Prop.

1994/95:93Regeringens proposition

1994/95:93

Elektronisk dokumenthantering inom

skatteförvaltningen, m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 27 oktober 1994

Mona[REDACTED_EFTERNAMN]

 Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås de lagändringar som krävs för att den pappersbaserade

ärendehanteringen inom skatteförvaltningen skall kunna ersättas med elektroniska

dokument och elektroniska akter. En elektronisk akt föreslås innehålla alla

handlingar i ett ärende, både handlingar som har upprättats i elektronisk form

och elektroniska avbildningar av pappersbaserade handlingar. Elektroniska

dokument skall rättsligt vara likställda med pappersbaserade dokument.

 I propositionen föreslås vidare vissa lagändringar för att möjliggöra för

Skattemyndigheten i Kopparbergs län att överföra beslutsbehörigheten i fråga om

punktskatterevisioner till annan skattemyndighet.

 De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 1995.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut ...........................4

2 Lagtext ...............................................5

 2.1 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

 (1980:343) ........................................5

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om

 punktskatter och prisregleringsavgifter...........13

 2.3 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen

 (1953:272)........................................15

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1959:551) om

 beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt

 lagen (1962:381) om allmän försäkring.............16

3 Ärendet och dess beredning ...........................17

4 ADB-användningen inom beskattningsverksamheten .......18

 4.1 Nuvarande ordning ................................18

 4.2 Planerade rutiner ................................20

 4.3 Allmänna överväganden ............................21

5 Elektronisk dokumenthantering ........................23

6 Registerfrågor .......................................27

 6.1 Regionala register för elektroniska akter m.m.....27

 6.2 Registerinnehåll .................................28

 6.3 Terminalåtkomst och registeransvar ...............30

 6.4 Sökbegrepp .......................................32

 6.5 Utdrag enligt 10 § datalagen, m.m. ...............33

 6.6 Bevarande och gallring ...........................34

7 Överlämnande av förvaltningsuppgift ..................37

8 Överlämnande av material till domstol m.m. ...........38

9 Beslut om skatterevision inom punktskatteområdet .....39

10 Författningskommentar ................................41

 10.1Förslaget till ändring i skatteregisterlagen......41

 10.2Förslaget till ändring i lagen om punktskatter

 och prisregleringsavgifter .......................45

 10.3Förslaget till ändring i uppbördslagen ...........46

 10.4Förslaget till ändring i lagen om beräkning av

 pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381)

 om allmän försäkring .............................46

Bilaga 1 Utredningens sammanfattning av betänkandet

 Elektronisk dokumenthantering inom skatte-

 förvaltningen (Ds 1994:80) .....................47

Bilaga 2 Betänkandets lagförslag ........................49

Bilaga 3 Förteckning över de remissinstanser som yttrat

 sig över betänkandet Elektronisk dokumenthan-

 tering inom skatteförvaltningen (Ds 1994:80)....72

Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag ....................73

Bilaga 5 Lagrådets yttrande .............................85

Utdrag ur protokoll vid regeringsammanträde den 27

oktober 1994 ............................................86

Rättsdatablad ...........................................87

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till

 1 lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),

 2 lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och

 prisregleringsavgifter,

 3 lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),

 4 lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst

 enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

 Härigenom föreskrivs i fråga om skatteregisterlagen (1980:343)1

 dels att 8 § och rubriken närmast före 8 § skall upphöra att gälla,

 dels att nuvarande 9 a, 11, 12, 12 a och 13 §§ skall betecknas 14, 15, 16, 17

och 19 §§,

 dels att 7, 9, 10, nya 17 och nya 19 §§ skall ha följande lydelse samt att

rubriken närmast före 5 § skall ersättas med huvudrubriken "Det centrala

skatteregistret" och underrubriken "Innehåll",

 dels att rubriken närmast före 9 § skall sättas närmast före nya 15 §,

 dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 11-13, 18 och 20 §§ samt

en ny huvudrubrik närmast före nya 11 § och fyra nya underrubriker, närmast före

10, nya 11, nya 12 och nya 13 §§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §2

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6 §§,

det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

 1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3

§ 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall

behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses

i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 2. Uppgifter 2. Uppgifter

angående avslutad angående avslutad

revision, verkställt revision, verkställt

taxerings- eller besök eller annat

mervärdesskattebesök sammanträffande

eller annat sam- enligt 3 kap. 7 §

manträffande enligt taxeringslagen

3 kap. 7 § (1990:324), 17 kap.

taxeringslagen 4 § mervärdes-

(1990:324) eller 17 skattelagen

kap. 4 § mer- (1994:200), 78 § 2 a

värdesskattelagen mom. uppbördslagen

(1994:200). För (1953:272), 27 a §

varje sådan åtgärd får lagen (1984:668) om

anges tid, art, uppbörd av socia-

beskattningsperiod, lavgifter från

skatteslag, arbetsgivare eller

myndighets beslut 19 b § lagen (1958:-

om beloppsmässiga än- 295) om sjömans-

dringar av skatt skatt. För varje

eller underlag för sådan åtgärd får anges

skatt med anledning tid, art, beskatt-

av åtgärden samt upp- ningsperiod,

gift huruvida skatteslag,

bokföringsskyldighet myndighets beslut

har fullgjorts. om beloppsmässiga

 ändringar av skatt

 eller underlag för

 skatt med anledning

 av åtgärden samt

 3. Uppgift om uppgift huruvida

registrering av bokföringsskyldighet

skyldighet att har fullgjorts.

betala skatt, 3. Uppgift om

uppgift om innehav registrering av

av skattsedel på skyldighet att

preliminär skatt, betala skatt,

uppgifter om beslut uppgift om innehav

om återkallelse av av skattsedel på

skattsedel på preliminär skatt,

preliminär F-skatt uppgifter om beslut

med angivande av om återkallelse av

skälen för beslutet, skattsedel på

uppgifter som behövs preliminär F-skatt

för att bestämma med angivande av

skatt eller avgift skälen för beslutet,

enligt uppbördslagen uppgifter som behövs

(1953:272), lagen för att bestämma

(1984:668) om skatt eller avgift

uppbörd av enligt

socialavgifter från uppbördslagen, lagen

arbetsgivare, lagen om uppbörd av

(1990:659) om socialavgifter från

särskild löneskatt på arbetsgivare, lagen

vissa för- (1990:659) om

värvsinkomster, särskild löneskatt på

lagen (1991:586) om vissa

särskild in- förvärvsinkomster,

komstskatt för utom- lagen (1991:586) om

lands bosatta, särskild inkomst-

lagen (1990:912) om skatt för utomlands

nedsättning av bosatta, lagen

socialavgifter, (1990:912) om

mervärdesskattelagen nedsättning av

(1994:200) och socialavgifter,

lagen (1951:763) om mervärdesskattelagen

beräkning av statlig och lagen

inkomstskatt på ack- (1951:763) om

umulerad inkomst beräkning av statlig

samt uppgifter om inkomstskatt på

redovisning, inbe- ackumulerad inkomst

talning och samt uppgifter om

återbetalning av redovisning, inbe-

sådana skatter eller talning och

avgifter. återbetalning av

 sådana skatter eller

 avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 5. Uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning

av skatt, dock ej skälen för besluten, samt uppgift om att laga förfall

föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.

 7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2-4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 8. Uppgift om beslut 8. Uppgift om beslut

om beskattning, dock om beskattning, dock

ej skälen för beslutet, ej skälen för beslutet

uppgift om utmätning och uppgift om utmätning

enligt 68 § 6 mom. enligt 68 § 6 mom.

uppbördslagen samt uppbördslagen.

uppgift om anledning

till att överskjutande

skatt inte helt betalas

ut med återbetalnings-

kort.

 9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogdemyndighet,

uppgift om indrivningsresultat, uppgift om beslut om ackord, likvidation eller

konkurs samt uppgift om betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, taxeringsvärde, delvärde,

beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för fastighet som ägs

eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare och

övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastighetsskatt samt

uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

 14. Uppgift om tid 14. Uppgift om tid

och art för planerad och art för planerad

eller pågående revision eller pågående revision

samt beskattningsperiod samt beskattningsperiod

och skatteslag som och skatteslag som denna

denna avser samt upp- avser samt uppgift om

gift om tid för plane- tid för planerat besök

rat taxerings- eller eller annat sammanträffande

mervärdesskattebesök enligt 3 kap. 7 § taxe-

eller annat samman- ringslagen, 17 kap. 4 §

träffande enligt 3 kap. mervärdesskattelagen,

7 § taxeringslagen 78 § 2 a mom. uppbörds-

eller 17 kap. 4 § mer- lagen, 27 a § lagen om

värdesskattelagen. uppbörd av socialavgifter

 från arbetsgivare eller

 19 b § lagen om

 sjömansskatt.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare samt,

om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot skatteåterbetalning på

ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och typ.

 16. Uppgift om antal 16. Uppgift om antal

perioder om trettio perioder om trettio

dagar för vilka den dagar för vilka den

skattskyldige uppburit skattskyldige uppburit

inkomst som beskattas inkomst som beskattas

enligt lagen enligt lagen om

(1958:295) om sjömansskatt.

sjömansskatt.

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

 19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke, typ och årsmodell.

 20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift och

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av

skattereduktion enligt samma lag samt uppgift om beslut om sådan

skattereduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16 §

sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt respektive

i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek,

belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag,

föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 24. Uppgift som skall

 lämnas enligt 13 kap.

 29 eller 30 §§ mer-

 värdesskattelagen.

 9 §

 Uppgifter som avses i Uppgifter som avses i

7 och 8 §§ får tas in i 7 § får tas in i regis-

registren endast i den tret endast i den ut-

utsträckning som före- sträckning som före-

skrivs av regeringen skrivs av regeringen

eller myndighet som eller myndighet som

regeringen bestämmer. regeringen bestämmer.

 Regeringen får Regeringen får

föreskriva mindre föreskriva mindre

avvikelser från avvikelser från

bestämmelserna om bestämmelserna om

registerinnehåll i registerinnehåll.

denna lag.

 Terminalåtkomst

 10 §3

 Terminalåtkomst till Terminalåtkomst till

uppgifter i register uppgifter i det cen-

enligt denna lag får trala skatteregistret

finnas endast för de får finnas endast för de

ändamål som anges i 1 ändamål som anges i 1 §

§ och i den utsträck- och i den utsträckning

ning i övrigt som anges i övrigt som anges i

i andra-femte styckena. anges i andra-femte

 styckena.

 Skattemyndigheten i länet får ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5

och 6 §§, 7 § 1-6, 8, 9, 13, 15, 17 och 22 samt de uppgifter därutöver som

behövs för utfärdande av skattsedel och dubblettskattsedel.

 Skattemyndigheten Skattemyndigheten

får vidare ha får vidare ha

terminalåtkomst till terminalåtkomst till

uppgifter som avses uppgifter som avses

i 7 § 7, 10-12, 14, i 7 § 7, 10-12, 14,

16, 18, 20, 21 och 16, 18, 20, 21, 23

23 och som hänför sig och 24 och som hänför

till länet eller sig till länet eller

gäller skattskyldig gäller skattskyldig

som beskattas i som beskattas i

länet. länet.

 Riksskatteverket Riksskatteverket

får ha terminal- får ha terminal-

åtkomst till åtkomst till

uppgifter som avses uppgifter som avses

i 5 och 6 §§ samt 7 § i 5 och 6 §§ samt 7 §

1-18, 20-23. 1-18, 20-24.

 Kronofogdemyndighet Kronofogdemyndighet

får ha får ha

terminalåtkomst till terminalåtkomst till

det centrala uppgifter enligt 5

skatteregistret i och 6 §§ samt 7 § 1, 3

fråga om uppgifter och 4.

enligt 5 och 6 §§ Kronofogdemyndighet

samt 7 § 1, 3 och 4. i det län där ett mål

Kronofogdemyndighet är registrerat för

i det län där ett mål exekutiva åtgärder får

är registrerat för vidare ha sådan

exekutiva åtgärder får terminalåtkomst i

vidare ha sådan fråga om uppgifter

terminalåtkomst i enligt 7 § 7, 8, 12

fråga om uppgifter och 13. Termi-

enligt 7 § 7, 8, 12 nalåtkomsten får avse

och 13. den som är

Terminalåtkomsten får registrerad som

avse den som är gäldenär hos kro-

registrerad som nofogdemyndighet

gäldenär hos eller make till

kronofogdemyndighet gäldenären eller

eller make till annan som sambe-

gäldenären eller skattas med

annan som gäldenären. I fråga om

sambeskattas med uppgifter enligt 7 §

gäldenären. I fråga om 1 får

uppgifter enligt 7 § terminalåtkomsten

1 får avse också den som är

terminalåtkomsten delägare i

avse också den som är fåmansföretag där någon

delägare i fåmansföre- som avses i tredje

tag där någon som meningen är delägare.

avses i tredje

meningen är delägare. Behörig myndighet i

 ett annat EU-land

 får, i fråga om

 skattskyldig enligt

 mervärdes-skattelagen

 (1994:200), ha

 terminalåtkomst till

 uppgift om namn,

 firma, adress,

 registrerings-nummer

 och tidpunkt för

 registre-ring eller

 avregistrering samt

 uppgift som skall

 lämnas i en

 periodisk

 sammanställning

 enligt 13 kap. 30 §

 mervärdesskattelagen.

 De regionala

 skatteregistren

 Innehåll

 11 §

 Ett regionalt

 skatteregister får

 innehålla följande

 uppgifter som hänför

 sig till länet:

 1. uppgift om

 fysisk eller

 juridisk persons

 identitet,

 2. uppgift om

 taxeringsår, be-

 skattningsår,

 inkomstår och redo-

 visningsperiod,

 3. uppgift om

 ärendebeteckning,

 ärendemening och

 ärendesamband,

 4. uppgift om

 beteckning på

 handling samt i

 förekommande fall

 uppgift om att en

 handling i ett

 ärende inte finns i

 registret,

 5. uppgift om att

 ärendet omprövats

 eller överklagats

 samt domstols

 beslut,

 6. administrativa

 och tekniska

 uppgifter som behövs

 för handläggningen av

 ärendet.

 Registret får också

 innehålla handling

 som kommit in eller

 upprättats i ett

 ärende som hänför sig

 till länet. En sådan

 handling får

 innehålla uppgift

 som avses i 4 §

 eller 6 § andra

 stycket datalagen

 (1973:289) endast

 om en enskild har

 lämnat uppgiften

 eller om den behövs

 för handläggningen av

 ärendet.

 Terminalåtkomst

 12 §

 Terminalåtkomst

 till ett regionalt

 register får finnas

 endast för de ändamål

 som anges i 1 § och

 endast i den

 utsträckning som

 anges i andra och

 tredje styckena.

 Riksskatteverket

 och skattemyn-

 digheten i länet får

 ha terminalåtkomst

 till de uppgifter

 som avses i 11 §

 första stycket.

 Det skattekontor

 som skall handlägga

 ett ärende får ha

 terminalåtkomst till

 handling som avses

 i 11 § andra

 stycket. Ett

 skattekontor får

 också ha

 terminalåtkomst till

 handling som finns

 i ett ärende vid ett

 annat skattekontor

 om det behövs för

 handläggningen av

 ett ärende.

 Regeringen får

 föreskriva att

 Riksskatteverket

 eller skattemyndig-

 het i annat fall än

 som avses i tredje

 stycket får ha

 terminalåtkomst till

 handling som avses

 i 11 § andra

 stycket.

 Sökbegrepp

 13 §

 I fråga om

 uppgifter som avses

 i 11 § första stycket

 får som sökbegrepp

 användas endast

 personnummer,

 organisationsnummer,

 namn, firma,

 ärendebeteckning,

 taxeringsår,

 beskattningsår,

 inkomstår, redo-

 visningsperiod,

 handläggande enhet,

 datum och uppgift

 om var i

 handläggningsgången

 ärendet befinner

 sig.

 I handling som

 avses i 11 § andra

 stycket får som

 sökbegrepp användas

 endast ärendebe-

 teckning och

 beteckning på hand-

 ling.

 17 §4

 Uppgifter om en arbetstagares eller uppdragstagares namn och personnummer, slag

av preliminär skatt som personen skall betala samt uppgifter till ledning för

beräkning av skatteavdrag för betalning av preliminär och kvarstående skatt, får

lämnas på medium för automatisk databehandling till arbetsgivare eller

uppdragsgivare.

 Uppgift som avses

 i 10 § sjätte stycket

 får lämnas ut till

 behörig myndighet i

 ett annat EU-land på

 medium för auto-

 matisk

 databehandling

 eller på annat sätt.

 Underlag för uppgiftsutlämnandet får hämtas in på medium för automatisk

databehandling.

 18 §

 I ett

 registerutdrag

 enligt 10 §

 datalagen

 (1973:289) behöver i

 fråga om ett

 regionalt register

 uppgift i handling

 som har getts in av

 enskild eller som

 den register-

 ansvarige har

13 § expedierat till den

 Om inte annat sägs registrerade inte

i andra eller tas med. Om

tredje stycket uppgiften finns i

skall sådana upp- ärende rörande den

gifter i register som begärt utdraget,

enligt denna lag skall det framgå av

som hänför sig till utdraget att

viss beskatt- uppgiften inte

ningsperiod gallras finns med.

när sju år gått från

utgången av det 19 §5

kalenderår under Om inte annat sägs

vilket perioden i andra eller

gick ut. tredje stycket

 skall sådana upp-

 gifter i det

 centrala

 skatteregistret som

 hänför sig till viss

 beskattningsperiod

 gallras när sju år

 gått från utgången av

 det kalenderår under

 vilket perioden

 gick ut.

 Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §, 7 § 3,

med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av skattsedel på preliminär

F-skatt och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag enligt lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får bevaras även efter

utgången av den tid som anges i första stycket. Detsamma gäller uppgifter om

 1. personnummer för make och, om samtaxering sker med annan person,

personnummer för denne,

 2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet,

 3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart på

kontrolluppgift om inkomst av kapital,

 4. antal perioder om trettio dagar för vilka den skattskyldige uppburit inkomst

som beskattas enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt,

 5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt investeringsavdrag och

redovisningsperiodens längd vid redovisning av mervärdesskatt.

 Uppgift om revision får bevaras under högst tio år efter utgången av det år

under vilket revisionen avslutades.

 Regeringen får meddela föreskrifter om förlängd bevaringstid för uppgifter som

avses i första eller tredje stycket.

 20 §

 Upptagningar i

 regionala register

 skall i fråga om

 deklarationer och

 andra handlingar

 som lämnats till

 ledning för

 beskattning eller

 upprättats eller för

 granskning

 omhändertagits av en

 myndighet för

 skattekontroll,

 gallras sju år

 eller, i fråga om

 handlingar som

 avser aktiebolag

 eller ekonomisk

 förening, tio år

 efter beskattnings-

 årets utgång.

 Andra upptagningar

 i regionala

 register än sådana

 som avses i första

 stycket skall

 gallras tolv år

 efter

 beskattningsårets

 utgång.

 Regeringen eller

 den myndighet som

 regeringen bestämmer

 får meddela

 föreskrifter om

 undantag från

 bestämmelserna i

 första eller andra

 stycket.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1995 års taxering.

 2. Efter utgången av den i 19 § första stycket föreskrivna gallringsfristen

gäller 20 § första stycket också beträffande uppgifter som före ikraftträdandet

har getts in i elektronisk form.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Senaste lydelse 1994:495.

3 Senaste lydelse 1993:1473.

4 Senaste lydelse av förutvarande 12 a § 1994:764.

5 Senaste lydelse av förutvarande 13 § 1993:1473.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och

prisregleringsavgifter

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 11 och 16 §§ samt 7 kap. 2 § lagen (1984:151)

om punktskatter och prisregleringsavgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 11 §1

 Vid skatterevision Vid skatterevision

får räken- får räken-

skapsmaterial och skapsmaterial och

andra handlingar andra handlingar

som rör verksamheten som rör verksamheten

granskas om de inte granskas om de inte

skall undantas skall undantas

enligt 15 §. Med enligt 15 §. Med

handling förstås handling förstås

framställning i framställning i

skrift eller bild skrift eller bild

samt upptagning som samt upptagning som

kan läsas, avlyssnas kan läsas, avlyssnas

eller på annat sätt eller på annat sätt

uppfattas endast uppfattas endast

med tekniskt med tekniskt

hjälpmedel. Revisorn hjälpmedel. Revisorn

får ta prov på varor får ta prov på varor

som används, säljs som används, säljs

eller tillhandahålls eller tillhandahålls

på annat sätt i på annat sätt i

verksamheten. Vid- verksamheten.

are får han granska Vidare får han

varulager, in- inventera kassan,

ventarier, fordon, granska varulager,

särskild räknar- inventarier,

rapparatur, fordon, särskild

mätapparatur och räknarapparatur,

till- mätapparatur och

verkningsprocesser. tillverkningsprocesser.

Han får också prova Han får också prova

särskild särskild

räknarapparatur och räknarapparatur och

mätapparatur. mätapparatur.

 Beskattningsmyndigheten

får besluta att

kassainventering får

göras vid

revisionen.

 16 §2

 Skattemyndigheten

 i Kopparbergs län får

 uppdra åt

 Skattemyndigheten i

 Stockholms län,

 Skattemyndigheten i

 Göteborgs och Bohus

 län eller

 Skattemyndigheten i

 Riksskatteverket Malmöhus län att

har samma be- fatta beslut om

fogenhet som uppgiftsskyldighet

Skattemyndigheten i enligt 5 § eller

Kopparbergs län har skatterevision

enligt 3 kap. 2, 3 enligt 3 kap. i

och 7-15 §§. I dess ställe.

förekommande fall Riksskatteverket

tar verket därmed har samma be-

över den befogenhet fogenhet som

som annars skattemyndigheten

skattemyndigheten har enligt 3 kap. I

har. förekommande fall

 tar verket därmed

 över den befogenhet

 som annars

 skattemyndigheten

 har.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 kap.

 2 §

 Skattetillägg Skattetillägg

enligt 1 § tredje enligt 1 § fjärde

stycket skall stycket skall

undanröjas av undanröjas av

beskatt- beskatt-

ningsmyndigheten, ningsmyndigheten,

om deklaration om deklaration

kommer in inom en kommer in inom en

månad från den dag då månad från den dag då

den skattskyldige den skattskyldige

har fått del av har fått del av

beslutet om beslutet om

skattetilllägg. skattetilllägg.

