Regeringens skrivelse 2001/02:101 Årsredovisning för staten 2001

Regeringens skrivelse 2001/02:101 Årsredovisning för staten 2001 Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen. Stockholm den 4 april 2002 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Bosse[REDACTED_EFTERNAMN] (Finansdepartementet) Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten budgetåret 2001. Skrivelsen omfattar uppföljning av de budgetpolitiska målen, resultaträkning, balansräkning och fi- nansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag under året. Vi- dare lämnas en redogörelse för statliga garantier, avgifter till och bidrag från EU, den statliga sektorns tillgångar, skulder och kapital samt utvecklingen av statlig konsumtion och produktion. Riksrevi- sionsverkets iakttagelser i rapporter från effektivitetsrevisionen under året redovisas och kommente- ras i skrivelsen. Myndigheter som har fått revisionsberättelse med invändning omnämns och skälen för invändningarna anges. I jämförelse med föregående års motsvarande skrivelse (Skr. 2000/01:101) har det tillkommit ett avsnitt om revisionen av EU-medel. Avslutningsvis redogör regeringen för utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. Skr. 2001/02:101 Innehållsförteckning

1

Sammanfattning....................................................................................................

15

1.1

Skrivelsens innehåll ...............................................................................

15

1.2

Sammanfattning av det ekonomiska utfallet m.m...............................

15

1.3

Könsuppdelad statistik..........................................................................

18

1.4

Kvalitetsbedömning av årsredovisningen för staten ...........................

19

2

Uppföljning av de budgetpolitiska målen ...........................................................

23

3

2001 års resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys.......................

29

3.1

Omfattning och nyckeluppgifter .........................................................

29

3.2

Konsoliderad resultaträkning ...............................................................

31

3.2.1

Intäkter ..................................................................................................

32

3.2.2

Kostnader...............................................................................................

33

3.2.3

Övriga kommentarer till resultaträkningen.........................................

36

3.3

Konsoliderad balansräkning..................................................................

36

3.3.1

Nettoförmögenheten ............................................................................

38

3.3.2

Övriga förändringar i balansräkningen ................................................

38

3.4

Statsskulden...........................................................................................

39

3.5

Finansieringsanalys................................................................................

43

3.5

Finansieringsanalys................................................................................

43

4

Statsbudgetens utfall.............................................................................................

49

4.1

Statsbudgetens saldo 2001 ....................................................................

49

4.2

Statsbudgetens inkomster.....................................................................

50

4.2.1

Makroekonomisk utveckling................................................................

52

4.2.2

Skatter m.m............................................................................................

53

4.2.3

Övriga inkomster ..................................................................................

59

4.3

Statsbudgetens utgifter .........................................................................

65

4.3.1

Utgiftsområde 1 Rikets styrelse...........................................................

70

4.3.2

Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ................

71

4.3.3

Utgiftsområde 3 Skatteförvaltning och uppbörd...............................

71

4.3.4

Utgiftsområde 4 Rättsväsendet...........................................................

71

4.3.5

Utgiftsområde 5 Utrikesförvaltning och internationell samverkan..72

4.3.6

Utgiftsområde 6

Totalförsvar..............................................................

72

4.3.7

Utgiftsområde 7

Internationellt bistånd.............................................

72

4.3.8

Utgiftsområde 8

Invandrare och flyktingar........................................

74

4.3.8

Utgiftsområde 8

Invandrare och flyktingar........................................

74

4.3.9

Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg..................

74

4.3.10

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp75

4.3.11

Utgiftsområde 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom.......................

76

4.3.12

Utgiftsområde 12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn ..........

76

4.3.13

Utgiftsområde 13

Arbetsmarknad ......................................................

76

5 Skr. 2001/02:101

4.3.14

Utgiftsområde 14

Arbetsliv.................................................................

77

4.3.15

Utgiftsområde 15

Studiestöd ..............................................................

77

4.3.16

Utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning..................

79

4.3.17

Utgiftsområde 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid ...............

79

4.3.18

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande................................................................................................

80

4.3.19 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling.......................

81

4.3.20

Utgiftsområde 20

Allmän miljö- och naturvård ................................

81

4.3.21

Utgiftsområde 21

Energi.....................................................................

82

4.3.22

Utgiftsområde 22

Kommunikationer.................................................

82

4.3.23

Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar..................................................................................................

82

4.3.24

Utgiftsområde 24 Näringsliv...............................................................

83

4.3.25

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ...........................

83

4.3.26

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. .........................................

84

4.3.27

Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ................

85

4.3.28

Minskning av anslagsbehållningar........................................................

86

4.3.29

Riksgäldskontorets nettoutlåning........................................................

86

4.3.30

Kassamässig korrigering .......................................................................

88

4.3.31

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten...........................

89

5

Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten m.m. ..........................

93

5.1

Olika avgränsningar av staten ..............................................................

93

5.2

Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten .....................

93

5.3

Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningen ..............

95

6

Statliga garantier.................................................................................................

101

6.1

Inledning..............................................................................................

101

6.2

Statens garantiportfölj ........................................................................

101

6.3

Avgiftsinkomster, utbetalningar och återvinningar..........................

104

6.4

Kontobehållningar och regressfordringar .........................................

105

6.5

Portföljens riskprofil ..........................................................................

106

7

Avgifter till och bidrag från EU ........................................................................

111

7.1

Avgiften till EU:s budget ...................................................................

111

7.2

Återflöde från EU-budgeten..............................................................

112

7.3

Anslag finansierade med EG-medel...................................................

113

8

Sammanställning av den statliga sektorn ..........................................................

119

8.1

Den statliga sektorns förmögenhet ...................................................

119

8.2

AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten...............................

121

8.3

Statliga bolag, banker och finansinstitut ...........................................

122

9

Utveckling av statlig produktion.......................................................................

127

10

Riksrevisionsverkets iakttagelser.......................................................................

135

10.1

Effektivitetsrevisionens iakttagelser..................................................

135

10.2

Revisionsberättelser med invändning ................................................

146

11

Revision av EU-medel avseende budgetåret 2000............................................

151

11.1

Utgångspunkter för Sveriges agerande rörande revisionsrättens

iakttagelser...........................................................................................

151

6 Skr. 2001/02:101

11.2

Iakttagelser i rapporten för 2000 presenterade under 2001 samt

svenskt agerande i rådet ......................................................................

151

12

Utveckling av den ekonomiska styrningen i staten..........................................

159

12.1

Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens.......................

159

12.2

Resultatskrivelser ................................................................................

160

12.3

Fortsatta utvecklingsarbetet ...............................................................

160

Bilagor:

Bilaga 1

Ordlista

Bilaga 2

Redovisningsprinciper

Bilaga 3

Noter

Bilaga 4

Statliga myndigheter, inklusive riksdagens myndigheter, och de

allmänna försäkringskassorna

Bilaga 5 Statliga bolag, banker och finansinstitut

Bilaga 6

Specifikation av statsbudgetens inkomster

Bilaga 7

Specifikation av statsbudgetens utgifter

Bilaga 8

Månadsfördelade inkomster

Bilaga 9

Månadsfördelade utgifter

7 Skr. 2001/02:101 Tabellförteckning

1.1

Nyckeltal för de ekonomiska utfallen åren 2000 och 2001....................................

16

2.1

Den offentliga sektorns finansiella sparande ..........................................................

23

2.2

Takbegränsade utgifter .............................................................................................

25

3.1

Nyckeluppgifter........................................................................................................

29

3.2

Konsoliderad resultaträkning...................................................................................

32

3.3

Transfereringar Lämnade bidrag m.m...................................................................

33

3.4

Socialförsäkring ........................................................................................................

33

3.5

Övriga transfereringar..............................................................................................

35

3.6

Konsoliderad balansräkning.....................................................................................

37

3.7

Statsskuldens utveckling och sammansättning (exkl. skuldskötselåtgärder) .......

40

3.8

Nominella lån i svenska kronor...............................................................................

40

3.9

Valutaskulden inklusive värdet av derivatportfölj...................................................

41

3.10

Statsskuldens kostnader .........................................................................................

42

3.11

Finansieringsanalys.................................................................................................

43

3.12

Utdelningar i statliga bolag, inbetalda 2000 respektive 2001...............................

44

3.13

Materiella investeringar ..........................................................................................

44

4.1

Statsbudgetens saldo 2001 samt justering för större engångseffekter ..................

49

4.2

Statsbudgetens utfall 2001........................................................................................

50

4.3

Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt statsbudgetens

inkomster..............................................................................................................

51

4.4

Skillnaden mellan skatterna i resultaträkningen och i statsbudgeten....................

52

4.5

Makroekonomiska förutsättningar vid olika prognostillfällen..............................

52

4.6

Hushållens periodiserade skatter.............................................................................

54

4.7

Inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt ......................................................

54

4.8

Företagens periodiserade skatter.............................................................................

55

4.9

Inkomsttiteln Juridiska personers inkomstskatt....................................................

56

4.10

Periodiserade socialavgifter, särskild löneskatt och allmän pensionsavgift.........

56

4.11

Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmän pensionsavgift.......................

56

4.12

Övriga inkomster, sammanfattning.......................................................................

60

4.13

Inkomster av statens verksamhet, översikt...........................................................

60

4.14

Rörelseöverskott.....................................................................................................

61

4.15

Ränteinkomster ......................................................................................................

61

4.16

Aktieutdelning........................................................................................................

62

4.17

Inkomster av försåld egendom ..............................................................................

63

4.18

Återbetalning av lån................................................................................................

63

4.19

Kalkylmässiga inkomster .......................................................................................

63

4.20

Statliga pensionsavgifter.........................................................................................

63

4.21

Bidrag m.m. från EU ..............................................................................................

64

4.22

Makroekonomiska förutsättningar för utgifterna ................................................

65

4.23

Skillnaden mellan utfallet och beräknade utgifter i statsbudgeten 2001.............

65

4.24

Statsbudgetens utgifter fördelade på utgiftsområden ..........................................

66

4.25

Indragningar 2001...................................................................................................

67

8

Skr. 2001/02:101

4.26

Medgivna överskridanden.......................................................................................

67

4.27

Begränsningsbelopp 2001 .......................................................................................

68

4.28

Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden...........................................

69

4.29

UO 1 Rikets styrelse...............................................................................................

70

4.30

UO 2 Samhällsekonomi och förvaltning...............................................................

71

4.31

UO 3 Skatteförvaltning och uppbörd....................................................................

71

4.32

UO 4 Rättsväsendet................................................................................................

71

4.33

UO 5 Utrikesförvaltning och internationell samverkan ......................................

72

4.34

UO 6 Totalförsvar...................................................................................................

72

4.35

UO 7 Internationellt bistånd .................................................................................

73

4.36

Utfallet för biståndet 1997-2001............................................................................

73

4.37

UO 8 Invandrare och flyktingar ............................................................................

74

4.38

UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ......................................................

74

4.39 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ...................................

75

4.40

Antal ersatta sjukdagar, ersättning per dag 1997-2001 .........................................

75

4.41 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom............................................................

76

4.42

UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn...............................................

76

4.43

Föräldrapenningen 1996-2001................................................................................

76

4.44 UO 13 Arbetsmarknad...........................................................................................

76

4.45

UO 14 Arbetsliv......................................................................................................

77

4.46

UO 15 Studiestöd ...................................................................................................

78

4.47

Antal studerande med studiemedel 1998-2001 .....................................................

78

4.48

Utbetalade studiemedel 1998-2001........................................................................

78

4.49

Antal studerande med vuxenstudiestöd 1998-2001 ..............................................

79

4.50

UO 16 Utbildning och universitetsforskning.......................................................

79

4.51

UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid .....................................................

80

4.52

UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande .............................

80

4.53

UO 19 Regional utjämning och utveckling...........................................................

81

4.54

UO 20 Allmän miljö- och naturvård .....................................................................

81

4.55 UO 21 Energi..........................................................................................................

82

4.56 UO 22 Kommunikationer......................................................................................

82

4.57

UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar...............................

83

4.58

UO 24 Näringsliv....................................................................................................

83

4.59

UO 25 Allmänna bidrag till kommuner ................................................................

83

4.60

UO 26 Statsskuldsräntor m.m. ..............................................................................

84

4.61

Räntor på statsskulden............................................................................................

84

4.62

Räntor och valutakurser 1998-2001 årsgenomsnitt ..............................................

85

4.63

UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen......................................................

85

4.64

Minskning av anslagsbehållningar 2001.................................................................

86

4.65

Specifikation av anslag med anslagsbehållningar över en miljard kronor............

86

4.66

Riksgäldskontorets nettoutlåning..........................................................................

87

4.67

Kassamässig korrigering .........................................................................................

88

4.68

UO 93 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten................................

89

5.1 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten ........................................

94

5.2 Sambanden mellan några väsentliga saldomått i årsredovisningen .......................

96

6.1 Sammanställning över statliga garantiåtaganden och utfästelser..........................

102

6.2 Avgiftsinkomster, utgifter för infrianden samt återvinningar under budgetåret

2001......................................................................................................................

105

6.3 Kontobehållning (inklusive depositioner) och regressfordringar 2001-12-31....

106

7.1 Avgiften till och återflöde från EU........................................................................

113

7.2 Anslag finansierade med EG-medel 2001..............................................................

114

9

Skr. 2001/02:101

8.1

Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder...........................................

120

8.2

Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och

intresseföretag)...................................................................................................

121

8.3

Eliminering avseende AP-fondernas och Riksbankens innehav av statspapper

samt PPM:s tillgångar och skulder gentemot Riksgäldskontoret...................

121

8.4

AP-fondernas tillgångar och skulder 2001 (marknadsvärde)...............................

122

9.1

Statens arbetsuppgifter...........................................................................................

128

9.2

Produktion inom statens olika verksamhetsområden 19932001 ......................

128

10 Skr. 2001/02:101 Diagramförteckning

3.1

Statens intäkter 19972001.......................................................................................

30

3.2

Statens kostnader 19972001 ...................................................................................

30

3.3

Transfereringar 19972001 .......................................................................................

30

3.4

Statens över-/underskott 19972001 .......................................................................

30

3.5

Nettoförmögenheten och statsskulden...................................................................

30

3.6

Statsskulden i procent av BNP.................................................................................

31

3.7

Statens egen verksamhet...........................................................................................

31

3.8

Statens intäkter 2001 fördelade på typ av intäkt .....................................................

32

3.9

Statens kostnader 2001 fördelade på typ av kostnad .............................................

33

3.10 Socialförsäkring 19972001....................................................................................

33

3.11 Arbetsmarknad 19972001.....................................................................................

34

3.12 Bistånd och invandring 19972001 ........................................................................

34

3.13 Total statsskuld vid utgången av resp. budgetår 19802001.................................

40

4.1

Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 1990-2001.................................

50

4.2

Mervärdesskatt uppdelad efter användning.............................................................

57

4.3

Hushållens konsumtionsutgifter uppdelade i varugrupper....................................

58

6.1

Utvecklingen av garantiåtagandena 1997 2001...................................................

102

6.2

Utvecklingen av infrianden, avgifter och återvinningar 1997 2001 (exklusive

insättningsgarantin)............................................................................................

105

9.1

Tillväxten i staten och BNP 1990-2001, volymförändringar................................

127

9.2

Produktion av statliga tjänster fördelad på verksamhetsområden 2001 ..............

128

9.3

Produktion inom försvaret 1993-2001, volymförändringar.................................

129

9.4

Produktion, förbrukning och löner i försvaret 

1993-2001, volymförändringar 129

9.5

Produktion av statliga utbildningstjänster och forskning 

1993-2001,

volymförändringar..............................................................................................

129

9.6

Produktion av statliga näringslivstjänster 1993-2001, volymförändringar..........

130

9.7

Produktion av samhällsskydd och rättskipningstjänster 1993-2001,

volymförändringar..............................................................................................

130

9.8

Produktion av allmänna statliga förvaltningstjänster 1993-2001,

volymförändringar..............................................................................................

131

9.9

Produktion av tjänster vid regeringskansliet, skattemyndigheter och länsstyrelser

1993-2001, volymförändringar...........................................................................

131

9.10 Produktion av vård, social trygghetstjänster och omsorg 1993-2001,

volymförändringar..............................................................................................

132

11

1 Sammanfattning Skr. 2001/02:101 1 Sammanfattning

1.1

Skrivelsens innehåll

Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen så snart som möjligt, senast nio månader efter budgetårets utgång, lämna en årsredovisning för staten till riksdagen. Efter önskemål från riksdagen lämnas årsredo- visningen i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen. Årsredovisningen skall innehålla resultaträk- ning, balansräkning och finansieringsanalys. Den skall även innehålla det slutliga utfallet på stats- budgetens inkomsttitlar och anslag. Skrivelsen Årsredovisningen för staten 2001 syftar till att ge en samlad bild av hur statens finansiella resultat och ekonomiska ställning har utvecklats under det gångna året. Kvalitets- säkring sker främst genom Riksrevisionsverket som har ansvar för att granska underlagen till dels den konsoliderade redovisningen i resultat- och balansräkningarna, dels statsbudgetens utfall. Utöver den redovisning som följer av budgetlagens krav redovisas fler aspekter av det ekonomiska utfallet, bl.a. den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder. I skrivelsen redovisas även Riksrevisions- verkets iakttagelser under det gångna året. Från och med i år ingår dessutom en redovisning av revisionen av EU-medel. Avslutningsvis redogör regeringen för utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. De konsoliderade redovisningarna i årsredo- visningen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under riksdagen och regeringen med undantag för Riksbanken, AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten. Dessutom ingår de allmänna försäkringskassorna och de fonder som redovisas av myndigheter, inklusive Riksbankens grundfond och Allmänna arvs- fonden. Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansi- ering. Resultaträkningen ger underlag för bedömning av statens samlade resursför- brukning. Värdet av statens tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen. Finansi- eringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet för 2001 med utfallet för 2000. Statsbudgeten omfattar inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. För att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehov redovisas även Riksgälds- kontorets nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbudgetens utfall för 2001 med de budgeterade inkomsterna och utgifterna på statsbudgeten. En närmare beskrivning av olika principer och avgränsningar av staten återfinns i kapitel 5 Skillnader mellan resultaträkningen och stats- budgeten m.m.

1.2

Sammanfattning av det ekonomiska utfallet m.m.

Årsredovisningen för staten visar att statens ekonomiska ställning förstärktes under 2001. De budgetpolitiska målen har uppnåtts och över- skotten, i såväl statsbudgeten som resultat- räkningen, har bidragit till att statsskulden har kunnat amorteras av för fjärde året i rad. Förklaringsfaktorerna till den positiva utveck- lingen av statens finanser är flera. 15 Skr. 2001/02:101 Budgetdisciplinen är avgörande för att utgifterna inte skall överstiga det beslutade utgiftstaket för staten. Några större enskilda faktorer som i övrigt påverkat utfallet på såväl statsbudgeten som statens resultat- och balansräkningar är bl.a. ökade skatteintäkter, en extra utdelning från Riksbanken samt omfördelning av medel mellan AP-fonderna och statsbudgeten i samband med infasningen av det nya ålderspensionssystemet (se vidare kapitel 8 Sammanställning av den statliga sektorn). Övriga större förändringar redovisas i sammanfattningen nedan. I följande tabell redovisas några nyckeltal av- seende det ekonomiska utfallet 2001. Tabell 1.1 Nyckeltal för de ekonomiska utfallen åren 2000 och 2001

Utfall

Procent

Utfall

Procent

2001

av BNP 1 )

2000

av BNP 2)

Mdkr

Mdkr

Den offentliga

sektorns finansiella

sparande

105

4,8 %

77

3,7 %

Statsbudgetens

saldo

39

1,7 %

102

4,9 %

Utgiftstak

791

36,5 %

765

36,5 %

Takbegränsade

utgifter

786

36,3 %

760

36,2 %

Statens

nettoförmögenhet

-813

37,5 %

- 1 009

48,1 %

Statsskuld

1 154

53,3 %

1 278

60,9 %

Årets överskott i

resultaträkningen

57

2,6 %

25

1,2 %

Garantiförbindelser

750

34,6 %

711

33,9 %

1)

Prel. BNP för 2001 uppgår till 2 167 miljarder kronor (löpande priser).

2)

BNP för 2000 uppgår till 2 098 miljarder kronor (löpande priser).

Budgetpolitiska mål De budgetpolitiska mål som riksdagen har beslutat om innebär att:

-

Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till 2 procent av bruttonationalproduktion (BNP) i genomsnitt över en konjunkturcykel. För 2001 har riksdagen fastställt målet för det finansiella sparandet till 2,5 procent av BNP. Utfallet för 2001 blev preliminärt 4,8 procent av BNP eller 105 miljarder kronor.

-

De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. För 2001 har riksdagen fastställt utgiftstaket

till 791 miljarder kronor. Utfallet för de takbegränsade utgifterna blev 786,3 miljarder kronor, vilket innebär en margi- nal till utgiftstaket på 4,7 miljarder kronor. Balans- och resultaträkning Statens balansräkning visar att nettoför- mögenheten, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde (motsvarande eget kapital), var 813 miljarder kronor vid utgången av 2001. Det är en förbättring med 196 miljarder kronor (19,4 procent) jämfört med 2000. Förändringarna beror främst på att statsskulden har minskat med 123,5 miljarder kronor till följd av bl.a. överföringar av obligationer från AP-fonderna i samband med infasningen av det nya ålderspensionssystemet samt en extra utdelning från Riksbanken. Vid utgången av 2001 uppgick statsskulden till 1 154 miljarder kronor. Årets överskott, dvs. skillnaden mellan in- täkter och kostnader i resultaträkningen, uppgår till 57 miljarder kronor för 2001, vilket är en förbättring med 32 miljarder jämfört med 2000, dvs. mer än en fördubbling. Statens totala in- täkter, inklusive finansiella intäkter och resultat från andelar i dotter- och intresseföretag, upp- gick till 986 miljarder kronor, vilket är en ökning med 14 miljarder kronor jämfört med 2000. De största förändringarna på intäktssidan kan hän- föras till en ökning av skatter m.m. som till- sammans utgör totalt 88 procent av de totala in- täkterna (81 procent år 2000). Statens totala kostnader, inklusive finansiella kostnader, uppgick till 930 miljarder kronor för 2001. Det är en minskning med 17 miljarder kronor jämfört med 2000. Den största föränd- ringen kan hänföras till minskade kostnader för förvaltning av statsskulden. Kostnaderna för transfereringar som utgör 69 procent av de totala kostnaderna (66 procent år 2000) har däremot ökat, vilket främst beror på att kostnaderna för sjukpenning har ökat (ca 6 miljarder kronor). Kostnaderna för de statliga myndigheternas verksamhet har minskat med närmare 7 miljarder kronor, varav merparten beror på bolagiseringen av Statens järnvägar (SJ). Statsbudgetens utfall Statsbudgetens saldo 2001 uppgick till 38,7 miljarder kronor, vilket är 1,8 miljarder kronor lägre än budgeterat. Det positiva saldot innebär 16 att statens lånebehov har minskat och stats- skulden därmed kunnat amorteras av ytterligare. Utfallet på statsbudgeten påverkas av ett flertal faktorer såsom förändringar av makro- ekonomiska förutsättningar, beteendeföränd- ringar etc. samt ekonomiska konsekvenser av beslut. Nettoförändringen till följd av engångs- effekter som påverkar budgetsaldot, och därmed statens lånebehov, beräknas uppgå till 40,2 miljarder kronor 2001. De största engångs- effekterna kan hänföras till överföringen av medel från AP-fonderna samt utdelningen från Riksbanken. Saldo efter justering för vissa större engångseffekter beräknas till 1,5 miljarder kronor. Statsbudgetens inkomster uppgick till 755,1 miljarder kronor 2001, vilket är närmare 38 miljarder kronor mer än beräknat i stats- budgeten enligt budgetpropositionen för 2001. Skillnaden förklaras främst av att skatte- inkomsterna blev 33,4 miljarder högre än beräknat till följd av bl.a. högre lönesumma för 2001 samt högre företagsvinster och högre realisationsvinster under inkomståret 2000. Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 716,4 miljarder kronor 2001, vilket är 39,7 miljarder kronor mer än budgeterat. Utgifterna för utgiftsområdena exklusive statsskuldräntor blev 2,4 miljarder kronor lägre än budgeterat. Avvikelsen i förhållande till budgetpropo- sitionen för 2001 förklaras främst av en ökning av Riksgäldskontorets nettoutlåning till statliga bolag och affärsverk samt högre utgifter för statsskuldsräntor m.m. på grund av svagare kronkurs och valutaförluster. Den kassamässiga korrigeringen blev 11,3 miljarder kronor större än beräknat främst beroende på Riksbankens utdelning samt vissa betalningsförskjutningar. Statliga garantier Statens totala garantiåtaganden uppgick till drygt 750,2 miljarder kronor 2001, vilket är en ökning med ca 39 miljarder (5 procent) jämfört med 2000. Om Insättningsgarantinämnden exklu- deras uppgick statens åtagande till 361 miljarder kronor, vilket är en ökning med ca 50 miljarder kronor. Förändringen beror främst på att Exportkreditnämndens garantiåtaganden har ökat. Ett nytt statligt åtagande från och med 2001 är flygförsäkringsgarantier som uppgår till 42 miljarder kronor. Skr. 2001/02:101 Utgifterna till följd av infriade garantier, dvs. skadeersättningar, uppgick till 1,1 miljarder kronor 2001, vilket är detsamma som för 2000. Avgifter till och bidrag från EU

EU-avgiften uppgick till 23,3 miljarder kronor 2001, vilket är en ökning med 1 miljard kronor (4,4 procent) jämfört med 2000. Förändringen förklaras främst av att en del av 2002 års avgift ingår i utfallet för 2001 samt att Sveriges avgift avseende Storbritanniens budgetreduktion har ökat kraftigt beroende på retroaktiva korri- geringar för åren 1997-2000. Bidragen från EU uppgick till ca 8,5 miljarder kronor, vilket är en minskning med ca 0,5 miljarder kronor (6,0 procent) jämfört med 2000. Nettoflödet från statsbudgeten till EU uppgick därmed till ca 14,8 miljarder kronor jämfört med 13,3 miljarder kronor 2000. Den statliga sektorn Sammanställningen över den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder innefattar utöver myndigheter under regering och riksdag även statliga bolag, banker och finansinstitut samt Premiepensionsmyndigheten, AP-fonderna och Riksbanken. De statliga bolagens tillgångar och skulder har i huvudsak förändrats genom olika företagsförvärv. De största händelserna är Sveaskogs förvärv av AssiDomän, Vattenfalls förvärv av HEW i Tyskland samt att SJ ombildades till aktiebolag den 1 januari 2001. Statens samlade nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mellan tillgångar och skulder (motsvarar eget kapital), uppgick vid utgången av 2001 till 123 miljarder kronor. Ökningen motsvarar 23 miljarder kronor (15,8 procent) jämfört med 2000. Utöver ovanstående för- ändringar beror ökningen bl.a. på årets överskott i resultaträkningen för staten. Från och med i år baseras informationen om statliga bolag på uppgifter som inhämtats direkt från de statliga bolagen. I bilaga 5 Statliga bolag, banker och finansinstitut, återfinns en samman- ställning av väsentliga nyckeltal 2001 för samtliga bolag med statligt ägande. En mer omfattande redovisning lämnas senare i vår i regeringens årliga skrivelse till riksdagen om de statliga bo- lagens verksamhet. 17 Skr. 2001/02:101 Utveckling av statlig produktion Den statliga produktionen av tjänster 2001 uppgick till 186,5 miljarder kronor i löpande priser, vilket innebär att den totala produktionsvolymen är oförändrad jämfört med 2000. Riksrevisionsverkets iakttagelser Riksrevisionsverkets (RRV) effektivitetsrevision har avslutat 18 egeninitierade granskningar under 2001. Vidare har RRV genomfört elva studier på uppdrag av regeringen. I kapitel 10 görs en genomgång av flertalet av rapporterna och regeringens åtgärder med anledning av dessa. RRV:s årliga revision har resulterat i att 10 myndigheter har fått invändning i revisions- berättelsen för räkenskapsåret 2001. Mot- svarande antal 2000 var 14 myndigheter. Revision av EU-medel för budgetåret 2000 Revisionsrättens granskning av verksamheter som finansierats med EU-medel avslutas med en årsrapport och ett antal särskilda rapporter. Dessa rapporter ligger till grund för rådets och parlamentets ansvarsfrihetsprövning. Iakttagel- serna för 2000 berör samtliga utgiftsområden i EU-budgeten, men det finns anledning att särskilt lyfta fram de områden som berör Sverige. Dessa är egna medel (inkomsterna till EU-budgeten) samt EU:s jordbruks- och strukturpolitik. Redovisningen omfattar både de generella iakttagelserna som revisionsrätten gjort och de punkter där Sverige specifikt pekats ut. En av de generella frågor som nämns är de stora överskott på EU-budgeten som uppstod under 2000 (11,6 miljarder euro). Sverige utpekas bl.a. avseende deklarationer av för stora odlingsarealer inom jordbrukssektorn och för uttagandet av s.k. kartavgift i samband med arealbidragen. Sverige delar inte revisionsrättens kritik. Ekonomisk styrning i staten I kapitlet redovisas läget avseende utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. Synpunkterna från remissbehandlingen av departementspromemorian Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens (Ds 2000:63) sammanfattas och en översiktlig tidsplan för genomförandet av det fortsatta arbetet pre- senteras. Vidare kommenteras resultatskrivel- sernas framtida roll som en del i budgetpro- cessen.

1.3

Könsuppdelad statistik

I samband med behandlingen av Årsredo- visningen för staten 2000 (bet. 2000/01:FiU20, rskr. 2000/01:288) gjorde riksdagen ett tillkännagivande angående könsuppdelad statistik. Enligt finansutskottet är jämställd- hetsfrågan högt prioriterad och det är angeläget att köns- och jämställdhetsperspektivet genom- syrar regeringens arbete. Vidare framhålls vikten av att dessa frågor förs framåt med all kraft, och att såväl den praktiska utformningen av könsuppdelad statistik som preciseringen av kraven i myndigheternas regleringsbrev ges ett tydligt och uppföljningsbart innehåll. Frågan om könsuppdelad statistik och regeringens arbete med att utveckla redovisningen av jämställd- hetsarbetet har även behandlats tidigare av finansutskottet, bl.a. i betänkande 2000/01:FiU2 (rskr. 2000/01:123). Regeringen delar riksdagens uppfattning angående jämställdhetsfrågans betydelse och arbetar kontinuerligt för att den skall ingå som en naturlig del i genomförandet av den statliga verksamheten. För närvarande pågår ett arbete inom regeringskansliet som syftar till att se över hela budgetprocessen, från formulering av mål till redovisning, utifrån ett jämställdhets- perspektiv. Det innebär att bl.a. att prognoser, konsekvensanalyser och resultatredovisningar skall ha en starkare genusanalys och mer stringent stödja uppfyllelsen av de jämställd- hetspolitiska målen. Som ett led i att förbättra redovisningen av jämställdhetsarbetet har rikt- linjerna för utformningen av regleringsbreven förstärkts när det gäller kraven på myndig- heternas återrapportering. Formerna för styrning och uppföljning måste enligt regeringen vara sådana att jämställd- hetsperspektivet ingår som en naturlig del utifrån relevansen för respektive verksamhet. Regeringens årliga redovisning av jämställd- hetsarbetet till riksdagen sker huvudsakligen inom ramen för resultatredovisningen för respektive politikområde i budgetpropositionen. Fördjupade redovisningar av jämställdhets- perspektivet inom olika politikområden och verksamheter bör lämnas i regeringens resultat- skrivelser till riksdagen. Den fördelningspolitiska analys, vilken redo- visas i samband med den ekonomiska vår- propositionen och/eller budgetpropositionen som underlag för regeringens bedömningar och 18 förslag, behandlar fördelningseffekter och väl- färdsaspekter som i viss utsträckning anknyter till jämställdhetsfrågorna. I budgetpropositionen för 2002 lämnade regeringen under utgifts- område 14 Arbetsliv, politikområde jämställdhet, även en redogörelse för fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män (bilaga 1) samt en redovisning av könsför- delningen i statliga lekmannastyrelser (bilaga 2). Regeringens ambition är att utveckla formerna för en mer samordnad rapportering av de statliga insatserna inom jämställdhetsområdet under utgiftsområde 14 Arbetsliv, politikområde jämställdhet. Avsikten är även att återkommande komplettera den årliga informationen till riksdagen med en mer omfattande och fördjupad redovisning av den samlade jämställdhets- politiken i en särskild resultatskrivelse. Årsredovisningen för staten behandlar statens ekonomiska ställning ur olika aspekter på en övergripande nivå och baseras huvudsakligen på ekonomisk redovisning från olika statliga aktörer, främst myndigheter. Statistikinforma- tionen är begränsad och hämtas i den mån den finns från myndigheternas årsredovisningar. Möjligheterna att förbättra innehållet i årsredo- visningen avseende könsuppdelad statistik baserat på redovisningen från de statliga myndig- heterna kommer dock kontinuerligt att prövas. I årets årsredovisning återfinns sådan information för vissa transfereringar i kapitel 4 Stats- budgetens utfall.

1.4

Kvalitetsbedömning av årsredovisningen för staten

Granskningens omfattning Riksrevisionsverket (RRV) skall enligt sin instruktion översiktligt granska underlaget till årsredovisningen för staten avseende de delar som upprättas av Ekonomistyrningsverket (ESV). Granskningen omfattar den konsoli- derade resultaträkningen, balansräkningen och finansieringsanalysen samt tillhörande noter och redovisningsprinciper. Därutöver granskas materialet avseende utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. RRV:s granskning omfattar en genomgång av de metoder som har tillämpats av ESV vid upprättandet av underlaget. Det interna informa- tionsflödet från ESV:s statsredovisningssystem Skr. 2001/02:101 har kartlagts och bedömts. De största myndig- heternas årsredovisningar har stämts av mot uppgifterna i koncernredovisningssystemet. Granskning har också skett av ESV:s kvalitetssäkring av redovisad information samt justeringar och elimineringar av interna mellan- havanden mellan de ingående organisationerna. Granskningen har omfattat de revisorsintyg över rapporteringen till statsredovisningen m.m. som RRV inom ramen för den årliga revisionen lämnat avseende de största myndigheterna. En genomgång har därutöver gjorts av revisions- berättelser med invändning eller upplysning samt revisionsrapporter för myndigheterna med avseende på om det föreligger sådana för- hållanden som borde påverkat underlaget för den konsoliderade årsredovisningen. Granskning av ESV:s underlag för 2001 RRV:s bedömning är att ESV:s underlag avseende 2001 på ett tydligt och informativt sätt visar vilka organisationer som omfattas samt vilka principer som tillämpas för redovisningen och konsolideringen av statens samlade räken- skaper. Enligt RRV är innehållet i allt väsentligt rättvisande utifrån de regeringsbeslut och de principer för upprättandet som anges i under- laget. RRV konstaterar vidare att kvaliteten på ESV:s underlag höjs från år till år. Förbättringar noteras särskilt i fråga om redovisningen av skatteuppbörd enligt bokföringsmässiga grun- der. Årets underlag är även det första där samtliga dotterbolag till myndigheter och affärsverk redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Tidigare redovisades affärsverkens dotterbolag till anskaffningsvärde. Ett problem som kommenterats av RRV tidigare år är att myndigheterna tillämpar olika redovisningsprinciper för immateriella tillgångar. Denna diskrepans gäller även för underlaget 2001. RRV noterar dock att problemet åtgärdas från och med 2002 då regelverket ändrats så att myndigheterna i fortsättningen skall aktivera de immateriella tillgångar som gäller utvecklings- kostnader. Förbättringarna av underlaget 2001 påverkas även av att antalet outredda differenser när det gäller redovisningen av inomstatliga mellan- havanden har minskat jämfört med tidigare år. Vidare anser RRV att ESV:s dokumentation över upprättandet av underlaget förbättrats. 19 Skr. 2001/02:101 För att skapa förutsättningar för att upprätta ett underlag till årsredovisningen för staten helt i enlighet med god redovisningssed för koncern- redovisning efterlyser RRV en tydligare normering för vissa områden. Det gäller bl.a. principer för redovisning av uppbörd och transfereringar enligt bokföringsmässiga grunder samt redovisning av tillgångar med kultur- historiskt värde. 20

2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen Skr. 2001/02:101 2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen De budgetpolitiska mål som riksdagen har beslutat om innebär att:

-

Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till 2 procent av BNP i genomsnitt över en konjunktur- cykel. För 2001 har riksdagen fastställt målet för det finansiella sparandet till 2,5 procent av BNP.

-

De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. För 2001 har riksdagen fastställt utgiftstaket till 791 miljarder kronor.

Den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värde- förändringar på tillgångar och skulder. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna (NR), dvs. förutom staten även ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. Det finansiella sparandet påverkas därför inte av transaktioner mellan den offentliga sektorns olika delar. Till ålders- pensionssystemet räknas AP-fonderna och premiepensionssystemet. Den kommunala sek- torn omfattar kommuner och landsting. Affärs- verken ingår enligt nationalräkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. Utifrån riksdagens beslut att det långsiktiga målet för de offentliga finanserna skall vara ett överskott på 2 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel fastställs sedan årsvisa överskottsmål. För 2001 har riksdagen beslutat att de offentliga finanserna skall uppvisa ett överskott på 2,5 procent av BNP. Höjningen av överskottsmålet från 2 till 2,5 procent av BNP för 2001 beslutades mot bakgrund av att en snabb minskning av överskottet mellan 2000 och 2001 riskerade att ge den inhemska efterfrågan en alltför snabb stimulans med risk för över- hettning. För åren 19982001 har över- skottsmålet klarats med god marginal. Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Miljarder kronor

Utfall

BP

Utfall

Utfall-

2000

2001

2001

BP 2001

Inkomster

1 225

1 271

1 280

9

varav skatter

och avgifter

1 089

1 142

1 157

15

Utgifter

1 148

1 172

1 176

4

Finansiellt

sparande

77

99

105

6

Procent av

BNP

3,7

4,6

4,8

0,2

varav

Staten

24

192

206

14

Ålderspensions

systemet

48

-99

-102

-3

Kommun-

sektorn

5

6

1

-5

BP 2001 = Budgetpropositionen för 2001 Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick 2001 preliminärt till 105 miljarder kronor, motsvarande 4,8 procent av BNP (se tabell 2.1). Det är en förbättring med 27,4 23 Skr. 2001/02:101 miljarder kronor från 2000 och som andel av BNP ökade sparandet med 1,1 procentenheter. Det beror främst på att skatteinkomsterna ökade mycket starkt, trots skattesänkningar och den dämpade tillväxten. Utgifterna steg relativt långsamt till följd av sänkta ränteutgifter på statsskulden. Det höga överskottet i de offent- liga finanserna 2001 beror delvis på periodi- seringar och tillfälligt höga skatteinkomster. Fördelningen av det finansiella sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet på- verkades 2001 av att 155 miljarder kronor överfördes från AP-fonden till staten som följd av den finansiella infasningen av pensions- reformen (se vidare kapitel 8). Den offentliga sektorns finansiella sparande 2001 blev 6 miljarder kronor bättre än vad som beräknades i budgetpropositionen för 2001. Det beror på att skatteinkomsterna underskattades trots att BNP ökade mindre än väntat. Högre realisationsvinster och företagsvinster bidrog till högre skatteinkomster. Utgiftstaket för staten Utgiftstaket för staten infördes budgetåret 1997. Syftet med utgiftstaket är framför allt att ge riksdagen och regeringen förbättrad kontroll över anvisade medel och utgiftsutvecklingen och möjliggör därmed en bättre styrning. Genom att riksdagen beslutar om ett tak för utgifterna tydliggörs även behovet av prioriteringar mellan olika utgiftsområden. Vidare ger utgiftstaket budgetpolitiken en långsiktig inriktning med hög förutsägbarhet och främjar därmed tro- värdigheten i den ekonomiska politiken. Utgifts- taket för staten underlättar därmed möjligheten att uppnå målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn. De takbegränsade utgifterna omfattar utgift- erna för 26 utgiftsområden (nr 125 och 27) samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ingår inte eftersom riksdagen och regeringen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. De takbegränsade utgifterna utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att myndigheternas utnyttjande av ingående reservationer, anslagssparande och anslagskredit ingår. Skillnaden mellan det fastställda utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Dess syfte är att utgöra en buffert mot såväl makroekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring de finansiella konsekvenserna av fattade beslut. Om budge- teringsmarginalen tas i anspråk innebär det i regel att överskottet i de offentliga finanserna försämras. Riksdagen fastställde våren 1998 utgiftstaket för staten för budgetåret 2001 till 770 miljarder kronor. Budgeteringsmarginalen beräknades till 27,5 miljarder kronor. Med anledning av olika riksdagsbeslut om tekniska justeringar av utgifts- taket och förslaget om sänkt fastighetsskatt våren 1998, höjdes utgiftstaket till 789 miljarder kronor i budgetpropositionen för 2001. Utgifts- taket fastställdes av riksdagen hösten 2001 till 791 miljarder kronor i enlighet med förslag i budgetpropositionen för 2002. Beslutet innebar att utgiftstaket höjdes med 2 miljarder kronor. Motiveringen till denna justering var att Statistiska centralbyråns slutliga beräkning av utjämningsbidraget till kommuner och landsting för 2001 blev högre än den preliminära och att denna utgiftsökning motsvaras av en lika stor ökning av utjämningsavgiften på statsbudgetens inkomstsida. Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till 786,3 miljarder kronor. Därmed underskreds utgifts- taket med 4,7 miljarder kronor. Utgifterna exklusive statsskuldsräntor blev 2,4 miljarder kronor lägre än vad som beräknades i statsbudgeten för 2001. Avvikelsen förklaras framför allt av lägre utgifter inom utgifts- områdena Arbetsmarknad, Studiestöd, Total- försvar samt Utbildning och universitets- forskning. Utgifterna blev högre än budgeterat för anslagen Sjukpenning och rehabilitering m.m., Arealersättning och djurbidrag m.m., Biståndsverksamhet samt Statligt utjämnings- bidrag till kommuner och landsting. 24 Tabell 2.2 Takbegränsade utgifter Miljarder kronor

Utfall

BP

Utfall

Utfall- BP

2000

2001

2001

2001

Utgifter exkl.

statsskulds-

räntor 1)

619,4

643,2

640,8

-2,4

Ålderspensions

systemet vid

sidan av

statsbudgeten

140,7

144,6

145,5

0,9

Takbegränsade

utgifter

760,0

787,8

786,3

-1,5

Budgeterings-

marginal

5,0

3,2

4,7

1,5

Utgiftstak för

staten

765,0

789,0

791,0

2,0

Anm: BP 2001=Budgetpropositionen för 2001

1 Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med 3 miljarder kronor. Skr. 2001/02:101 Utfallet för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till 145,5 miljarder kronor, vilket är 0,9 miljarder kronor högre än beräkningen i budgetpropositionen för 2001. I kapitel 4 redovisas skillnader mellan utfall och budgeterade belopp för olika anslag och utgiftsområden. 25

3 2001 års resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Skr. 2001/02:101 3 2001 års resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys

3.1

Omfattning och nyckeluppgifter Konsolideringen innebär att transaktioner Resultat- och balansräkningarna, finansierings- analysen och noterna i årsredovisningen för staten omfattar myndigheterna, inklusive affärs- verken, under riksdagen och regeringen och de fonder som redovisas av myndigheter. Dessutom ingår de allmänna försäkringskassorna. Försäk- ringskassorna är inte statliga myndigheter men ingår eftersom de finansieras med anslag. Riks- bankens grundfond ingår men däremot inte Riksbanken. Även Allmänna arvsfonden ingår. AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten ingår inte eftersom deras tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt. De erkända arbetslöshetskassorna ingår inte i den statliga redovisningsorganisationen och därmed inte heller i de konsoliderade resultat- och balans- räkningarna. En fullständig förteckning över samtliga ingående organisationer framgår av bilaga 4 Statliga myndigheter m.m. Till skillnad från vad som är fallet i statsbud- geten redovisas i resultaträkningen i huvudsak intäkter och kostnader, vilket bl.a. innebär att utgifterna för en investering, via avskrivningar, fördelas över investeringens hela livslängd. Resultaträkningen omfattar myndigheternas alla verksamheter oavsett finansiering. Uppgifterna, i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna för staten, baseras på den information som myn- digheterna, inklusive affärsverken, lämnar till statsredovisningen och den information som presenteras i deras årsredovisningar. Redovis- ningen utgår från vedertagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt har hållits konstanta över tiden. mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter, elimineras. Sammanställning av vissa nyckeluppgifter I nedanstående tabell visas ett antal nyckelupp- gifter från resultat- och balansräkningarna för att åskådliggöra olika dimensioner i statens finanser. De olika uppgifterna kommenteras i anslutning till avsnitten om resultat- respektive balans- räkning längre fram. Skatter behandlas i kapitel 4 Statsbudgetens utfall samt i not till resultaträkningen. Tabell 3.1 Nyckeluppgifter Miljarder kronor

1997

1998

1999

2000

2001

Statens netto-

förmögenhet

1 058

1 177

1 086

1 009

813

Statsskulden

1 427

1 445

1 371

1 278

1 154

Transfere-

ringar 

Lämnade

bidrag

550

573

605

615

634

Kostnader för

statens egen

verksamhet

150

158

152

162

156

Skatteintäkter

676

742

773

792

868

Årets över-

/underskott

25

32

59

25

57

Några belopp avseende 2000 avviker från motsvarande redovisning i Årsredovisningen för 2000 på grund av ändrade redovisningsprinciper m.m. Se bilaga 2 Redovisningsprinciper. 29 Skr. 2001/02:101 För att få jämförbarhet mellan åren har redovisningen för 2000 i allt väsentligt justerats i enlighet med ändrade redovisningsprinciper, (se bilaga 2 Redovisningsprinciper). Motsvarande justeringar har inte gjorts för tidigare år. Diagram 3.1 Statens intäkter 19972001

Miljoner kronor

1 200 000

1 000 000

800 000

600 000

400 000

200 000

0

1997

1998

1999

2000

2001

 Finansiella intäkter inkl. resultatandelar

 Intäkter av bidrag

 Intäkter av avgifter och andra ersättningar

 Skatter m.m. Statens intäkter inklusive finansiella intäkter och resultatandelar var 986,2 miljarder kronor, en ökning med 14,1 miljarder kronor jämfört med föregående år. Intäkterna har ökat med 15,5 procent de senaste fem åren. Diagram 3.2 Statens kostnader 19972001

Miljoner kronor

1 200 000

1 000 000

800 000

600 000

400 000

200 000

0

1997

1998

1999

2000

2001

 Transfereringar 

 Driftkostnader 

 Avskrivningar Finansiella kostnader Statens totala kostnader inklusive finansiella kostnader och avskrivningar var 929,5 miljarder kronor, en minskning med 17,4 miljarder kronor jämfört med 2000. Kostnaderna har över en femårsperiod ökat med 6 procent. Diagram 3.3 Transfereringar 19972001

Miljoner kronor

700 000

600 000

500 000

400 000

300 000

200 000

100 000

0

1997

1998

1999

2000

2001

Socialförsäkring

Arbetsmarknad

Bistånd och invandring

Övrigt

Transfereringskostnaderna uppgick till 634 miljarder kronor, en ökning med 19,2 miljarder jämfört med föregående år. Den samlade ök- ningen för de senaste fem åren uppgår till 84 miljarder, eller 15 procent.

Diagram 3.4 Statens över-/underskott 19972001

Miljoner kronor

70 000

60 000

50 000

40 000

30 000

20 000

10 000

0

-10 000

-20 000

-30 000

-40 000

1997

1998

1999

2000

2001

över-/underskott

Resultaträkningen visar ett överskott för tredje året i rad. Förändringen de senaste fem åren uppgår till 82 miljarder kronor. Diagram 3.5 Nettoförmögenheten och statsskulden Miljoner kronor

0

0

-200 000

200 000

-400 000

400 000

-600 000

600 000

-800 000

800 000

-1 000 000

1 000 000

-1 200 000

1 200 000

-1 400 000

1 400 000

-1 600 000

1 600 000

1997

1998

1999

2000

2001

Nettoförmögenhet

Statsskuld

30 Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar statsbudgetens ackumulerade underskott under åren, svarar för den övervägande delen av skulderna och därmed den negativa nettoför- mögenheten. Förbättringar mellan 1997 och 2001 uppgår till 245 miljarder kronor, eller 23 procent. Nettoförmögenhetens värde 813 miljarder kronor vid utgången av 2001 motsvarar 37,5 procent av BNP. Diagram 3.6 Statsskulden i procent av BNP

%

90

80

70

60

50

40

30

20

10

0

80

82

84

86

88

90

92

94

96

98

00

År

Andel av BNP Under perioden 19972001 har statsskulden minskat med 273 miljarder kronor. Statsskuldens andel av BNP har minskat från 79 procent av BNP 1997 till 53,3 procent av BNP 2001. Diagram 3.7 Statens egen verksamhet Miljoner kronor

180 000

160 000

140 000

120 000

100 000

80 000

60 000

40 000

20 000

0

1997

1998

1999

2000

2001

Kostnader för personal

Kostnader för lokaler

Övriga driftkostnader

Avskrivningar och nedskrivningar

Kostnaderna för statens egen verksamhet har minskat jämfört med föregående år, bl.a. beroende på lägre personalkostnader då Statens järnvägar (SJ) bolagiserats. Totalt under femårs- Skr. 2001/02:101 perioden har kostnaderna ökat med 6 miljarder kronor.

3.2

Konsoliderad resultaträkning

I resultaträkningen redovisas redovisnings- periodens intäkter och kostnader. Skatter m.m., som utgör merparten av statens intäkter, redo- visas till stor del enligt kassamässiga principer, dvs. med de belopp som faktiskt inbetalats under året. Statens kostnader innefattar drift av statens egen verksamhet och de stora bidrags- och för- säkringssystem staten hanterar som t.ex. social- försäkringssystemet. Transfereringar redovisas, liksom skatter, till största delen kassamässigt, dvs. kostnader redovisas i samband med den faktiska utbetalningen av bidraget. Den statliga verksamheten finansieras i viss utsträckning med avgifter från försäljning av varor och tjänster och bedrivs, med undantag för affärsverkens verksamhet, utan vinstkrav. En be- gränsad del av intäkterna genereras även i form av bidrag. Resultaträkningen för 2001 redovisar ett över- skott på nära 57 miljarder kronor, som kan jämföras med ett överskott på drygt 25 miljarder kronor för 2000. De viktigaste förändringsfaktorerna är att skatter m.m., inklusive Riksbankens inlevererade överskott, ökat med ca 75 miljarder kronor samtidigt som det finansiella nettot, dvs. skill- naden mellan finansiella intäkter och kostnader, försämrats med omkring 30 miljarder kronor. Den försämringen beror huvudsakligen på att de finansiella intäkterna påverkades positivt 2000 av försäljningen av Telia. De övriga förändringar som redovisas består av förändringar av både kostnader och intäkter som sammantaget ger ett netto på ca 13 miljarder kronor. 31

107 331 

164

 517

57

 186 25 211

Skr. 2001/02:101 Tabell 3.2 Konsoliderad resultaträkning Miljoner kronor

Not

Intäkter

Skatter m.m.

1

Intäkter av avgifter och andra

2

ersättningar

Intäkter av bidrag

3

Summa intäkter

Kostnader

Transfereringar

Lämnade bidrag m.m.

