Regeringens skrivelse

1991/92:145

med redogörelse för den svenska

krigsmaterielexporten år 1991

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har

tagits upp i

bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 19 mars 1992 samt

överlämnar

en i utdraget angiven redogörelse för den svenska

krigsmaterielexporten år

1991.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf Dinkelspiel

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars 1992

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.
[REDACTED_EFTERNAMN]

berg,[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN],

Dinkel

spiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

P.
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Dinkelspiel

Skrivelse med redogörelse för den svenska

krigsmaterielexporten år 1991

Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av

krigsmateriel

kontrolleras av statsmakterna.

Tillverkning och tillhandahållande regleras genom lagen (1983:1034)

om

kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m.

(tillverkningslagen, änd

rad senast SFS 1991:1896) och förordningen (1983:1036, ändrad senast

SFS

1989:565) i samma ämne.

Båda författningarna trädde i kraft den 1 januari 1984.

I tillverkningslagen föreskrivs att tillverkning av krigsmateriel

inte får ske

utan regeringens tillstånd. Vidare krävs tillstånd för att försälja,

utbjuda mot

vederlag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseende

krigsmateriel

och metod för framställning av sådan materiel.

 För utövande av kontroll över tillverkning och försäljning av

krigsmateriel

inrättades år 1935 krigsmaterielinspektionen (KMI), som numera finns

inom

utrikesdepartementets handelsavdelning. Berörda företag är skyldiga

att till

KMI ge in deklarationer rörande bl.a. import och försäljning av

krigsmate

riel. År 1988 infördes även en rapporteringsskyldighet beträffande

uppdrag

som lämnats åt någon annan att tillverka krigsmateriel.

 På grundval av redovisningen från de krigsmaterielproducerande

företa

gen upprättar KMI statistik. En sammanställning av materialet görs

årsvis.

 I Sverige råder sedan länge ett förbud mot utförsel av krigsmateriel

utan

regeringens tillstånd.

 Regler om krigsmaterielexport finns i lagen (1988:558) om förbud mot

ut

försel av krigsmateriel, m.m. (utförsellagen) och dithörande

förordning

(1988:561, ändrad senast SFS 1989:566). Båda författningarna trädde i

kraft

den 1 juli 1988.

 Enligt utförsellagen krävs tillstånd till utförsel av varor som

utgör krigsma

teriel. Tillstånd krävs vidare för att till någon utom riket upplåta

eller över

låta tillverkningsrätt avseende krigsmateriel samt att utveckla

krigsmateriel

åt någon i utlandet. Bestämmelser om vad som avses med krigsmateriel

finns

i den nyssnämnda förordningen.

 Tillstånd enligt utförsellagen krävs även, med vissa undantag, för

att inom

riket bedriva militärt inriktad utbildning av utländska medborgare.

 Enligt utförsellagen och förordningen är tillverkare av

krigsmateriel skyl

diga att kvartalsvis redovisa den marknadsföring de bedriver

utomlands. Un

derrättelse måste även lämnas till regeringen senast fyra veckor

innan ett an

bud lämnas till, eller ett avtal sluts med, någon i utlandet

beträffande försälj

ning eller annat tillhandahållande av krigsmateriel eller upplåtelse

eller

överlåtelse av tillverkningsrätt avseende krigsmateriel.

 Beslut i ärenden rörande dispens från utförselförbudet fattas av

rege

ringen. Regeringsärendena bereds av KMI. Nära samråd sker därvid med

utrikesdepartementets politiska avdelning, försvarsdepartementet och

i

vissa fall med näringsdepartementet. Utrikeshandelsministern har

bemyndi

gats att pröva utförselärenden som inte avser utförsel i större

omfattning el

ler i övrigt inte är av större vikt.

 Riksdagen fastställde år 1971 (prop. 1971:146, UU 21, rskr. 343) de

rikt

linjer som skall ligga till grund för tillståndsprövningen.

