Regeringens proposition

1998/99:58

Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan

Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater

och Turkmenistan

Prop.

1998/99:58

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 18 februari 1999

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anna[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utrikesdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner partnerskaps- och

samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och deras

medlemsstater å ena sidan och Turkmenistan å andra sidan.

Syftet med avtalet är att skapa ett forum för en politisk dialog, att

främja handel och investeringar, att stärka den demokratiska och

marknadsekonomiska utvecklingen i Turkmenistan samt att ge en ram för

ett bredare samarbete mellan parterna. Vidare är syftet med avtalet att

skapa förutsättningar för etableringsfrihet, tjänstehandel och

kapitalrörelser.

Genom avtalet inrättas vissa gemensamma organ som skall övervaka

avtalets tillämpning.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Ärendet och dess beredning 3

3 Bakgrund 3

4 Utvecklingen i Turkmenistan 4

5 Sverige och Turkmenistan 5

6 Avtalets innehåll 5

6.1 Ingressen 5

6.2 Syftet 5

6.3 Allmänna principer 6

6.4 Politisk dialog 6

6.5 Varuhandel 6

6.6 Affärsverksamhet och investeringar 7

6.7 Löpande betalningar och kapital 8

6.8 Skydd av immateriell, industriell och kommersiell äganderätt 9

6.9 Lagstiftningssamarbete 9

6.10 Ekonomiskt samarbete 9

6.11 Demokrati och mänskliga rättigheter 10

6.12 Samarbete för att förhindra olaglig verksamhet och för att

förhindra och kontrollera illegal invandring 10

6.13 Kulturellt samarbete 11

6.14 Finansiellt samarbete 111

6.15 Institutionella bestämmelser, allmänna bestämmelser och

slutbestämmelser 11

7 Godkännande av avtalet 12

Bilaga Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska

gemenskaperna och deras medlemsstater och Turkmenistan 15

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18 februari 1999 141

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner avtalet om partnerskap och

samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska

gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Turkmenistan,

å andra sidan.

2 Ärendet och dess beredning

Kommissionen inledde förhandlingar med Turkmenistan i januari 1997

om ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska

gemenskaperna (EG) och deras medlemsstater å ena sidan och

Turkmenistan å den andra. Sverige har deltagit aktivt i förhandlingarna

och har därvid löpande inhämtat synpunkter från den närmast berörda

myndigheten Kommerskollegium. Avtalet undertecknades den 25 maj

1998. Innan avtalet kan träda i kraft skall det godkännas av parterna.

Avtalet i svensk text fogas som bilaga till propositionen. I artikel

27.3 hänvisas till artikel 42. Det borde vara artikel 41. I artikel 50.2

första strecksatsen står "...certifiering av högre

utbildningsinstitutioner...". Det borde vara "...betygsättning inom högre

utbildningsinstitutioner...".

3 Bakgrund

När Sovjetunionen upplöstes, det kalla kriget upphörde och en ny

Europakarta trädde fram blev det för gemenskapen en viktig uppgift att

utforma en ny politik för relationerna med de nya staterna som uppstod i

det forna Sovjetunionen. Ett avtal om handel och ekonomiskt och

kommersiellt samarbete som undertecknades av EG och Sovjetunionen

den 18 december 1989 har tillämpats övergångsvis.

Med länderna i Central- och Östeuropa har EG ingått s.k. Europaavtal,

vilka är associeringsavtal som syftar till medlemskap i Europeiska

unionen (EU). Sådana avtal har tecknats med Bulgarien, Polen,

Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern samt med

Estland, Lettland och Litauen. Alla avtal utom det med Slovenien har

trätt i kraft.

Partnerskapsavtalen

För de länder som numera ingår i Oberoende staters samvälde (OSS) har

gemenskapen valt en annorlunda avtalsmodell än Europaavtalen. Avtalen

kallas partnerskaps- och samarbetsavtal (s.k. partnerskapsavtal). De

syftar inte till en associering eller medlemskap, men innehåller i övrigt i

stort samma element som återfinns i Europaavtalen. I avtalen finns

föreskrifter om politisk dialog, varuhandel, affärsverksamhet och

investeringar, betalningar och kapital, konkurrens- och

immaterialrättsliga regler samt brottsförebyggande, kulturellt,

ekonomiskt och finansiellt samarbete. I det handelspolitiska avsnittet

tillerkänner parterna varandra mest-gynnad-nationsbehandling, dock med

sedvanliga undantag.