4

Avsättningar till/upplösning av fonder

5

Summa transfereringar

Statens egen verksamhet

Kostnader för personal

6

Kostnader för lokaler

7

Övriga driftkostnader

8

Avskrivningar och nedskrivningar

9

Summa statens egen verksamhet

Summa kostnader

Saldo före resultat från andelar och

finansiella poster

Resultat från andelar i dotter- och

intresseföretag

10

Riksskatteverket då ändrade redovisningsprin-

ciper.

2000

Juridiska personers inkomstskatt ökade med

2001

25 miljarder och fysiska personers inkomstskatt

867 662

792 310

ökade med nästan 20 miljarder kronor. Den

35 552

47 347

stora ökningen av juridiska personers inkomst-

skatt beror dels på högre vinster år 2000, dels på

22 873

16 912

återbäringar från försäkringsbolaget Alecta

926 087

856 569

(tidigare SPP). Större delen av dessa skatte-

ökningar debiterades under 2001. Trots ökad

skattereduktion för allmän pensionsavgift, ökade

fysiska personers inkomstskatter till följd av

634 001

614 805

stora realisationsvinster 2000, vilka debiterades

4 293

5 349

2001 och till följd av hushållens ökade lönein-

komster 2001.

638 294

620 154

Arbetsgivaravgifterna ökade med 16 miljarder

71 786

76 790

p.g.a. högre lönesumma.

I den totala ökningen i posten skatter m.m.

11 818

10 706

ingår också Riksbankens inlevererade överskott,

56 246

57 919

som blev drygt 18 miljarder kronor högre

15 700

16 825

jämfört med 2000 till följd av en extra utdelning

155 550

162 240

till staten. Utbetalningarna av kommunalskatter

793 844

782 394

ökade med 30 miljarder kronor främst på grund

av ökade löner.

Skatter behandlas utförligare i kapitel 4

132 243

74 175

Statsbudgetens utfall. I tabell 4.4, avsnitt 4.2

Statsbudgetens inkomster, finns en redovisning

11 869

8 222

av skillnader mellan skatter i resultaträkningen

och i statsbudgeten.

Finansiella intäkter och kostnader

Finansiella intäkter

11

48

272

Finansiella kostnader

12

135 677

Summa finansiella poster

87

405

ÅRETS ÖVERSKOTT

56 707

3.2.1

Intäkter

Diagram 3.8 Statens intäkter 2001 fördelade på typ av intäkt

Finansiella intäkter

Intäkter av bidrag

6 % (12 %)

2 % (2 %)

Intäkter av avgifter

och andra

ersättningar

4 % (5 %)

De totala intäkterna 2001, inklusive resultat- andelar och finansiella intäkter, uppgick till 986 miljarder kronor, vilket utgör en ökning med 14 miljarder kronor jämfört med föregående år. Intäkterna exklusive resultatandelar och finan- siella intäkter uppgick till 926 miljarder, vilket är en ökning med 69,5 miljarder kronor jämfört med föregående år. Intäkterna från skatter m.m. utgjorde det dominerande intäktsslaget med 868 miljarder kronor, en ökning med 75 miljarder kronor jämfört med 2000. Cirka 15 miljarder kronor av skillnaden jämfört med föregående år beror på engångseffekter under 2000 i samband med att Skatter m.m. inkl. arbetsgivaravgift 88 % (81 %) Anm.: Inom parentes anges motsvarande värden för redovisningsperioden 2000 Intäkter av avgifter har minskat med nära 12 miljarder kronor, vilket till övervägande del beror på bolagiseringen av Statens järnvägar (SJ). Intäkter av bidrag har ökat med 6 miljarder kronor jämfört med föregående år, till följd av att arealbidrag för två år belastat räkenskapsåret 2001 och ingen utbetalning gjordes 2000. 32 Intäkter från EU periodiseras och redovisas samma år som kostnaderna, när utbetalning sker. (Se not 3 till resultaträkningen).

3.2.2

Kostnader

Diagram 3.9 Statens kostnader 2001 fördelade på typ av kostnad Finansiella kostnader 14 % (17 %) Verksamhetens kostnader 17 % (17 %) Transfereringar och bidrag 69 % (66 %) Anm.: Inom parentes anges motsvarande värden för redovisningsperioden 2000 De totala kostnaderna har ökat med 11,5 miljarder kronor jämfört med 2000. Transfere- ringskostnaderna har ökat (se tabell 3.3) medan kostnaderna för statens egen verksamhet och finansiella kostnader minskat. Förändringen i de senare beror främst på lägre räntekostnader. Transfereringar Tabell 3.3 Transfereringar Lämnade bidrag m.m. Miljoner kronor

1997

1998

1999

2000

2001

Socialför-

säkring

283 099

294 100

307 288

323 681

340 939

Arbets-

marknad

75 877

70 114

66 890

57 767

51 665

Bistånd och

invandring

14 408

14 173

14 844

17 330

18 793

Övrigt

176 680

194 173

215 649

216 027

222 604

Summa

550 064

572 560

604 671

614 805

634 001

% av BNP

30,3

30,1

30,2

29,3

29,3

Kostnaderna för lämnade bidrag m.m. under rubriken Transfereringar uppgick till 634 miljar- der kronor 2001, en ökning med 19 miljarder kronor jämfört med 2000. Ovan visas utvecklingen av transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. under den senaste femårsperioden. Nedan redovisas de fyra delom- rådena närmare och kommenteras kortfattat. Skr. 2001/02:101 Socialförsäkring Tabell 3.4 Socialförsäkring Miljoner kronor

1997

1998

1999

2000

2001

Ekonomiskt

stöd vid ålder-

dom

162 618

164 858

169 489

172 445

177 474

Ekonomiskt

stöd vid arbets-

oförmåga och

till funktions-

hindrade m.m.

65 855

71 484

79 772

88 450

97 773

Stöd till barn-

familjer

41 062

43 993

43 827

45 865

49 161

Läkemedels-

förmånen

13 564

13 765

14 200

16 921

16 531

Summa

283 099

294 100

307 288

323 681

340 939

% av BNP

15,6

15,4

15,3

15,4

15,7

Diagram 3.10 Socialförsäkring 19972001

Miljoner kronor

400 000

350 000

300 000

250 000

200 000

150 000

100 000

50 000

0

1997

1998

1999

2000

2001

Läkemedelsförmånen

 Ersättning vid arbetsoförmåga m.m.

 Stöd till barnfamiljer

 Ersättning vid ålderdom - pensioner m.m. Kostnaderna för socialförsäkring har ökat varje år under den senaste femårsperioden. Mellan 2000 och 2001 uppgår ökningen till 17 miljarder kronor eller 5 procent. Under perioden 1997-2001 har kostnaderna ökat med totalt ca 58 miljarder kronor (20 procent). Av ökningen 19972001 är 15 miljarder kronor hänförliga till ökade pensionskostnader. Ökningen av pensionerna har varit tämligen jämnt fördelad under åren och 2001 års ökning var 5 miljarder kronor. De pensioner som finan- sieras via AP-fonderna ingår i ovan angivna kost- nader, eftersom de betalas ut av försäkrings- kassorna. Däremot finns AP-fonderna som såda- na, administration och finansiella poster, inte med i resultat- och balansräkningarna (se bilaga 33 Skr. 2001/02:101 2 Redovisningsprinciper). De ökade pensions- kostnaderna beror dels på ett ökat antal pen- sionärer, dels på att en allt större andel av dessa omfattas av ATP-systemet och att den genom- snittliga pensionspoängen ökat. När det gäller ersättning vid arbetsoförmåga och till funktionshindrade m.m. har kostnaderna sedan 1997 ökat kraftigt varje år. Sammanlagt under perioden uppgår ökningen till 32 miljarder kronor eller nära 50 procent. Den dominerande delen avser kostnader för sjukpenning som ökat kraftigt. Under 2001 ökade sjukpenning- kostnaderna med 6 miljarder kronor. Efter in- förandet av nuvarande regler för sjuklöneperiod betalar sjukförsäkringen sjukpenning från femtonde sjukdagen. Det är i första hand antalet långtidssjukskrivna som ökat. Dessutom har den genomsnittliga ersättningen per dag ökat. När det gäller stödet till barnfamiljer har de båda barnbidragshöjningarna som gjordes 2000 och 2001, från 750 till 850 kronor och därefter från 850 till 950 kronor, vardera ökat kost- naderna med cirka 2 miljarder kronor per år. Arbetsmarknad Diagram 3.11 Arbetsmarknad 19972001

Miljoner kronor

80 000

70 000

60 000

50 000

40 000

30 000

20 000

10 000

0

1997

1998

1999

2000

2001

Arbetslöshetsersättning

Arbetsmarknadsutbildning m.m.

Övrigt

Efter en period av hög arbetslöshet i mitten av 1990-talet har kostnaderna sedan 1997 reduce- rats successivt och t.o.m. 2001 minskat till knappt 52 miljarder kronor, en minskning med 24 miljarder kronor eller 32 procent. Den kraftigaste minskningen var mellan 1999 och 2000, då kostnaderna gick ned med sam- mantaget 10 miljarder kronor. Minskningarna har fortsatt under 2001. De förklaras till stor del av ökad sysselsättning och en minskad andel långtidsarbetslösa. Mellan 2000 och 2001 minskade arbetslösheten från 4,7 till 4,0 procent av arbetskraften som årsgenomsnitt. Kostnader- na för arbetslöshetsersättning, arbetsmarknads- åtgärder m.m. minskade med 6 miljarder kronor. Utöver arbetslöshetsersättning finns ytter- ligare ett stort antal former för stöd och bidrag. Aktivitetsstöd (tidigare utbildningsbidrag) är det ekonomiskt viktigaste, men även den statliga lönegarantin vid konkurs är betydelsefull. Från och med hösten 1999 har det införts ett anställ- ningsstöd som ges till arbetsgivare som en reduktion på skatten via skattekontosystemet. Mellan dessa olika stödformer har förändringar skett under perioden. Totalt sett påverkar dock inte dessa, förhållandevis mindre omfattande, stödformer totalbilden av hur statens arbets- marknadskostnader utvecklats de senaste åren. Bistånd och invandring Diagram 3.12 Bistånd och invandring 19972001

Miljoner kronor

20 000

18 000

16 000

14 000

12 000

10 000

8 000

6 000

4 000

2 000

0

1997

1998

1999

2000

2001

Bidrag via Sida

Bidrag via UD

Bidrag till invandring

Kostnaderna för bistånd och invandring ökade relativt kraftigt under 1999 och 2000, vilket i hu- vudsak var hänförligt till satsningar på återupp- byggnad efter katastrofer och krig samt andra infrastruktursatsningar. Under 2000 ökade dess- utom bidragen till bistånd via Förenta nationerna (FN) med omkring 1 miljard kronor. Under 2001 har omfördelningar mellan biståndsfor- merna gjorts, så att en större andel av bidragen till FN lämnas via Sida. Den totala ökningen på 1,5 miljarder kronor under 2001 avser relativt måttliga belopp inom flera olika delområden, bl.a. beroende på höjt biståndsmål och fler flyktingar. 34 Skr. 2001/02:101 Övriga transfereringar Tabell 3.5 Övriga transfereringar Miljoner kronor

1997

1998

1999

2000

2001

Generella bidrag och utjämningsbidrag till kommuner och landsting

86 683

96 171

99 182

97 218

99 127

Nedskrivning av fordran i kommunkontosystemet (engångsbelopp)

3 830

Sveriges avgift till EU m.m.

21 057

21 210

21 067

22 255

22 126

Studiestöd / avskrivning av lånefordringar

13 338

18 283

22 380

21 968

18 940

Överföring till premiepensionssystemet

11 366

23 528

21 555

18 822

Överföring till Allmänna pensionsfonden

5 558

13 372

Stöd till jordbruk

8 164

8 558

8 364

6 543

13 389

Bidrag inom skolväsendet

3 114

4 029

4 241

4 032

4 551

Bidrag till folkbildning

2 357

2 418

2 494

2 489

2 513

Bidrag till näringslivet m.m. via Nutek och Vinnova

1 530

1 873

2 465

2 478

2 087

Bidrag till investeringar i infrastruktur

1 819

1 480

1 599

2 375

2 348

Bidrag till hälso- och sjukvård m.m.

2 389

1 785

1 806

1 800

1 921

Räntebidrag

20 804

10 814

7 367

3 931

1 689

Övrigt

15 425

16 186

21 156

19 995

21 719

Summa

176 680

194 173

215 649

216 027

222 604

För de övriga transfereringar som sammanfattas i tabell 3.5, har kostnaderna ökat med totalt 46 miljarder kronor under perioden 1997 till 2001. Denna förändring är dock ett netto av såväl ökningar som minskningar. De viktigaste för- ändringarna avser två poster som sammanhänger med det nya ålderspensionssystemet samt pos- ten Räntebidrag. Sedan 1998 förs medel till premiepensions- systemet motsvarande den del av inbetalda avgifter som avser premiepensionen. En ytter- ligare förändring är att bl.a. förtidspensionerna numera finansieras helt via anslag på stats- budgeten. Detta har, i kombination med föränd- ringar i uttaget av avgifter till pensionssystemet, lett till att fr.o.m. 2000 överstiger de löpande överföringarna av avgiftsmedel till AP-fonderna utbetalningarna av pensioner. Mellanskillnaden redovisas som en transferering till AP-fonderna. Denna nettoöverföring till AP-fonderna steg 2001 kraftigt som följd av dels lönesumme- förändringar som ledde till högre inbetalda av- gifter, dels en kvardröjande effekt av avgifts- höjningen som gjordes 2000. Den slutreglering av pensionsrätter för 1999 som gjordes under 2001, med 2,7 miljarder kronor, ledde dessutom till att medel omfördelades från premiepensions- systemet till AP-fonderna.

Bland andra viktiga förändringar under perio- den kan nämnas minskningen av räntebidragen för stöd till bostadsbyggande, som från att ha uppgått till 30 miljarder kronor i mitten av 90- talet nu i det närmaste avvecklats. Variationerna i jordbruksstödet de senaste åren beror på att det arealbidrag på mellan 3 och 4 miljarder kronor som utbetalas i samband med årsskifte senarelades för år 2000. Därigenom be- lastades 2000 inte med något årsbelopp, medan 2001 belastades med två års kostnader. Av bidragen till kommuner och landsting på 99 miljarder kronor avser 21 miljarder kronor s.k. utjämningsbidrag. Denna kostnad motsvaras av en intäkt på ungefär samma belopp, som er- hålls från de kommuner och landsting vilka en- ligt särskilda regler har skyldighet att erlägga ut- jämningsavgift. Intäkten från avgiften redovisas i resultaträkningen för staten som skatteintäkt. Resterande 78 miljarder kronor utgör generella statsbidrag till kommuner och landsting varav kommunerna erhåller den större andelen. Kostnader för statens egen verksamhet Kostnaderna för statens egen verksamhet upp- gick till 155,6 miljarder kronor 2001, vilket är en minskning med 6,7 miljarder kronor jämfört med 2000. Personalkostnaderna minskade med 5 miljarder kronor främst beroende på att över- föringen av järnvägstrafiken till bolagsform ledde 35 Skr. 2001/02:101 till drygt 3 miljarder lägre personalkostnader. Dessutom blev kostnaderna för pensionsav- sättningar hos Statens pensionsverk (SPV) inte lika höga som föregående år då nya försäkrings- tekniska riktlinjer infördes, där bl.a. räntean- tagandet sänktes.

3.2.3

Övriga kommentarer till resultaträkningen

Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag har ökat med 3,6 miljarder kronor. Resultatet från andelar i Telia var 7 miljarder kronor, vilket utgör en ökning med 3,5 miljarder kronor jämfört med 2000. Resultatet i Telia inkluderar 4,2 miljarder kronor i vinst från börsnoteringen av Eniro under sista kvartalet 2000.

De finansiella posternas förändring mellan åren uppvisar en nettokostnadsökning med 30 mil- jarder kronor. De finansiella posterna består till största delen av kostnader och intäkter hän- förbara till statsskulden.

Att det finansiella nettot försämrats trots minskade kostnader för statsskulden beror på försäljningen av aktier i Telia AB under 2000. Telia-försäljningen genererade en realisations- vinst för staten på 53,5 miljarder kronor före- gående år, vilket förklarar nästan hela minsk- ningen i finansiella intäkter jämfört med 2000. Även de finansiella intäkterna för förvalt- ningen av statsskulden har minskat. Intäkts- minskningen jämfört med föregående år är 5,7 miljarder kronor. Samtidigt har de finansiella kostnaderna för förvaltning av statsskulden minskat med 28 miljarder kronor. Netto blir detta en kostnadsminskning på 22,3 miljarder kronor för förvaltning av statsskulden. Netto- kostnadsminskningen förklaras till största delar- na av att räntekostnaderna har minskat med 19,7 miljarder kronor. Orealiserade valutaförändringar har minskat nettokostnaden med 12 miljarder kronor. I mot- satt riktning har realiserade valuta- och kurs- förändringar ökat nettokostnaderna med 8,6 miljarder kronor.

3.3

Konsoliderad balansräkning

I balansräkningen redovisas i sammandrag värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital. (Se bilaga 2 Redovisningsprinciper, avsnitt Värdering). Värdet är beräknat per den 31 december 2001. Marknadsvärden för aktier och andelar i statliga bolag presenteras i bilaga 5 Statliga bolag, banker och finansinstitut. Statens totala nettoförmögenhet uppgick till -813 miljarder kronor per den 31 december 2001. Det innebär en förbättring med 196 miljarder kronor jämfört med 2000. Den huvudsakliga orsaken till förbättringen är att statsskulden minskat med 123,5 miljarder kronor. Den inhemska skulden har minskat med 105,8 miljarder kronor. De utländska lånen har minskat med drygt 17,7 miljarder kronor. 36 Skr. 2001/02:101

Tabell 3.6 Konsoliderad balansräkning

Kortfristiga placeringar

Miljoner kronor

10 507

20 093

Värdepapper och andelar

37

TILLGÅNGAR

Summa kortfristiga placeringar

10 507

20 093

Not

2000-12-31

Kassa och bank

2001-12-31

Kassa, postgiro och bank

38

4 908

3 924

Immateriella anläggningstillgångar

Summa kassa och bank

4 908

3 924

Balanserade utgifter för forskning

SUMMA TILLGÅNGAR

776 763

689 637

och utveckling

13

1 786

1 257

Rättigheter och andra immateriella

KAPITAL OCH SKULDER

anläggningstillgångar

14

275

277

Förskott avseende immateriella

Not

2000-12-31

anläggningstillgångar

15

7

2001-12-31

Summa immateriella

anläggningstillgångar

2 061

Materiella anläggningstillgångar

Statliga väganläggningar

16

68 987

Statliga järnvägsanläggningar

17

59 238

Byggnader, mark och annan fast

egendom

18

31 391

Förbättringsutgifter på annans

fastighet

19

2 378

Maskiner och inventarier,

installationer m.m.

20

22 796

Pågående nyanläggningar

21

29 626

Beredskapstillgångar

22

83 746

Förskott avseende materiella

anläggningstillgångar

23

605

Summa materiella

anläggningstillgångar

298 767

Finansiella anläggningstillgångar

Andelar i dotter- och intresseföretag

24

160 893

Andra långfristiga

värdepappersinnehav

25

35 277

Andra långfristiga fordringar

26

15 830

Summa finansiella

anläggningstillgångar

212 000

Summa anläggningstillgångar

512 828

Utlåning

27

150 590

Varulager m.m.

Varulager och förråd

28

1 233

Pågående arbeten

29

319

Fastigheter

30

154

Förskott till leverantörer

31

10 044

Summa varulager m.m.

11 750

Fordringar

Nettoförmögenhet

39

813 135

1 008 949

1 541

Fonder

40

44 343

40 051

Avsättningar

67 356

Avsättningar för pensioner och

57 642

liknande förpliktelser

41

132 028

125 369

Övriga avsättningar

42

16 687

13 990

35 178

Summa avsättningar

148 715

139 359

2 027

Statsskulden

43

Lån i Sverige

931 089

1 036 832

22 359

Lån utomlands

223 332

241 061

Summa statsskulden

1 154 421

1 277 893

25 829

75 826

Skulder m.m.

Övriga skulder

44

142 898

136 005

340

Leverantörsskulder

45

14 426

12 375

Depositioner

46

831

733

286 557

Förskott från uppdragsgivare

och kund

47

509

369

139 358

Summa skulder m.m.

158 664

149 482

Periodavgränsningsposter

9 700

Upplupna kostnader

48

62 075

73 096

15 452

Oförbrukade bidrag

49

4 450

4 190

164 510

Övriga förutbetalda intäkter

50

17 230

14 515

Summa periodavgränsningsposter

83 755

91 801

452 608

SUMMA KAPITAL OCH SKULDER

776 763

689 637

127 046

Garantiförbindelser

51

750 223

711 000

1 222

Övriga ansvarsförbindelser

52

1 446

2 011

365

Garantier redovisas i kapitel 6 Statliga garantier.

146

10 437

12 170

Kundfordringar

32

5 682

4 664

Övriga fordringar

33

50 466

34 307

Summa fordringar

56 148

38 971

Periodavgränsningsposter

Förutbetalda kostnader

34

14 873

16 721

Upplupna bidragsintäkter

35

808

820

Övriga upplupna intäkter

36

14 351

17 284

Summa periodavgränsningsposter

30 032

34 825

37 Skr. 2001/02:101

3.3.1

Nettoförmögenheten

Vid utgången av 2001 var nettoförmögenheten -813 miljarder kronor, dvs. staten hade en nettoskuld på detta belopp. Det är en förbättring med 196 miljarder kronor jämfört med 2000 då nettoförmögenheten var 1 009 miljarder kro- nor. Nettoförmögenhetens förändring, mellan 2000 och 2001 fördelad på balansräkningens olika poster kan sammanfattas enligt nedan:

Mdkr

Ökning av tillgångar

+ 87

Minskning av skulder

+ 122

Ökning av avsättningar

 9

Ökning av fonder

 4

Summa

+ 196

Förändring av nettoförmögenheten 2001 kan även beskrivas enligt nedan:

Mdkr

Årets överskott enligt resultaträkning

+ 57

Överföring av AP-fondsmedel via

balansräkningen

+ 140

Värdeförändringar av aktier och andelar

+ 7

Värdekorrigering av fastighet

 1

Nettoförändringar hänförbara till ändrade

redovisningsprinciper, nedskrivningar m.m.

 7

Summa

+ 196

Förändringen av nettoförmögenheten är i första hand hänförbar till årets överskott i resultaträk- ningen som var ca 57 miljarder kronor. Därut- över påverkas nettoförmögenheten av enstaka transaktioner som förändrar tillgångars eller skulders värde utan att de redovisas över resul- taträkningen. En väsentlig påverkan har de medel från AP-fonderna som överförts till staten som ett led i den finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet. Denna överföring upp- gick under året till ett nominellt värde av 140 miljarder kronor. Andra komponenter är föränd- ringar av aktier och andelar som redovisas direkt i balansräkningen, t.ex. förändringar av statligt ägda bolags eget kapital som inte är hänförbara till periodens resultat. Både Telia och Vattenfall redovisade betydan- de ökningar av eget kapitalet i form av omräk- ningsdifferenser avseende värdet av utländska dotterföretag m.m., som inte redovisas i resultat- räkningen. Det har medfört att värdet av Aktier och andelar ökat med 6 miljarder kronor. AssiDomän har under året dels löst in aktier, dels värderat upp tillgångar direkt mot eget kapital, vilket höjt nettoförmögenheten med 2 miljarder kronor. Förändringar av koncernstruk- turen har inneburit en minskning av förmög- enheten med 1 miljard kronor, främst i samband med bolagiseringen av Statens järnvägar. Luftfartsverket har redovisat en värdekorri- gering vid förvärv av en tidigare i koncernen leasad fastighet. Efter förvärvet i affärsverket överfördes tidigare kostnader (avskrivningar och räntor) som koncernen haft för fastigheten till affärsverkets balansräkning. Korrigeringen har medfört en minskning av nettoförmögenheten med 1 miljard kronor, vilket motsvarar kost- nader tidigare redovisade inom Luftfartsverks- koncernen.

3.3.2

Övriga förändringar i balansräkningen

Under räkenskapsåret 2001 har de totala till- gångarna ökat med 87 miljarder kronor till 777 miljarder kronor.

De materiella anläggningstillgångarna har totalt ökat med drygt 12 miljarder kronor. Försvarets militära beredskapstillgångar ökade med 8 miljarder kronor under 2001.

De finansiella tillgångarna har ökat med drygt 47 miljarder kronor, varav nästan 26 miljarder avser långfristiga värdepappersinnehav. Ökning- en i innehav av långfristiga värdepapper avser nästan helt Riksgäldskontorets innehav av bo- stadsobligationer, vilka överförts från 

AP-fon-

 derna som en del av den s.k. infasningen av det nya ålderspensionssystemet.

Andelar i dotter- och intresseföretag har totalt ökat med 21,5 miljarder kronor. Det har dock skett betydande omfördelningar av värden inom posten. Det bokförda värdet av statens innehav i Telia AB har ökat med 9,5 miljarder kronor. Periodens resultatandel om 7 miljarder kronor samt en positiv kursdifferens vid omräkning av utländsk verksamhet om 4,4 miljarder kronor utgör de största delarna av denna förändring. Andra faktorer har minskat värdet på andelen i Telia, bl.a. utdelning på 1,5 miljarder kronor. Andelsvärdet för Förvaltningsaktiebolaget Stat- tum har ökat med 8 miljarder kronor främst p.g.a. överföringen av aktieinnehavet i Assi

38 domän AB (som tidigare redovisats som intres- sebolag) till Stattums dotterbolag Sveaskog AB.

Fordringarna har ökat med 17 miljarder kronor. Det beror främst på att Riksskatte- verkets fordringar på skattekonton ökat med 13 miljarder kronor. Ökningen kan förklaras av ett stort underuttag av slutlig skatt, både för hushåll och företag, avseende verksamhetsåret 2000. Underuttaget förfaller till betalning under våren 2002. Riksgäldskontoret placerar kortfristig över- skottslikviditet på dagslånemarknaden för att hantera kortfristiga förändringar i lånebehovet. Inför årsskiftet 2001/2002 var behovet av detta lägre än de senaste åren. Posten kortsiktiga placeringar, där Riksgäldskontorets placeringar utgör merparten, minskade därför med nästan 10 miljarder kronor jämfört med föregående år.

Fonderna har ökat med 4 miljarder kronor, där de största förändringarna avser Kärnavfalls- fonden och reservering av medel från inbetald energiskatt för individuellt kompetenssparande. Avsättningar för pensioner har ökat med 6,7 miljarder kronor. Förändringen avser främst Statens pensionsverks avsättning för pensions- skuld för statligt anställda. Riktlinjerna är desam- ma som föregående år och skuldökningen för- klaras främst av nyintjänad pension.

Övriga avsättningar har ökat med 2,7 miljarder kronor. Exportkreditnämnden gör avsättningar för risker i garantiengagemang. Nämnden har under 2001 ökat sina garantiåtaganden med cirka 25 procent och avsättningarna har ökat med 2 miljarder kronor.

Övriga skulder ökade med totalt nästan 7 miljarder kronor. Riksgäldskontorets övriga skulder har ökat med 15 miljarder kronor och består främst av skulder kopplade till skuld- skötselåtgärder samt EU-medel som förts till konto för EU-kommissionens räkning, men ännu inte betalats ut från statsverkets check- räkning.

Bland periodavgränsningsposterna uppvisade upplupna kostnader en minskning med 11 mil- jarder kronor jämfört med föregående år. Det beror huvudsakligen på Riksgäldskontorets lägre upplupna räntekostnader för upplåning.

Skr. 2001/02:101

3.4

Statsskulden

Lånebehovet och statsskuldens utveckling Statens lånebehov definitionsmässigt lika med statsbudgetens saldo fast med omvänt tecken har varierat kraftigt under det senaste årtiondet. Vid ingången av 1990-talet var lånebehovet svagt negativt, för att sedan snabbt öka till 234 miljar- der kronor (motsvarande ca 15 procent av BNP) budgetåret 1993/94. Utvecklingen orsakades främst av den djupa lågkonjunktur som drabbade den svenska ekonomin i början av 1990-talet.

Lånebehovet har därefter successivt minskat, främst till följd av en snabbare ekonomisk till- växt och saneringen av statens ekonomi. Sedan 1998 har statsbudgetens saldo varit positivt och amortering av statsskulden har kunnat ske. För 2001 uppvisade statsbudgeten ett överskott på 39 miljarder kronor. (Se vidare kap 4 Stats- budgetens utfall). Statsskulden uppgick till 1 154 miljarder kronor 2001 jämfört med 1 278 miljarder kronor 2002. Skillnaden mellan statsbudgetens överskott på 39 miljarder kronor och statsskuldens minskning med 123,5 miljarder kronor beror främst på överföringar av statsobligationer från AP- fonderna och Riksbanken på 68 respektive 18 miljarder kronor. Eftersom dessa överföringar inte motsvaras av några betalningar påverkar de inte lånebehovet utan reducerar skulden direkt. Riksgäldskontoret (RGK) har också minskat sina kortfristiga placeringar med 10,7 miljarder kronor (se not 37 till balansräkningen), vilket har reducerat statsskulden. I motsatt riktning verkade att valutaskuldens värde räknat i kronor steg under 2001 till följd av att den svenska kronan försvagades. 39 Skr. 2001/02:101 Diagram 3.13 Total statsskuld vid utgången av resp. budgetår 19802001

Miljarder kronor respektive procent av BNP

1 600

90

1 400

80

1 200

70

1 000

60

800

50

40

600

30

400

20

200

10

0

0

80

82

84

86

88

90

92

94

96

98

00

 Statsskuld Andel av BNP Den statsskuld som RGK redovisar skiljer sig från vad som redovisas i årsredovisningen för staten på grund av elimineringar som gjorts i årsredovisningen för de myndigheter som inne- har statliga obligationer och statsskuldväxlar. Det är främst RGK som innehar statliga värde- papper och då i form av premieobligationer. Riksförsäkringsverket med de allmänna försäk- ringskassorna och Karolinska institutet är andra myndigheter som innehar statliga värdepapper. Detta medför att statsskulden som RGK redo- visar är ca 2,5 miljarder kronor högre än vad som redovisas i årsredovisning för staten. (Se not 43 till balansräkningen). Skillnaden mellan den statsskuld som RGK redovisar och den konsoliderade statsskulden kommer framöver att öka i och med att vissa statliga myndigheter ges rätt att placera i statliga värdepapper, som komplement till nuvarande inlåning i RGK. Skillnaden beräknas därmed öka med ca 40 miljarder kronor. Upplåningen och förvaltningen av stats- skulden sker i tre skuldslag:

1.

Nominella lån i svenska kronor.

2.

Reala lån i svenska kronor.

3.

Nominella lån i utländsk valuta.

Tabell 3.7 Statsskuldens utveckling och sammansättning (exkl. skuldskötselåtgärder) Miljarder kronor

1997

1998

1999

2000

2001

Nominella lån i svenska

kronor

949

988

982

935

836

Reala lån i svenska

kronor

92

94

98

102

95

Nominella lån i

utländsk valuta

386

363

291

241

223

Summa

1 427

1 445

1 371

1 278

1 154

Nominella lån i svenska kronor utgör den vik- tigaste källan för finansiering av statsskulden. Merparten av upplåningen sker på den inhemska nominella värdepappersmarknaden genom stats- obligationer (lån med löptid över ett år) och statsskuldväxlar (lån med löptid i huvudsak under ett år). I skuldslaget ingår även upplåning på hushållsmarknaden som erbjuder Riksgälds- kontoret billigare upplåning än konventionella statspapper i kombination med möjligheter att differentiera upplåningen till fler långivare, före- trädesvis privatpersoner. Under femårsperioden har upplåningen från hushållen minskat kraftigt från 100 miljarder kronor 1997 till 56 miljarder kronor 2001 (4,9 procent av statsskulden). Det beror främst på att Allemanssparandet avskaffa- des 1998 och att stocken premieobligationer successivt minskat. Statsskuldens sammansättning Det lagfästa målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld skall förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimeras, samtidigt som risken i förvaltningen begränsas. Den övergripande mål- sättningen konkretiseras genom att regeringen årligen fastställer riktlinjer för statsskuldens för- valtning avseende statsskuldens sammansättning, genomsnittliga löptid samt förfalloprofil. Inom ramen för riktlinjerna fastställer sedan Riks- gäldskontoret delmål och riktmärken (bl.a. för den nominella kronskulden respektive valuta- skulden) samt svarar för den operativa förvalt- ningen av skulden. Tabell 3.8 Nominella lån i svenska kronor Miljarder kronor

1997

1998

1999

2000

2001

Statsobligationer,

nominella

680

682

675

601

517

Statsskuldväxlar

144

226

244

275

251

Kontokrediter/dagslån

25

11

0

0

12

Premieobligationer

61

59

54

50

44

Allemanssparkonto

29

0

0

0

0

Riksgäldskonto

7

5

3

2

1

Riksgäldsspar,

nominellt

3

5

6

7

11

Nominella lån i svenska

kronor, exklusive

skuldskötselåtgärder

949

988

982

935

836

40 Reala lån i svenska kronor fyller en viktig funk- tion i statens låneportfölj, då de bidrar till att diversifiera upplåningen, och därmed minska risken, genom att staten får tillgång till en finansieringskälla med andra kostnads- och risk- egenskaper än nominell kron- och valutaupp- låning. Låneformen ger även fördelar för investe- raren eftersom han/hon erbjuds en möjlighet att försäkra sig mot inflation genom att staten över- tar inflationsrisken. I skuldslaget ingår även den del av Riksgäldsspar som innefattar reala upplå- ningsinstrument (uppgick 2001 till drygt 1 mil- jard kronor). Andelen reala lån har successivt ökat över femårsperioden, även om ökningen har varit relativt blygsam. År 2001 uppgick stocken till 95 miljarder kronor, motsvarande ca 8 pro- cent av den totala statsskulden. Regeringen har i riktlinjerna för statsskulds- förvaltningen beslutat att andelen lån i utländsk valuta långsiktigt ska minskas. Motivet är att valutaskuld är förknippad med större risk för staten utan att det finns skäl att räkna med lång- siktigt lägre kostnader än för kron- och realupplåning. Valutaupplåning skedde tidigare främst genom kapitalmarknadsupplåning (pub- lika obligationslån). I det traditionella stats- skuldsbegreppet ingår endast sådan direkt valu- taupplåning. RGK har under senare år av kostnadsskäl valt att i stället för direkt valutaupplåning skapa skuld i utländsk valuta genom att ta upp lån i svenska kronor och genom skuldbytesavtal (valutaswappar) omvandla lånen till skuld i utländsk valuta. För att få en rättvisande bild över statsskuldens sammansättning och statens valutaexponering bör även de skuldbytesavtal och övriga derivatinstrument (s.k. skuldsköt- selåtgärder), som kontoret använt i syfte att uppnå avsedd valutafördelning och ränterisk beaktas. Statsskulden inklusive skuldskötselåt- gärder är 19 miljarder kronor större än den redovisade statsskulden 2001. Valutaswapparna uppgick till 181 miljarder och kronswapparna till 162 miljarder (se även not 44 till balansräk- ningen). Skr. 2001/02:101 Tabell 3.9 Valutaskulden inklusive värdet av derivatportfölj Miljarder kronor

1997

1998

1999

2000

2001

Skuld utländsk valuta

exkl. derivatportfölj

386

363

291

241

223

Skuld utländsk valuta

inkl. derivatportfölj

436

448

402

392

404

Andel valutaskuld av

total skuld (procent)

30

31

29

30

35

Trots att RGK under 2001 amorterade mot- svarande närmare 15 miljarder kronor av valuta- skulden ökade skulden i utländsk valuta inklu- sive derivatportfölj med 12 miljarder kronor som en följd av kronans försvagning under 2001. Valutaskulden uppgick till 404 miljarder kronor 2001, dess andel av den totala statsskulden ökade till ca 35 procent från att tidigare år legat relativt stabilt runt 30 procent av den totala stats- skulden. Statsskuldens kostnader De anslagsavräknade utgifterna för statsskulden uppgick till 81 miljarder kronor 2001, jämfört med 90 miljarder kronor 2000 (se vidare kapitel 4 Statsbudgetens utfall). Beloppen redovisas en- ligt utgiftsmässiga principer och utgör ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverk- samheten. Den utgiftsmässiga redovisningen innehåller en del svagheter när det gäller att beskriva statsskuldsräntornas utveckling över tiden. Exempelvis har valet av upplåningstek- niker en stor påverkan på anslagsbelastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning ger därför en bättre beskrivning av räntekostnaderna under en viss period till följd av underliggande skuld-, ränte-, och valutautveckling. I resultaträkningen för staten sker redovisning av räntor enligt kostnadsmässiga principer och med bruttoredovisning av intäkter och kostna- der. I kostnaderna ingår även omvärdering av skulden i utländsk valuta. I tabell 3.10 redovisas statsskuldens kostnader. Tabellen utgör en sam- manfattning och specificering av uppgifter i not 11 och 12 till resultaträkningen, i de delar noter- na avser statsskuldens kostnader. Enligt resultaträkningen för 2001 uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutaförändringar m.m.) till knappt 94 miljarder kronor. Nettokostnaderna exklusive orealiserade skuldskötselåtgärder upp- gick till 87 miljarder kronor. Räntekostnaderna 41 Skr. 2001/02:101 på lån i svenska kronor har minskat med ca 21 miljarder kronor jämfört med 2000. Skillnaden mellan statsskuldens utgiftsmässiga räntekostnader i statsbudgeten på 81 miljarder kronor och nettokostnaden på 87 miljarder kronor förklaras av att kursdifferenser vid emission, nollkupongräntor och orealiserade valutakursförändringar redovisas på olika sätt i statsbudgeten och i resultaträkningen (se även kapitel 5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten m.m.). Tabell 3.10 Statsskuldens kostnader Miljoner kronor

1997

1998

1999

2000

2001

Räntor på lån i svenska kronor

97 399

104 176

91 270

72 625

51 320

Räntor på lån i utländsk valuta

59 030

60 148

50 177

49 337

51 389

Realiserade valuta- och kursdifferenser

182

25 352

3 311

8 810

17 397

Orealiserade valutadifferenser

12 600

25 730

3 110

8 890

5 964

Övrigt

163

1 926

1

992

1 813

Summa kostnader

169 048

213 480

141 647

140 654

127 883

Ränteintäkter i upplåningsverksamheten

54 109

69 132

54 842

40 366

40 854

Nettokostnader efter intäkter, exklusive orealiserade

skuldskötselåtgärder

114 939

144 348

86 805

100 288

87 029

Orealiserade valutavinster () /förluster (+) hänförbara till

skuldskötselinstrument

1 995

3 775

14 131

15 566

6 536

Nettokostnader inklusive skuldskötselåtgärder

116 934

148 123

72 674

115 854

93 565

42

3.5

Finansieringsanalys

Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, in- vesteringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive posters påverkan på statens nettoupplåning under redovisningsperioden. Statens nettoupplåning definieras som föränd- ringen av statsskulden och annan upplåning justerat för orealiserade valutakursförändringar. Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från de konsoliderade resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna inrapporterat. Vissa juste- ringar till betalningar har gjorts för enskilda poster i finansieringsanalysen där detta bedömts ge en mer rättvisande bild av respektive enskilt betalningsflöde. Dessa justeringar redovisas i not 5362 till finansieringsanalysen. När det gäller affärsverken har information hämtats i särskild ordning. Skr. 2001/02:101 Tabell 3.11 Finansieringsanalys Miljoner kronor

Not

2001

2000

Statens verksamhet

Skatter m.m.

53

851

190

811

529

Avgifter och andra ersättningar

54

40

231

62

327

Intäkter av bidrag

22

873

16

912

Summa intäkter

914

294

890

768

Transfereringar

55

627 219

637 993

Statens egna verksamhet

56

130 495

131 045

Summa kostnader exklusive

avskrivningar

757 714

769 038

Överföring av AP-fondsmedel

114 585

45 000

Justeringar till betalningar

57

3 551

8 628

Saldo statens verksamhet

267 614

175 358

Investeringar

58

Finansiella investeringar

1 629

1 261

Materiella investeringar

37 146

31 768

Immateriella investeringar

930

569

Summa investeringsutgifter

39 705

33 598

Försäljning av anläggnings-

2 312

62 810

tillgångar

37 393

Summa investeringar

29 212

Utlåning

59

Nyutlåning

33 338

13 894

Amorteringar

7 757

4 799

Summa nettoutlåning

25 581

9 095

Finansiella aktiviteter

Finansiellt netto för statens

60

81 065

91 398

upplåning

2 633

Övrigt finansiellt netto

61

1 799

Justeringar till betalningar

62

3 537

4 365

Summa finansiella aktiviteter

74 895

93 964

Totalt

129 745

101 511

Statens upplåning

Förändring av statsskulden

123 472

92 262

Orealiserade valutakurs-

6 273

9 249

förändringar

Saldo statens nettoupplåning

129 745

101 511

43 Skr. 2001/02:101 Statens verksamhet Kassaflödet avseende statens verksamhet upp- gick 2001 till 267,6 miljarder kronor, vilket är en ökning från föregående år med 92,3 miljarder kronor. Det hänger huvudsakligen samman med överföringar av medel från AP-fonderna som påverkade statens nettoupplåning med 69,6 mil- jarder kronor mer än föregående år. Utdelningarna från dotter- och intresseföre- tag som redovisas under posten avgifter och andra ersättningar uppgick till 4,7 miljarder kronor, vilket var 11,3 miljarder mindre än före- gående år. Finansieringsanalysen tar endast hän- syn till utdelningar som lett till betalning under året. I kap 8 Sammanställning av den statliga sektorn, redovisas samtliga utdelningar det år de avser. Föregående år gjorde förvaltningsbolaget Stattum en extraordinär utdelning hänförbar till utförsäljningen av Pharmacia Upjohn. De största utdelningarna specificeras nedan. Tabell 3.12 Utdelningar i statliga bolag, inbetalda 2000 respektive 2001 Miljarder kronor

2000

2001

Telia AB

1,5

1,1

Vattenfall AB

0,9

0,2

Statliga Akademiska Hus AB

0,6

0,2

Vin 

Förvaltningsaktiebolaget Stattum

11,4

0,3

Obligationer till ett marknadsvärde av 155 miljarder kronor har i början av 2001 förts över från AP-fonderna till Riksgäldskontoret som ett led i infasningen av det nya ålderspensions- systemet. Obligationerna var uppdelade på 75 miljarder kronor i nominella statsobligationer, 10 miljarder kronor i reala statsobligationer och 70 miljarder kronor i bostadsobligationer. De reala och nominella statsobligationerna minska- de statsskulden med totalt 68,3 miljarder kronor, men påverkade inte statsbudgetens saldo. Där- utöver har Riksgäldskontoret erhållit 46,3 miljarder kronor för inlösen och ränta av bostadsobligationer. Statens nettoupplåning har således förbättras under året med 114,6 miljarder kronor på grund av överföringen från AP- fonderna. Bostadsobligationerna redovisades vid överföringstillfället till dess nominella värde 67,5 miljarder. Vid årets slut innehar staten bostadsobligationer till ett nominellt värde av 25,4 miljarder kronor. Statens nettoupplåning kommer i framtiden att påverkas när resterande bostadsobligationer löses in. Föregående år in- betalade AP-fonderna 45 miljarder i kontanta medel. Investeringar Statens investeringar under 2001 uppgick till 39,7 miljarder kronor. Investeringar i finansiella anläggningstillgångar var 1,6 miljarder kronor, vilket är en ökning från föregående år med 0,4 miljarder kronor. Ökningen är till stor del hän- förbar till regeringskansliets investering i För- valtningsaktiebolaget Stattum som uppgick till 1,4 miljarder kronor. Investeringen är ett led i uppbyggandet av Sveaskog AB som är ett dotterföretag till Stattum. De materiella investeringarna uppgick under 2001 till 37,1 miljarder kronor, vilket är en ök- ning med 5,4 miljarder kronor jämfört med föregående år. Investeringar i beredskapstill- gångar och väganläggningar har ökat med 1,8 respektive 1,6 miljarder kronor. Investeringar i fastigheter har ökat med 1,6 miljarder, vilket till stor del utgörs av Luftfartsverkets investeringar på och i anslutning till Arlanda flygplats. Tabell 3.13 Materiella investeringar Miljarder kronor

2000

2001

Beredskapstillgångar

11,9

13,7

Väganläggningar

4,6

6,2

Fastigheter och markanläggningar

4,6

6,2

Maskiner och inventarier

5,5

5,0

Järnvägsanläggningar

3,8

4,6

Övriga investeringar

1,4

1,4

Totalt

31,8

37,1

Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till 0,9 miljarder kronor, vilket är 0,4 miljarder mer än föregående år. Investeringarna är till stor del hänförbara till Riksförsäkringsverkets in- vesteringar i det nya datasystemet för pen- sionshantering. I not 58 till finansieringsanalysen ges mer information om investeringar i anlägg- ningstillgångar. Försäljningsinkomsterna uppgick till 2,3 miljarder kronor. Försäljningsinkomsterna är i första hand hänförbara till inlösen av aktier i Assi Domän AB på 1,4 miljarder kronor. Föregående 44 års försäljningsinkomst är hänförbar till statens försäljningar av aktier i Telia och Celsius, 61 respektive 0,5 miljarder kronor. Utlåning Nettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, var 25,6 miljarder kronor, vilket är en ökning med 16,5 miljarder kronor. Nyutlåningen ökade med 19,4 miljarder kronor och amorteringar med 2,9 miljarder kronor. Den främsta anledningen till att nettoutlåningen ökade var Riksgäldskontorets utlåning till Sveaskog AB på 16,5 miljarder kronor. Dessa medel återbetalades i början av 2002. I not 59 till finansieringsanalysen specificeras nyutlåning och amorteringar. Finansiella aktiviteter Nettobetalningar från finansiella aktiviteter under 2001 uppgick till 74,9 miljarder kronor, vilket innebär att nettobetalningarna har minskat med 19,1 miljarder kronor. De är framför allt räntebetalningar som har minskat sedan före- gående år. Statens upplåning Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerat för valutakursföränd- ringar i utländsk valuta. Förutom Riksgälds- kontoret har endast ett fåtal myndigheter möj- lighet att ta upp lån på marknaden. Skr. 2001/02:101 Statens nettoupplåning under 2001 var 129,7 miljarder kronor, en förändring från föregående år med 28,2 miljarder kronor. Att nettoupp- låningen minskat innebär att staten har amorte- rat av lån med motsvarande belopp. Under året minskade statsskulden med 123,5 miljarder kronor. De orealiserade valutakursförlusterna som påverkat statsskulden uppgick till 6,3 miljarder kronor. En väsentlig anledning till att statsskulden har minskat trots att statsbudgetens saldo försäm- rats med 63,2 miljarder kronor är att stats- skuldsobligationer har förts över från AP-fon- derna (68,3 miljarder) och Riksbanken (18,4 miljarder) till ett nominellt belopp av 86,7 miljarder kronor, vilka har minskat statsskulden, men inte påverkat statsbudgetens saldo. Av överföringen från AP-fonderna påverkades statsbudgetens saldo bara av ränta och inlösen av bostadsobligationer på 46,3 miljarder kronor. I kapitel 5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten m.m. ges en förklaring till sambanden mellan resultaträkning, finansierings- analys och statsbudgetens utfall. 45

4 Statsbudgetens utfall Skr. 2001/02:101 4 Statsbudgetens utfall I 2002 års ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av stats- budgetens utfall 2001. I detta kapitel lämnar regeringen en utförligare redovisning av statsbudgetens slutliga utfall 2001. I bilagorna 6 och 7 redovisas det slutliga utfallet för samtliga inkomsttitlar och anslag på statsbudgeten. Månadsfördelade inkomster och utgifter redovisas i bilagorna 8 och 9.

4.1

Statsbudgetens saldo 2001

Enligt 16 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens låne- behov. Statsbudgetens saldo är därmed detsam- ma som statens lånebehov men med omvänt tecken. Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. I kapitel 5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten m.m. jämförs redovisnings- principer och struktur mellan statsbudgeten och resultaträkningen. Budgetsaldot uppgick 2001 till 38,7 miljarder kronor. I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till 40,5 miljarder kronor. Utfallet är därmed 1,8 miljarder kronor lägre än budgeterat. Jämfört med utfallet 2000 har statsbudgetens saldo försämrats med 63,2 miljarder kronor. Den stora förändringen beror bl.a. på försäljningen av aktier i Telia AB som gav staten en inkomst på 61 miljarder kronor under 2000. Budgetöverskottet för 2001 beror på större engångseffekter. Den största (46,3 miljarder kronor) avser en del av överföringen från AP- fonden till statsbudgeten. En annan engångs- effekt utgörs av ökade skatteinkomster till följd av att försäkringsbolaget Alecta (f.d. SPP) återbetalade pensionsmedel (ca 10 miljarder kronor). En negativ engångseffekt uppstod till följd av att Sveaskog lånade 12 miljarder kronor i Riksgäldskontoret. Lånet var en s.k. överbrygg- ningskredit som återbetalades i januari 2002. En tidigareläggning av utbetalningen av arealer- sättning till slutet av 2001 medförde en negativ engångseffekt på 4 miljarder kronor. Justerat för dessa större engångseffekter uppgick saldot till 1,5 miljarder kronor. Statsbudgetens saldo 2001 samt justering för större engångseffekter fram- går av tabell 4.1 Tabell 4.1 Statsbudgetens saldo 2001 samt justering för större engångseffekter Miljarder kronor

2001

Statsbudgetens saldo

38,7

Större engångseffekter

40,2

Varav

Överföring från AP-fonden

46,3

Sveaskog

-12,0

Arealersättning

-4,0

Alecta

10,0

Statsbudgetens saldo justerat för

-1,5

större engångseffekter

Statsbudgetens inkomster beräknades i stats- budgeten uppgå till 717,1 miljarder kronor. Det slutliga utfallet blev 755,1 miljarder kronor, vilket är 38 miljarder kronor högre än beräknat. Ökningen förklaras främst av att skattein- komsterna blev 33,4 miljarder kronor högre än beräknat (se vidare avsnitt 4.2). 49 Skr. 2001/02:101 Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev 716,4 miljarder kronor. Det är 39,7 miljarder kronor högre än budgeterat vilket beror på att posterna Riksgäldskontorets netto- utlåning, Statsskuldsräntor m.m. och Kassa- mässig korrigering blev 42,2 miljarder kronor större än beräknat. Utgifterna exkl. statsskulds- räntor blev 2,4 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten (se vidare avsnitt 4.3). Statsbudgetens utfall 2001 framgår av tabell 4.2. Tabell 4.2 Statsbudgetens utfall 2001 Miljoner kronor

Stats-

Tilläggs-

Utfall

Skillnad

budget

budget

mot

statsbud

get

Inkomster

717 145

755 126

37 981

Skatter m.m.

651 168

684 603

33 435

Övriga

65 976

70 523

4 546

inkomster

Utgifter m.m.

676 645

12 174

716 379

39 734

Utgiftsområde

643 211 1)

12 174

640 777

-2 434

125 och 27

Statsskuldsrän-

70 925

81 260

10 335

tor m.m.

