bred

nationell informationsresurs i modern teknisk

miljö. För detta ändamål ökades KB:s anslag med

11 miljoner kronor budgetåret 1997.

Målsättningen med LIBRIS är att främja

forskning, utbildning och kultur genom att

avgiftsfritt tillhandahålla en nationell samkatalog

för universi-tet, högskolor, offentlig förvaltning

och näringsliv samt för allmänheten genom

folkbiblioteken. Under budgetåret 1997 ökade

LIBRIS beståndet i samkatalogen med sexton

nya bibliotek. För närvarande innehåller LIBRIS

beståndsuppgifter från ett hundratal

forskningsbibliotek och ett tiotal folkbibliotek.

KB har genom LIBRIS tagit ett stort steg i att

effektivisera arbetet med förvärv, katalogisering

och framförallt lokalisering och förmedling av

litteratur inom det svenska biblioteksväsendet.

KB har av regeringen tilldelats särskilda medel

om 10 miljoner kronor avsedda att fördelas som

kompensation till de statliga forskningsbibliotek

som lånar ut fler originaldokument än de lånar in

i bibliotekens fjärrlånesamverkan. Enligt KB är

det de stora universitetsbiblioteken och en del

specialbibliotek som fått störst del av

kompensationen. Under 1990-talet har en

kontinuerlig ökning av forskningsbibliotekens

fjärrlån ägt rum.

KB har under budgetåret 1997 beslutat att utse

ytterligare ansvarsbibliotek för ämnena biologi,

samhällsvetenskap och kvinno-, mans- och

genusforskning. Under år 1998 har också ett

ansvarsbibliotek för juridik utsetts. Efter denna

utbyggnad återstår endast ämnesområdet

geovetenskaper innan systemet med

ansvarsbibliotek är heltäckande.

Under år 1997 inledde KB också en central

upphandling av referens- och fulltextdatabaser

för högskolornas räkning.

Den 1 september 1998 överlämnade E-

pliktutredningen sitt betänkade E-plikt, Att

säkra det elektroniska kulturarvet (SOU

1998:111) till regeringen. Betänkandet är föremål

för remissbehandling.

Regeringen finner ej anledning att föreslå

några förändringar av anslaget.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 4.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av

försäkringspremien. En justering av beräkningen

har gjorts för år 1999.

D13 Statens psykologisk-pedagogiska

bibliotek

Tabell 7.13

Tusental kronor

1997

Utfall

7 651

Anslags-

sparande

391

1998

Anslag

8 183

Utgifts-

prognos

8 183

1999

Förslag

8 360

2000

Beräknat

8 510

1

2001

Beräknat

8 645

1

1 Motsvarar 8 360 tkr i 1999 års prisnivå.

Statens Psykologisk-pedagogiska bibliotek,

SPPB, är ett nationellt forskningsbibliotek och

ansvarsbibliotek inom ämnesområdena

psykologi, pedagogik och

folkbildningsforskning. SPPB skall samla,

beskriva, bevara och tillhandahålla svensk och

utländsk litteratur, skrifter och annat väsentligt

informationsmaterial inom sina ämnesområden.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett anslagssparande om 391 000 kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 391 000 kronor.

Regeringens överväganden

Biblioteket har arbetat med en översättning av

European Education Thesaurus. Tesaurusarbete,

dvs. arbete med synonymordböcker och

utveckling av bibliotekets ämnesordlista är

viktiga delar i bibliotekets verksamhet, eftersom

forskares och låntagares tillgång till information

underlättas genom auktoriserade ämnesord.

SPPB har också avslutat den svenska

folkbildningsbibliografin fram till år 1938.

Regeringen finner ej anledning att föreslå

några förändringar av anslaget.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av

försäkringspremien. En justering av beräkningen

har gjorts för år 1999.