Riktlinjerna har se

dermera bekräftats genom godkännandet av proposition med förslag till

lag

om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. år 1982 (prop.

1981/82:196,

UU 26, rskr. 345).

 Det är inte möjligt att utforma riktlinjer för tillståndsprövningen

så att alla

svårigheter i tillämpningen kan undanröjas. Det är därför naturligt

att pröv

ningen av de enskilda tillståndsärendena tillmäts särskild betydelse.

Enligt

10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av

större vikt

överlägga med utrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa

utför

selärenden rörande krigsmateriel är av den arten att överläggning med

nämnden skall äga rum. Även om sådana överläggningar inte bedöms

erfor

derliga, har det likväl ansetts önskvärt att prövningen av vissa

enskilda ären

den ges en bredare förankring. Riksdagen beslutade år 1984 på

grundval av

propositionen (1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör

krigs

materielexport, att en rådgivande nämnd i krigsmaterielexportfrågor

skulle

inrättas (UU 1984/85:5, rskr. 61).

 Nämnden, som består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk

grund,

inledde sin verksamhet i februari 1985. Den höll år 1991 tio

sammanträden.

Nämnden har till uppgift att lämna råd i enskilda

krigsmaterielexportfrågor.

Nämnden sammanträder på kallelse av krigsmaterielinspektören som

också

leder sammanträdena. Det ankommer på inspektören att redovisa

samrådet

för det föredragande statsrådet.

 Alla principiellt viktiga ärenden görs till föremål för samråd inom

nämn

den. Dess månatliga sammanträden ger ledamöterna en fortlöpande insyn

i

regeringens handläggning av krigsmaterielexportärendena. Nämnden

ersät

ter dock inte utrikesnämnden i sådana ärenden som regeringen enligt

rege

ringsformen har att överlägga med utrikesnämnden om.

 För att bistå krigsmaterielinspektören med beredning av ärenden

rörande

klassificering av krigsmateriel inrättades år 1984 ett särskilt

tekniskt-veten

skapligt råd med företrädare för flera olika institutioner, som äger

kunskap

om teknologins tillämpning på civila resp. militära områden. Under år

1991

höll rådet sex sammanträden.

 I nyss nämnda proposition (1984/85:82) uttalade regeringen sin

avsikt att

varje år lämna riksdagen en redogörelse för den svenska

krigsmaterielexpor

ten. Härigenom skulle riksdagen förses med en samlad information om

krigsmaterielexporten samtidigt som underlag skulle ges för en

bredare all

män debatt.

 I enlighet härmed har regeringen sedan år 1985 förelagt riksdagen en

årlig

skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Inom

KMI har nu utarbetats en redogörelse avseende år 1991. Redogörelsen

bör

fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

 Av redovisningen framgår bl.a. att utförseltillstånd för försåld

krigsmate

riel under år 1991 lämnats till ett värde av 2 559 milj.kr. jämfört

med 2 980

milj.kr. under år 1990. Detta innebär räknat i fasta priser en

minskning med

17 %. År 1990 skedde en minskning med 60 % i förhållande till värdet

av

utförseltillstånd som meddelats under år 1989.

 Svenska tillverkares faktiska krigsmaterielexport under år 1991

uppgick

till 2 705 milj.kr. mot 3 327 milj.kr. under år 1990. I fasta priser

innebär

detta

en minskning med 21,5 %. Värdet av krigsmaterielexporten för år 1991

lig

ger därmed på den nivå som förelåg under den första delen av

1980-talet.

 Vårt defensivt inriktade försvar, liksom det svenska

värnpliktssystemet,

geografiska och klimatiska förhållanden m.m, ställer särskilda krav

på de

vapensystem som skall ingå i våra försvarsstyrkor. Vi måste också

under kris

och krig själva kunna tillverka och underhålla vapen och annan

materiel. I

den proposition om totalförsvarets utveckling till och med budgetåret

1996/97 samt anslag för budgetåret 1992/93 (prop. 1991/92:102) som

nyligen

överlämnades till riksdagen, har understrukits att en inhemsk

försvarsindu

stri utgör en väsentlig tillgång i den svenska säkerhetspolitiken.