(UO 26)

Kassamässig

-45 700

-34 426

11 274

korrigering

Riksgäldskon-

8 209

28 769

20 560

torets nettout-

låning

Budgetsaldo

40 500

38 747

-1 753

1) Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar I diagram 4.1 redovisas statsbudgetens saldo och underliggande saldo för åren 19902001. Budget- saldot har förändrats dramatiskt under perioden. Under 1990-talet första år var staten tvungen att låna stora belopp. Störst var lånebehovet 1993. Därefter har det skett en kraftig minskning av lånebehovet och 1998 övergick lånebehovet till ett budgetöverskott på 9,7 miljarder kronor för att sedan 1999 öka kraftigt till ett budget- överskott på 82 miljarder kronor. Budgetöver- skottet ökade sedan till 101,9 miljarder kronor 2000. För 2001 minskade budgetöverskottet till 38,7 miljarder kronor. Som framgår av diagram- met är det bara under de fyra senaste åren som staten har kunnat amortera på statsskulden. Diagram 4.1 Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 1990-2001

150 000

100 000

50 000

0

-50 000

-100 000

-150 000

-200 000

-250 000

-300 000

1990

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Faktiskt saldo

Underliggande saldo

4.2

Statsbudgetens inkomster

Statsbudgetens inkomster uppgick 2001 till 755 miljarder kronor, vilket är 38 miljarder kronor eller 5,3 procent högre än vad som beräknades i statsbudgeten 2001. Inkomster från skatter m.m. blev 685 miljarder kronor, vilket är 33 miljarder kronor eller 5,1 procent högre än beräknat. Utfallet för övriga inkomster blev 71 miljarder kronor, vilket är 5 miljarder kronor eller 6,1 procent högre än beräknat. En översiktlig redovisning av de största avvikelserna för stats- budgetens skatter och övriga inkomster finns redovisad i tabell 4.3. Skatteinkomsterna som de redovisas i stats- budgeten skiljer sig från statens periodiserade skatter. De största skillnaderna består i att stats- budgeten i princip redovisar de skatter som debiteras under budgetåret medan den period- iserade redovisningen avser de skatter som är kopplade till det aktuella årets skatteregler och inkomster. Avvikelsen är störst för hushållens och företagens inkomstskatter, eftersom dessa fastställs i taxeringen året efter inkomståret. För dessa skatter kan betalningarna under ett visst år omfatta skatter avseende tre olika inkomstår. Det innebär att utfallen på statsbudgeten är svåra att analysera. Även enstaka flödesposter under ett år är svåra att analysera. Utfallet för hushållens preliminärskatter var ovanligt högt under 2001. Det höga utfallet kan ha flera orsaker, exempelvis ändrad inkomst- fördelning, ändrad jämkning av preliminärskatt eller ändrade avdrag. Eftersom det ännu inte finns något utfall tillgängligt avseende slut- skatten för inkomståret 2001 kan de högre 50 preliminärskatterna antingen innebära att den slutliga skatten skall justeras upp eller att den kvarstående/överskjutande skatten skall justeras ned/upp. För att kunna koppla ihop de änd- ringar som skett i ekonomin och i regelsystemen görs därför den huvudsakliga utfallsanalysen i periodiserade termer. För arbetsgivaravgifter samt skatter på varor och tjänster är dock det periodiserade utfallet med vissa undantag klart för 2001. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen för 2001 (BP2001) har de periodiserade skatterna i offentlig sektor ökat med 38 respektive 19 miljarder kronor för åren 2000 och 2001. Tabell 4.3 Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt statsbudgetens inkomster Miljarder kronor

Utfall

Prognos/

Skillnad mot BP2001

Utfall

2000

2001

2000

2001

+ Skatt på löner

733

758

16

26

+ Kapitalskatter

159

125

23

0

varav reavinster

40

27

11

-2

varav bolag

72

54

11

3

+ Konsumtionsskatter

266

277

-1

-5

+ Restfört m.m.

-2

-7

0

-1

= Periodiserad skatt,

1 155

1 153

38

19

offentlig sektor

-

Kommunsektorn

336

358

4

9

-

Pensionssystemet

147

153

0

0

= Periodiserad skatt,

672

641

34

10

staten

+

Utjämningsavgift

19

21

0

2

+

Betalnings-

-18

22

-15

22

förskjutningar

= Statsbudgetens

673

685

19

33

skatter

varav

Skatt på inkomst

128

135

16

46

Socialavgifter

226

239

2

6

Skatt på varor och

265

272

1

-9

tjänster

Betalningsdiff.

-4

-20

0

-16

+

Övriga inkomster

127

71

-1

5

varav

Inkomster fr. sta-

1

51

0

22

tens verksamhet

Försäljningsink.

62

0

0

-15

= Statsbudgetens

800

755

18

38

inkomster

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Kursiverade belopp avser prognoser. Den största förändringen, jämfört med beräkningen till budgetpropositionen för 2001, avser skatt på löner dvs. inkomstskatter på förvärvsinkomster, allmän pensionsavgift och arbetsgivaravgifter. För båda åren förklaras Skr. 2001/02:101 ökningen till största delen av att lönesumman blev betydligt högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. En del av de ökade skatterna tillfaller dock kommunsektorn, vilket medför att statens periodiserade skatter blev 34 miljarder kronor högre 2000, medan de 2001 förväntas bli 10 miljarder kronor högre i för- hållande till budgetpropositionen. Av de högre kapitalskatterna 2000 beror 11 miljarder kronor på högre skatt på realisations- vinster och 11 miljarder kronor på högre bolagsskatter jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. Ökningen av bolags- skatterna förklaras av en mycket stark utveckling av vinsterna i företagssektorn. Statsbudgetens skatter blev 19 miljarder kronor högre budgetåret 2000 och 33 miljarder kronor högre 2001 jämfört med beräkningen till budgetpropositionen för 2001. Jämfört med de periodiserade skatterna för staten är ökningen mindre för 2000 men större för 2001. Dessa skillnader förklaras av förändringar i betalnings- förskjutningarna inklusive förskjutningar i ut- betalningen av kommunalskatter. För 2000 medförde den högre lönesumman ökade pre- liminärskatter samtidigt som utbetalningen av kommunalskatter var fastställd. De högre kapitalskatterna 2000 enligt den periodiserade redovisningen betalades till större delen som kompletteringsbetalningar budgetåret 2001. Sammantaget medförde detta att betalnings- förskjutningen påverkade statsbudgeten negativt budgetåret 2000. Betalningsförskjutningen bud- getåret 2001 påverkade däremot statsbudgetens skatteinkomster positivt både till följd av den högre lönesumman för 2001 och till följd av kompletteringsbetalningarna avseende de högre kapitalskatterna inkomståret 2000. Övriga inkomster på statsbudgeten blev 5 miljarder kronor högre jämfört med statsbud- geten. De största avvikelserna avser Riksbankens inlevererade överskott, vilket blev 20 miljarder kronor högre än beräknat, och försäljningar av statlig egendom, vilka blev 15 miljarder kronor lägre än beräknat. I den konsoliderade resultaträkningen för staten redovisas skatterna till knappt 868 miljarder kronor, varav skatter som redovisas på inkomsttypen 1000 Skatter m.m. uppgår till 831 miljarder kronor. Skillnaden gentemot stats- budgetens skatteinkomster förklaras framför allt av att skatterna, som de redovisas i resulta- räkningen, inkluderar de medel som överförs till 51 Skr. 2001/02:101 pensionssystemet samt att arbetsgivaravgifter för statligt anställda och statlig ålderspensionsavgift har eliminerats. En mer detaljerad redovisning av skillnaderna visas i tabell 4.4 Tabell 4.4 Skillnaden mellan skatterna i resultaträkningen och i statsbudgeten Miljarder kronor

Utfall

2001

Skatter enl. resultaträkning

867,7

Inkomster från Svenska spel, inkomsttyp 2000

-3,6

Räntor m.m., inkomsttyp 2000

-3,8

Riksbankens inlevererade överskott, inkomsttyp 2000

-28,2

Övriga inkomster, inkomsttyp 2000

-1,3

Arbetsgivaravgifter staten

19,3

Periodiseringar

4,5

varav kommunalskattemedel

-1,2

varav debiterade skatter

-2,8

varav värdereglering

-1,9

varav avskrivna gamla uppbördsförluster

10,4

Särskild löneskatt, staten

1,9

Statlig ålderspensionsavgift

24,7

Överföring till pensionssystemet

-175,8

Betalningsdifferenser och anstånd

-19,7

Överföring till Riksgäldskontoret

-1,2

Summa skatter i statsbudgeten

684,6

Periodiseringseffekter skall påverka resultatet men inte statsbudgeten och återläggs därför. Pe- riodiseringar av kommunalskattemedel avser den slutreglering av skatter som gjordes i början av 2002. Periodiseringar av debiterade skatter avser skillnaden mellan de debiteringar som avser in- komståret och de debiteringar som bokförs under budgetåret. Värdereglering avser värdering av utestående fordringar. Avskrivning av gamla uppbördsförluster avser till största delen rest- förda skatter som förfallit. Särskild löneskatt som erläggs av statliga myndigheter m.fl. och statlig ålderspensionsavgift är eliminerade i resul- taträkningen. Dessa avgifter redovisas på stats- budgeten, varför beloppen måste återläggas. Från statsbudgeten omförs även pensionsmedel till pensionssystemet. Betalningsdifferenser och anstånd avser dels skatter som har debiterats under 2001, men som ännu inte betalats, dels kompletteringsbetalningar för skatter som avser 2001 men som ännu inte har debiterats. Dessa belopp påverkar statsbudgeten men inte resul- tatet. Överföringen till Riksgäldskontoret avser medel avsatta för ett system för individuell kom- petensutveckling.

4.2.1

Makroekonomisk utveckling

Utvecklingen av skatterna har ett starkt samband med den makroekonomiska utvecklingen. I tabell 4.5 redovisas några centrala makroekono- miska förutsättningar för beräkningarna av skatterna åren 2000 och 2001 i budgetpropo- sitionen för 2001, i 2001 års ekonomiska vår- proposition och i budgetpropositionen för 2002. Tabell 4.5 Makroekonomiska förutsättningar vid olika prognostillfällen Procentuell förändring

BP2001

VP2001

BP2002

Utfall

Timlön, kostnad

2000

3,5

3,8

3,7

3,7

2001

3,5

3,5

3,5

4,2

Antal arbetade timmar

2000

2,0

1,5

1,5

1,4

2001

1,3

1,3

0,9

0,5

Utbetald lönesumma

2000

6,0

6,5

6,5

7,0

2001

4,8

4,8

5,4

5,6

Hushållens

konsumtionsutgifter,

löpande priser 1

5,3

3,9

3,9

4,5

2000

4,3

3,3

3,5

1,8

2001

1 Exklusive effekten av överföringen av svenska kyrkan från kommunsektorn till hushållens ideella organisationer. Källor: Statistiska centralbyrån (konjunkturstatistiken för kostnadstimlön, Nationalräkenskaperna för antal arbetade timmar och arbetsgivarnas skattedeklarationer till skattemyndigheterna för utbetald lönesumma), och Finansdepartementet Prognoserna över kostnadstimlönen för 2000 låg relativt nära utfallet vid varje prognos- tillfälle. För 2001 underskattades utvecklingen med 0,7 procent vid varje prognostillfälle. Prognoserna över antal arbetade timmar för 2000 låg i budgetpropositionen för 2001 något över utfallet, men vid prognosomgångarna därefter låg beräkningen relativt nära utfallet. För 2001 överskattades dock det totala antalet arbetade timmar i ekonomin med 0,8 procent- enheter vid både beräkningen i budgetpro- positionen för 2001 och i 2001 års ekonomiska vårproposition. I prognosen i budgetpro- positionen för 2002 reviderades tillväxttakten ner men fortfarande överskattades utveck- lingen med 0,4 procentenheter. Anledningen till överskattningen var att konjunkturen för- väntades bli starkare än vad som blev fallet. Utbetald lönesumma beräknas utifrån arbets- givarnas skattedeklarationer. Prognoserna över lönesumman grundar sig på utvecklingen av 52 antal arbetade timmar enligt Nationalräken- skaperna och SCB:s konjunkturstatistik över timlönen. För att få en korrekt utveckling av lönesumman görs dock ett flertal korrigeringar av utvecklingen av dessa makroekonomiska variabler. Eftersom inte företagarnas arbetade timmar ingår i lönesumman skall prognosen över det totala antalet arbetade timmar i ekonomin korrigeras för om de anställdas timutveckling förväntas skilja sig från genomsnittet. Dessutom måste antalet timmar justeras för att utveck- lingen av lönesumman är dagkorrigerad, dvs. den skall inte påverkas av variationer i antalet arbets- dagar mellan åren. I lönesummeutvecklingen skall löneutbetalningarna också periodiseras annorlunda än de görs i beräkningen av tim- lönen. Statistiken över timlönen är kostnads- baserad vilket innebär att löneutbetalningarna läggs in på den period de avser. Detta sker inte i beräkningen av lönesumman. Timlöneutveck- lingen kan också behöva justeras om det sker en kraftig förändring av börskursen eller sjuk- frånvaron. I lönesumman inkluderas nämligen bonusutbetalningar och sjuklön, dvs. företagens ersättningar till de anställda vid de första fjorton dagarnas sjukfrånvaro, vilket de inte gör i kostnadstimlönen. Ingen av ovanstående juste- ringar är direkt mätbar utan man kan endast göra en uppskattning av hur de påverkar lönesumme- utvecklingen. Eftersom utvecklingen av antalet arbetade timmar överskattades men ökningen av kost- nadstimlönen underskattades låg den sam- mantagna utvecklingen av dessa makroeko- nomiska variabler 2001 relativt nära utfallet vid alla prognostillfällen. Trots det underskattades utvecklingen av den utbetalda lönesumman 2001 med nära 1 procentenhet i budgetpropositionen för 2001 och i 2001 års ekonomiska vår- proposition. Halva diskrepansen förklaras av att det faktiska antalet arbetade timmar utvecklades svagare än det dagkorrigerade antalet, och på att de anställdas timantal steg snabbare än genom- snittet. Detta förutsågs inte förrän i budget- propositionen för 2002. En förklaring till att lönesumman såväl 2000 som 2001 steg snabbare än antalet arbetade timmar multiplicerat med timlönen kan vara att sjuklöneutbetalningarna ökade till följd av stigande sjukfrånvaro. Hushållens konsumtionsutgifter, som på- verkar beräkningen av intäkterna av mervärdes- skatt, överskattades kraftigt för 2001 vid varje prognostillfälle. Prognoserna för 2000 låg däre- Skr. 2001/02:101 mot relativt väl i linje med utfallet. Konsum- tionen bedömdes bli stark såväl 2000 som 2001 till följd av en snabb sysselsättningsökning, relativt stark utveckling av den disponibla inkomsten, god förmögenhetsställning och hög tillförsikt bland hushållen. En viss dämpning av konsumtionen väntades dock 2001. Under 2001 försämrades de internationella konjunktur- utsikterna vilket även påverkade synen på den inhemska efterfrågan. Konsumtionsutfallet under slutet av 2000 och inledningen av 2001 indikerade också en svagare konsumtionsökning under 2001 än vad som förutsetts tidigare. Prognosen reviderades därför ned successivt under året. Trots det överskattades ökningen av hushållens konsumtion med 1,7 procent i budgetpropositionen för 2002.

4.2.2

Skatter m.m.

Skattekontosystemet infördes inkomståret 1998. Den 1 juli 2001 infogades även arvs- och gåvoskatt i detta system. Det medför att det i huvudsak är debiterade och inte inbetalda belopp, som redovisas på följande inkomsttitlar:

-

1111 Fysiska personers inkomstskatt

-

1121 Juridiska personers inkomstskatt

-

1200 Socialavgifter och allmän pensions- avgift

-

1331 Arvsskatt

-

1332 Gåvoskatt

-

1411 Mervärdesskatt

Skillnaden mellan inbetalda och debiterade belopp redovisas på inkomsthuvudgruppen 1600 Betalningsdifferenser, skattekonto .

För arbetsgivaravgifter och för skatter på varor och tjänster utgörs skillnaden mellan den periodiserade skatten och det belopp som redovisas på statsbudgeten endast av en förskjutning av den månatliga uppbörden. På statsbudgeten redovisas således skatter som till 11/12 avser inkomståret 2001 och 1/12 avser inkomståret 2000. Uppbörden av hushållens och bolagens in- komstskatt är emellertid något mer komplicerad. Förutom preliminärskatt, som redovisas med en månads förskjutning, debiterades i november 2001 skillnaden mellan slutlig skatt och prelimi- närskatt avseende inkomståret 2000. Från 53 Skr. 2001/02:101

inkomsttitlarna Fysiska personers inkomstskatt och Juridiska personers inkomstskatt omfördes också under 2001 vissa skatter avseende in- komståren 1999 och 2000 till andra inkomsttitlar på statsbudgeten. Från inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt utbetalades dessutom skatter avseende inkomståren 

19992001

 till kommunsektorn.

I det följande kommenteras endast de in- komsttitlar som redovisar större skillnader mellan utfall och statsbudget. En fullständig redovisning av statsbudgetens samtliga inkomst- titlar finns i bilaga 6. 1100 Skatt på inkomst 1111 Fysiska personers inkomstskatt Utfallet på inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt blev 25,6 miljarder kronor högre än i statsbudgeten. I tabell 4.6 redovisas hushållens periodiserade inkomstskatter för inkomståren 19992001 samt skillnader mot beräkningen till budgetpropo- sitionen för 2001. Tabell 4.6 Hushållens periodiserade skatter Miljarder kronor

Utfall

Utfall Prognos

Skillnad mot BP2001

Inkomstår

1999

2000

2001

1999

2000

2001

Skatter på titeln

51

50

21

4

15

5

varav

Statlig inkomstskatt

30

33

35

1

4

5

Kapitalskatt, netto

25

34

21

3

12

0

Skattereduktioner

-3

-17

-35

0

-1

0

Omförda skatter m.m.

416

444

466

0

4

4

varav

Kommunalskatt

323

336

358

0

4

9

Kyrko- och begravn.avg.

12

12

0

0

Förmögenhetsskatt

8

8

6

0

0

-2

Fastighetsskatt

13

13

12

0

0

-3

Mervärdesskatt

4

4

4

0

0

0

Allmän pensionsavgift

60

63

66

0

0

0

Egenavgift

8

8

8

0

0

0

Slutlig skatt

467

494

487

4

19

9

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Kursiverade belopp avser prognoser. Utfallet för den slutliga skatten avseende inkomståret 2000 blev 19 miljarder kronor högre än i beräkningen till budgetpropositionen. Större delen, 12 miljarder kronor, utgörs av skatt på kapitalvinster (realisationsvinster). Dessa beräknades stiga med 7 procent jämfört med 2000. Den för låga beräkningen av skatt på kapitalvinster kan delvis förklaras av en starkare utveckling än väntat på värdepappers- och fastighets- marknaden, vilka har visats ha stark korrelation med utvecklingen av kapitalvinsterna. Utfallet för den statliga inkomstskatten underskattades med 4 miljarder kronor på grund av att timlöneutvecklingen i ekonomin ökade mer än prognostiserat, vilket bl.a. fick till följd att fler individer hamnade över gränsen för statlig inkomstskatt än i beräkningen till budgetpropositionen för 2001. Den slutliga skatten avseende inkomståret 2001 beräknas bli 9 miljarder kronor högre jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen. Den statliga inkomstskatten beräknas bli 5 miljarder högre och den kommunala inkomstskatten beräknas bli 9 miljarder högre, främst till följd av högre timlön. Förmögen- hetsskatten och fastighetsskatten beräknas minska med 2 respektive 3 miljarder kronor vardera, jämfört med budgetpropositionen för 2001. Detta förklaras främst av de skatte- sänkningar som regeringen aviserade i budget- propositionen för 2002. I tabell 4.7 redovisas utfallet på inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt för budgetåret 2000 och 2001. Den högre lönesumman 2001 resulterade i att preliminärskatterna under- skattades med knappt 15 miljarder kronor. Det högre underuttaget (debiterad slutlig skatt minus preliminärskatt) på 12,3 miljarder kronor som avser inkomståret 2000 förklaras framför allt av de höga kapitalvinsterna år 2000. Varken förmögenhetsskatt eller skatt på kapitalvinster preliminärbeskattas utan dessa skatter debiteras i samband med taxeringen och betalas i regel som kompletteringsbetalningar eller kvarstående skatt. Av avvikelsen på 12,3 miljarder kronor förklaras således 12 miljarder kronor av skatt på kapitalvinster.

Tabell 4.7 Inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

Budgetår

2000

2001

SB2001

Deb. preliminär A-skatt

426,9

438,6

14,6

Deb. preliminär F-skatt o särsk. A-skatt

20,5

21,2

-0,2

Deb. slutlig skatt minus preliminär skatt

38,5

45,4

12,3

Övrigt

0,5

0,0

-0,1

Summa inkomster

486,4

505,2

25,9

Utbetalning till kommuner

-331,3

-360,7

-0,7

Utbetalning av kyrko- och begravn.avg.

-11,2

-12,1

-0,6

Summa inkomster på statsbudgeten

143,9

132,4

24,5

Omföringar till andra inkomsttitlar

-93,6

-99,2

0,4

Fysiska personers inkomstskatt

50,3

33,2

25,6

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. SB 2001 = Statsbudgeten för 2001. 54 1121 Juridiska personers inkomstskatt Utfallet på inkomsttiteln Juridiska personers inkomstskatt blev 17,6 miljarder kronor högre än i statsbudgeten. I tabell 4.8 redovisas de periodiserade skat- terna för åren 19992001, samt förändringarna i förhållande till prognosen i budgetpropositionen för 2001. Tabell 4.8 Företagens periodiserade skatter Miljarder kronor

Utfall

Utfall Prognos

Skillnad mot BP2001

Inkomstår

1999

2000

2001

1999

2000

2001

Skatter på titeln

63

86

69

2

11

3

varav

Inkomstskatt

53

72

54

3

11

3

Avkastningsskatt

11

13

15

0

0

0

Skattereduktioner

-1

0

0

-1

0

0

Omförda skatter m.m.

26

28

28

0

4

3

varav

Förmögenhetsskatt

0

0

0

0

0

0

Fastighetsskatt

10

10

9

0

0

-1

Mervärdesskatt

2

2

2

0

0

0

Särskild löneskatt

14

16

17

0

4

4

Slutlig skatt

89

114

97

3

15

6

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Kursiverade belopp avser prognoser. Av tabell 4.8 framgår det att juridiska personers inkomstskatt för 2000 underskattades med 11 miljarder kronor i beräkningen till budget- propositionen. Avvikelsen i prognosen beror i huvudsak på en starkare vinstutveckling än väntat, men även på tillfälliga vinster. Års- boksluten för 2001 visar på högre extraordinära intäkter än under föregående år. Dessutom kan en del av avvikelsen förklaras av att skatte- effekten av överskottsmedel från försäkrings- bolaget Alecta underskattades. I beräkningen till budgetpropositionen antogs skatteeffekten upp- gå till 8 miljarder kronor. Emellertid torde skatteeffekten bli högre än så, även om något utfall aldrig kommer att kunna redovisas eftersom utdelningen ingår som en del i bolagens skatteunderlag. I den nu aktuella beräkningen antas skatteeffekten uppgå till 10 miljarder kronor. Den nu aktuella prognosen på företagens inkomstskatt för 2001 är 3 miljarder kronor högre än i budgetpropositionen. I allt väsentligt baseras prognosen på senare års utfall av inkomstskatten samt på en förväntad allmän utveckling av vinsterna i näringslivet. Bland annat pekar boksluten för 2001 på en nedgång av Skr. 2001/02:101 företagens inkomstskatt med mellan 20 och 25 procent. Utfallet för avkastningsskatten för 2000 låg helt i linje med den prognos som redovisades i budgetpropositionen. Den höga träffsäkerheten beror på att skatten för ett givet år bestäms av kapitalunderlagets ställning den 31 december föregående år multiplicerat med det årets genomsnittliga statslåneränta. Även prognosen för 2001 sammanfaller med beräkningen till budgetpropositionen. Den särskilda löneskatten för inkomståret 2000 blev 4 miljarder kronor högre än beräk- ningen till budgetpropositionen. För 2001 har prognosen justerats upp med 4 miljarder kronor jämfört med tidigare beräkning. Ett skäl till justeringen är att utfallet 2000 ger indikation på en långsiktigt högre nivå på underlaget för den särskilda löneskatten. Under åren 19932000 har underlaget ökat med 185 procent. Det kan jämföras med underlaget för arbetsgivaravgifter som under samma period endast har ökat med 31 procent. Underlagets starka utveckling beror delvis på att företag och vissa myndigheter har övergått till att fondera för hela pensions- skulden, vilket utlöser särskild löneskatt, samtidigt som man fortsätter att betala särskild löneskatt på utbetalda pensioner till nuvarande pensionärer. I en del fall har särskild löneskatt även betalats för den del av pensionsskulden som inte är fonderad. Dessutom kan en del av den snabba utvecklingstakten förklaras med att anställda i högre utsträckning än tidigare har valt att ta ut ersättning för arbete i form av individuella pensionsförsäkringar tecknade av arbetsgivaren. I tabell 4.9 redovisas utfallet på inkomsttiteln Juridiska personers inkomstskatt för åren 2000 och 2001, samt avvikelsen mot statsbudgeten. Utfallet på inkomsttiteln budgetåret 2001 uppgår till 94,1 miljarder kronor, vilket är 25,2 miljarder kronor högre än den periodiserade skatten. Skillnaden beror på betalningsför- skjutningar som i detta fall delvis kan hänföras till underuttaget av preliminärskatt 2000 i sam- band med engångsutbetalningen av över- skjutande pensionspremieinbetalningar. Dess- utom tillkommer periodiseringseffekter av tillfälliga vinster i företagen. Underuttaget av preliminärskatt 2001 blev högre än väntat till följd av att den slutliga skatten för 2000 blev högre än väntat.

55 Skr. 2001/02:101 Tabell 4.9 Inkomsttiteln Juridiska personers inkomstskatt Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

Budgetår

2000

2001

SB2001

Deb. prel. F-skatt o särsk. A-skatt

80,3

84,1

6,8

Deb. slutlig skatt minus prel. skatt

14,3

35,6

11,8

Övrigt

1,8

0,2

-0,8

Summa inkomster på statsbudgeten

96,4

119,9

17,7

Omföringar till andra inkomsttitlar

-24,7

-25,8

-0,1

Juridiska personers inkomstskatt

71,7

94,1

17,6

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Övriga inkomstskatter

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

Inkomstår

2000

2001

BP2001

Periodiserad skatt

4,2

4,8

0,6

Redovisat på inkomsttitlar

5,5

7,6

3,0

Under övriga inkomstskatter redovisas inkomsttitlarna Beskattning av tjänstegruppliv , Ofördelbara inkomstskatter , Kupongskatt och

Lotteriskatt . Det samlade utfallet 2001 av dessa blev 3 miljarder kronor högre än i statsbudgeten. Av avvikelsen avser 0,7 miljarder kronor kupongskatt vilken förklaras av att det utländska ägandet av svenska aktier ökat mer än förväntat. 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Socialavgifter tas ut i form av arbetsgivaravgifter på lön och andra ersättningar för utfört arbete, och i form av egenavgifter på inkomster av aktiv näringsverksamhet. På dessa underlag tas det även ut allmän löneavgift. Särskild löneskatt tas ut på pensionsutfästelser, pensionsutbetalningar och på inkomster av passiv näringsverksamhet. Utvecklingen av intäkterna beror framförallt på timlön, sysselsättning och inkomst av närings- verksamhet. Allmän pensionsavgift tas ut på inkomster som ger pensionsrätt. Till dessa hör ersättningar från arbetsgivare och inkomst av aktiv närings- verksamhet, men även skattepliktiga transfe- reringar. Avgiften tas inte ut på inkomster som överstiger förmånstaket. Det medför att avgiften inte påverkas i lika hög utsträckning som socialavgifterna vid förändringar av timlönen. I tabell 4.10 redovisas socialavgifter, särskild löneskatt och allmän pensionsavgift i perio- diserade termer för åren 19992001. Den all- männa löneavgiften är inräknad i arbets- givaravgifterna och egenavgifterna. Ökningen av arbetsgivaravgifterna förklaras av den starkare utvecklingen av lönesumman. Tabell 4.10 Periodiserade socialavgifter, särskild löneskatt och allmän pensionsavgift Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

Skillnad mot

Inkomstår

1999

2000

2001

BP2001

Skatter på titeln

351,6

375,9

394,7

11,1

varav

Arbetsgivaravgifter

271,5

288,3

303,7

4,4

Egenavgifter

7,4

8,1

8,3

0,3

Särskild löneskatt

18,7

22,3

22,9

4,1

Nedsättningar

-6,0

-5,9

-6,0

2,1

Allmän pensionsavgift

60,0

63,1

65,8

0,2

Avgifter till pensionssystemet

110,3

147,0

153,4

0,4

1200 Socialavgifter och all

241,3

228,9

241,3

10,7

män pensionsavgift

I frånvaro av regelförändringar bestäms skillnaden mellan utfall och prognos av hur avgiftsunderlagen har utvecklats sedan beräk- ningarna till budgetpropositionen. För arbets- givaravgifterna och allmän pensionsavgift är det utvecklingen av lönesumman som är den enskilt största orsaken till avvikelse mellan prognos och utfall. I tabell 4.11 redovisas inkomsthuvudgruppen 1200. Inkomsterna blev 6,0 miljarder kronor högre än i statsbudgeten och förklaras främst av högre arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt. Utbetalningarna till pensionssystemet blev 0,1 miljarder kronor lägre än beräknat. Sammantaget underskattades nettot på inkomsthuvudgruppen för budgetåret 2001 med 6,1 miljarder kronor. Tabell 4.11 Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmän pensionsavgift Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

Budgetår

2000

2001

SB2001

Skatter på titeln

369,0

389,8

6,0

varav

Arbetsgivaravgifter

282,5

298,2

5,7

Egenavgifter

5,8

7,2

-0,1

Särskild löneskatt

17,0

19,4

0,6

Allmän pensionsavgift

63 , 7

65,2

-0,1

Utbetalningar till pensionssystemet

143,1

151,1

-0,1

1200 Socialavgifter och allmän

225,9

238,8

6,1

pensionsavgift

56 1300 Skatt på egendom

Miljarder kronor

Utfall

Prognos/Utfall

Skillnad mot

2000

2001

BP2001

Periodiserad skatt

38,9

34,6

-3,4

varav

Fastighetsskatt

23,3

20,3

-2,8

Förmögenhetsskatt

8,2

6,4

-1,8

Arvs- och gåvoskatt

2,5

2,6

0,3

Stämpelskatt

4,9

5,4

0,9

Redovisat på inkomsttitlar

38,3

39,9

1,4

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Kursiverade belopp avser prognoser. Intäkterna från skatt på egendom förväntas 2001 bli 3,4 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Differensen för fastighetsskatten förklaras av att skattesatsen för småhus och hyreshusenheter hösten 2001 sänktes med ytterligare 0,2 procentenheter för beskattningsåret 2001. Förändringen av skatteuttaget beräknas minska intäkterna med knappt 3 miljarder kronor. Förmögenhetsskatten bedöms bli 1,8 miljarder kronor lägre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. Förändringen förklaras framför allt av den svaga utvecklingen på aktiemarknaderna. Från augusti 2000 fram till årsskiftet 2001/2002 föll Stockholmsbörsens index med drygt 35 procent. Utfallet för stämpelskatten blev 0,9 miljarder kronor högre än i statsbudgeten. Det förklaras framförallt av en fortsatt stark prisutveckling på fastig- hetsmarknaden, främst i storstadsområdena. Utfallet på inkomsttitlarna blev 1,5 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2001. På statsbudgeten redovisas fastighets- och förmögenhetsskatten med två års eftersläpning, vilket innebär att det är skatten avseende inkomståret 1999 som redovisas. Vid beräk- ningen till budgetpropositionen för 2001 var taxeringen avseende inkomståret 1999 inte klart. Utfallet för förmögenhetsskatten blev 0,2 miljarder kronor högre än beräknat. Arvs- och gåvoskatten blev 0,3 miljarder högre och stämpelskatten blev 0,9 miljarder högre än beräknat i statsbudgeten. Skr. 2001/02:101 1400 Skatt på varor och tjänster 1411 Mervärdesskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

2000

2001

BP2001

Periodiserad skatt

181,3

188,0

-4,2

Redovisat på inkomsttiteln

182,9

184,8

-6,0

Utfallet på inkomsttiteln Mervärdesskatt blev 6,0 miljarder kronor eller 3,1 procent lägre än be- räknat till statsbudgeten. Mervärdesskatt redovisas som ett netto av inkomster och utgifter. Inkomsterna består till största delen av debiterad mervärdesskatt för företag, för vilka den utgående mervärdesskatten överstiger den ingående. Utgifterna består främst av debiterad mervärdesskatt att återbetala till företag där den ingående mervärdesskatten överstiger den utgående. Det senare är aktuellt till exempel vid export, eftersom svensk mervärdesskatt inte tas ut vid försäljning av varor till utlandet. Mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtionsutgifter, men även av investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt samt av kommunsektorns förbrukning och inves- teringar. Diagram 4.2 illustrerar fördelningen av mervärdesskatten 2001 uppdelad efter använd- ning. Diagram 4.2 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Kommunal konsumtion 16% Förbrukning 12% Hushållens konsumtionsutgifter Investeringar 64% 8% Anm: Företags och kommunsektorns investeringar är sammanslagna i diagrammet. 57 Skr. 2001/02:101 Andelen för hushållens konsumtionsutgifter har minskat från 65 till 64 procent jämfört med föregående år, medan motsvarande ökning har skett för kommunal konsumtion. Förbrukning och investeringar i företag undantagna från skatteplikt är oförändrade. Den periodiserade mervärdesskatten beräknas 2001 uppgå till 188,0 miljarder kronor, vilket är 4,2 miljarder kronor lägre än beräkningen till budgetpropositionen. Huvuddelen av detta belopp är utfall medan den del som fastställs vid inkomsttaxeringen fortfarande är en prognos. Det lägre utfallet förklaras främst av att hushållens totala konsumtionsutgifter blev lägre än väntat. Utfallet för skatteintäkterna blev dock än lägre, eftersom konsumtionen av hög- beskattade varor föll mer än övriga varor. Framförallt gällde detta konsumtionen av bilar som inför statsbudgeten för 2001 antogs återhämta sig efter den avmattning som antogs för 2000. Även för sällanköpsvaror överskattades utvecklingen av konsumtionen påtagligt. I diagram 4.3 visas hushållens konsumtions- utgifter för dagligvaror samt bilar och sällan- köpsvaror åren 19802001 i fasta priser. Diagram 4.3 Hushållens konsumtionsutgifter uppdelade i varugrupper Miljarder kronor

500

450

Bilar och sällanköpsvaror

400

Dagligvaror

350

300

250

200

150

100

50

0

1980

1982

1984

1986

1988

1990

1992

1994

1996

1998

2000

I diagrammet framgår tydligt att konsumtionen av dagligvaror är relativt jämn under hela perioden medan konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror varierar med konjunkturen. Dagligvaror mervärdesbeskattas med 12 procent medan bilar och sällanköpsvaror mervärdes- beskattas med 25 procent. Intäkterna från mer- värdesskatten har därför en tendens att variera kraftigare med konjunkturella svängningar i eko- nomin än vad de underliggande konsum- tionsutgifterna gör. 1424 Tobaksskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

2000

2001

BP2001

Periodiserad skatt

7,7

8,1

0,5

Redovisat på inkomsttiteln

7,8

8,0

0,5

Utfallet på

inkomsttiteln

Tobaksskatt

blev

0,5 miljarder

kronor högre

än vad

som

beräknades i statsbudgeten. I beräkningen antogs en svagare uppgång av den inhemska tobakskonsumtionen än vad som faktiskt blev fallet. 1425 Alkoholskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

2000

2001

BP2001

Periodiserad skatt

10,8

11,0

0,5

Redovisat på inkomsttiteln

10,9

11,0

0,5

Under inkomsttiteln Alkoholskatt redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vin, skatt på mellan- klassprodukter samt skatt på öl. Utfallet på titeln blev 0,5 miljarder kronor högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Skälet är en högre beskattad konsumtion jämt fördelad på alla alkoholslag än vad som beräknades till stats- budgeten. En förklaring till det höga utfallet är att konjunkturläget kan ha bidragit till att öka den inhemska efterfrågan. 1428 Energiskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

2000

2001

BP2001

Periodiserad skatt

50,4

53,6

-2,0

Redovisat på inkomsttiteln

50,7

51,9

-3,3

Utfallet på inkomsttiteln Skatt på energi blev 3,3 miljarder kronor lägre än i beräkningen till statsbudgeten. I budgetpropositionen för 2002 föreslog regeringen att ytterligare knappt 1,2 miljarder kronor av intäkterna från inkomsttiteln Skatt på energi skulle föras över till Riks- gäldkontoret för tillfällig förvaltning. Dessa medel är avsatta för ett system för individuell kompetensutveckling och omfördes från titeln 58 2001. Den resterande delen av avvikelsen härrör i huvudsak från energi- och koldioxidskatt på oljeprodukter. Intäkterna från dessa skatter var 1,8 miljarder kronor lägre än vad som beräknades till statsbudgeten. Nedgången för- klaras av att förbrukningen av oljeprodukter under året varit oväntat låg beroende både på höga oljepriser samt på en relativt hög medeltemperatur i landet. 1460 Skatt på vägtrafik

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

2000

2001

BP2001

Periodiserad skatt

7,0

7,6

-0,2

Redovisat på inkomsttiteln

6,9

7,7

-0,1

För inkomsttiteln Fordonsskatt blev utfallet 0,1 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Avvikelsen beror på en något lägre tillväxt i fordonsparken än beräknat. Övriga skatter på varor och tjänster

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

2000

2001

BP2001

Periodiserad skatt

8,3

8,0

-0,8

Redovisat på inkomsttitlar

7,7

8,1

-0,7

För övriga inkomsttitlar under inkomst- huvudgruppen Skatt på varor och tjänster blev utfallet 0,7 miljarder kronor lägre än i stats- budgeten. Utfallet för den största enskilda in- komsttiteln Tullmedel , vilken står för närmare hälften av inkomsterna i gruppen, blev 0,2 miljarder lägre än i statsbudgeten. De övriga inkomsttitlar som bidrog mest till det lägre utfallet är 1436 Skatt på avfall samt 1452 Skatt på annonser och reklam . För båda dessa inkomst- titlar blev utfallet 0,2 miljarder kronor lägre än beräknat. Skr. 2001/02:101 1600 Betalningsdifferenser, skattekonto

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

2000

2001

SB2001

Redovisat på inkomsttiteln

-3,5

-19,7

-15,5

varav

Restföring

-5,0

-5,2

-0,6

Skillnaden mellan inbetalda och debiterade skatter redovisas som betalningsdifferenser. Betalningsdifferensen uppgick till -20 mil- jarder kronor, vilket är 16 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Den stora negativa betal- ningsdifferensen förklaras framför allt av ett stort underuttag av slutlig skatt avseende inkomståret 2000 men även av lägre komplette- ringsbetalningar avseende inkomståret 2001. Det stora underuttaget av skatt beror dels på de stora kapitalvinsterna, dels på högre bolagsskatter bl.a. till följd av en stark vinstutveckling och av återbäringen från försäkringsbolaget Alecta. Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen blev dessa skatter sammanlagt 22 miljarder kronor högre. För de skattskyldiga, vars taxering fastställdes i november 2001, förfaller under- uttaget till betalning under våren 2002, vilket kommer att påverka betalningsdifferensen positivt 2002.

4.2.3

Övriga inkomster

Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkylmässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Utfallet uppgick till totalt 70,5 miljarder kronor och var därmed 4,5 miljarder kronor (6,9 procent) högre än vad som beräknats i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av den extra inleveransen från Riksbanken till staten om 20 miljarder kronor, och att inkomsterna av försåld egendom blev 14,8 miljarder kronor lägre än beräknat. Inga större försäljningar gjordes under 2001. 59 Skr. 2001/02:101 Tabell 4.12 Övriga inkomster, sammanfattning Miljarder kronor

Utfall

SB

Utfall

Skillnad

2000

2001

2001

mot SB

2000

Inkomster av

statens

verksamhet

45,5

29,0

50,8

21,8

3000

Inkomster av

försåld

egendom

61,5

15,0

0,2

-14,8

4000

Återbetalning

av lån

2,5

2,5

2,6

0,1

5000

Kalkylmässiga

inkomster

8,6

8,9

8,4

-0,4

6000

Bidrag m.m.

från EU

9,0

10,6

8,5

-2,1

Summa övriga inkomster

127,2

66,0

70,5

4,5

2000 Inkomster av statens verksamhet Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelseöverskott från affärsverk, Riksbanken, AB Svenska Spel och Statens fastighetsverk. Vidare redovisas ränteinkomster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet. Inkomsterna under denna inkomsttyp upp- gick till 50,8 miljarder kronor och var därmed 21,8 miljarder kronor högre jämfört med be- räknat i statsbudgeten. Skillnaden mot statsbud- geten förklaras främst av Riksbankens extra inleverans av 20 miljarder kronor till staten. Tabell 4.13 Inkomster av statens verksamhet, översikt Miljarder kronor

Utfall

SB

Utfall

Skillnad

2000

2001

2001

mot SB

2100

Rörelseöverskott

13,7

11,3

32,5

21,2

2200

Överskott av

statens fastig-

hetsförvaltning

0,1

0,1

0,1

0,0

2300

Ränteinkomster

3,1

2,8

4,3

1,5

2400

Aktieutdelning

16,8

5,4

5,0

-0,4

2500

Offentligrätts-

liga avgifter

7,4

5,7

5,8

0,2

2600

Försäljnings-

inkomster

0,8

0,4

0,4

0,0

2700

Böter m.m.

2,2

2,3

2,4

0,1

2800

Övriga

inkomster av

statens

verksamhet

1,4

1,0

0,3

-0,7

Summa Inkomster av

statens verksamhet

45,5

29,0

50,8

21,8

2100 Rörelseöverskott Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rörelseöverskott uppgick till 32,5 miljarder kronor och var därmed 21,2 miljarder kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Det högre utfallet hänför sig främst till Riksbankens inlevererade överskott. En extra inleverans till staten om 20 miljarder kronor gjordes i juni 2001. Den gjordes i huvudsak genom att Riksbanken överlämnade statsobligationer (19,6 miljarder kronor) till Riksgäldskontoret. Där- med uppstod, utöver de högre inkomsterna, även en positiv kassamässig korrigering (19,6 miljoner kronor) som redovisades på stats- budgetens utgiftssida. Påverkan på budgetsaldot och därmed på lånebehovet blev således relativt marginell (0,4 miljarder kronor), däremot minskade statsskulden (se kapitel 3, 2001 års resultaträkning, balansräkning och finansierings- analys). 60 Tabell 4.14 Rörelseöverskott Miljarder kronor

Utfall

SB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2114

Luftfartsverkets

inlevererade

överskott

0,0

0,3

0,1

-0,2

2116

Affärsverket

svenska kraftnäts

inleverans av

utdelning och av

motsvarighet till

statlig skatt

1,0

0,3

0,5

0,2

2118

Sjöfartsverkets

inlevererade

överskott

0,0

0,0

0,0

0,0

2124

Inlevererat

överskott av

Riksgäldskontorets

garantiverksamhet

0,0

0,0

0,1

0,1

2126

Inlevererat

överskott av

statsstödd

exportkredit

0,1

0,1

0,1

0,0

2131

Riksbankens

inlevererade

överskott

9,8

7,2

28,2

21,0

2153

Inlevererat

överskott från AB

Svenska Spel

2,9

3,4

3,6

0,2

2100

Rörelseöverskott

13,7

11,3

32,5

21,2

2300 Ränteinkomster Utfallet för inkomsthuvudgruppen Ränteinkom- ster uppgick till 4,3 miljarder kronor och var där- med 1,5 miljarder kronor (55,4 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av att Ränteinkomster på studielån upp- tagna efter 1988 blev 0,3 miljarder kronor högre beroende på att antalet återbetalningsskyldiga blev fler än beräknat, och på att Räntor på skattekonto m.m. blev 1,3 miljarder kronor högre än vad som beräknats i statsbudgeten. Skr. 2001/02:101 Tabell 4.15 Ränteinkomster Miljarder kronor

Utfall

SB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2343

Ränteinkom-

ster på

studielån

upptagna

efter 1988

2,0

2,2

2,4

0,3

2397

Räntor på

skattekonto

m.m., netto

1,0

0,5

1,8

1,3

Övriga ränteinkomster

0,1

0,1

0,1

0,0

2300

Ränte-

inkomster

3,1

2,8

4,3

1,5

2400 Aktieutdelning Inkomster av statens aktier uppgick till 5 miljarder kronor under 2001 och var därmed 0,4 miljarder kronor (8,1 procent) lägre än beräknat i statsbudgeten. Utdelningarna, som betalades ut under 2001, hänför sig till räkenskapsåret 2000 för respektive aktiebolag. I tabell 4.16 speci- ficeras aktieutdelningarna från statligt ägda aktier 2000 och 2001. I statsbudgeten redovisas ingen prognos för aktieutdelningar per bolag utan endast en prognos för de totala aktie- utdelningarna (5,4 miljarder kronor). Det lägre utfallet jämfört med 2000 beror på den förhöjda utdelningen som förvaltningsaktiebolaget Stattum gjorde 2000 till följd av försäljningen av aktier i Pharmacia 

2000

2001

2000-2001

OM Gruppen AB

32

48

16

Akademiska Hus

600

200

-400

Nordea AB

949

1 084

136

SAS Sverige AB

159

159

Vattenfall AB

902

245

-658

Specialfastigheter AB

60

116

56

Vin 

Telia AB

1 470

1 059

-411

AssiDomän AB

230

199

-31

Civitas Holding

164

173

9

(Vasakronan)

Svenska Lagerhus AB

7

LKAB

231

231

0

Stattum

11 400

300

-11 100

Kasernen

2

3

1

Nordiska investerings-

banken

116

140

23

Svenska Rymdbolaget

9

Svensk Exportkredit

225

259

34

Apoteket AB

100

100

0

Active Biotech AB

4

SOS Alarm

3

4

0

SBAB

89

103

14

Swedfund International AB

(UD)

112

112

Svenska skogsplantor AB

3

2

-2

2400 Aktieutdelning

16 827

4 991

-11 816

2500 Offentligrättsliga avgifter Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Offentligrättsliga avgifter uppgick till 5,8 miljarder kronor och var därmed 0,2 miljarder kronor (2,7 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Det är främst utfallet på inkoms- titeln Avgifter vid patent- och registrerings- väsendet som blev högre än väntat. Utfallet blev 0,2 miljarder kronor vilket är 0,1 miljarder kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Skill- naden beror på ändrade redovisningsprinciper. Från och med augusti månad 2001 bokför Patent- och registreringsverket (PRV) avgifterna vid debitering. Detta skedde tidigare först vid faktisk inbetalning. Inkomstökningen är således en engångseffekt under 2001. Jämfört med 2000 minskar inkomsterna under denna inkomsthuvudgrupp med 1,6 miljarder kronor. Det beror främst på att vägavgifter flyttats till 1400 Skatt på varor och tjänster och att miljöavgift på bekämpningsmedel och handelsgödsel samt större delen av avgifter för körkort och motorfordon redovisas som in- komst under anslag. 2600 Försäljningsinkomster Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen För- säljningsinkomster uppgick till 0,4 miljarder kronor vilket är 0,01 miljarder kronor lägre än vad som beräknats i statsbudgeten. Inom inkomsthuvudgruppen finns dock två större avvikelser jämfört med statsbudgeten. Utfallet för Utförsäljning av beredskapslager blev 0,1 miljarder kronor högre än beräknat som en följd av att lager sålts med vinst. För Offentlig lagring, försäljningsintäkter blev utfallet 0,1 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Genom Statens jordbruksverk köper Sverige, lagrar och säljer spannmål, skummjölks- produkter, nötkött och smör åt EU om vissa förutsättningar är uppfyllda (offentlig lagring). Skillnaden beror på minskad försäljning av varor som lagrats offentligt. 2700 Böter m.m. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till 2,4 miljarder kronor och var därmed 0,1 miljarder kronor (4 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet på inkomst- titeln Dröjsmålsavgifter blev 0,3 miljarder kronor lägre än beräknat. För inkomsttiteln Skattetillägg blev utfallet 0,4 miljarder kronor högre än beräknat. Skattetillägg tas ut om skattskyldig lämnat oriktiga uppgifter i sin deklaration. Det högre utfallet är en följd av att omprövningar avseende 2000 lett till högre skattetillägg jämfört med beräknat i stats- budgeten. 2800 Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till 0,3 miljarder kronor och var därmed 0,7 62 miljarder kronor (69,9 procent) lägre än vad som beräknats i statsbudgeten. Inkomsterna består av många poster och redovisas av ett hundratal myndigheter. 3000 Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen redovisas inkomster från försäljning av aktier, byggnader, maskiner och mark. Inkomster av försåld egendom uppgick till 0,2 miljarder kronor, varav 0,1 miljarder kronor avser ett återstående belopp från försäljningen av aktier i Telia AB. Utfallet blev 14,8 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. I denna togs försäljningar schablonmässigt upp med 15 miljarder kronor. Det lägre utfallet beror på att några större försäljningar inte gjordes under året. Tabell 4.17 Inkomster av försåld egendom Miljarder kronor

Utfall

SB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

3000

Inkomster

av försåld

egendom

61,5

15,0

0,2

-14,8

4000 Återbetalning av lån Under inkomsttypen redovisas främst återbe- talning av studiemedel (lån upptagna före 1989) och andra lån, t.ex. näringslån. Återbetalning av lån uppgick till 2,6 miljarder kronor och var därmed 0,07 miljarder kronor (2,7 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Skillnaden beror bl.a. på att två återbetalningar gjordes av ett näringslån under 2001 varav den ena betalningen hänförde sig till 2000. Tabell 4.18 Återbetalning av lån Miljarder kronor

Utfall

SB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

4100

Återbetalning av

näringslån

0,1

0,1

0,2

0,1

4300

Återbetalning av

studielån

2,2

2,3

2,3

0,0

4500

Återbetalning av

övriga lån

0,1

0,1

0,1

0,0

4000

Återbetalning av

lån

2,5

2,5

2,6

0,1

Skr. 2001/02:101 5000 Kalkylmässiga inkomster Inkomsthuvudgruppen Kalkylmässiga inkom- ster består av vissa avskrivningar och amor- teringar samt statliga pensionsavgifter, netto. Inkomsterna uppgick till 8,4 miljarder kronor vilket är 0,4 miljarder kronor (4,6 procent) lägre än beräknat i statsbudgeten. Skillnaden beror bl.a. på den återbetalning som gjordes av Statens Pensionsverk till Försvarsmakten om 0,1 miljarder kronor efter utredning av slut- regleringen av avgifterna för 2000. Tabell 4.19 Kalkylmässiga inkomster Miljarder kronor

Utfall

SB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

5100

Avskrivning-

ar och amor-

teringar

1,2

1,1

0,9

-0,1

därav

5120

Avskrivning-

ar på

fastigheter

0,6

0,4

0,4

-0,1

5130

Uppdrags-

myndig-

heters

komplement

kostnader

0,6

0,6

0,5

-0,1

5200

Statliga

pensions-

avgifter

7,4

7,8

7,5

-0,3

5000

Kalkyl-

mässiga

inkomster

8,6

8,9

8,4

-0,4

Tabell 4.20 Statliga pensionsavgifter Miljoner kronor

Utfall

Utfall

2000

2001

Statlig tjänstepensionering

5 856

6 004

Särskild löneskatt på

pensionskostnader

1 413

1 445

Statlig grupplivförsäkring

120

98

Premieskatt, gruppliv

52

53

Statlig personskadeförsäkring

75

13

Avdrag för

administrationskostnader

-99

-99

Administration,

personskadeförsäkring

-12

-8

Oreducerat lönekostnadstillägg

1

Statliga pensionsavgifter

7 405

7 507

63 Skr. 2001/02:101 6000 Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från EG:s jordbruks- fond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG. Inkomsterna uppgick till 8,5 miljarder kronor och var därmed 2,1 miljarder kronor (19,6 procent) lägre än beräknat i statsbudgeten. Det är främst bidragen från EG:s jordbruksfond, socialfond och regionalfond som blev lägre än beräknat. Inkomsterna på inkomsttiteln Komplet- terande åtgärder perioden 19951999 blev 0,3 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Skälet är att stöden i detta program har fasats ut successivt och i stället har inkomsterna på inkomsttiteln Miljö, struktur och regionala åtgärder 20002006 ökat med 0,1 miljarder kronor i förhållande till statsbudgeten. Utfallet på inkomsttiteln Offentlig lagring blev 0,2 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. På grund av låg inlagring har ett underskott mot EU uppstått på inkomsttiteln. Utfallet på inkomsttitlarna Bidrag från EG:s regionalfond och EG:s socialfond perioden 20002006 blev 0,6 miljarder kronor respektive 0,8 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Det beror, liksom föregående år, på att berörda länsstyrelser och Arbetsmarknadsstyrelsen inte kunnat rekvirera medel i den takt som beräknats. Tabell 4.21 Bidrag m.m. från EU Miljarder kronor

Utfall

SB

Utfall

Skill

2000

2001

2001

nad

mot

SB

2001

6100

Bidrag från EG:s

jordbruksfond

7,2

7,8

7,1

-0,7

därav

6111

Arealbidrag

3,2

3,5

3,5

0,0

6112

Kompletterande

åtgärder 19951999

1,5

1,3

1,0

-0,3

6113

Övriga interventioner

0,3

0,3

0,3

0,0

6114

Exportbidrag

0,7

0,8

0,6

-0,1

6115

Djurbidrag

0,7

1,0

0,9

-0,1

6116

Offentlig lagring

-0,1

0,2

0,0

-0,2

6117

Miljö-, struktur och

regionala åtgärder

20002006

0,0

0,3

0,4

0,1

6119

EG:s jordbruksfonds

garantisektion

0,4

0,3

0,3

0,0

6121

Struktur- och regional-

stöd till jordbruks-

sektorn 19951999

0,4

0,1

0,0

-0,1

6122

Struktur- och

regionalstöd till

jordbrukssektorn m.m.