Partnerskapsavtalen är anpassade efter OSS-ländernas ekonomiska och

politiska utvecklingsnivå. Ryssland, Ukraina, Vitryssland och Moldova

har därför kommit att få de mest avancerade avtalen. I dessa avtal finns

en bestämmelse om att ett framtida upprättande av ett frihandelsområde

mellan gemenskapen och respektive land skall övervägas. Övriga OSS-

länder utgör en grupp med enklare avtal.

För tiden fram till dess att avtalen träder i kraft kan interimsavtal om

handel och handelsrelaterade frågor komma att tillämpas. Interimsavtalen

reglerar frågor inom gemenskapens kompetens, främst områdena

varuhandel, betalningar och konkurrensregler. Interimsavtalet ingås

därför mellan EG och tredje land. Interimsavtalet med Turkmenistan har

paraferats men ännu inte undertecknats.

4 Utvecklingen i Turkmenistan

Turkmenistan styrs med fast hand av landets president. Övergången från

planekonomi till marknadsekonomi har visserligen börjat, men processen

skrider endast långsamt framåt. Vad gäller politiska reformer har få

framsteg gjorts mot flerpartisystem och demokratisk pluralism.

Avsaknaden av genomgripande politiska reformer förklaras av

presidenten med att man under en övergångsperiod måste bygga upp

landet i lugn och under socialt ordnade former.

Turkmenistan har stora tillgångar på gas och olja men avsaknaden av

alternativa ledningar för export av energitillgångarna har hittills hindrat

en mer omfattande försäljning utanför f.d. Sovjetunionen. Någon

ekonomisk utveckling och välstånd har landets energitillgångar därför

ännu inte genererat.

Även om utvecklingen långsamt rör sig i rätt riktning och nödvändig

lagstiftning produceras, är läget vad gäller de mänskliga rättigheterna i

landet fortsatt bekymmersam. Någon pressfrihet existerar inte.

Nyhetsförmedlingen fokuseras på presidenten och någon opposition i

egentlig mening finns inte. Inledningsvis var samarbetet med

Organisationen för samarbete och säkerhet i Europa (OSSE) dåligt, men

det har efterhand förbättrats och i månadsskiftet januari/februari 1999

öppnade OSSE ett kontor i huvudstaden Asjchabad.

Turkmenistan, som har förklarat sig vara permanent neutral, är medlem

av Förenta nationerna, OSSE samt OSS. Man samarbetar med Ryssland

och med grannländerna i Centralasien. Relationerna med Iran har efter

hand utvecklats och samarbete om gränsöverskridande infrastruktur

pågår.

5 Sverige och Turkmenistan

Sveriges bilaterala relationer med Turkmenistan har hittills varit

begränsade liksom handeln.

6 Avtalets innehåll

Genom avtalet upprättas ett partnerskap mellan Turkmenistan å ena sidan

och EG och deras medlemsländer å den andra. Avtalet innehåller

föreskrifter om samarbete på en rad områden, bl.a. inom politik, ekonomi

och handel. Ett samarbetsråd upprättas för att förvalta avtalet.

Partnerskapsavtalet omfattar sammanlagt 101 artiklar, fem bilagor och

ett protokoll om tullsamarbete. Bilagorna och protokollet utgör en

integrerad del av avtalet. Dessutom har avgivits sju gemensamma

förklaringar och en ensidig förklaring från Frankrike. Parterna har

beaktat en skriftväxling mellan gemenskapen och Turkmenistan om

bolagsetablering. Förklaringarna och skriftväxlingen har bilagts

slutakten.

6.1 Ingressen

I avtalets ingress hänvisas bl.a. till parternas gemensamma värderingar,

deras åtagande att stärka politisk och ekonomisk frihet och att befrämja

internationell fred och säkerhet. Vidare hänvisas till samarbetet för att

förebygga och kontrollera illegal invandring som ett av de primära målen

i avtalet. Parterna förbinder sig att liberalisera handeln i enlighet med

principerna i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT).

6.2 Syftet

Artikel 1

Den första bestämmelsen anger att ett partnerskap mellan Turkmenistan å

ena sidan och gemenskapen och dess medlemsländer å den andra

upprättas genom avtalet. Dess syfte är att skapa en struktur för politisk

dialog mellan parterna, främja handeln och de ekonomiska

förbindelserna, lägga grunden för bl.a. rättsligt, ekonomiskt, socialt,

finansiellt och kulturellt samarbete samt stödja Turkmenistans strävan att

bygga upp ett civilt och demokratiskt samhälle grundat på rättsstatens

principer och marknadsekonomi.