D14 Institutet för rymdfysik

Tabell 7.14

Tusental kronor

1997

Utfall

34 980

Anslags-

sparande

8 914

1998

Anslag

37 296

Utgifts-

prognos

39 200

1999

Förslag

38 056

2000

Beräknat

38 744

1

2001

Beräknat

39 342

1

1 Motsvarar 38 056 tkr i 1999 års prisnivå.

Institutets för rymdfysik (IRF) uppgift är att

bedriva och främja forskning, utbildning och

utvecklingsarbete samt mät- och

registreringsverksamhet inom främst området

rymdfysik och inom sitt verksamhetsområde

medverka i forskarutbildning som anordnas bl.a.

vid universiteten i Uppsala och Umeå. IRF är

även värd för ett av de fyra forskningsprogram

inom Miljö- och rymdforskningsinstitutet

(MRI) i Kiruna som delvis finansieras från EU:s

strukturfonder.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett anslagssparande om 9 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 7 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens

resultat framgår av inledningen till

verksamhetsområdet.

Regeringen finner ej anledning att föreslå

några förändringar av anslaget.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 4.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av

försäkringspremien. En justering av beräkningen

har gjorts för år 1999.

D15 Polarforskningssekretariatet

Tabell 7.15

Tusental kronor

1997

Utfall

17 643

Anslags-

sparande

13 423

1998

Anslag

22 237

Utgifts-

prognos

22 921

1999

Förslag

22 670

2000

Beräknat

23 063

1

2001

Beräknat

23 487

1

1 Motsvarar 22 670 tkr i 1999 års prisnivå.

Polarforskningssekretariatets uppgift är att

främja och samordna svensk polarforskning på

hög internationell nivå. Sekretariatet planerar och

genomför expeditioner till polarområdena.

Polarforskningssekretariatet är även

tillståndsmyndighet för svenskars vistelse och

verksamhet i Antarktis.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1997 visar ett anslagssparande om

ca 13 miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar ett anslagssparande om ca 13 miljoner

kronor. Verksamheten präglas av en mycket

ojämn kostnads-fördelning över tiden till följd av

stor belastning vid genomförande av

expeditioner.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens

resultat framgår av inledningen till

verksamhetsområdet.

Regeringen finner ej anledning att föreslå

några förändringar av anslaget.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 4.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av

försäkringspremien. En justering av beräkningen

har gjorts för år 1999.

D16 Rådet för forsknings- och

utvecklingssamarbete mellan

Sverige och EU

Tabell 7.16

Tusental kronor

1997

Utfall

10 116

Anslags-

sparande

3 147

1998

Anslag

9 654

Utgifts-

prognos

11 254

1999

Förslag

11 556

2000

Beräknat

11 762

1

2001

Beräknat

11 954

1

1 Motsvarar 11 556 tkr i 1999 års prisnivå.

Rådets övergripande mål är att svara för

samordning inom landet av det samarbete mellan

Sverige och EU som avser forskning och teknisk

utveckling. Rådet skall vara ett nationellt kon-

taktorgan för samarbetet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett anslagssparande om 3 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 1,5 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens

resultat framgår av inledningen till

verksamhetsområdet.

Vissa forskningsfinansierande myndigheter,

universitet och högskolor samt EU/FoU-rådet

samfinansierar ett forskningskontor i Bryssel.

Kontorets verksamhet omfattar bl.a. inhämtning

av information om forskningsprogrammens

utveckling och bidrar därmed till ett högt

svenskt deltagande i programmen. I juni 1997

initierade Brysselkontorets styrelse, som består

av företrädare för finansiärerna, en översyn av

kontorets verksamhet. Denna resulterade bl.a. i

ett förslag att EU/FoU-rådet blir ny ansvarig

myndighet för kontoret och övertar

finansieringen av kontorets verksamhet.

EU/FoU-rådet har i budgetunderlaget för år

1999 ställt sig positivt till förslaget. Eftersom

EU/FoU-rådet övertar ansvaret för kontoret

fr.o.m. hösten 1998 anser regeringen att en

överföring från vissa av de myndigheter som i

dag delfinansierar verksamheten (FRN,

forskningsråd samt universitet och högskolor)

bör genomföras. Totalt 1,7 miljoner kronor bör

föras till EU/FoU-rådets anslag, varav 916 000

kronor från universitet och högskolor och totalt

785 000 kronor från forskningsråd och FRN.