20002006

0,0

0,1

0,1

0,0

6200

Bidrag från EG:s

fiskefond

0,1

0,0

0,0

0,0

6300

Bidrag från EG:s

regionalfond

0,8

0,9

0,3

-0,6

6400

Bidrag från EG:s

socialfond

0,7

1,7

1,0

-0,6

därav

6411

Socialfond 19951999

0,7

0,3

0,4

0,1

6412

Bidrag från EG:s

socialfond 20002006

0,0

1,4

0,6

-0,8

6500

Bidrag till trans-

europeiska nätverk

0,2

0,2

0,0

-0,1

6900

Övriga bidrag från EG

0,0

0,0

0,0

0,0

6000

Bidrag m.m. från EU

9,0

10,6

8,5

-2,1

64 Månadsfördelat inkomstutfall Statsbudgetens utfall redovisas löpande under året av Ekonomistyrningsverket. I bilaga 8 redovisas statsbudgetens månadsfördelade inkomster. De korrigeringar av utfallet som görs av myndigheterna vid budgetårets slut redovisas i sin helhet i december månad.

4.3

Statsbudgetens utgifter

Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar (endast vid budgetering), Kassamässig korrigering och Riksgäldskontorets nettoutlåning på stats- budgetens utgiftssida. Som framgår av tabell 4.24 uppgick utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. till 716,4 miljarder kronor. I statsbudgeten anvisades 676,6 miljarder kronor och under året tillfördes ytterligare 12,2 miljarder kronor på tilläggsbudget. Utfallet för samtliga utgifts- områden blev 4,3 miljarder kronor lägre än totalt anvisat. Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas i tabell 4.24. En större förbrukning än totalt anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående reservationer/anslagssparande eller anslagskredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande. Analys av skillnaden mellan utfall och beräknade utgifter I tabell 4.23 redovisas skillnaden mellan utfallet och de beräknade utgifterna i statsbudgeten. Skillnaden delas upp på skillnad till följd av beslut, förändringar i för budgeten centrala makroekonomiska förutsättningar och övriga förklaringsfaktorer. De makroekonomiska för- utsättningarna beskrivs närmare i tabell 4.22. Av skillnaden mellan utfall och beräknade belopp i statsbudgeten (39,7 miljarder kronor) hänför sig 0,8 miljarder kronor till makroekonomiska förutsättningar. Den beror bl.a. på lägre in- hemska räntor (se vidare avsnitt 4.3.26). Ökade utgifter till följd av beslut beror främst på den kassamässiga korrigeringen för Riksbankens extra inleverans (19,6 miljarder kronor) och Skr. 2001/02:101 lånet till Sveaskog för förvärv av Assidomän (12 miljarder kronor). Se vidare avsnitt 4.3.29 och 4.3.30. Tabell 4.22 Makroekonomiska förutsättningar för utgifterna

Utfall

SB

Utfall

Diff. SB

2000

2001

2001

2001

Procentuell

förändring från

föregående år:

BNP (fp)

3,6

3,5

1,2

-2,3

KPI (index)

1,3

1,4

2,6

1,2

Antal

sysselsatta

(tusental)

2,2

1,3

1,9

0,6

Nivåer:

Öppen

arbetslöshet,

procent

4,7

3,8

4,0

0,2

6-mån ränta,

procent

4,1

4,6

4,1

-0,5

5-års ränta,

procent

5,2

5,3

4,7

-0,6

Prisbasbelopp,

tkr

36,6

36,9

36,9

0,0

fp=fasta priser, lp=löpande priser, SB=Statsbudget. Tabell 4.23 Skillnaden mellan utfallet och beräknade utgifter i statsbudgeten 2001 Miljarder kronor

Totalt

Makroför-

Beslut

Övrigt

utsättn.

Utgiftsområden,

exkl. räntor

-2,4

1,3

5,0

-8,7

Statsskuldsräntor

m.m.

10,3

-2,1

0

12,4

Riksgäldskontorets

nettoutlåning 1)

31,8

0

28,7

3,2

Utgifter

39,7

-0,8

33,6

6,9

1) Inklusive Kassamässig korrigeringspost 65 Skr. 2001/02:101 Tabell 4.24 Statsbudgetens utgifter fördelade på utgiftsområden Miljoner kronor

Stats

Tilläggs

Totalt

Utfall

Skillnad

Skillnad

budget

budget

anvisat

mot stats-

mot totalt

budget

anvisat

UO 01 Rikets styrelse

5 316

36

5 352

5 413

97

61

UO 02 Samhällsekonomi och finansförvaltning

1 308

805

2 112

2 122

814

9

UO 03 Skatteförvaltning och uppbörd

6 207

8

6 215

6 432

225

216

UO 04 Rättsväsendet

23 973

771

24 744

24 149

176

-596

UO 05 Utrikesförvaltning och internationell samverkan

2 908

115

3 023

3 015

107

-8

UO 06 Totalförsvar

46 530

-4

46 526

44 895

-1 635

-1 631

UO 07 Internationellt bistånd

14 966

-203

14 763

16 989

2 023

2 226

UO 08 Invandrare och flyktingar

4 942

613

5 555

5 282

340

-274

UO 09 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

29 374

464

29 838

29 492

118

-346

UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

101 950

5 540

107 490

107 316

5 366

-174

UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

33 780

30

33 810

33 839

59

29

UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

47 747

0

47 747

48 289

542

542

UO 13 Arbetsmarknad

63 031

-883

62 147

58 627

-4 403

-3 520

UO 14 Arbetsliv

8 542

-11

8 531

8 507

-35

-24

UO 15 Studiestöd

21 622

41

21 663

19 089

-2 533

-2 574

UO 16 Utbildning och universitetsforskning

34 846

-541

34 305

33 259

-1 586

-1 045

UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

7 807

4

7 811

7 814

7

3

UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

11 635

-128

11 507

10 434

-1 200

-1 073

UO 19 Regional utjämning och utveckling

4 214

1

4 215

3 258

-956

-957

UO 20 Allmän miljö- och naturvård

2 201

-43

2 158

2 153

-48

-5

UO 21 Energi

2 262

8

2 271

1 950

-312

-320

UO 22 Kommunikationer

24 690

257

24 948

24 568

-122

-379

UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

13 677

3 526

17 203

16 627

2 950

-577

UO 24 Näringsliv

3 518

-46

3 472

3 348

-169

-124

UO 25 Allmänna bidrag till kommuner

99 363

1 813

101 176

100 639

1 277

-536

UO 26 Statsskuldsräntor m.m.

70 925

0

70 925

81 260

10 335

10 335

UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

23 804

0

23 804

23 272

-532

-532

Förändring av anslagsbehållningar

3 000

0

3 000

0

-3 000

-3 000

Summa utgiftsområden

714 136

12 174

726 310

722 036

7 901

-4 274

Kassamässig korrigering

-45 700

0

-45 700

-34 426

11 274

11 274

Riksgäldskontorets nettoutlåning

8 209

0

8 209

28 769

20 560

20 560

Summa statsbudgetens utgifter m.m.

676 645

12 174

688 819

716 379

39 734

27 560

Statsbudgetens utgifter m.m. blev 39 734 miljoner kronor högre än beräkningen i statsbudgeten. Skillnaden mot totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev 27 560 miljoner kronor. Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev 7 901 miljoner kronor högre än i statsbudgeten. De blev dock 37 542 miljoner kronor lägre än totalt tilldelade medel (statsbudget, tilläggs- budget, ingående reservationer och ramöver- föringsbelopp samt indragningar och medgivna överskridanden). Statsskuldsräntor m.m. blev 10 335 miljoner kronor högre än i statsbudgeten, medan utgifter exkl. statsskuldsräntor m.m. blev 2 434 miljoner kronor lägre. Riksgäldskontorets nettoutlåning blev 20 560 miljoner kronor högre än i statsbudgeten, främst till följd av större utlåning till statliga bolag och affärsverk. Den kassamässiga korrigeringen togs i statsbudgeten upp med 45 700 miljoner kronor. Detta belopp avsåg överföring från AP-fonden till stats- budgeten. Utfallet för den kassamässiga korrige- 66 ringen uppgick till -34 426 miljoner kronor. Skillnaden mot statsbudgeten blev således 11 274 miljoner kronor, främst till följd av den extra inleveransen från Riksbanken i juni 2001. För följande fem utgiftsområden blev utfallet mer än en miljard kronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten: 7 Internationellt bistånd, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. Fem utgiftsområden redovisar utfall som är mer än en miljard kronor lägre än vad som anvisades i statsbudgeten: 6 Totalförsvar, 13 Arbetsmarknad, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Indragningar Enligt 8 § lagen (1996:1986) om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällseko- nomiska skäl. Under 1999 genomfördes en förändring av 11 § anslagsförordningen (1996:1189) vilken innebar att berörda myndigheter fr.o.m. 1999 får disponera ett ramanslag med högst summan av tilldelat belopp och ett överfört anslagssparande upp till tre procent av anslaget. Om inte regeringen beslutar annat skall myndigheten som en indragning av anslag föra bort ett belopp motsvarande den del av ett anslagssparande enligt årsredovisningen för föregående år som överstiger tre procent av det årets tilldelade anslag minskat med dispositionsrätt som fördelats till annan myndighet. Indragningen skall göras senast den 30 juni året efter det år då anslagssparandet översteg tre procent. Indrag- ningar på grund av denna regel uppgick till 2 073 miljoner kronor under 2001. Under 2001 har indragningar av anslagsmedel uppgående till totalt 6 121 miljoner kronor gjorts. I beloppet ingår indragningar till följd av anslagssparande över tre procent enligt ovan. Ett fåtal indragningar svarar för större delen av totalbeloppet. I tabell 4.25 redovisas samtliga indragningar som är större än 100 miljoner kronor. Dessa större indragningar, nio stycken, summerar till 4 480 miljoner kronor och svarar Skr. 2001/02:101 för 73 procent av det totalt indragna beloppet under 2001. Den största indragningen uppgår till 2 373 miljoner kronor och härrör från anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader inom utgiftsområde 13 Arbetsmark- nad. Regeringen bedömde att antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program skulle bli lägre än antagandena i statsbudgeten.

Tabell 4.25 Indragningar 2001 Miljoner kronor Utgiftsområde / anslag

UO 04 04:1

Polisorganisationen

169

UO 09 13:1

Sjukvårdsförmåner m.m.

151

UO 13 22:3

Köp av arbetsmarknadsutbildning

och övriga kostnader

2 373

UO 16 25:16

Särskilda utbildningsinsatser för

vuxna

191

UO 16 25:73

Universitets och högskolors premier

för de statliga avtalsförsäkringarna

229

UO 18 21:1

Bostadsbidrag

385

UO 18 31:4

Statens bostadskreditnämnd:

Garantiverksamhet

100

UO 19 A:1 1998

Regionalpolitiska åtgärder

281

UO 23 43:6

Intervention och exportbidrag för

jordbruksprodukter

600

Övriga indragningar

1 641

Totalt

6 121

Medgivna överskridanden Med riksdagens bemyndigande får regeringen besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av riksdagen beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas (6 § andra stycket lagen (1996:1986) om statsbud- geten). Regeringen har beslutat om de medgivna överskridanden som framgår av följande tabell: Tabell 4.26 Medgivna överskridanden Miljoner kronor Utgiftsområde / anslag

UO 08 12:2

Mottagande av asylsökande

24

UO 13 22:2

Bidrag till

lönegarantiersättning

144

UO 26 92:1

Räntor på statsskulden

10 471

Summa Medgivna

överskridanden

10 639

67 Skr. 2001/02:101 I statsbudgeten anvisades under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anslaget 92:1 Räntor på statsskulden 70 600 miljoner kronor. Utfallet blev 81 071 miljoner kronor, vilket är 10 471 miljoner kronor högre än vad som budgeterades. Därmed har det direkt till anslaget kopplade bemyndigande som riksdagen gett regeringen utnyttjats. Detta bemyndigande innebär att regeringen har rätt att besluta att anslaget får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. Utgiftsbegränsningar Under 2001 har olika begränsningar av ut- gifterna gjorts. I tabellen följs dessa begräns- ningar upp. Tabell 4.27 Begränsningsbelopp 2001 Miljoner kronor

Begräns

Utfall

Skillnad

nings

belopp

UO 4 04:05

Domstolsverket

3 560

3 468

92

UO 7 PO 8

Internationellt

utvecklings-

samarbete

16 086

15 920

166

UO 7 PO 9

Samarbete med

Central- och

Östeuropa

1 154

1 069

85

Månadsfördelat utgiftsutfall Statsbudgetens utfall redovisas löpande under året av Ekonomistyrningsverket. I bilaga 9 redovisas statsbudgetens utfall per månad och utgiftsområde. De korrigeringar av anslagsför- brukningen som görs av myndigheterna vid budgetårets slut redovisas i sin helhet på december månad. Politikområden Från och med 2001 delas statsbudgetens utgifter in i 47 politikområden. Syftet med indelningen är att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, kostnader och resultat. Erfarenheterna har visat att det många gånger har varit svårt att koppla samman mål, kostnader och resultat på utgifts- områdesnivån. Vissa politikområden omfattar verksamheter som i sin helhet ryms inom ett utgiftsområde. Ett politikområde kan även omfatta en begränsad del av verksamheten som bedrivs inom ett annat utgiftsområde. Det finns även politikområden som berör flera utgifts- områden, s.k. sektorövergripande politikom- råden. Inom utgiftsområde 1 och 2 återfinns anslag och verksamheter för vilka regeringen inte fastställer mål såsom riksdagens ledamöter och ombudsmän samt regeringskansliet. Dessa omfattas inte av den nya politikområdes- indelningen. Områdena Allmänna bidrag till kommuner (utgiftsområde 25), Statsskulds- räntor m.m. (utgiftsområde 26) och Avgiften till Europeiska gemenskapen (utgiftsområde 27) utgörs inte direkt av statlig verksamhet, utan kan ses som medel för att uppnå verksamhet inom övriga utgiftsområden. Dessa omfattas inte av politikområdesindelningen. I tabellen redovisas dessa under rubriken Icke politikområdes- tillhörig verksamhet. Politikområdet 19 Ersättning vid arbets- oförmåga har de största utgifterna (107 316 miljoner kronor). Detta politikområde överens- stämmer med utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Det största anslaget inom detta politikområde är 19:2 Förtidspensioner . Utfallet uppgick till 50 167 miljoner kronor. Det minsta politikområdet är 47 Minori- tetspolitik. Utgifterna uppgick till 8 miljoner kronor. Det består av ett enda anslag 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter inom utgiftsområdet 8 Invandrare och flyktingar.

I tabell 4.28 jämförs utfallet med anvisat i statsbudgeten och totalt anvisat. Skillnaderna kommenteras i avsnitt 4.3.1 4.3.27. I tabellerna redovisas utfallet per politikområde inom respektive utgiftsområde (se även bilaga 7). 68 Skr. 2001/02:101 Tabell 4.28 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden Miljoner kronor

Statsbudget

Tilläggs

Totalt

Utfall

Skillnad mot

Skillnad mot

budget

anvisat

statsbudget

totalt

anvisat

PO 01 Effektiv statsförvaltning

8 295

-30

8 265

8 286

-9

21

PO 02 Finansiella system och tillsyn

519

816

1 336

1 303

784

-32

PO 03 Skatt, tull och exekution

7 569

9

7 578

7 824

255

246

PO 04 Rättsväsendet

22 611

770

23 382

22 757

145

-625

PO 05 Utrikes- och säkerhetspolitik

2 908

115

3 023

3 015

107

-8

PO 06 Försvarspolitik

45 445

-16

45 429

43 802

-1 643

-1 627

PO 07 Skydd mot olyckor

1 085

12

1 097

1 093

8

-4

PO 08 Internationellt utvecklingssamarbete

14 066

-203

13 863

15 920

1 854

2 057

PO 09 Samarbete med Central- och Östeuropa

900

0

900

1 069

169

169

PO 10 Integrationspolitik

2 406

-208

2 198

2 282

-124

84

PO 11 Storstadspolitik

785

0

785

444

-341

-341

PO 12 Migrationspolitik

1 963

821

2 784

2 726

763

-58

PO 13 Hälso- och sjukvårdspolitik

19 955

404

20 360

20 237

282

-123

PO 14 Folkhälsa

516

54

570

497

-19

-72

PO 15 Barnpolitik

16

0

16

16

0

0

PO 16 Handikappolitik

7 671

0

7 671

7 359

-311

-311

PO 17 Äldrepolitik

252

1

253

350

98

97

PO 18 Socialtjänstpolitik

703

-7

696

781

78

85

PO 19 Ersättning vid arbetsoförmåga

101 950

5 540

107 490

107 316

5 366

-174

PO 20 Ekonomisk äldrepolitik

33 780

30

33 810

33 839

59

29

PO 21 Ekonomisk familjepolitik

52 507

-500

52 007

52 283

-224

276

PO 22 Arbetsmarknadspolitik

63 031

-883

62 147

58 627

-4 403

-3 520

PO 23 Arbetslivspolitik

1 007

8

1 015

1 008

1

-7

PO 24 Jämställdhetspolitik

33

0

32

39

6

7

PO 25 Utbildningspolitik

57 469

-541

56 928

53 340

-4 129

-3 588

PO 26 Forskningspolitik

4 439

-89

4 350

4 422

-17

72

PO 27 Mediepolitik

726

-2

724

672

-53

-52

PO 28 Kulturpolitik

4 513

4

4 517

4 527

14

10

PO 29 Ungdomspolitik

107

-1

105

107

0

1

PO 30 Folkrörelsepolitik

493

0

493

491

-2

-2

PO 31 Bostadspolitik

3 615

382

3 997

3 413

-202

-584

PO 32 Regional samhällsorganisation

1 890

-6

1 884

1 891

1

7

PO 33 Regionalpolitik

3 764

1

3 765

3 209

-556

-557

PO 34 Miljöpolitik

3 564

-26

3 538

3 300

-264

-237

PO 35 Energipolitik

2 262

8

2 271

1 950

-312

-320

PO 36 Transportpolitik

23 928

236

24 164

23 786

-143

-379

PO 37 IT, tele och post

1 009

0

1 009

605

-404

-404

PO 38 Näringspolitik

1 646

36

1 681

1 678

32

-4

PO 39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande

618

10

628

558

-60

-69

PO 40 Konsumentpolitik

136

0

136

137

1

1

PO 41 Skogspolitik

478

2

480

453

-25

-27

PO 42 Djurpolitik

372

19

391

407

35

16

69 Skr. 2001/02:101

PO 43 Livsmedelspolitik

7 594

3 558

11 153

10 607

3 013

-546

PO 44

Landsbygdspolitik

3 755

-2

3 753

3 714

-41

-39

PO 45

Samepolitik

52

3

55

68

16

13

PO 46

Demokrati

65

22

87

79

13

-9

PO 47

Minoritetspolitik

8

0

8

8

0

0

Förändring av anslagsbehållningar

3 000

0

3 000

0

-3 000

-3 000

Summa politikområden

515 475

10 349

525 824

512 295

-3 180

-13 529

Icke politikområdestillhörig verksamhet

90

Övrig verksamhet

4 570

12

4 581

4 571

1

-11

91

Allmänna bidrag till kommuner

99 363

1 813

101 176

100 639

1 277

-536

92

Statsskuldräntor m.m.

70 925

0

70 925

81 260

10 335

10 335

93

Avgiften till Europeiska gemenskapen

23 804

0

23 804

23 272

-532

-532

Kassamässig korrigering

-45 700

0

-45 700

-34 426

11 274

11 274

Riksgäldskontorets nettoutlåning

8 209

0

8 209

28 769

20 560

20 560

Summa statsbudgetens utgifter m.m.

676 645

12 174

688 819

716 379

39 734

27 560

Utfallet per utgiftsområde I nästa avsnitt redovisas utfallet per utgifts- område och de större skillnaderna mot stats- budgeten på anslagsnivå. Tabellerna visar utfallet per politikområde inom respektive utgifts- område. I vissa fall kommenteras skillnaderna mot tilldelade medel. Med tilldelade medel avses summan av ingående reservationer och ramöver- föringsbelopp, anvisade medel på stats- och tilläggsbudget, medgivna överskridanden samt indragningar. Dessutom redovisas Riksgälds- kontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen, som ingår på statsbudgetens utgiftssida. I bilaga 7 redovisas en specifikation av utfallet för samtliga anslag på statsbudgeten samt skillnader bl.a. jämfört med statsbudgeten.

4.3.1

Utgiftsområde 1 Rikets styrelse

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Demo- krati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. Vidare ingår även anslagen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten , 90:2 Riksdagens ledamöter och partier m.m., 90:3 Riksdagens förvaltningskostnader, 90:4 Riksdagens ombuds- män, justitieombudsmännen, 90:5 Regerings- kansliet m.m., 90:6 Stöd till politiska partier , i utgiftsområdet . Tabell 4.29 UO 1 Rikets styrelse Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Mediepolitik

659

691

1

641

-50

Utrikeshandel,

export- och

investerings-

främjande 1)

191

0

0

130

130

Samepolitik

16

15

3

18

3

Demokrati

58

65

22

79

13

Övrig

verksamhet

3 896

4 545

10

4 546

1

Summa UO 1

4 820

5 316

36

5 413

97

1) Avser anslaget F1 Samarbete och utveckling inom Östersjöregionen från 1999. Utfallet uppgick till 5 413 miljoner kronor och var därmed 97 miljoner kronor (1,8 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna hänför sig i huvudsak till ett anslag, äldreanslaget från budgetåret 1999 F1 Samarbete och utveckling inom Östersjöregionen (den s.k. Östersjömiljarden) där förbrukningen finansierades med 130 miljoner kronor av reservationer från tidigare år. Utfallet för anslaget 27:2 Presstöd blev däremot, till följd av tidningen Arbetets nedläggning, 42 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. 70

4.3.2

Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning samt Finansiella system och tillsyn. Här ingår ett antal centrala myndigheter, bl.a. Riksrevisionsverket, Eko- nomistyrningsverket, Statskontoret, Statistiska centralbyrån, Konjunkturinstitutet, Riksgälds- kontoret, Kammarkollegiet och Finansinspek- tionen. Vidare ingår under Övrig verksamhet anslaget 90:1 Riksdagens revisorer . Tabell 4.30 UO 2 Samhällsekonomi och förvaltning Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Effektiv

statsförvaltning

844

793

-11

826

33

Finansiella

system och

tillsyn

635

490

814

1 271

781

Övrig

verksamhet

24

25

2

25

0

Summa UO 2

1 503

1 308

805

2 122

814

Utfallet uppgick till 2 122 miljoner kronor och var därmed 814 miljoner kronor (62,2 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna hänför sig i huvudsak till tidigarelagda avsättningar från anslag till garantireserver i Riksgäldskontoret avseende s.k. äldre garantier. Från anslagen 2:8 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken och 2:10 Avsättning för garantiverksamhet har 315 miljoner kronor respektive 501 miljoner kronor avsatts enligt den nya garantimodellen. Detta har finansierats med medel på tilläggsbudget. Avsättningen från det sistnämnda anslaget avser främst Venantius AB (500 miljoner kronor).

4.3.3

Utgiftsområde 3 Skatteförvaltning och uppbörd

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. Skr. 2001/02:101 Tabell 4.31 UO 3 Skatteförvaltning och uppbörd Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Skatt, tull och

exekution

6 170

6 207

8

6 432

225

Summa UO 3

6 170

6 207

8

6 432

225

Utfallet uppgick till 6 432 miljoner kronor och blev därmed 225 miljoner kronor (3,6 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna kan till största delen förklaras av att utfallet för anslag 3:2 Skattemyndigheterna blev 210 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Det högre utfallet beror på att skattemyndigheterna har genomfört en satsning på ökad skattekontroll. För att kunna genomföra denna satsning har nyrekryteringarna ökat vilket lett till högre utgifter. En annan bidragande orsak är att utvecklingen av IT-baserade lösningar inom skatteområdet medfört högre utgifter än budge- terat. För att finansiera utgifterna har en del av anslagskrediten tagits i anspråk.

4.3.4

Utgiftsområde 4 Rättsväsendet

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rätts- väsendet. Här ingår polisväsendet, åklagar- väsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och rättshjälpen. I utgiftsområdet ingår även krono- fogdemyndigheterna som tillhör politikområdet Skatt, tull och exekution. Tabell 4.32 UO 4 Rättsväsendet Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Skatt, tull och

exekution

1 397

1 362

1

1 392

31

Rättsväsendet

21 920

22 611

770

22 757

145

Summa UO 4

23 317

23 973

771

24 149

176

Utfallet uppgick till 24 149 miljoner kronor och blev därmed 176 miljoner kronor (0,7 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna jämfört med stats- budgeten hänför sig i huvudsak till anslaget 4:1 Polisorganisationen vars utfall blev 164 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget tillfördes 668 miljoner kronor på tilläggsbudget för att undvika överskridande. 71 Skr. 2001/02:101 Utfallet för anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. blev 75 miljoner kronor högre än anvisat i statbudgeten.

4.3.5

Utgiftsområde 5

Utrikesförvaltning och internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Tabell 4.33 UO 5 Utrikesförvaltning och internationell samverkan Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Utrikes- och

säkerhets-

politik

2 984

2 908

115

3 015

107

Summa UO 5

2 984

2 908

115

3 015

107

Utfallet uppgick till 3 015 miljoner kronor och var därmed 107 miljoner kronor (3,7 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De anslag som står för de största skillnaderna är 5:1 Utrikesförvaltningen vars utfall blev 39 miljoner kronor högre än statsbudgeten och 5:4 Bidrag till vissa internationella organisationer vars utfall blev 88 miljoner kronor högre än statsbudgeten. Orsakerna till det senare an- slagets ökade utgifter är fler och dyrare freds- främjande operationer än vad som ursprungligen beräknats. Att operationerna blev dyrare än be- räknat kan delvis förklaras av den svaga kronan. De högre utgifterna för utrikesförvaltningen förklaras främst av högre utgifter än beräknat för 

EU-ordförandeskapet,

 inträdet i det operativa Schengensamarbetet samt omvandlingar och omorganisationer av utlandsmyndigheter.

4.3.6

Utgiftsområde 6 Totalförsvar

Utgiftsområdet omfattar politikområdet För- svarspolitik och politikområdet Skydd mot olyckor. Politikområdet Försvarspolitik består av det militära försvaret och det civila försvaret. Politikområdet Skydd mot olyckor omfattar förebyggande, konsekvensbegränsande och skadeavhjälpande åtgärder avseende olyckor. Tabell 4.34 UO 6 Totalförsvar Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Försvarspolitik

45 096

45 445

-16

43 802

-1 643

Skydd mot

olyckor

1 069

1 085

12

1 093

8

Summa UO 6

46 165

46 530

-4

44 895

-1 635

Utfallet uppgick till 44 895 miljoner kronor och var därmed 1 635 miljoner kronor (3,5 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling blev 1 967 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i statsbudgeten bl.a. beroende på förseningar av materielleveranser från såväl Försvarets materiel- verk som försvarsindustrin. Förseningarna beror i huvudsak på Försvarsmaktens omprioriteringar med anledning av pågående strukturförändringar samt kapacitetsbrist inom Försvarets materiel- verk. Utfallet för anslaget 6:1 Förbands- verksamhet och beredskap m.m. blev däremot 265 miljoner kronor högre än beräknat i stats- budgeten. Främst beror detta på att takten i om- struktureringen har varit lägre än planerat. Bland annat har avvecklingen av civil personal inte genomförts som förutsattes. Utfallet för anslaget 6:10 Funktionen telekommunikationer m.m. blev 119 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. En orsak är att införandet av ett abonnentprioriteringssystem senarelagts med hänsyn till den tekniska utvecklingen. Därutöver har planerade nätåtgärder senarelagts då de måste samordnas med den pågående bredbandsut- byggnaden.

4.3.7

Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Inter- nationellt utvecklingssamarbete och Samarbete med Central- och Östeuropa. 72 Skr. 2001/02:101 Tabell 4.35 UO 7 Internationellt bistånd Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Internatio-

nellt

utvecklings-

samarbete

14 382

14 066

-203

15 920

1 854

Samarbete

med Central-

och Öst-

europa

936

900

0

1 069

169

Summa UO 7

15 317

14 966

-203

16 989

2 023

Utfallet uppgick till 16 989 miljoner kronor och var därmed 2 023 miljoner kronor (13,5 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden kan till största delen hänföras till anslaget 8:1 Biståndsverksamhet vars utfall blev 1 838 miljoner kronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Detta beror på att reservationsmedel från tidigare år utnyttjats. Även för anslaget 9:1 Samarbete med Central- och Östeuropa förklaras det högre utfallet (103 miljoner kronor) av utnyttjande av reserva- tionsmedel. Tabell 4.36 Utfallet för biståndet 1997-2001

Miljoner kronor

1997

1998

Redovisning av utfallet för biståndet Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (procent av bruttonationalin- komsten) som riksdagen beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen i budgetpropositionen används den senaste BNI- prognosen varför ramens storlek kan förändras mellan vårpropositionen och budgetpropo- sitionen samt mellan åren. Det totala svenska biståndet under ett år rapporteras årligen till OECD:s bistånds- kommitté DAC (Development Assistance Committee). DAC ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik. Rappor- teringen till DAC görs under våren efter avslutat budgetår. I rapporteringen ingår samtliga kost- nader, inklusive avräkningar, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s defini- tioner. Vid rapporteringstillfället används senast tillgängliga BNI-prognos.

Nedan redovisas DAC-rapporteringen mellan 1997 och 2001. Utfallet för 2001 är preliminärt. Det slutliga utfallet redovisas i budget- propositionen för 2003.

1999

2000

2001

Totalt utbetalat

13 212

12 499

13 467

16 479

17 773

bistånd 1)

Totalt bistånd i

0,79%

0,72%

0,70%

0,80%

0,83%

procent av BNI 2)

1)

Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC.

2)

Den senaste prognosen för BNI används vid rapporteringstillfället till DAC

73 Skr. 2001/02:101

4.3.8

Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Migrationspolitik, Integrationspolitik, Storstads- politik och Minoritetspolitik. Tabell 4.37 UO 8 Invandrare och flyktingar Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Integrations-

politik

2 093

2 406

-208

2 282

-124

Storstads-

politik

149

565

0

266

-299

Migrations-

politik

2 223

1 963

821

2 726

763

Minoritets-

politik

8

8

0

8

0

Summa UO 8

4 472

4 942

613

5 282

340

Utfallet uppgick till 5 282 miljoner kronor och var därmed 340 miljoner kronor (6,9 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfall och statsbudget hänför sig främst till anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande vars utfall blev 748 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Det beror på att antalet asylsökande i mottagandesystemet blev betydligt högre än vad som beräknats i statsbudgeten. Det har framför allt varit en markant ökning av asylsökande irakier, pale- stinier, kosovoalbaner och bosnier. Inträdet som operativ medlem i Schengensamarbetet har lett till ett ökat antal asylsökande. Många av dessa ansökningar är svårbedömda vilket har medfört förlängda handläggningstider och en successiv ökning av antalet asylsökande i mottagande- systemet. Anslaget har anvisats 686 miljoner kronor på tilläggsbudget. Detta räckte dock inte till för att täcka de ökade utgifterna. Regeringen har därför beslutat om ett medgivet över- skridande på 24 miljoner kronor. Utfallet för anslag 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev 123 miljoner kronor lägre än statsbudgeten beroende på att antalet mottagna flyktingar i kommunerna blev lägre än väntat. Utfallet för anslag 11:1 Utvecklings- insatser i storstadsregionerna blev 299 miljoner kronor lägre än statsbudgeten. Det beror främst på vissa eftersläpningar i verksamheten.

4.3.9

Utgiftsområde 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik och Socialtjänstpolitik. Utgiftsområdet omfattar även anslaget 26:1 Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap : Förvaltning samt anslaget 26:2 Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap : Forskning , vilka ingår i politik- området Forskningspolitik. Tabell 4.38 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Hälso- och

sjukvårds-

politik

20 575

19 955

404

20 237

282

Folkhälsa

483

516

54

497

-19

Barnpolitik

16

16

0

16

0

Handikapp-

politik

6 273

7 671

0

7 359

-311

Äldrepolitik

444

252

1

350

98

Socialtjänst-

politik

654

703

-7

781

78

Forsknings-

politik

128

262

12

251

-11

Summa UO 9

28 573

29 374

464

29 492

118

74 Utfallet uppgick till 29 492 miljoner kronor och var därmed 118 miljoner kronor (0,4 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De ökade utgifterna inom utgiftsområdet hänför sig främst till anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen . Utfallet blev 394 miljoner kronor högre än anvisade medel i statsbudgeten. Under året slöts avtal om statens ersättning till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader bl.a. avseende 2001. För att täcka utbetalningarna tilldelades anslaget 394 miljoner kronor på tilläggsbudget. Utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättnin g uppgick 2001 till 6 342 miljoner kronor, vilket var 298 miljoner kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten. En orsak till detta var svårigheterna att rekrytera assistenter.

4.3.10

Utgiftsområde 10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersätt- ning vid arbetsoförmåga. Tabell 4.39 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Miljoner kronor

Politik-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

område

2000

2001

2001

2001

2001

Ersätt-

ning

vid

arbets-

oför-

måga

97 937

101 950

5 540

107 316

5 366

Summa

97 937

101 950

5 540

107 316

5 366

UO 10

Utfallet uppgick till 107 316 miljoner kronor och var därmed 5 366 miljoner kronor (5,3 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det är emellertid 174 miljoner kronor lägre än vad som anvisades sammanlagt i statsbudget och tilläggsbudget. Skillnaden mellan utfall och statsbudget hänför sig främst till anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Utgifterna på detta anslag uppgick till 42 894 miljoner kronor, vilket är 4 469 miljoner kronor (11,6 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Under 2001 ökade sjukfrånvaron mer än vad som beräknades i statsbudgeten. Till följd därav anvisade Skr. 2001/02:101 riksdagen ytterligare 5 450 miljoner kronor på tilläggsbudget. Tabell 4.40 Antal ersatta sjukdagar, ersättning per dag 1997-2001

Antal ersatta nettodagar, miljoner dagar

Kvinnor

Män

Summa

1997 1 )

24,2

17,5

41,7

1998 1)

29,9

20,5

50,4

1999

37,7

24,9

62,6

2000

46,8

29,6

76,4

2001

54,5

33,7

88,2

Genomsnittlig ersättning, kronor/dag

Kvinnor

Män

Summa

1997 1 )

304

371

332

1998 1)

339

409

368

1999

358

428

386

2000

376

443

402

2001

389

455

414

1) Sjukpenningperioden var 28 dagar t.o.m. mars 1998, därefter 14 dagar. Utgifterna för sjukpenning beror på antal ersatta nettosjukdagar och genomsnittlig ersättning per dag. Nettosjukdagar avser hela dagar, t.ex. två halvdagar blir en heldag. Dagar med sjuklön, som arbetsgivaren betalar för de första fjorton dagarna, ingår inte. Antalet ersatta netto- sjukdagar uppgick 2001 till 88,2 miljoner dagar. Det är ca 11,9 miljoner (15,5 procent) fler dagar än 2000. De ökade utgifterna för sjukpenning beror främst på det ökande antalet ersatta sjukdagar, men även på den ökade genom- snittliga ersättningen per dag. En bidragande orsak till att antalet sjukdagar har ökat kan vara det förbättrade läget på arbetsmarknaden. Detta har medfört att antalet personer som omfattas av sjukförsäkringen ökat. I tabell 4.40 redovisas även antalet ersatta nettodagar och genomsnittlig ersättning fördelat på kvinnor och män. År 2001 svarade kvinnorna för 61,8 procent av det totala antalet ersatta nettodagar. Den genomsnittliga ersättningen 2001 var 389 kronor per dag för kvinnor och 455 kronor för män. Utgifterna för anslaget 19:2 Förtidspensioner uppgick 2001 till 50 167 miljoner kronor, vilket är 471 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. De högre utgifterna beror till största delen på att fler personer än beräknat har gått över från sjukskrivning till förtidspension. 75 Skr. 2001/02:101

4.3.11

Utgiftsområde 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Eko- nomisk äldrepolitik. I detta ingår Ålders- pensioner, Efterlevandepensioner till vuxna, Bostadstillägg till pensionärer och Delpension. Tabell 4.41 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Ekonomisk

äldrepolitik

33 538

33 780

30

33 839

59

Summa UO 11

33 538

33 780

30

33 839

59

Utfallet uppgick till 33 839 miljoner kronor och blev därmed 59 miljoner kronor (0,2 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionäre r blev 143 miljoner kronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Nya nivåer för boendekostnadstak infördes 2001 samtidigt som boendekostnadsgolvet togs bort, vilket har medfört att utgifterna ökade mer än beräknat.

4.3.12

Utgiftsområde 12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomiskt familjepolitik utom bostadsbidrag som tillhör utgiftsområde 18. De största anslagen är Allmänna barnbidrag och Föräldra- försäkring. Tabell 4.42 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Ekonomisk

familjepolitik

44 596

47 747

0

48 289

542

Summa UO 12

44 596

47 747

0

48 289

542

Utfallet uppgick till 48 289 miljoner kronor och var därmed 542 miljoner kronor (1,1 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 21:1 Allmänna barn- bidrag blev 194 miljoner kronor (0,9 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det beror på att antalet barn med barnbidrag varit något fler än vad som beräknats. Fler födda barn medförde att utgifterna på anslaget 21:2 Föräldraförsäkring blev 345 miljoner kronor (1,9 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslaget finansierar föräldraför- säkringen i form av föräldrapenning, tillfällig för- äldrapenning och havandeskapspenning. Män- nens andel av de utbetalda dagarna i föräldra- penningen har ökat något under hela 1990-talet. År 1990 var männens andel 7,1 procent och uppgick 2001 till 13,8 procent. Tabell 4.43 Föräldrapenningen 1996-2001

År

Medel-

Antal

ersätt-

netto-

därav

därav

ning

därav

därav

dagar

kvinnor

män

per dag

kvinnor

män

tusental

%

%

kr/dag

kr/dag

kr/dag

1996

42 177

89,4

10,6

269

256

374

1997

37 905

90,1

9,9

274

264

364

1998

36 327

89,6

10,4

302

291

397

1999

36 036

88,4

11,6

316

305

402

2000

35 661

87,6

12,4

333

320

418

2001

36 499

86,2

13,8

350

337

430

4.3.13

Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik. I detta ingår främst bidrag till arbetslöshetsersättning och utgifter för arbetsmarknadspolitiska program. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden och bidrag till Samhall AB:s verksamhet. Utgiftsområdets namn har fr.o.m. 2001 ändrats från Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet till Arbetsmarknad. Förändringen innebär att anslag från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, verksamhets- område Arbetsmarknad, nu överförts till utgiftsområde 13. Tabell 4.44 UO 13 Arbetsmarknad Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Arbetsmark-

nadspolitik

65 613

63 031

-883

58 627

-4 403

Summa UO 13

65 613

63 031

-883

58 627

-4 403

Utfallet uppgick till 58 627 miljoner kronor och var därmed 4 403 miljoner kronor (7 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. 76 De lägre utgifterna hänför sig främst till anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd , vars utfall blev 3 005 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i stats- budgeten. Beräkningen i statsbudgeten baserade sig på att den genomsnittliga arbetslösheten för året skulle uppgå till 3,8 procent medan utfallet preliminärt blev 4 procent. Det finns dock andra faktorer än genomsnittlig arbetslöshet som påverkar beräkningen av utgifterna under anslaget, exempelvis genomsnittlig dagpenning och antal ersatta dagar. En annan faktor är att personer som räknas som sysselsatta i Statistiska centralbyråns arbetskraftundersökningar (AKU) ändå kan uppbära arbetslöshetsersättning. Exempelvis gäller detta deltidsarbetslösa och tillfälligt anställda. När det gäller aktivitetsstödet gjorde regeringen bedömningen att behovet av konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program var lägre än vad som beräknades i statsbudgeten och en indragning av anslagsmedel om 517 miljoner kronor gjordes därför i tilläggs- budgeten. Utgifterna under anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader blev 727 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i statsbudgeten utifrån regeringens bedömning om ett mindre behov av program- platser. Även här har antalet deltagare blivit lägre än vad som beräknats. En indragning av anslags- medel om 344 miljoner kronor gjordes därför i tilläggsbudgeten. Utfallet för anslaget 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 

20002006

blev 982 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Detta beror på att program- beslutet för Mål 3-området togs senare än väntat och att det tar en viss tid i början av programperioden innan utbetalningarna sker.

För anslaget 22:12 Bidrag till lönegaranti- ersättningar blev utfallet 746 miljoner kronor högre än vad som anvisats i statsbudgeten. Detta beror bl.a. på att antalet konkurser har varit högre än vad som antogs i statsbudgeten. Ytterligare 433 miljoner kronor har anvisats på tilläggsbudget. Regeringen har även medgivit ett överskridande av anslaget med 144 miljoner kronor.

Skr. 2001/02:101

4.3.14

Utgiftsområde 14 Arbetsliv

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Arbetslivspolitik, Jämställdhetspolitik och del av Effektiv statsförvaltning. Inom utgiftsområdet agerar bl.a. Arbetsmiljöverket, Arbetslivs- institutet och Jämställdhetsombudsmannen. Utgiftsområdets namn har fr.o.m. 2001 ändrats från Arbetsmarknad och arbetsliv till Arbetsliv. Förändringen innebär att anslagen under verksamhetsområde Arbetsmarknad nu överförts till utgiftsområde 13. Tabell 4.45 UO 14 Arbetsliv Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Effektiv

statsförvalt-

ning

7 410

7 502

-19

7 460

-42

Arbetslivs-

politik

956

1 007

8

1 008

1

Jämställdhets

politik

42

33

0

39

6

Forsknings-

politik

270

0

0

0

0

Summa UO 14

8 678

8 542

-11

8 507

-35

Utfallet uppgick till 8 507 miljoner kronor och var därmed 35 miljoner kronor (0,4 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden hänför sig främst till anslaget 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m . där utfallet blev 42 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. En förklaring till detta är att reg- leringen mellan kyrkans försäkringsförening och staten inte slutfördes under 2001.

4.3.15

Utgiftsområde 15 Studiestöd

Utgiftsområdet omfattar delar av politikområdet Utbildningspolitik. Området innehåller utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier. Inom området anslås medel för dels studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg m.m. och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, dels studiemedel i form av studiebidrag, dels medel för räntesubventioner och avskrivning av studielån. Medel anslås även för olika former av 77 Skr. 2001/02:101 vuxenstudiestöd samt bidrag för studiesociala ändamål. Tabell 4.46 UO 15 Studiestöd Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Utbildnings-

politik

19 681

21 622

41

19 089

-2 533

Summa UO 15

19 681

21 622

41

19 089

-2 533

Utfallet uppgick till 19 089 miljoner kronor och var därmed 2 533 miljoner kronor (11,7 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfallet och anvisade medel i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. vars utfall blev 1 213 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i stats- budgeten. Det lägre utfallet förklaras främst av ett mindre antal studerande med studiemedel än beräknat. Utfallet beror på flera faktorer, bl.a. det gynnsamma arbetsmarknadsläget. Den 1 juli 2001 infördes ett nytt, enhetligt studiestöd. Det innebär bl.a. att nya studerande, som tidigare skulle ha beviljats särskilt vuxenstudiestöd (SVUX) eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA), i stället beviljas studiemedel. Vuxenstudiestöden, SVUX och SVUXA, ges numera endast till studerande som påbörjat utbildningen före den 1 juli 2001 och stödet ges som längst fram till den 1 juli 2003. Det särskilda utbildningsbidraget lämnas t.o.m. utgången av 2002. Under 2001 ökade antalet studerande med studiemedel med 13 746 personer. Inkluderar man studerande med vuxenstudiestöd minskade dock det totala antalet personer med studiemedel eller vuxenstudiestöd med 25 970 personer jämfört med 2000. Av de totalt 532 524 personer som erhöll studiemedel eller vuxen- studiestöd under 2001 var 62,3 procent kvinnor. Utbetalade studiemedel framgår av tabell 4.48. År 2001 höjdes bidragsdelen från 27,8 procent till 34,5 procent av totalbeloppet. Dessutom introducerades en högre bidragsandel, 82 procent, för personer från 25 år som studerar på komvux. I utbetalda studielån ingår tilläggslån för 2001. Tabell 4.47 Antal studerande med studiemedel 1998-2001

Studiebidrag

Studielån

Kvinnor

Män

Summa

Kvinnor

Män

Summa

1998

225 794

170 193

395 987

179 683

136 337

316 020

1999

231 796

169 766

401 562

187 672

137 692

325 364

2000

236 676

167 988

404 664

195 333

138 383

333 716

2001

248 711

169 699

418 410

201 735

138 289

340 024

Tabell 4.48 Utbetalade studiemedel 1998-2001

Studiebidrag 1 )

Studielån

Kvinnor

Män

Summa

Kvinnor

Män

Summa

1998

2 791

2 133

4 924

5 962

4 584

10 546

1999

2 859

2 119

4 978

6 329

4 674

11 003

2000

2 972

2 115

5 087

6 794

4 815

11 609

2001

3 793

2 548

6 341

6 829

4 755

11 584

1)Exkl. statlig ålderspensionsavgift 78 För anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m . blev utfallet 406 miljoner kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av ett lägre antal studerande med särskilt utbildningsbidrag på grund av sysselsättnings- läget. Antal studerande med vuxenstudiestöd framgår av tabell 4.49. År 2001 var 72,9 procent kvinnor av det totala antalet studerande med vuxenstudiestöd. Tabell 4.49 Antal studerande med vuxenstudiestöd 1998- 2001

Kvinnor

Män

Summa

1998

130 290

53 777

184 067

1999

133 184

51 853

185 037

2000

110 437

43 393

153 830

2001

83 148

30 966

114 114

Utfallet för anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m . blev 800 miljoner kronor lägre än vad som anvisats. Detta beror främst på ett färre antal avskrivningar av vuxenstudiestöd än väntat.

4.3.16

Utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar stora delar av politik- områdena Utbildningspolitik och Forsknings- politik samt del av politikområdet Storstads- politik. Utgiftsområdet avser förskoleverk- samhet, skolbarns omsorg och skola, vuxen- utbildning, kvalificerad yrkesutbildning, hög- skoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom Utbildningsdepartementets område. Tabell 4.50 UO 16 Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Storstads-

30

220

0

178

-42

politik

Utbildnings-

28 913

32 052

-536

30 503

-1 549

politik

Forsknings-

2 420

2 573

-4

2 578

5

politik

Summa UO 16

31 363

34 846

-541

33 259

-1 586

Utfallet uppgick till 33 259 miljoner kronor och var därmed 1 586 miljoner kronor (4,6 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skr. 2001/02:101 De största skillnaderna återfinns under politikområdet Utbildningspolitik, som svarar för drygt 90 procent av utgiftsområdets utgifter. Utfallet för detta politikområde blev 1 549 miljoner kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten och skillnaderna återfinns under ett flertal anslag. Den enskilt största skillnaden hänför sig till anslaget 25:73 Universitets och högskolors premier för de statliga avtalsför- säkringarna, vars utfall blev 303 miljoner kronor lägre än beräknat beroende på lägre premier. Övergången som har skett från schablonmässigt till försäkringsmässigt beräknade premier slutjusterades i tilläggsbudgeten för att dessa skulle bli kostnadsneutrala för myndigheterna. Justeringen avser avvikelser från kostnads- neutralitet för 2000. Anslaget minskades till följd därav med 395 miljoner kronor i tilläggs- budgeten. Utfallet för anslaget 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. blev 150 miljoner kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Från och med juli 2001 blev kommunerna skyldiga att erbjuda plats i förskoleverksamhet för barn med arbetslösa föräldrar. Kommunerna kompen- serades genom en ökning av det generella statsbidraget. För att finansiera detta minskades anslaget Maxtaxa i barnomsorgen i tilläggs- budgeten och anslaget 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting under utgiftsområde 25 höjdes med 150 miljoner kronor.