_____________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre föreskrifter gäller

fortfarande i fråga om revisioner som beslutats före ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 1994:474.

2 Senaste lydelse 1993:462.

2.3 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att 55 § 2 mom. uppbördslagen (1953:272)1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 55 §

 2 mom. 2 mom.

Arbetsgivare skall Arbetsgivare skall

för varje för varje

arbetstagare med arbetstagare med

inbetalningskort inbetalningskort

som anges i 33 § som anges i 33 d §

eller på blankett eller på blankett

enligt fastställt enligt fastställt

formulär redovisa formulär redovisa

hur mycket som har hur mycket som har

dragits av för dragits av för

kvarstående skatt. kvarstående skatt.

Därvid gäller Därvid gäller

bestämmelserna om bestämmelserna om

uppbördsdeklaration uppbördsdeklaration

i tillämpliga delar. i tillämpliga delar.

 Vid redovisning enligt första stycket får i stället för inbetalningskort

användas förteckning enligt formulär, som skattemyndigheten har godkänt efter

förslag av arbetsgivaren.

 Riksskatteverket får på ansökan av arbetsgivare medge att skatteavdrag för

kvarstående skatt redovisas i annan ordning än som anges i första eller andra

stycket.

___________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1959:551) om

beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att det i lagen (1959:551) om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall

införas en ny paragraf, 1 b §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 b §

 Beslut enligt

 denna lag får sättas

 upp i form av ett

 elektroniskt

 dokument.

 Med ett

 elektroniskt

 dokument avses en

 upptagning vars

 innehåll och

 utställare kan

 verifieras genom

 ett visst tekniskt

 förfarande.

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

beräkning av pensionsgrundande inkomst för år 1994.

1 Lagen omtryckt 1976:1015.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1976:1015.

3 Ärendet och dess beredning

I en framställning till Finansdepartementet den 18 januari 1994 lade

Riksskatteverket (RSV) fram förslag om ett utökat användande av automatisk

databehandling (ADB) i skatteförvaltningens ärendehantering och kontrollverksam-

het. I framställningen föreslogs bl.a. att beskattningsbeslut i vissa fall skall

kunna fattas genom ADB, att skatteregistret skall kunna användas vid revisions-

och annan kontrollverksamhet i ökad omfattning och att inhämtande av uppgifter

till skatteregistret och utlämnandet av uppgifter ur registret till arbetsgivare

skall författningsregleras.

 RSV föreslog också att inkomna handlingar, t.ex. deklarationer, skall läsas in

och lagras i skatteregistret med hjälp av s.k. bildteknik. Beslut skall fattas

och lagras direkt i registret. Beslutsdokumentet skall sparas endast i form av

ett elektroniskt dokument. Handlingarna i ärendet skall bilda en "elektronisk

akt".

 Efter remissbehandling har delar av RSV:s framställning lagts till grund för

regeringens proposition 1993/94:224 Ändringar i skatteregisterlagen, m.m. I

propositionen lades fram förslag bl.a. om att beskattningsbeslut i vissa fall

skall kunna fattas genom ADB och att skatteregistret skall kunna användas för

revisions- och annan kontrollverksamhet. Förslagen har antagits av riksdagen

(bet. 1993/94:SkU42, rskr. 1993/94:384, SFS 1994:763-767).

 Förslaget om att lagra inkomna handlingar, beslut m.m. i elektroniska akter gav

upphov till en rad frågor som inte i tillräcklig omfattning belystes i RSV:s

framställning. Regeringen ansåg därför, i likhet med remissinstanserna, att

förslaget i denna del behövde utredas ytterligare. Dåvarande chefen för

Finansdepartementet förordnade därför den 14 mars 1994 en utredare att se över

säkerhetsfrågor m.m. vid hantering av s.k. elektroniska akter m.m. i

skatteregistret. Utredarens förslag redovisades i betänkandet Elektronisk

dokumenthantering inom skatteförvaltningen (Ds 1994:80). Förslagen avser de

lagändringar som är påkallade för att elektronisk hantering av akter, m.m. skall

kunna börja införas från och med 1995 års taxering. En sammanfattning av

betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2.

 Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i

bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i

Finansdepartementet (dnr Fi94/2202). Regeringen tar i det följande upp de

förslag som förts fram i betänkandet. Datainspektionen har i yttrande enligt 2 a

§ datalagen (1973:289) förklarat sig inte ha något att erinra mot förslagen.

 Regeringen behandlar i det här sammanhanget även en framställning från RSV om

vissa lagändringar för att möjliggöra att beslut om revision enligt lagen

(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter fattas också av vissa

andra skattemyndigheter än Skattemyndigheten i Kopparbergs län (dnr Fi94/2306).

 Regeringen tar också upp frågan om ändringar i skatteregisterlagen till följd

av regeringens proposition 1994/95:57 Mervärdesskatten och EG.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 13 oktober 1994 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran.

Lagrådets yttrande finns i bilaga 5.

 Lagrådet har inte yttrat sig över förslagen till ändring i 7 § 24, 10 § sjätte

stycket och 17 § andra stycket skatteregisterlagen (1980:343). Förslagen gäller

ett ämne som tillhör Lagrådets granskningsområde. Ändringarna är en följd av

regeringens proposition 1994/95:57 Mervärdesskatten och EG. De är därför av

sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

4 ADB-användningen inom beskattningsverksamheten

4.1 Nuvarande ordning

Beslut

Enligt 4 kap. 1 § taxeringslagen (1990:324, TL) är taxeringsbeslut grundläggande

beslut om årlig taxering, omprövningsbeslut och beslut om taxeringsåtgärd efter

domstols beslut. Ett grundläggande beslut om årlig taxering som inte innebär

någon avvikelse från deklarationen dokumenteras enligt nuvarande rutiner inte i

någon särskild beslutshandling utan den beslutande tjänstemannen sätter sin

signatur på deklarationsblanketten. Genom signeringen anses beslut om taxering

ha fattats. I och med signeringen anses även beslut om pensionsgrundande inkomst

(PGI) och beslut om underlag för egenavgifter fattade. Beslutade belopp framgår

dels av deklarationsblanketten, dels av uppgifter som registreras i

skatteregistret. För de beslut som inte innehåller något bedömningsmoment

beräknas taxering och PGI maskinellt i skatteregistret. I dessa fall är således

själva deklarationen beslutsbärare.

 I de fall skattemyndigheten avviker från de uppgifter som lämnats i

deklarationen underrättas den skattskyldige genom ett särskilt beslutsdokument

eller - i vissa fall - genom anmärkning på skattsedeln på slutlig skatt (9 och

10 §§ taxeringsförordningen [1990:1236]).

 Särskild A-skatt och preliminär F-skatt debiteras antingen på grundval av

uppgifter från den senaste debiterade slutliga skatten eller med ledning av en

preliminär taxering. I det förra fallet sker debiteringen automatiskt.

Debitering med ledning av en preliminär taxering sker genom att en handläggare

går igenom ärendet och gör en bedömning samt beräknar den preliminära skatten.

Om skattemyndigheten avviker från de lämnade uppgifterna underrättas den

skattskyldige om detta i ett beslut. Skattebelopp och förfallodagar framgår av

skattsedeln.

 Beslut om jämkning fattas sedan en handläggare gått igenom ansökan och gjort en

bedömning. Att beslut om jämkning föreligger registreras i skatteregistret. Den

skattskyldige erhåller en underrättelse om beslutet. Beslut om jämkning som

innebär att belopp och skälen för särskild beräkningsgrund är desamma som

föregående år fattas automatiskt. Uppgifter om beslutet inklusive belopp

registreras i skatteregistret. Dessutom förtecknas samtliga beslut på en lista

som skrivs ut och signeras. Någon särskild beslutshandling för varje enskild

skattskyldig finns inte och underlaget vid själva uträkningen av skattebeloppen

bevaras inte i registret. Beslut meddelas normalt endast på A-skattesedeln. I

det fall myndigheten avviker från den skattskyldiges uppgifter i ansökan

underrättas denne om detta i ett särskilt beslut.

 Debitering av slutlig skatt sker nästan undantagslöst maskinellt. Vid

debiteringen gottskrivs bl.a. preliminär A-skatt och debiterad särskild A-skatt

och preliminär F-skatt samt överskjutande ingående mervärdesskatt. I vissa fall

tar en handläggare ställning till ärendet och upprättar ett beslut. Den

skattskyldige underrättas om beslutet genom skattsedeln på slutlig skatt.

Besluten lagras endast i skatteregistret.

 Den som är registrerad för mervärdesskatt redovisar mervärdesskatten i en

särskild deklaration, som samtidigt utgör inbetalningskort. Deklarationen är

förberedd för optisk läsning. Uppgifter från en positiv deklaration läses in

maskinellt i skatteregistret. De negativa deklarationerna hanteras däremot

manuellt. Den som inte är registrerad för mervärdesskatt utan redovisar mervär-

desskatten i sin självdeklaration betalar in mervärdesskatten i samma ordning

som gäller för inkomstskatt. Om den skattskyldige lämnar in en

mervärdesskattedeklaration i rätt tid anses beskattningsbeslut ha fattats enligt

deklarationen. I annat fall anses skatten genom beskattningsbeslut ha bestämts

till noll kronor, 15 kap. 2 § mervärdesskattelagen (1994:200, ML).

 Motsvarande hantering tillämpas vid uttag av socialavgifter från arbetsgivare

och de skatter som omfattas av lagen (1984:151) om punktskatter och

prisregleringsavgifter, LPP. Beslutsförfarandet inom mervärdesskatte-,

arbetsgivaravgifts- och punktskatteområdena skiljer sig således från förfarandet

på inkomstskattesidan.

 Utöver de beskrivna rutinerna för själva beskattningsbesluten fattar

skattemyndigheten under ärendehandläggningen en rad andra beslut. Det kan t.ex.

vara fråga om anstånd med att lämna deklaration eller betala skatt eller att

förelägga den skattskyldige att inkomma med en självdeklaration eller att lämna

kompletterande uppgifter.

Uppgiftslämnande

Skattemyndigheten får i dag en rad uppgifter på medium för automatisk

databehandling. Detta gäller bl.a. kontrolluppgifter och specifikation över

kvarstående skatt som betalats genom skatteavdrag. Vidare kan näringsidkare,

efter särskilt medgivande från RSV eller myndighet som RSV bestämmer, lämna de

uppgifter om näringsverksamhet (s.k. SRU-uppgifter) som enligt 2 kap. 19 § lagen

(1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter (LSK) skall lämnas i

självdeklarationen på medium för automatisk databehandling. RSV bedriver fr.o.m.

taxeringsåret 1994 en försöksverksamhet som innebär att SRU-uppgifter även kan

lämnas genom filöverföring från ett informationssystem via telenätet direkt till

en mottagningsfunktion hos skatteförvaltningen.

4.2 Planerade rutiner

Genom lagstiftning som trädde i kraft den 1 juli 1994 (prop. 1993/94:224, bet.

1993/94:SkU42, rskr. 1993/94:384, SFS 1994:764) har skattemyndigheten fått

möjlighet att fr.o.m. 1995 års taxering fatta vissa beslut av masskaraktär genom

ADB. De nya reglerna innebär att grundläggande beslut om årlig taxering, i de

fall någon avvikelse inte görs från deklarerade uppgifter, får fattas helt

automatiskt på grundval av de uppgifter som finns registrerade i

skatteregistret. Det är framför allt beslut som grundar sig på den förenklade

självdeklarationen som kommer att fattas på detta vis. Inte enbart

taxeringsbeslut som grundar sig på en förenklad självdeklaration utan även

beslut där skattemyndigheten utan avvikelse godtar uppgifterna i en särskild

självdeklaration kan fattas genom ADB. Vidare kan de beslut som grundas på

taxeringsbeslutet, t.ex. beslut om PGI och underlag för beräkning av

egenavgifter samt debiteringsbeslut fattas helt maskinellt.

 De nya rutiner för ärendehandläggningen som behandlas i betänkandet innebär att

också beslut som kräver en bedömning av en handläggare skall sättas upp och

förvaras i elektronisk form. Ett sådant beslut avses fattas genom att den som

handlägger ärendet sätter sin elektroniska signatur på en upptagning som

innefattar beslutet. Den elektroniska signaturen avses vara kopplad till

handläggarens personliga kod och behörighetskort. Beslutet kan därefter ändras

endast genom ett särskilt beslut. Besluten skall avfattas och sparas endast i

ett skatteregister i form av ett elektroniskt dokument. Den skattskyldige skall

få en särskild underrättelse i ett pappersdokument om beslutet eller - när det

är tillräckligt - underrättas via skattsedeln på slutlig skatt.

Skattemyndigheterna skall vidare läsa in och lagra inkomna pappershandlingar med

hjälp av s.k. bildteknik. Rutinerna för avbildning av handlingar (bildfångst)

avses bestå av två delar, en sökdel och en bilddel. Bilddelen skapas genom att

en inkommen handling registreras genom bildfångst och lagras, t.ex. inbränd på

en s.k. WORM-skiva, så att den sedan kan tas fram för handläggning av ärendet.

Varje bild avses vara låst till innehåll och utseende eftersom syftet endast är

att bevara handlingens originalinnehåll. Bilden avses således inte användas på

något annat sätt än pappersoriginalet. De handlingar som registrerats genom

bildfångst är till skillnad från beslut som sätts upp i elektronisk form och

handlingar som ges in elektroniskt inte elektroniska dokument. Handlingarna är

endast kopior av pappershandlingarna. Originalhandlingarna skall förvaras under

sedvanliga former så att de kan tas fram vid behov.

Utredningens förslag

I betänkandet Elektronisk dokumenthantering inom skatteförvaltningen föreslås

att den pappersbaserade ärendehanteringen ersätts med elektroniska dokument och

elektroniska akter. De regionala skatteregistren föreslås tas i anspråk för de

elektroniska akterna. Skyddet för den enskildes personliga inegritet tillgodoses

inom ramen för föreskrifter om terminalåtkomst till den elektroniska akten.

Möjligheten till elektroniskt uppgiftslämnande föreslås utvidgad till att även

avse deklarationer.

4.3 Allmänna överväganden

Skatteförvaltningen använder redan i dag i stor utsträckning ADB i sin

verksamhet. Inom skatteförvaltningen finns en mängd informationssystem och

register. För hela landet förs med hjälp av ADB ett centralt skatteregister och

för varje län ett regionalt skatteregister. Skatteregistren får användas bl.a.

vid inkomst- och förmögenhetstaxeringen samt vid bestämmande och uppbörd av

inkomst- och förmögenhetsskatt m.fl. skatter och avgifter. I skatteregistren får

samtliga de uppgifter som behövs för beskattningen registreras. I registren får

också beslut registreras med undantag av skälen för besluten.

 Genom att utnyttja datorstödet har det blivit möjligt att effektivisera delar

av ärendehanteringen. Regeringen har i andra sammanhang understrukit vikten av

att fortsätta utvecklingsarbetet. Som tidigare nämnts skall skattemyndigheten

fr.o.m. 1995 års taxering kunna fatta vissa beslut av masskaraktär genom ADB.

För att ytterligare effektivisera och underlätta ärendehanteringen finns det

enligt regeringens mening skäl att så långt som möjligt ta till vara de

rationaliseringsmöjligheter som ADB-tekniken erbjuder. Ett utökat användande av

ADB-tekniken kan medföra förenklingar för såväl skattemyndigheten som enskilda.

Rationaliseringen får emellertid inte ske på bekostnad av ett rimligt skydd för

den personliga integriteten och rättssäkerheten.

 Frågan om de rättsliga konsekvenserna av en ärendehandläggning baserad på

bildfångade pappershandlingar är ny. Eftersom bildfångst - om inte särskilda

begränsningar görs - innebär att alla uppgifter i en handling registreras

oavsett hur känslig en uppgift är, krävs åtgärder för att tillgodose behovet av

skydd för den enskildes personliga integritet. Motsvarande gäller lagring av

beslut och andra handlingar som upprättas i ett ärende.

 Remissinstanserna har ställt sig positiva till det föreslagna systemet med en

elektronisk ärendehantering. Datainspektionen och Föreningen Auktoriserade

Revisorer (FAR) anser dock att det är angeläget att förslagen inte genomförs

förrän det inom skatteförvaltningen finns säkra tekniska lösningar för en

dokumenthantering i enlighet med förslagen. Riksåklagaren (RÅ) är inte beredd

att tillstyrka förslaget i den del som innebär att självdeklarationer skall

kunna lämnas i ett elektroniskt dokument.

 Säkerhetsarbetet inom skatteförvaltningen är enligt regeringens mening så väl

utvecklat att goda förutsättningar finns för att skapa och vidmakthålla en sådan

säkerhetsnivå som fordras för de föreslagna systemen. RSV:s planer på att genom

elektroniska signaturer och kryptering bereda skydd för själva handlingarna ger

förutsättningar för att också skapa rutiner som tillgodoser såväl in-

formationssystemens säkerhet som den rättsliga regleringen på området. Det kan i

detta sammanhang påpekas att på tullområdet har ett system med uppgiftslämnande

genom elektroniska dokument tillämpats sedan år 1990. Regeringen anser mot

bakgrund härav att det inte kan anses föreligga några hinder att nu införa ett

system med elektronisk dokumenthantering. Detta gäller givetvis under förut-

sättning att frågor om bl.a. informationssäkerhet, rättssäkerhet och

integritetsskydd ges en tillfredsställande lösning.

 Vad gäller frågor om rättssäkerheten vid ärendehandläggningen bör en ut-

gångspunkt vara det synsätt som har präglat hanteringen av dessa frågor i pap-

persmiljö. Här kan en användning av elektroniska dokument -rätt utformad - ge

samma säkerhet som ett pappersbaserat förfarande.

 I betänkandet uttalas att rekvisitet "handling" i skattebrottslagen (1971:69)

torde böra förstås så att även elektroniskt lämnade deklarationer innefattas.

Med anledning härav föreslås ingen ändring i skattebrottslagen. RÅ anför i sitt

yttrande att med hänsyn till innebörden av ordet handling i allmänt språkbruk

och till det nyligen införda förbudet mot analog tillämpning av

straffbestämmelser, gör förslagen om elektroniskt uppgiftslämnande det

nödvändigt att i skattebrottslagen införa en definition av vad som i lagen

förstås med handling.

 Skattebrottslagen är för närvarande föremål för översyn av 1993 års

skattebrottsutredning (Fi 1993:08). Utredningen väntas lägga fram ett

delbetänkande om ändringar i skattebrottslagen i början av år 1995. Regeringen

är inte beredd att nu föregripa utredningens arbete genom att föra in en

definition av begreppet handling i skattebrottslagen. Till följd av detta bör

inte heller ett ställningstagande till förslaget om elektroniskt lämnade

deklarationer tas nu. Regeringen avser att återkomma till frågan i samband med

översynen av skattebrottslagen.

 Skattemyndigheternas informationssystem består av många delsystem. Det torde

inte vara praktiskt möjligt att ta ett nytt heltäckande system i drift vid ett

enda tillfälle. Nya rutiner får därför införas successivt.

 Viss verksamhet av försökskaraktär pågår och den föreslagna elektroniska

akthanteringen planeras bli genomförd i lokala försök vid 1995 års taxering.

Enligt RSV kan med den inriktning av systemutvecklingen och inköpen av

utrustning som gäller f.n. en ärendehandläggning grundad på elektroniska akter

genomföras inom hela skatteförvaltningen under senare delen av 1990-talet.

 Förslagen har inte någon omedelbar inverkan på skatteförvaltningens

resursbehov. Däremot gör regeringen den bedömningen att ett genomförande av

förslagen är av stor betydelse för att man inom skatteförvaltningen skall kunna

ta tillvara de möjligheter till rationalisering av ärendehandläggningen som

modern teknik erbjuder. Det bidrar därmed till minskade administrationskostnader

på sikt.

5 Elektronisk dokumenthantering

Regeringens förslag: Den pappersbaserade ärende-

hanteringen skall kunna ersättas med elektroniska

dokument och elektroniska akter. En elektronisk

akt skall innehålla alla handlingar i ett ärende,

både handlingar som har upprättats i elektronisk

form och elektroniska avbildningar av pappersbase-

rade handlingar.

 För låsta elektroniska handlingar skall införas

beteckningen elektroniska dokument. Elektroniska

dokument skall ha samma ställning som pappersdoku-

ment.

 Beslut i beskattningsärenden skall få sättas upp

i form av ett elektroniskt dokument.

 Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I

betänkandet föreslås emellertid att det i lag regleras att ett beslut får sättas

upp i en skriftlig handling eller i ett elektroniskt dokument. Vidare föreslås

att beslut under en övergångstid skall få lagras i ett register även om det inte

satts upp i ett elektroniskt dokument.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller

lämnat det utan erinran. Länsrätten i Stockholms län anför att något undantag

från kravet på elektronisk signatur inte bör införas. Datainspektionen och FAR

anser att det är angeläget att förslagen inte genomförs förrän det inom

skatteförvaltningen finns säkra tekniska lösningar för en dokumenthantering i

enlighet med förslagen. Riksarkivet anför att det finns ett behov av att

klargöra vilket material i de elektroniska akterna som hör till ärenden i

förvaltningslagens mening till skillnad från material av endast administrativ

eller annan art. Industriförbundet och Företagens uppgiftslämnardelagation (FUD)

anser att det finns ett behov av att definiera begreppet elektronisk akt. Flera

remissinstanser framhåller att kraven på säkerhet och lås måste ställas mycket

högt.

 Skälen för regeringens förslag: Den elektroniska ärendehanteringen bör i så

stor utsträckning som möjligt fogas in i gällande regelmönster. Av grundläggande

betydelse är att de elektroniska dokumenten kan jämställas med och ges samma

bevisvärde som pappersdokument och -inte minst mot bakgrund av straffrättsliga

aspekter - kunna bindas till utställaren. Detta är emellertid närmast ett

tekniskt och administrativt problem.