För att bedriva verksamheten under hösten 1998

bör rådet kunna använda delar av det befintliga

anslagssparandet.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 4.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av

försäkringspremien. En justering av beräkningen

har gjorts för år 1999.

D17 Särskilda utgifter för

forskningsändamål

Tabell 7.17

Tusental kronor

1997

Utfall

74 708

Anslags-

sparande

198 484

1998

Anslag

124 095

Utgifts-

prognos

170 000

1999

Förslag

86 516

2000

Beräknat

177 573

1

2001

Beräknat

117 072

2

1 Motsvarar 175 076 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 114 076 tkr i 1999 års prisnivå.

Anslaget avser bidrag till forskningsverksamhet

och vissa särskilda utgifter för

forskningsändamål. Anslaget avser att finansiera

följande verksamheter:

1. Bidrag till Kungl. Vetenskapsakademien

2. Bidrag till Svenska institutet i Rom

3. Bidrag till Svenska institutet i Athen

4. Bidrag till Svenska forskningsinstitutet i

Istanbul

5. Bidrag till Nämnden för svensk-amerikanskt

forskarutbyte, Fulbright-kommissionen

6. Bidrag till Institutet för framtidsstudier

7. Bidrag till Svenska Institutet

8. Bidrag till EISCAT

9. Till regeringens förfogande

Kungl. Vetenskapsakademien som stiftades år

1789 har till uppgift att främja vetenskaperna,

företrädesvis i matematik och naturvetenskap.

Medelhavsinstituten i Rom, Athen och

Istanbul är enligt sina stadgar primärt

vetenskapliga institutioner med forskning och

undervisning som huvuduppgifter. De skall

främja svensk forskning, främst inom de

klassiska vetenskaperna, men också andra

vetenskapsområden kan inrymmas. Det Svenska

institutet i Athen äger och finansierar

tillsammans med motsvarande institut i

Danmark, Finland och Norge det Nordiska

biblioteket i Athen.

Nämnden för svensk-amerikanskt

forskarutbyte, Fulbright-kommissionen,

etablerades år 1952. Dess verksamhet innebär

huvudsakligen utdelande av stipendier.

Institutet för framtidsstudier är en stiftelse

med uppgift att bedriva framtidsstudier,

långsiktig analys och därmed sammanhängande

verksamhet.

Svenska Institutet, som sedan den 1 januari

1998 är en myndighet, har till uppgift att sprida

kunskap om Sverige i utlandet och svara för

utbyte med andra länder inom kultur, utbildning,

forskning och samhällsliv i övrigt. En viktig

uppgift för institutet är att utdela stipendier för

svenska forskares vistelse utomlands och

utländska forskares vistelse i Sverige.

Utgifter för tull och mervärdesskatt på varor

och tjänster för European Incoherent Scatter

Facility (EISCAT) beräknas under förevarande

anslag.

Anslaget avser dessutom utgifter för särskilda

undersökningar och insatser inom FoU-området

samt vissa utgifter för europeisk

forskningssamverkan. Anslaget avser även vissa

extraordinära utgifter för verksamhet inom

forskningsområdet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett anslagssparande om 198 miljoner

kronor. Prognosen för anslagsbelastningen

under innevarande budgetår visar ett

anslagssparande om ca 153 miljoner kronor.

Anslagssparandet avses i huvudsak användas för

att finansiera åtaganden i samband med bidragen

till internationella forskningsorganisationer samt

vissa insatser inom FoU-området.

Regeringens överväganden

De svenska instituten i Rom, Athen och Istanbul

fyller en viktig funktion inom framför allt

humanistisk forskning. I samarbete med de

svenska universiteten främjar instituten högre

utbildning och forskning bl.a. genom att delar av

utbildningar förläggs till instituten och genom

att möjliggöra för forskare att under en

begränsad tid vistas vid instituten. På grund av

ökade kostnader för instituten i respektive land

bör bidragen till instituten öka. Regeringen

föreslår en ökning om 1,1 miljoner kronor, 100

000 kronor respektive 50 000 kronor till

instituten i Rom, Athen och Istanbul.