6.3 Allmänna principer

Artiklarna 2-3

Bestämmelserna om respekten för demokratiska principer, mänskliga

rättigheter och marknadsekonomiska principer utgör viktiga

beståndsdelar i avtalet. Parterna ser det som viktigt att de nya stater som

uppstått genom upplösningen av Sovjetunionen bibehåller och utvecklar

ett inbördes samarbete. Ett samarbetsråd skall granska hur avtalet

tillämpas och hur Turkmenistan genomför ekonomiska reformer.

6.4 Politisk dialog

Artiklarna 4-6

Den politiska dialogen skall främja Turkmenistans förbindelser med

gemenskapen och dess medlemsstater, bidra till ökad samstämmighet på

områden som rör säkerheten och stabiliteten i Europa och respekten för

demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Dialogen skall föras på

ministernivå i samarbetsrådet, genom diplomatiska kanaler och andra

lämpliga kontakter. Den politiska dialogen kan även föras på regional

nivå i syfte att bidra till lösningen av regionala konflikter och spänningar.

6.5 Varuhandel

Artikel 7

Enligt denna artikel skall parterna ge varandra den behandling som mest

gynnad nation som avses i artikel I i GATT. Bestämmelserna i artikel I

gäller inte för fördelar som har beviljats till förmån för vissa

utvecklingsländer i enlighet med internationella överenskommelser,

fördelar som har beviljats i syfte att skapa en tullunion eller

frihandelsområde samt fördelar som ges till grannländer för att underlätta

gränstrafiken. Vidare har Turkmenistan rätt att under en

övergångsperiod, som löper ut den 31 december 1998, bevilja andra

länder i f.d. Sovjetunionen förmåner, utan att behöva utsträcka dessa

förmåner till gemenskapen. Förmånerna definieras i bilaga 1 till avtalet.

Artiklarna 8-11

Principen om transiteringsfrihet för parternas varor är ett grundläggande

villkor i avtalet. Inte heller får varor med ursprung i endera partens

tullområde bli föremål för kvantitativa restriktioner utom vad gäller de

undantag som anges i artiklarna 12, 15 och 16 i avtalet.

Marknadsmässiga priser skall också tillämpas i handeln mellan de två

parterna.

Artiklarna 12-14

Avtalet ger parterna möjlighet att vidta lämpliga åtgärder, om en ökning

av importen av en produkt orsakar eller hotar att orsaka betydande skada

för tillverkare av liknande varor hos den importerande motparten.

Åtgärder av detta slag får endast vidtas i undantagsfall och då efter

samråd med motparten.

Åtgärder mot dumpad import kan vidtas i enlighet med artikel VI i

GATT.

Avtalet hindrar inte heller parterna från att tillämpa förbud eller

restriktioner som motiveras av bl.a. hänsyn till allmän moral, ordning och

säkerhet, skydd för människors och djurs hälsa och liv, bevarande av

växter, skydd för vissa nationella kulturella tillgångar samt skydd för

immateriella rättigheter.

Artiklarna 15-17

Handel med textilvaror omfattas inte av avtalet. Dessa varor omfattas av

ett särskilt avtal mellan gemenskapen och Turkmenistan som tillämpas

provisoriskt fr.o.m. den 1 januari 1996.

Kol- och stålprodukter omfattas av avtalet utom vad gäller de

bestämmelser om kvantitativa restriktioner som anges i artikel 10.

Handel med nukleärt material omfattas inte av detta avtal utan av

Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen

(Euratom). Vid behov skall ett särskilt avtal slutas mellan Euratom och

Turkmenistan.

6.6 Affärsverksamhet och investeringar

Arbetsvillkor

Artiklarna 18-20

I kapitlet om arbetsvillkor utfäster sig gemenskapen och Turkmenistan

att inte diskriminera varandras medborgare på grund av nationalitet då

det gäller arbetsförhållanden och villkor för ersättning och avskedande.