 Genom ändringar år 1990 i tullagen (1987:1065) har begreppet elektroniskt

dokument införts (SFS 1991:157). Begreppet har definierats som en upptagning

vars innehåll och utställare kan verifieras genom ett visst tekniskt förfarande.

Denna definition har också förts in i lagen (1994:448) om pantbrevsregister. Det

kan ifrågasättas om inte en definition av begreppet nu bör föras in i

förvaltningslagen (1986:223) eller annan lag av mer övergripande karaktär.

Justitiedepartementet har emellertid tillsatt en utredning som enligt direktiven

(dir. 1994:42) har till uppgift att föreslå generella regler för elektroniska

dokument i förvaltningen. Enligt regeringens mening bör, i avvaktan på

utredningens förslag, bestämmelserna placeras i den lagstiftning som berörs på

beskattningsområdet. Det får anses lämpligt att också använda samma terminologi

som på tulldata- och datapantbrevsområdena.

 Regeringen föreslår därför att en definition av begreppet elektroniskt dokument

efter förebild av begreppen i tullagen och lagen om pantbrevsregister förs in

även i skattelagstiftningen.

 Kraven på säkerhet när det gäller lås för de elektroniska dokumenten med

anknytning till utställare bör ställas så höga att det elektroniska dokumentet

kan jämställas med ett undertecknat pappersdokument. Det finns många tekniska

metoder för att lagra data och för att åstadkomma en äkthetskontroll. Det är

enligt regeringens mening varken möjligt eller lämpligt att lägga en teknisk

beskrivning till grund för det rättsliga synsättet på dokumenten.

Skattemyndigheternas informationssystem bör enkelt kunna anpassas till nya

säkerhetslösningar. Vilken teknisk lösning som skall användas för att åstadkomma

lås med anknytning till utställaren bör därför inte bestämmas i lag. Det bör i

stället överlämnas till RSV att ange den eller de metoder för att signera

elektroniska dokument som skall användas på skatteområdet.

 Regeringen vill dock framhålla att det är lämpligt att de elektroniska doku-

menten utformas så att det av varje läsbart exemplar framgår vem som är

utställare och att dokumentet är signerat. Den elektroniska signeringen bör

vidare utformas så att utställaren, t.ex. genom att skriva sitt namn vid

signeringsproceduren, får klart för sig att motsvarande verkan inträder som vid

ett traditionellt undertecknande av en pappersurkund.

Beskattningsbeslut m.m.

Förvaltningslagen innehåller inte någon reglering av hur ett beslut skall sättas

upp. Inte heller finns i taxeringslagen eller annan lag på beskattningsområdet

regler om hur beslut skall sättas upp. I 9 § taxeringsförordningen (1990:1236)

stadgas att taxeringsbeslut som innefattar avvikelse från självdeklaration eller

skönstaxering i avsaknad av deklaration samt omprövningsbeslut och beslut om

särskild avgift skall undertecknas av beslutsfattaren. I 13 § förordningen

(1984:247) om punktskatter och prisregleringsavgifter stadgas att beslut om

taxeringsrevision skall vara skriftligt. I övrigt regleras beslutens utformning

i verksförordningen (1987:1100). Enligt 29 § verksförordningen skall i fråga om

statliga myndigheters beslut finnas en handling varav framgår bl.a. beslutets

innehåll, vem som fattat beslutet och beslutsdag.

 Genom lagstiftning som trädde i kraft den 1 juli 1994 infördes i taxeringslagen

bestämmelser om att grundläggande beslut om årlig taxering får fattas genom ADB

i det fall skälen för beslutet enligt 20 § första stycket 1 förvaltningslagen

får utelämnas (SFS 1994:766). Motsvarigheter till bestämmelsen infördes också i

uppbördslagen och lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring. Det är här fråga om beslut som fattas helt

automatiskt på grundval av de uppgifter som finns i skatteregistret. Besluten

förses genom ett tekniskt förfarande med ett "lås" så att de inte senare kan

ändras annat än i form av ett omprövningsbeslut eller efter överklagande. Sådana

beslut signeras däremot inte så att beslutet kan knytas till någon bestämd

beslutsfattare. I stället anses beslut genom ADB fattade av länsskattechefen.

Detta kommer till uttryck i 3 kap. 13 § andra stycket förordningen (1990:1293)

med instruktion för skatteförvaltningen. Av sådant beslut behöver inte framgå

vem som fattat det (3 kap. 3 § andra stycket förordningen).

 Beslut om mervärdesskatt anses enligt 15 kap. 2 § ML, om deklaration inkommit i

rätt tid, fattade i enlighet med avgiven deklaration. I annat fall anses skatten

genom beskattningsbeslut ha bestämts till noll kronor. Besluten sätts inte upp i

någon särskild handling. Motsvarande gäller beslut om uttag av socialavgifter

från arbetsgivare och de skatter som omfattas av lagen om punktskatter och

prisregleringsavgifter.

 Det system med elektroniska akter som nu föreslås innebär att beslut som sätts

upp i en särskild handling, dvs. andra beslut än beslut genom ADB samt beslut

enligt 15 kap. 2 § ML, 4 kap. 2 § LPP och 11 § lagen (1984:668) om uppbörd av

socialavgifter från arbetsgivare, USAL, skall kunna sättas upp i ett

elektroniskt dokument och lagras i akten. I ett ärende fattas en rad beslut

utöver själva beskattningsbesluten. Inkommer t.ex. den skattskyldige inte med

deklaration skall han föreläggas att inom viss tid göra detta. Finner

skattemyndigheten att anledning finns att företa revision skall myndigheten

fatta ett särskilt beslut om detta.

 Bestämmelser om hur beskattningsbeslut skall sättas upp finns i dag inte i lag

utan i de förordningar som knyter an till lagstiftningen. Regeringen anser mot

bakgrund härav att bestämmelser om att beslut får sättas upp i ett elektroniskt

dokument lämpligen bör tas in i de förordningar som knyter an till

skattelagarna, nämligen taxeringsförordningen (1990:1236), förordningen

(1990:1237) om självdeklaration och kontrolluppgifter, uppbördsförordningen

(1967:626), mervärdesskatteförordningen (1994:223) och förordningen (1984:247)

om punktskatter och prisregleringsavgifter. Bestämmelserna skall omfatta de

beslut som fattas i ett ärende av beskattningsmyndigheten och som i dag sätts

upp i en särskild handling. I fråga om beräkning av PGI saknas reglering i

förordning. Bestämmelser om att beslut får sättas upp i ett elektroniskt

dokument även inom detta område måste därför införas i lagen (1959:551) om

beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring.

 I fråga om andra handlingar som skattemyndigheten upprättar i ett ärende bör

RSV kunna meddela föreskrifter om hur sådana upptagningar skall sättas upp.

 I betänkandet har föreslagits att införandet av formkravet att besluten skall

vara försedda med en elektronisk signatur och låsas, skall kunna senareläggas.

Enligt regeringens mening är det ur rättssäkerhetssynpunkt emellertid inte

lämpligt att införa rutiner med beslut upprättade i elektronisk form innan

rutiner för lås och elektroniska signaturer har utarbetats. Det är viktigt för

den enskilde att kunna förlita sig på att det inte är möjligt att manipulera

fattade beslut. Den enskilde bör också kunna kontrollera vem som fattat

beslutet.

Elektronisk akthantering

Beslut och andra handlingar som upprättas i form av ett elektroniskt dokument

kommer tillsammans med de handlingar som bildfångats att lagras i en s.k.

elektronisk akt. De möjligheter som nu finns att lämna t.ex. uppgifter enligt 2

kap. 19 § LSK, s.k. SRU-uppgifter, via telenätet eller på diskett medför att

även inkomna teckenbaserade upptagningar kan komma att ingå i de elektroniska

akterna. En elektronisk akt kommer således att innehålla såväl handlingar som

registrerats genom bildfångst som elektroniska dokument. Enligt regeringens

mening bör begreppet elektronisk akt däremot inte införas i skatteregisterlagen

(1980:343). Det får anses tillräckligt att ange att samtliga handlingar som

kommer in eller upprättas i ett ärende får tas in i ett register. Begreppet

används emellertid i det följande som en beteckning på de handlingar som finns i

ett ärende.

 I en akt sammanförs normalt handlingar som kommer in eller upprättas i ett

ärende. Någon reglering på förvaltningsområdet av vad som utgör en akt eller ett

ärende finns inte. De rutiner som finns har fungerat utan någon detaljreglering

i lag. Enligt regeringens mening kan det inte heller vid en elektronisk

akthantering anses nödvändigt med en reglering i lag. De närmare rutinerna för

akthantering bör i stället behandlas i verkställighetsföreskrifter.

 Det kan förekomma att handlingar som lämnats in av en skattskyldig av någon

anledning inte kan registreras och tas in i en akt med hjälp av den teknik för

bildfångst som nu tillämpas. Regeringen vill därför i detta sammanhang påpeka

att det är av mycket stor vikt att det klart framgår av de register som kommer

att föras om en sådan, icke bildfångad, handling finns i ärendet.

6 Registerfrågor

6.1 Regionala register för elektroniska akter m.m.

Regeringens förslag: De nuvarande regionala skatte-

registren skall i fortsättningen ses som delar av

det centrala skatteregistret. I stället skall nya

regionala register inrättas för de elektroniska

akterna och sökregistren m.m. som behövs för den

elektroniska dokumenthanteringen.

 Utredningens förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft något att erinra mot

förslaget. Länsrätten i Stockholms län anser att de elektroniska akterna bör

finnas i mindre register hos resp. lokalt skattekontor.

 Skälen för regeringens förslag: De elektroniska akterna kommer som tidigare

beskrivits att innehålla såväl beslut m.m. som upprättats i ett elektroniskt

dokument som handlingar som registrerats genom bildfångst. Detta innebär att

akterna kan komma att innehålla känsliga personuppgifter. Den enskilde bör också

vara oförhindrad att genom uppgifter i handlingar ta tillvara sin rätt samtidigt

som myndigheterna bör få motivera sina beslut, oberoende av om

integritetskänsliga uppgifter därigenom registreras.

 Skyddet för den enskildes personliga integritet kan med det föreslagna systemet

för ärendehandläggning inte garanteras enbart genom att begränsa de uppgifter

som får registreras. Ett rikstäckande register vars ändamål är

ärendehandläggning vid beskattning kan därför inte godtas om känsliga personupp-

gifter skall få registreras. Hanteringen av de elektroniska akterna bör därför

begränsas till regionala register.

 En skattemyndighet består vanligtvis av ett länsskattekontor, ett eller flera

lokala skattekontor, länsgemensamma stödenheter (administrativ enhet och

rättsenhet) samt sekretariat. Den nya organisationen har medfört att bl.a.

processföringen sker under medverkan och överinseende av en länsgemensam

funktion. S.k. EKO-brottsrevision utförs i de flesta länen på länsskattekontoret

och kan naturligtvis avse skattskyldiga i hela länet. Det finns vidare en tydlig

tendens mot att verksamheten inom en skattemyndighet bedrivs i projektform i

stället för genom en fast organisation med enheter eller sektioner. Detta leder

till att handläggningen av ett visst ärende kan aktualiseras vid flera kontor

eller andra enheter och att det inte av t.ex. geografiska begränsningar kan

utläsas vid vilken organisatorisk enhet ett ärende skall handläggas.

 När det gäller frågan om registren skall föras länsvis eller av de lokala

skattekontoren anser regeringen, i likhet med vad som föreslagits i betänkandet,

att övervägande skäl talar för att registerstrukturen bör följa den länsvisa

myndighetsindelningen. Ett motsvarande skydd för den enskilde som vid en

registerstruktur knuten till lokala kontor bör kunna beredas genom föreskrifter

om terminalåtkomst och sökbegrepp.

 De regionala skatteregistren innehåller i dag inte annat än utdrag ur det

centrala skatteregistret och uppgifter som registreras för att föras in i det

centrala skatteregistret. Alla uppgifter i de regionala registren ryms således

inom det centrala skatteregistret vid en utgångspunkt i det rättsliga begreppet

"register" enligt datalagen. Regeringen föreslår därför att de nuvarande

regionala registren fortsättningsvis skall ses som delar av det centrala skatte-

registret. Därigenom kan skatteregisterlagens reglering avseende regionala

register tas i anspråk för de elektroniska akterna.

 De regionala registren skall även med det nya innehållet enligt regeringens

mening få användas för samma ändamål som det centrala skatteregistret.

 Skatteregisterlagen gäller inte beträffande register som förs för uppgifter som

avses i lagen om punktskatter och prisregleringsuppgifter. Datainspektionen har

i beslut den 21 juni 1993 (dnr 1939-93) meddelat tillstånd för Skattemyndigheten

i Kopparbergs län att föra personregistret BRIS (Besluts-, Redovisnings- och

Informationssystem för det särskilda skattekontoret). Enligt regeringens mening

bör även registerfrågor rörande elektronisk akthantering på punktskatteområdet

kunna bli föremål för Datainspektionens tillståndsprövning. Ledning torde därvid

kunna hämtas från den reglering som nu arbetas in i skatteregisterlagen.

6.2 Registerinnehåll

Regeringens förslag: De regionala registren skall

innehålla elektroniska akter samt de uppgifter som

behövs för bl.a. identifiering av den skattskyldige,

ärendet och de handlingar som hör till ärendet.

Uppgifterna får finnas i ett regionalt register i

den mån de hänför sig till länet.

 En elektronisk akt får innehålla känsliga person-

uppgifter endast i det fall den enskilde själv

lämnat uppgifterna eller om uppgifterna behövs för

handläggning av ett ärende.

 Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna har i huvudsak inte haft något att erinra. Datainspektionen

anser att det inte är en tillräcklig avgränsning att säga att ett regionalt

register får innehålla sökregister. Enligt inspektionen bör det framgå direkt av

lagen att det endast är fråga om uppgifter som behövs för att man skall kunna

identifiera handlingar i en elektronisk akt. Det bör även anges vilka slags

uppgifter det rör sig om.

 Skälen för regeringens förslag: De regionala registren skall innehålla samtliga

handlingar i ett ärende. Som tidigare beskrivits kan dessa handlingar komma att

innehålla känsliga personuppgifter. Sådana uppgifter bör enligt regeringens

mening få tas in i de elektroniska akterna endast om den enskilde själv har

lämnat uppgiften eller om myndigheten behöver uppgiften för

ärendehandläggningen.

 Enskilda uppgifter i ett beslut eller på en bild skall inte kunna sökas fram

(se avsnitt 6.4). För att kunna söka efter en akt i ett ärende måste därför

finns uppgifter som möjliggör en sådan eftersökning. Det måste också finnas

möjlighet för handläggaren av ett ärende att enkelt få en överblick över vad som

hänt i ärendet. De uppgifter som behövs för att tillgodose dessa ändamål bör

endast innehålla sådana upplysningar som inte är av integritetskänslig art.

Innehållet bör i huvudsak begränsas till sådana kortfattade uppgifter som behövs

för att identifiera ärendet, den skattskyldige och de handlingar som hör till

ärendet. Här kan en parallell dras med pappersbaserade dagboksblad. Utöver

identitetsuppgifter och ärendebeteckningar kan förekomma uppgifter om t.ex.

dokumenttyp ("Skrift från den skattskyldige", "Föreläggande", "Beslut", etc.),

om beslut överklagats och domstols beslut.

 Registret skall slutligen få innehålla de tekniska och administrativa uppgifter

som behövs. Några sådana upplysningar av integritetskänslig art torde inte

förekomma. Med tekniska och administrativa uppgifter avses i detta sammanhang

detsamma som i 7 § 6 skatteregisterlagen. I den proposition som låg till grund

för skatteregisterlagen (prop. 1979/80:146) anfördes att till tekniska och

administrativa uppgifter hör t.ex. taxeringsdistrikt, taxeringsnämnd, lokal

skattemyndighet, granskare, deklarationsnummer, planerad och verkställd

behandling av ärende, kodnummer för registerföringen o.d. Även uppgifter om

sådan klassificering av de skattskyldiga som sker för verksamheten, t.ex.

indelning i branscher, räknades till administrativ uppgift.

 Akterna med därtill knutna sökuppgifter och administrativa uppgifter bör få

finnas i ett visst regionalt register endast i den mån de hänför sig till det

län registret avser. Att materialet skall "hänföra sig till länet" ger utrymme

för uppgifter som också anknyter till ett annat län men krävs för

ärendehandläggningen i det aktuella länet.

 Regeringen föreslår att bestämmelser om registerinnehåll tas in i en ny

paragraf, 11 §, i skatteregisterlagen.

6.3 Terminalåtkomst, registeransvar m.m.

Regeringens förslag: Det lokala skattekontor som

handlägger ett ärende får ha terminalåtkomst till

den elektroniska akten i ärendet. Åtkomst skall i

vissa fall tillåtas också för andra skattekontor

och skattemyndigheter som behöver uppgifterna i sin

ärendehandläggning. Regeringen kan föreskriva att

åtkomst till akterna får finnas även i andra fall

då åtkomst behövs i myndighetens verksamhet.

 Riksskatteverket och skattemyndigheterna skall ha

åtkomst till övriga uppgifter i registret.

 Skattemyndigheten skall vara registeransvarig för

det regionala registret.

 Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft något att erinra mot

förslaget. Statskontoret framhåller att åtkomstmöjligheterna inte bör begränsas

för hårt om man vill uppnå avsedda fördelar med elektronisk ärendehantering. RSV

anför att åtkomsten till de elektroniska akterna måste vara lätt att anpassa

till framtidens arbetssätt. FUD och Svenska Revisorssamfundet (SRS) framhåller

att skyddet mot olovlig åtkomst till uppgifter i de bärbara persondatorer som

revisorerna kommer att använda sig av måste ställas högt.

 Skälen för regeringens förslag: Frågan om terminalåtkomst till skatteregistren

regleras i 10 § skatteregisterlagen. Utgångspunkten är att uppgifterna får

finnas tillgängliga via terminal endast för vissa ändamål och endast i den mån

behovet att snabbt och enkelt få tillgång till uppgifterna väger tyngre än de

risker från integritetssynpunkt som en terminalåtkomst kan medföra.

 För att tillgodose behovet av skydd för de registrerade måste åtkomsten till de

regionala registren begränsas. Detta gäller särskilt mot bakgrund av att det

inte är möjligt att genom begränsningar av registerändamål och registerinnehåll

tillgodose detta behov. Även om det kan finnas starka effektivitetsskäl som

talar för att man inte bör begränsa åtkomsten i alltför stor omfattning anser

regeringen att övervägande skäl talar för att åtkomsten till framför allt de

elektroniska akterna måste begränsas och att åtkomsten bör regleras i

författning.

 Åtkomsten till de elektroniska akterna bör motsvara de möjligheter till åtkomst

som i dag finns till handlingarna i en pappersbaserad akt. Regeringen föreslår

därför som huvudregel att endast det skattekontor som skall handlägga ett visst

ärende får ha terminalåtkomst till den elektroniska akt som hör till ärendet.

Ett skattekontor skall således i ett regionalt register medges åtkomst endast

till elektroniska akter i ärenden som handläggs vid det skattekontoret och

innehållet i dessa akter avses kunna påverkas endast av handläggare vid det

skattekontoret. Härigenom begränsas den risk för otillbörligt integritetsintrång

som en fri åtkomst till omfattande uppgiftssamlingar kan medföra.

 Den föreslagna regleringen av åtkomsten till de elektroniska akterna kan

emellertid inte göras undantagslös. Regleringen behöver anpassas till bl.a. den

överföring av beslutsbehörigheten i ärenden som på skatteområdet författnings-

enligt sker mellan myndigheter (se bl.a. 2 kap. 2 § tredje stycket TL). En

anpassning behövs också för ärenden där handlingar som finns vid ett annat

skattekontor behövs för ärendehandläggningen. Rutinerna för att i pappersmiljö

rekvirera och översända akter behöver kompletteras med motsvarande ADB-rutiner

samtidigt som skyddet för den enskilde behöver tillgodoses. Åtkomst kan

motiveras inte bara för att tillgodose effektiviteten i ärendehandläggningen

utan också för att bereda den enskilde skydd mot att bli felaktigt beskattad.

 Även i andra situationer kan undantag från huvudregeln tillåtas. Länsgemensamma

enheter inom samma skattemyndighet, t.ex. rättsenheter och administrativa

enheter, bör kunna ges åtkomst för att i enlighet med sina åligganden följa upp

verksamheten vid skattekontoren, m.m. RSV kan behöva åtkomst när verket skall

överklaga ett beslut i ett ärende. Nu nämnda undantag och liknande situationer

behöver enligt regeringens mening inte regleras i lag utan detta kan lämpligen

göras i förordning.

 Den starka decentraliseringen av de regionala registren för ärendehandläggning

gör det emellertid behövligt att ge skattemyndigheterna och deras regionala och

lokala kontor möjlighet att få besked om hos vilket annat lokalt skattekontor

ett ärende finns som rör en viss fråga. RSV och skattemyndigheterna i länen bör

därför ha terminalåtkomst till de uppgifter som behövs för att identifiera

ärendet samt de tekniska och administrativa uppgifterna.

 Vid revision skall revisorer kunna ta med sig uppgifter ur skatte- registret i

en bärbar dator. Att överföra uppgifter som förvaras i ett centralt eller

regionalt register till en bärbar dator medför inte att ett nytt register

uppkommer. Det måste emellertid krävas att de bärbara datorerna inte brukas i

strid mot skatteregisterlagen eller andra bestämmelser på området. Kraven på

tekniskt skydd mot olovlig åtkomst måste ställas högt. Datainspektionen har

meddelat föreskrifter som innebär bl.a. att uppgifter i det centrala

skatteregistret som förvaras i bärbara datorer skall vara krypterat. Det är

också av stor vikt att de nya uppgifter som tillförs ärendet genom att föras in

i de bärbara datorerna därefter förs in i de elektroniska akterna i den mån

uppgifterna skall användas i ett ärende. Enligt regeringens bedömning kan

emellertid något behov av en särskild reglering i lag i fråga om åtkomsten till

och användningen av bärbara datorer inte anses föreligga.

 Regeringen föreslår att bestämmelser om terminalåtkomst till de regionala

registren tas in som en ny paragraf, 12 §, i skatteregisterlagen. Paragrafen har

utformats efter förebild av 10 § skatteregisterlagen.