Det fram

hålls vidare att Sverige för sin teknologiförsörjning, inte minst på

det för

svarsteknologiska området, är hänvisat till olika former av

internationellt

samarbete. Regeringens bedömning, som framgår av nyss nämnda proposi

tion, är att Sverige har ett starkt säkerhetspolitiskt behov av att i

ökad ut

sträckning delta i det internationella forsknings- och

utvecklingssamarbete

som härvid pågår, inte minst mellan länderna i den Europeiska

Gemenska

pen.

 I den proposition som låg till grund för nu gällande lag om förbud

mot

utförsel av krigsmateriel, m.m., (prop. 1987/88:154) uttalade

föredraganden

att en närmare analys borde göras av sambandet mellan den svenska för

svarsindustrins förmåga att tillgodose kravet på en ur

neutralitetspolitisk

synvinkel acceptabel självförsörjning av försvarsmateriel och denna

indu

stris beroende av exportmöjligheter. Regeringen tillsatte i juni 1988

en parla

mentarisk utredning om krigsmaterielexporten (dir. 1988:41).

Utredningen

har haft i uppdrag att genomföra en analys av nyss nämnda slag,

liksom att

utreda konsekvenserna av och villkoren för försvarsindustriellt

samarbete

med utlandet samt pröva behovet av ändringar i nu gällande riktlinjer

för

krigsmaterielexporten och i förekommande fall formulera förslag till

sådana

ändringar. Utredningen lämnade i februari 1990 betänkandet (SOU

1989:102) Utlandssamverkan på krigsmaterielområdet. Betänkandet har

re

missbehandlats.

 I juni 1988 fick en särskild utredare i uppdrag att se över

krigsmaterielbe

greppet, utredningen om krigsmaterielbegreppet (dir. 1988:42).

Översynen

avsåg dels nuvarande krigsmaterielförteckning, dels principerna för

klassifi

ceringen. Utredaren lämnade i oktober 1989 sitt betänkande Begreppet

krigsmateriel (SOU 1989:66). Även detta betänkande har

remissbehandlats.

 Jag avser att senare föreslå regeringen att under detta år förelägga

riksda

gen förslag till en ny lag rörande krigsmateriel. Därvid kommer de

två

nämnda utredningarna att behandlas.

 En särskild handbok utgavs av KMI i december 1988 till ledning för

dem

inom försvarsindustrin och hos statliga myndigheter som har

befattning med

ärenden rörande tillverkning och utförsel av krigsmateriel. Handboken

re

dovisar nu gällande regelverk och handläggningsordning för

tillståndsären

den. En andra upplaga av handboken har utgivits under år 1991.

 FNs generalförsamling har i december 1991 antagit en resolution som

stäl

ler långtgående krav på medlemsländerna att redovisa såväl sin import

som

export av tyngre konventionella vapen. Härigenom torde öppenheten i

fråga

om internationella vapenöverföringar komma att öka i väsentlig grad.

 Krigsmaterielinspektionen kommer, i samråd med försvarets myndighe

ter, att för innevarande år 1992 sammanställa de uppgifter som i

enlighet

med den nyss nämnda FN-resolutionen nästa år skall överlämnas till

FNs ge

neralsekreterare.

 Redogörelsen om krigsmaterielexporten år 1990 överlämnades till FN i

engelsk översättning. Även årets redogörelse kommer att överlämnas

till FN

som ett led i vår strävan efter ökad öppenhet på detta område.

 Jag hemställer att regeringen

dels bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört i

det

föregående,

dels till riksdagen överlämnar redogörelsen för den svenska krigs

materielexporten år 1991.

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar

i

enlighet med hans hemställan.