Villkor som påverkar etablering och drift av bolag

Artiklarna 21-27

I kapitlet om villkor för etablering och drift av bolag ger gemenskapen

och Turkmenistan varandras företag nationell behandling, dvs. företag

som vill etablera sig på den andra partens territorium beviljas en

behandling som inte är mindre gynnsam än den som ges till inhemska

företag eller företag från tredje land. Detta ges med förbehåll för

parternas lagar och andra författningar. Bestämmelserna tillämpas

emellertid inte på lufttransport, transport på inre vattenvägar och

sjötransport. Inte heller är parterna förhindrade att vidta åtgärder av

försiktighetsskäl eller för att säkra det ekonomiska systemets integritet

och stabilitet.

Gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster

Artiklarna 28-31

I kapitlet om gränsöverskridande tjänstehandel åtar sig parterna att ge

varandras tjänsteproducerande företag nationell behandling. Samarbetet

inom detta område syftar till att utveckla en marknadsorienterad

tjänstesektor i Turkmenistan.

Principen om obegränsat tillträde på kommersiella grunder till den

internationella sjöfartsmarknaden skall tillämpas.

Allmänna bestämmelser

Artiklarna 32-38

I kapitlet om allmänna bestämmelser anges vissa förbehåll och allmänna

föreskrifter till bestämmelserna om företag och investeringar. Bland

annat kan avvikelser från bestämmelserna tillåtas med hänsyn till allmän

ordning, säkerhet eller folkhälsa. Bestämmelserna gäller inte heller för

verksamheter som har samband med utövande av offentlig myndighet.

Allmän behandling som mest gynnad nation skall inte tillämpas på

skattefördelar som beviljas i samband med dubbelbeskattningsavtal eller

andra skatteförfaranden. Slutligen får parterna inte på grundval av detta

avtal ge varandra bättre behandling än vad som beviljats enligt Allmänna

tjänstehandelsavtalet, GATS.

6.7 Löpande betalningar och kapital

Artikel 39

Parterna åtar sig att tillåta alla betalningar i fritt konvertibel valuta inom

bytesbalansen mellan personer bosatta i gemenskapen och i

Turkmenistan i samband med varurörelser och rörlighet för tjänster eller

personer. Vidare får inga nya valutarestriktioner införas i fråga om

kapitalrörlighet och löpande betalningar mellan parternas medborgare.

Dock gäller att Turkmenistan får tillämpa valutarestriktioner under

exceptionella omständigheter till dess den turkmenistanska valutan blivit

helt konvertibel. Vidare får Turkmenistan respektive gemenskapen, om

kapitalrörelser dem emellan orsakar eller hotar att orsaka allvarliga

svårigheter för parternas monetära politik eller för en fungerande

växelkurspolitik, vidta tillfälliga skyddsåtgärder.

6.8 Skydd av immateriell, industriell och kommersiell

äganderätt

Artikel 40

Enligt avtalet skall Turkmenistan fortsätta att förbättra skyddet av

immateriell, industriell och kommersiell äganderätt så att man fem år

efter det att avtalet har trätt i kraft har nått en skyddsnivå som motsvarar

gemenskapens. Vid samma tidpunkt skall Turkmenistan ha anslutit sig

till de multilaterala konventioner på området som anges i bilaga 5 till

avtalet.

6.9 Lagstiftningssamarbete

Artikel 41

För att parternas ekonomiska förbindelser skall kunna stärkas är det

enligt avtalet också viktigt att en gradvis tillnärmning sker av

Turkmenistans lagstiftning till gemenskapens regelverk. Tillnärmningen

skall omfatta följande områden: tullagstiftning, bolagsrätt,

banklagstiftning och andra lagar om finansiella tjänster,

bolagsredovisning och bolagsbeskattning, immaterialrätt, skydd för

arbetstagare på arbetsplatsen, finansiella tjänster, konkurrensregler

inbegripet därmed sammanhängande frågor som påverkar handeln,

offentlig upphandling, skydd av människors och djurs liv och hälsa,

växtskydd, miljöskydd, konsumentskydd, indirekt beskattning, tekniska

föreskrifter och standarder, lagstiftning om kärnenergi samt transport och

telekommunikationer. Gemenskapen skall ge Turkmenistan tekniskt

bistånd för att genomföra dessa åtgärder.

Parterna skall även undersöka hur deras respektive

konkurrensbestämmelser skall tillämpas i fall där handeln mellan

parterna påverkas.