 Enligt 1 § datalagen (1973:289) är den för vars verksamhet ett personregister

förs registeransvarig om han förfogar över registret. Den som kan påverka

registrets innehåll och/eller överföra innehållet till läsbar form anses förfoga

över registret. Beträffande skatteregistren har frågan om registeransvar

reglerats i 4 § skatteregisterlagen. Av denna bestämmelse framgår bl.a. att

resp. skattemyndighet är registeransvarig för de regionala register som förs i

dag.

 Det är även med den föreslagna ordningen endast skattemyndigheten i länet som

kan anses förfoga över de regionala registren. Den föreskrivna fördelningen av

registeransvaret är därför utan ändringar förenlig med de planerade regionala

registren. Visserligen avses såväl RSV som skattemyndigheterna i länen få

terminalåtkomst till sökregistren så att de kan få fram var en akt finns, men

endast en sådan åtkomst bör inte föra med sig registeransvar.

6.4 Sökbegrepp

Regeringens förslag: I de regionala registren skall

som sökbegrepp användas endast sådana uppgifter som

är nödvändiga för ärendehandläggningen.

 I de elektroniska akterna skall endast ärendebe-

teckning och beteckning på handling få användas som

sökbegrepp.

Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna har inte haft något att erinra. RSV föreslår att även

inkomstår och deklarationsperiod skall få användas som sökbegrepp i

sökregistren. Statskontoret anser att det lokala skattekontor som har åtkomst

till akten bör få möjlighet till fri textsökning.

 Skälen för regeringens förslag: Frågan om vilka möjligheter som bör ges till

sökningar i de elektroniska akterna är av stor betydelse, inte minst från

integritetssynpunkt. I likhet med vad som anförts i fråga om åtkomst till de

elektroniska akterna bör sökmöjligheterna utformas så att rutinerna i princip

motsvarar handläggningen av pappersbaserade akter.

 Handlingarna i en akt avses vara åtkomliga endast i den ursprungliga formen så

att användaren vid sökning får ta fram en viss handling och läsa igenom den. En

upptagning i en elektronisk akt skall inte få användas för att maskinellt söka

en viss uppgift i upptagningen. Användaren får med andra ord inte söka på fri

text i akterna även om detta skulle vara tekniskt möjligt. Enligt regeringens

bedömning bör upptagningarna i en elektronisk akt vara sökbara endast med

ärendebeteckning och beteckning på handling.

 För övriga uppgifter i registret gör sig integritetsintressena inte gällande på

samma sätt som i fråga om de elektroniska akterna. Vid utformningen av de

sökmöjligheter som bör finnas måste hänsyn tas till kravet på en effektiv och

rationellt bedriven ärendehantering. Sökbegreppen bör i huvudsak avse sådana

uppgifter som behövs för att kunna söka fram ett ärende. I de regionala

registren bör därför som sökbegrepp få användas endast personnummer,

organisationsnummer, namn, firma, ärendebeteckning, taxeringsår, beskattningsår,

handläggande enhet, datum och var i ärendegången ärenden befinner sig. Även

uppgifter om inkomstår och redovisningsperiod måste få användas som sökbegrepp.

Dessa sökbegrepp är nödvändiga för att kunna söka fram ärenden om bl.a.

mervärdesskatt och uppbörd. Med redovisningsperiod avses även uppbördsperiod.

 Regeringen föreslår att bestämmelser om sökmöjligheter införs i en ny paragraf,

13 §, i skatteregisterlagen.

6.5 Utdrag enligt 10 § datalagen, m.m.

Regeringens förslag: Registerutdrag enligt 10 §

datalagen behöver inte omfatta handlingar som getts

in av enskild eller som skattemyndigheten har expe-

dierat. Av registerutdraget skall emellertid framgå

om sådana handlingar finns i registret.

Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna har i huvudsak inte haft något att erinra. Datainspektionen

och Göta hovrätt framhåller att det av utdraget bör framgå vilka handlingar som

inte tagits med. FAR anser att det ur säkerhetssynpunkt är väsentligt för den

enskilde att kunna få ut all information som berör honom så länge den är lagrad

i registret.

 Skälen för regeringens förslag: Skriftliga handlingar som enskilda sänt in till

skattemyndigheten kommer med den föreslagna ordningen att finnas i de

elektroniska akterna lagrade som bilder. Uppgifterna i dessa handlingar är inte

sökbara och skattemyndigheten kan därför inte söka fram alla handlingar där

uppgift om enskilda finns. Vidare skulle utdragen bli mycket omfattande om de

måste innehålla kopior av samtliga bildfångade handlingar. Eftersom den enskilde

oftast själv har skrivit den aktuella texten är det enligt regeringens mening

tillräckligt om det av utdragen framgår att aktuella handlingar lagras i form av

bilder hos skatteförvaltningen. Undantaget bör omfatta också handlingar i de

regionala registren som upptar myndighetens förelägganden, beslut, m.m. i den

mån handlingarna redan har expedierats till den registrerade. Bestämmelsen

föreslås som en ny 18 § skatteregisterlagen enligt vilken uppgifter i handlingar

som har getts in av enskild eller som den registeransvarige har expedierat inte

behöver tas med i ett registerutdrag enligt 10 § datalagen. Registerutdraget bör

emellertid uppta sådana uppgifter som möjliggör för den enskilde att identifiera

de handlingar som registrerats genom bildfångst eller som skattemyndigheten

upprättat och som expedierats till honom.

 Om den registrerade vill ta del av en handling i en akt rörande honom äger han

rätt till det med stöd av offentlighetsprincipen och bestämmelserna om

partsinsyn.

 En annan fråga som bör behandlas i detta sammanhang är skyldigheten enligt 14 §

datalagen för myndigheter, som för handläggningen av ett ärende använder sig av

automatisk databehandling, att tillföra upptagningen handlingarna i ärendet i

läsbar form om det inte föreligger särskilda skäl. Syftet med bestämmelsen är

att garantera att det skall vara möjligt att i efterhand klargöra vilka

uppgifter som hade betydelse för avgörandet. I motiven framgår vidare att det

ofta är en förutsättning för partsinsynen att upptagningarna överförts till

läsbar form. Systemet med elektroniska akter bygger på att upptagningarna i ett

ärende inte skall finnas också i pappersform. I det föreslagna systemet finns

alla handlingar samlade i den elektroniska akten. Det kan visserligen förekomma

att även pappershandlingar finns i ett ärende. Detta utgör emellertid en

undantagssituation. Genom de planerade rutinerna för ärendehandläggningen kommer

akterna att bli åtkomliga för part via bildskärm eller utskrift. Regeringen

anser mot bakgrund av det angivna att sådana särskilda skäl som avses i

datalagen föreligger. Något behov av att reglera detta särskilt kan enligt

regeringens mening inte anses föreligga.

6.6 Bevarande och gallring

Regeringens förslag: Uppgifterna i de regionala

registren skall i fråga om deklarationer och andra

handlingar som avgetts till ledning för taxering

m.m. gallras efter samma tid som gäller för mot-

svarande pappershandlingar.

 Andra handlingar än de angivna skall gallras tolv

år efter beskattningsårets utgången.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen be-

stämmer får meddela föreskrifter om undantag från

bestämmelserna om gallring.

Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna har i allt väsentligt inte haft något att erinra mot

förslaget. Länsrätten i Stockholms län framhåller att det är väsentligt att den

framtida arkivbildningen noggrant utreds.

 Skälen för regeringens förslag: Ett system med elektroniska akter kommer att

medföra viss trippellagring av uppgifter i form av dels ingivna handlingar, dels

det bildfångade materialet och andra upptagningar i aktregister, dels uppgifter

i skatteregistren. En förstöring av pappersmaterialet skulle medföra viss

förlust av möjligheten att fastställa informationens äkthet samtidigt som en

förstöring av de elektroniska bilderna efter avslutad ärendehandläggning torde

ge viss förlust av sökmöjligheter. Det är oklart vilket behov av åtkomst till

det pappersbaserade materialet som kommer att föreligga vid t.ex. överklagande.

Därtill kommer att polis- och åklagarmyndigheterna anser att det är angeläget

att orginalhandlingarna bevaras. Regeringen är mot bakgrund härav inte beredd

att på föreliggande underlag föreslå någon tidigareläggning av gallringen

beträffande pappersurkunder trots att samma uppgifter finns i elektroniska

akter. Dessa frågor bör genomlysas närmare i annat sammanhang. Det bör dock

framhållas att det är betydelsefullt att originalhandlingarna, efter att de har

bildfångats, arkiveras så att de enkelt kan återfinnas.

 Även frågan om akivering och gallring av ADB-medium (disketter m.m.) som ges in

till skattemyndigheten behöver belysas ytterligare. RSV har tillsatt en

arbetsgrupp för att klarlägga de närmare rutiner som bör användas vid arkivering

av ADB-material. Resultatet av detta arbete bör inte föregripas. I avvaktan på

detta arbete bör Riksarkivet kunna utfärda de föreskrifter som behövs för en

rationell och ändamålsenlig arkivering.

 En annan fråga rör den lagkollision som i vissa fall uppkommer mellan reglerna

om gallring i skatteregisterlagen och bl.a. lagen om självdeklaration och

kontrolluppgifter när handlingar lämnas till skattemyndigheten i form av

upptagningar för ADB.

 Enligt 4 kap. 13 § första stycket LSK skall självdeklarationer och andra

handlingar som avlämnats till ledning för taxering eller upprättats eller för

granskning omhändertagits av en myndighet för taxeringskontroll förstöras sex år

eller, i fråga om handlingar som avser aktiebolag eller ekonomisk förening, tio

år efter taxeringsårets utgång. Regeringen eller den myndighet regeringen

bestämmer får enligt andra stycket, föreskriva att handlingarna skall bevaras

under längre tid. Regeringen har i förordningen (1990:1237) om

självdeklarationer och kontrolluppgifter meddelat sådana föreskrifter i fråga om

vissa deklarationer m.m.

 Enligt nuvarande 13 § första stycket skatteregisterlagen skall samma uppgifter

i skatteregister som hänför sig till viss beskattningsperiod som huvudregel

gallras när sju år gått från utgången av det kalenderår under vilket perioden

gick ut. När uppgifterna lämnas på papper och därefter registreras i

skatteregistret kan gallring ske enligt de båda regelverken utan någon

regelkonflikt. Bestämmelser om bevarande av deklarationer m.m. finns även i 17

kap. 1 § ML och 73 § UBL.

 När uppgifterna däremot lämnas i en ADB-upptagning blir situationen annorlunda.

Uppgifter som nu lämnas till skatteförvaltningen i sådan form måste bedömas ingå

i de register som förs med stöd av nuvarande skatteregisterlag. En lagkollision

uppkommer därmed eftersom uppgifter som har lämnats enligt lagen om

självdeklaration och kontrolluppgifter skall gallras enligt den lagen samtidigt

som skatteregisterlagens kortare gallringsfrister gäller.

 En utgångspunkt för bevarande av ifrågavarande ADB-upptagningar måste vara att

de skall finnas tillgängliga under lika lång tid som motsvarande

pappershandlingar. Gallringen av deklarationer och andra handlingar som anges i

4 kap. 13 § LSK och som tagits in i de regionala registren bör därför ske efter

de frister som föreskrivs i LSK. Motsvarande bör gälla även i fråga om andra

deklarationer som avges till ledning för beskattning, t.ex.

mervärdesskattedeklarationer och i fråga om uppbördsdeklarationer.

 När det gäller beslut och andra handlingar än de som omfattas av ovan angivna

bestämmelser och som upprättas eller ges in i ett ärende gäller i fråga om

pappersdokument arkivlagens bestämmelser om gallring. Riksarkivet har med stöd

av dessa bestämmelser meddelat särskilda förskrifter om den tid som handlingar i

ett ärende skall bevaras. På samma sätt som gäller för deklarationer m.m.

uppstår inga problem i fråga om de handlingar som ges in av den skattskyldige

och som bildfångats. Däremot måste frågan om hur beslut och andra handlingar som

upprättas i elektronisk form skall gallras regleras särskilt. Utgångspunkten

måste därvid vara att även dessa handlingar skall gallras på samma sätt som om

de satts upp i ett pappersdokument. Eftersom det är fråga om uppgifter som kan

vara känsliga från integritetssynpunkt bör bevarandet regleras i lag. Därvid

talar övervägande skäl för att dessa uppgifter bör gallras efter tolv år, vilken

är den tid som föreskrivs av Riksarkivet i fråga om de beslut av

skattemyndigheten som sätts upp i ett pappersdokument. Samma reglering bör gälla

även beträffande övriga uppgifter i ett regionalt register som är knutna till de

elektroniska akterna.

 Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer bör dock ha möjlighet att

föreskriva om undantag från gallringsbestämmelserna för att bevara visst

material för forskningens behov. Därvid bör en motsvarande reglering som i dag

finns i ovan angivna förordningar rörande undantag från gallringsbestämmelserna

för deklarationer m.m. införas även för upptagningar i ett regionalt register.

Det bör även vara möjligt att föreskriva att handlingar som upprättats i ett

ärende skall gallras efter kortare tid.

 Regeringen föreslår att bestämmelser om gallring av uppgifter i ett regionalt

register tas in i en ny 20 § i skatteregisterlagen.

 Därmed kvarstår endast frågan hur länge elektroniska handlingar, SRU-och

kontrolluppgifter, som med stöd av bestämmelserna i LSK getts in före ett

ikraftträdande av den föreslagna bestämmelsen skall kunna bevaras. Sådana

handlingar kan behövas t.ex. för att följdbeslut skall kunna fattas med

anledning av en ändring i skattedomstol efter sjuårsfristens utgång. Regeringen

föreslår att frågan löses genom en övergångsbestämmelse till skatteregisterlagen

enligt vilken det föreslagna femte stycket i nuvarande 13 § (nya 19 §) också

gäller beträffande uppgifter som har getts in i elektronisk form före

ikraftträdandet av den föreslagna bestämmelsen.

7 Överlämnande av förvaltningsuppgift till enskild

Regeringens förslag: Någon särskild reglering av

skattemyndigheternas rätt att anlita annan för

registrering av uppgifter genom bildfångst av in-

komna handlingar införs inte.

Utredningens förslag: Registreringen av uppgifter som avses ske med hjälp av

bildfångst är att anse som myndighetsutövning. Verksamheten bör därför regleras

i lag. Personal vid ett företag som anlitas för att sköta denna verksamhet skall

åläggas tystnadsplikt.

 Remissinstanserna: SRS avstyrker förslaget och anför bl.a. att skyddet mot

otillbörligt intrång i den enskildes integritet minskar om förslaget genomförs.

Generaltullstyrelsen anser att det med hänsyn till att deklarationer kan

innehålla känslig information är tveksamt om scanning skall tillåtas bedrivas

utanför myndighetens hägn. Datainspektionen och Domstolsverket ifrågasätter om

förfarandet är att anse som myndighetsutövning. FAR anser att den föreslagna

bestämmelsen bör förtydligas så att det klart framgår att sekretessen även

omfattar juridiska personer. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig i frågan

eller har inte haft något att erinra.

 Skälen för regeringens förslag: Skattemyndigheterna avser att, i samband med

den masshantering som uppkommer när vissa frister för ingivande löpt ut, anlita

dataserviceföretag för bildfångst av inkomna deklarationer m.m. Avsikten är

emellertid inte att myndighetsutövning skall bedrivas vid dessa företag.

Kontrollen av handlingarna avser i huvudsak inte brister på uppgiftsnivå utan

endast om handlingen är möjlig att registrera genom bildfångst. En viss kontroll

kommer emellertid att göras vid företaget. Vid registreringen av en uppgift kan

det visa sig att en manuell kontroll av uppgiften i originalhandlingen måste

göras för att kunna konstatera att den registrerade uppgiften överensstämmer med

originalet. För det fall den registrerade uppgiften inte överensstämmer med

originalet och det inte går att utläsa vad den skattskyldige avsett får

handlingen överlämnas till skattemyndigheten för registrering. Det bör inte

ankomma på det företag som skall registrera uppgifterna att "tolka" en uppgift

som den skattskyldige lämnat. De åtgärder av närmast praktisk art som behövs för

att stoppa visst material som inte är användbart och för att göra de tekniska

korrigeringar som kan behövas kan enligt regeringens mening inte anses utgöra

myndighetsutövning. Någon reglering av verksamheten behövs därför inte.

 Regeringen finner inte heller skäl att i detta sammanhang särskilt reglera

frågan om tystnadsplikt. Tystnadsplikten för personalen får i stället regleras

genom avtal mellan skattemyndigheten och det företag som anlitas. När det gäller

registrering av uppgifter om fysiska personer finns dessutom bestämmelser om

tystnadsplikt i 13 § datalagen. Den som tagit befattning med personregister

eller med uppgifter som samlats in för att ingå i ett sådant register får inte

obehörigen röja vad han till följd därav fått veta om enskilds personliga

förhållanden.

 I betänkandet har förordats att RSV - beträffande de handlingar där sådan

säkerhet är erforderlig - överväger att låta förse de elektroniska

avbildningarna med en förklaring att upptagningens innehåll överens- stämmer med

originalet och att låsa upptagningen, inklusive vidime- ringen, med en

elektronisk signatur. Ur rättssäkerhetssynpunkt är det väsentligt att den som är

ansvarig för bildfångsten också kan garantera att handlingarna återges i

fullständigt och oförvanskat skick. Vilka krav som bör uppställas kan emellertid

enligt regeringens bedömning överlämnas till RSV att bestämma. Genom att

pappersoriginalen kommer att bevaras även i framtiden (se avsnitt 6.6) kommer

det också att finnas möjlighet att i efterhand kontrollera om en handling

förvanskats.

8 Överlämnande av material till domstol m.m.

Regeringens förslag: Några särskilda regler införs

inte ifråga om överlämnande av material till allmän

förvaltningsdomstol eller i fråga om rätten till

skadestånd till följd av datafel.

Utredningens förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Kammarrätten i Stockholm delar utredningens uppfattning att

frågor om överlämnande av material till domstol lämpar sig bäst för riktlinjer

på myndighetsnivå. Kammarrätten understryker vikten av att detta löses i ett

inledande skede. Länsrätten i Stockholms län framhåller att det är viktigt att

domstolen får tillgång till en innehållsförteckning över vilka handlingar som

ingår i den elektroniska akten. Sveriges Industriförbund och FUD påpekar att det

är angeläget att se över möjligheterna till skadestånd vid skador till följd av

den nya tekniken.

 Skälen för regeringens förslag: En självklar utgångspunkt är att alla

handlingar i en akt måste bli tillgängliga för domstolen och kunna identifieras.

Den akthantering och de uppgifter för identifiering av bl.a. de handlingar som

finns i ett ärende som föreslagits bör rätt utformade kunna tillgodose detta

krav. Domstolen måste givetvis också vid behov få tillgång till

originalhandlingarna i ett ärende.

 Enligt regeringens bedömning bör frågor angående översändande av akter till

domstol, såsom i dag, kunna lösas praktiskt genom riktlinjer utarbetade av RSV i

samråd med Domstolsverket. Det är emellertid som remissinstanserna påpekat

angeläget att det rättsliga och praktiska underlaget för de berörda rutinerna

tas fram redan i en inledande fas så att en god förvaltningsstruktur skapas.

 Kommittén för översyn av det allmännas skadeståndsansvar (Ju 1989:03) utredde

bl.a. frågan om behovet av ett utvidgat skadeståndsansvar på grund av datafel.

Kommitténs förslag bereds för närvarande inom Justitiedepartementet. Regeringen

är därför inte beredd att i detta sammanhang föreslå ändrade regler i fråga om

myndigheternas skadeståndsansvar.

9 Beslut om skatterevision inom

punktskatteområdet

Regeringens förslag: Skattemyndigheten i Koppar-

bergs län får uppdra åt skattemyndigheterna i

Stockholms, Göteborgs och Bohus samt Malmöhus län

att fatta beslut om skatterevision enligt lagen om

punktskatter och prisregleringsavgifter i ett visst

ärende eller en viss grupp av ärenden. Detsamma

gäller beträffande föreläggande att lämna kontroll-

uppgift enligt lagen.

 Bestämmelsen om att ett särskilt beslut krävs för

kassainventering vid skatterevision slopas.

 RSV:s förslag: Revisionsverksamheten skall i sin helhet delas upp regionalt

mellan skattemyndigheterna i Stockholms, Göteborgs och Bohus, Malmöhus samt

Kopparbergs län. RSV behandlar inte frågan om ändring beträffande beslut om

kassainventering.

 Skälen för regeringens förslag: Flertalet skatterevisioner är numera

integrerade, dvs. flera skatter och avgifter kontrolleras samtidigt. Härigenom

får skatterevisorn en helhetssyn på företaget och dess redovisning samtidigt som

kontrollinsatsen blir samordnad och effektiv.

 I samband med att RSV:s beskattningsavdelning lokaliserades till Ludvika

(numera Särskilda skattekontoret inom Skattemyndigheten i Kopparbergs län) år

1988 upphörde i praktiken den integrering med kontrollverksamheten avseende

övriga skatter och avgifter som tidigare skett genom RSV:s distriktskontor. All

revisionsverksamhet avseende punktskatter utgår sedan den 1 juli 1988 från

Ludvikakontoret.

 Ett företags bokföring är bl.a. gemensamt underlag för inkomstskatt,

mervärdesskatt, källskatter, socialförsäkringsavgifter och punktskatter. I många

fall får därför en korrigering av en skatt konsekvenser också på andra

skatteområden. Så påverkar en utelämnad försäljning av en punktskattepliktig

vara inkomstskatten för företaget och eventuellt ägarens egen skatt och avgifter

samt mervärdesskatten. Däremot påverkas inte företagets övriga skatter och

avgifter av rättelser av tekniska fel på ett punktskatteområde på annat sätt än

att skatten skall bokföras som en kostnad.