4.3.17

Utgiftsområde 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kulturpolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelse- politik samt delar av politikområdena Medie- politik, Finansiella system och tillsyn, Utbild- ningspolitik och Forskningspolitik. 79 Skr. 2001/02:101 Tabell 4.51 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Finansiella

system och

tillsyn

24

29

3

32

3

Utbildnings-

politik

2 567

2 596

0

2 591

-4

Forsknings-

politik

28

35

0

34

-1

Mediepolitik

36

35

-2

32

-3

Kulturpolitik

4 327

4 513

4

4 527

14

Ungdoms-

politik

110

107

-1

107

0

Folkrörelse-

politik

496

493

0

491

-2

Summa UO 17

7 589

7 807

4

7 814

7

Utfallet uppgick till 7 814 miljoner kronor och blev därmed 6,9 miljoner kronor (0,1 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den största skillnaden i förhållande till statsbudgeten hänför sig till anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete . Ut- fallet på detta anslag blev 15 miljoner kronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

4.3.18

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

I utgiftsområdet ingår politikområdena Bostads- politik och Regional samhällsorganisation samt delar av politikområdena Ekonomisk familje- politik och Miljöpolitik. Utgiftsområdet om- fattar plan-, bygg- och bostadsfrågor, geo- tekniska frågor, lantmäteriverket och läns- styrelserna samt stöd till ekologisk utveckling. Tabell 4.52 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Ekonomisk

familjepolitik

4 373

4 760

-500

3 994

-766

Bostadspolitik

4 915

3 615

382

3 413

-202

Regional

samhälls-

organisation

1 816

1 890

-6

1 891

1

Miljöpolitik

613

1 370

-4

1 137

-233

Summa UO 18

11 716

11 635

-128

10 434

-1 200

Utfallet uppgick till 10 434 miljoner kronor och var därmed 1 200 miljoner kronor (10,3 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden hänför sig främst till anslaget 21:1 Bostadsbidrag vars utfall blev 766 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Det beror bl.a. på en gynnsammare utveckling av sysselsättningen och reallönerna, vilket har inneburit att färre hushåll än beräknat erhållit bostadsbidrag. Under 2001 sjönk antalet bidragshushåll i förhållande till 2000. Till följd därav gjordes en indragning om 500 miljoner kronor på tilläggsbudget och ytterligare en indragning om 385 miljoner kronor gjordes enligt särskilt regeringsbeslut. Utfallet på anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. blev 263 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Detta kan förklaras av en lägre räntenivå än i statsbudgeten.

För anslaget 31:4 Statens bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet blev utfallet 400 miljoner kronor högre än anvisade medel i statsbudgeten. Orsaken till detta är att avsättningar om 400 miljoner kronor flyttats från 2002 till 2001. Medel för detta anvisades i tilläggsbudgeten.

För anslaget 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter blev utfallet 231 miljoner kronor lägre jämfört med anvisade medel i statsbudgeten. Anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk håll- barhet har ett utfall som understiger anvisade medel i statsbudgeten med 130 miljoner kronor. För båda anslagen gäller att de är nya och att bidragen utbetalas först vid färdigställandet av bostäderna. Det innebär en viss eftersläpning av utbetalningarna trots att beslut om bidrag finns.

80 Utfallet på anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet blev 233 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Anslaget utgör en stödform där kommunerna kan få bidrag till miljöin- vesteringar. Stödet skall fördelas till de kom- muner vars investeringsprogram på bästa sätt bidrar till ekologisk omställning.

4.3.19

Utgiftsområde 19

Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet består huvudsakligen av politikområdet Regionalpolitik. Detta politik- område omfattar bl.a. olika former av regional- politiskt företagsstöd. I utgiftsområdet ingår vidare medel, som länsstyrelserna och själv- styrelseorganen samt Verket för näringslivs- utveckling förfogar över, för regional projekt- verksamhet samt medel till en del av med- finansieringen av EG:s strukturfondsprogram. Vidare ingår medel för utbetalningar från EG:s regionalfond samt medel för Glesbygdsverket. Utgiftsområdet omfattar därutöver regionala transportnät m.m. inom det nationella IT- infrastrukturprogrammet. Dessa medel ingår i politikområdet IT, tele och post. Tabell 4.53 UO 19 Regional utjämning och utveckling Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Regional-

politik

2 998

3 764

1

3 209

-556

IT, tele och

post

0

450

0

49

-401

Summa UO 19

2 998

4 214

1

3 258

-956

Utfallet uppgick till 3 258 miljoner kronor och var därmed 956 miljoner kronor (22,7 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den största skillnaden hänför sig till anslaget 37:01 

IT-infrastruktur:

 Regionala transportnät m.m. där utfallet blev 401 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Orsaken till det låga utfallet är att kommunerna för att kunna utnyttja de medel som avsatts i statsbudgeten för anläggande av ortssammanbindande telenät först måste ta fram kommunala infrastrukturprogram. Dessa skall godkännas av länsstyrelserna innan kommunerna kan beviljas stöd. Lägre utfall finns också under anslagen 33:01 Allmänna regional- politiska åtgärder och 33:08 Europeiska regionala

Skr. 2001/02:101 utvecklingsfonden 20002006 där utfallen blev 370 miljoner kronor respektive 318 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i stats- budgeten. Huvudsakligen beror detta på att de nya strukturfondsprogrammen försenats vilket förskjutit utbetalningarna framåt i tiden. Där- emot översteg utfallet på anslaget 33:07

Europeiska regionala utvecklingsfonden 1995 1999 statsbudgeten med 145 miljoner kronor. Det var sista året utbetalningar av 

EU-medel

 fick göras för programperioden 

19951999

 vilket innebär att en del av tidigare års anslagssparande tagits i anspråk. Vidare hade det äldre anslaget från 1998 Regionalpolitiska åtgärder ett utfall på 221 miljoner kronor som finansierades med anslagssparande.

Utfallet för anslaget 33:04 Ersättning för nedsättning av socialavgifter blev 9 miljoner kronor, vilket är 191 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Orsaken till avvikelsen är att anslaget endast belastats med retroaktiva nedsättningar av socialavgifter under 2001. EG- kommissionen beslutade i december 2000 att nedsättningar av socialavgifter för företag i vissa delar av norra Sverige är oförenliga med den gemensamma marknaden.

4.3.20

Utgiftsområde 20

Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljö- politik och del av politikområdet Forsknings- politik. Tabell 4.54 UO 20 Allmän miljö- och naturvård Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Forsknings-

politik

163

209

0

216

6

Miljöpolitik

1 701

1 991

-43

1 937

-54

Summa UO 20

1 863

2 201

-43

2 153

-48

Utfallet uppgick till 2 153 miljoner kronor och var därmed 48 miljoner kronor (2,2 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaderna mellan utfall och anvisade medel i statsbudgeten återfinns framför allt under anslagen 34:2 Miljöövervakning m.m. vars utfall blev 24 miljoner kronor lägre, 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden vars utfall blev 33 miljoner kronor lägre och 34:4 Sanering

81 Skr. 2001/02:101 och återställning av förorenade områden vars utfall blev 25 miljoner kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten.

4.3.21

Utgiftsområde 21 Energi

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energi- politik. Detta innefattar dels energimarknads- politik med Statens energimyndighet och affärsverket Svenska kraftnät, dels politik för ett uthålligt energisystem. Tabell 4.55 UO 21 Energi Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Energipolitik

1 731

2 262

8

1 950

-312

Summa UO 21

1 731

2 262

8

1 950

-312

Utfallet uppgick till 1 950 miljoner kronor och var därmed 312 miljoner kronor (13,8 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna jämfört med statsbudgeten hänför sig i huvudsak till anslaget 35:2 Bidrag för att minska elanvändnin g. Detta förklaras till stor del av att utbetalningarna av det så kallade konverteringsbidraget senareläggs till 2002. Det gamla konverteringsbidraget stoppades i april 1999 och det nya, omarbetade, skulle ha trätt i kraft den 1 januari 2001 men blev försenat och trädde i kraft den 1 juni 2001. Övergångs- bestämmelserna för det nya bidraget fick dock kritik vilket ledde till att dessa omarbetades. I avvaktan på vilka regler som skulle gälla för äldre och vissa nya ärenden valde länsstyrelserna att i många fall inte avgöra dessa ärenden förrän de omarbetade reglerna blev klara. Omarbetningen av reglerna blev klar först i december vilket lett till att en stor del av utbetalningarna skjuts upp till 2002.

4.3.22

Utgiftsområde 22 Kommunikationer

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Tran- sportpolitik, del av politikområdet IT, tele och post samt del av politikområdet Miljöpolitik. Tabell 4.56 UO 22 Kommunikationer Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Miljöpolitik

193

203

21

227

24

Transport-

politik

24 464

23 928

236

23 786

-143

IT, tele och

post

539

559

0

556

-3

Summa UO 22

25 196

24 690

257

24 568

-122

Utfallet uppgick till 24 568 miljoner kronor och var därmed 122 miljoner kronor (0,5 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. I huvudsak återfinns skillnaden mellan utfall och statsbudget under politikområde 36 Transportpolitik där utfallet blev 143 miljoner kronor lägre än vad som anvisats i statsbudgeten. För anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag blev utfallet 171 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter blev däremot 319 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Det högre utfallet beror bl.a. på ökade utgifter för spår- och sliperbyten och att anslaget belastats med utgifter för kredit- garantier till Öresundsbro Konsortiet. Utfallet på anslaget 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk blev 172 miljoner kronor lägre än i statsbudgeten. Skälet till det låga utfallet är att utgifter för pågående projekt inte redovisats för EG i den omfattning som beräknades i statsbudgeten. Respektive myndighet får endast redovisa utgifter på an- slaget i den mån de motsvaras av uppburet finansiellt stöd från 

EG-budgeten.

4.3.23

Utgiftsområde 23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar politikområden Livs- medelspolitik, Djurpolitik, Skogspolitik, Lands- bygdspolitik samt delar av Utbildningspolitik, Forskningspolitik och Samepolitik. 82 Tabell 4.57 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Utbildnings-

politik

1 163

1 199

-45

1 157

-42

Forsknings-

politik

226

241

-6

238

-4

Skogspolitik

397

478

2

453

-25

Djurpolitik

350

372

19

407

35

Livsmedels-

politik

3 335

7 594

3 558

10 607

3 013

Landsbygds-

politik

4 215

3 755

-2

3 714

-41

Samepolitik

41

37

0

50

13

Summa

UO 23

9 727

13 677

3 526

16 627

2 950

Utfallet uppgick till 16 627 miljoner kronor och var därmed 2 950 miljoner kronor (21,6 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Med hänsyn tagen till riksdagens beslut om tilläggsbudget blev dock utfallet 577 miljoner kronor lägre än vad som sammanlagt anvisats. Det högre utfallet återfinns i huvudsak under Politikområde 43 Livsmedelspolitik där utfallet blev 3 013 miljoner kronor högre än budgeterat. Skillnaden förklaras främst av anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. vars utfall blev 3 641 miljoner kronor högre än stats- budgeten. Orsaken till det högre utfallet är att utbetalningen av arealersättning avseende 2001 tidigarelades från januari 2002 till december 2001. Det låga utfallet för 2000 beror på att 3 484 miljoner kronor senarelades till 2001. Det ingår således två utbetalningar under 2001.

Däremot blev utfallet på anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruks- produkter 569 miljoner kronor lägre än stats- budgeten. Det beror i huvudsak på att en del av överskottsproduktionen från jordbruket har kunnat säljas på den fria marknaden, vilket minskat utgifterna för offentlig lagring.

4.3.24

Utgiftsområde 24 Näringsliv

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, Export och investeringsfrämjande samt konsumentfrågor och en del av Forskningspolitik. Skr. 2001/02:101 Tabell 4.58 UO 24 Näringsliv Miljoner kronor

Politikområde

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Forsknings-

politik

1 716

1 118

-91

1 105

-13

Näringspolitik

1 663

1 646

36

1 678

32

Utrikeshandel,

export- och

investerings-

främjande

447

618

10

428

-189

Konsument-

politik

150

136

0

137

1

Summa UO 24

3 976

3 518

-46

3 348

-169

Utfallet uppgick till 3 348 miljoner kronor och var därmed 169 miljoner kronor (4,8 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det lägre utfallet återfinns främst under Politikområde 39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Utfallet på anslaget 39:6 Näringslivsutveckling i Östersjöregionen blev 187 miljoner kronor lägre än vad som anvisats i statsbudgeten. De lägre utgifterna beror främst på att anslagsmedel inte rekvirerats och betalats i den utsträckning som beräknats i statsbudgeten.

4.3.25

Utgiftsområde 25

Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. Tabell 4.59 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Miljoner kronor

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Allmänna

bidrag till

kommuner

97 535

99 363

1 813

100 639

1 277

Summa

97 535

99 363

1 813

100 639

1 277

UO 25

Utfallet uppgick till 100 639 miljoner kronor och var därmed 1 277 miljoner kronor (1,3 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden gentemot anvisat i statsbudgeten är främst hänförlig till anslaget 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting . Utfallet på detta anslag blev 20 861 miljoner kronor vilket är 1 671 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Detta förklaras av att Statistiska centralbyråns slutliga beräkning av utjämningsbidraget till kommuner och landsting 83 Skr. 2001/02:101 var högre än den preliminära beräkningen till följd av ökad inkomstspridning bland kom- munerna. Utgiftsökningen finansierades med medel på tilläggsbudget (1 671 miljoner kronor) och motsvaras av en lika stor ökning av utjäm- ningsvgiften på statsbudgetens inkomstsida. Med anledning av detta gjordes en teknisk justering av utgiftstaket för 2001. Det justerades upp från 789 000 till 791 000 miljoner kronor. Lägre utgifter i förhållande till anvisat i statsbudgeten blev det på anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting.

Ändamålet med anslaget är att tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. I statsbudgeten an- visades 2 066 miljoner kronor på detta anslag medan utfallet uppgick till 1 512 miljoner kronor, dvs. 554 miljoner kronor lägre.

4.3.26

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntorna på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Från och med 2001 redovisas samtliga provisions- kostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning under utgiftsområdet. Tidigare redovisades provisionskostnader för upplåning i svenska kronor under utgiftsområde 2. Utgiftsområdet Statsskuldsräntor m.m. tillhör inte något politikområde och ingår inte under utgiftstaket eftersom regeringen och riksdagen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Tabell 4.60 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. Miljoner kronor

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Statsskulds-

räntor m.m.

90 213

70 925

0

81 260

10 335

Summa UO 26

90 213

70 925

0

81 260

10 335

Utfallet uppgick till 81 260 miljoner kronor och var därmed 10 335 miljoner kronor (14,6 procent) högre än vad som anvisades i stats- budgeten. Utgifterna för statsskuldsräntorna påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av Riksgäldskontorets upplånings- och skuldför- valtningsteknik påverkar också ränteutgifterna. Anslagsavräkningen görs enligt utgiftsmässiga principer och är nettot av både inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. Riksgälds- kontoret har rätt att vid behov överskrida anslaget för räntor på statsskulden. I statsbudgeten beräknades statsbudgetens saldo till 40 500 miljoner kronor för 2001. Utfallet blev 38 747 miljoner kronor, dvs. 1 753 miljoner kronor lägre än beräknat. Vidare har våren 2001 beslutats om en extra utdelning från Riksbanken till staten på 20 000 miljoner kronor, vilken inte var beräknad i statsbudgeten. Utdelningen gjordes i juni månad huvudsakligen genom en överföring av statsobligationer och påverkade därför inte lånebehovet. Däremot minskade statsskulden med motsvarande nominellt belopp, ca 18 400 miljoner kronor (se vidare kapitel 3 avsnitt 3.5). Tabell 4.61 Räntor på statsskulden Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Utfall

SB

Utfall

1998

1999

2000

2001

2001

Räntor på lån i

svenska kronor

73,1

68,5

61,2

46,8

45,4

Räntor på lån i

utländsk valuta

23,6

22,0

21,8

17,5

24,1

Räntor på in- och

utlåning

-3,9

-2,4

-1,5

-3,4

-3,3

Över-/underkurser

vid emission

-5,7

-2,4

0,8

-2,3

-4,6

Summa räntor

87,2

85,7

82,2

58,6

61,6

Valutaförluster/vin

ster

9,8

-6,3

-6,2

7,5

12,3

Kursförluster/vinst

er

15,6

10,2

15,0

4,4

5,2

Övrigt

0,6

0,2

-0,8

0,0

2,0

Summa

ränteutgifter

113,3

89,8

90,2

70,6

81,1

Utfallet på anslaget 92:1 Räntor på statsskulden blev 81 071 miljoner kronor vilket är 10 471 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. De inhemska räntenivåerna under 2001 var dock i genomsnitt under året lägre än beräknat i statsbudgeten. Störst betydelse har den långa räntan, vilken var ca 0,6 procent- enheter lägre. Effekten på anslagsutfallet av de lägre inhemska räntenivåerna kan beräknas till ca 2 100 miljoner kronor. Faktorer i utgiftshöjande 84 riktning väger dock över. En svagare kronkurs än beräknat i statsbudgeten bidrog till högre ränteutgifter på lån i utländska valutor och större valutakursförluster. Mätt med det handelsvägda TCW-indexet var kronan ca 11,6 procent svagare under året. Dollarkursen var nästan två kronor högre och eurokursen 80 öre högre. En bidragande orsak till högre anslagsutfall än be- räknat i statsbudgeten var också att omperiodise- ringar av räntebetalningar över årsskiftet 2001/2002 i förhållande till tidigare beräkningar ökade anslagsbelastningen i december 2001 med ca 2 000 miljoner kronor. Tabell 4.62 Räntor och valutakurser 1998-2001 årsgenomsnitt

Utfall

Utfall

Utfall

SB

Utfall

1998

1999

2000

2001

2001

Ränta 5 år %

4,7

4,5

5,2

5,3

4,7

Ränta 3 mån %

4,2

3,1

4,0

4,6 1 )

4,0

TCW-index

123,2

124,8

124,5

121,9

136,1

SEK/EUR

8,93

8,81

8,45

8,45

9,25

SEK/USD

7,95

8,26

9,16

8,44

10,33

1 ) Avser ränta 6 månader. Skr. 2001/02:101

4.3.27

Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

Utgiftsområdet avser Sveriges avgift till EU- budgeten. Tabell 4.63 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Miljoner kronor

Anslag/

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

anslagspost

2000

2001

2001

2001

2001

1 Avgiften till

22 295

23 804

0

23 272

-532

Europeiska

gemenskapen

1

Tullavgift

2 979

3 198

0

3 048

-150

2

Särskilda

312

326

0

278

-48

jordbrukstullar

och sockerav-

gifter

3

Mervärde-

8 169

7 466

0

7 939

473

skattebase

rad avgift

4

Avgift

9 688

11 000

0

9 396

-1 604

baserad på

BNI

5

Avgift

1 147

1 814

0

2 610

796

avseende

Storbritan-

niens bud-

getreduktion

Summa UO 27

22 295

23 804

0

23 272

-532

Utfallet uppgick till 23 272 miljoner kronor och var därmed 532 miljoner kronor (2,2 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

EU-budgeten beslutas årligen inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (det s.k. finansiella perspektivet). Avgiften kan förändras under året och avvika från statsbudgeten beroende på ett flertal olika faktorer såsom faktisk uppbörd avseende tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten för tidigare år, tilläggsbudgetar på gemenskapsnivå och valutakursförändringar. 85 Skr. 2001/02:101 Skillnaden mellan utfallet och vad som anvisats i statsbudgeten hänför sig till anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget . De lägre utgifterna beror främst på att den del av avgiften, som baseras på bruttonational- inkomsten (BNI), sänktes i EU:s tilläggsbudget för 2001. Sänkningen beror i huvudsak på att ett överskott från 2000 års EU-budget överfördes till 2001 års EU-budget. Avgiften avseende Storbritanniens budgetreduktion blev däremot högre än beräknat i statsbudgeten, vilket främst beror på retroaktiva korrigeringar för åren 1997 2000. I utfallet för 2001 ingår 1 745 miljoner kronor som avser en del av 2002 års avgift till EU. Utgiften tidigarelades efter beslut av regeringen från januari 2002 till december 2001, varav 876 miljoner kronor avser den BNI- baserade avgiften, 710 miljoner kronor den mervärdesskattebaserade avgiften och 159 miljoner kronor avgiften avseende Stor- britanniens budgetreduktion. Se även kapitel 7 Avgifter och bidrag från EU. 4.3.28 Minskning av anslagsbehållningar I statsbudgeten för 2001 var förbrukningen av anslagsbehållningen inte fördelad per utgifts- område, utan redovisades under posten Minsk- ning av anslagsbehållningar. Förbrukningen upptogs i statsbudgeten till 3 000 miljoner kronor. Posten är ett netto mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Minskning av anslagsbehållningar ingår i de utgifter som om- fattas av det statliga utgiftstaket. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår förbrukningen av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslags- kredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Ökningen av anslagsbehållningar 2001 avseende ram- och reservationsanslag exklusive statsskuldsräntor framgår av tabellen. Tabell 4.64 Minskning av anslagsbehållningar 2001 Miljoner kronor Ram- och reservationsanslag exkl. statsskuldsräntor

Ingående reservation och ramöverföringsbelopp

2001-01-01

28 725,0

+

Anvisat i statsbudgeten

615 776,2

+

Tilläggsbudget

10 509,9

+

Medgivna överskridanden

168,4

Indragningar

-6 121,4

Utfall

614 683,4

Indragningar på grund av överstigande maximalt

anslagssparande

0,0

=

Utgående reservation och ramöverföringsbelopp

2001-12-31

34 374,8

Förändring av anslagsbehållningar

5 649,7

Anslagsbehållningarna uppgick vid utgången av 2001 till 34 375 miljoner kronor. Anslaget 27 93:1 Avgifter till Europeiska gemenskapens budget redovisar den största behållningen (2 639 miljoner kronor). I följande tabell redovisas de anslag som uppvisade utgående anslagsbehåll- ningar 2001 överstigande en miljard kronor. Tabell 4.65 Specifikation av anslag med anslagsbehållningar över en miljard kronor Miljoner kronor Utgiftsområde / anslag

27 93:1

Avgiften till Europeiska gemenskapens

2 639

budget

15 25:4

Vuxenstudiestöd m.m.

2 526

25 91:2

Bidrag till särskilda insatser till kommuner

och landsting

2 390

18 34:1

Stöd till lokala invevesteringsprogram för

ekologisk hållbarhet

2 019

06 06:3

Materiel, anläggningar samt forskning och

teknikutveckling

2 012

13 22:2

Bidrag till arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd

1 958

13 22:7

Europeiska socialfonden m.m. för perioden

2000-2006

1 620

07 08:1

Biståndsverksamhet

1 175

15 25:2

Studiemedel m.m.

1 158

4.3.29 Riksgäldskontorets nettoutlåning För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov (med omvänt tecken) redovisas Riksgäldskontorets netto- utlåning samt en kassamässig korrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida. 86 För 2001 blev utfallet för Riksgäldskontorets nettoutlåning 28 769 miljoner kronor. Beräk- ningen i statsbudgeten uppgick till 8 209 miljoner kronor. Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således 20 560 miljoner kronor. I tabellen nedan framgår de största skillnaderna. Tabell 4.66 Riksgäldskontorets nettoutlåning Miljoner kronor

Utfall

SB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

Premiepensions-

medel,

inbetalning

-24 931

-19 300

-20 253

-953

Premiepensions-

medel,

utbetalning

55 957

17 300

18 238

938

CSN, studielån

11 344

11 000

10 038

-962

Investeringslån

857

900

1 070

170

myndigheter

Myndigheters

-5 380

0

-1 269

-1 269

räntekonton

Kommunkonto-

-2 384

0

390

390

systemet 1)

Jordbruksverkets

-3 220

0

4 182

4 182

EU-konton

Garantireserver

-68

0

-1 554

-1 554

Insättningsgaranti

-2 320

-700

-922

-222

Kärnavfallsfonden

-650

-800

-891

-91

Individuellt

-1 350

0

-1 150

-1 150

kompetensspar.

Lån till Sveaskog AB

0

0

12 000

12 000

Lån till Botniabanan

0

0

1 030

1 030

Övrigt

-3 941

-191

7 860

8 051

Summa

23 914

8 209

28 769

20 560

1) För 2000 avser 3 830 miljoner kronor reglering av skuld enligt regeringsbeslut 2001-01-18.

Huvudförklaringen till skillnaden i förhållande till beräkningen i statsbudgeten är större ut- låning till statliga bolag och affärsverk. Det stat- ligt ägda Sveaskog AB lånade 12 000 miljoner kronor i december 2001 i samband med förvärv av aktierna i AssiDomän AB. Lånet var en s.k. överbryggningskredit som återbetalades i januari 2002. Projektet Botniabanan finansieras med lån i Riksgäldskontoret. I slutet av året lånade Botniabanan AB 1 030 miljoner kronor. Vidare har Jernhusen AB (f.d. SJ Fastigheter) lånat 4 900 miljoner kronor och Luftfartsverket 3 956 miljoner kronor. Dessa båda lån ingår under posten Övrigt i tabellen. En viss del av influtna ålderspensionsavgifter avser premiepensionsavgifter, vilka inbetalas till Skr. 2001/02:101 ett konto i Riksgäldskontoret för tillfällig för- valtning. När pensionsrätt har fastställts skall, andra året efter inkomståret, insatta medel in- klusive ränta föras till Premiepensionsmyndig- heten (PPM) för insättning på individuella pen- sionskonton enligt personligt val. Pensionsrätten hänförlig till 1999, 18 238 miljoner kronor, har under våren 2001 betalats ut till PPM för vidare fördelning till de olika fonderna. Detta innebär att utbetalningen blev 938 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Inbetalningarna av premiepensionsmedel, inklusive ränta, blev 20 253 miljoner kronor under 2001, vilket var 953 miljoner kronor mer än budgeterat. Centrala studiestödsnämndens lån i Riks- gäldskontoret för studielån och lån till hemut- rustning beräknades i statsbudgeten till 11 000 miljoner kronor. Utfallet blev 10 038 miljoner kronor, dvs. 962 miljoner kronor lägre. (Se även utgiftsområde 15 Studiestöd.) Behållningarna på myndigheternas räntekon- ton och vissa särskilda räntebelagda konton ökade under 2001 med 1 269 miljoner kronor. Följande tre särskilda räntebelagda konton redo- visas separat.

-

Riksskatteverkets konton för reglering av kommuners och landstings ingående mer- värdesskatt i 

icke-skattepliktig verksam- het, det s.k. kommunkontosystemet redovisade under år 2001 ett underskott på 390 miljoner kronor.

-

Behållningarna på Jordbruksverkets kon- ton för 

EU-medel minskade under 2001 med 4 182 miljoner kronor främst be- roende på tidigareläggningen av utbetal- ningen av arealersättning avseende 2001 till i slutet av samma år. Detta påverkade även den kassamässiga korrigeringsposten (och anslag).

-

Från och med 2002 skall den s.k. garanti- modellen även tillämpas för äldre statliga garantier. För vissa sådana garantier har avsättningar från anslag till garantire- serven på konto i Riksgäldskontoret tidigarelagts till slutet av 2001. Detta har bidragit till att garantireserverna ökat med 1 554 miljoner kronor under 2001.

I statsbudgeten specificerades ingen prognos över förändringen på myndigheternas ränte- konton eller övriga räntebelagda konton. 87 Skr. 2001/02:101 Under 2001 gjordes en andra överföring, denna gång på 1 150 miljoner kronor, från energiskatten till Riksgäldskontoret för tillfällig förvaltning i avvaktan på igångsättning av ett system för individuellt kompetenssparande. I not 27 i bilaga 3 redovisas statens totala utlåning. 4.3.30 Kassamässig korrigering Posten Kassamässig korrigering (och RGK:s nettoutlåning) ingår i statsbudgeten för att statsbudgetens saldo skall motsvara statens lånebehov, med omvänt tecken. Posten utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statsverkets checkräkning. Kassamässiga korri- geringar uppstår dels till följd av periodise- ringsskillnader, dels till följd av att det före- kommer transaktioner över statsverkets check- räkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet av den kassamässiga korrigeringen framräknas residualt men vissa delposter är möjliga att specificera. I statsbudgeten för 2001 beräknades den kassamässiga korrigeringsposten till 45 700 miljoner kronor. Beloppet avser påverkan på lånebehovet av överföringen från AP-fonden den 1 januari 2001. I enlighet med beslutet om det reformerade ålderspensionssystemet överfördes då totalt 155 000 miljoner kronor (marknadsvärde), varav ca 85 000 miljoner kronor utgjorde statsobligationer och ca 70 000 miljoner kronor bostadsobligationer (se även kapitel 8 Sammanställning av den statliga sektorn). Överföringen av statsobligationer påverkade inte lånebehovet direkt utan ledde endast till en minskning av statsskulden. Bostadsobligationerna skall förvaltas av Riksgäldskontoret tills de förfaller och påverkar först då lånebehovet. Lånebehovet påverkas även av dessa obligationers förfallande kupongräntor under perioden. Bostadsobligationsförfallen uppgick 2001 till 42 126 miljoner kronor och räntorna till 4 136 miljoner kronor vilket medför en kassamässig korrigering på totalt 46 261 miljoner kronor. Skillnaden jämfört med statsbudgeten blev således 561 miljoner kronor. Överföring till AP-fonden samt övriga poster redovisas i nedanstående tabell. Tabell 4.67 Kassamässig korrigering Miljoner kronor

Utfall

SB

Utfall

Utfall-SB

2001

2001

2001

2001

Överföring från

-45 000

-45 700

-46 261

-561

AP-fonden

Ränte-

-193

183

183

periodisering

Reglering

3 830

kommunskuld 1 )

Arealersättning

3 000

-4 025

-4 025

CSN, räntor

-1 030

1 030

1 030

Överskott

19 616

19 616

Riksbanken

Förskott EU-avgift

-1 745

-1 745

Garantiavsättning

-400

-400

BKN

Övrigt

3 981

-2 824

-2 824

Summa

-35 412

-45 700

-34 426

11 274

1) Reglering av skuld i kommunkontosystemet enligt regeringsbeslut 2001-01-18.

Våren 2001 beslutades om en extraordinär utdelning från Riksbanken till staten på 20 000 miljoner kronor. Utdelningen som gjordes i juni i 2001 bestod till övervägande delen av statsobligationer och till en mindre del av likvida medel. Redovisning skedde på inkomsttiteln 2131 Riksbankens inlevererade överskott. Därför uppstod en kassamässig korrigeringspost för den del av utdelningen som gjordes med statsobligationer (19 616 miljoner kronor) vilka inte påverkade statens lånebehov. Statsskulden minskade med obligationernas nominella värde, ca 18 400 miljoner kronor. Riksdagens beslut hösten 2001 om en tidigareläggning av utbetalning av arealersättning avseende 2001 till slutet av samma år medförde en påverkan på den kassamässiga korri- geringsposten för 2001 med 4 025 miljoner kronor (och 4 025 miljoner kronor 2002). En kassamässig korrigering uppstod också vad gäller studiemedelsräntor, 1 030 miljoner kronor, eftersom de från och med 2001 skall avräknas mot anslaget det budgetår då betalning sker. Detta innebär att anslaget belastades med räntor avseende tre kvartal 2001 (ingen anslags- belastning i januari 2001). Betalningar gjordes under 2001 för fyra kvartal. (År 2000 belastades anslaget med räntor avseende fem kvartal).

EU-avgiften för januari 2002 på 1 745 miljoner kronor anslagsbelastades, i enlighet med regeringsbeslut, i förskott redan i december 2001. Betalningen gjordes i början av 2002. Detta medför en negativ kassamässig korrigering för 88 2001 på samma belopp (och en positiv för 2002). Regeringen har också beslutat att en garantiavsättning på 400 miljoner kronor, som gjorts av Bostadskreditnämnden i januari 2002, skall redovisas mot anslaget i december 2001. En kassamässig korrigeringspost uppstod däri- genom för de båda åren. Redovisningen på anslaget för statsskulds- räntor är inte helt kassamässig. En mindre kassamässig korrigering uppstår främst till följd av att inkomsträntor på vissa delar av Riksgäldskontorets utlåning periodiseras till det kvartal de avser. Denna periodiseringseffekt blev 183 miljoner kronor 2001. Posten Övrigt är residualt beräknad.

4.3.31

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

Ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten består av en fördelningsdel och en premiereservsdel. Fördelningsdelen finansieras av under året inbetalda ålderspensionsavgifter. Nettot av inbetalda avgifter och utbetalda pensioner tillfaller, alternativt finansieras av, Första Fjärde AP-fonderna. Dessa s.k. buffertfonder beräknas få stor betydelse för systemets långsiktiga finansiering. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet, som admini- streras av Premiepensionsmyndigheten (PPM). År 2001 gjordes de första utbetalningarna av reformerad ålderspension i form av tilläggs- Skr. 2001/02:101 pension, inkomstpension och premiepension. Tilläggspension och inkomstpension belastar fördelningssystemet. Premiepension betalas ut från premiepensionssystemet. Under 2001 betalades 0,4 miljoner kronor ut i premie- pension. Tabell 4.68 UO 93 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Miljoner kronor

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

2000

2001

2001

2001

2001

Ålders-

pensions

systemet

vid sidan

av

statsbud

geten

140 658

144 579

0

145 508

929

Summa

UO 93

140 658

144 579

0

145 508

929

Utfallet uppgick till 145 508 miljoner kronor och var därmed 929 miljoner kronor (0,6 procent) högre än beräkningen i budgetpropositionen. Under 2000 ombildades de tidigare fond- styrelserna till AP-fonder med delvis nya uppdrag. Pensionsutbetalningarna uppgick till 143 564 miljoner kronor under 2001. AP- fondernas administrationskostnader uppgick till 946 miljoner kronor. Ersättningarna till staten och försäkringskassorna uppgick till 997 miljoner kronor. 89

5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten m.m. Skr. 2001/02:101 5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten m.m.

5.1

Olika avgränsningar av staten national- och regionalräkenskapssystemet i ge- Statens ekonomiska utfall redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mellan olika redovisningar är att olika principer tillämpas i räkenskaperna och i statsbudgeten. Beroende på utgångspunkt kan en enskild ekonomisk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan olika redovisningar. I detta kapitel redovisas en för- djupad beskrivning av skillnader mellan resultat- räkningen och statsbudgeten. Sammanställningen av den statliga sektorn i kapitel 8 omfattar en vidare definition av staten genom att den även inkluderar statliga bolag, banker och finansinstitut samt Premiepen- sionsmyndigheten, AP-fonderna och Riks- banken. Syftet med den redovisningen är att ge en samlad och översiktligt bild av samtliga verksamheter där staten har ett väsentligt in- flytande, vilket har definierats som att staten har en ägarandel på minst 20 procent i de aktuella organisationerna. Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräken- skaperna (NR) som är en statistisk samman- ställning i kontoform över den samlade svenska ekonomin med uppdelning på olika institu- tionella sektorer och olika slag av inkomster och utgifter. NR:s avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekommendationer från Förenta Nationerna (FN) samt rådets förordning (EG nr 2223/96) om det europeiska menskapen.

5.2

Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten

Statsbudgeten och resultaträkningen skiljer sig åt vad gäller avgränsning, struktur och redovis- ningsprinciper. Ett exempel på skillnader i av- gränsningen är affärsverken som ingår i resultat- räkningen men som ligger utanför stats- budgeten. Ett annat exempel är att avgifter och bidrag som myndigheterna får disponera redo- visas i resultaträkningen men inte i stats- budgeten. Statsbudgeten har en ändamålsstruktur där indelningen är utgiftsområden, politikområden och anslag. Resultaträkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statsbudgeten låter sig därmed ofta inte göras, utan doku- menten kompletterar i stället varandra. Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter under året. Balans- räkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. skulder och tillgångar, per den 31 december. Som framgår av beskrivningarna i följande av- snitt påverkas ibland endast balansräkningen av vissa ekonomiska händelser medan resultat- räkningen är oförändrad. När det gäller redovisningsprinciper upprättas statsbudgeten enligt de principer som anges i budgetlagen (1996:1059), dvs. redovisning av 93 Skr. 2001/02:101 utgifter och inkomster som uppstår vid an- skaffningstillfället. För såväl transfereringar som skatter sammanfaller huvudsakligen utgifts- begreppet med betalningen (kassamässighet). I resultaträkningen sker redovisningen enligt god redovisningssed och bokföringsmässiga grunder, dvs. redovisning av intäkter och kostnader. I tabellen nedan ges exempel på både skillnader och likheter. Tabell 5.1 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten

Resultaträkningen

Statsbudgeten

Skatt

Intäkt/inbetalning

Inbetalning

Offentligrättsliga

Intäkt

Inkomst

avgifter som

redovisas på

inkomsttitel

Avgift av tillfällig

Intäkt

Utgiftsreduktion på

natur eller mindre

anslag

omfattning

Övriga avgifter

Intäkt

Ingen påverkan på

anslag eller

inkomsttitlar

Erhållna bidrag som

Intäkt

Ingen påverkan på

används i

anslag eller

verksamheten

inkomsttitlar

Transferering

Utbetalning/kostnad

Utbetalning

(lämnat bidrag

m.m.)

Avsättningar för

Kostnad (intäkt)

Ingen påverkan

framtida åtaganden

Löner, varor,

Kostnad

Utgift

tjänster m.m.

Andel av företags

Intäkt/kostnad

Inkomst vid

vinst/förlust

enligt

utdelning

kapitalandels-

metoden

Orealiserad

Intäkt/kostnad

Ingen påverkan

valutavinst/förlust

Upplupen

Intäkt/kostnad

Ingen påverkan

ränteintäkt/kostnad

Skatter Skatter redovisas i princip när inbetalning sker i såväl räkenskaperna som statsbudgeten. I resultaträkning och balansräkning tas dock underskott på skattekonto (debiterade, obetalda belopp) upp som fordran och intäkt, och överskott på skattekonto (odebiterade, betalda belopp) tas upp som skuld och inte som intäkt, vilket innebär en begränsad periodisering. I avsnitt 4.2, tabell 4.4 redovisas skillnaderna mellan skatterna i resultaträkningen och stats- budgeten mer utförligt. Avgifter och bidrag I resultat- och balansräkningen redovisas i princip samtliga statens avgifter och bidrag enligt bokföringsmässiga principer, vilket bl.a. innebär att endast utgifter som avser årets förbrukning redovisas som kostnader i resultaträkningen. På statsbudgeten redovisas endast avgiftsinkomster som berörd myndighet inte får behålla, i huvudsak handlar det om offentligrättsliga avgifter. Därutöver redovisas vanligen de avgifts- inkomster som myndigheter får ta ut enligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191), dvs. avgifter av tillfällig natur eller av mindre värde, som en utgiftsreduktion på anslaget. Övriga avgifter är sådana från offentligrättslig verksamhet och från uppdragsverksamhet som myndigheten får behålla. Dessa avgifter, liksom bidrag som myndigheten får behålla samt kostnader i den verksamhet som finansieras med dessa medel, redovisas som intäkt/kostnad i resultaträkningen medan de normalt inte har någon påverkan på utfallet på enskilda anslag och inkomsttitlar på statsbudgeten. Nettobetalningar från avgifts- och bidragsfinansierad verksamhet påverkar dock saldot på myndigheternas ränte- konton i Riksgäldskontoret och därmed Riks- gäldskontorets nettoutlåning, vilket i sin tur påverkar statsbudgeten och statens lånebehov. Transfereringar På statsbudgeten redovisas transfereringar huvudsakligen när betalning sker (kassamässigt). I resultaträkningen redovisas de också i huvud- sak kassamässigt, men periodiseringar kan före- komma. Avsättning för framtida åtaganden I resultaträkningen redovisas förändringen av avsättningar för åtaganden som leder till utgifter i framtiden som kostnad, medan statsbudgeten belastas först när utgiften uppstår, dvs. i princip när betalning sker. Löner, varor och tjänster m.m. Löner, varor och tjänster och andra drift- kostnader redovisas utgiftsmässigt, dvs. vid an- skaffningstillfället, på statsbudgeten, medan endast utgifter för förbrukning under året redo- visas som kostnad i resultaträkningen. Andel av företags vinst/förlust Andelar i dotter- och intresseföretag redovisas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden, vilket inne- bär att statens andel av företagens vinster/ 94 förluster redovisas som en intäkt/kostnad i resultaträkningen. På statsbudgeten redovisas en inkomst först när staten erhåller utdelning från ett företag. Orealiserad valutavinst/förlust och upplupen räntekostnad Räntor på statsskulden redovisas på olika sätt på statsbudgeten och i resultaträkningen. Oreali- serade valutaförluster och upplupna ränte- kostnader för nollkupongobligationer påverkar exempelvis resultaträkningen men inte stats- budgeten. Korrigeringsposter på statsbudgeten För att komma fram till statsbudgetens saldo, som motsvarar statens lånebehov, har två poster införts på statsbudgeten som inte har någon motsvarighet i resultaträkningen: Riksgälds- kontorets nettoutlåning och Kassamässig korri- gering. Riksgäldskontoret lånar bl.a. ut medel till statliga investeringar som inte finansieras via anslag. Dessutom placerar myndigheter över- skottslikviditet i Riksgäldskontoret. Nettobetal- ningsströmmarna från denna verksamhet redo- visas på en egen rad på statsbudgeten som benämns Riksgäldskontorets nettoutlåning. Den kassamässiga korrigeringen utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot av utfallet på statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statsverkets checkräkning. Eliminering av interna mellanhavanden När resultat- och balansräkningen konsolideras elimineras samtliga interna transaktioner inom staten. I inkomsterna på statsbudgeten ingår sociala avgifter för statens anställda och anslagen belastas med motsvarande utgifter. Det medför att den del av sociala avgifter som inte överförs till AP-fonderna är bruttoredovisad på stats- budgeten men är eliminerad i resultaträkningen. Redovisningen av statens lokalkostnader skiljer sig åt mellan statsbudgeten och resul- taträkningen. Interna hyresintäkter från Fortifikationsverket och Statens fastighetsverk elimineras mot myndigheters lokalkostnader i resultaträkningen. På statsbudgeten belastas anslagen med internt fakturerade hyror. Skr. 2001/02:101

5.3

Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningen

Av redovisningen i föregående avsnitt framgår att det finns väsentliga skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten och att det därför inte är möjligt att på ett heltäckande sätt skapa jämförelse mellan enskilda rader i statsbudgetens utfall respektive i resultaträk- ningen eller i finansieringsanalysen. Eftersom det finns ett samband mellan utgifter/inkomster, kostnader/intäkter och betalningar är det möjligt att utifrån resultat- räkningen (RR) via finansieringsanalysens (FA) saldo (nettoamortering av statens lån) komma fram till statsbudgetens saldo. En tabell har tagits fram för att förklara sambanden mellan resul- taträkningens saldo, finansieringsanalysens saldo och statsbudgetens saldo (statens lånebehov). För att från resultaträkningens saldo komma fram till statsbudgetens saldo måste flera justeringar göras. De kan grupperas enligt följande:

-

justeringar för transaktioner i resultat- räkningen som ej medför betalningar

-

justeringar för förändringar av fordringar och skulder i balansräkningen (BR)

-

övriga transaktioner som påverkar betal- ningar

-

justeringar hänförbara till statsskulden.

De första tre justeringarna görs för att komma till finansieringsanalysens saldo, vilket är det- samma som nettoamorteringen på statens lån. Den fjärde justeringen görs för att komma fram till statsbudgetens saldo. 95 Skr. 2001/02:101 Tabell 5.2 Sambanden mellan några väsentliga saldomått i årsredovisningen Miljoner kronor

Resultaträkningens saldo

56 707

Justeringar för poster som ej

medför betalningar

30 893

Avskrivningar och

nedskrivningar (enl. RR) samt

nedskrivning av studielån

20 996

Orealiserade

valutakursförändringar

(not 12 till RR)

12 500

Resultatandelar (enl. RR)

-11 869

Intäkt från Svenska Spel AB

(not 1 till RR) och

realisationsvinster/ förluster

-4 383

Avsättningar och fonder

(Förändring i BR mellan 2000

och 2001)

13 649

Justeringar för förändringar av

fordringar och skulder

-13 604

Skatter (not 53 till FA)

-12 911

Statsskuldförvaltningen

(not 62 till FA)

3 537

Övriga förändringar

-4 230

Övriga transaktioner som

påverkar betalningar

55 749

AP-fondmedel (Nom. värde som

påverkat statsskulden)

114 585

Investeringar (enl. FA)

-39 706

Försäljningsinkomster

2 312

hänförbara till

anläggningstillgångar (enl. FA)

Nettoutlåning (enl. FA)

-25 581

Utdelningar från statliga bolag

(som påverkat BR)

4 139

Nettoamortering av staten lån

(finansieringsanalysens saldo)

129 745

Justeringar hänförbara till

statsskulden

-90 998

Förändring av RGK:s kortsiktiga

placering (not 37 till BR)

-10 698

Överföring av statsobligationer

(Från AP-fonderna och

Riksbanken, nominella värden)

-86 723

Förändring av interna innehav

av statsskuldpapper

(Förändring av lån i Sverige

mellan 2000 och 2001. Not 43

till BR)

321

Övriga poster

6 102

Statsbudgetens saldo

38 747

Justeringar för transaktioner som inte medför betalningar I resultaträkningen ingår vissa poster som inte medför betalningar, t.ex. avskrivningar och orealiserade valutakursförändringar, som måste tas bort för att komma fram till statsbudgetens saldo. Av de orealiserade valutakursförlusterna på 12,5 miljarder kronor var 6,3 miljarder kronor hänförbara direkt till statsskulden och 6,2 miljarder kronor till skuldskötselinstrument. Intäkterna från Svenska spel AB, som uppgick till 3,6 miljarder kronor, har inte påverkat stats- budgetens saldo eftersom de inbetalades före- gående år till Riksgäldskontoret. Avsättningar till pensioner och fonder medför inte några betalningar och påverkar således inte statsbudgetens saldo. Justeringar för förändringar av skulder och fordringar Förändringar av skulder och fordringar påverk- ade statsbudgetens saldo med -13,6 miljarder kronor, varav -12,9 miljarder kronor är föränd- ringar hänförbara till skatter. Statens betalnings- netto har således påverkats negativt av föränd- ringar av skulder och fordringar. Mer informa- tion om orsakerna till förändringar av skulder och fordringar ges i balansräkningen och i finansieringsanalysen. Övriga transaktioner som påverkar betalningar Några transaktioner som medför betalningar, exempelvis investeringar och utdelningar, redo- visas endast i balansräkningen och måste således läggas till resultaträkningens saldo för att komma fram till statsbudgetens saldo. Obligationer till ett marknadsvärde av 155 miljarder kronor har i början av 2001 förts över från AP-fonderna till Riksgäldskontoret (se även kapitlet 8 om statliga sektorn). Obligationerna var uppdelade på 75 miljarder kronor i nominella statsobligationer, 10 miljarder kronor i reala statsobligationer och 70 miljarder kronor i bostadsobligationer. De reala och nominella statsobligationerna minskade statsskulden med totalt 68,3 miljarder kronor, men påverkade inte statsbudgetens saldo. Därutöver har Riksgälds- kontoret erhållit 46,3 miljarder kronor för 96 inlösen och ränta av bostadsobligationer. Det beloppet förbättrade statsbudgetens saldo. Investeringar i anläggningstillgångar uppgick till 39,7 miljarder kronor. Statens inkomster från försäljning uppgick till 2,3 miljarder kronor. Nettoamorteringarna av statens lån uppgick till 129,7 miljarder kronor. Denna post är identisk i absoluta tal med saldot i finansierings- analysen statens nettoupplåning men redovisas här som ett positivt belopp, dvs. som en netto- amortering. Justeringar som är hänförbara till Statsskulden Nettoamorteringarna av statens lån (129,7 miljarder kronor, se ovan) var 91 miljarder större än statsbudgetens saldo. Skillnaden mellan statens nettoupplåning och statsbudgetens saldo beror på att det finns transaktioner som påverkar statsskulden men som inte påverkar stats- Skr. 2001/02:101 budgetens saldo, t.ex. årets överföring av statsobligationer. Å andra sidan finns det transaktioner som påverkar statsbudgetens saldo men som påverkar statsskulden först efter- följande perioder, exempelvis Riksgälds- kontorets kortsiktiga placering på marknaden av betalningsöverskott på statverkets checkräkning. Förändringar av Riksgäldskontorets kortsiktiga placeringar vid årets slut var 10,7 miljarder kronor. Under året har AP-fonderna och Riksbanken gjort överföringar av statskuldpapper till ett nominellt värde av 68,3 respektive 18,4 miljarder kronor. Dessa överföringar genererar inte några betalningsströmmar och påverkar inte stats- budgetens saldo. Under Övriga poster som upp- gick till 6 miljarder kronor ingår förändringar av Riksgäldskontorets kortfristiga fordringar hän- förbara till statsskuldförvaltningen. Dessa kort- fristiga fordringar har påverkat statsskuldens för- ändring men inte statsbudgetens saldo. 97

6 Statliga garantier Skr. 2001/02:101 6 Statliga garantier

6.1

Inledning

Staten har garantiåtaganden i form av insätt- ningsgaranti och investerarskydd, exportgaran- tier, u-kreditgarantier, garantier som ersätter tillförsel av kapital och kapitalinsatser, kredit- garantier, flygförsäkringsgarantier samt pen- sionsgarantier. Garantierna hanteras av fem myndigheter: Riksgäldskontoret (RGK), Statens bostadskreditnämnd (BKN), Exportkredit- nämnden (EKN), Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) och Insättnings- garantinämnden (IGN). Den 1 januari 1998 infördes ett nytt sätt att hantera garantier i staten. Det nya förfarandet ställer krav på kostnadstäckning och innebär att risken i varje garantiengagemang eller grupp av engagemang skall värderas. Utifrån detta bestäms en avgift för garantin. Till den del av- gifter inte erhålls från garantitagaren är det fråga om en statlig subvention. En sådan subvention skall belasta ett anslag. Statens portfölj av garantier kan innehålla obalanser genom stora enskilda engagemang eller koncentrationer av garantier eftersom den generellt sett byggs upp genom enskilda politiska beslut och inte med inriktning på risk- diversifiering. Portföljen kan på så sätt bli risk- fylld. I nuläget saknas möjligheter att redovisa den samlade portföljens riskprofil.

6.2

Statens garantiportfölj

Statens garantiportfölj omfattar en mängd olika åtaganden och uppgår till drygt 750 miljarder kronor förutom investerarskyddet, där uppgifter om de skyddade tillgångarna saknas, samt kapitaltäckningsgarantier, som är obegränsade till tid och belopp. Störst är insättningsgarantin (389 miljarder kronor), exportgarantier (101 miljarder kronor), garantier som ersätter till- försel av kapital och kapitalinsatser (115 miljarder kronor) samt kreditgarantier av olika slag (72 miljarder kronor). Nytt för 2001 är flygförsäkringsgarantier (summerat över försäk- ringstagarna till 42 miljarder kronor). Övriga åtaganden, bl.a. pensionsgarantier, uppgår till 30 miljarder kronor. Därutöver redovisas för staten bindande utfästelser om att vid behov utfärda garantier på 109 miljarder kronor där utfäst- elserna i huvudsak gäller exportgarantier. 101 Skr. 2001/02:101 Tabell 6.1 Sammanställning över statliga garantiåtaganden och utfästelser Miljoner kronor

Typ av garanti

Garanti-

Garanti-

förbindelser

utfästelser

31 december

31 december

2001

2001

Insättningsgaranti 1)

389 000

Exportgarantier

100 970

107 380

Exportgarantier till Baltikum,

Ryssland m.fl.