Bilaga

Svensk krigsmaterielexport år 1991

Allmän bakgrund

Krigsmaterielinspektionen (KMI) följer utvecklingen av

marknadsföringen,

försäljningen och exporten av krigsmateriel från Sverige. De företag

som har

tillstånd att bedriva verksamhet på krigsmaterielområdet -- för

närvarande

omkring 160 stycken, varav ett sjuttiotal är aktiva -- är skyldiga

att lämna

redovisning i olika hänseenden till KMI. Detta material jämte

uppgifter som

inspektionen tar fram på annat sätt analyseras och bearbetas inom

KMI. I

propositionen (1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör

krigs

materielexport uttalade regeringen sin avsikt att varje år lämna

riksdagen en

redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Föreliggande

redogö

relse avser den svenska krigsmaterielexporten år 1991.

Utförseltillstånd

Antalet inkomna utförselärenden har under senare år varierat mellan

1500

och 2300. Den övervägande delen av dessa har gällt utförsel av

reservdelar,

enstaka vapen och annan krigsmateriel av begränsat värde.

 Beslut om utförseltillstånd fattas av regeringen. I ärenden som inte

avser

utförsel i större omfattning eller i övrigt inte är av större vikt

får det

statsråd

som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel

pröva

frågor om sådant tillstånd. Som framgår av tabell 1 fattades år 1991

rege

ringsbeslut i utförselärenden som sammantaget utgjorde 98 % av det

totala

värdet av givna tillstånd för försäljning. Uppgifterna om antalet

regeringsbe

slut innefattar beslut som avser utförsel för försäljning liksom

vissa andra

ändamål (reparation, demonstration m.m.).

Tabell 1. Utförselbevis för försåld krigsmateriel under åren

1985--1991

År Totalt värde Härav reg. % av total- Antal

 milj. kr. beslut värdet reg.beslut

 milj. kr

1985 3 120 3 030 97 182

1986 4 262 4 151 97 226

1987 5 383 5 320 99 285

1988 6 405 6 333 99 380

1989 7 247 7 100 98 312

1990 2 980 2 912 98 328

1991 2 559 2 511 98 350

Av tabell 2 nedan framgår att det sammantagna värdet av beviljade

utför

seltillstånd beräknat i fasta priser minskat under år 1991 med 17 %.

Tabell 2. Utförselbevis för försåld krigsmateriel under åren

1985-1991 i löpande

priser och i 1968 års prisnivå1 jämte den procentuella

värdeförändringen

År Värde i löpande Värde i 1968 års Värdeförändring

 priser milj. kr. priser milj. kr %

1985 3 120 746 +30,9

1986 4 262 980 +31,3

1987 5 383 1 194 +21,8

1988 6 405 1 366 +14,4

1989 7 247 1 455 + 6,5

1990 2 980 578 -60,3

1991 2 559 478 -17,3

1 Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex för verkstadsprodukter

använts.

Faktiska leveranser

KMI:s utförselstatistik grundar sig på de uppgifter som redovisas av

export

företagen rörande värdet av levererad materiel.

 Tabell 3 visar värdet i miljoner kronor av svensk

krigsmaterielexport un

der den senaste tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 års

prisnivå.

Av tabellen framgår även krigsmaterielens andel av Sveriges totala

varuex

port. Värdena fr.o.m år 1988 avser export från samtliga

krigsmaterieltillver

kare inkl. statliga myndigheter som är affärsverk. Utförsel av jakt-

och sport

skyttemateriel från vapenhandlare till enskilda personer liksom till

vapen

handlare, som tidigare ingick i totalbeloppet, redovisas sedan år

1988 sepa

rat.

Tabell 3. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren 1981--1991

i löpande

priser och 1968 års prisnivå2, m.m.