 Det är otillfredsställande att skatter med gemensamt underlag inte utan stora

samordningsinsatser, vilka ofta innebär effektivitetsförluster, samtidigt kan

bli föremål för kontroll om sådant behov finns. En stor del av de företag som

blir aktuella som skattskyldiga inom de harmoniserade punktskatteområdena tobak,

alkohol och mineraloljeprodukter, men även i övrigt, torde på grund av sin

storlek komma att hamna inom den grupp av företag som blir föremål för

planmässig revision och i stor utsträckning sannolikt också inom ramen för

samordnad planmässig revision. Vid en revision av ett sådant företag bör någon

eller några av de deltagande revisorerna ha formell och praktisk kompetens att

utöver kontrollen av andra skatter och avgifter också kunna kontrollera den

stora punktskatteuppbörden. Vid behov av exempelvis periodkontroll i form av

revision för att skaffa underlag för ett periodbeslut avseende punktskatt är det

inte nödvändigt att alltid integrera med alla andra skatter och avgifter. Inte

heller behöver detta ske vid varje annan punktskatterevision. Sådana revisioner

kan, på grund av uppbördens storlek, behöva göras oftare än andra revisioner. I

vissa fall kan en periodkontroll inom punktskatteområdet lämpligen kombineras

med periodkontroll inom områdena mervärdesskatt och/eller avgifter.

 Vid en revision avseende punktskatt som integreras med andra skatter och

avgifter framkommer totalt sett en bättre bild av företaget och dess redovisning

och därmed bättre möjligheter att upptäcka fel. Integrationen medför att tiden

för "inläsning" av företaget och dess redovisning blir kortare än om upprepade

revisioner avseende var och en av de olika skatterna görs. Det reviderade

företaget störs heller inte vid flera olika tillfällen.

 Det förhållandet att de revisorer som i dag är stationerade i Ludvika endast

har möjlighet att isolerat revidera punktskatter innebär dessutom att

utvecklingen i revisionsteknik hämmas. Detta kan på sikt komma att innebära att

det blir svårt att rekrytera och behålla lämpliga revisorer.

 Revisionsverksamheten avseende punktskatter utgick före år 1988 från Stockholm,

Göteborg, Malmö och Sundsvall. Skälet härtill var att de skattskyldiga framför

allt fanns runt de större städerna och att en centralisering av

revisionsverksamheten skulle medföra långa och kostsamma resor.

 Den centralisering av revisionsverksamheten som kom till stånd i samband med

placeringen av verksamheten i Ludvika har bl.a. medfört att revisorerna upplever

revisionsverksamheten som påfrestande på grund av långa resor och lång bortovaro

från hem och familj. Detta innebär i sin tur en begränsning av urvalet av

revisorer, vilket är hämmande för revisionsverksamheten. De långa resorna och

den långa bortavaron från kontoret medför administrativa problem och

verksamheten blir dessutom onödigt kostsam.

 RSV har föreslagit att revisioner avseende punktskatteskyldiga skall beslutas

och verkställas av, förutom Skattemyndigheten i Kopparbergs län,

skattemyndigheterna i Stockholms, Göteborgs och Bohus och Malmöhus län. Verket

föreslår följande fördelning av revisionsverksamheten mellan dessa

skattemyndigheter:

 Skattemyndigheten i Stockholms län i fråga om punktskatteskyldiga inom

Östergötlands, Örebros, Stockholms, Gotlands, Södermanlands, Västmanlands och

Uppsala län,

 Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län i fråga om punktskatteskyldiga inom

Hallands, Göteborgs och Bohus, Älvsborgs, Värmlands och Skaraborgs län,

 Skattemyndigheten i Malmöhus län i fråga om punktskatteskyldiga inom Malmöhus,

Kristianstads, Blekinge, Kalmar, Kronobergs och Jönköpings län samt

 Skattemyndigheten i Kopparbergs län i fråga om punktskatteskyldiga inom

Kopparbergs, Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och

Norrbottens län.

 Regeringen delar RSV:s uppfattning att revisionsverksamheten avseende

punktskatter bör kunna integreras med revisioner avseende övriga skatter och

avgifter och anser att den föreslagna fördelningen är lämplig sett utifrån såväl

administrativa som kompetensmässiga synpunkter. Enligt regeringens mening är det

dock mer ändamålsenligt att Skattemyndigheten i Kopparbergs län i stället ges

möjlighet att uppdra åt annan skattemyndighet att fatta beslut i dess ställe i

ett visst ärende eller viss grupp av ärenden. En sådan lösning harmonierar med

bestämmelserna i 2 kap. 2 § TL. Det är också lämpligt att denna myndighet, som

enligt 1 kap. 5 § LPP är beskattningsmyndighet beträffande punktskatter, även

har det övergripande ansvaret beträffande skatterevision på detta område.

Regeringen föreslår mot denna bakgrund att det i 3 kap. 16 § LPP införs en

bestämmelse med innebörd att Skattemyndigheten i Kopparbergs län får uppdra åt

vissa andra skattemyndigheter att i dess ställe fatta beslut om skatterevision.

Detsamma bör gälla beträffande föreläggande att lämna kontrolluppgift enligt 3

kap. 5 § LPP.

Kassainventering

Enligt 3 kap. 11 § LPP krävs ett särskilt beslut för att kassainventering skall

få göras vid revisionen. Enligt regeringens uppfattning utgör kassainventering

en del av skatterevisionen som helhet. Något särskilt beslut bör därför inte

krävas i denna del. Regeringen föreslår därför att bestämmelsen slopas.

10 Författningskommentar

10.1 Förslaget till ändring i skatteregisterlagen

7 §

Ändringarna i punkt 2 och 14 föranleds av att det genom ändringar i

uppbördslagen, lagen om uppbörd och socialavgifter från arbetsgivare och

sjömansskattelagen införts motsvarigheter till taxerings- och mervärdess-

kattebesöket.

 Ändringen i punkt 8 föranleds av att anledning till att överskjutande skatt

inte betalats ut med återbetalningskort som fogas till skattsedeln fr.o.m. 1995

års taxering inte längre skall framgå av skattsedel på slutlig skatt (jfr SFS

1994:583).

 I prop. 1994/95:57 Mervärdesskatten och EG föreslås att den som är registrerad

till mervärdesskatt i mervärdesskattedeklarationen skall lämna uppgifter som rör

varuhandel med ett annat EU-land. Vidare föreslås att den registrerade också

skall lämna periodiska sammanställningar rörande sådan handel. En omfattande

reglering av innehållet och utformningen av sammanställningarna finns i EG:s

sjätte mervärdesskattedirektiv artikel 28h.6. I en ny punkt 24 har tagits in

bestämmelser om att de ytterligare uppgifter som skall lämnas i deklarationerna

och i de periodiska sammanställningar får registreras i det centrala

skatteregistret.

 Övriga ändringar är endast redaktionella.

 Paragrafen föreslås också ändrad i prop. 1994/95:53 Omräkningsförfarande vid

fastighetstaxeringen, m.m.

9 §

Ändringen i paragrafen föranleds av att de nuvarande regionala registren skall

anses som delar av det centrala skatteregistret.

10 §

Ändringarna i andra och femte styckena föranleds av att de nuvarande regionala

registren skall anses som delar av det centrala skatteregsitret.

 Tredje och fjärde styckena har ändrats så att skattemyndigheten och

Riksskatteverket får ha terminalåtkomst till de uppgifter som enligt 7 § 24 får

tas in i registret.

 Inom EU har beslutats om ett administrativt och kontrollmässigt samarbete

avseende mervärdesbeskattningen. I rådsförordningen (EEG) nr 218/92 regleras

medlemsländernas hantering av de uppgifter som behövs för kontrolländamål och

hur utbytet av uppgifterna skall ske. Behörig myndighet få ha terminalåtkomst

till de uppgifter som skall lämnas i periodiska sammanställningar enligt 13 kap.

30 § mervärdesskattelagen samt uppgift om namn, adress och registreringsnummer

för mervärdesskatt m.m.

 För uppgifterna i skatteregistret gäller absolut sekretess enligt 9 kap.

1 § sekretessslagen (1980:100). Även om sekretess föreligger får uppgifter

emellertid, enligt 1 kap. 3 § tredje stycket sekretesslagen (1980:100), lämnas

ut till utländsk myndighet om utlämnandet sker i enlighet med särskilda

föreskrifter i lag eller förordning. I ett nytt sjätte stycke har därför tagits

in bestämmelser om terminalåtkomst för behörig myndighet i ett annat EU-land.

11 §

I paragrafen, som är ny, regleras innehållet i de regionala registren. I ett

regionalt register får endast förekomma uppgifter som hänför sig till länet. Det

huvudsakliga innehållet i registren kommer att vara de handlingar som kommer in

eller upprättas i ett ärende. För att ett beslut i ett ärende skall få finnas

enbart i registret förutsätts att det satts upp i ett elektroniskt dokument.

 Utöver elektroniska akter får de regionala registren innehålla de uppgifter som

behövs för att identifiera den skattskyldige, ärendet och handlingarna i

ärendet. Uppgifter behövs också för att underlätta handläggningen av ett ärende

så att det enkelt går att få en överblick av vilka handlingar som finns och

vilka åtgärder som planeras eller har vidtagits. Dessa uppgifter kan liknas vid

ett dagboksblad.

 Med ärendemening i första stycket punkt 3 avses t.ex. uppgifter om vilken typ

av taxering det är fråga om, om ärendet avser mervärdesskatt, jämkning,

skattetillägg o.d. och om ärendet rör omprövning eller revision. I fråga om

ärendesamband får anges endast beteckning på sådant ärende som har samband med

det aktuella ärendet.

 I punkt 5 har tagits in en bestämmelse som innebär att uppgift om att ett

beslut har överklagats eller att den skattskyldige begärt omprövning eller att

skattemyndigheten omprövat ett beslut får registreras. Det kan ofta behövas en

anteckning - framför allt i det ärende som rör den årliga taxeringen - om att

ett beslut i ett ärende omprövats eller överklagats. Registreras dessa uppgifter

i det ärende som gäller den årliga taxeringen kan man också enkelt få en

fullständig bild av vad som hänt beträffande ett års taxering. Det underlättar

även för en domstol om ett utdrag ur registret med "dagboksbladet" bifogas

ärendet och dessa uppgifter finns med när överklagandet överlämnas till

domstolen.

 Med administrativa uppgifter i punkt 6 avses uppgifter om bl.a. handläggande

enhet, handläggare, var i ärendehanteringen ett ärende befinner sig samt

planerade och vidtagna åtgärder i ett ärende.

12 §

I paragrafen regleras åtkomsten till de regionala registren. Enligt tredje

stycket får som huvudregel endast det skattekontor som skall handlägga ett visst

ärende ha terminalåtkomst till den elektroniska akten i ärendet. Ett

skattekontor måste emellertid ha åtkomst även till andra ärenden som är

nödvändiga för handläggningen av ett ärende. Det kan vara fråga om ett ärende

rörande ett visst års taxering där handläggaren kan behöva åtkomst till ett

ärende som rör tidigare eller senare års taxeringar. Även inom mervärdesskatte-

och uppbördsområdet behöver beslutande myndighet tillgång till tidigare

perioders uppgifter. I ärende rörande delägares i fåmansbolag eller handelsbolag

taxeringar kan åtkomst behövas även till de handlingar som rör bolagets

taxering. Det är även nödvändigt med åtkomst till handlingar i flera ärenden i

det fall den skattskyldige samtaxeras. De ytterligare ärenden som åtkomst kan

behövas till kan handläggas vid såväl annat skattekontor som annan

skattemyndighet.

 Regeringen ges dessutom möjlighet att föreskriva att även RSV eller den egna

eller annan skattemyndighet skall kunna få terminalåtkomst också i andra

situationer. RSV måste t.ex. kunna få terminalåtkomst till ett ärende i det fall

RSV skall överklaga ett beslut i ärendet. Även den rättsenhet som finns vid

skattemyndigheten och som biträder de lokala skattekontoren vid ett överklagande

bör kunna få terminalåtkomst.

 När en skattemyndighet uppdragit åt en annan skattemyndighet att fatta beslut i

dess ställe (se bl.a. 2 kap. 2 § tredje stycket TL) skall den senare myndigheten

handlägga ärendet och den myndighet som ursprungligen hade tilldelats ärendet

äger således inte längre rätt till åtkomst enligt huvudregeln i tredje stycket.

Detsamma gäller i det fall ett ärende som handlagts vid ett lokalt skattekontor

skall handläggas vid ett annat lokalt kontor i samma län. Vid en överflyttning

mellan skattemyndigheter skall akten utgå ur ett regionalt register och föras in

i ett annat regionalt register.

13 §

I paragrafen regleras vilka sökmöjligheter som skall finnas i de regionala

registren. Sökmöjligheterna skall enligt första stycket vara begränsade till de

uppgifter som behövs för att få fram en elektronisk akt.

 Uppgifterna i en handling skall enligt andra stycket däremot inte vara sökbara.

I en handling får som sökbegrepp användas endast ärendebeteckning och beteckning

som åsatts handlingen (t.ex. "Föreläggande", "Skrivelse" eller "Aktbilaga 1").

17 §

I ett nytt andra stycke har därför tagits in bestämmelser som innebär att

uppgifter om registreringsnummer för mervärdesskatt, m.m. samt uppgifter som

skall lämnas i periodiska sammanställningar får lämnas ut till behörig myndighet

i ett annat EU-land med hjälp av automatisk databehandling eller på annat sätt.

Användningen och utlämnadet av uppgifterna regleras, som tidigare nämnts i

kommentaren till 10 § sjätte stycket, i rådsförordningen (EEG) nr 218/92.

Utlämnandet av uppgifterna är av stor betydelse för det kontrollsystem som

införts för mervärdesskatten i den inre marknaden.

 Registreringsnummer för mervärdesskatt kommer i vissa fall att lämnas ut även

till enskild i ett annat EU-land. Enligt nya 16 § skatteregisterlagen får denna

uppgift lämnas ut till enskild utan hinder av sekretess. Någon särskild

reglering behövs därför inte för utlämnande av uppgift till enskild.

18 §

De i 13 § föreslagna begränsningarna av sökbegrepp medför att en sökning av om

uppgifter om en viss person finns i andra akter än de som rör honom inte får

ske. Möjligheten till undantag från 10 § datalagen (1973:289) har därför

formulerats så att undantaget från underrättelseskyldigheten gäller ingivna och

expedierade handlingar i de elektroniska akterna, oberoende av vem akten avser

och vem som gett in en handling. Undantaget gäller vidare sådana handlingar i

personens akt som har expedierats till honom själv. För övriga handlingar och

uppgifter i ett regionalt register skall 10 § datalagen tillämpas.

19 §

Ändringarna föranleds av att paragrafen skall gälla endast för det centrala

registret.

20 §

I paragrafen har bestämmelser om gallring av uppgifter i de elektroniska akterna

införts. Utgångspunkten är att handlingarna i de elektroniska akterna skall

bevaras under lika lång tid som motsvarande pappers-handlingar.

 Med beskattning avses fastställande av underlag för skatt, bestämmande och

uppbörd av skatt samt bestämmande av pensionsgrundande inkomst (se 2 §

skatteregisterlagen).

 Det bör vara möjligt för regeringen eller den myndighet som rege-ringen

bestämmer att meddela föreskrifter om såväl kortare som längre gallringsfrister.

10.2 Förslaget till ändring i lagen om punktskatter och

prisregleringsavgifter

3 kap.

11 §

Andra stycket som tidigare innehöll en bestämmelse om särskilt beslut för

kassainventering har slopats. I stället har i uppräkningen i första stycket

kassainventering tagits upp som en av de åtgärder som kan ingå i skatterevision.

16 §

I ett nytt första stycke har intagits en bestämmelse om att Skattemyndigheten i

Kopparbergs län får uppdra åt skattemyndigheterna i Stockholms, Göteborgs och

Bohus eller Malmöhus län att i dess ställe fatta beslut om skatterevision enligt

3 kap. Detsamma skall gälla beslut om föreläggande att lämna kontrolluppgift

enligt 3 kap. 5 §.

 Ändringarna i andra stycket (förutvarande första stycket) är av redaktionell

natur.

7 kap.

2 §

Genom ändringen rättas en tidigare felaktig hänvisning.

10.3 Förslaget till ändring i uppbördslagen

55 § 2 mom

Genom ändringen rättas en tidigare felaktig hänvisning.

10.4 Förslaget till ändring i lagen om beräkning avpensionsgrundande inkomst

enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring

1 b §

I paragrafen som är ny införs i första stycket en bestämmelse som innebär att

beslut får sättas upp i form av ett elektroniskt dokument. De beslut som avses

är sådana som fattas av en handläggare och som sätts upp i en särskild handling.

Däremot omfattas inte de beslut som med stöd av 1 a § får fattas genom

automatisk databehandling.

 I andra stycket har en definition av begreppet elektroniskt dokument tagits in.

Utredningens sammanfattning av betänkandet

Elektronisk dokumenthantering inom skatteförvaltningen (Ds 1994:80)

Uppdraget har varit att föreslå de författningsändringar som är nödvändiga för

att möjliggöra ett utökat användande av automatisk databehandling i

skatteförvaltningens ärendehantering.

 Betänkandet är indelat i tre kapitel. Efter en inledning (kap. 1) beskrivs

vissa tekniska, procedurmässiga och rättsliga förutsättningar för övervägandena

(kap. 2). Därefter redovisas överväganden och förslag (kap. 3).

 Den pappersbaserade ärendehanteringen avses ersättas med elektroniska dokument

och elektroniska akter. En elektronisk akt föreslås innehålla alla handlingar i

ett ärende, både handlingar som har upprättats i elektronisk form och

elektroniska avbildningar av pappersbaserade handlingar.

 En utgångspunkt för arbetet har varit att finna lösningar där grundläggande

principer i gällande rätt för den enskildes rättsskydd m.m. kan tillämpas utan

alltför stora avsteg. Begreppet elektroniskt dokument har därför föreslagits bli

infört i skatteförfattningarna, med samma definition som i tullagen och lagen om

pantbrevsregister. Med utgångspunkt i detta begrepp har, såsom vid införandet av

tulldatasystemet, föreslagits lösningar av bl.a. frågor om när ett elektroniskt

dokument skall anses inkommet i tryckfrihetsförordningens respektive för-

valtningslagens mening.

 En annan utgångspunkt har varit att tillgodose den enskildes behov av skydd mot

otillbörligt integritetsintrång och att avväga detta intresse mot behovet av

effektivitet inom skatteförvaltningen.

 De regionala registren enligt skatteregisterlagen har i praktiken kommit att

utgöra kopior av det centrala skatteregistret. Därför har föreslagits att de

nuvarande regionala skatteregistren fortsättningsvis skall ses som delar av det

centrala skatteregistret. Regleringen i skatteregisterlagen avseende regionala

register har därmed - efter erforderliga anpassningar - kunnat tas i anspråk för

de elektroniska akterna. Dessa regionala register avses bestå av såväl elektro-

niska akter som sökregister och administrativa uppgifter. Skattemyndigheterna i

länen föreslås vara registeransvariga för de regionala registren.

 Skyddet för den enskildes personliga integritet avses att tillgodoses inom

ramen för föreskrifter om terminalåtkomst och sökbegrepp. Som huvudregel

föreslås att endast det lokala skattekontor som handlägger ett ärende får ha

terminalåtkomst till den elektroniska akten i ärendet. Åtkomst bör emellertid i

viss omfattning tillåtas också för andra enheter som behöver uppgifterna för sin

ärendehandläggning.

 Innehållet i de elektroniska akterna avses inte vara sökbart. Endast

ärendebeteckning och beteckning på handling föreslås som sökbegrepp inom ramen

för akterna. I stället föreslås ett sökregister för varje län.

 Frågor om arkivering och gallring behandlas också. Det föreslås att skattere-

gisterlagens bestämmelser om gallring inte skall tillämpas beträffande

handlingar i elektroniska akter.

 Behovet av att bevara skriftliga handlingar, t.ex. deklarationer, för att

tillgodose bl.a. domstolarnas och polisens verksamhet behöver ytterligare

genomlysas. Därför föreslås inte några särskilda gallringsbestämmelser för dessa

handlingar.

Betänkandets lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

 Härigenom föreskrivs i fråga om skatteregisterlagen (1980:343)1

 dels att 8 § och rubriken närmast före 8 § skall upphöra att gälla,

 dels att 9, 10 och 13 §§ skall ha följande lydelse samt att rubriken närmast

före 5 § skall ersättas med huvudrubriken "Det centrala skatteregistret" och

underrubriken "Innehåll",

 dels att rubriken närmast före 9 § skall sättas närmast före 11 §,

 dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 10 b - 10 d §§, 12 a §

och 14 § samt en ny huvudrubrik närmast före 10 b § och fyra nya underrubriker,

närmast före 10 §, 10 b §, 10 c § och 10 d §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 §

 Uppgifter som Uppgifter som

avses i 7 och 8 §§ får avses i 7 § får tas

tas in i registren in i registret en-

endast i den dast i den utsträck-

utsträckning som ning som föreskrivs

föreskrivs av rege- av regeringen eller

ringen eller myndighet som

myndighet som regeringen

regeringen bestämmer.

bestämmer. Regeringen får

 Regeringen får föreskriva mindre

föreskriva mindre avvikelser från be-

avvikelser från be- stämmelserna om

stämmelserna om registerinnehåll.

registerinnehåll i

denna lag.

 Terminalåtkomst

 10 §2

 Terminalåtkomst Terminalåtkomst

till uppgifter i till uppgifter i

register enligt registret får finnas

denna lag får finnas endast för de ändamål

endast för de ändamål som anges i 1 § och

som anges i 1 § och i den utsträckning i

i den utsträckning i övrigt som anges i

övrigt som anges i andra-femte

andra-femte styckena.

styckena.

 Skattemyndigheten i länet får ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5

och 6 §§, 7 § 1-6, 8, 9, 13, 15, 17 och 22 samt de uppgifter därutöver som

behövs för utfärdande av skattsedel och dubblettskattsedel.

 Skattemyndigheten får vidare ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 7 §

7, 10-12, 14, 16, 18, 20, 21 och 23 och som hänför sig till länet eller gäller

skattskyldig som beskattas i länet.

 Riksskatteverket får ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§

samt 7 § 1-18, 20-23.