431

83

U-kreditgarantier

6 598

1 117

Garantier som ersätter

tillförsel av kapital och

kapitalinsatser

- kapitaltäckningsgarantier 2)

33 113

- grundfondsförbindelser

2 950

- garantikapital

79 419

Kreditgarantier

- finansiering

16 113

- infrastruktur

34 073

- bostadskreditgarantier

14 308

- internationella åtaganden

6 941

- fristående garantier

127

23

- övriga kreditgarantier

892

Flygförsäkringsgarantier 3)

42 137

Pensionsgarantier

23 151

Summa

750 223

108 603

1)

Avser åtagandet per 31 december 2000 eftersom senare uppgifter ännu ej finns tillgängliga.

2)

Utöver de åtaganden som redovisas finns två åtaganden som inte åsatts några värden.

3)

Redovisat belopp avser summan av maximala ansvarsbelopp vid ett skadetillfälle per försäkringstagare

Den statliga garantiportföljen har under de senaste fem åren ökat från ca 670 miljarder kronor till 750 miljarder kronor, huvudsakligen genom fler exportgarantier samt tillkomsten av flygförsäkringsgarantier under 2001.

Diagram 6.1 Utvecklingen av garantiåtagandena 1997 

2001

Miljoner kronor

800 000

700 000

600 000

500 000

400 000

300 000

200 000

100 000

-

1997

1998

1999

2000

2001

Övr. myndigheter

Insättn.gar.nämnden

102

Insättningsgaranti och investerarskydd Insättningsgarantins syfte är att stärka konsu- mentskyddet för allmänhetens insättningar i banker och värdepappersbolag. De garanterade insättningarna har under de senaste fem åren varierat mellan 386 och 407 miljarder kronor. Insättningsgarantins omfattning och utformning styrs av regelverk inom Sverige och EU. Maxi- malt belopp som betalas ut som ersättning är 250 000 kronor per kund och institut. Samma er- sättningsbelopp gäller för investerarskyddet som omfattar värdepapper och medel som banker och värdepappersbolag hanterar för kunders räkning. Om det inträffar ersättningsfall beträffande institut som bedriver verksamhet i både Sverige och annat land finns behov av samarbete mellan IGN och andra länders ersättningssystem. Under året har två nya samarbetsavtal träffats med företrädare för ersättningsskydd i andra länder. Exportgarantier Genom att erbjuda konkurrenskraftiga export- kreditgarantier och investeringsgarantier skall EKN främja svensk export och utveckla svenskt näringsliv. Garantierna fungerar som en försäk- ring där svenska staten skyddar mot risken för förluster genom uteblivna betalningar orsakade av politiska och/eller kommersiella händelser vid utlandsaffärer. Exportgarantier kan även an- vändas som säkerhet hos banker och underlättar på så sätt finansieringen vid exportaffärer. En variant av exportgarantier är investeringsgaran- tier som lämnas för att täcka risker för svenska investerare vid nyinvesteringar i utlandet. Engagemanget i exportgarantier inklusive ut- fästelser från staten om att vid realiserat behov utfärda sådana uppgick vid slutet av 2001 till närmare 208 miljarder kronor, en ökning med 66 miljarder kronor under året. Någon efterfrågan på investeringsgarantier fanns däremot inte och EKN har föreslagit regeringen att detta system ska moderniseras. Dessutom finns en särskild exportkreditram för att utveckla näringsliv och infrastruktur i Baltikum, Ryssland med flera länder samt bidra till ett varaktigt samarbete mellan de berörda länderna och svenska företag. Det utestående engagemanget inklusive utfästelser uppgick vid årets slut till 514 miljoner kronor.

U-kreditgarantier

U-kreditgarantier är vanliga exportgarantier, men med en subventionsdel. Dessa garantier ges till projekt som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i det berörda landet och som inte kan bära kostnaderna för en normal, kommersiell finansiering. Under året har både antalet utfästelser om garantier och antalet faktiskt utfärdade garantier ökat. Vid årsskiftet uppgick det totala engagemanget till 7,7 miljarder kronor. Garantier som ersätter tillförsel av kapital och kapitalinsatser Garantier som ersätter tillförsel av kapital och kapitalinsatser innebär att staten i någon form åtar sig att tillskjuta kapital. Kapitaltäcknings- garantier innebär att staten åtar sig att tillskjuta kapital så att kapitaltäckningsgraden i ett lån- givande bolag alltid överstiger den i lag angivna lägsta nivån (f.n. 8 procent), eller att det garan- terade företagets egna kapital inte dräneras. Dessa garantier är obegränsade i tid och belopp. Finansutskottet har framfört att beloppsmässigt obegränsade garantier i görligaste mån bör ersättas av åtaganden som är preciserade till belopp (bet. 1996/97:FiU01 och bet. 1999/2000:FiU24). Vid ingången av 2002 finns två kapitaltäck- ningsgarantier kvar, båda inom infrastruk- tursektorn (Arlandabanan respektive de svenska landförbindelserna till Öresundsbron). En variant av kapitaltäckningsgarantier är grundfondsförbindelser, vilka är beloppsbe- gränsade åtaganden med syfte att stärka företags finansiella beredskap inför en utsatt situation. Vid ingången av 2002 fanns åtaganden på knappt 1,5 miljarder kronor till fyra svenska finansi- eringsinstitut. Inom denna grupp av garantier var under 2001 kapitaltäckningsgarantin till SBAB störst, då åtagandet vid årets slut beloppsmässigt redo- visades som garantimottagarens totala skuld på 33,1 miljarder kronor. Denna kapitaltäcknings- garanti och en grundfondsförbindelse (på 1,5 miljarder kronor) ersattes den 1 januari 2002 av en garanti på 10 miljarder kronor som trappas av proportionerligt under 10 år. Medlemsåtagandet i nio internationella finansieringsinstitut (Världsbanken, Europeiska Skr. 2001/02:101 investeringsbanken, Nordiska investerings- banken, regionala utvecklingsbanker m.fl.) består av inbetalt kapital och garantikapital (callable capital). Garantikapitalet innebär att svenska staten förbinder sig att för respektive finansieringsinstitut tillhandahålla ett visst kapitalbelopp utöver det kapital som Sverige direkt betalat in till berört institut. Dessa åtaganden uppgick vid utgången av 2001 till totalt 79 miljarder kronor. Kreditgarantier Den vanligaste formen av enskilda garanti- åtaganden är kreditgarantier som innebär att staten tar på sig kreditrisken vid finansiering av exportaffärer eller investeringar i infrastruktur, bostäder, jordbruk etc. men överlåter själva kreditgivningen till andra långivare. Nedan beskrivs de olika åtagandena av kreditgarantier förutom exportkreditgarantierna som behandlats ovan. Infrastruktur Bland infrastrukturprojekten finns Öresunds- bron och de s.k. Stockholms- och Göteborgs- lederna. Staten garanterar den upplåning som respektive företag gör på kreditmarknaden. Tillsammans uppgår kreditgarantierna till över 34 miljarder kronor. Garantierna till Botnia- banan ersattes i december 2001 av lån i Riksgäldskontoret. Finansiering Kapitaltäckningsgarantin till Venantius AB ersattes i december 2001 av kreditgarantier på högst 22 miljarder kronor. Åtagandet uppgick vid årsskiftet till drygt 16 miljarder kronor. Till Sveriges Allmänna Hypoteksbank finns en kreditgaranti på 98 miljoner kronor. Bostadskreditgarantier Kreditgarantier för finansiering av bostads- byggande utfärdas av BKN för att främja bostadsförsörjningen. Statliga kreditgarantier för bostäder lämnas för:

-

nybyggnad av småhus eller flerbostadshus och ombyggnad av flerbostadshus,

-

omfördelning av ränteutgifter på lån till bostäder,

103 Skr. 2001/02:101

-

lån som en kommun tar upp för att kommunen skall kunna fullgöra sina förpliktelser samt för

-

avlösen av kommunala borgensåtaganden för bostadsrättsföreningar.

Bostadskreditgarantierna uppgick vid årsskiftet till drygt 14 miljarder kronor. Internationella åtaganden De internationella garantierna gäller dels krediter från Nordiska investeringsbanken för enskilda projekt i olika länder på 6,6 miljarder kronor, dels några beloppsmässigt mindre garantier till Sverigehuset i S:t Petersburg samt till fyra länder i Östeuropa. En stor del av de senare åtagandena förfaller under de närmaste åren. Fristående garantier Sida har ställt ut två garantier (inklusive utfästelser) på tillsammans 150 miljoner kronor inom en ram på en miljard kronor under en treårig försöksperiod med fristående garantier. Sida avser att föreslå en förlängning av försöksverksamheten. Övriga kreditgarantier Det finns ett stort antal kreditgarantier på relativt små belopp inom områdena lantbruk och glesbygd (293 miljoner kronor). Dessa program är nu stängda för ny garantigivning. Vidare finns åtaganden inom energi och tillverkning (298 miljoner kronor). Flygförsäkringsgarantier Pensionsgarantier Garantier för pensionsåtaganden utgör ett tryggande av upparbetade avtalspensioner för anställda vid statliga myndigheter som har bolagiserats. I vissa fall har de aktuella delarna av företagens (de f.d. myndigheternas) pensions- skulder tryggats direkt genom garanti. I andra fall finns direkta försäkringar hos Pensions- garanti (FPG) som sedan garanteras i form av en efterborgen. I några fall har medlen som ska finansiera pensionerna förts till stiftelser som sedan garanteras direkt eller indirekt. Pensionsgarantierna uppgick vid årsskiftet till ca 23 miljarder kronor. Garantiliknande åtaganden Det finns, utöver ovan nämnda garantiåtag- anden, ett antal statliga åtaganden mer eller mindre explicita av garantiliknande karaktär. Det handlar om såväl avtalsbundna som icke avtalsbundna åtaganden. Som exempel på avtals- bundna åtaganden av garantiliknande karaktär kan nämnas dolda fel och skadestånd i försälj- nings- och köpeavtal. Som exempel på icke avtalsbundna åtaganden av garantiliknande karaktär kan nämnas kärn- avfallsfonden. Sådana åtaganden redovisas inte här. Det finns dock ett behov av att kartlägga och redovisa även sådana åtaganden för att få en komplett bild av statens betingade åtaganden. Efter terrorattacken i USA den 11 september 2001 drog försäkringsmarknaden tillbaka ut- budet av flygförsäkringsskydd för tredje man till följd av terrorattacker, krigshandlingar m.m. Flygtrafiken kunde inte fungera utan denna typ av försäkring och EU-ländernas finansministrar fattade därför beslut om att fylla det tomrum som uppkommit. Riksgäldskontoret fick efter beslut av riksdag och regering i uppdrag att utfärda flygförsäkringsgarantier för skydd för tredje man avseende flygbolag, flygplatser och handlingagenter på den svenska marknaden. Ansvarsbeloppet per skadetillfälle summerat över försäkringstagarna uppgick vid årsskiftet till 42 miljarder kronor. Statens garanti gäller dock för ett obegränsat antal skadetillfällen. Detta åtagande gäller fram till den 31 maj 2002.

6.3

Avgiftsinkomster, utbetalningar och återvinningar

Avgiftsinkomster Avgiftsinkomsterna och tillskotten från stats- budgeten för subventioner uppgick till närmare 4 miljarder kronor under året. Av detta belopp utgjorde avgiftsinkomsterna för exportgarantier och tillskotten från statsbudgeten för bostads- kreditgarantierna samt anvisade anslagsmedel i samband med invärderingen av garantier de stora posterna. Utgifter för infrianden Utgifterna för infriade garantier uppgick till 1,1 miljarder kronor. Dessa infrianden dominerades av två poster. Det var dels infrianden av 104 exportgarantier på 656 miljoner kronor, dels infrianden av bostadskreditgarantier på 311 miljoner kronor. Återvinningar Återvinningar av tidigare utbetalda medel vid infrianden uppgick till ca 1,1 miljarder kronor där återvinningarna nästan uteslutande kommer från tidigare infriade exportkreditgarantier. Tabell 6.2 Avgiftsinkomster, utgifter för infrianden samt återvinningar under budgetåret 2001 Miljoner kronor

Typ av garanti

Avgifts-

Utgifter

Återvin-

inkomster

för

ningar

(inklusive

infrianden

(betalning-

tillskott av

ar på

subventions

fordringar

medel) 1)

efter

tidigare

infriade

garantier

Insättningsgaranti

390

0

0

Exportgarantier

1 351

656

1 008

Exportgarantier till

Baltikum, Ryssland m.fl.

35

12

0

U-kreditgarantier

7

114

53

Garantier som ersätter

tillförsel av kapital och

kapitalinsatser

- kapitaltäckningsgarantier

1

0

0

- grundfondsförbindelser

24

0

0

- garantikapital

0

0

0

Kreditgarantier

- finansiering

502

0

0

- infrastruktur

201

0

0

- bostadskreditgarantier

1 126

311

15

- internationella åtaganden

318

0

0

- fristående garantier

1

0

0

- övriga kreditgarantier

4

7

9

Flygförsäkringsgarantier

9

0

0

Pensionsgarantier

6

0

0

Summa

3 975

1 100

1 085

1) Riksgäldskontorets äldre garantier, som är utställda utan riskavspeglande avgift, har vid årsskiftet 2001/2002 invärderats till den nya garantimodellen. För detta anslog riksdagen för 2001 medel för subventionerade garantier om 1 016,4 miljoner kronor. Dessa medel ingår i de redovisade beloppen under avgiftsinkomster. Subventioner via anslag på statsbudgeten för bostadskreditgarantier och garantier till Baltramen uppgick tillsammans till 1 031,8 miljoner kronor. Skr. 2001/02:101 Sedan 1998 har infriandena minskat och ligger kring en miljard kronor per år under de senaste två åren. Avgifterna (exklusive insättnings- garantin) har ökat kraftigt under 2001 främst beroende på subventionsmedel från stats- budgeten på drygt två miljarder kronor. Åter- vinningarna har under den senaste femårs- perioden legat på ca en miljard kronor per år. Diagram 6.2 Utvecklingen av infrianden, avgifter och återvinningar 1997 2001 (exklusive insättningsgarantin) Miljoner kronor

6000

5000

4000

3000

2000

1000

0

-1000

-2000

-3000

-4000

1997

1998

1999

2000

2001

 Infrianden Avgifter Återvinningar

6.4

Kontobehållningar och regressfordringar

Avgifter och subventionsmedel betalas in till räntebärande konton i Riksgäldskontoret. Dessa konton har med ett undantag obegränsad kredit. Från dessa konton görs utbetalningar för infrianden. Överskott på ett konto ger en ränteintäkt, medan en utnyttjad kredit medför en räntekostnad. Avgiftsmedel från exportgarantier, u-kredit- garantier och fristående garantier finns också placerade på valutakonton/depositioner i svenska banker. Insättningsgarantinämnden bedriver en aktiv förvaltning av sina tillgångar. För nämndens tillgångar gäller därmed andra regler än för övriga garantimyndigheter. 105 Skr. 2001/02:101 Tabell 6.3 Kontobehållning (inklusive depositioner) och regressfordringar 2001-12-31

Miljoner kronor

Typ av garanti

Kontobehållning

Regressfordringar

Insättningsgarantin

11 084

0

Garantiverksamheten

9 639

6 553

exklusive

insättningsgarantin

Totalt

20 723

6 553

Det finns fortfarande några garantiåtaganden som vid infrianden får belasta anslag. Det gäller åtagandena i form av garantikapital samt kapital- täckningsgarantierna till Arlandabanan Projekt AB och Svedab. Förutom kontobehållningarna i Riksgälds- kontoret och i banksystemet på totalt 20,7 miljarder kronor har staten även tillgångar i form av regressfordringar från tidigare infriade garan- tier. Större delen av dessa fordringar på 6,5 miljarder kronor får betraktas som osäkra men det återstående nettovärdet för åtminstone exportgarantierna är betydande.

6.5

Portföljens riskprofil

Statens garantiportfölj består av flera olika slags åtaganden. Sammantaget kan den inte karak- täriseras som balanserad eller diversifierad. Den största gruppen av garantier är insätt- ningsgarantin (ca 389 miljarder kronor). Risken för infrianden i denna grupp av garantier varierar med konjunkturen, men även med den kommersiella utvecklingen. I nuläget bedöms det mest troliga krisscenariot vara att en mindre bank eller ett värdepappersinstitut går i konkurs. Den totala skadeutbetalning som då beräknas ske bedöms av IGN kunna täckas av acku- mulerade garantiavgifter. Riskerna för infrianden av exportgarantier, u- kreditgarantier och vissa kreditgarantier (tillsam- mans ca 115 miljarder kronor) varierar över olika länderkategorier (statsrisk eller politisk och ekonomisk utveckling i ett land) och kom- mersiella förutsättningar i de olika affärerna (kommersiella risker). På senare tid har engage- mang med renodlad kommersiell risk fått en allt större betydelse. Det finns stora riskkoncentra- tioner inom telekomsektorn och i länder som Mexiko, Sydafrika och Turkiet. EKN, som beräknar riskerna i dessa engage- mang, har en metod där ackumulerade garanti- avgifter, fordringar och myndighetens kapital jämförs med reserveringar för normalrisk och koncentrationsrisk. Med 95 procents sanno- likhet bedömer EKN att framtida skador inom gruppen av exportgarantier täcks av acku- mulerade garantiavgifter, fordringar och myn- dighetskapital. Åtagandena i form av garantikapital (närmare 80 miljarder kronor) bedöms vara behäftade med relativt sett låg risk. Risken för infrianden av kapitaltäcknings- garantierna till Arlandabanan och Svedab obegränsade i tid och belopp är beroende av lönsamhetsutsikterna i anläggningarna. Flertalet av de företag inom infrastruktur, finansiering och bostäder (ca 65 miljarder kronor), vars åtaganden garanteras av staten, har en verksamhet som gör att deras lönsamhet är mycket beroende av ränteläget och den allmänna konjunkturen. Garantierna för flygförsäkringar redovisas beloppsmässigt utifrån ett skadetillfälle (sum- merat för gruppen 42 miljarder kronor) även om åtagandena i praktiken täcker att flera skador kan inträffa. Risken för att en inträffad skada och/eller sammanhängande skador skall bli stora är därmed hög, sannolikheten för att en skada skall inträffa är däremot låg. Nuvarande garanti- åtagandena inom denna kategori gäller fram till och med 31 maj 2002.

Pensionsgarantierna , slutligen, på drygt 23 miljarder kronor är av varierande risk. Gruppen är relativt sett stor, men inom gruppen finns många olika åtaganden i statliga bolag. Statens portfölj av garantier innehåller gene- rellt sett obalanser, eftersom åtagandena till- kommer på politiska grunder och inte i diversifieringssyfte. Portföljen är på så sätt sårbar för klumpvisa förluster genom stora enhands- engagemang eller grupper av engagemang. Därtill kommer att åtagandena, eller grupperna av åtaganden, i stora delar utsätts för samma riskfaktorer (t.ex. ränteutvecklingen). För den aktuella portföljen av garantier kan urskiljas att förutom enskilt stora åtaganden och stora grupper av åtaganden vars infrianden skulle medföra en stor skada, finns även flera områden där skadefrekvensen kan tänkas bero på samma makroekonomiska variabler. Ett exempel på detta är områdena infrastruktur, finansiering och bostäder, vilka är både ränte- och konjunk- turkänsliga. Det innebär att det finns en sanno- likhet för att de avgiftsintäkter som har acku- 106 mulerats inom områdena skulle kunna slukas upp av ett enda stort infriande eller ett fåtal stora infrianden. Åtagandena redovisas antingen som avsätt- ningar eller fonder i statens balansräkning. Av- sättningarna är försäkringstekniskt beräknade, medan fonderna är uppbyggda av verksamhetens resultat. För de åtaganden där avsättningar inte gjorts redovisas åtagandena som ansvarsför- bindelser inom linjen. Skr. 2001/02:101 I nuläget är det inte möjligt att göra någon beskrivning av portföljens riskprofil. En sådan beskrivning skulle kräva att de stora enhands- engagemangen och samvariationerna härleds och analyseras. Riksgäldskontoret fick sommaren 2001 i upp- drag att utreda förutsättningarna för en effek- tivare hantering av statens risktaganden genom garantier. I det uppdraget har fokus lagts just på portföljperspektivet med beaktande av garanti- myndigheternas självständiga verksamhets- ansvar. Uppdraget skall redovisas i april 2002. 107

7 Avgifter till och bidrag från EU Skr. 2001/02:101 7 Avgifter till och bidrag från EU Den 1 januari 1995 blev Sverige medlem av den Europeiska Unionen (EU). Efter Maastricht- fördragets antagande brukar samarbetet inom EU delas in i tre s.k. pelare. Den första pelaren omfattar den Europeiska gemenskapen. Den andra pelaren utgörs av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den tredje av det inrikespolitiska samarbetet. EU:s budget finansierar i första hand åtgärder inom den första pelaren av samarbetet samt administrationen av de övriga två pelarna. Budgeten är formellt de Europeiska gemenskapernas (EG) budget, men brukar normalt benämnas EU-budgeten.

7.1

Avgiften till EU:s budget

EU:s budget finansieras huvudsakligen med s.k. egna medel, vilka utgörs av avgifter från med- lemsländerna. Övriga inkomster som bidrar till finansieringen är eventuella överskott från före- gående år, diverse gemenskapsskatter, räntor, EES-ländernas bidrag m.m. Den årliga budgeten är resultatet dels av de ramar som sätts av be- slutet om egna medel och det finansiella per- spektivet, dels av den årliga budgetberedningen inom rådet och Europaparlamentet. Det finansiella perspektivet är en budgetplan som anger högsta tillåtna utgifter totalt och per utgiftskategori för vart och ett av de år planen omfattar. Innevarande finansiella perspektiv löper från 2000 till 2006. Fram till och med 1998 delades den avgift Sverige erlägger in i fyra poster: tullavgifter, särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift samt en avgift baserad på bruttonationalinkomsten (BNI). Från och med 1999 redovisas en femte post, den s.k. Storbritannienavgiften. Tullavgifter Handelstullar tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med länder utanför EU. Dessa inkomster tillfaller gemenskapsbudgeten. I och med det nya beslutet om egna medel som trädde i kraft den 1 mars 2002, höjs den procentandel som medlemsstaterna får behålla för att täcka sina uppbördskostnader, från 10 procent till 25 procent. Detta gäller tullavgifter som fastställts efter den 31 december 2000. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Det tas också ut särskilda tullar och avgifter inom ramen för den gemensamma jordbruks- politiken samt den gemensamma sockermark- naden. Dessa inkomster tillfaller också gemen- skapsbudgeten, med avdrag för finansiering av administrativa kostnader, enligt samma procent- satser som för övriga tullavgifter. Mervärdesskattebaserad avgift Denna del av avgiften beräknas som en procentuell andel av den s.k. mervärdes- skattebasen. Den nationella skattebasen korri- geras så att en enhetlig skattebas erhålls för alla medlemsländer. Avgiften baseras på en prognos på landets mervärdesskattebas för aktuellt budgetår. I efterhand revideras avgiften med hänsyn till utfallet för denna bas. Från och med 1999 görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgiftsbasen. Med mervärdesskattebas avses värdet på den samlade konsumtionen av varor och tjänster i ett land. 111 Skr. 2001/02:101 Avgift som baseras på BNI Denna del av avgiften beräknas som en pro- centuell andel av medlemslandets brutto- nationalinkomst (BNI) beräknad till marknads- priser. BNI uttrycker värdet av de samlade inkomsterna i ett land. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI, mot bakgrund av återstående finansierings- behov, sedan övriga avgifter beräknats. BNI- avgiften korrigeras i efterhand då den prognos- tiserade avgiftsbasen ersätts med utfall. Från och med 1999 görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prog- nos för avgiftsbasen. Storbritannienavgift Storbritannien beviljas en nedsättning av sin avgift (budgetreduktion) som finansieras gemensamt av övriga medlemsländer. Beslutet om reduktionen togs 1984 med hänsyn till det brittiska nettobidraget, vilket var en central politisk fråga som ofta gav upphov till blockeringar i beslutsprocessen. Reduktionen redovisades t.o.m. 1998 i första hand under den mervärdesskattebaserade avgiften. Fr.o.m. 1999 redovisas den som en separat avgiftspost. För 2002 kommer Sveriges finansieringsansvar, enligt det nya beslutet om egna medel, att reduceras till 25 procent av nuvarande andel. Infasning av den svenska avgiften Enligt den s.k. infasningsöverenskommelsen i anslutningsfördraget fick Sverige under de fyra första åren av medlemskapet en minskning av avgiften genom att ett viss nominellt belopp återbetalades. Återbetalningen minskade succes- sivt och upphörde helt fr.o.m. 1999.

7.2

Återflöde från 

EU-budgeten

De medel Sverige erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från EG:s jordbruksfond och strukturfonderna. Medel från forsknings- och utvecklingsprogram erhålls också. Av det totala återflödet går den största delen via statsbudgeten medan vissa medel går direkt till olika myndigheters verksamhet eller till andra organisationer än staten. Nedan redogörs kortfattat för de olika fonderna, vilka inte är fonder i egentlig mening, utan utgör en del av EU-budgeten.

Jordbruksfonden Huvuddelen av bidragen är jordbruksstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel är areal- och djurbidrag, trädeser- sättning och exportbidrag. Dessa bidrag finansieras av jordbruksfondens s.k. garanti- sektion (EUGFJ-garanti). En del av jordbruks- fonden finansierar också insatser under struktur- fonderna (EUGFJ-utveckling).

Strukturfonderna Olika former av strukturstöd erhålls, t.ex. regional- och arbetsmarknadsstöd. Struktur- fonderna är ett samlingsbegrepp för fyra fonder; Europeiska Socialfonden (ESF), Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (ERUF), Fonden för Fiskets Utveckling (FFU) och EG:s Jordbruksfond, Utvecklingssektionen (EUGFJ- utveckling). Redovisning på statsbudgeten På den svenska statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter, dvs. betalningar från EU- kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar som myndigheterna gör på kommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens utgiftssida. Dessa anslag är spridda under flera olika utgiftsområden. Betalningar från EU-kommissionen redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag m.m. från EU, på separata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas under utgiftsområde 27, anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen , anslags- posterna 

1-5.

Sveriges mellanhavanden med EU skiljer sig mellan jordbruksfondens garantisektion och strukturfonderna. Garantisektionen regleras den tredje vardagen i den andra månaden efter utbetalningsmånaden i Sverige. För struktur- fonderna förskotteras medlemsländerna en viss del av bidragen och därefter överförs medel löpande under programperioden 1 på basis av upparbetade kostnader. Slutlig reglering sker vid programperiodens slut. I följande tabell sammanfattas det kassa- mässiga flödet mellan EU och den svenska statsbudgeten under perioden 19972001. I den konsoliderade resultaträkningen för staten

1 En programperiod omfattar sex år. Innevarande programperiod löper från 2000 till 2006. 112 redovisas avgiften till EU under Transferer- ingar. Återflöde från EU redovisas under Intäkter av bidrag. Tabell 7.1 Avgiften till och återflöde från EU Miljoner kronor

1997

1998

1999

2000

2001

Tullavgift

2 861

3 030

2 814

2 979

3 048

Jordbruksav-

gifter

286

359

355

312

278

Momsbaserad

avgift

10 298

9 149

7 348

8 169

7 940

BNI-baserad

avgift

6 736

8 672

9 085

9 688

9 396

Storbritannien

-avgift

1 302

1 147

2 610

Summa EU-

avgift

20 181

21 210

20 884

22 295

23 272

Infasning

-657

-275

0

0

0

Summa EU-

avgift netto 1

19 524

20 935

20 884

22 295

23 272

Bidrag från

EUGFJ

6 634

7 246

7 138

7 227

7 084

Bidrag från

FFU

176

5

2

91

40

Bidrag från

ERUF

612

451

923

797

252

Bidrag från

ESF

668

1 671

1 112

696

1 039

Bidrag till

trans.eur.nätv

94

145

91

196

29

Övriga bidrag

från EG

44

95

31

25

41

Summa

bidrag m.m. 2

8 228

9 613

9 297

9 032

8 485 3

Nettoflöde

från stats-

budgeten till

EU

11 296

11 322

11 587

13 263

14 787

1 Avräknat mot anslag 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 2 Redovisat mot inkomsttitel grupp 6 Bidrag från EU m.m. 3 Utfallet skiljer sig från utfallet i resultaträkningen (tabell 3.2, not 3) p.g.a. olika redovisningsprinciper Sveriges avgift och nettoflöde till EU ökade mellan 2000 och 2001. Ökningen beror på att en del av 2002 års EU-avgift ingår i utfallet för 2001. Anslagsavräkningen tidigarelades efter beslut av regeringen från januari 2002 till december 2001, varav 876 miljoner kronor avser den BNI-baserade avgiften, 710 miljoner kronor avser den mervärdesskattebaserade avgiften och 159 miljoner kronor avser avgiften för Stor- britanniens budgetreduktion. De moms- respektive BNI-baserade avgifterna har, trots tidigareläggningen, minskat Skr. 2001/02:101 mellan 2000 och 2001. Detta beror främst på att avgifterna sänktes i EU: s tilläggsbudget för 2001 då ett överskott från 2000 överfördes som inkomst till 2001 års EU-budget. Sveriges avgift avseende Storbritanniens budgetreduktion har däremot ökat kraftigt, vilket till största delen beror på retroaktiva tekniska korrigeringar för åren 19972000.

Uppgifterna i tabellen ger ingen helhetsbild av alla effekter av EU-medlemskapet för stats- budgeten. Förutom till de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag, måste hänsyn tas till att det förekommer utgifter föranledda av den medfinansiering som staten står för. Medfinansieringen är en förutsättning för att medel från bl.a. strukturfonderna skall kunna utbetalas. Kostnaderna för medfinansieringen avräknas mot anslag under ett antal utgifts- områden. Vidare erhålls vissa medel från EU, exempelvis forskningsstöd, som inte redovisas på statsbudgeten. Utgifter kopplade till medlem- skapet förekommer naturligtvis även under myndigheters förvaltningsanslag. Eftersom sam- arbetet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom redan före 1995 är dessa dock mycket svåra att särskilja. Dessutom förekommer naturligtvis indirekta effekter, för såväl inkomster som utgifter, som inte går att beräkna.

7.3

Anslag finansierade med EG- medel

Det finns olika typer av anslag som helt eller delvis finansieras av EU. Anslag finansierade av EG-bidrag, som huvudsakligen utbetalas inom ramen för EG:s strukturfonder och jordbruks- fonden, uppgår till 13,7 miljarder kronor (2001). Medel för att finansiera stöd från EG:s jordbruksfond och strukturfonder redovisas mot inkomsttitel när medlen inflyter från EU och uppgår till 8,5 miljarder kronor (2001). Beroende på olika periodiseringseffekter skiljer sig utfallet på anslagen (13,7 miljarder kronor) från vad som redovisats som bidrag från EU (8,5 miljarder kronor) med 5,2 miljarder kronor. Bl.a. har 4 miljarder kronor utbetalats och avräknats anslaget Arealersättning och djurbidrag m.m. i december 2001. Motsvarande bidrag från EG:s jordbruksfond inbetalades och redovisades mot 113 Skr. 2001/02:101 inkomsttiteln för arealbidrag först den 5 februari 2002. Det finns andra anslag som inte är kopplade till ovan nämnda fonder, utan avser annat stöd, exempelvis bidrag från EU:s miljöfond LIFE. Dessa anslag är kopplade till en inkomsttitel, där medlen redovisas när de flutit in från EU. I nedanstående tabell redogörs huvudsakligen för de anslag som är knutna till EG:s jordbruksfond och strukturfonder. Tabellen utgör inte en heltäckande bild av anslag kopplade till Sveriges medlemskap i EU. Tabell 7.2 Anslag finansierade med EG-medel 2001 Miljoner kronor

UO

Anslag

Anslagsnamn

Utfall

13

22:6

Europeiska socialfonden (ESF) m.m. för

perioden 1995-1999

401

13

22:7

Europeiska socialfonden (ESF) m.m. för

perioden 2000-2006

496

19

33:7

Europeiska regionala utvecklingsfonden

(ERUF) perioden 1995-1999

704

19

33:8

Europeiska regionala utvecklingsfonden

(ERUF) perioden 2000-2006

482

20

34:3

Åtgärder för att bevara den biologiska

mångfalden

19

22

36:5

Från EG-budgeten finansierade stöd till

transeuropeiska nätverk

28

23

41:4

Från EG-budgeten finansierade medel

för skogsskadeövervakning

2

23

43:5

Arealersättning och djurbidrag m.m.

8 910

23

43:6

Intervention och exportbidrag för

jordbruksprodukter

957

23

43:10

Från EG-budgeten finansierade

strukturstöd till fisket m.m.

70

23

43:15

Jordbruks- och livsmedelsstatistik

finansierade från EG-budgeten

4

23

44:2

Från EG-budgeten finansierade åtgärder

för landsbygdens miljö och struktur

1 602

13 674

UO13 Arbetsmarknad och arbetsliv

Anslaget 22:6 Europeiska socialfonden ( ESF) m.m. för perioden 1995-1999 ,

 anslagspost 1 och 3, avser beslutade projekt och tekniskt stöd inom målen 2, 3, 4, 5b och 6 samt gemen- skapsinitiativen och vissa pilotprojekt. Inbetal- ningar från ESF skall redovisas mot inkomsttitel 6411 Bidrag från EG:s socialfond med under- titlarna 

6411/01-06.

Anslaget 22:7 Europeiska socialfonden (ESF) m.m. för perioden 2000-2006 ,

 anslagsposterna 1- 3, avser beslutade projekt och tekniskt stöd inom målen 1, 2 och 3 samt gemenskaps-

initiativet Equal. Inbetalningar från ESF skall redovisas mot inkomsttitel 6412 Bidrag från EG:s socialfond med undertitlarna 6412/01-06.

UO19 Regional utjämning och utveckling Anslaget 33:7 Europeiska regionala utveck- lingsfonden (ERUF) perioden 1995-1999 ,

 an- slagsposterna 

1-6,

 avser beslutade projekt inom målområdena 2, 5b, och 6 samt inom gemen- skapsinitiativen Interreg IIA, Leader II, SME, Konver, Pesca och Urban. Inbetalningar från ERUF skall redovisas mot inkomsttitel 6311 Bidrag från EG:s regionalfond 

1995-1999

 med undertitlarna 

6311/01-05.

Anslaget 33:8 Europeiska regionala utveck- lingsfonden (ERUF) perioden 2000-2006 ,

 anslagsposterna 

1-6,

 avser beslutade projekt inom målområdena 1 och 2 samt gemenskaps- initiativ för Interreg IIIA Kvarken/Mittskandia och 

Norge-Sverige-programmet

 samt gemen- skapsinitiativet Urban. Inbetalningar från ERUF skall redovisas mot inkomsttitel 6312 Bidrag från EG:s regionalfond 

2000-2006

 med undertitlarna 

6312/01-06.

UO20 Allmän miljö och naturvård

Anslaget 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden , anslagspost 3, avser bidrag från EU:s miljöfond LIFE till markförvärv och skötsel. Anslaget disponeras för finansiering av kostnader för markförvärv och skötsel som ingår i sådana naturvårdsprojekt som beviljats bidrag. Från EU inbetalda medel redovisas mot inkomsttitel 6911 Övriga bidrag från EU.

UO22 Kommunikationer Från anslaget 36:5 Från 

EG-budgeten

 finansierade stöd till transeuropeiska nätverk , anslagsposterna 1-4, utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av svenska projekt inom området transeuropeiska nätverk. Respektive myndighet får disponera högst det belopp som av respektive myndighet redovisats mot inkomsttitel 6511 Bidrag till transeuropeiska nätverk. UO23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

Från anslaget 41:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av projekt för skogsskadeövervakning. Skogs- styrelsen får disponera högst det belopp som redovisas mot inkomsttitel 6911 Övriga bidrag

114 från EU, undertitel 1 Medel för skogsskade- övervakning.

Anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m., anslagsposterna 

1-3,

 avser 

EG-medel

 för arealersättning, djurbidrag och kompletterande kompensationsstöd. 

EG-medlen

 skall redovisas mot inkomsttitlarna 6111 Arealersättning, 6115 Djurbidrag och 6119 Övriga bidrag från EG:s Jordbruksfonds garantisektion.

Anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter, anslagsposterna 

1-4.

 Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av offentlig lagring, övrig inter- vention, exportbidrag och stöd till biodling m.m. 

EG-medlen

 skall redovisas mot inkomsttitlarna 6116 Offentlig lagring, 6113 Övrig intervention, 6114 Exportbidrag samt 6119 Övriga bidrag från EG:s Jordbruksfonds garantisektion.

Anslaget 43:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. används enligt rådets förordningar för strukturfonderna och enligt de riktlinjer för strukturfondsarbetet som EG- kommissionen fastställt för programperioderna 

1995-1999

 och 

2000-2006.

 Medlen får användas enligt strukturplanen för mål 5a utanför respektive innanför mål 

6-regioner

 samt enligt 

Pesca-programmet.

 Vidare får medlen användas enligt strukturplanen för fiskerinäringen utanför mål 1 respektive innanför mål 

1-regionerna.

 Fiskeriverket skall redovisa betalningar från EG- budgeten mot inkomsttiteln 6211 Bidrag från EG:s fiskefond perioden 

19951999

 och mot

Skr. 2001/02:101 inkomsttitel 6212 Bidrag från EG:s fiskefond perioden 20002006.

Anslaget 43:15 Jordbruks- och livsmedels- statistik finansierade från EG-budgeten avser EG:s medfinansiering av statistik inom jordbruks- och livsmedelsområdet. 

EG-medlen

 skall redovisas mot inkomsttitel 6911 Övriga bidrag från EG.

Från anslaget 44:2 Från 

EG-budgeten

 finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, anslagsposterna 1-5 utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av miljö- ersättningar inklusive informations- rådgivnings- och utbildningsinsatser, stöd för skogliga åtgärder, strukturstöd och kompensationsbidrag samt mål 6- och mål 5b-programmen. Dessutom utbetalas från anslaget gemenskapsinitiativen Leader II och Interreg II från den tidigare programperioden 1995-1999 samt miljö- och landsbygdsprogrammet, mål 1-, och LEADER+ från programperioden 20002006.

EG-medlen skall redovisas mot inkomst- titlarna 6112 Kompletterande åtgärder perioden 19951999, 6117 Miljö- struktur- och regionala åtgärder perioden 20002006, 6121 EG- finansierade struktur- och regionalstöd till jord- brukssektorn m.m. med undertitlarna 6121/01-03 samt 6122 EG-finansierade struktur- och regionalstöd till jordbrukssektorn m.m. perioden 2000-2006 med undertitlarna 6122/01-05.

115

8 Sammanställning av den statliga sektorn Skr. 2001/02:101 8 Sammanställning av den statliga sektorn De konsoliderade resultat- och balansräkningar- na samt finansieringsanalysen i kapitel 3 om- fattar i huvudsak de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att Riksbanken, AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten faller utanför den avgränsning som görs för statens konsolide- rade balans- och resultaträkningar är den statliga sektorn i realiteten större. De olika avgräns- ningsbegrepp som används för redovisningar av statens ekonomi beskrivs närmare i kapitel 5. Sammanställningen i detta kapitel görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samt- liga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över, främst i statliga bolag. Väsentligt inflytande har definierats som att staten har en ägarandel på minst 20 procent. Definitionen överensstämmer med näringslivets definition av intresseföretag. Med denna definition bortfaller stiftelser, som är självägande. Den statliga sek- torn inkluderar därmed förutom myndigheterna även statliga bolag och finansinstitut, Riks- banken, Premiepensionsmyndigheten och AP- fonderna. Sammanställningen, som bygger på de ingående organisationernas officiella årsredo- visningar, ger en uppfattning om den totala statliga bokförda förmögenheten.

8.1

Den statliga sektorns förmögenhet

Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital framgår av tabell 8.1. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten har statens andel medräknats med hänsyn tagen till ägarandelen om den uppgår till minst 20 procent. Redovisningen av myndig- heternas tillgångar avseende ägarandelar i företag som är mindre än 20 procent utgörs endast av värdet enligt myndigheternas bokslut. Från och med i år används kalenderårsuppgifter avseende statliga bolag, banker och finansinstitut där statens ägarandel uppgår till minst 20 procent. Som en följd av övergången till kalenderår om- fattar förändringen av statens tillgångar, skulder och nettoförmögenhet (motsvarar eget kapital) förutom 2001 även det som hänt under fjärde kvartalet 2000. I avsnittet statliga bolag m.fl. i tabell 8.1 redovisas uppgifter per 30 september för tidigare år (1997-2000).

Någon fullständig eliminering av mellan- havanden såsom fordringar och skulder samt intäkter och kostnader har inte kunnat göras eftersom underlag för detta oftast saknas och de olika organisationernas redovisningsprinciper skiljer sig åt. Dessutom lyder de under olika regelverk. De elimineringar som gjorts för att undvika dubbelräkning framgår av tabellerna 8.2 och 8.3. Ålderspensionsreformen har medfört be- tydande förändringar i betalningsflödena mellan statsbudgeten, AP-fonderna och premiepen- sionssystemet. Från och med 1999 skall AP- fonderna enbart finansiera inkomstrelaterad ålderspension inom det reformerade systemets s.k. fördelningsdel. Finansierings- och betal- ningsansvaret för förtids- och efterlevande- pension flyttades därför från AP-fonderna till statsbudgeten. För att delvis motverka den ökade belastningen på statsbudgeten överförs medel successivt under ett antal år från AP- fonderna till statsbudgeten i enlighet med riksdagens beslut angående propositionen Omorganisation av Allmänna pensionsfonden 119 Skr. 2001/02:101 (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19). Hittills överförda belopp uppgår till 245 miljarder kronor. Vid en kontrollstation 2004 skall det slutliga överföringsbeloppet fastställas. Vid utgången av 2001 var den statliga sektorns samlade tillgångar 2 300 miljarder kronor efter elimineringar av inomstatliga mellanhavanden. Sammantaget har tillgångarna ökat med 244 miljarder kronor. De samlade skulderna uppgick till 2 423 miljarder kronor 2001, vilket är en ökning med 221 miljarder kronor. Tillgångarnas och skuldernas fördelning inom den statliga sektorn har bl.a. påverkats av den ovan nämnda omfördelningen av medel från AP-fonderna till statsbudgeten. Överföringen av obligationer till ett marknadsvärde på 155 miljarder kronor den 1 januari 2001 har medfört att statsskulden har minskats, vilket påverkar den samlade skulden för de statliga myndigheterna. Omfördelningen innebär samtidigt att AP-fondernas tillgångar och nettoförmögenhet har minskat i jämförelse med 2000. Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar har ökat med 113 miljarder kronor och uppgick vid utgången av 2001 till 889 miljarder kronor. Motsvarande skulder har ökat med 87 miljarder kronor till sammanlagt 719 miljarder kronor. De största förändringarna är hänförliga till Vattenfall vars tillgångar och skulder ökat på grund av olika företagsförvärv. Sammantaget uppgick den statliga sektorns samlade nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mellan tillgångar och skulder (motsvarande eget kapital), efter elimineringar till 123 miljarder kronor. Ökningen på 23 miljarder kronor jämfört med 2000 beror främst på ovan be- skrivna förändringar samt att myndigheternas nettoförmögenhet har ökat på grund av årets överskott i statens resultaträkning på nära 57 miljarder kronor. Förändringarnas effekter på statens resultat- och balansräkningar beskrivs närmare i kapitel 3. Tabell 8.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder Miljarder kronor

1997

1998

1999

2000

2001

Myndigheter

Summa tillgångar

540

636

662

690

777

Summa skulder

1 598

1 813

1 748

1 699

1 590

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

1 058

1 177

1086

1 009

813

Summa skulder

och kapital

540

636

662

690

777

Statliga bolag, banker och finansinstitut 1

Summa tillgångar

753

619

638

776

889

Summa skulder

610

472

498

632

719

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

143

147

140

144

170

Summa skulder

och kapital

753

619

638

776

889

Riksbanken

Summa tillgångar

189

214

229

233

236

Summa skulder

95

95

113

108

119

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

94

119

116

125

117

Summa skulder

och kapital

189

214

229

233

236

AP-fonderna

Summa tillgångar

622

642

749

735

574

Summa skulder

2

1

2

1

9

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

620

641

747

734

565

Summa skulder

och kapital

622

642

749

735

574

Premiepensionsmyndigheten

Summa tillgångar

26

74

94

108

Summa skulder

26

74

95

109

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

0

0

1

1

Summa skulder

och kapital

26

74

94

108

Den statliga sektorn totalt 2

Summa tillgångar

1 694

1 739

1 871

2 056

2 300

Summa skulder

2 020

2 144

2 099

2 202

2 423

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

326

405

228

146

123

Summa skulder

och kapital

1 694

1 739

1 871

2 056

2 300

1

Värdena för åren 

19972000 avser den 30 september och för 2001 den 31 december. Övergången till kalenderårsuppgifter innebär att värdena för 2001 omfattar förändringar för fem kvartal, dvs. fjärde kvartalet 2000 samt hela kalenderåret 2001.

2

Elimineringar enl. tabell 8.2 och 8.3 har gjorts för att undvika dubbelräkning.

120 Tabell 8.2 Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och intresseföretag) Miljoner kronor

Myndighet

1997

1998

1999

2000

2001

Regeringskansliet

123 179

133 174

143 265

137 142

159 317

Riksbanken

43

293

Riksbankens

grundfond

1 000

1 000

1 000

1 000

1000

Affärsverk

Luftfartsverket

50

80

80

205

240

Statens järnvägar

716

716

831

716

Svenska kraftnät

62

74

83

124

166

Övriga myndigheter

134

147

52

59

63

Totalt

125 141

135 191

145 311

139 289

161 079

Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav Av bilaga 4 Statliga myndigheter m.m., framgår vilka myndigheter som ingår i redovisningen över den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av regerings- kansliet (not 24 andelar i dotter- och intresse- företag). Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag ingår liksom Riksbankens grundfond och redo- visas under andelar i dotter- och intresseföretag. För att undvika dubbel redovisning elimineras ovan nämnda innehav enligt tabell 8.2 mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn. Elimineringar gentemot Riksgäldskontoret Premiepensionsmyndigheten (PPM) redovisar tillgångar och skulder gentemot Riksgälds- kontoret. För att undvika dubbel redovisning elimineras dessa mot summa tillgångar respek- tive skulder för den statliga sektorn. Från och med i år har även AP-fondernas och Riksbankens innehav av statspapper eliminerats för att undvika dubbel redovisning. För att möjliggöra jämförbarhet mellan åren har elimi- neringen även gjorts för värdena avseende åren 19972000. Innehavet av statspapper har elimi- nerats med nominellt belopp mot summa till- gångar och skulder. Statspappren utgörs huvudsakligen av statsobligationer och till en mindre del av statsskuldsväxlar. Riksbanken har vid utgången av 2001 inte kvar några statspapper Skr. 2001/02:101 eftersom den extra utdelningen till staten utgjordes främst av statsobligationer. Tabell 8.3 Eliminering avseende AP-fondernas och Riksbankens innehav av statspapper samt PPM:s tillgångar och skulder gentemot Riksgäldskontoret Miljoner kronor

1997

1998

1999

2000

2001

AP-fonderna

231 714

229 695

232 699

271 510

80 832

PPM

4

74 017

40 953

42 503

Riksbanken

53 088

32 842

28 998

20 728

0

Totalt

284 802

262 541

335 714

333 191

123 335

8.2

AP-fonderna

 och Premiepensionsmyndigheten

AP-fondernas redovisning avser bokfört mark- nadsvärde från och med 1999. Tidigare år har tillgångarna inte redovisats till marknadsvärde. Från och med 2001 skall enligt lag placerings- tillgångarna upptas till marknadsvärde. Det nya pensionssystemet infördes i januari 1999 och den 1 maj 2000 omorganiserades AP- fonderna. Den 1 januari 2001 fick Första-Fjärde AP-fonderna nya identiska placeringsregler, vilka bland annat innebär att samtliga fonder nu får placera i aktier och i högre grad än tidigare, även globalt. AP-fonderna skall förvalta svenska allmänna pensionsmedel så att kraven på god av- kastning, långsiktighet och effektiv riskspridning tillgodoses. Fjärde och Femte fondstyrelsernas skulder till Första Tredje fondstyrelserna är eliminerade för 1999. Därefter finns inga fordringar eller skulder inom AP-fonderna.

Sjätte AP-fonden har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den har möjlighet att uppträda som aktiv ägare i både noterade och onoterade företag. En del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag. Fondens uppdrag är att bidra till utvecklingen av det svenska näringslivet genom att förmedla risk- kapital till små och medelstora företag. I det nya allmänna pensionssystemet ingår att en del av pensionsavgiften avsätts till s.k. premie- pension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val av pensionsspararna. Den statliga Premievalsfonden är en värdepappersfond som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. För de personer som avstår från att välja fond placeras pensions- medlen i Premiesparfonden. Såväl Premie- 121 Skr. 2001/02:101 sparfonden som Premievalsfonden förvaltas av Sjunde AP-fonden. Endast fondens egen verk- samhet redovisas dock under Sjunde AP-fonden i tabell 8.4 nedan. Till skillnad från de övriga AP- fondernas tillgångar är Sjunde AP-fondens för- valtade tillgångar pensionsspararnas. Pensions- tagarnas sparande i premiepensionssystemet redovisas i detta sammanhang som en skuld i PPM:s redovisning i enlighet med god redo- visningssed. I nationalräkenskaperna (NR) ingår däremot sparandet i premiepensionssystemet som en del av sparandet inom den offentliga sektorn. Det finns två avvecklingsfonder som förvaltas av Första respektive Fjärde AP-fonden. De förvaltar fordringsbevis som ej är noterade på någon börs eller avsedda för allmän omsättning. Dessa medel skall avvecklas så fort som möjligt utan att värdet försämras och kommer därefter successivt att föras över till AP-fonderna.

Tabell 8.4 AP-fondernas tillgångar och skulder 2001 (marknadsvärde) Miljoner kronor

Tillgångar

Skulder

Fond-

kapital

Första AP-fonden

137 555

6 767

130 788

Andra AP-fonden

133 791

298

133 493

Tredje AP-fonden

132 771

47

132 724

Fjärde AP-fonden

131 810

225

131 585

Sjätte AP-fonden

17 912

1 184

16 728

Sjunde AP-fonden

21

96

75

Första AP-fondens

avvecklingsfond

18 593

312

18 281

Fjärde AP-fondens

avvecklingsfond

1 574

2

1 572

Totalt

574 027

8 931

565 096

Som ett led i den finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet har obligationer till ett marknadsvärde om 155 miljarder kronor överförts från AP-fonderna till staten under 2001 (se 8.1 ovan), varav 85 miljarder kronor i statsobligationer och 70 miljarder kronor i bo- stadsobligationer. Konsekvenserna för statens konsoliderade redovisning samt för statsbud- geten redovisas mer detaljerat i kapitel 3 och 4. AP-fondernas sammanlagda resultat för året är -26 miljarder kronor. Fondkapitalet har dessutom påverkats genom betalningar mot pensionssystemet, vilket netto ökat kapitalet med totalt 12 miljarder kronor.