6.10 Ekonomiskt samarbete

Artiklarna 42-66

Parterna skall etablera ett ekonomiskt samarbete i syfte att stärka en

hållbar ekonomisk och social utveckling i Turkmenistan. Samarbetet

kommer att ta full hänsyn till miljöaspekten och inriktas på följande

områden: samarbete inom handel med varor och tjänster, industriellt

samarbete, främjande och skydd av investeringar, offentlig upphandling,

tekniska standarder och bedömning av överensstämmelse, gruvdrift och

råvaror, vetenskap och teknik, utbildning och yrkesutbildning, jordbruk

och den agroindustriella sektorn, energi, miljö och människors hälsa,

transport, posttjänster och telekommunikation, finansiella tjänster,

omstrukturering och privatisering av företag, regional utveckling, socialt

samarbete, turism, små och medelstora företag, information och

kommunikation, konsumentskydd, tull, statistiskt samarbete och

ekonomi.

Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt åtgärder för att befordra

samarbete mellan de oberoende staterna och andra grannländer för att

stimulera en harmonisk utveckling av regionen. Turkmenistan kommer

att erhålla tekniskt bistånd från gemenskapen för att genomföra

samarbetet.

Samarbetet inom tullens område skall i huvudsak ske inom ramen för

det protokoll om tullsamarbete som ingår i avtalet. I protokollet förbinder

sig parterna att ge varandra administrativt bistånd för att förebygga,

upptäcka och utreda överträdelser av tullagstiftningen vad gäller import,

export och transitering av varor. Biståndet kan ske efter begäran och

omfattar överlämnande av information. Biståndet omfattar dessutom bl.a.

övervakning av personer, varurörelser och transportmedel. Information

om misstänkt illegal verksamhet, nya medel och metoder samt varuslag

som är föremål för smuggling skall däremot lämnas spontant.

6.11 Demokrati och mänskliga rättigheter

Artikel 67

Enligt avtalet skall parterna samarbeta i alla frågor som har betydelse för

att upprätta eller förstärka demokratiska institutioner. Detta samarbete

skall ske genom tekniska biståndsprogram som är avsedda att bl.a.

underlätta att utarbeta och genomföra lagstiftning på området.

6.12 Samarbete för att förhindra olaglig verksamhet och

för att förhindra och kontrollera illegal invandring

Artiklarna 68-71

Parterna skall inleda samarbete i syfte att förhindra olaglig verksamhet

som t.ex. korruption, illegal handel, penningtvätt och förfalskning.

Turkmenistan kan erhålla tekniskt och administrativt bistånd från

gemenskapen för att genomföra samarbetet.

Parterna skall samarbeta för att bekämpa olaglig framställning,

tillhandahållande av och handel med narkotika.

Medlemsstaterna och Turkmenistan skall samarbeta för att förhindra

och kontrollera illegal invandring. Samarbetsrådet skall undersöka vilka

gemensamma insatser, utöver de som anges i avtalet, som kan göras i

detta syfte.

6.13 Kulturellt samarbete

Artikel 72

Parterna åtar sig att främja, uppmuntra och underlätta kulturellt

samarbete. Gemenskapens olika program för kulturellt samarbete eller

medlemsländernas motsvarande program får om så är lämpligt omfattas

av samarbetet. Ytterligare aktiviteter av ömsesidigt intresse kan också

utvecklas.

6.14 Finansiellt samarbete

Artiklarna 73-76

För att uppnå målen i avtalet om att påskynda Turkmenistans

ekonomiska omvandling skall gemenskapen ge Turkmenistan tillfälligt

ekonomiskt bistånd i form av bidrag. Biståndet skall ges inom ramarna

för Tacis-programmet. Parterna skall enas om ett åtgärdsprogram där

målen och områdena för det ekonomiska biståndet fastställs.

Gemenskapens bidrag skall ges i nära samordning med bidrag från andra

källor.

6.15 Institutionella bestämmelser, allmänna bestämmelser

och slutbestämmelser

Artiklarna 77-85

Ett samarbetsråd inrättas som skall övervaka avtalets genomförande. Det

skall sammanträda på ministernivå en gång per år. Rådet skall fatta beslut

på de områden som anges i avtalet och behandla tvister om avtalets

tillämpning eller tolkning. Samarbetsrådet skall biträdas av en

samarbetskommitté. En av kommitténs uppgifter är att förbereda

samarbetsrådets möten. Rådet kan också delegera befogenheter till

samarbetskommittén. En parlamentarisk kommitté inrättas. Den skall

vara ett forum där ledamöterna i det turkmenistanska parlamentet och

Europaparlamentet kan utbyta åsikter.