 Kronofogdemyndighet Kronofogdemyndighet

får ha får ha

terminalåtkomst till terminalåtkomst till

det centrala uppgifter enligt 5

skatteregistret i och 6 §§ samt 7 § 1, 3

fråga om uppgifter och 4. Kronofogde-

enligt 5 och 6 §§ myndighet i det län

samt 7 § 1, 3 och 4. där ett mål är

Kronofogdemyndighet registrerat för

i det län där ett mål exekutiva åtgärder får

är registrerat för vidare ha sådan

exekutiva åtgärder får terminalåtkomst i

vidare ha sådan fråga om uppgifter

terminalåtkomst i enligt 7 § 7, 8, 12

fråga om uppgifter och 13. Termi-

enligt 7 § 7, 8, 12 nalåtkomsten får avse

och 13. den som är

Terminalåtkomsten får registrerad som

avse den som är gäldenär hos kro-

registrerad som nofogdemyndighet

gäldenär hos eller make till

kronofogdemyndighet gäldenären eller

eller make till annan som sambe-

gäldenären eller skattas med

annan som sambe- gäldenären. I fråga om

skattas med uppgifter enligt 7 §

gäldenären. I fråga om 1 får termina-

uppgifter enligt 7 § låtkomsten avse också

1 får den som är delägare i

terminalåtkomsten fåmansföretag där någon

avse också den som är som avses i tredje

delägare i fåmansföre- meningen är delägare.

tag där någon som

avses i tredje

meningen är delägare. De regionala

 skatteregistren

 De regionala

skatteregistrens

Innehåll Innehåll

8 § 10 b §

 Regionala Regionala

skatteregister får skatteregister får

innehålla de innehålla

uppgifter som anges 1. sökregister

i 5-7 §§ i den mån de 2. elektroniska

hänför sig till länet. akter för handlägg-

 ning av ärenden i

 den mån de hänför sig

 till länet, och

 3. tekniska och

 administrativa upp-

 gifter.

 Elektroniska akter

 enligt första

 stycket 2 får

 innehålla också upp-

 gifter som avses i

 4 § och 6 § andra

 stycket datalagen

 (1973:289) om en

 enskild har lämnat

 uppgiften eller om

 myndigheten behöver

 uppgiften för ärende-

 handläggningen.

 Terminalåtkomst

 10 c §

 Terminalåtkomst

 till regionala

 register får finnas

 endast för de ändamål

 som anges i 1 § och

 endast i den

 utsträckning som

 anges i andra -

 fjärde styckena.

 Riksskatteverket

 och skattemyn-

 digheterna i länen

 får ha terminalåt-

 komst till sökregi-

 stren.

 Det skattekontor

 som skall handlägga

 ett visst ärende får

 ha terminalåtkomst

 till den

 elektroniska akten

 i ärendet. I den ut-

 sträckning som rege-

 ringen föreskriver

 får dock Riks-

 skatteverket, en

 annan skattemyndig-

 het eller ett annat

 skattekontor eller

 en annan enhet vid

 samma myndighet ha

 terminalåtkomst till

 en elektronisk akt.

 Skattemyndigheten

 i länet får ha

 terminalåtkomst till

 de tekniska och

 administrativa

 uppgifterna.

 Sökbegrepp

 10 d §

 Beträffande

 sökregister får som

 sökbegrepp användas

 endast per-

 sonnummer, orga-

 nisationsnummer,

 namn, firma,

 ärendebeteckning,

 taxeringsår,

 handläggande enhet,

 datum och var i

 ärendegången ärenden

 befinner sig.

 Beträffande de

 elektroniska ak-

 terna får som

 sökbegrepp användas

 endast ärendebe-

 teckning och be-

 teckning på

 handling.

 12 a §

 I ett

 registerutdrag

 enligt 10 §

 datalagen

 (1973:289) be-

 träffande ett

 regionalt register

 behöver inte tas med

 uppgifter i

 handlingar som har

 getts in av enskild

 eller som den

 registeransvarige

 har expedierat.

 13 §3

 Om inte annat sägs Om inte annat sägs

i andra eller i andra eller

tredje stycket tredje stycket

skall sådana upp- skall sådana upp-

gifter i register gifter i det

enligt denna lag centrala skatte-

som hänför sig till registret som hänför

viss beskattnings- sig till viss

period gallras när beskattningsperiod

sju år gått från gallras när sju år

utgången av det gått från utgången av

kalenderår under det kalenderår under

vilket perioden vilket perioden

gick ut. gick ut.

 Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §, 7 § 3,

med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av skattsedel på preliminär

F-skatt och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag enligt lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får bevaras även efter

utgången av den tid som anges i första stycket. Detsamma gäller uppgifter om

 1.personnummer för make och, om samtaxering sker med annan person, personnummer

för denne,

 2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet,

 3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart på

kontrolluppgift om inkomst av kapital,

 4. antal perioder om trettio dagar för vilka den skattskyldige uppburit inkomst

som beskattas enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt,

 5. ingående och utgående mervärdeskatt samt särskilt investeringsavdrag och

redovisningsperiodens längd vid redovisning av mervärdeskatt.

 Uppgift om revision får bevaras under högst tio år efter utgången av det år

under vilket revisionen avslutades.

 Regeringen får meddela föreskrifter om förlängd bevaringstid för uppgifter som

avses i första eller tredje stycket.

 Bestämmelser om

 gallring av

 upptagningar i

 register enligt

 10 b § finns i annan

 lag.

 14 §

 Regeringen eller

 den myndighet som

 regeringen bestämmer

 får överlämna till en

 juridisk person att

 i elektronisk form

 registrera

 skriftliga

 handlingar som har

 kommit in till en

 skattemyndighet.

 Den som tar del av

 uppgifter i

 verksamhet som

 avses i första

 stycket, får inte

 obehörigen röja eller

 utnyttja vad han i

 verksamheten fått

 veta om enskilds

 ekonomiska eller

 personliga förhållan-

 den.

 I det allmännas

 verksamhet tillämpas

 i stället bestämmel-

 serna i

 sekretesslagen

 (1980:100).

____________________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1995 års taxering.

 2. Efter utgången av den i 13 § första stycket föreskrivna gallringsfristen

gäller femte stycket också beträffande uppgifter som före ikraftträdandet har

getts in i elektronisk form.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Senaste lydelse 1993:1473.

3 Senaste lydelse 1993:1473.

2 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)

 Härigenom föreskrivs i fråga om taxeringslagen (1990:324) att 4 kap. 1 §, 5

kap. 1, 2, 4 och 5 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 kap.

 1 §

 Taxeringsbeslut är grundläggande beslut om årlig taxering, omprövningsbeslut

och beslut om taxeringsåtgärder efter domstols beslut.

 Beslut i ett

 taxeringsärende

 skall sättas upp i

 en skriftlig

 handling eller ett

 elektroniskt

 dokument.

 Med ett

 elektroniskt doku-

 ment avses i denna

 lag en upptagning

 vars innehåll och

 utställare kan

 verifieras genom

 ett visst tekniskt

 förfarande.

 Den skattskyldige skall utan dröjsmål underrättas om innehållet i ett

taxeringsbeslut, om det inte är uppenbart obehövligt. Om beslutet är till den

skattskyldiges nackdel skall han underrättas om hur han kan begära omprövning av

eller överklaga beslutet.

 5 kap.

 1 §1

 Har en Har en

skattskyldig i skattskyldig i

självdeklaration självdeklaration

eller annat skrift- eller annan hand-

ligt meddelande, ling, som han under

som han under förfarandet avgett

förfarandet avgett till ledning för

till ledning för taxeringen, lämnat

taxeringen, lämnat uppgift som befinns

uppgift som befinns oriktig, skall en

oriktig, skall en särskild avgift

särskild avgift (skattetillägg) på-

(skatte-tillägg) på- föras honom. Det-

föras honom. Det- samma gäller om den

samma gäller om den skattskyldige har

skattskyldige har lämnat en sådan

lämnat en sådan upp- uppgift i mål om

gift i mål om taxe- taxering och upp-

ring och uppgiften giften inte har

inte har godtagits godtagits efter

efter prövning i prövning i sak.

sak.

 Skattetillägg enligt första stycket tas ut med tjugo procent av den

mervärdeskatt och med fyrtio procent av sådan skatt som avses i 1 kap. 1 §

första stycket 1-4, 6, 7 och 10 som, om den oriktiga uppgiften hade godtagits,

inte skulle ha påförts den skattskyldige eller hans make eller, i fråga om

förmögenhetsskatt, någon annan person som samtaxeras med honom, eller, vad

gäller mervärdeskatt, felaktigt skulle ha tillgodoräknats honom. Skulle den

oriktiga uppgiften, om den hade godtagits, ha medfört sådant underskott i

förvärvskälla i inkomstslaget näringsverksamhet eller tjänst som inte utnyttjas

taxeringsåret, skall skattetillägg i stället beräknas på ett underlag som utgör

en fjärdedel av den minskning av underskottet som rättelsen av den oriktiga upp-

giften medfört.

 Avgiftsberäkning enligt andra stycket sker efter tjugo procent eller, vad

gäller mervärdeskatt, tio procent av underlaget när

 1. den oriktiga uppgiften har rättats eller hade kunnat rättas med ledning av

kontrollmaterial som normalt är tillgängligt för skattemyndigheten och som varit

tillgängligt för myndigheten före utgången av november taxeringsåret,

 2. den oriktiga uppgiften avser periodisering eller därmed jämställd fråga.

 2 §2

 Om avvikelse har skett från en självdeklaration genom skönstaxering, påförs den

skattskyldige skattetillägg. Tillägget beräknas på den skatt som till följd av

skönstaxeringen påförs den skattskyldige utöver den skatt som annars skulle ha

påförts honom. Medför skönstaxeringen att sådant underskott i förvärvskälla i

inkomstslaget näringsverksamhet eller tjänst som inte utnyttjas taxeringsåret

minskar, skall skattetillägget i stället beräknas på ett underlag som utgör en

fjärdedel av den minskning av underskottet som skönstaxeringen medfört. Vid

beräkningen skall dessutom bestämmelserna i 1 § andra stycket tillämpas. Till

den del skönstaxeringen innefattar rättelse av oriktig uppgift från den

skattskyldige skall skattetillägg tas ut enligt bestämmelserna i 1 §.

 Första stycket Första stycket

tillämpas också om tillämpas också om

skönstaxering har skönstaxering har

skett på grund av skett på grund av

utebliven utebliven

självdeklaration och självdeklaration och

självdeklaration självdeklaration

inte kommit in inte kommit in

trots att föreläggan- trots att föreläggan-

de sänts ut till den de sänts ut till den

skattskyldige. skattskyldige.

Tillägget beräknas på Tillägget beräknas på

den skatt som till den skatt som till

följd av följd av skönstaxe-

skönstaxeringen påförs ringen påförs den

den skattskyldige skattskyldige utöver

utöver den skatt som den skatt som

skulle ha påförts skulle ha påförts

enligt de enligt de hand-

skriftliga uppgif- lingar som den

ter som den skattskyldige kan

skattskyldige kan ha lämnat till

ha lämnat till led- ledning för taxe-

ning för taxeringen. ringen. Innefattar

Innefattar skönstax- skönstaxeringen att

eringen att ett vid ett vid tidigare

tidigare taxering taxering fastställt

fastställt underskott i

underskott i förvärvskälla i

förvärvskälla i in- inkomstslaget

komstslaget näringsverksamhet

näringsverksamhet eller tjänst

eller tjänst utnyt- utnyttjas helt

tjas helt eller eller delvis, skall

delvis, skall skattetillägg be-

skattetillägg räknas på ett under-

beräknas på ett lag som utgör en

underlag som utgör fjärdedel av den

en fjärdedel av den minskning av

minskning av underskottet som

underskottet som skönstaxeringen

skönstaxeringen med- medfört. Har den

fört. Har den skatt- skattskyldige i en

skyldige i en handling som lämnats

skriftlig uppgift till ledning för

till ledning för taxeringen redovi-

taxeringen redovi- sat underskott i

sat underskott i förvärvskälla i

förvärvskälla i inkomstslaget

inkomstslaget näringsverksamhet

näringsverksamhet eller tjänst som

eller tjänst som inte utnyttjas

inte utnyttjas taxeringsåret och

taxeringsåret och medför skönstaxering-

medför skönstaxering- en att sådant under-

en att sådant skott minskar,

underskott minskar, skall

skall skattetillägget

skattetillägget beräknas på ett

beräknas på ett underlag som utgör

underlag somutgör en en fjärdedel av

fjärdedel av den den minskning av

minskning av under- underskottet som

skottet som skönstaxeringen med-

skönstaxeringen med- fört.

fört.

 4 §3

 Skattetillägg tas inte ut

 1. vid rättelse av 1. vid rättelse av

en felräkning eller en felräkning eller

misskrivning som misskrivning som

uppenbart framgår av uppenbart framgår av

självdeklarationen självdeklarationen

eller av ett annat eller av en annan

skriftligt medde- handling som den

lande från den skattskyldige

skattskyldige, avgett,

 2. vid rättelse av en oriktig uppgift i fråga om inkomst av tjänst eller

kapital, om rättelsen har gjorts eller hade kunnat göras med ledning av kon-

trolluppgift som skall lämnas utan föreläggande enligt lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter och som varit tillgänglig för skattemyn-

digheten före november månads utgång taxeringsåret,

 3. i den mån 3. i den mån

avvikelsen avser avvikelsen avser

bedömning av ett bedömning av ett yr-

skriftligt yrkande, kande i en

såsom fråga om yrkat handling, såsom fråga

avdrag eller värde om yrkat avdrag

av naturaförmån eller eller värde av

tillgång, och naturaförmån eller

avvikelsen inte tillgång, och

gäller uppgift i avvikelsen inte

sak, gäller uppgift i

 sak,

 4. om den skattskyldige frivilligt har rättat en oriktig uppgift.

 Första stycket 2 gäller inte i fråga om kontrolluppgift enligt 3 kap. 44 eller

45 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 5 §5

 Om deklarationsskyldig inte har kommit in med självdeklaration inom föreskriven

tid eller har han endast lämnat en självdeklaration med så bristfälligt innehåll

att den uppenbarligen inte är ägnad att ligga till grund för taxering, skall en

särskild avgift (förseningsavgift) påföras honom. Sådan avgift påförs aktiebolag

med 1 000 kronor och andra skattskyldiga med 500 kronor.

 Har skattskyldig, som utan föreläggande skall lämna självdeklaration, inte

kommit in med deklaration senast den 1 augusti under taxeringsåret eller har han

dessförinnan endast kommit in med en självdeklaration med så bristfälligt

innehåll att den uppenbarligen inte är ägnad att ligga till grund för taxering,

bestäms förseningsavgiften till fyra gånger det belopp som anges i första

stycket.

 Förseningsavgift enligt första stycket påförs också skattskyldig som har avgett

en förenklad självdeklaration inom föreskriven tid men som inte följt ett

föreläggande att avge en allmän självdeklaration inom den tid som föreskrivs i

föreläggandet.

 Har den Har den

skattskyldige inom skattskyldige inom

föreskriven tid föreskriven tid

lämnat en deklara- lämnat en deklara-

tionshandling, som tionshandling, som

inte är behörigen inte är behörigen

undertecknad, tas undertecknad eller

förseningsavgift ut försedd med

endast om elektronisk signa-

handlingen inte tur, tas försenings-

undertecknas inom avgift ut endast om

den tid som före- handlingen inte

skrivs i ett före- undertecknas eller

läggande. I sådant signeras inom den

fall beräknas tid som föreskrivs i

avgiften enligt för- ett föreläggande. I

sta stycket. sådant fall beräknas

 avgiften enligt

 första stycket.

 Vad som sägs om deklarationsskyldig och skattskyldig i första och andra

styckena gäller också för den som utan att vara deklarationsskyldig är skyldig

att lämna uppgift enligt 2 kap. 25 § lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter eller särskild uppgift enligt 2 kap. 26 § samma lag. Vad som

sägs om deklaration gäller då sådan uppgift eller särskild uppgift.

___________________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1995 års taxering.

 2. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får intill utgången av

år 1996 medge undantag från 4 kap. 1 § andra stycket.

1 Senaste lydelse 1993:1562.

2 Senaste lydelse 1991:1902.

3 Senaste lydelse 1991:1902.

4 Senaste lydelse 1991:1902.

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter

 dels att 2 kap. 2, 19 och 29 §§ samt 3 kap 56 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 4 kap. 4 a §, av följande

lydelse och närmast före 4 kap. 4 a § en ny rubrik av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap.

 2 §1

 Självdeklaration Självdeklaration

skall avges på heder skall avges på heder

och samvete på blan- och samvete på blan-

kett enligt kett enligt

fastställt formulär fastställt formulär

för förenklad för förenklad

självdeklaration självdeklaration

eller särskild eller särskild

självdeklaration. självdeklaration

 eller, i

 elektroniskt

 dokument, efter

 särskilt medgivande

 av Riksskatteverket

 eller myndighet som

 Riksskatteverket

 bestämmer.

 Med ett

 elektroniskt doku-

 ment avses i denna

 lag en upptagning

 vars innehåll och

 utställare kan

 verifieras genom

 ett visst tekniskt

 förfarande.

 19 §2

 Den som har inkomst av näringsverksamhet skall, om inte annat framgår av 25 §,

i sin självdeklaration för varje förvärvskälla från bokföringen lämna uppgifter

om varje slag av

 1. intäkter, kostnader, bokslutsdispositioner, skatter och skattemässiga

avsättningar,

 2. tillgångar, skulder, obeskattade reserver och eget kapital.

 Uppgifter skall vidare lämnas om

 1. arten och omfattningen av verksamheten,

 2. hur värdesättningen på lager samt fordringar skett,

 3. hur det bokföringsmässiga vinstresultatet justerats för att överensstämma

med de för den skattemässiga inkomstberäkningen stadgade grunderna,

 4. hur avdrag för värdeminskning beräknats,

 5. vad den skattskyldige satt in i form av pengar i näringsverksamheten eller

tagit ut ur näringsverksamheten i varor, pengar eller annat eller på annat sätt

använt för att betala levnadskostnader eller för andra utgifter, som inte är

hänförliga till omkostnader i verksamheten, samt om andra förmåner som den

skattskyldige fått av verksamheten,

 6. ändrade redovisningsprinciper samt

 7. under året anskaffade och försålda anläggningstillgångar.

 Fysisk person och dödsbo skall lämna uppgift om fördelningsunderlag enligt 2 §

lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning vid utgången av närmast

föregående beskattningsår samt motsvarande belopp vid beskattningsårets utgång.

 Har makar tillsammans deltagit i näringsverksamhet behöver uppgifter som avses

i första och andra styckena endast lämnas av en av makarna. Var och en av

makarna skall dock lämna uppgifter om arten och omfattningen av sitt arbete i

verksamheten samt de övriga uppgifter som behövs för tillämpningen av

anvisningarna till 52 § kommunalskattelagen.

 Om det finns särskilda skäl, får skattemyndigheten på ansökan av den

deklarationsskyldige medge att de uppgifter som avses i första stycket 1 lämnas

i sammansatta poster. Ett sådant medgivande får omfatta en tid av högst tre år

åt gången. En ansökan skall ha kommit in till skattemyndigheten före ingången av

taxeringsåret.

 Uppgifter som Uppgifter som

avses i första och avses i första och

andra styckena andra styckena

skall lämnas på skall lämnas på

blankett enligt blankett enligt

fastställt formulär fastställt formulär

eller, efter eller, i elek-

särskilt medgivande troniskt dokument,

av Riksskatteverket efter särskilt med-

eller myndighet som givande av

Riksskatteverket Riksskatteverket

bestämmer, på annat eller myndighet som

lämpligt sätt. Riksskatteverket

 bestämmer.

 29 §

 Självdeklaration Självdeklaration

som skall lämnas som skall lämnas

utan föreläggande och utan föreläggande och

de handlingar som de handlingar som

hör till den skall hör till den skall

lämnas till skat- lämnas till en

temyndigheten eller myndighet inom

till ett mottag- skatteförvaltningen

ningsställe som god- eller till ett

känts av skatte- mottagningsställe

myndigheten. som godkänts av en

 sådan myndighet.

 3 kap.

 56 §

 Kontrolluppgift skall lämnas för varje person på blankett enligt fastställt

formulär om inte annat särskilt föreskrivs.

 Riksskatteverket Riksskatteverket

får på ansökan av får på ansökan av

uppgiftsskyldig uppgiftsskyldig

medge undantag från medge att upp-

bestämmelserna i gifterna lämnas i

första stycket. elektroniska

 dokument.

 4 kap.

 Inkommande upptagningar

 4 a §

 En upptagning anses komma

 in till en myndighet inom

 skatteförvaltningen

 1. när upptagningen blir

 tillgänglig för myndig-

 heten med ett tekniskt

 hjälpmedel som myndigheten

 själv utnyttjar för över-

 föring i sådan form att

 den kan läsas, eller

 2. när data som represen-

 terar upptagningen an-

 länder till myndigheten

 och tekniskt hjälpmedel

 för överföring enligt 1

 finns hos myndighet som

 skall förmedla upptag-

 ningen.

 En upptagning anses

 vidare ha kommit in viss

 dag om det kan antas att

 data som representerar

 upptagningen har anlänt

 till myndigheten den dagen

 men inte kunnat

 1. överföras enligt

 första stycket 1 eller 2

 på grund av tekniskt fel

 i upptagningen, eller

 2. tas emot på grund av

 fel i myndighetens mot-

 tagningsfunktion.

 Beträffande handlingar i

 annan form finns före-

 skrifter i 10 § förvalt-

 ningslagen (1986:223).

_________________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1995 års taxering.

 2. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får intill utgången av

år 1998 medge att uppgifter enligt 2 kap. 19 § femte stycket och 3 kap. 56 §

andra stycket lämnas elektroniskt utan användning av elektronisk signatur.

1 Senaste lydelse 1994:483.

2 Senaste lydelse 1993:1563.

4 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:151) om punktskatter och pris-

regleringsavgifter

 dels att 2 kap. 6 § och 7 kap. 1 och 4 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en två nya paragrafer, 2 kap. 12 § och 4

kap. 1 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap.

 6 §1

 Deklarationen skall för varje redovisningsperiod eller, om skatteredovisningen

inte avser redovisningsperioder, för varje skattepliktig händelse lämnas till

beskattningsmyndigheten. Den som hos beskattningsmyndigheten är registrerad som

skattskyldig skall lämna deklaration även för redovisningsperioder för vilka han

inte har någon skatt att redovisa.