Under anslaget beräknas medel för tjänster för

forskning med ett genusperspektiv. När

tjänsterna är tillsatta kommer medlen att ställas

till berörda högskolors disposition.

Regeringen beslutade i januari 1997 att

etablera en forskarskola i teleinformatik genom

ett samarbete mellan Högskolan i

Karlskrona/Ronneby, Kungl. Tekniska

högskolan och Mitthögskolan. Regeringen har

anvisat 30 miljoner kronor till högskolorna för

ändamålet. De sammanlagda resurser som

regeringen beräknar för ändamålet utgör 15

miljoner kronor per år under en period av tre år

fr.o.m. budgetåret 1997, dvs. totalt 45 miljoner

kronor. Regeringen har för år 1999 beräknat

medel för forskarskolan under förevarande

anslag.

Från anslaget har tidigare finansierats

lokalkostnader för Nordiska institutet för

samhällsplanering (NORDPLAN).

NORDPLAN:s verksamhet ingår sedan den 1

juli 1997 i det nybildade institutet Nordic Centre

for Spatial Development (NORDREGIO).

NORDREGIO:s verksamhet är främst inriktad

på att bedriva forskning, forskningsförmedling,

utredning och vidareutveckling inom ämnet

 spatial development , rumslig utveckling. I

ämnet ingår arbetsområdena regional utveckling

och fysisk planering. Under år 1998 har

lokalkostnader för NORDREGIO tillfälligt

finansierats från förevarande anslag. Fr.o.m. år

1999 föreslås lokalkostnaderna istället finansieras

från utgiftsområde 19 Regional utjämning och

utveckling anslaget A 1. Allmänna

regionalpolitiska åtgärder, genom en överföring

av 900 000 kronor från förevarande anslag.

Regeringen kommer att medverka i

finansieringen av en framtidsstudie kallad

 Teknisk Framsyn i samarbete med

Ingenjörsveten-skapsakademien, Närings- och

teknikutvecklingsverket, Industriförbundet och

Stiftelsen för strategisk forskning. För

delfinansiering av projektet har 560 000 kronor

förts engångsvis till utgiftsområde 24 Näringsliv,

anslaget D1. Teknisk forskning och utveckling

från förevarande anslag.

Regeringens prognoser för

utgiftsutvecklingen för budgetåret 1999 har

föranlett en minskning av anslaget om 40

miljoner kronor. Motsvarande medel återförs

anslaget budgetåret 2000. Planerade insatser

inom FoU-området kommer att finansieras

genom utnyttjande av anslagssparande.

Regeringen planerar att fördela anslaget enligt

följande:

Tusental kronor

1. Bidrag till Kungl. Vetenskapsakademien

30 468

2. Bidrag till Svenska institutet i Rom

7 884

3. Bidrag till Svenska institutet i Athen

2 654

4. Bidrag till Svenska forskningsinstitutet i Istanbul

1 869

5. Bidrag till Nämnden för svensk-amerikanskt

forskar-utbyte Fullbrightkommissionen

2 751

6. Bidrag till Institutet för framtidsstudier

12 375

7. Bidrag till Svenska institutet

25 270

8. EISCAT

1 470

9. Till regeringens förfogande

1 775

D18 Medel för dyrbar vetenskaplig

utrustning

Tabell 7.18

Tusental kronor

1997

Utfall

53 026

Anslags-

sparande

37 952

1998

Anslag

62 799

Utgifts-

prognos

80 000

1999

Förslag

64 130

2000

Beräknat

65 308

1

2001

Beräknat

88 094

2

1 Motsvarar 64 130 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 85 130 tkr i 1999 års prisnivå

Resurser för dyrbar vetenskaplig utrustning

fördelas av Forskningsrådsnämnden (FRN).

Medel som tidigare disponerats av Rådet för

högpresterande datorsystem (HPD-rådet) har

fr.o.m. budgetåret 1998 förts till anslaget.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett anslagssparande om 38 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om ca 21 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

FRN:s anslag för dyrbar vetenskaplig utrustning

är ett värdefullt instrument för att upprätthålla

en god utrustningsstandard inom svensk

forskning. Huvuddelen av ansökningarna och

bidragen avser utrustning och anläggningar för

teknisk och naturvetenskaplig forskning.