Enligt propositionen Automatisk balansering av ålderspensionssystemet (prop. 2000/01:70, bet. 2000/01:SfU13) skall närmast berörda myndigheter från och med 2002 göra en årlig redovisning av ålderspensionssystemets ekono- miska ställning och utveckling. Därutöver är det regeringens avsikt att även i årsredovisningens sammanställning av den statliga sektorns för- mögenhet ge en sådan samlad redovisning av ålderspensionssystemet. En sådan redovisning är beroende av uppgifter från i första hand Riks- försäkringsverket (RFV), men även från PPM och 

AP-fonderna.

 Eftersom den första årliga redovisningen från RFV görs i år, återstår vissa frågor avseende informationsöverföringen att lösa. Regeringen lämnar därför inte någon sådan samlad redovisning av ålderspensionssystemet i denna årsredovisning.

8.3

Statliga bolag, banker och finansinstitut

I tabell 8.1 särredovisas statens tillgångar och skulder i statliga bolag, banker och finansinstitut där ägarandelen uppgår till minst 20 procent. Ägande i företag där statens andel är mindre än 20 procent, ingår i myndigheternas samlade tillgångar och skulder. I bilaga 5 Statliga bolag, banker och finansinstitut återfinns en samman- ställning med nyckeltal avseende kalenderåret 2001 för bolag med statligt ägande. I bilagan redovisas bolagens nyckeltal brutto men i sam- manställningen över statliga sektorns för- mögenhet (tabell 8.1) ingår bolagen endast till den del de ägs av staten. En närmare redogörelse för bolagens verksamhet och resultat 2001 kommer att presenteras senare i vår i regeringens årliga skrivelse till riksdagen om statliga bolag. Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger mer än 20 procent av aktierna. Företagens bokförda värde uppgår totalt till drygt 159 miljarder kronor. De sex största företagen är Telia, Vattenfall, Stattum, LKAB, Civitas Holding AB (Vasakronan) och Akademiska Hus som tillsammans svarar för ca 72 procent av det bokförda värdet. Enbart Telia motsvarar 27 procent av det bokförda värdet. Den statliga sektorns förmögenhet påverkas av förvärv och försäljningen av företag, omstruktureringar, bolagens resultat m.m. Som angetts ovan omfattar förändringarna avseende 122 2001 fem kvartal på grund av övergången till kalenderårsuppgifter. Vattenfalls tillgångar har ökat med 147 miljarder kronor till 259 miljarder kronor. Sam- tidigt har skulderna ökat med 142 miljarder kronor. Under 2001 förvärvade Vattenfall majoriteten i de tyska energibolagen HEW, VEAG och LAUBAG samt tog beslut om förvärv av majoriteten av Bewag. Dessa fyra bolag kommer att integreras under namnet Vattenfall Europé och blir Tysklands tredje största elföretag. Den 1 januari 2001 ombildades affärsverket Statens Järnvägar (SJ) till aktiebolag. Verksam- heten överfördes till tre, av staten, direktägda bolag: SJ AB, Green Cargo och Swedcarrier. Den statliga förmögenheten har endast påverkats marginellt av ombildningen. Förvaltningsbolaget Stattums tillgångar har ökat med 10 miljarder kronor. Svenska staten lämnade genom Sveaskog, som är ett dotterbolag till Stattum, ett offentligt erbjudande till aktie- ägarna i AssiDomän att förvärva samtliga ute- stående aktier. Per den 28 december 2001 upp- gick statens innehav i AssiDomän till cirka 96 procent. Per den 15 februari uppgick Sveaskogs innehav i AssiDomän till 99,4 procent. AssiDomän avnoterades från Stockholmsbörsen den 28 januari 2002 och Sveaskog har påkallat tvångsinlösen av utestående aktier. Efter för- värvet har AssiDomäns skogsmark återigen sam- manförts med Sveaskogs. Under 2002 kommer Stattum att dela ut aktierna i Sveaskog till staten .

Skr. 2001/02:101 SAS Gruppen AB har 9 miljarder kronor mer i tillgångar och skulder än vad SAS Sverige AB redovisade föregående år. Aktieinnehavet i SAS Sverige AB byttes under året till samma antal aktier i SAS AB. Svenska staten äger därmed 21,4 procent i detta nybildade holdingbolag för SAS koncernen. SAS har under 2001 förvärvat Braathens ASA, exklusive Malmö Aviation, för 1 127 miljoner norska kronor . SAS har sålt flygplatsfastigheter för 3 miljarder kronor till Nordisk Renting AB samt GE Capital. Svensk Exportkredit har minskat de totala tillgångarna med 20 miljarder kronor genom att överskottslikviditet i form av kortfristiga place- ringar har reducerats. Utestående krediter har samtidigt ökat med 10 miljarder kronor. Vin height:1168px" id="img1"/DIVDIV class="dclr"> 9 Utveckling av statlig produktion Skr. 2001/02:101 9 Utveckling av statlig produktion Den ekonomiska tillväxten i Sverige, dvs. för- ändringen i den samlade produktionen av varor och tjänster under år 2001 reducerades till 1,2 procent. Det är betydligt lägre än under perioden 19982000 då ökningstakten låg på mellan 3,6 och 4,5 procent per år (diagram 9.1). Diagram 9.1 Tillväxten i staten och BNP 1990-2001, volymförändringar Index 1990=100

125

120

119

115

Statlig produktion

117

112

110

105

BNP

100

95

95

90

1990

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna för 1990-1993 avser produktion av statens tjänster. Den statliga tjänsteproduktionen 2 har, i mot- sats till BNP, varit ungefär oförändrad i volym under de två senaste åren och uppgick till 186,5 miljarder kronor räknat i löpande priser år 2001. Den ekonomiska krisen under 1990-talets början föranledde en ökning i produktionen av statliga tjänster med 12 procent till 1993. Det var främst satsningen på den högre utbildningen och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som gav utslag, men utgifterna för försvaret fortsatte också att öka i volym. Mellan 1993 och 1997 låg den statliga produk- tionsvolymen kvar på den, jämfört med decen- niets början, högre nivån för att sedan öka med totalt 7 procent under en tvåårsperiod. Det var främst universiteten och högskolorna, försvaret och kommunikationsområdet som uppvägde nedgångarna inom andra statliga verksamhets- områden. Sammantaget under perioden 19902001 har statens tjänsteproduktion ökat med 17 procent, medan BNP, trots nedgången på 5 procent under periodens början, stigit något mer. Produktionens delar Den statliga produktionen är mycket hete- rogen och utvecklingen kännetecknas av stora variationer mellan de olika verksamhetsom- rådena. I tabell 9.1 sammanfattas statens huvudsakliga arbetsuppgifter.

2 Produktionsvärdet kan skrivas som summan av löner arbetsgivar- avgifter, avskrivningar och inköp av varor och tjänster, där såväl anslags- finansierade som avgiftsfinansierade verksamheter ingår. 127 Skr. 2001/02:101

Tabell 9.1 Statens arbetsuppgifter

Område

Verksamhet

Försvar

Militärt och civilt försvar

Utbildning

Högskoleutbildning och forskning

Näringslivstjänster

Bostadsförsörjning

och samhällsutveckling,

samhällsplanering,

regional

utveckling,

miljö- och naturvård. Näringslivsfrågor inom

energi, jordbruk, mineralbrytning, tillverk-

ningsindustri, byggnadsverksamhet och

kommunikationer

Samhällsskydd och

Polis-, åklagar- och domstolsväsende, krimi-

rättskipning

nalvård, kronofogdemyndigheter

Allmänna förvalt-

Allmän och utrikes förvaltning, skatteindriv-

ningstjänster

ning

Vård, social trygg-

Hälso- och sjukvård, allmän administration,

het och omsorg

forskning, administration av sociala bidrag,

social omsorg inkl. integrationsfrågor och

arbetsmarknadsåtgärder

Kultur

Fritidsverksamhet, kultur och religion

Anm. Indelningen följer en äldre versionen av FN:s Classification of Functions of Government än den som nu successivt börjat införas i offi- ciell statistik. I den nya grupperas grundforskningen till kategorin allmän förvaltning, medan den tillämpade forskningen fördelas ut på respektive område. Försvaret är, trots nedläggningarna av förband som de olika försvarsbesluten under 1990-talet resulterat i, fortfarande det största enskilda stat- liga verksamhetsområdet med en fjärdedel av den totala produktionen (diagram 9.2). Diagram 9.2 Produktion av statliga tjänster fördelad på verksamhetsområden 2001 Procent

Vård, social

Kultur

trygghet, omsorg

2%

9%

Försvar

25%

Allmänna tjänster

12%

Samhällskydd, rättskipning 13% Utbidlning 21% Näringsliv 18% Källa: ESV och Statskontoret Den högre utbildningen och forskningen, har expanderat under hela det gångna decenniet och svarar i dag för drygt en femtedel. Det tredje stora området är näringslivstjänster med knappt en femtedel av den statliga produktionen, varav kommunikationsområdet svarar för över 60 procent. Samhällsskydd och rättskipning, med polis- väsendet som väger tyngst, och allmänna för- valtningstjänster, där regeringskansliet, skatte- myndigheterna och länsstyrelserna ingår, bidrar med vardera drygt 10 procent. Området vård, social trygghet och omsorg, där försäkrings- kassorna och arbetsmarknadsmyndigheterna är viktiga grupper, svarar för knappt 10 procent av den statliga tjänsteproduktionen. Kulturen som förmedlas t.ex. genom statliga museer och bib- liotek utgör knappt 2 procent. Tabell 9.2 sammanfattar utvecklingen inom statens olika verksamhetsområden sedan 1993. 3 De är rangordnade efter produktionens storlek, vilket också bestämt det följande avsnittets dis- position. Tabell 9.2 Produktion inom statens olika verksamhetsområden 19932001

Område

Miljarder

Andel av

Förändring, %

kronor

total, %

2001

2001

19932001

20002001

Försvar

46,3

25

0

1

Utbildning och

forskning

39,9

21

48

0

Närings-

livstjänster

33,5

18

5

1

Samhällsskydd

och

rättskipning

24,2

13

2

0

Allmänna

förvaltnings-

tjänster

22,0

12

24

4

Vård, social

trygghet och

omsorg

17,4

9

14

2

Kultur

3,3

2

18

1

Staten totalt

186,5

100

4

0

Under åttaårsperioden sedan 1993 har den stat- liga produktionen ökat med måttliga 4 procent. Det är främst satsningar på den högre utbild-

3 Anledningen till att jämförelseåret 1993 valts är att det är först från detta år som uppgifter på denna detaljnivå finns att tillgå i SCB:s nationalräkenskaper. 128 ningen och forskningen som förklarar upp- gången. Under samma period ökade BNP med 25 procent. Försvar Kostnaderna för produktionen inom totalför- svaret uppgick till 46 miljarder kronor år 2001. Enligt preliminära uppgifter motsvarade det en liten uppgång i löpande priser jämfört med året innan, men räknat i volym minskade produk- tionen med 1 procent. Utvecklingen har varit oregelbunden sedan 1993 med såväl upp- som nedgångar. Under 1996 och 1999 ökade kostna- derna med över 6 procent i volym vardera året. Sett över hela perioden är försvaret lika stort i dag som det var för åtta år sedan (diagram 9.3). Diagram 9.3 Produktion inom försvaret 1993-2001, volymförändringar Index 1993=100

110

107

105

104

Försvaret

100

Staten totalt

100

95

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna för försvaret år 2000 och 2001 är en framskrivning med hjälp av statistik från ESV. Produktionsvärdet kan delas upp i komponen- terna löner och förbrukning av varor och tjäns- ter. Förbrukningen kan i sin tur fördelas på löpande omkostnader och kostnader för de s.k. varaktiga varorna, dvs. sådana investeringar som inte har någon alternativ civil användning. Enligt statistiken är det den löpande förbruk- ningen som fått allt större vikt i försvarets pro- duktionsvärde, närmare 40 procent, medan kostnaderna för de försvarsanställdas löner in- klusive sociala avgifter uppgår till knappt 30 procent. De har minskat med över en femtedel sedan 1993 (diagram 9.4). Skr. 2001/02:101 Diagram 9.4 Produktion, förbrukning och löner i försvaret 1993-2001, volymförändringar Index 1993=100

150

140

130

Löpande förbrukning

123

120

110

109

100

Produktion

100

90

80

Löner

Varaktiga varor

77

70

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna för 2000 och 2001 är en framskrivning med hjälp av statistik från ESV. Kurvornas utseende indikerar dock att fördel- ningen mellan de varaktiga varorna och den löpande förbrukningen är osäker. Sett över en längre tidsperiod är försvarets kostnader i dag 15 procent större i volym än de var för trettio år sedan, då de första besparingskraven kom. Högre utbildning och forskning Den högre utbildningen och forskningen produ- cerade tjänster för 40 miljarder kronor under år 2001. Det är en ökning med närmare 50 procent i volym sedan 1993 (diagram 9.5). Diagram 9.5 Produktion av statliga utbildningstjänster och forskning 1993-2001, volymförändringar Index 1993=100

155

145

149

135

125

Utbildning och forskning

115

105

Staten totalt

104

95

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna för år 2000 och 2001 är en framskrivning med hjälp av statistik från ESV. 129 Skr. 2001/02:101 Under 2001 planade dock ökningstakten ut och produktionen var ungefär lika stor som året innan. De största universiteten, dvs. de i[REDACTED_EFTERNAMN], Uppsala, Göteborg och Stockholm, som till- sammans svarar för en tredjedel av det totala produktionsvärdet, hade en liknande utveckling som området som helhet. Näringslivstjänster Produktionen av näringslivstjänster uppgick till knappt 34 miljarder kronor år 2001. Räknat i fasta priser är det en marginell minskning jäm- fört med året innan. Produktionsvolymen har dock ökat med 5 procent sedan 1993 (diagram 9.6). Diagram 9.6 Produktion av statliga näringslivstjänster 1993-2001, volymförändringar Index 1993=100

135

131

125

Kommunikationer

121

115

Staten totalt

Näringslivstjänster totalt

105

105

104

95

85

75

Näringslivstjänster

80

exkl. kommunikationer

72

65

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna för 2000 och 2001 är en framskrivning med hjälp av statistik från ESV. Kommunikationstjänsterna, som svarar för 65 procent av det totala produktionsvärdet inom näringslivstjänsterna, har stigit med en femtedel under åttaårsperioden. Avskrivningarna på de statliga vägarna och järnvägarna, som numera påverkar produktions- värdet, har årligen uppgått till mellan 40 och 48 procent av produktionen. Under 1997 och 1998 var andelarna särskilt höga. Kurvans utseende i diagram 9.6 förklaras därför till stor del av be- räkningarna över avskrivningar. Andra näringslivstjänster än kommunikatio- ner har däremot sammantaget minskat i volym sedan 1993. Nedgången har varit spridd på många myndigheter, men koncentrerad till pe- riodens fem första år. Lantmäteriverket är ett exempel och skogsvårdsorganisationen ett annat. Den sjunkande produktionen förklaras av en minskad efterfrågan på de tjänster Lantmäteri- verket tillhandahåller. Inom skogsvårdsorgani- sationen är den huvudsakliga orsaken avveck- lingen av beredskapsverksamheten. Samhällsskydd och rättskipning Inom området samhällsskydd och rättskipning producerades tjänster till ett värde av 24 miljarder kronor år 2001. Det innebär en ned- gång med ett par procent i volym sedan 1993 (diagram 9.7). Diagram 9.7 Produktion av samhällsskydd och rättskipningstjänster 1993-2001, volymförändringar Index 1993=100

120

115

Rättsväsendet

114

110

Samhällsskydd och

rättskipning

105

Staten totalt

104

100

102

Polis

96

98

95

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Källa: SCB:s natioalräkenskaper. Anm. Uppgifterna för 2000 och 2001 är en

framskrivning med hjälp av statistik från ESV.

Polisväsendet svarar för mer än hälften, 56 procent, av produktionen. Efter en nedgång under ett par år sedan 1995 har polistjänsterna ökat med 6 procent i volym från 1999. Området rättskipning, där såväl domstolar som kronofogdar ingår, svarar för 6 miljarder kronor eller en fjärdedel av produktionsvärdet inom området som helhet. Under perioden 19932001 ökade tjänsterna med drygt 10 pro- cent i volym. Inom kriminalvårdsmyndigheterna med knappt en femtedel av produktionsvärdet, var uppgången under samma period ungefär lika stor. Under år 2001 sjönk produktionsvärdet inom rättsväsendet något medan det steg inom kriminalvården. Allmänna förvaltningstjänster Av de statliga verksamhetsområdena visar de allmänna förvaltningstjänsterna den kraftigaste nedgången sedan 1993. Myndigheterna inom ekonomi, planering, skatter och tullar har sam- mantaget minskat produktionen under så gott som hela 1990-talet. Under år 2001 uppgick den till 22 miljarder kronor, vilket innebär en ned- gång med 4 procent i volym jämfört med året innan (diagram 9.8). 130 Diagram 9.8 Produktion av allmänna statliga förvaltnings- tjänster 1993-2001, volymförändringar Index 1993=100

110

105

100

Staten totalt

104

95

90

Korrigerade allmänna

förvaltningstjänster

84

85

80

Allmänna förvaltningstjänster

75

76

70

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna för år 2000 och 2001 är en

framskrivning med hjälp av statistik från ESV.

Utvecklingen påverkas dock av sådana struktu- rella förändringar som att Byggnadsstyrelsen lades ned 1994 och att alla departement samlades till en enda myndighet, regeringskansliet 1997. 4 Korrigerat för detta reduceras nedgången i de allmänna förvaltningstjänsterna till 16 procent sedan 1993. Uppgången i kurvorna i diagram 9.8 år 2000 förklaras helt av regeringskansliet, där produk- tionen, på det sätt som den mäts i officiell sta- tistik, tillfälligt påverkades av försäljningen av Teliaaktier. Diagram 9.9 visar utvecklingen av tjänsteproduktionen i regeringskansliet rensat för denna effekt.

4 Tidigare räknades t.ex. Försvarsdepartementet till verksamhetsområdet försvaret och Utbildningsdepartementet till utbildning. Skr. 2001/02:101 Diagram 9.9 Produktion av tjänster vid regeringskansliet, skattemyndigheter och länsstyrelser 1993-2001, volymförändringar Index 1993=100

120

117

110

Regeringskansliet

Staten totalt

100

104

90

Skattemyndigheterna

Länsstyrelserna

80

78

Övrig allmän förvaltning

70

76

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Källa: SCB:s nationalräkenskaper och statistik från ESV.

Regeringskansliet, skattemyndigheterna och länsstyrelserna svarar för närmare 60 procent av produktionen inom de allmänna förvaltnings- tjänsterna. Regeringskansliets tjänster har ökat med när- mare en femtedel sedan 1993, medan så gott som alla andra myndigheter på området haft ned- gångar under perioden. Skattemyndigheterna, som svarar för knappt en fjärdedel av produk- tionen, har t.ex. krympt under åren 19932001 med närmare en fjärdedel. Även i länsstyrelserna, som tillsammans svarar för 12 procent, har produktionen gått ned. Sedan 1993 handlar det om en minskning på drygt en femtedel. Vård, social trygghet och omsorg Inom området vård, social trygghet och omsorg producerades tjänster för drygt 17 miljarder kronor under år 2001. Det är en nedgång med 14 procent i volym sedan 1993, varav ett par procent inföll under periodens sista år (diagram 9.10). 131 Skr. 2001/02:101 Diagram 9.10 Produktion av vård, social trygghetstjänster och omsorg 1993-2001, volymförändringar Index 1993=100

110

Vård, social trygghet och omsorg

104

exkl. arbetsmarknadsåtgärder

100

Staten totalt

95

90

86

80

Vård, social trygghet och omsorg totalt

70

Arbetsmarknadsåtgäder

66

60

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Källa: SCB: nationalräkenskaper. Anm. Uppgifterna för år 2000 och 2001 är en framskrivning med hjälp av statistik från ESV. Administrationen av socialförsäkringar svarar för hälften av produktionskostnaderna och de stat- liga arbetsmarknadsåtgärderna för drygt en fjärdedel. Resterande verksamhet inom området bedrivs av myndigheter inom social omsorg som t.ex. Migrationsverket och Statens institutions- styrelse, och inom hälso- och sjukvård, som t.ex. Socialstyrelsen, Läkemedelsverket och Smitt- skyddsinstitutet. Det är framför allt myndigheterna inom ar- betsmarknadsområdet, dvs. arbetsförmedlingar, arbetsmarknadsinstitut och länsarbetsnämnder, som svarar för produktionsminskningen på om- rådet. Tjänstevolymen har gått ned kraftigt sedan toppåret 1993, med en tredjedel, varav 12 procent under 2001. Verksamheten vid andra myndigheter utanför socialförsäkringarna och arbetsmark- nadsområdet har också minskat kraftigt under åttaårsperioden. En stor del berodde på en ned- gång i antalet asylsökande sedan 1993 och där- med en lägre aktivitet vid Migrationsverket. Nedgången på området som helhet mot- verkades av att produktionen inom försäkrings- kassorna ökat under periodens sista tre år. Under den perioden steg kostnaderna för tjänsterna med 13 procent i volym. Det berodde främst på ökade lönekostnader. Kultur Inom området fritidsverksamhet, kultur och religion producerades tjänster för drygt 3 miljarder kronor under 2001. Sedan 1993 har produktionen minskat med knappt en femtedel. Nedgången förklaras helt av att vissa kyrkliga tjänster, som tidigare räknats som statliga, efter den 1 januari år 2000 i samband med kyrkans se- paration från staten i stället ingår som en del i hushållens intresseorganisationer. Om hänsyn tas till huvudmannaskapsbytet var produktions- volymen marginellt större 2001 än åtta år tidiga- re. De statliga museerna svarar tillsammans för en tredjedel av produktionsvärdet och Riksantikva- rieämbetet är den största enskilda myndigheten. Eftersom omkring 80 procent av Kungliga Operans och Dramatens verksamhet finansieras via anslag, räknas även de till det statliga kultur- området, trots att de drivs i bolagsform. 132

10 Riksrevisionsverkets iakttagelser Skr. 2001/02:101 10 Riksrevisionsverkets iakttagelser Riksrevisionsverket (RRV) bedriver revision genom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga revisionen avslutas genom uttalanden i revisionsberättelser till regeringen om bl.a. myndigheters årsredovisning samt om ledning- ens förvaltning. Inom effektivitetsrevisionen granskas effektiviteten i statliga åtaganden och statlig verksamhet. RRV lämnar den 1 juni även en årlig rapport till regeringen med en samlad redovisning av revisionens iakttagelser och slutsatser baserat på den årliga revisionen av myndigheterna, särskilda studier, effektivitets- granskningar och regeringsuppdrag samt RRV:s remissyttranden. I detta kapitel görs en genomgång av flertalet av de rapporter effektivitetsrevisionen lämnade under 2001 och regeringens åtgärder med anled- ning av dessa. Kapitlet innehåller även en redovisning av revisionsberättelser med invändning avseende 2001. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för 2003 med bedöm- ningen av vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av invänd- ningarna.

10.1

Effektivitetsrevisionens iakttagelser

Effektivitetsrevisionen har avslutat 18 egen- initierade granskningar under 2001. Nedan redo- visas sammanfattningar för 17 av dessa rapporter tillsammans med regeringens bedömningar med anledning av RRV:s slutsatser. Därutöver redo- visas två rapporter från 2000. Effektivitetsrevi- sionen genomför även studier på uppdrag av regeringen. Under 2001 har sex rapporter redovisats. Nedan redovisas sammanfattningar av dessa, tillsammans med regeringens bedöm- ning. Egeninitierade granskningar Banverkets anskaffningsverksamhet en granskning av yttre förutsättningar och praktiskt genomförande (RRV 2000:27) Banverket är en av de största upphandlande myndigheterna i landet. De stora utgifterna är ett viktigt skäl till att RRV tagit initiativ till att granska Banverkets anskaffningsverksamhet. Ett annat skäl är att Banverket organisatoriskt och ansvarsmässigt delat upp verksamheten på beställar- och utförarenheter. Ytterligare ett motiv för studien är att Banverket är i färd med att konkurrensutsätta delar av verksamheten. Rapporten tar dels upp de yttre förutsätt- ningarna för Banverkets anskaffningsverk- samhet, dels Banverkets roll som upphandlare och beställare. RRV konstaterar, vad gäller de yttre förutsättningarna, att lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (LOU) liksom bakom- liggande EG-direktiv är omfattande, svårtill- gängliga och detaljerade. Det är olyckligt från såväl effektivitets- som rättssäkerhetssynpunkt. Lagens konstruktion medför också, enligt RRV, att sanktionsmedlen ofta blir tandlösa. RRV anser att tillsynen måste tillföras mer resurser och befogenheter. För att förbättra efter- levnaden av LOU bör informationen om upphandlingsförfarandena i staten förbättras. När det gäller Banverkets verksamhet anser RRV att det råder en oacceptabel osäkerhet inom 135 Skr. 2001/02:101 verket om vilka upphandlingsregler som gäller. Banverket bör därför utöka den befintliga utbild- ningen om upphandling. Kopplingen mellan banregionerna och den dominerande ut- förarenheten Banverket Produktion är stark. Regionerna är bl.a. bundna till de ställnings- taganden som Banverket produktions besikt- ningsmän gör. Effektiviteten bör, enligt RRV, kunna förbättras genom att banregionerna får ta det fulla ansvaret för att bedöma vad som behöver åtgärdas. Regeringen har i regleringsbrevet för budget- året 2002 avseende Banverket uppdragit åt myndigheten att senast den 31 maj redovisa vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rapporten. Miljömålen och återrapporteringen en felande länk i resultatstyrningen (RRV 2000:29) RRV har genomfört en granskning i syfte att undersöka förutsättningarna för att återföra informationen om måluppfyllelse på miljöom- rådet. RRV konstaterar att återrapporteringskraven på myndigheterna ökar till följd av införandet av nationella miljökvalitetsmål, gröna nyckeltal, miljökvalitetsnormer, miljöledningssystem samt inrättande av ekologiska ansvarsmyndigheter. Flera delvis överlappande system för mål och resultatstyrning är på väg att utvecklas, vilket riskerar att leda till dubbelarbete för berörda myndigheter. RRV har särskilt granskat hur målet Ingen övergödning följs upp och konstaterat att det är svårt att följa upp myndigheternas arbete på grund av att effektkedjorna är komplicerade och underlaget för att välja kostnadseffektiva åtgärder är bristfälligt. För att uppföljning och återrapportering av miljökvalitetsmålen skall ske på ett effektivt och samordnat sätt har regeringen från den 1 januari 2002 inrättat ett Miljömålsråd som är knutet till Naturvårdsverket. I rådet ingår myndigheter som har ett ansvar för miljökvalitetsmålen. I regeringens proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) betonar regeringen att myndigheternas redo- visning av miljökvalitetsmålen bör samordnas med rapporteringen av miljöledningsarbetet och arbetet med särskilt sektorsansvar för hållbar utveckling. När det gäller ansvaret för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning är Naturvårdsverket ansvarig myndighet och har till uppgift att säkerställa att åtgärdsarbete och uppföljning sker på ett kostnadseffektivt sätt. Arbetsförmedlingens företagsinriktade arbete (RRV 2001:2) och Effektivare arbetsförmedling En samlad bedömning utifrån RRVs granskningar (RRV 2001:15) Den övergripande temastrategin för RRV:s granskningar av den aktiva arbetsmarknads- politiken har varit att skapa en plattform för en samlad bedömning. Denna skall sammanfatta och utveckla erfarenheterna och förslagen från sex RRV-granskningar.

RRV har jämfört programinriktningen och utvecklingen av det företagsinriktade arbetssättet 2000 med 1999. Jämförelsen visar att det blivit mindre av ett tillväxtorienterat verksamhetssätt inom arbetsförmedlingskontoren. Mindre tid används för företagsinriktat arbete samtidigt som arbetsmarknadsutbildningen minskar i omfattning. Konsekvensen är att det blir allt svårare att uppnå såväl de tillväxtpolitiska som de fördelningspolitiska målen. RRV föreslår att arbetsförmedlingarna ges bättre förutsättningar att arbeta företagsinriktat samt att den yrkes- inriktade arbetsmarknadsutbildningen priori- teras. RRV menar också att avgränsningen mellan social- och arbetsmarknadspolitiken bör avgränsas tydligare.

RRV-rapporter inom detta tema har varit och är en viktig informationskälla vid resultat- bedömning och målformulering för politik- området och den arbetsmarknadspolitiska verk- samheten. Regeringen har bl.a. i budgetpropo- sitionen för 2002 påtalat att det finns en obalans i resultaten mellan de tillväxt- och fördel- ningsinriktade verksamheterna. Detta följs kon- tinuerligt upp i resultatdialogen mellan AMS och Näringsdepartementet. Samverkan i gränskontrollen (RRV 2001:1) RRV har granskat inresekontrollen av personer vid åtta svenska gränsövergångsställen. Syftet har varit att bidra med förslag, vilka skulle kunna leda till ökad effektivitet i gränskontrollen. RRV:s rapport innehåller totalt 17 förslag till åtgärder, varav fem förslag avser samverkan mellan gränskontrollmyndigheterna - Polisen, Tullverket, Kustbevakningen och Migrations- verket. Av den beräkning RRV gjort framgår att det är möjligt att genomföra en sammanlagd be- 136 sparing på ca 25 personer. RRV har också beträffande myndigheternas riskbedömningar föreslagit att Rikspolisstyrelsen (RPS) överväger behovet av en central styrning av polis- myndigheterna. När det gäller övriga iakttagelser föreslår RRV att RPS definierar prestationer och mål för polismyndigheternas gränskontroll- verksamhet. Ett annat förslag är att RPS utreder vilka förutsättningar som finns för att upprätta ett särskilt register över utlänningar som avvisats direkt vid gränsen. Även regeringen ombeds utreda möjligheterna att upprätta ett särskilt register. Detta register föreslås omfatta de privatpersoner, föreningar eller företag som uppträder som garanter för utlänningar under deras vistelse i Sverige. Slutligen föreslås att Migrationsverket skall försöka få fram uppgifter om antalet asylsökande som tagit sig in i landet illegalt. Syftet med detta är att via kunskaper i gränskontrollen förhindra att det i många fall söks asyl inne i landet. Regeringens bedömning är att RRV:s förslag avseende samverkan kan ses i perspektivet av att det i nuläget inte finns mer att göra för att åstadkomma resursbesparingar. Däremot delar regeringen RRV:s bedömning att resursbe- sparingar kan göras, om man utgår från kon- ceptet en gräns en myndighet, och myn- digheterna bör därför i möjligaste mån förbättra samarbetet. En myndighetsgemensam Nationell hand- lingsplan och handbok har uppfyllt flera förslag avseende arbetsmetoder, riktlinjer och plane- ringsunderlag. Regeringen anser därför att de genomförda förändringarna inom myndig- heterna bör verka ett tag innan förändringar börjar diskuteras. Detta eftersom myndigheterna nu satsar på gränskontroll i ett operativt Schengensamarbete. En lämplig tidpunkt för utvärdering kan vara våren 2003, dvs. två år efter en operativ anslutning till Schengensamarbetet. De övriga förslagen från RRV har en annan infallsvinkel och bör analyseras noggrant. Det gäller främst förslagen avseende register över direktavvisade utlänningar och ett särskilt register över garanter. Brottmålskedjan (RRV 2001:3 och 2001:4) RRV har granskat hur den svenska rättskedjan fungerar när det gäller att hantera den stora mängden vanligt förekommande brott. Syftet med granskningen är att bidra till en effektivare administrativ hantering av mängdbrottsärenden. Skr. 2001/02:101 RRV föreslår bland annat att mängd- brottsärenden sorteras initialt så att de kan bli föremål för ett snabbförfarande och att en andra linje skapas inom polisen för omedelbar ut- redning. Vidare föreslås att en uppgift som beredningsåklagare inrättas för att utföra åtals- prövning i omedelbar anslutning till utred- ningen. Förenklade former för delgivning och särskilda sessioner för mängdbrott i tingsrätten är andra förslag från RRV för att minska genom- strömningstider, öka rättssystemets trovärdighet hos allmänheten samt frigöra resurser för mer komplicerade ärenden. Därutöver föreslår RRV att det inom Justitiedepartementet inrättas en funktion för att följa upp och sammanställa underlag i kedjeperspektivet. Regeringen ser rapporten som ett viktigt bidrag i arbetet med att utveckla brotts- utredningsverksamheten och därmed bl.a. effek- tivisera processen i brottmålskedjan. Rapporten har beskrivits i berörda avsnitt i budget- propositionen för år 2002. Upphandling av arbetsmarknadsutbildning en granskning av hur två länsarbetsnämnder följer Upphandlingslagen (RRV 2001:5) RRV har granskat upphandlingen av arbets- marknadsutbildning vid Länsarbetsnämnderna i Stockholms och Gävleborgs län. Granskningen har inriktats på hur myndigheterna följer lagen (1992:1528) om offentlig upphandling(LOU). Granskningen visar att det finns brister i hur myndigheterna följer LOU. Vid upphandling uppnås inte tillräcklig konkurrens genom att utformningen av kraven och kriterierna i för- frågningsunderlaget är bristfälliga och att an- budstiderna är för korta. Brister vid utvärde- ringen av anbuden leder till att anbud antas trots att de inte uppfyller kraven i förfrågnings- underlaget. Vidare förekommer det direkt- upphandling över fastställda beloppsgränser. I dialog med Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS), framkommer att Arbetsmarknadsverket har uppmärksammat RRV:s rekommendationer och inom ramen för ett större utvecklings- projekt förstärkt upphandlingsfunktionen på central och regional nivå. AMS juridiska enhet har också utformat stödmallar för upphandling och genomfört utbildningsinsatser för hand- läggare i länen som arbetar med upphandling. Vidare kommer AMS att inom kort redovisa en utredning där ytterligare förslag lämnas om 137 Skr. 2001/02:101 ansvar, organisation och samarbete i upphand- lingsfrågor. Avveckling av officerare och kompetensfösörjnings- läget inom Försvarsmakten (RRV 2001:7) RRV har granskat hur Försvarsmakten har hanterat personalavvecklingen i samband med omställningen av försvaret. RRV anser att Försvarsmakten brustit i sin arbetsgivarroll och att det funnits brister i hur ansvaret för arbetsgivarfrågorna hanteras inom myndigheten. RRV konstaterar också att det uppstått kom- petensbrister inom vissa av Försvarsmaktens verksamhetsområden. Några särskilda åtgärder eller stöd från centralt håll för att kunna behålla nödvändig kompetens kan RRV inte finna. Vidare konstaterar RRV att kostnaderna för personalavvecklingen överstigit vad som budge- terats. RRV bedömer att de kompetensbrister som uppstått riskerar att försämra värnplikts- utbildningen de närmaste åren. RRV anser också att spontana avgångar bland officerare kan komma att leda till problem att bemanna de förband som Sverige förbundit sig att bidra med från 2003 inom ramen för EU:s krishante- ringsförmåga. Regeringen har redovisat sin bedömning av RRV:s rapport i budgetpropositionen för 2002 (prop. 2001/02:1, utg.omr. 6 Totalförsvar). Regeringen konstaterar att de personella konsekvenserna av den omstrukturering av Försvarsmakten som nu genomförs är betyd- ande och att problemområdena inte kunnat förutses. Mycket av det som angetts i rapporten har Försvarsmakten redan åtgärdat eller avser att åtgärda. Regeringen har därefter i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) redovisat sin syn på personalförsörj- ningsfrågorna inom Försvarsmakten. Efter det att riksdagen tagit ställning till denna del av nämnda proposition avser regeringen uppdra till Försvarsmakten att genomföra de förändringar i myndighetens personalförsörjningssystem som är nödvändiga.

Att skapa aktiva konsumenter Energimyndig- hetens och Konsumentverkets stöd till konsumenter på elmarknaden (RRV 2001:10) RRV har granskat Energimyndighetens och Konsumentverkets åtgärder för att underlätta för konsumenterna att utnyttja de nya möjligheter som avregleringen av elmarknaden innebär. Granskningen har visat att myndigheterna har prioriterat åtgärder för att stödja konsu- menternas agerande på den omreglerade elmarknaden lågt. Skälen är, enligt myndig- heterna, att de dels bedömt att behovet av åtgärder på andra områden varit större, dels inte haft något specifikt uppdrag att stödja kon- sumenterna på elmarknaden. Det finns enligt RRV ett glapp mellan statsmaktens övergripande mål och de specifika uppdragen till myndig- heterna. Jämfört med de specifika kraven på myndigheterna kan RRV inte säga att myndigheternas insatser för att stödja konsumenterna på elmarknaden varit otill- räckliga. Däremot har myndigheternas åtgärder enligt RRV:s bedömning varit otillräckliga i förhållande till statsmakternas generella krav på stöd till konsumenterna i samband med om- regleringar. RRV gör bedömningen att om regeringen vill att myndigheterna skall ge högre prioritet åt stöd till konsumenterna på elmarknaden, så måste de övergripande målen omsättas i specifika uppdrag till myndigheterna. RRV anser att om problemen med elleveran- törsbyten kvarstår, så bör Energimyndigheten inleda en diskussion med regeringen om styr- medlen är tillräckliga eller om de bör förstärkas. RRV:s förslag till Konsumentverket är att de bör följa upp vilka effekter och problem som uppstått för konsumenterna efter omregleringen av elmarknaden. Verket bör även delge regeringen sammanställningar över vilka prioriteringar myndigheten gjort mellan åtgärder inom olika verksamhetsområden och grunden för dessa prioriteringar samt fortsätta arbetet med att få fram gemensamma branschstandarder för utformningen av elräkningar och jämförpris för el. Regeringen anser att det finns ett behov av ökade insatser för konsumenterna på den avreglerade elmarknaden. Regeringen har därför i Energimyndighetens regleringsbrev för 2002 tydliggjort att myndigheten har ett uppdrag att se till att konsumenterna har den information som krävs för att agera på den avreglerade elmarknaden. I den konsumentpolitiska hand- lingsplanen för 2002 2005 (prop. 2000/01:135) som antogs av riksdagen i december 2001, fastställs att ett av åtta delmål för perioden är att arbeta för att ge konsumenterna bättre förutsätt- ningar att agera på nyligen konkurrensutsatta marknader, vilka bl.a. omfattar elmarknaden. 138 Som ett led i arbetet med att uppfylla detta delmål har regeringen i regleringsbrevet för 2002 gett Konsumentverket i uppdrag att tillsammans med Konkurrensverket och respektive sektorsmyndighet analysera vilka konsekvenser de konkurrensutsatta marknaderna har fått och kommer att få i framtiden för konsumenterna. Under 2002 skall den avreglerade elmarknaden prioriteras. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 31 december 2002. I mars 2002 presenterade regeringen en energipolitisk proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning

(prop. 2001/02:143). I den presenterar regeringen sin uppfattning om vissa konsument- frågor på elmarknaden, exempelvis ett sanktions- system vid försenade leverantörsbyten. Räddningsverkets IT-stöd (RRV 2001:12) RRV har granskat Räddningsverkets resurs- utnyttjande, bl.a. utnyttjandet av IT. Enligt RRV har Räddningsverket inte lyckats skapa en klar och begriplig organisation för samarbete och för informationsströmmar internt och externt. RRV konstaterar att Räddningsverkets investeringar i IT-baserad informationsförsörjning inte är resul- tatet av en omsorgsfullt styrd process för att bereda, fatta beslut om, genomföra och följa upp sådana investeringar. RRV anser att de verksam- hetsmässiga och organisatoriska förutsätt- ningarna för IT-verksamheten är oklara och att det bör tas fram tydligare mål och strategier avseende IT-utvecklingen.

Regeringen har uppdragit åt Räddningsverket att redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att komma till rätta med de problem som RRV påpekade i rapporten Räddningsverket hinder för ett effektivt resursutnyttjande (RRV 2001:9, se uppdrag nedan), där även IT-stödet granskades. Räddningsverket har den 25 februari 2002 redovisat ett handlingsprogram där ett syste- matiskt arbete skall utvecklas för verksamhets- analys och verksamhetsutveckling inklusive IT- stöd. Verkets organisation skall anpassas till en helhetssyn på informations- och kommunika- tionsarbetet innefattande även informations- hantering, arbetsprocesser och informations- teknik. Regeringen följer myndighetens arbete med verksamhetsanalys och verksamhets- utveckling inklusive IT-stöd.

Skr. 2001/02:101 Håller måtten måttet? En granskning av Riksförsäkringsverkets och försäkringskassornas mätningar av kvaliteten i handläggningen (RRV 2001:13) RRV har granskat tillförlitligheten och rele- vansen i Riksförsäkringsverkets (RFV) mätning och redovisning av RFV:s och de allmänna försäkringskassornas kvalitetsarbete. RRV har granskat de två kvalitetsinstrument som RFV respektive försäkringskassorna använder. Granskningen har gjorts med avseende på mätningarnas reliabilitet, validitet samt legitimitet och användbarhet. Båda instrumenten är avsedda att mäta samma sak; kvaliteten i ärendehandläggningen med avseende på beslut, beslutsunderlag och om handläggningen i övrigt skett i enlighet med förvaltningslagen (1986:223). De skiljer sig dock åt igenom- förande, urval och precision. RRV konstaterar att kvalitetsinstrumenten har allvarliga brister på alla granskade områden. De konstaterar att de två instrumenten inte kompletterar varandra. Resultaten pekar ofta åt olika håll och kan på grund av begränsade urval och stora mätfel endast användas för jämförelser på riksnivå och inte över tid och mellan de lokala nivåerna så som efterfrågas av både RFV, försäkringskassorna och statsmakterna. De stora bristerna och den begränsade användbarheten utgör en risk för resultatens och kvalitetsarbetets legitimitet. Under det gångna året har RFV vidtagit ett antal förbättringar i befintliga kvalitetssystem för att bl.a. säkerställa urval. Det pågår dessutom ett arbete för att åstadkomma en varaktig förbätt- ring av kvalitetsverktygen. Syftet med det är att skapa ett driftsäkert och flexibelt verktyg för urval, redovisning och resultatsammanställning av kvaliteten i ärendehandläggningen. Systemet tas i bruk med start 2002. Regeringen finner inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder utöver de som vidtagits och planeras av Riksförsäkringsverket. Tullverkets kontroller av smuggling Gränsskyddets bemanning (RRV 2001:19) RRV har granskat hur bemanningen styrs i Tullverkets gränsskydd. Syftet med rapporten har varit att analysera hur bemanningen i Tullverkets gränsskyddsverksamhet styrs och ge förslag till effektivitetsförbättringar. Tullverket har som ambition att åstadkomma en flexibel och lättrörlig gränskontroll som anpassas till 139 Skr. 2001/02:101 riskförändringar. RRV menar i rapporten att genomslaget för dessa ambitioner hittills varit begränsat och föreslår därför att bl.a. inflytande över fördelningsbesluten flyttas närmare den operativa nivån, att mål bryts ned till att gälla på operativa nivåer i organisationen och att arbetstidsavtalet ses över. RRV gör bedöm- ningen att åtgärderna skulle göra Tullverkets personal mer flexibel och lättrörlig, vilket skulle leda till en lägre risk för smuggling. Tullverket har i sina kommentarer till rapporten meddelat att man redan genomfört eller planerar att genomföra flera av de föreslagna åtgärderna. Regeringen instämmer i RRV:s bedömningar och anser att Tullverket bör beakta förslagen i rapporten. Arbetsförmedlingarnas arbete med geografisk rörlighet (RRV 2001:20) RRV:s granskning syftar till att bedöma arbetsförmedlingarnas arbete med geografisk rörlighet. Det medel som står till arbetsför- medlingarnas förfogande är flyttningsbidraget. Flyttningsbidraget består av starthjälp, pend- lingsstöd och respenning, där den senare delas upp i sökanderesa, tillträdesresa och bohags- transport. RRV menar i sin rapport att starthjälpen är ineffektiv. Den ges i huvudsak till personer som på egen hand skaffat sig arbete på annan ort och som redan bestämt sig för att flytta. RRV föreslår att starthjälpen avskaffas. Man föreslår också utvidgning av möjligheterna att erhålla respenning genom att åldersgränsen sänks från 25 till 20 år. Förändringar av pendlingsstöd och krav på sökområde för att erhålla arbetslöshetsersättning motiverar, tillsammans med RRV:s förslag, att regeringen gör en översyn av arbetsmark- nadspolitikens rörlighetstimulanser. En utredare kommer att tillsättas under 2002 för att föreslå åtgärder. Svagt konsumentskydd för tågresenär myndigheterna saknar konsumentperspektiv (RRV 2001:21) RRV har granskat konsumentskyddet för tågresenärer. Många människor är beroende av fungerande järnvägstransporter för dagliga resor till och från sitt arbete, för semester- och fritidsresor och för tjänsteresor. Konsumenterna drabbas dock av återkommande problem i samband med tågresor, bl.a. förseningar och inställda tåg, samtidigt som staten vill att fler ska åka tåg. Enligt de konsumentpolitiska målen ska konsumenterna ha en stark ställning på marknaden. Förutom att ställa upp transport- och konsumentpolitiska mål, svarar staten för en omfattande reglering av järnvägsområdet. En rad myndigheter har inrättats för detta. Dessutom äger staten spåren, gemensamma funktioner som trafikledning och stationer samt den största operatören (SJ). Utgångspunkten för RRV:s granskning var frågan Hur tar myndigheterna tillvara kon- sumenternas intressen på järnvägsmarknaden? RRV:s kartläggning pekar på en rad problem som förekommer ofta. Det är främst förseningar, problem med biljetter och klago- målshantering som resenärerna klagar på. På järnvägsområdet gäller inte konsumenttjänst- lagen (1985:716), vilket gör att konsumenternas ställning är klart svagare på detta område än på områden där lagen gäller. Tågresenärerna har dessutom sämre konsumentskydd än flyg- och båtresenärer. Ytterligare ett problem, enligt RRV, är att ingen myndighet har något preciserat ansvar för att systematiskt analysera konsumentproblemen på järnvägsområdet. RRV lämnar förslag både på lång och kort sikt för att förbättra konsumentskyddet, bl.a. föreslås en översyn av järnvägslagstiftningen. Regeringen beslutade i maj 2001 kommitté- direktiv för en utredning om järnvägens organisation m.m. (dir. 2001:48). Utredarens uppdrag är att göra en bred översyn av orga- nisationen och lagstiftningen inom järnvägs- sektorn. Med utgångspunkt i konsument- intresset skall utredaren föreslå möjliga utveck- lingsvägar för person- och godstrafik på järnväg. Avsikten är att RRV:s rapport skall överlämnas till utredningen. Skolverkets tillsyn (RRV 2001:24) RRV har granskat tillsynens roll i det målstyrda systemet och i Skolverkets samlade verksamhet. Granskningen har även behandlat tillsynens inriktning, praktiska arbetssätt och effekter på huvudmännens skolverksamhet. Granskningens slutsatser är att tillsynens kritik i alltför hög grad rör formella avvikelser och marginella företeelser. Tillvägagångssättet anses vara alltför likformigt och andelen egeninitierad tillsyn begränsad. Tillsynen har haft en underordnad roll inom verket, vilket 140 speglar en stark betoning av den informativa styrningen på bekostnad av myndighetsrollen. RRV föreslår en breddning av tillsynen och att Skolverket skall uppträda aktivt lagtolkande och normerande i tillsynen. Skolverket bör avrapportera tillsynens resultat till regeringen. RRV framhåller att de förändringar och åtgärder som föreslås kan förutses få större effekt om Skolverkets tillsyn ges särskild grund i lag. I budgetpropositionen för 2002 framhöll regeringen att man utgår ifrån att verket snarast omprioriterar sina resurser så att tillsynen av barnomsorg och skola, inklusive fristående skolor, samt vuxenutbildning ökar. I regleringsbrevet för 2002 ställs följande återrapporteringskrav på Skolverket: Omfatt- ning och inriktning av tillsynen, bl.a. med avseende på berörda skol- och verksam- hetsformer, olika frågeställningar, enskilda och offentliga huvudmän, i vilken omfattning kritik har riktats mot en huvudman och orsakerna till denna kritik. Verket skall särskilt rapportera omfattningen och vilka åtgärder de olika huvud- männen vidtagit med anledning av kritiken. Större förändringar skall analyseras och kom- menteras. Regeringen, som följer utvecklingen noggrant, bedömer att det är rimligt att tillsynen av skol- väsendet, liksom tillsynen av socialtjänst och sjukvård, har stöd i lag. Regeringen avvaktar f.n. förslag från Skollagskommittén som skall redovisa sitt arbete senast den 16 december 2002. SWEDAC:s kontroll av miljöcertifiering en granskning (RRV 2001:27) RRV har inom ramen för sin effektivitets- revision granskat SWEDAC:s kontroll av miljö- certifieringsorgan. RRV har koncentrerat granskningen till SWEDAC:s ackreditering och tillsyn av certifie- ringsorgan som arbetar med certifiering av miljö- ledningssystem enligt marknadens dominerande standard ISO 14001. Syftet var att belysa i hur hög grad som SWEDAC:s kontroll av certifieringsorgan kan skapa lika förutsättningar för de certifierade verksamheterna oavsett certifieringsorgan. Detta i ljuset av den aktuella diskussionen om att den offentliga myndig- hetstillsynen skall kunna omprioritera sina insatser, så att mindre resurser läggs på tillsynen av certifierade företag. Därutöver har RRV studerat vilka förpliktelser certifieringen av Skr. 2001/02:101 miljöledningssystem medför för de certifierade verksamheterna och deras förhållande till miljön. I rapporten påtalar RRV vad man menar vara brister i själva ISO 14001-systemet med certifie- ring och certifieringsorgan. RRV anser bl.a. att systemet medger stora skillnader i såväl miljöled- ningssystemens innehåll som certifierings- organens agerande i förhållande till dessa variationer, samt att organens certifiering och periodiska kontroll av miljöledningssystemen består i en systemkontroll och inte i kontroll av verksamheternas faktiska miljöresultat. I en kommentar till rapporten påpekar SWEDAC att denna flexibilitet ligger i systemet och är en följd av att standarden skall kunna användas för alla typer av verksamheter och användas internationellt. För att eliminera de brister som RRV påtalar skulle SWEDAC, eller någon annan part, behöva införa svenska tolk- ningar av standarden och certifieringssystemet. Detta strider mot de uppgifter som staten har givit till SWEDAC. SWEDAC hänvisar bl.a. till myndighetens åtaganden enligt IAF:s (Inter- national Accreditation Forum) erkännandeavtal varigenom SWEDAC är förpliktat att tillse att ISO 14001 tillämpas på samma sätt i Sverige som i andra länder, vilket hindrar SWEDAC från att, såsom RRV föreslagit, göra väsentliga avsteg från det internationellt accepterade systemet för miljöcertifiering. Ackreditering mot nationella tilläggskrav som inte återfinns i internationella standarder skulle, enligt myndigheten, medföra att svenska certifieringar betraktades som väsentliga avsteg från normal ISO 14001- certifiering, vilket i sin tur skulle undergräva deras internationella acceptans. I rapporten riktar RRV också kritik mot det sätt på vilket SWEDAC sköter delar av sin tillsynsverksamhet. Kritiken gäller bl.a. att myndigheten inte i första hand utgår från de enskilda miljöledningssystemens betydelse för miljön när fälttillsyn utövas vid certifierings- organens kontroll av certifierad verksamhet. Eftersom miljöledningssystemens väsentlighet, dvs. förekomsten av miljöstörande processer i verksamheten eller produkternas miljöbelastning etc., därigenom inte i tillräcklig utsträckning beaktas, föreslår RRV att SWEDAC i sin fälttillsyn av certifieringsorgan skall fästa särskild vikt vid verksamheter med stor miljöbelastning. RRV framhåller vidare att SWEDAC:s tillsyns- frekvens inte varierar med antalet verksamheter som certifieringsorganen har certifierat, vilket 141 Skr. 2001/02:101 medför en relativt sett lägre tillsynsfrekvens ju fler verksamheter som certifierats, liksom ju fler revisionsledare som utför kontrollerna. RRV anser därför att SWEDAC bör anpassa sin tillsynsfrekvens till omfattningen av certi- fieringsorganens verksamhet. RRV påtalar också att SWEDAC i mindre utsträckning än önskvärt anlitar teknisk branschexpertis vid sin fälttillsyn. Vidare anser RRV att en förändring därvidlag vore nödvändig, om SWEDAC har för avsikt att följa RRV:s rekommendation att särskilt granska verksamheter vars produktionsprocesser, pro- dukter och miljöeffekter medför en jämförelse- vis större belastning för miljön. RRV menar också att de personella resurser som SWEDAC har avsatt för tillsyn under år 1999 varit för knappa, vilket undergrävt möjligheten till anpassning av kontrollerna till certifierings- organens olika storlek och inriktning. RRV föreslår därför att SWEDAC skall utöka kontrollverksamheten. SWEDAC har i sin kommentar till RRV:s rapport på flera punkter ifrågasatt relevansen av de förslag som RRV har presenterat, och pekat på att flera av de lösningar som RRV förordar skulle medföra en systemsammanblandning som inte vore möjlig att genomföra under ISO 14001. SWEDAC framhåller vidare att den begränsade ansats, som RRV i ett inledande avsnitt uppger skall gälla för rapporten, kraftigt reducerar dess värde. Regeringen uppfattar såväl RRV:s kritik av SWEDAC:s verksamhet, som SWEDAC:s in- vändningar mot RRV:s metoder och slutsatser, vara av sådan beskaffenhet att frågornas vidare beredning påkallar en genomgripande analys av samtliga aspekter innan regeringen kan bedöma om det blir aktuellt att besluta om eventuella åtgärder i anledning av rapporten. Vad hindrar Ekobrottsbrottsmyndigheten? En granskning av hinder för effektivt resursutnyttjande (RRV 2001:29) RRV:s granskning har skett i syfte att identifiera väsentliga hinder för ett effektivt resursut- nyttjande. Granskningen är baserad på två delar, dels en statistisk analys av ärendeinflödet, dels en identifiering av hinder för ett effektivt resurs- utnyttjande. Statistiken ger inte något entydigt resultat. De hinder som föreligger bedöms vara sådana att reformen inte kan sägas vara helt genomförd. Verkets bedömning är dock att det är för tidigt att göra en utvärdering av Eko- brottsmyndigheten och den samlade ekobrotts- bekämpningen. Det finns ett yttre motstånd mot att Ekobrottsmyndigheten finns och detta påverkar den dagliga verksamheten. Verket pekar på hinder som kan åtgärdas genom samverkan mellan polisen och Ekobrottsmyndigheten samt genom samarbete mellan Ekobrottsmyndigheten och åklagarväsendet. Regeringen bör enligt verket klargöra fördelningen av ansvaret mellan Ekobrottsmyndigheten och Rikspolisstyrelsen vad gäller polisernas kompetensutveckling och dess kostnader. Vidare bör regeringen klargöra bl.a. vad som skall ingå i myndighetens eko- brottsförebyggande arbete. Slutligen finns det skäl för regeringen att överväga en ny förbättrad speciallösning. RRV konstaterar vidare att Ekobrottsmyndighetens centrala ledning i större utsträckning bör styra, följa upp och utvärdera arbetet vid de tre avdelningarna. Regeringen delar bedömningen att det ännu är för tidigt att göra en utvärdering av Eko- brottsmyndigheten. Författningsändringar har vidtagits och kommer att vidtas i syfte att stärka Ekobrottsmyndighetens självständiga ställning. I regleringsbrevet för 2002 har regeringen klargjort att Ekobrottsmyndigheten ansvarar för och bekostar kompetensutvecklingen av de poliser som arbetar vid myndigheten. Vidare avser regeringen att lämna ett uppdrag till bl.a. Brottsförebyggande rådet rörande Ekobrotts- myndighetens brottsförebyggande arbete. Med hänsyn till det arbete som pågår inom Justitie- departementet med att se över Ekobrotts- myndighetens möjlighet att bedriva kriminal- underrättelseverksamhet övervägs för när- varande inte någon förändring av speciallös- ningen. Livsmedelsverkets stöd till den lokala livsmedelstillsynen (RRV 2001:33) RRV har granskat Livsmedelsverkets stöd till de lokala tillsynsmyndigheterna. Syftet har varit att granska om Livsmedelsverket med nuvarande mandat skulle kunna förbättra den lokala livsmedelstillsynen. RRV gör bedömningen att det finns utrymme för Livsmedelsverket att tydliggöra, förbättra och systematisera myndighetens stöd till kommunerna. RRV konstaterar att Livsmedels- verkets stöd till kommunerna kan öka utan att detta kommer i konflikt med det kommunala självstyret. RRV anser också att många av de 142 problem som finns inom den nuvarande tillsynen kan lösas inom ramen för den befintliga uppdelningen av tillsynsansvaret mellan Livs- medelsverket och kommunerna. Avgiftssyste- met för livsmedelstillsynen bedöms av RRV som alltför komplicerat och bör reformeras. Regeringen har initierat ett arbete med att se över livsmedelstillsynen inklusive finansierings- systemet. Regeringen överväger bland annat att genomföra ett antal förändringar i syfte att förenkla finansieringssystemet. RRV:s synpunk- ter kommer att beaktas i det fortsatta arbetet. Resultatstyrning och resultatredovisning vid Statens Kärnkraftsinspektion (RRV 2001:34) RRV har granskat resultatstyrning och resultat- redovisning vid Statens kärnkraftinspektion (SKI). Granskningen ingår i en serie liknande granskningar som RRV gjort bl.a. vid Post- och telestyrelsen, Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut och Statens strålskydds- institut. RRV bedömer att SKI:s kvalitetssäk- ringssystem ger SKI goda möjligheter att föra en konstruktiv mål- och resultatdialog med regeringen. SKI har på ett systematiskt sätt omsatt regeringens verksamhetsmål till fleråriga uppdrag och ettåriga deluppdrag, med mål- beskrivning, inriktning och utveckling för respektive uppdrag. RRV konstaterar att SKI har bedrivit ett ambitiöst arbete med att utveckla rutiner med enhetliga systematiska arbetsformer, tydliga ansvarsförhållanden och med möjlighet till en effektiv resurshantering. RRV bedömer att SKI:s sätt att arbeta kan utgöra ett gott exempel för andra myndigheter som är i färd med att utveckla resultatredovisning och ledningssystem. RRV pekar dock på att det finns möjligheter att förbättra verksamhetsplanen och tydliggöra den löpande uppföljningen och har därför hemställt att SKI senast den 31 maj 2002 inkommer med en redogörelse för vidtagna eller planerade åtgärder med anledning av gransk- ningen. RRV:s granskning föranleder ingen särskild åtgärd från regeringen. Skr. 2001/02:101 Studier på uppdrag av regeringen Kommunkontosystemet en kartläggning (RRV 2001:6) RRV har på regeringens uppdrag kartlagt och analyserat kommunernas ersättning från kom- munkontosystemet åren 1996-1999. Arbetet har inriktats mot att undersöka variationer mellan olika kommuner och år. Även eventuella om- fördelningseffekter mellan kommuner har analyserats. I uppdraget ingick också att söka visa vilka verksamheter och kostnader som eventuellt kan förklara variationerna. RRV har funnit att variationer i ersättning i huvudsak kan förklaras av kommunernas geografiska läge, allmänna ambitionsnivå, befolkningsökning i vissa åldersgrupper, organisation av fastighets- förvaltningen och benägenhet att ersätta egen regi med köpt verksamhet. RRV har funnit att kommunkontosystemet givit upphov till betydande och systematiska omfördelningar mellan kommunerna. Exempel- vis har 24 kommuner under fyraårsperioden inte något år nått upp till 80 procent av den genomsnittliga ersättningen respektive år. 11 kommuner har varje år legat på en ersätt- ningsnivå av 120 procent över samma genomsnitt. De verksamheter som bidragit till att ersättningarna stigit är pedagogisk verk- samhet, vård och omsorg, infrastruktur och gator m.m. Det är framförallt kommunernas utgifter för entreprenader och köp av verk- samhet som förklarar ökningen inom dessa områden. Regeringen har i propositionen Förändringar i kommunkontosystemet (prop. 2001/02:112) föreslagit en ny finansieringsmodell. Den innebär att uttagen från systemet sker över statsbudgeten. Eftersom övergången skall vara kostnadsneutral, kommer de generella statsbi- dragen till kommuner och landsting att minskas i motsvarande grad. Vidare förslås också vissa bestämmelser som möjliggör kontroll i systemet. Översyn av statsbidraget till teknik- och naturvetenskapscentra (RRV 2001:8) RRV har på regeringens uppdrag beskrivit och lämnat förslag om den verksamhet som bedrivs vid skilda teknik- och naturvetenskapscentrum (TN-centrum).