 Deklarationen skall avges på heder och samvete samt upprättas på blankett

enligt formulär som fastställs av Riksskatteverket, Jordbruksverket eller

Fiskeriverket.

 Deklarationen skall avges på heder och samvete samt upprättas

 1. på blankett enligt formulär som fastställs av Riksskatteverket, Jordbruks-

verket eller Fiskeriverket, eller

 2. i ett elektroniskt dokument, efter särskilt medgivande av Riksskatteverket,

Jordbruksverket eller Fiskeriverket.

 Med ett elektroniskt doku-ment avses i denna lag en upptagning vars innehåll

och utställare kan verifieras genom ett visst tekniskt förfarande.

 12 §

 En upptagning anses

 komma in till en

 myndighet inom

 skatteförvaltningen

 1. när upptagningen

 blir tillgänglig för

 myndigheten med ett

 tekniskt hjälpmedel

 som myndigheten själv

 utnyttjar för överföring

 i sådan form att den

 kan läsas, eller

 2. när data som

 representerar upp-

 tagningen anländer

 till myndigheten och

 tekniskt hjälpmedel för

 överföring enligt 1

 finns hos myndighet

 som skall förmedla

 upptagningen.

 En upptagning anses

 vidare ha kommit in

 viss dag om det kan

 antas att data som

 representerar upptag-

 ningen har anlänt till

 myndigheten den dagen

 men inte kunnat

 1. överföras enligt

 första stycket 1 eller

 2 på grund av tekniskt

 fel i upptagningen,

 eller

 2. tas emot på grund

 av fel i myndighetens

 mottagningsfunktion.

 Beträffande

 handlingar i annan

 form finns

 föreskrifter i 10 § för-

 valtningslagen

 (1986:223).

 4 kap.

 1 a §

 Beslut enligt denna

 lag skall sättas upp i

 en skriftlig handling

 eller ett elektro-

 niskt dokument.

 7 kap.

 1 §2

 Har den skattskyldige Har den

i deklaration eller skattskyldige i

annat skriftligt deklaration eller

meddelande som han annan handling som

under förfarandet han under förfarandet

avgett till ledning för avgett till ledning

beslut rörande för beslut rörande

beskattningen, lämnat beskattningen, lämnat

uppgift som befinns uppgift som befinns

oriktig, skall en sär- oriktig, skall en

skild avgift särskild avgift

(skattetillägg) påföras (skattetilllägg) påföras

honom. Skattetillägget honom. Skattetillägget

är tjugo procent av det är tjugo procent av

skattebelopp som inte det skattebelopp som

skulle ha påförts om den inte skulle ha påförts

oriktiga uppgiften om den oriktiga

hade godtagits. Det- uppgiften hade

samma gäller om den godtagits. Detsamma

skattskyldige har gäller om den skatt-

lämnat en sådan uppgift skyldige har lämnat en

i mål om skatt och sådan uppgift i mål om

uppgiften inte har skatt och uppgiften

godtagits efter inte har godtagits

prövning i sak. efter prövning i sak.

 Avgiftsberäkning enligt första stycket sker efter tio procent när den oriktiga

uppgiften avser periodisering eller därmed jämställd fråga.

 Har avvikelse från deklaration skett med stöd av 4 kap. 13 §, påförs den

skattskyldige skattetillägg. Skattetillägget är tjugo procent av den skatt som

till följd av uppskattningen påförs den skattskyldige utöver vad som annars

skulle ha påförts honom. Till den del uppskattningen innefattar rättelse av en

oriktig uppgift från den skattskyldige påförs dock skattetillägg enligt första

eller andra stycket.

 Har den skattskyldige Har den

inte lämnat deklaration skattskyldige inte

och har skatt lämnat deklaration och

beslutats genom upp- har skatt beslutats

skattning enligt 4 genom uppskattning

kap. 13 §, påförs den enligt 4 kap. 13 §,

skattskyldige påförs den

skattetillägg. skattskyldige

Skattetillägget är tjugo skattetillägg.

procent av den skatt Skattetillägget är

som till följd av upp- tjugo procent av den

skattningen påförs den skatt som till följd

skattskyldige utöver av uppskattningen

den skatt som skulle påförs den

ha påförts enligt de skattskyldige utöver

skriftliga uppgifter den skatt som skulle

han kan ha lämnat till ha påförts enligt

ledning för be- uppgifter i handling

skattningen. Till den han kan ha lämnat till

del uppskattningen ledning för beskatt-

innefattar rättelse av ningen. Till den del

en oriktig uppgift från uppskattningen in-

den skattskyldige påförs nefattar rättelse av

dock skattetillägget en oriktig uppgift

enligt första eller från den skattskyldige

andra stycket. påförs dock skattetil-

 lägget enligt första

 eller andra stycket.

 Underlag för skattetillägg skall bestämmas utan hänsyn till invändningar

rörande annan fråga än den som föranlett tillägget.

 4 §

 Skattetillägg påförs Skattetillägg påförs

inte i samband med inte i samband med

rättelse av en felräk- rättelse av en

ning eller en felräkning eller en

misskrivning, som upp- misskrivning, som

enbart framgår av uppenbart framgår av

deklarationen eller deklarationen eller

ett annat skriftligt en annan handling från

meddelande från den den skattskyldige.

skattskyldige. Skattetillägg påförs

 Skattetillägg påförs inte heller i den mån

inte heller i den mån avvikelsen avser

avvikelsen avser bedöm- bedömning av ett

ning av ett skriftligt yrkande i en handling

yrkande och avvikelsen och avvikelsen inte

inte gäller uppgift i gäller uppgift i sak.

sak. Har den skattskyldige

 frivilligt rättat en

 oriktig uppgift, påförs

 inte skattetillägg.

_____________________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1995 års taxering.

 2. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får intill utgången av

år 1996 medge undantag från 4 kap. 1 a §.

1 Senaste lydelse 1993:462.

2 Senaste lydelse 1991:1906.

5. Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)1

 dels att 54 § 1 mom. och 55 § 2 mom., skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 c § och 55 a §, av

följande lydelse

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 c §

 Beslut enligt

 denna lag skall

 sättas upp i en

 skriftlig handling

 eller ett

 elektroniskt doku-

 ment.

 Med ett

 elektroniskt doku-

 ment avses i denna

 lag en upptagning

 vars innehåll och

 utställare kan

 verifieras genom

 ett visst tekniskt

 förfarande.

 54 §2

 1 mom. En arbetsgivare, som har gjort skatteavdrag för preliminär A-skatt på

ersättning för arbete eller utgett lön för vilken månadsavgift skall redovisas

enligt lagen (1984:668) om uppbörd av social avgifter från arbetsgivare skall

utan anmaning lämna uppgift (uppbördsdeklaration) om detta till den

skattemyndighet som avses i 2 a § andra stycket. Deklaration skall lämnas av

landsting och kommun senast den 12 och av annan arbetsgivare senast den 18 i

uppbördsmånaden efter den månad då skatteavdraget gjordes eller lönen utgavs.

 Efter anmaning av skattemyndigheten är också den, som inte är

deklarationsskyldig enligt första stycket, skyldig att avge uppbördsdeklaration.

 Uppbördsdeklaration Uppbördsdeklaration

skall avges på heder skall avges på heder

och samvete samt och samvete samt

avfattas på blankett avfattas på blankett

enligt fastställt enligt fastställt

formulär. formulär, eller i

 elektroniskt

 dokument, efter

 särskilt medgivande

 av Riksskatteverket

 eller myndighet som

 Riksskatteverket

 bestämmer.

 Uppbördsdeklaration skall upptaga

 1) arbetsgivarens personnummer, organisationsnummer eller särskilda

redovisnings nummer;

 2) uppgift om den tid för vilken redovisning lämnas;

 3) det belopp som har dragits av för preliminär A-skatt från lön;

 4) sådan utgiven avgiftspliktig lön eller ersättning som avses i 2 kap. 3 §

första och andra styckena lagen (1981:691) om socialavgifter, dock inräknat det

belopp som avses i punkt 5;

 5) det belopp med vilket avdrag görs enligt 6 § lagen om uppbörd av

socialavgifter från arbetsgivare;

 6) den lön eller ersättning på vilken månadsavgiften beräknas;

 7) månadsavgiftens belopp;

 8) summan av skatt enligt punkt 3 och avgift enligt punkt 7.

 En arbetsgivare, som har gjort skatteavdrag för kvarstående skatt, skall lämna

uppgift (uppbördsdeklaration för kvarstående skatt) om detta. Sådan deklaration

skall lämnas senast den 18 i uppbördsmånaden april och upptaga, förutom uppgift

som avses i fjärde stycket 1, det belopp som dragits av för kvarstående skatt. I

övrigt gäller i tillämpliga delar vad som sägs i första-tredje styckena.

 Den som har gjort skatteavdrag för preliminär A-skatt på ränta eller utdelning

skall lämna uppgift (uppbördsdeklaration för ränta och utdelning) om detta.

Sådan deklaration skall lämnas senast den 18 i uppbördsmånaden efter den månad

då skatteavdraget gjordes och ta upp

 1) den deklarationsskyldiges namn och person- eller organisationsnummer;

 2) uppgift om den tid för vilken redovisning lämnas;

 3) det belopp som har dragits av för preliminär A-skatt.

 I övrigt gäller i tillämpliga delar vad som sägs i första-tredje styckena.

 55 §

2 mom. Arbetsgivare 2 mom. Arbetsgivare

skall för varje skall för varje

arbetstagare med arbetstagare med

inbetalningskort inbetalningskort

som anges i 33 § som anges i 33 §

eller på blankett eller på blankett

enligt fastställt enligt fastställt

formulär redovisa formulär eller i

hur mycket som har elektroniskt

dragits av för kvar- dokument, efter

stående skatt. Därvid särskilt medgivande

gäller bestämmelserna av Riksskatteverket

om uppbörds- eller myndighet som

deklaration i Riksskatteverket

tillämpliga delar. bestämmer redovisa

 hur mycket som har

 dragits av för

 kvarstående skatt.

 Därvid gäller

 bestämmelserna om

 uppbördsdeklaration

 i tillämpliga delar.

 Vid redovisning enligt första stycket får i stället för inbetalningskort

användas förteckning enligt formulär, som skattemyndigheten har godkänt efter

förslag av arbetsgivaren.

 Riksskatteverket får på ansökan av arbetsgivare medge att skatteavdrag för

kvarstående skatt redovisas i annan ordning än som anges i första eller andra

stycket.

 55 a §

 En upptagning

 anses komma in till

 en myndighet inom

 skatteförvaltningen

 1. när upptagningen

 blir tillgänglig för

 myndigheten med ett

 tekniskt hjälpmedel

 som myndigheten

 själv utnyttjar för

 överföring i sådan

 form att den kan

 läsas, eller

 2. när data som

 representerar upp-

 tagningen anländer

 till myndigheten

 och tekniskt hjälp-

 medel för överföring

 enligt 1 finns hos

 myndighet som skall

 förmedla upptagning-

 en.

 En upptagning

 anses vidare ha

 kommit in viss dag

 om det kan antas

 att data som repre-

 senterar upptag-

 ningen har anlänt

 till myndigheten

 den dagen men inte

 kunnat

 1. överföras enligt

 första stycket 1

 eller 2 på grund av

 tekniskt fel i

 upptagningen, eller

 2. tas emot på

 grund av fel i

 myndighetens

 mottagningsfunktion.

 Beträffande

 handlingar i annan

 form finns

 föreskrifter i 10 §

 förvaltningslagen

 (1986:223).

___________________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1995 års taxering.

 2. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får intill utgången av

år 1996 medge undantag från 2 c § första stycket.

1 Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2 Senaste lydelse 1992:680.

6 Förslag till lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensions-

grundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att det i lagen (1959:551) om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall

införas en ny paragraf, 1 b §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 b §

 Beslut enligt

 denna lag skall

 sättas upp i en

 skriftlig handling

 eller ett

 elektroniskt doku-

 ment.

 Med ett

 elektroniskt doku-

 ment avses i denna

 lag en upptagning

 vars innehåll och

 utställare kan

 verifieras genom

 ett visst tekniskt

 förfarande.

_____________________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1995 års taxering.

 2. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får intill utgången av

år 1996 medge undantag från 1 b § första stycket.

1 Lagen omtryckt 1976:1015.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1976:1015.

7 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen

(1994:200)

 Härigenom föreskrivs i fråga om mervärdesskattelagen (1994:200)

 dels att 14 kap. 4 § samt 18 kap. 1, 2, och 5 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 14 kap. 13 a § och 15

kap. 1 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 14 kap.

 4 §

 Den särskilda Den särskilda

deklarationen skall deklarationen skall

lämnas på heder och lämnas på heder och

samvete på en samvete

blankett enligt 1. på en blankett

formulär som fast- enligt formulär som

ställs av regeringen fastställs av reger-

eller den myndighet ingen eller den

som regeringen myndighet som

bestämmer. regeringen

 bestämmer, eller

 2. i elektroniskt

 dokument, efter

 särskilt medgivande

 av Riksskatteverket

 eller myndighet som

 Riksskatteverket

 bestämmer.

 Med ett

 elektroniskt

 dokument avses i

 denna lag en upp-

 tagning vars

 innehåll och utstäl-

 lare kan verifieras

 genom ett visst

 tekniskt förfarande.

 13 a §

 En upptagning

 anses komma in till

 en myndighet inom

 skatteförvaltningen

 1. när upptagningen

 blir tillgänglig för

 myndigheten med ett

 tekniskt hjälpmedel

 som myndigheten

 själv utnyttjar för

 överföring i sådan

 form att den kan

 läsas, eller

 2. när data som

 representerar upp-

 tagningen anländer

 till myndigheten

 och tekniskt hjälp-

 medel för överföring

 enligt 1 finns hos

 myndighet som skall

 förmedla upptagning-

 en.

 En upptagning

 anses vidare ha

 kommit in viss dag

 om det kan antas

 att data som repre-

 senterar upptag-

 ningen har anlänt

 till myndigheten

 den dagen men inte

 kunnat

 1. överföras enligt

 första stycket 1

 eller 2 på grund av

 tekniskt fel i

 upptagningen, eller

 2. tas emot på

 grund av fel i myn-

 dighetens mottag-

 ningsfunktion.

 Beträffande

 handlingar i annan

 form finns

 föreskrifter i 10 §

 förvaltningslagen

 (1986:223).

 15 kap.

 1 a §

 Beslut enligt denna

 lag skall sättas upp

 i en skriftlig hand-

 ling eller ett elek-

 troniskt dokument.

 18 kap.

 1 §

 Om den Om den

skattskyldige i en skattskyldige i en

deklaration eller deklaration eller

något annat någon annan handling

skriftligt som han under för-

meddelande som han farandet lämnat till

under förfarandet ledning för beskatt-

lämnat till ledning ningen har lämnat en

för beskattningen uppgift som befinns

har lämnat en oriktig, skall en

uppgift som befinns särskild avgift

oriktig, skall en (skattetillägg)

särskild avgift påföras honom. Det-

(skattetillägg) samma gäller om den

påföras honom. skattskyldige har

Detsamma gäller om lämnat en sådan

den skattskyldige uppgift i ett mål om

har lämnat en sådan skatt enligt denna

uppgift i ett mål om lag och uppgiften

skatt enligt denna inte har godtagits

lag och uppgiften efter prövning i

inte har godtagits sak.

efter prövning i

sak.

 Skattetillägget utgör 20 procent av det skattebelopp som inte skulle ha påförts

den skattskyldige eller som felaktigt skulle ha räknats honom till godo om den

oriktiga uppgiften godtagits. Skattetillägget utgör dock 10 procent när den

oriktiga uppgiften avser periodisering eller en därmed jämställd fråga.

 2 §

 Om en deklaration har lämnats men avvikelse gjorts genom skönsbeskattning

enligt 15 kap. 20 § påförs den skattskyldige ett skattetillägg med 20 procent av

den skatt som till följd av uppskattningen påförs honom utöver vad som annars

skulle ha påförts honom eller av den skatt som till följd av uppskattningen inte

skall tillgodoräknas honom. Till den del uppskattningen innefattar rättelse av

en oriktig uppgift från den skattskyldige skall dock skattetillägg tas ut enligt

1 §.

 Vid Vid

skönsbeskattning skönsbeskattning

enligt 15 kap. 20 § enligt 15 kap. 20 §

på grund av att på grund av att

deklaration inte deklaration inte

lämnats påförs den lämnats påförs den

skattskyldige ett skattskyldige ett

skattetillägg med 20 skattetillägg med 20

procent av den procent av den

skatt som påförs skatt som påförs

honom till följd av honom till följd av

uppskattningen uppskattningen

utöver den skatt som utöver den skatt som

skulle ha påförts skulle ha påförts

honom enligt de honom enligt

skriftliga upp- uppgifter i de

gifter han kan ha handlingar han kan

lämnat till ledning ha lämnat till led-

för beskattningen. ning för

Till den del beskattningen. Till

uppskattningen den del

innefattar rättelse uppskattningen

av en oriktig innefattar rättelse

uppgift från den av en oriktig

skattskyldige skall uppgift från den

dock skattetilllägg skattskyldige skall

tas ut enlig 1 §. dock skattetilllägg

 tas ut enligt 1 §.

 5 §

 Skattetillägg tas inte ut

 1. vid rättelse av 1. vid rättelse av

en felräkning eller en felräkning eller

felskrivning, när felskrivning, när

felaktigheten felaktigheten

uppenbart framgår av uppenbart framgår av

deklarationen eller deklarationen eller

av något annat av någon annan

skriftligt medde- handling som den

lande från den skattskyldige har

skattskyldige, avgett,

 2. om avvikelse 2. om avvikelse

avser bedömningen av avser bedömningen av

ett skriftligt ett yrkande i en

yrkande, till handling, till

exempel i fråga om exempel i fråga om

ett avdrag eller om ett avdrag eller om

värdet av ett uttag, värdet av ett uttag,

och avvikelse inte och avvikelse inte

gäller någon uppgift gäller någon uppgift

i sak, eller i sak, eller

3. om den skattskyldige har rättat en oriktig uppgift.

______________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1995 års taxering.

 2. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får intill utgången av

år 1996 medge undantag från 15 kap. 1 a §.

8 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd

av socialavgifter från arbetsgivare

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare1

 dels att 38-40 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 a §

 Beslut enligt

 denna lag skall

 sättas upp i en

 skriftlig handling

 eller ett

 elektroniskt doku-

 ment.

 Med ett

 elektroniskt doku-

 ment avses i denna

 lag en upptagning

 vars innehåll och

 utställare kan

 verifieras genom

 ett visst tekniskt

 förfarande.

 38 §2

 En arbetsgivare, En arbetsgivare,

som i uppbörds- som i uppbörds-

deklaration eller deklaration eller

annat skriftligt annan handling som

meddelande som han han under

under förfarandet förfarandet avgett

avgett till ledning till ledning för

för beslut rörande beslut rörande

arbetsgivaravgifter arbetsgivaravgifter

har lämnat en har lämnat en

uppgift som befinns uppgift som befinns

vara oriktig, påförs vara oriktig, påförs

avgiftstillägg med avgiftstillägg med

20 procent av det 20 procent av det

avgiftsbelopp som avgiftsbelopp som

ytterligare ytterligare

rätteligen skall rätteligen skall

utgå. Detsamma gäller utgå. Detsamma gäller

om arbetsgivaren om arbetsgivaren

har lämnat en sådan har lämnat en sådan

uppgift i mål om uppgift i mål om

avgift och avgift och

uppgiften inte har uppgiften inte har

godtagits efter godtagits efter

prövning i sak. prövning i sak.

 Beräkning av avgiftstillägg enligt första stycket sker efter 10 procent när

 1. den oriktiga uppgiften har rättats eller hade kunnat rättas med ledning av

kontrollmaterial som normalt är tillgängligt för skattemyndigheten och som varit

tillgängligt för myndigheten före utgången av året efter utgiftsåret,

 2. den oriktiga uppgiften avser periodisering eller därmed jämställd fråga.

 39 §

 Har med stöd av Har med stöd av

bestämmelserna i 10 § bestämmelserna i 10 §

tredje stycket om tredje stycket om

uppskattning gjorts uppskattning gjorts

avvikelse från de avvikelse från de

uppgifter som en uppgifter som en

arbetsgivare har arbetsgivare har

lämnat i lämnat i

uppbördsdeklaration uppbördsdeklaration

eller annat eller annan

skriftligt handling om sin

meddelande om sin skyldighet att

skyldighet att betala arbetsgivar-

betala avgifter, påförs

arbetsgivarav- arbetsgivaren

gifter, påförs avgiftstillägg med

arbetsgivaren 20 procent av det

avgiftstillägg med avgiftsbelopp som på

20 procent av det grund av uppskatt-

avgiftsbelopp som på ningen ytterligare

grund av skall utgå. Till den

uppskattningen del uppskattningen

ytterligare skall innefattar rättelse

utgå. Till den del av oriktig uppgift

uppskattningen från arbetsgivaren

innefattar rättelse skall dock av-

av oriktig uppgift giftstilllägg utgå

från arbetsgivaren enligt be-

skall dock av- stämmelserna i 38 §.

giftstillägg utgå

enligt bestämmel-

serna i 38 §.

 40 §

 Har Har

avgiftsunderlaget avgiftsunderlaget

uppskattats med stöd uppskattats med stöd

av 10 § tredje av 10 § tredje

stycket på grund av stycket på grund av

att upp- att upp-

bördsdeklaration bördsdeklaration

inte har lämnats, inte har lämnats,

påförs avgiftstillägg påförs avgiftstilllägg

om uppbördsdeklara- om

tion inte kommit in uppbördsdeklaration

trots att anmaning inte kommit in

har sänts ut till trots att anmaning

arbetsgivaren. har sänts ut till

Tillägget beräknas arbetsgivaren.

till 20 procent av Tillägget beräknas

det avgiftsbelopp till 20 procent av

som på grund av det avgiftsbelopp

uppskattningen påförs som på grund av

utöver vad som uppskattningen påförs

skulle ha utgått utöver vad som skul-

enligt skriftliga le ha utgått enligt

uppgifter som uppgifter i

arbetsgivaren handlingar som

lämnat. Till den del arbetsgivaren

uppskattningen lämnat. Till den del

innefattar rättelse uppskattningen

av oriktig uppgift innefattar rättelse

från arbetsgivaren av oriktig uppgift

skall avgiftstillägg från arbetsgivaren

utgå enligt skall avgiftstillägg

bestämmelserna i 38 utgå enligt bestäm-

§. melserna i 38 §.