År Sveriges Krigsmaterielexport

 totala

 varuexport

 (löp. priser) löpande andel av 1968 års värdeför-

 milj. kr. priser totalexporten priser ändring

 milj. kr. % milj. kr. %

1981 144 523 1 697 1,17 577 --25,5

1982 167 975 1 588 0,95 481 --16,6

1983 210 310 1 658 0,79 444 -- 7,7

1984 242 500 2 178 0,90 554 +24,8

1985 259 985 2 137 0,82 511 -- 7,8

1986 265 100 3 243 1,22 746 +46,0

1987 281 433 4 427 1,57 981 +31,5

1988 304 782 6 155 2,02 1 313 +34,0

1989 332 580 6 005 1,81 1 206 -- 8,1

1990 339 8503 3 327 0,98 645 --46,5

1991 332 9004 2 705 0,81 506 --21,5

2 Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex för verkstadsprodukter

använts.

3 Uppgiften om Sveriges totala varuexport för 1990 har i årets

sammanställning

korrigerats enligt senare uppgifter från SCB. Korrigeringen innebär

ingen

ändring av

uppgiften om krigsmaterielexportens andel härav.

4 Preliminär uppgift

Krigsmaterielens andel av Sveriges totala varuexport för år 1991

uppgår

till 0,81 %, mot 0,98 % för år 1990. Genomsnittssiffran för den

senaste tio

årsperioden är 1,19 %.

 Som alltid gäller att förändringar från ett år till ett annat inte

ger underlag

för några mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. Den

avse

värda minskningen av exporten, såväl i absoluta tal som i fasta

priser, som

skedde under år 1990 och som har fortsatt under år 1991, innebär att

värdet

återgått till den nivå som förelåg under den första delen av

1980-talet.

 En jämförelse av tabellerna 1,2 och 3 ovan visar, att det

sammantagna vär

det av beviljade utförseltillstånd under ett år kan skilja sig

avsevärt från vär

det av faktiska leveranser under samma år. Detta beror på att givna

utförsel

tillstånd inte sällan avser utförsel som sträcker sig över flera

kalenderår, lik

som på att tillstånd i vissa fall ej utnyttjas helt.

 I tabell 4 nedan redovisas krigsmaterielexporten fördelad på de 16

olika

materielkategorierna i krigsmaterielförteckningen.

Tabell 4. Värdet av svensk krigsmaterielexport i milj. kr. under

åren1989--1991

fördelat på krigsmaterialförteckningens huvudområden

 1991 1990 1989

 1. Handeldvapen m.m. 2 2 1

 2. Artilleripjäser m.m. 206 634 1 747

 3. Ammunition m.m. 394 1 008 1 662

 4. Robotar, torpeder, minor m.m. 1 586 799 1 294

 5. Materiel för stridsledning m.m. 155 334 399

 6. ABC-stridsmateriel m.m. - - -

 7. Sprängämnen m.m. 77 149 102

 8. Fartyg m.m. - - 4

 9. Luftfartyg m.m. 158 188 384

10. Fordon 50 130 272

11. Materiel för strålning m.m. - - -

12. Fotomateriel - - -

13. Hjälmar m.m. - - 2

14. Bromateriel - - -

15. Övningsmateriel 63 65 20

16. Maskiner, verktyg m.m. 14 18 118

SUMMA 2 705 3 327 6 005

Till redovisningen av exporten år 1991 som framgår av tabell 4 kan

föl

jande preciseringar göras till vissa produktområden. Inom grupp 2

(artille

ripjäser m.m.) har utförseln till ca 60 % av värdet avsett

luftvärnspjäser inkl.

reservdelar, och till drygt 30 % pansarvärnsvapen inkl. pansarskott.

Grupp

3 (ammunition m.m.) omfattar ammunition till såväl handeldvapen som

grovkalibriga vapen. Utförseln under denna kategori har till ca 60 %

avsett

pansarvärnsammunition. Inom grupp 4 (robotar, torpeder, minor m.m.)

har

utförseln till ca 60 % av värdet utgjorts av robotar inkl.

reservdelar och till

behör till sådan materiel, varav till ca två tredjedelar pansarvärns-

och luft

värnsrobotar.

nGeografisk fördelning

Den i föregående tabeller redovisade totala omfattningen av

krigsmateriel

exporten och dess uppdelning på olika huvudområden kompletteras i föl

jande sammanställningar av en redovisning av exportens fördelning,

dels på

skilda regioner under år 1991 jämfört med den senaste femårsperioden

(ta

bell 5), dels på enskilda länder under åren 1989, 1990 och 1991

(tabell 6).