Artiklarna 86-92

I artiklarna regleras bl.a. åtgärder med syfte att skydda parternas

säkerhetsintressen, handel och produktion av krigsmateriel.

Artiklarna 93-101

Partnerskapsavtalet ingås för en period av tio år. Det förnyas automatiskt

varje år om inte någon part skriftligen säger upp avtalet senast sex

månader innan det upphör att gälla. Enligt en bestämmelse i avtalet får

lämpliga åtgärder vidtas om en part har underlåtit att fullgöra åtaganden

enligt avtalet.

Avtalet träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att

parterna har anmält till generalsekreteraren för Europeiska unionens råd

att de i enlighet med sina respektive förfaranden har godkänt avtalet. Det

ersätter avtalet om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete

som undertecknades av EG och Sovjetunionen den 18 december 1989.

7 Godkännande av avtalet

Regeringens förslag: Riksdagen godkänner avtalet om partnerskap

och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska

gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och

Turkmenistan, å andra sidan.

Skälen för regeringens förslag: Stabiliteten i Östersjöområdet har

sedan Sovjetunionens fall fått en ökad betydelse för Sverige.

Partnerskapsavtalen syftar till att ge en ny dimension till gemenskapens

och medlemsstaternas relationer med republikerna i det forna

Sovjetunionen och att understödja den politiska, ekonomiska och sociala

utvecklingen i dessa länder. Avtalet ger ramar för en politisk dialog,

definierar ett brett spektrum av samarbetsområden och skapar

förutsättningar för en ökad handel mellan parterna. Ur svensk synvinkel

är det med hänsyn till de allt intensivare politiska, ekonomiska och

kulturella relationerna med länderna i forna Sovjetunionen av stor vikt att

ett partnerskapsavtal ingås och att ytterligare ett steg därmed tas för att

främja stabilitet och en positiv ekonomisk och social utveckling i

Turkmenistan. Genom avtalet underlättas även bilateral handel.

I avtalet är det Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- och

stålgemenskapen, Europeiska atomenergigemenskapen och

medlemsländerna som är avtalsparter på den ena sidan. Det är därmed

fråga om ett s.k. blandat avtal. Avtalet reglerar bl.a. frågor inom den

gemensamma handelspolitiken och gränsöverskridande tjänstehandel.

Enligt artikel 113 i Fördraget om upprättandet av Europeiska

gemenskapen och EG-domstolens praxis har gemenskapen exklusiv

kompetens när det t.ex. gäller dessa områden. Kompetensen att ingå

associeringsavtal är också i princip exklusiv.

Det nu aktuella avtalet reglerar emellertid också förhållanden som

ligger utanför gemenskapens kompetens och därmed inom

medlemsstaternas kompetens. Avtalet innehåller sålunda bestämmelser

som innebär åtaganden för medlemsstaterna och därmed också för

Sverige. Detta gäller bl.a. inom områdena politisk dialog, socialt och

finansiellt samarbete samt brottsbekämpning.

Som har redovisats tidigare (avsnitt 6.10) innehåller

partnerskapsavtalet ett protokoll om ömsesidigt bistånd mellan

administrativa myndigheter i tullfrågor. Information som lämnas eller

erhålls med stöd av detta tullsamarbetsprotokoll skall vara konfidentiell

(artikel 10 i tullsamarbetsprotokollet). Enligt 9 kap. 3 § sekretesslagen

(1980:100, aktuell lydelse 1992:1775) gäller sekretess i sådan

verksamhet för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i den

mån riksdagen har godkänt avtal om det med främmande stat eller

mellanfolklig organisation. En anslutning till avtalet föranleder därför

inte några lagändringar för Sveriges del när det gäller dessa frågor.

Avtalet är enligt regeringens bedömning av större vikt. Sekretess för

ömsesidig information i tullsamarbete gäller ett ämne i vilket riksdagen

skall besluta. Avtalet skall därför enligt 10 kap. 2 § regeringsformen

godkännas av riksdagen.

Bilaga till Partnerskaps- och samarbetsavtal mellan

Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater

och Turkmenistan

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18 februari 1999

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1998/99:58 Partnerskaps- och

samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras

medlemsstater och Turkmenistan.

Prop. 1998/99:58

4

1

Prop. 1999:000

16

16

14

14

Prop. 1998/99:58

Bilaga

Prop. 1999:000

Bilaga

16

14

Prop. 1998/99:58

Prop. 1998/99:58