____________________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1995 års taxering.

 2. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får intill utgången av

år 1996 medge undantag från 2 a § första stycket.

1 Lagen omtryckt 1991:98.

2 Senaste lydelse 1991:1907.

Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig

över betänkandet Elektronisk dokumenthantering

inom skatteförvaltningen (Ds 1994:80)

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgivits av Riksdagens ombudsmän

(JO), Justitiekanslern (JK), Göta hovrätt, Kammarrätten i Stockholm, Länsrätten

i Stockholms län, Domstolsverket (DV), Riksåklagaren (RÅ), Rikspolisstyrelsen

(RPS), Datainspektionen (DI), Post- och telestyrelsen (PTS), Statskontoret,

Generaltullstyrelsen, Riksrevisionsverket (RRV), Riksskatteverket (RSV),

Jordbruksverket, Fiskeriverket, Riksarkivet (RA), Landstingsförbundet, Svenska

kommunförbundet, Sveriges Industriförbund, Företagarnas riksorganisation,

Lantbrukarnas Riksförbund (LRF), Sveriges Försäkringsförbund, Svenska

Bankföreningen, Företagens uppgiftslämnardelegation (FUD), Föreninge

auktoriserade revisorer (FAR), Svenska Revisorsamfundet (SRS), Sveriges

Redovisningskonsulters Förbund (SRF), TeleTrusT Sverige.

 RÅ har bifogat yttranden som han hämtat in från Regionåklagarmyndigheterna i

Västerås, Härnösand och Luleå.

 RPS har bifogat yttranden som styrelsen hämtat in från polismyndigheterna i

Stockholms län, Göteborgs och Bohus län samt Malmöhus län.

 Landstingsförbundet, Svenska kommunförbundet och Lantbrukarnas Riksförbund har

avstått från att yttra sig.

Remitterade lagförslag

2.1 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

 Härigenom föreskrivs i fråga om skatteregisterlagen (1980:343)1

 dels att 8 § och rubriken närmast före 8 § skall upphöra att gälla,

 dels att nuvarande 9 a, 11, 12, 12 a och 13 §§ skall betecknas 14, 15, 16, 17

och 19 §§,

 dels att 7, 9, 10 och nya 19 §§ skall ha följande lydelse samt att rubriken

närmast före 5 § skall ersättas med huvudrubriken "Det centrala skatteregistret"

och underrubriken "Innehåll",

 dels att rubriken närmast före 9 § skall sättas närmast före nya 15 §,

 dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 11-13, 18 och

20 §§ samt en ny huvudrubrik närmast före nya 11 § och fyra nya underrubriker,

närmast före 10, nya 11, nya 12 och nya 13 §§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §2

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6 §§,

det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

 1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3

§ 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall

behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses

i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 2. Uppgifter 2. Uppgifter

angående avslutad angående avslutad

revision, verkställt revision, verkställt

taxerings- eller besök eller annat

mervärdesskattebesök sammanträffande

eller annat sam- enligt 3 kap. 7 §

manträffande enligt taxeringslagen

3 kap. 7 § (1990:324), 17 kap.

taxeringslagen 4 § mervärdesskatte-

(1990:324) eller 17 lagen (1994:200),

kap. 4 § mer- 78 §

värdesskattelagen 2 a mom.uppbördslagen (1953:

(1994:200). För 27), 27 a § lagen

varje sådan åtgärd får (1984:668) om upp-

anges tid, art, börd av socia-

beskattningsperiod, lavgifter från

skatteslag, arbetsgivare eller

myndighets beslut 19 b § lagen (1958:-

om beloppsmässiga än- 295) om sjömans-

dringar av skatt skatt. För varje

eller underlag för sådan åtgärd får anges

skatt med anledning tid, art, beskatt-

av åtgärden samt upp- ningsperiod,

gift huruvida skatteslag,

bokföringsskyldighet myndighets beslut

har fullgjorts. om beloppsmässiga

 ändringar av skatt

 eller underlag för

 skatt med anledning

 av åtgärden samt

 3. Uppgift om uppgift huruvida

registrering av bokföringsskyldighet

skyldighet att har fullgjorts.

betala skatt, 3. Uppgift om

uppgift om innehav registrering av

av skattsedel på skyldighet att

preliminär skatt, betala skatt,

uppgifter om beslut uppgift om innehav

om återkallelse av av skattsedel på

skattsedel på preliminär skatt,

preliminär F-skatt uppgifter om beslut

med angivande av om återkallelse av

skälen för beslutet, skattsedel på

uppgifter som behövs preliminär F-skatt

för att bestämma med angivande av

skatt eller avgift skälen för beslutet,

enligt uppbördslagen uppgifter som behövs

(1953:272), lagen för att bestämma

(1984:668) om skatt eller avgift

uppbörd av enligt

socialavgifter från uppbördslagen, lagen

arbetsgivare, lagen om uppbörd av

(1990:659) om socialavgifter från

särskild löneskatt på arbetsgivare, lagen

vissa för- (1990:659) om

värvsinkomster, särskild löneskatt på

lagen (1991:586) om vissa för-

särskild in- värvsinkomster,

komstskatt för utom- lagen (1991:586) om

lands bosatta, särskild inkomst-

lagen (1990:912) om skatt för utomlands

nedsättning av bosatta, lagen

socialavgifter, (1990:912) om

mervärdesskattelagen nedsättning av

(1994:200) och socialavgifter,

lagen (1951:763) om mervärdesskattelagen

beräkning av statlig och lagen

inkomstskatt på ack- (1951:763) om

umulerad inkomst beräkning av statlig

samt uppgifter om inkomstskatt på

redovisning, inbe- ackumulerad inkomst

talning och samt uppgifter om

återbetalning av redovisning, inbe-

sådana skatter eller talning och

avgifter. återbetalning av

 sådana skatter eller

 avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 5. Uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning

av skatt, dock ej skälen för besluten, samt uppgift om att laga förfall

föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.

 7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2-4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 8. Uppgift om 8. Uppgift om

beslut om beskatt- beslut om beskatt-

ning, dock ej skälen ning, dock ej skälen

för beslutet, för beslutet och

uppgift om utmätning uppgift om utmätning

enligt 68 § 6 mom. enligt 68 § 6 mom.

uppbördslagen samt uppbördslagen.

uppgift om

anledning till att

överskjutande skatt

inte helt betalas

ut med åter-

betalningskort.

 9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogdemyndighet,

uppgift om indrivningsresultat, uppgift om beslut om ackord, likvidation eller

konkurs samt uppgift om betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, taxeringsvärde, delvärde,

beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för fastighet som ägs

eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare och

övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastighetsskatt samt

uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

 14. Uppgift om tid 14. Uppgift om tid

och art för planerad och art för planerad

eller pågående eller pågående

revision samt revision samt

beskattningsperiod beskattningsperiod

och skatteslag som och skatteslag som

denna avser samt denna avser samt

uppgift om tid för uppgift om tid för

planerat taxerings- planerat besök eller

eller annat

mervärdesskattebesök sammanträffande

eller annat enligt

sammanträffande 3 kap. 7 §

enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen, 17

taxeringslagen kap. 4 §

eller mervärdesskattelagen,

17 kap. 4 § 78 § 2 a mom.

mervärdesskattelagen. uppbördslagen, 27 a §

 lagen om uppbörd av

 socialavgifter från

 arbetsgivare och 19

 b § lagen om

 sjömansskatt.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare samt,

om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot skatteåterbetalning på

ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och typ.

 16. Uppgift om 16. Uppgift om

antal perioder om antal perioder om

trettio dagar för trettio dagar för

vilka den vilka den

skattskyldige skattskyldige

uppburit inkomst uppburit inkomst

som beskattas som beskattas

enligt lagen enligt lagen om

(1958:295) om sjömansskatt.

sjömansskatt.

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

 19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke, typ och årsmodell.

 20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift och

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av

skattereduktion enligt samma lag samt uppgift om beslut om sådan

skattereduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16 §

sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt respektive

i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek,

belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag,

föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 9 §

 Uppgifter som Uppgifter som

avses i 7 och 8 §§ får avses i 7 § får tas

tas in i registren in i registret

endast i den endast i den ut-

utsträckning som sträckning som före-

föreskrivs av skrivs av

regeringen eller regeringen eller

myndighet som myndighet som

regeringen regeringen

bestämmer. bestämmer.

 Regeringen får Regeringen får

föreskriva mindre föreskriva mindre

avvikelser från avvikelser från

bestämmelserna om bestämmelserna om

registerinnehåll i registerinnehåll.

denna lag.

 Terminalåtkomst

 10 §3

 Terminalåtkomst Terminalåtkomst

till uppgifter i till uppgifter i

register enligt registret får finnas

denna lag får finnas endast för de ändamål

endast för de ändamål som anges i 1 § och

som anges i 1 § och i den utsträckning i

i den utsträckning i övrigt som anges i

övrigt som anges i andra-femte

andra-femte styckena.

styckena.

 Skattemyndigheten i länet får ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5

och 6 §§, 7 § 1-6, 8, 9, 13, 15, 17 och 22 samt de uppgifter därutöver som

behövs för utfärdande av skattsedel och dubblettskattsedel.

 Skattemyndigheten får vidare ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 7 §

7, 10-12, 14, 16, 18, 20, 21 och 23 och som hänför sig till länet eller gäller

skattskyldig som beskattas i länet.

 Riksskatteverket får ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§

samt 7 § 1-18, 20-23.

 Kronofogdemyndighet Kronofogdemyndighet

får ha får ha

terminalåtkomst till terminalåtkomst till

det centrala uppgifter enligt 5

skatteregistret i och 6 §§ samt 7 § 1, 3

fråga om uppgifter och 4.

enligt 5 och 6 §§ Kronofogdemyndighet

samt 7 § 1, 3 och 4. i det län där ett mål

Kronofogdemyndighet är registrerat för

i det län där ett mål exekutiva åtgärder får

är registrerat för vidare ha sådan

exekutiva åtgärder får terminalåtkomst i

vidare ha sådan fråga om uppgifter

terminalåtkomst i enligt 7 § 7, 8, 12

fråga om uppgifter och 13. Termi-

enligt 7 § 7, 8, 12 nalåtkomsten får avse

och 13. den som är

Terminalåtkomsten får registrerad som

avse den som är gäldenär hos kro-

registrerad som nofogdemyndighet

gäldenär hos eller make till

kronofogdemyndighet gäldenären eller

eller make till annan som sambe-

gäldenären eller skattas med

annan som gäldenären. I fråga om

sambeskattas med uppgifter enligt 7 §

gäldenären. I fråga om 1 får termina-

uppgifter enligt 7 § låtkomsten avse också

1 får den som är delägare i

terminalåtkomsten fåmansföretag där någon

avse också den som är som avses i tredje

delägare i fåmansföre- meningen är delägare.

tag där någon som

avses i tredje

meningen är delägare.

 De regionala skatteregistren

 Innehåll

 11 §

 Ett regionalt

 skatteregister får

 innehålla följande

 uppgifter som hänför

 sig till länet:

 1. uppgift om

 fysisk eller

 juridisk persons

 identitet,

 2. uppgift om

 taxeringsår, be-

 skattningsår,

 inkomstår och redo-

 visningsperiod,

 3. uppgift om

 ärendebeteckning,

 ärendemening och

 ärendesamband,

 4. uppgift om

 beteckning på

 handling samt i

 förekommande fall

 uppgift om att en

 handling i ett

 ärende inte finns i

 registret,

 5. uppgift om att

 ärendet omprövats

 eller överklagats

 samt domstols

 beslut,

 6. administrativa

 och tekniska

 uppgifter som behövs

 för handläggningen av

 ärendet.

 Registret får också

 innehålla handling

 som kommit in eller

 upprättats i ett

 ärende som hänför sig

 till länet. En sådan

 handling får

 innehålla uppgift

 som avses i 4 §

 eller 6 § andra

 stycket datalagen

 (1973:289) endast

 om en enskild har

 lämnat uppgiften

 eller om den behövs

 för handläggningen av

 ärendet.

 Terminalåtkomst

 12 §

 Terminalåtkomst

 till ett regionalt

 register får finnas

 endast för de ändamål

 som anges i 1 § och

 endast i den

 utsträckning som

 anges i andra och

 tredje styckena.

 Riksskatteverket

 och skattemyn-

 digheten i länet får

 ha terminalåtkomst

 till de uppgifter

 som avses i

 11 § första stycket.

 Det skattekontor

 som skall handlägga

 ett ärende får ha

 terminalåtkomst till

 handling som avses

 i 11 §§ andra

 stycket. Ett

 skattekontor får

 också ha

 terminalåtkomst till

 handling som finns

 i ett ärende vid ett

 annat skattekontor

 om det behövs för

 handläggningen av

 ett ärende.

 Regeringen får

 föreskriva att

 Riksskatteverket

 eller skattemyndig-

 het i annat fall än

 som avses i tredje

 stycket får ha

 terminalåtkomst till

 handling som avses

 i 11 § andra stycket.

 Sökbegrepp

 13 §

 I fråga om

 uppgifter som avses

 i 11 § första stycket

 får som sökbegrepp

 användas endast

 personnummer,

 organisationsnummer,

 namn, firma,

 ärendebeteckning,

 taxeringsår,

 beskattningsår,

 inkomstår, redo-

 visningsperiod,

 handläggande enhet,

 datum och uppgift

 om var i handlägg-

 ningsgången ärendet

 befinner sig.

 I handling som

 avses i 11 § andra

 stycket får som

 sökbegrepp användas

 endast ärendebe-

 teckning och

 beteckning på hand-

 ling.

 18 §

 I ett

 registerutdrag

 enligt 10 §

 datalagen

 (1973:289) behöver i

 fråga om ett

 regionalt register

 uppgift i handling

som har getts in av

enskild eller som

den registe-

ransvarige har

expedierat till den

registrerade inte

tas med. Om

uppgiften finns i

ärende rörande den

som begärt utdraget,

skall det framgå av

utdraget att

uppgiften inte

finns med.

13 § 19 §4

 Om inte annat sägs Om inte annat sägs

i andra eller i andra eller

tredje stycket tredje stycket

skall sådana upp- skall sådana upp-

gifter i register gifter i det

enligt denna lag centrala

som hänför sig till skatteregistret som

viss beskatt- hänför sig till viss

ningsperiod gallras beskattningsperiod

när sju år gått från gallras när sju år

utgången av det gått från utgången av

kalenderår under det kalenderår under

vilket perioden vilket perioden

gick ut. gick ut.

 Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §, 7 § 3,

med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av skattsedel på preliminär

F-skatt och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag enligt lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får bevaras även efter

utgången av den tid som anges i första stycket. Detsamma gäller uppgifter om

 1. personnummer för make och, om samtaxering sker med annan person,

personnummer för denne,

 2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet,

 3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart på

kontrolluppgift om inkomst av kapital,

 4. antal perioder om trettio dagar för vilka den skattskyldige uppburit inkomst

som beskattas enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt,

 5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt investeringsavdrag och

redovisningsperiodens längd vid redovisning av mervärdeskatt.

 Uppgift om revision får bevaras under högst tio år efter utgången av det år

under vilket revisionen avslutades.

 Regeringen får meddela föreskrifter om förlängd bevaringstid för uppgifter som

avses i första eller tredje stycket.

 20 §

 Upptagningar i

 regionala register

 skall i fråga om

 deklarationer och

 andra handlingar

 som lämnats till

 ledning för

 beskattning eller

 upprättats eller för

 granskning

 omhändertagits av en

 myndighet för

 skattekontroll,

 gallras sju år

 eller, i fråga om

 handlingar som

 avser aktiebolag

 eller ekonomisk

 förening, tio år

 efter beskattnings-

 årets utgång.

 Andra upptagningar

 i regionala

 register än sådana

 som avses i första

 stycket skall

 gallras tolv år

 efter

 beskattningsårets

 utgång.

 Regeringen eller

 den myndighet som

 regeringen bestämmer

 får meddela

 föreskrifter om

 undantag från

 bestämmelserna i

 första eller andra

 stycket.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1995 års taxering.

 2. Efter utgången av den i 19 § första stycket föreskrivna gallringsfristen

gäller 20 § första stycket också beträffande uppgifter som före ikraftträdandet

har getts in i elektronisk form.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

Senaste lydelse av

9 § 1994:764

12 § 1985:155

12 a § 1994:764

13 § 1993:1473.

2 Senaste lydelse 1994:495.

3 Senaste lydelse 1993:1473.

4 Senaste lydelse av förutvarande 13 § 1993:1473.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter

och prisregleringsavgifter

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 11 och 16 §§ samt 7 kap. 2 § lagen (1984:151)

om punktskatter och prisregleringsavgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 11 §1

 Vid skatterevision Vid skatterevision

får räken- får räken-

skapsmaterial och skapsmaterial och

andra handlingar andra handlingar

som rör verksamheten som rör verksamheten

granskas om de inte granskas om de inte

skall undantas skall undantas

enligt enligt 15 §. Med

15 §. Med handling handling förstås

förstås framställning framställning i

i skrift eller bild skrift eller bild

samt upptagning som samt upptagning som

kan läsas, avlyssnas kan läsas, avlyssnas

eller på annat sätt eller på annat sätt

uppfattas endast uppfattas endast

med tekniskt med tekniskt

hjälpmedel. Revisorn hjälpmedel. Revisorn

får ta prov på varor får ta prov på varor

som används, säljs som används, säljs

eller tillhandahålls eller tillhandahålls

på annat sätt i på annat sätt i

verksamheten. Vid- verksamheten.

are får han granska Vidare får han

varulager, inventera kassan,

inventarier, granska varulager,

fordon, särskild inventarier,

räknarapparatur, fordon, särskild

mätapparatur och räknarapparatur,

till- mätapparatur och

verkningsprocesser. tillverkningsprocesser.

Han får också prova Han får också prova

särskild särskild

räknarapparatur och räknarapparatur och

mätapparatur. mätapparatur.

 Beskattningsmyndigheten

får besluta att

kassainventering får

göras vid

revisionen.

 16 §2

 Skattemyndigheten

 i Kopparbergs län får

 uppdra åt

 Skattemyndigheten i

 Stockholms län,

 Skattemyndigheten i

 Göteborgs och Bohus

 län eller

 Skattemyndigheten i

 Riksskatteverket Malmöhus län att

har samma be- fatta beslut om

fogenhet som uppgiftsskyldighet

Skattemyndigheten i enligt 5 § eller

Kopparbergs län har skatterevision

enligt 3 kap. 2, 3 enligt 3 kap. i

och 7-15 §§. I dess ställe.

förekommande fall Riksskatteverket

tar verket därmed har samma be-

över den befogenhet fogenhet som

som annars skattemyndigheten

skattemyndigheten har enligt 3 kap. I

har. förekommande fall

 tar verket därmed

 över den befogenhet

 som annars

 skattemyndigheten

 har.

 7 kap.

 2 §

 Skattetillägg Skattetillägg

enligt 1 § tredje enligt 1 § fjärde

stycket skall stycket skall

undanröjas av undanröjas av

beskatt- beskatt-

ningsmyndigheten, ningsmyndigheten,

om deklaration om deklaration

kommer in inom en kommer in inom en

månad från den dag då månad från den dag då

den skattskyldige den skattskyldige

har fått del av har fått del av

beslutet om beslutet om

skattetillägg. skattetillägg.

_____________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre föreskrifter gäller

fortfarande i fråga om revisioner som beslutats före ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 1994:474.

2 Senaste lydelse 1993:462.

2.3 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att 55 § 2 mom. uppbördslagen (1953:272)1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 55 §

 2 mom. 2 mom.

Arbetsgivare skall Arbetsgivare skall

för varje för varje

arbetstagare med arbetstagare med

inbetalningskort inbetalningskort

som anges i 33 § som anges i 33 d §

eller på blankett eller på blankett

enligt fastställt enligt fastställt

formulär redovisa formulär redovisa

hur mycket som har hur mycket som har

dragits av för dragits av för

kvarstående skatt. kvarstående skatt.

Därvid gäller Därvid gäller

bestämmelserna om bestämmelserna om

uppbördsdeklaration uppbördsdeklaration

i tillämpliga delar. i tillämpliga delar.

 Vid redovisning enligt första stycket får i stället för inbetalningskort

användas förteckning enligt formulär, som skattemyndigheten har godkänt efter

förslag av arbetsgivaren.

 Riksskatteverket får på ansökan av arbetsgivare medge att skatteavdrag för

kvarstående skatt redovisas i annan ordning än som anges i första eller andra

stycket.

___________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1959:551) om

beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att det i lagen (1959:551) om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall

införas en ny paragraf, 1 b §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 b §

 Beslut enligt denna

 lag får avfattas i ett

 elektroniskt dokument.

 Med ett elektroniskt

 dokument avses en

 upptagning vars inne-

 håll och utställare

 kan verifieras genom

 ett visst tekniskt

 förfarande.

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

beräkning av pensionsgrundande inkomst för år 1994.

1 Lagen omtryckt 1976:1015.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1976:1015.

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträdet 1994-10-25

Närvarande: f.d. justitierådet Ulf Gad, justitierådet Johan Munck,

regeringsrådet Leif Lindstam.

Enligt en lagrådsremiss den 13 oktober 1994 om elektronisk dokumenthantering

inom skatteförvaltningen, m.m. (Finansdepartementet) har regeringen beslutat

inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i

skatteregisterlagen (1980:343) m.fl. lagar.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Birgitta
[REDACTED_EFTERNAMN].

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1994

Närvarande: statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:93 Elektronisk dokumenthantering inom

skatteförvaltningen.

Rättsdatablad

Författningsrubrik Bestämmelser som Celexnummer för

 inför, ändrar, upp- bakomliggande

 häver eller upp- EG-regler

 repar ett normgiv-

 ningsbemyndigande

Skatteregisterlagen (1980:343) 392R0218