Sammanställningen visar, att den svenska krigsmaterielexporten i

genom

snitt under den redovisade perioden till ca 50 % av sitt värde gått

till Europa

och till ca 34 % till Asien.

Tabell 5. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av

värdet

under

åren 1986--1991.

 1986 1987 1988 1989 1990 1991

Europa 53 42 33 42 52 81

Nordamerika 4 14 11 10 8 12

Sydamerika 9 4 6 3 1 0

Asien 31 38 50 44 37 6

Afrika 0 2 0 0 0 0

Oceanien 3 0 0 0 2 1

Antal länder 38 40 38 36 33 36

Tabell 6. Exporten av krigsmateriel i tusental kronor år 1991

fördelad på länder

(som jämförelse anges även exporten under åren 1989 och 1990)

 1991 1990 1989

Amerikas Förenta Stater233 028 253 788 562 153

Andorra5 92 - -

Argentina 178 - 105

Australien 14 938 50 693 25 318

Belgien 221 048 2 293 2 247

Botswana5 45 - -

Brasilien 2 867 36 524 38 393

Canada 96 048 19 003 48 221

Danmark 182 008 132 718 213 127

Finland 453 554 296 711 91 676

Frankrike 28 343 6 023 3 570

Förbundsrepubliken

Tyskland 163 239 201 422 168 569

Gabon - 14 -

Ghana - 2 790 2 016

Grekland - 129 2 198

Hongkong5 - 107 9 848

Indien 29 517 1 117 150 2 444 790

Indonesien 1 782 - 49 791

Irland 41 301 3 015

Island5 67 36 37

Italien 9 218 14 308 80 344

Japan 6 136 34 485 3 275

Jugoslavien - 53 447 601 334

Luxemburg 46 - -

Malaysia 47 577 3 640 2 934

Malta5 - - 31

Mauritius5 75 67 -

Mexico - - 6

Namibia5 49 - -

Nederländerna 218 699 201 021 180 166

Nepal 15 133 - -

Norge 617 043 477 098 737 886

Nya Zeeland 4 560 5 704 3 382

Pakistan 3 680 4 316 90 617

Peru - - 20

Portugal 278 4 632 415

Schweiz 13 873 30 330 12 128

Singapore 59 727 66 100 28 561

Spanien 5 993 53 508 10 619

Storbritannien 48 538 52 969 60 902

Tunisien 219 2 483 10 993

Ungern5 57 - -

Venezuela 307 915 2 466

Österrike 226 741 203 183 363 847

Summa 2 704 467 3 327 072 6 005 002

5 Endast utförsel av finkaliberammunition.

Under år 1991 omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport leve

ranser till 36 länder. Till 12 av dessa understeg exportvärdet 1

milj. kr. Av

seende 6 mottagare år 1991 har exporten utgjorts endast av

finkaliberammu

nition.

 Det kan noteras att 34 % av den samlade utförseln under år 1990

avsåg

export till ett land, nämligen Indien (41 % år 1989). Denna export

dominera

des i sin tur av AB Bofors leveranser av fälthaubitssystem. I takt

med att

dessa leveranser fullföljts har Indiens andel av totalexporten

fortsatt att

minska, och utgjorde under år 1991 endast drygt 1 %. Den regionala

fördel

ningen av exporten har förskjutits så att länderna i Europa och

Nordamerika

kommit att utgöra de helt dominerande mottagarna av svensk

krigsmateriel

under år 1991.