Ansökningarna bereds genom ett omfattande

remissförfarande med forskningsråden och

samråd sker även med fonder och stiftelser som

finansierar utrustning. FRN ansvarar - i de fall så

erfordras - för fullföljandet av de insatser som

beslutats av HPD-rådet. FRN bör också, vid

behov, svara för fortsatta insatser för att utveckla

kompetensen inom området högpresterande

datorsystem.

8 Gemensamma ändamål

8.1 Omfattning

Under verksamhetsområdet finns två anslag till

gemensamma ändamål för utbildning och

forskning. Det är medel för dels Sveriges

medlemskap i Unesco, dels utvecklingsarbete

m.m. inom Utbildningsdepartementets område.

8.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

38,6

58,9

58,0

57,1

61,01

61,81

1 I 1999 års prisläge 60,1 miljoner kronor

8.3 Resultatbedömning

Svenska Unescorådet har under budgetåret 1997

tillsammans med andra organisationer och

myndigheter arbetat med en rad projekt i linje

med Unescos program och informerat om

Unescos verksamhet.

Medlen under anslaget Utvecklingsarbete

inom Utbildningsdepartementets område m.m.

har under budgetåret 1997 använts i första hand

till försöksverksamheter med distansutbildning,

till bidrag för information mot

främlingsfientlighet och rasism, till förstudie

gällande vidareutveckling av det gemensamma

nordiska universitetsdatanätet, till en

undersökning om invandrares läskunnighet och

till framtagning av statistik inom

utbildningsområdet.

8.4 Anslag

E1 Kostnader för Sveriges

medlemskap i Unesco m.m.

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

35 396

Anslags-

sparande

10 432

1998

Anslag

36 365

Utgifts-

prognos

44 297

1999

Förslag

37 162

2000

Beräknat

37 629

1

2001

Beräknat

38 017

1

1 Motsvarar 37 162 tkr i 1999 års prisnivå.

Den stora delen av anslaget avser

medlemsavgiften till Unesco. En mindre del

avser medlemsavgifter till konventionen om

världens natur- och kulturarv och det

internationella centret för konservering i Rom

(ICCROM). Avgiften till Unesco betalas dels i

franska franc dels i dollar. Det innebär att

anslaget till mycket stor del påverkas av

valutaförändringarna. Förutom avgifterna till

Unesco och konventionerna ingår även medel

för de administrativa kostnaderna för Svenska

Unescorådet. För innevarande budgetår är dessa

kostnader beräknade till 2 587 000 kronor.

En jämförelse mellan budget och utfall år

1997 visar ett anslagssparande om 10,4 miljoner

kronor. I tilläggsbudget för hösten 1997 fördes

ett belopp om 10 miljoner kronor på anslaget för

att disponeras av Svenska Unescorådet för

genomförande av Unescos kulturkonferens i

Stockholm våren 1998. Huvuddelen av dessa

medel kommer att förbrukas under innevarande

budgetår. Återstående belopp kommer att

finansiera den kommitté som förbereder

Sveriges deltagande i Unescos

vetenskapskonferens i Budapest sommaren 1999.

Resultatinformation

Regeringen bedömer att medlen använts på ett

effektivt sätt och i enlighet med Svenska

Unescorådets uppgifter.

Under våren 1998 anordnades Unescos

kulturpolitiska konferens, The Power of Culture,

i Stockholm. Svenska Unescorådet ansvarade för

planering och genomförande av konferensen

vilken samlade mer än 2 000 deltagare.

Delegationer ledda av ministrar eller

statssekreterare från mer än 100 länder deltog

och nästan 40 olika seminarier anordnades.

Konferensen antog en handlingsplan som utgör

grund för Unescos vidare arbete.