Det förslag som RRV redovisar är att statsbidraget skall bevaras i minst nuvarande storlek och att bidraget även fortsättningsvis 143 Skr. 2001/02:101 skall utgöra ett driftbidrag. RRV föreslår ett administrativt system som bygger på att bidraget beräknas på antalet skolelever som varje år besöker olika centra. Besöken skall vara i förväg planerade, en lärare/pedagog med sakkunskap skall leda besöket, besöket skall vara ett led i undervisningen och läraren/pedagogen skall efter besöket skicka in en kort utvärdering av besöket. Härigenom, menar RRV, blir det nya förslaget prestationsrelaterat. Genom att för- slaget fokuserar på skolgången betonas framför allt det s.k. rekryteringsmålet, vilket RRV menar är det mål som bäst kan följas upp. RRV föreslår inget takbelopp, utan ett bidragssystem där varje besök som följer kriterierna ovan beräknas med samma belopp.

TN-centrum skall, enligt förslaget, liksom idag ansöka om att få del av statsbidraget och bidragsmyndigheten skall göra en kvalitets- granskning. Skillnaden mot dagens system är att bedömningen enbart skall säkerställa att olika centrum håller en grundläggande kvalitativ nivå. För att inte bidraget skall spridas ut i alltför hög grad skall, enligt RRV:s förslag, enbart centrum vars verksamhet har en viss omfattning komma i fråga för stödet. För att inte effekterna skall bli alltför stora föreslår RRV att övergångsregler införs i samband med reformen, på så sätt skall inte det föreslagna systemet träda i kraft fullt ut förrän år tre. Högskoleverket föreslås fortsätta som bidragsmyndighet. Regeringen har redovisat sin bedömning av RRV:s rapport i budgetpropositionen för 2002 (prop. 2001/02:1, utg. omr. 16). Regeringens avsikt med statsbidraget är att det även fort- sättningsvis skall vara ett driftbidrag till verksamheten, utifrån bedömningen att berörda centra har bättre möjligheter att få projektbidrag från andra finansiärer. Regeringen betraktar statsbidraget som en del av den satsning som skall leda till en ökad rekrytering av studenter till de naturvetenskapliga och tekniska vetenskaps- områdena. RRV granskar Räddningsverket - Hinder för ett effektivare resursutnyttjande (2001:9) RRV har på regeringens uppdrag granskat och identifierat väsentliga hinder för ett effektivare resursutnyttjande av Statens räddningsverk. RRV konstaterar att det finns ett antal hinder för en effektiv verksamhet. RRV redovisar 26 förslag till åtgärder inom områdena ledning och styrning, IT-stöd, befolkningsskydd, skol- verksamhet samt inriktning av övergripande styrning av verket. Med anledning av rapporten har regeringen uppdragit åt Räddningsverket att se över utbildningsverksamheten både vad avser innehåll och organisation. Regeringen har vidare uppdragit åt Räddningsverket att i samband med årsredovisningen för 2001 redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att komma till rätta med de problem som RRV påpekat i sin rapport. Räddningsverket redovisade den 25 februari 2002 vilka åtgärder som genomförts, påbörjats respektive planeras. Av redovisningen framgår att RRV:s granskning resulterat i ett omfattande utvecklingsarbete. Bland annat har all personal vid verket deltagit i ett gemensamt arbete med att utforma verksamhetsidén. Ett omfattande chefsutvecklingsprogram har genomförts och ett handlingsprogram för det fortsatta utvecklings- arbetet utgör en del av verksamhetsplanen för 2002. När det gäller frågor inom området befolk- ningsskydd och räddningstjänst vid höjd beredskap har regeringen i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) bl.a. föreslagit att civilpliktsut- bildningen kan minska. I propositionen Samhäl- lets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158) redovisar regeringen sin bedömning vad avser Räddningsverkets framtida utbildningsorganisa- tion. Regeringen följer Räddningsverkets fort- satta utvecklingsarbete och överväger en upp- följning av resultatet av handlingsprogrammet och andra förändringsprocesser som pågår.

Från forskning till tillväxtstatligt stöd till samverkan med högskola och näringsliv (RRV 2001:11) RRV har på regeringens uppdrag gjort en översyn av den verksamhet som bedrivs av teknikbrostiftelserna och de holdingbolag, inklusive hel- och delägda bolag, som inrättats vid universitet och högskolor. När det gäller frågan om holdingbolagen anser RRV, även om aktiviteten var låg de första åren, att universitet och högskolor alltmer har kommit att använda holdingbolagen som ett redskap för att stödja både kommersialisering av forskningsresultat och samverkan mellan forskare och befintliga företag. Holdingbolagsmodellen ger, enligt RRV, lärosätena bra möjligheter att utveckla samverkan med det omgivande samhället. RRV föreslår därför att samtliga universitet och 144 högskolor som så önskar bör få bilda holding- bolag. När det gäller teknikbrostiftelserna anser RRV att samtliga stiftelser, med sina olika verksamhetsinriktningar, håller sig inom ramen för det ursprungliga mandatet. Eftersom teknikbrostiftelserna, genom sin organisations- form, har en mycket autonom ställning har regeringen ingen möjlighet att påverka deras verksamhet före år 2007. Vad regeringen enligt RRV kan göra fram till den tidpunkten är dels att överväga eventuella ändringar i styrelsernas sammansättning, dels att ta upp en diskussion med teknikbroarna om förutsättningarna för avvecklingen av verksamheten i god tid före 2007. Regeringen har redovisat sin bedömning av RRV:s rapport i propositionen FoU och sam- verkan i innovationssystem (prop. 2001/02:2). Regeringen gör, liksom RRV, bedömningen att holdingbolagen har goda förutsättningar att fortsätta att utvecklas mot att kunna stödja både kommersialisering av forskningsresultat och samverkan mellan forskare och befintliga företag. Regeringen anser därför att universitet och högskolor, som inte i nuläget har holdingbolag, skall kunna bilda sådana. Ett holdingbolag bildas genom regeringsbeslut grundat på en ansökan från lärosätet och där regeringen tar ställning till ansökan i varje enskilt fall. Ett villkor för regeringens medgivande att bilda holdingbolag är dock att det finns finansiella förutsättningar för detta. Regeringen har även i den nämnda propo- sitionen redovisat sin bedömning av RRV:s rapport när det gäller teknikbrostiftelserna. Regeringen gör, i likhet med RRV, bedöm- ningen att samtliga teknikbrostiftelser bedriver verksamheter som ligger inom ramen för det mandat som gavs i stiftelseförordnandena. Regeringen avser vidare att i god tid före 2007 utvärdera teknikbrostiftelsernas verksamheter för att därigenom få underlag för ett ställningstagande om, och i så fall hur, verksamheten skall bedrivas efter 2007. Företagsstöd kvalitet i beslutsprocessen (RRV 2001:22) RRV beviljades av regeringen medel för att, inom ramen för arbete med att förstärka kon- trollfunktionen i staten, granska hur stödgiv- ningen genomförs vid ett urval länsstyrelser som handlägger regionalpolitiska företagsstöd. Den Skr. 2001/02:101 metod RRV har använt kan beskrivas som en jämförande studie av hur länsstyrelserna hanterar företagsstöden med syftet att finna en best- practice. Information har samlats in genom intervjuer, dokumentstudier samt genom en särskild studie av företagsstödsakter. De olika momenten i beslutsprocessen har formulerats i ett antal revisionsfrågor som delats in i tre områden: Strategi och policy, handläggnings- processen samt uppföljning och utvärdering. Enligt RRV visade effektivitetsgranskningen att såväl policydokumentens utformning som handläggningsprocessen medverkar till att det regionalpolitiska företagsstödet får en prägel av rättighetsstöd för de företag som uppfyller de formella kraven för att få stöd. Ett skäl kan vara att policydokumenten är så allmänt formulerade att flertalet ansökningar mer eller mindre faller inom policyns ram. Ett annat skäl kan vara att stödärendena handläggs i tur och ordning, sekventiellt. Detta medför att stödansök- ningarna inte kan ställas mot varandra och göra det möjligt att plocka ut den ansökan som bäst uppfyller prioriteringarna. RRV föreslår ett antal åtgärder för att förbättra hanteringen. Varje länsstyrelse bör samla riktlinjer och policy- uttalanden för företagsstöd i ett dokument. Detta policydokument bör utvecklas och preciseras i syfte att dirigera stödet till de företag som kan ge upphov till långsiktig tillväxt och sysselsättningsökning i länet. Länsstyrelserna skall följa upp det faktiska utfallet av stödet och jämföra detta med utfärdade riktlinjer och policies samt analysera orsakerna till eventuella avvikelser. Dessutom föreslås att ett erfaren- hetsutbyte sker mellan länsstyrelserna med avseende på olika organisatoriska aspekter av handläggningen av företagsstöd. Prövningen av de villkor som gäller för att få stöd skall dokumenteras i akten. Det skall också finnas en beslutsmotivering i varje ärende. Regelverket av- seende hanteringen av konkurrensfrågor i stöd- givningen skall förtydligas och länsstyrelserna bör pröva om investeringen kan komma till stånd även utan statligt stöd. Länsstyrelserna skall inte regelmässigt ge företagen igångsätt- ningstillstånd innan ansökan beviljas. Slutligen föreslås att regeringen förtydligar verksamhets- målet i regleringsbrevet om att länsstyrelserna ska utveckla uppföljningen och utvärderingen av sin regionalpolitiska verksamhet och att läns- styrelserna tydligare redovisar måluppfyllelsen av verksamhetsmålen som rör stödgivningen. 145 Skr. 2001/02:101 Regeringen bedömde i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4) att de regionalpolitiska företags- stöden bör finnas kvar tills vidare. Inriktningen och beslutsformer skall ses över och utvecklas på flera sätt. Dessutom avser regeringen att ge Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS) i uppdrag att, i samråd med Institutet för arbetsmarknadspolitiska utvärderingar (IFAU) utvärdera sysselsättningsbidraget. Regeringen avser även att i beslutande myndigheters regleringsbrev understryka vikten av att i högre grad differentiera bidragsnivåerna och att utarbeta riktlinjer för stödgivningen. Även andra förändringar kan aktualiseras parallellt med ut- värderingen. Varför blev det dyrare? Kostnadsutvecklingen för offentliga försvarare, målsägandebiträde och offentligt biträde (RRV 2001:30) RRV har på regeringens uppdrag granskat utgiftsutvecklingen för offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden under perioden 1994/95 2000. RRV konsta- terar att de totala kostnaderna har ökat för såväl offentliga försvarare som för målsägandebiträden och offentliga biträden. Även de genomsnittliga kostnaderna har ökat. En del av denna kostnadsökning beror på att fler biträden har förordnats, en annan del beror på att den genomsnittligt debiterbara tiden har ökat samt att timkostnaden har ökat. RRV anser att det bör undersökas vilka faktorer som påverkar den offentlige förvararens arbetsbelastning, t.ex. om olika brottstyper har olika normal förberedelsetid. RRV menar vidare att statistik och uppföljning av utgiftsutvecklingen är nödvändigt för att kunna beräkna den framtida kostnadsutvecklingen. Statistiken och uppföljningen kan förbättras bl.a. genom att man sparar uppgifter om antalet förordnanden under en längre period. RRV redovisar även några förslag till åtgärder för att minska kostnaderna för rättsbiträden. Bland annat föreslås att reglerna för kost- nadsräkningar bör förbättras när det gäller redovisning av nedlagd tid. Ett annat förslag är att domstolar som beslutar om kostnads- ersättning bör ha ett direkt budgetansvar, för att på så sätt höja kostnadsmedvetenheten inom domstolsväsendet. Vidare föreslås att Domstols- verket bör ges i uppdrag att utreda storleken på de totala kostnaderna av att advokater förordnas utanför domkretsen eller domkretsens närhet. En sådan utredning bör ligga till grund för att överväga om ersättningsreglerna bör ändras. Ytterligare ett förslag är att införa en ersättningstaxa för målsägandebiträden. RRV pekar slutligen på möjligheten att minska kostnaderna genom att upphandla rättsbiträden genom ramavtal. Förslaget om införande av en taxa för ersättning till målsägandebiträden har genom- förts genom beslut av Domstolsverket. Taxan började gälla den 1 mars 2002. Övriga förslag i rapporten bereds inom regeringskansliet.

10.2

Revisionsberättelser med invändning

RRV skall enligt sin instruktion i enlighet med god revisionssed granska myndigheternas årsredovisning och underliggande redovisning i syfte att bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt granska om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbeslut. I de fall RRV i sin granskning uppmärksammat väsentliga avsteg från föreskrifter och regeringsbeslut anges detta som en invändning i revisionsberättelsen. En revisionsberättelse enligt standardutformning innebär således att RRV inte funnit några väsentliga avsteg från tillämpliga föreskrifter och särskilda regerings- beslut. Nedan lämnas en redovisning av de tio myndigheter (4 procent av de avlämnade revisionsberättelserna) som erhållit revisions- berättelse med invändning avseende räken- skapsåret 2001 och en översiktlig genomgång av skälen för invändningarna. Varje invändning har sin grund i någon form av väsentlig överträdelse av föreskrifter eller regeringsbeslut. Över- trädelsen påverkar informationen i myndig- hetens årsredovisning i större eller mindre utsträckning. Invändningarna kan indelas i tre kategorier: överträdelse av befogenhet, ej följt god redovisningssed respektive bristande kontroll och styrning. Regeringen ser särskilt allvarligt på anslags- överskridanden. Åtgärder måste vidtas så att myndigheternas interna styrning och kontroll sker på ett tillfredsställande sätt. En närmare redogörelse för vilka bedömningar regeringen 146 har gjort samt vilka åtgärder som regeringen har eller avser att vidta i de enskilda fallen kommer att lämnas i budgetpropositionen för 2003 under respektive utgiftsområde. RRV har ännu inte lämnat revisionsberättelser till regeringen avseende Statens Folkhälso- institut, Idrottshögskolan samt Högskoleverket. Bristande styrning och kontroll

Rikstrafiken : RRV anser att det föreligger väsentliga brister i tillämpningen av lag (1992:1528) om offentlig upphandling. RRV avlämnade den 1 februari 2002 en revisions- rapport till Rikstrafiken avseende granskning av upphandling. Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS) : Utgående överföringsbelopp på anslag 38:03 Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar är 1,9 miljoner kronor för lågt på grund av en felbokföring.

Datainspektionen : I resultatredovisningen lämnas inte redovisning av kostnader och intäkter i enlighet med kraven i 3 kap. 2 § förordning (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag, dvs. enligt den indelning för åter- rapportering av verksamheten som regeringen beslutat. Verket för innovationssystem (Vinnova): I resultatredovisningen lämnas inte redovisning av kostnader och intäkter i enlighet med kraven i 3 kap. 2 § förordning (2000:605) om årsredo- visning och budgetunderlag.

Livsmedelsverket: Ramanslaget 43:12 Statens livsmedelverk , har som framgår av årsredo- visningen, utnyttjats över beviljad anslagskredit med ca 2 miljoner kronor.

Statens musiksamlingar: I strid med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag 2 kap. 8 § hade vid revisionsberättelsens avlämnande samtliga ledamöter inte under- tecknat årsredovisningen.

Skr. 2001/02:101 Specialpedagogiska institutet (SIT): Den interna styrningen och kontrollen inom SIT har inte fungerat på ett tillfredställande sätt sedan myndigheten bildades den 1 juli 2001. Bristerna har fått till följd att anslagsredovisningen inte är upprättad enligt regeringens beslut samt att myndigheten inte har upprättat en kvalitets- säkrad finansieringsanalys.

Anslaget 16:25:7 Specialskolemyndigheten och resurscenter , anslagspost 7 Fördelas efter beslut av regeringen, redovisas med för lågt disponibelt belopp och därmed för lågt utgående över- föringsbelopp om 16,7 miljoner kronor. Vidare redovisas de totalt disponibla beloppen och utgifterna på anslaget 16:25:7, anslagspost 

1-4

 (avseende de tidigare resurscentren) med för höga belopp (5 miljoner kronor), medan redo- visning av 16:25:7, anslagspost 9 Resurscenter- verksamhet med motsvarande belopp istället saknas.

Ej följt god redovisningssed

Kammarkollegiet: Kammarkollegiet har i årsredovisningen redovisat en ersättningsreserv med 170 miljoner kronor avseende beräknade kvarstående kostnader i anmälda men inte slut- reglerade skador. Kammarkollegiet har inte styrkt värdet av ersättningsreserven.

Fortifikationsverket : Fortifikationsverket har i årsredovisningen (sidan 20) redovisat att det be- sparingskrav som enligt regleringsbrev ålagts myndigheten har uppnåtts. Uppgiften baseras på bristande underlag och är felaktig. Besparings- målet har inte uppnåtts. Överträdelse av befogenheter Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS): Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande har för anslaget 23:26:1 Forskning och kollektiv forskning, överskridit den av regeringen be- slutade bemyndiganderamen med 153,8 miljoner kronor.

147

11 Revision av EU-medel avseende budgetåret 2000 Skr. 2001/02:101 11 Revision av EU-medel avseende budgetåret 2000 Revisionsrätten svarar för den externa revisionen inom EU och presenterar i början av november varje år en årsrapport där man redovisar sina iakttagelser från granskningen av hur EU- budgeten genomförs. I årsrapporten lämnas också den s.k. revisionsförklaringen om huruvida redovisningen varit rättvisande och om de underliggande transaktionerna har varit lagliga och korrekta. Årsrapportens innehåll är koncentrerad till iakttagelser rörande finansiell förvaltning och kontroll inom de olika sektorer som finansieras av EU-budgeten. I revisionsrättens särskilda rapporter redovisas främst granskningar rörande effektivitet och måluppfyllelse gällande använd- ningen av EU medel. Revisionsrättens årsrapport och särskilda rapporter utgör underlaget för rådets rekom- mendation till Europaparlamentet om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten (artikel 276 i fördraget). Europaparlamentet är den institution som beslutar om ansvarsfrihet. Parlamentet kan, till skillnad mot rådet, inför sitt beslut om ansvarsfrihet också beakta annat underlag än det revisionsrätten har tagit upp i sina rapporter. Rådets sakberedning av revisionsrättens års- rapport inklusive revisionsförklaring och sär- skilda rapporter sker i rådets budgetkommitté och följs av beslut av Ekonomi- och finansministerrådet (Ekofin-rådet) om huruvida ansvarsfrihet bör beviljas. Regeringen redovisar här de viktigaste iakttagelserna i revisionsrättens årsrapport som ligger till grund för rådets rekommendation till Europaparlamentet om att ansvarsfrihet för kommissionen för budgetåret 2000 beviljas. Redovisningen har tidigare ingått i budget- propositionen alternativt i den ekonomiska vårpropositionen men redovisas från och med i år i årsredovisningen för staten.

11.1

Utgångspunkter för Sveriges agerande rörande revisionsrättens iakttagelser

Sverige har alltid prioriterat frågan om en effektiv och korrekt användning av gemenskaps- medel i EU-samarbetet. Revisionsrätten fyller en viktig roll genom att i sina rapporter klargöra de brister som uppdagats och rekommendationer om åtgärder som kommissionen och medlems- staterna bör vidta för att undanröja bristerna. Det är viktigt att de brister revisionsrätten finner vid sina granskningar på plats åtgärdas av med- lemsstaterna då ca 85 procent av EU:s medel administreras på nationell nivå.

11.2

Iakttagelser i rapporten för 2000 presenterade under 2001 samt svenskt agerande i rådet

Revisionsrättens årsrapport för 2000 publi- cerades i Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2001/CH/01. I årsrapporten konstateras bland annat att vissa framsteg gjorts inom jordbruksområdet, där det reformerade systemet för avslutande av 151 Skr. 2001/02:101 räkenskaper har bidragit till förbättrad för- valtning av EU-medel. När det gäller struktur- åtgärder har gemenskapsinitiativet Urban gjort det möjligt för lokala myndigheter att få tillgång till EU-medel. Arbetet som utförts av byrån för återuppbyggnad av Kosovo har varit både effektivt och ekonomiskt. Samarbetet inom gemenskapsprogrammet Tacis skulle kunna få en viktig roll vid behandling av frågor som berör den nya östgränsen efter det att nya medlemmar ansluts till EU. Det kvarstår dock fortfarande svagheter i medlemsstaternas kontroller avseende program som förvaltas gemensamt av kommissionen och medlemsstaterna. Det är av stor betydelse att kontrollförfarandena i medlemsstaterna förbät- tras för att säkerställa att EU-medlen utnyttjas korrekt. Vidare konstateras att ytterligare för- enkling och harmonisering av bestämmelserna är nödvändiga. Trots förenklingar på vissa områden har förordningarnas komplexitet lett till olämp- liga och inkonsekventa åtgärder inom de opera- tiva programmen. Ännu en gång påpekar revisionsrätten i sin revisionsförklaring att man, vid kontroll av de huvudsakliga förvaltnings- och kontrollsystemen som rör jordbruk och strukturåtgärder, funnit brister i de kontrollförfaranden som skall säker- ställa transaktionernas laglighet och korrekthet. Vidare visade granskningen av driftutgifter en oacceptabel förekomst av fel som påverkade betalningarnas belopp eller de underliggande transaktionernas riktighet eller stödberättigande. I det följande redogörs för rättens iakttagelser som har anknytning till svenska förhållanden. Egna medel (EU-budgetens inkomster) Revisionsrätten konstaterar att de totala inkomsterna översteg de totala utgifterna med ca 11,6 miljarder euro för år 2000, och rekommenderar kommissionen att undersöka hur hänsyn bättre kan tas till underutnyttjande av bemyndigande och en oväntad inkomst- utveckling främst inom ramen för en tilläggs- och ändringsbudget. Kommissionen svarade att man i framtiden kommer försöka ge en tydligare förklaring till orsakerna till överskottet i budgeten och pekade även på att man håller uppsikt över inkomstutvecklingen under hela budgetåret. Sverige anser att det är av vikt att stora överskott undviks då det bidrar till att hålla upp den svenska avgiften och därmed belastar statsbudgeten i onödan. Revisionsrätten gjorde en djupgående gransk- ning av antidumpingtullar och upptäckte, liksom för tidigare år, problem med förandet av de s.k. B-räkenskaperna i flera medlemsstater. I B- räkenskaperna bokförs utgifter där beloppet ännu inte fastställts. De smärre fel som framkom i granskningen har inte någon väsentlig inverkan på de importtullar som tas upp i inkomst- och utgiftsredovisningen, och inte heller på laglig- heten och korrektheten i uppbörden av de belopp som tas upp i redovisningen. Revisionsrättens granskning av antidumpings- åtgärder utfördes vid kommissionen och åtta medlemsstater däribland Sverige. Rätten fann väsentliga skillnader mellan de belopp som medlemsstaterna rapporterat i olika rapporter som avser samma tidsperioder. Vidare upp- dagades problem med retroaktiv tillämpning av antidumpingtullar. I Sverige konstaterade revi- sionsrätten att tullar på ca 100 000 euro inte blev uppburna på grund av missförstånd i fråga om ansvarsfördelningen mellan centrala och regio- nala kontor. Sverige har till följd av revisions- rättens granskning klargjort ansvarsfördelningen mellan Tullverkets huvudkontor och de regio- nala myndigheterna när det gäller retroaktiv debitering. Genom denna åtgärd bör problemet inte uppstå igen. Revisionsrätten kan, med hänsyn till gransk- ningens begränsade omfattning, med rimlig säkerhet konstatera att de egna medlen från moms och BNI har bedömts och uppburits på ett korrekt sätt. Rätten fann dock att förfarandena för att säkerställa datauppgifternas integritet under redovisningsprocessen inte överensstämmer med gällande praxis, utan kommissionen bör fortsätta att förbättra dess förfaranden för att regelbundet stämma av de olika uppgifterna. Revisionsrätten konstaterade vidare att det fortfarande fanns brister i det administrativa samarbetet mellan medlems- staterna rörande momsen trots ett antal på- gående åtgärder och program. Sverige instämmer i revisionsrättens bedömning vad gäller bristerna i samarbetet inom kommissionen och mot kommissionen. Sverige delar också kommis- sionens bedömning att det är medlemsstaterna som har det primära ansvaret för kontrollen av mervärdesskatt. De nuvarande gemenskaps- rättsliga ramarna på momsområdet ger inte kommissionen befogenhet att utöva en samord- nande roll. 152 När det gäller kontroll av BNI-statistik har revisionsrätten bl.a. granskat förvaltningskon- trollen av två så kallade BNI-förbehåll avseende fyra medlemsstater, däribland Sverige. Revisions- rätten konstaterar att det redan finns sunda och flexibla ramar för förvaltning av kvalitets- kontrollen av BNI på gemenskapsnivå, men i praktiken utnyttjar inte kommissionen dessa ramar systematiskt. Detta kan medföra en brist på insyn och öppenhet i kvalitetskontroll av processen och en försämrad bedömning av BNI- statistiken. De förbehåll som nämns i rapporten avser reservationer som kommissionen lägger när de tycker att något är fel, eller när det gäller komplicerade frågor som kommissionen tycker behöver utredas. Sverige är för närvarande det enda land som inte fått sina reservationer hävda, och detta beror på att Sverige avvaktat dokumentationen av det nya statistiksystemet ENS95. Eftersom revisionsrätten inte har riktat någon kritik mot det svenska förfarandet har Sverige inte vidtagit någon korrigeringsåtgärd. Jordbruk Revisionsrätten konstaterar att genomförandet av jordbruksbudgeten för året 2000 har kännetecknats av en varierande kvalitet på budgetberäkningarna både vad gäller inkomster och utgifter, vilket resulterat i ett stort över- skott. Kommissionen anser att det är naturligt då marginalerna för budgetgenomförandet var mycket snäva och utnyttjandet av de tillgängliga anslagen uppgick till 98,7 procent. Från svensk sida har det sällan förekommit några avvikelser mellan prognos och faktiskt utfall. Vidare konstaterar revisionsrätten att gransk- ningarna inte har visat på någon förbättring av den tidigare situationen vad gäller väsentliga fel. Väsentliga fel påverkar den utvalda trans- aktionens värde och generellt delar inte kommissionen revisionsrättens syn beträffande vissa typer av fel som betraktas som väsentliga. Kommissionen anser att när det rör sig om små belopp måste kostnadseffektiviteten vara ett bärande argument. Sverige stödjer kommis- sionens åsikt, men ser också en risk med för höga direktstöd och krångliga regelverk, vilket kan ge felaktigheter i stödansökningar samt orsaka oavsiktliga feltolkningar. Vidare anser Sverige att ett stort antal fel inte är acceptabelt, särskilt inte om de är förekommande år efter år. Det måste ske en noggrann definition av vad som menas med fel och utvärderingar av orsaken Skr. 2001/02:101 till felen och om dessa kan anses ligga på förvaltningsnivå eller på stödnivå. Sverige nämns i revisionsrättens redovisning av väsentliga fel i form av kritik mot Sveriges deklarationer av för stora odlingsarealer. När revisionsrätten i maj 2001 besökte två gårdar i Sverige uppvisade granskningen en avvikelse för en av gårdarna på 0,53 hektar. Revisionsrätten mätte tre skift per gård enligt en av rätten tillämpad metod. Sverige anser att det inte går att dra några generella slutsatser utifrån revisionsrättens kontroll eftersom det är sum- man av all ansökt spannmålsareal som skall jämföras med all anmäld spannmålsareal. Revi- sionsrätten grundar sina iakttagelser på ett urval av tre skift på två gårdar utan att hela spann- målsarealen mättes. Gården som uppmätte för stora odlingsarealer kommer att kontrolleras igen och några korrigeringsåtgärder föreligger därmed inte för Sveriges del. Systematiska fel påverkar hela skalan av transaktioner av en viss typ som förvaltas av en mellanhand. Den huvudsakliga typen av syste- matiska fel gäller obehöriga avgifter som dragits på utbetalda stödbelopp. I rapporten kritiseras Sverige för uttag av avgift för framställandet av kartor. För att kunna ansöka om stöd har jordbru- karna i Sverige varit tvungna att betala kostnaden för att framställa kartor. Denna praxis, som motsvarar ett avdrag på stödbeloppet, har enligt revisionsrätten gjort det möjligt för medlems- staterna att återvinna ungefär 3,6 miljoner euro. Kommissionen håller med revisionsrätten och säger att beloppen kommer att justeras i sam- band med granskningen och godkännandet av räkenskaperna och man kommer också att ge- nomföra lämpliga finansiella korrigeringar. Sverige anser inte att kartavgiften till någon del utgör ett otillåtet stödavdrag och av central betydelse är att erläggande av kartavgiften inte var en förutsättning för prövning av ansökan. Sverige har från ingången av 2000 upphört med denna praxis men delar inte uppfattningen att kartavgifterna utgjorde otillåtna avdrag på stöd. Sverige accepterar inte någon finansiell korrige- ring och begärde hösten 2001 att ärendet skulle granskas av förlikningsorganet. Förliknings- organet lämnade den 14 februari 2002 en rapport. I rapporten föreslås att kommissionen bör se över sitt ställningstagande, dessutom rekommenderas kommissionen att se över beräkningen av sanktionen. 153 Skr. 2001/02:101 Revisionsrätten konstaterar att omfattningen av formella fel, dvs. när avsteg från regler etc. gjorts vilket dock ej lett till budgetpåverkan, är hög, och att den största delen av felen förekommer vid den centrala eller lokala förvaltningen i medlemsstaterna. 1999 och 2000 granskades systemet för kontroll av jord- bruksstödet i medlemsstaterna (IAKS-systemet) i sex medlemsstater (ej Sverige), och revisionsrätten hävdar att trots införandet av systemet den 1 januari 1997 uppvisade flera medlemsstater brister. I Sverige är IAKS- systemet fullt genomfört. Rätten anser att kommissionen bör förbättra kvaliteten på de uppgifter de får av medlemsstaterna och använda sig av dessa för att förbättra sin förvaltning av genomförandet av IAKS. Kommissionen delar inte revisionsrättens åsikt om att systemet är bristfälligt. Felen har normalt upptäckts av kommissionen och därför blivit föremål för standardiserade och exakta finansiella justeringar eller för rekommendationer för förbättring. Strukturfonder Revisionsrätten har inte kunnat konstatera minskad felnivå i utgiftsredogörelserna för de avslutade programperioderna. Kommissionens kontroller har minskat under 2000 och kommissionens uppföljning av iakttagelser från granskningarna är bristfällig. Budget- transaktioner under 2000 ger inte alla önskade garantier om laglighet och korrekthet. Kommissionen delar i flera fall inte revisions- rättens uppfattning vad gäller fel som begåtts och hävdar att kontrollerna minskade tillfälligt under 2000 på grund av interna reformer. Revisionsrätten konstaterar att budget- prognoserna ännu en gång ligger långt ifrån det faktiska genomförandet och att informations- utbytet mellan kommissionen och medlems- staterna är ineffektivt. Under 2000 godkändes inget program för gemenskapsinitiativ och kommissionen gjorde dåligt underbyggda överföringar av anslagsmedel från budgeten för år 2000 till år 2001. Revisionsrätten konstaterar att den låga genomförandegraden 2000 kommer att leda till att utnyttjandet av anslagen koncentreras till programperiodens slut, vilket även var fallet under föregående programperiod. Kommissionen instämmer i revisionsrättens iakttagelse men anser att beslutet om senare- läggning av anslagen uppfyller villkoren i budgetförordningen. Sverige konstaterar att senareläggning av åtagandeanslaget till slutet av perioden kommer att medföra väsentligt ökade betalningar i slutet av programperioden jämfört med vad som ursprungligen beräknats. Vid Europeiska rådets möte i Berlin 1999 fastställdes fördelningen av strukturfondsmedel till mål 1, 2 och 3. Revisionsrätten konstaterar att varken den metod som användes eller motiveringar av gjorda justeringar har offentlig- gjorts bortsett från dem som fastställdes i Berlin. Sverige instämmer i revisionsrättens påpekande om att kommissionens kriterier bör offentlig- göras och tillställas medlemsstaterna tillsammans med beräkningsunderlaget. När det gäller tidsgränsen på fem månader för antagande av program, överskred kommissionen den för nästan alla program. För mål 1 antogs endast 49 av 101 operativa program och för mål 2 endast 8 av 96 operativa program inom gällande tidsgräns. För mål 3 godkändes de flesta föreslagna programmen inom angivna tidsramar. Sverige anser att det är angeläget att kom- missionen har en handläggningstid som inte överskrider fem månader eftersom det riskerar att leda till förseningar i programgenomförandet. Revisionsrätten tar också upp att över- vakningskommittéerna fattade beslut om ändringar av finansieringsplanerna för ett flertal program 1999. Dessa måste inom 20 arbetsdagar bekräftas av kommissionen genom ett formellt beslut, men denna tidsfrist har aldrig respek- terats vilket skapar osäkerhet i genomförandet om vilken finansieringsplan som gäller. Kommissionen beklagar förseningarna och framhåller att förfarandet är förenklat genom den nya förordningen där medlemsstaterna kan anpassa de kompletterande programbesluten själva. Sverige hoppas också att denna åtgärd löser problemet. När det gäller betalningar påpekar revisions- rätten att de flesta fel avseende laglighet och korrekthet fortfarande återfinns på stöd- mottagarnivå. De vanligaste felen är icke stöd- berättigande utgifter, att deklarerade stöd- berättigade utgifter är större än faktiska utgifter, att underlag och verifikationer saknas, att kostnader som inte avser de godkända projekten inkluderas, att ingen hänsyn tas till inkomster i projektet samt att ansökan om slutbetalning överskattas. Övriga typer av fel som före- kommer lika ofta som tidigare är att kom- missionen inte respekterar tidsfrister, de nationella myndigheterna inte gör tillräckliga 154 kontroller, deklarerade utgifter inte sparas, bestämmelser för offentlig upphandling inte följs, utgifter godkänns schablonmässigt och att finansiell fördelning av nationella program till regional nivå inte är tillförlitlig. Kommissionen delar inte revisionsrättens uppfattning helt, utan framhåller att de flesta felen beror på icke stödberättigande utgifter och på att förvalt- ningsmyndigheterna tillämpar regler på fel sätt. Sverige instämmer med revisionsrätten att det slutliga revisionsutlåtandet inför varje programs avslutande ökar säkerheten för att endast stödberättigande utgifter ingår i slutbetalningen. Revisionsrätten granskade medlemsstaternas genomförande av kommissionens förordning 2064/97 om finansiell kontroll av åtgärder finansierade av strukturfonderna. Granskningen fokuserade genomförandet av regionalfonden i sex länder och kommissionen, och resulterade i konstaterandet att medlemsstaterna inte tillämpade förordningen korrekt. Kommissionen har inte gett tillräcklig vägledning i tid och har endast i liten utsträckning utvärderat medlems- staternas genomförande av förordningen. Vidare har kommissionen angett motstridiga för- klaringar till vilka projekt som skulle omfattas av de nya mer omfattande kontrollerna då bestämmelserna trädde i kraft mitt i program- perioden, vilket skapat förvirring i medlems- staterna. Revisionsrätten skriver att Sverige hade Skr. 2001/02:101 tolkat minskningen av urvalets storlek som att det inte var nödvändigt att granska utgifter som uppstått före 1998, vilket, enligt rätten, inte är korrekt. Fondförvaltande myndigheter i Sverige gjorde en gemensam tolkning som innebar att kostnader som uppstått före 1998 inte behöver ingå i urvalskontrollerna. Till vissa delar ingick ändå kostnader för åren 199597 i dessa granskningar. Sverige kommer vid behov kom- plettera de granskningar som gjorts för utgifter som uppstått före 1998. I rapporten framför revisionsrätten även att utgifter inkluderades i kontroller i Sverige trots att de inte hade uppstått vid tiden för kontroll. Sverige räknade enligt rätten felaktigt hela det godkända beloppet som kontrollerat och kontrollen begränsades i många fall till system- ens funktion utan granskning av enskilda projekt. Sverige har svarat att revisionsrätten grundar sina iakttagelser på granskning av NUTEK och regionalfonden, och poängterar att revisions- rättens iakttagelser inte överensstämmer med förfarandet som tillämpas av NUTEK och de övriga svenska fondförvaltande myndigheterna. De utgifter som har inkluderats i kontrollerat belopp avser endast rekvirerade belopp och är således endast utgifter, som vid rekvisitions- tillfället godkänts som stödberättigade. 155

12 Utveckling av den ekonomiska styrningen i staten Skr. 2001/02:101 12 Utveckling av den ekonomiska styrningen i staten

12.1

Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens

I Årsredovisning för staten 2000 (Skr. 2000/01:101) lämnade regeringen en redovisning om utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. I årsredovisningen lyftes riktlinjerna för utvecklingsarbetet fram samt det fortsatta ar- betet med anledning av promemorian om Ekonomisk styrning för effektivitet och trans- parens (Ds 2000:63). Promemorian Ekonomisk styrning för effek- tivitet och transparens överlämnades till finans- ministern i december 2000. Förslagen i den promemorian utgår från de riktlinjer för utveck- lingsarbetet som riksdagen har godkänt (bet. 1999/2000:FiU13, rskr. 1999/2000:106). Prome- morian har remissbehandlats under våren 2001. Remissvaren visade att det fanns ett starkt stöd för inriktningen och huvuddelen av för- slagen, men pekade också på ett antal områden där det krävdes ytterligare utredningsarbete. Det gällde bl.a. finansiering av infrastrukturinveste- ringar, löpande utfallsinformation från myndig- heterna och behovet av ett ändamålsenligt IT- stöd. Remissvaren och synpunkter från riksdagen med flera har varit vägledande för det fortsatta arbetet. Under 2001 har ett intensivt utredningsarbete bedrivits inom en rad områden. Som exempel kan nämnas: Vad innebär en övergång till en budget enligt bokföringsmässiga principer för transfereringar? Hur skall investeringar finansie- ras och redovisas? Hur påverkas myndigheternas inrapportering. Parallellt har det skett en vidareutveckling av förslagen om anslagen, dess innebörd och kon- struktion med tillhörande kontroll- och restrik- tionssystem. Ett webbaserat IT-stöd för bud- geten har tagits i bruk inom Regeringskansliet. Detta system kommer utgöra en plattform för den fortsatta utvecklingen av IT-stödet för den ekonomiska styrningen. Verksamhetsorienterad indelning av budgeten Verksamhetsstrukturen kommer att utgöra ett viktigt komplement till indelningen av statsbud- geten i utgiftsområden och anslag. Framför allt för att på ett bättre sätt än i dag kunna koppla ihop mål, resultat och kostnader för relevanta verksamhetsområden. Ett första steg mot en verksamhetsindelning togs i samband med budgetpropositionen för 2001 när regeringen presenterade en indelning av den statliga verksamheten i 47 politikområden. I den ekonomiska vårpropositionen 2001 gjordes vissa justeringar bl.a. med hänsyn till yttranden från riksdagen. Målen för politikområdena har i princip varit stabila. Statsbudgeten fördelad på politikom- råden redovisas i tabell 4.27 i kapitel 4 Stats- budgetens utfall. Några politikområden har anslag inom flera utgiftsområden. 159

Skr. 2001/02:101

Politikområde

Anslag inom utgiftsområde:

Mediepolitik

UO 1, 17

Samepolitik

UO 1, 23

Storstadspolitik

UO 8, 16, 18

Ekonomisk familjepolitik

UO 12, 18

Utbildningspolitik

UO 15, 16, 17, 23

Forskningspolitik

UO 9, 16, 17, 20, 23, 24

För Mediepolitiken, Utbildningspolitiken och Forskningspolitiken gällde detta förhållande även innan statsbudgeten indelades i politikom- råden. Till indelningen i politikområden följer en verksamhetsstruktur med verksamhetsområden och verksamhetsgrenar. Verksamhetsgrenarna återfinns på myndighetsnivå. Arbetet med verk- samhetsstrukturen och med att utveckla mål och resultatmått på olika nivåer fortsätter.

12.2

Resultatskrivelser

Riksdagen har nyligen beslutat att regeringen, senast den 14 maj varje år, skall lämna resultat- redovisningar i form av skrivelser (2000/01:KU23). Syftet med dessa så kallade resultatskrivelser är att förbättra förutsätt- ningarna för att uppföljning och utvärdering skall bli en integrerad del av budgetprocessen. Regeringen anser att resultatskrivelserna, som möjliggör fördjupad resultatredovisning, utgör ett bra komplement till nuvarande budgetdoku- ment. Det är regeringens förhoppning att resul- tatskrivelserna på sikt tillsammans med resultat- redovisningarna i budgetpropositionen leder till att riksdagen får ett förbättrat beslutsunderlag. Det är därför av stor betydelse att utvecklingen av resultatskrivelserna sker i dialog med riks- dagen. Detta år lyfter regeringen fram två områden; nationell utvärdering av EU:s sysselsättnings- strategi och kulturpolitikens mål om delaktighet. Under våren kommer ett antal skrivelser att överlämnas till riksdagen som delvis bör kunna fylla den funktion som riksdagen eftersträvar att uppnå med resultatskrivelserna. Exempel på så- dana skrivelser är Utvecklingen inom den kom- munala sektorn Skr. 2001/02:102 och integra- tionspolitik för 2000-talet Skr. 2001/02:129. Dessa kan enligt regeringen ligga till grund för diskussion om utformning och omfattning av kommande skrivelser.

12.3

Fortsatta utvecklingsarbetet

I likhet med vad som angavs i Skr. 2000/01:101 gäller alltjämt att arbetet med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten sker med mål- sättningen att huvuddelen skall vara genomförd i och med den budget som avser 2004. Tidsplanen innebär att det budgetarbete som bedrivs under 2003 skall ske enligt de nya prin- ciperna. Under våren 2002 kommer de princi- piella förslagen att förankras och en departe- mentspromemoria med förslag till ändringar i budgetlagen planeras till hösten 2002. En propo- sition med förslag till ändringar i budgetlagen avses föreläggas riksdagen under våren 2003. De principiella förslagen ligger till grund för vidareutveckling och framtagandet av ett ända- målsenligt IT-stöd.

160