 Till detta skall läggas utförsel av reservdelar, underhållsmateriel

m.m.

från Försvarets materielverk till ett sammanlagt värde av 15,4

milj.kr. Denna

utförsel skedde i allt väsentligt till Finland och Danmark.

 Härutöver skedde under år 1991 utförsel av handeldvapen för jakt-

och

sportskytte till ett sammanlagt värde av ca 2,3 milj.kr.

Upplåtelse av tillverkningsrättigheter m.m.

Under år 1991 har sex tillstånd lämnats till upplåtelse av

tillverkningsrättig

heter utom riket. De har avsett tillverkning i Australien (två

tillstånd), Ca

nada, Norge, Storbritannien resp. Tyskland.

 Prövningen av ärenden rörande licenser sker på samma sätt som när

det

gäller export av materielen som sådan. Förutom den prövning som

föregår

varje tillstånd till export av krigsmateriel görs en genomgång av

relevanta

delar av licensavtalet. Därvid fästs särskild vikt vid frågor rörande

licensens

omfattning, dess utsträckning i tiden, reexportklausuler m.m.

 Regeringen har med stöd av 12 § utförsellagen föreskrivit en

skyldighet för

företag som överlåtit en tillverkningsrätt avseende krigsmateriel

till någon i

utlandet att årligen redovisa huruvida överlåtelsen är i kraft samt,

om möj

ligt, huruvida tillverkning skett på basis av denna överlåtelse.

 Tretton företag har för år 1991 lämnat sådan redovisning avseende 88

li

censöverlåtelser i 19 länder.

Militärt inriktad utbildning

Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt

utförsellagen

(7 §) inte bedrivas inom landet utan regeringens tillstånd, med vissa

undan

tag. Under år 1991 har inget sådant tillstånd lämnats.

Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt

Enligt 10 § utförsellagen skall företag som har tillstånd att

tillverka eller

till

handahålla krigsmateriel årligen redovisa uppgifter om ägande i

utländska

rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring

eller för

säljning av krigsmateriel.

 Sex företag har, avseende läget den 31 december 1991, redovisat

ägande i

20 utländska rättssubjekt i 10 länder.

De exporterande företagen

Det finns för närvarande ca 60 exportörer av krigsmateriel i Sverige.

Av

dessa är knappt hälften mindre företag som har tillstånd att handla

med jakt-

och sportskyttevapen. 37 företag som har tillstånd att tillverka

krigsmateriel

exporterade sådan materiel under år 1991, varav 25 för mer än 1 milj.

kr.

 Den främsta exportören under år 1991 var Swedish Ordnance -- FFV/Bo

fors AB, som svarade för ca 60 % av krigsmaterielexporten. Swedish

Ord

nance är sedan februari 1992 helägt dotterbolag till Celsius

Industrier AB.

Härutöver exporterade 3 företag för mer än 100 milj. kr., nämligen

Saab In

struments AB, Saab Missiles AB och Volvo Flygmotor AB.

 Två företag, nämligen NobelTech Systems AB och Swedish Explosives

AB, exporterade vardera för mellan 50 och 100 milj. kr. Sex företag

exporte

rade för mellan 10 och 50 milj.kr. Dessa var[REDACTED_EFTERNAMN] Radar

Electronics AB,

FFV Aerotech AB, Hägglunds Vehicle AB, Norma Precision AB, Saab-Sca

nia AB (flygdivisionen) samt SATech Electronics AB.

 Övriga företag med en export överstigande 1 milj.kr är ABB Atom AB,

Air Target Sweden AB, Aviation Consulting Partners AB, Bofors Aerotro

nics AB,[REDACTED_EFTERNAMN] Safety AB, Lindesbergs Industri AB, Mipro AB, Norabel

AB, Saab Training Systems AB, SA Marine AB, Statoil Europarts AB,

Volvo Aero Support AB och Winscan AB.

 Tillsammans svarade dessa 25 företag för mer än 99 % av den totala

svenska krigsmaterielexporten under år 1991.