Slutsatser

För budgetåret 1999 beräknas anslaget till

37 162 000 kronor. Ökningen av anslaget är

relaterad till prisutvecklingen. Årsavgiften till

Unesco för år 1999 fastställdes vid Unescos

generalkonferens hösten 1997. Årsavgiften för år

2000 och 2001 beslutas vid generalkonferensen

hösten 1999.

E2 Utvecklingsarbete inom

Utbildningsdepartementets

område m.m.

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1997

Utfall

3 205

Anslags-

sparande

15 742

1998

Anslag

22 524

Utgifts-

prognos

13 662

1999

Förslag

19 959

2000

Beräknat

23 3491

2001

Beräknat

23 8161

1 Motsvarar 22 959 tkr i 1999 års prisnivå.

De utgifter som belastar anslaget avser

utvecklingen av system som skall leda till

effektiviseringar och kostnadsminskningar i

myndigheternas verksamhet eller av system som

ger ökad tillgång till information nationellt och

internationellt samt viss övergripande statistik.

Anslaget kan även tas i anspråk för vissa andra

myndighetsövergripande verksamheter av

tillfällig art. I nu gällande ansvarsfördelning för

officiell statistik inom

Utbildningsdepartementets område finansieras

den officiella skolstatistiken via anslag till

Skolverket och högskolestatistiken via anslag till

Högskoleverket. Den statistik som gäller

utbildningsväsendet som helhet finansieras via

anslag till Statistiska Centralbyrån (SCB). Från

detta anslag finansieras särskilda

översiktspublikationer och gemensam

utbildningsstatistik samt annan internationell

jämförande statistik. Under år 1998 har

dessutom medel engångsvis tagits i anspråk för

anpassning av svensk utbildningsnomenklatur till

Unescos internationella

utbildningsklassificering. Vidare finns under

anslaget särskilda medel avsatta för

barnomsorgsundersökningar.

En jämförelse mellan budget och utfall år

1997 visar ett anslagssparande om 16,4 miljoner

kronor. Prognosen för anslagsbelastningen

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 13,7 miljoner kronor. Huvuddelen av

anslaget är anvisat till verksamheter av tillfällig

art eller projekt och där behoven uppstår

löpande under året. Det innebär att

anslagsbelastningen varierar kraftigt från ett

budgetår till ett annat.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Medlen under anslaget har under budgetåret

1997 samt början av år 1998 använts till olika

projekt av myndighetsövergripande art inom

utbildningsområdet samt utveckling av

informationssystem. Vidare har anslaget

finansierat vissa gemensamma

utbildningsstatistiska ändamål som t.ex.

produktionen av översiktspublikationer och

delar av verksamheten vid SCB s

prognosinstitut. Under innevarande budgetåret

planeras att ytterligare medel avsätts till det IT-

baserade forskningsinformationssystemet Safari

som Högskoleverket ansvarar för.

Slutsatser

För att höja utbildningsregistrets kvalitet

kommer under år 1999 särskilda medel till ett

belopp av 1,5 miljoner kronor att avsättas till

SCB för att genomföra en undersökning

avseende uppgifter om invandrares utbildning.

Under kommande budgetår planeras ytterligare

satsningar på ett projekt som gäller det nordiska

universitetsdatanät och på insatser för att främja

distansutbildning m.m. Vidare kommer 10

miljoner kronor att avsättas för vidareutveckling

av antagningssystemet som Verket för

högskoleservice ansvarar för.

Till följd av anslagssparandet minskas anslaget

tillfälligt med 3 miljoner för budgetåret 1999.

För budgetåret 2000 beräknas anslaget till

23 349 000 kronor och budgetåret 2001 till

23 816 000 kronor.

 Lagen omtryckt 1997:1212.

 Målen finns bl.a. angivna i skollagen (1985:1100) samt i högskolelagen

(1992:1434) och i propositionen Forskning och samhälle (prop.

1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr 1996/97:99).

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

2

1

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

3

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

14

15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

24

25

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

 PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

 3

 3

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

26

3

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

54

55

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

3

3

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

84

83

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

94

93

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

100

101

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

130

129

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

182

181

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

166

183

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

186

185

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

212

213

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

214

215

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

216

217