Regeringens proposition 1992/93:236

om ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Vid regeringssammanträdet har chefen för Kuliurdepariemeniei varit före­dragande.

Stockholm den 7 april 1993

På regeringens vägnar

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Birgit[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB och Sveriges Utbildningsradio AB skall ägas av tre för ändamålet bildade stiftel­ser. Propositionen har utarbetats under medverkan av en beredningsgmpp där ledamöter från samdiga riksdagspartier deltagit.

Den nya ägarordningen föreslås träda i kraft den 1 januari 1994,

1 Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 236

Prop. 1992/93:236

Regeringens proposition

Prop,i992/93:236

Ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten

1  Ärendet och dess beredning 1.1 Inledning

Verksamheten vid Sveriges Radio-koncernen har liksom vid dess föregångare bedrivits i aktiebolagsform. Sedan 1966 års riksdagsbeslut har Sveriges Radio ägts av folkrörelserna med 60 %, näringslivet med 20 % och pressen med 20 %. År 1979 omorganiserades Sveriges Radio till en koncern med Sveriges Radio AB som moderbolag och ägare till samdiga aktier i dotterföre­tagen Sveriges Television AB, Sveriges Riksradio AB, Sveriges Lokalradio AB och Sveriges Utbildningsradio AB. Sedan år 1990 ingår i koncernen även Radiotjänst i Kimna AB (RIKAB) som handhar uppbörden av TV-avgifier och avgifiskontroll.

I proposition 1990/91:149 om radio- och TV-frågor föreslogs riktlinjer in­för eu riksdagsbeslut våren 1992 om nya avtal mellan staten och Sveriges Radio-företagen inför den avtalsperiod som påbörjades den 1 januari 1993.1 propositionen föreslogs bl.a, att Sveriges Riksradio AB och Sveriges Lokal­radio AB skulle föras samman till ett ljudradioföretag. Riksdagen hade ime något au invända mot förslaget (bet, 1990/91:KU39, rskr, 1990/91:370),

Riksdagen beslutade i Juni 1992 (bet, 1991/92;KrU28, rskr. 1991/92:329) att godkänna regeringens förslag i propositionen 1991/92:140 om den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996 m,m. Beslutet innebar bl,a, följande. Avtalet mellan staten och public service-företagen skall omfatta tiden den 1 januari 1993 - den 31 december 1996, De tre programfö­retagen Sveriges Television, Sveriges Radio (Sveriges Riksradio och Sveriges Lokalradio sammanslagna) och Sveriges Utbildningsradio skall vara självständiga aktiebolag. Moderbolaget skall upphöra. Programföretagen skall gemensamt äga Radiotjänst i Kimna AB, Aktierna i de tre programföre­tagen skall fördelas annorlunda mellan ägargmpperna än som skett i moder­bolaget Sveriges Radio, Pressen, näringslivet, folkrörelserna samt en ny ägargrupp bestående av konstnärliga och vetenskapliga akademier och obe­roende kulturella sammanslutningar skall erbjudas att bli ägare till bolagen. Om enskilda ägare, t.ex. på gmnd av jäv, inte kan kvarstå som ägare skall aktiema hembjudas staten. Del skall vara möjligt för regeringen att sälja aktier som den förvärvat genom hembud till viss stiftelse, folkrörelse, akademi, sammanslutning eller annan som är au hänföra till någon eller några av de fyra ägargrupper som skall finnas i fortsättningen. För inledningen av avtals­perioden 1993-1996 skall aktierna fördelas så att pressen har 20 %, nä­ringsUvet 20 %, folkrörelserna 40 % och den nya ägargrappen 20 %.

En kort tid efter riksdagsbeslutet sammanträffade chefen för Kulturdepar­tementet med företrädare för de tre nuvarande aktieägargrupperna. Ägarna

förklarade sig då ha för avsikt att i konstmkdv anda medverka Ull de ägarför- Prop,1992/93: 236 ändringar som fömtsattes i riksdagens beslut. En arbetsgmpp, i vilken ingick representanter från Kulturdepartementet och ägargmpperna samt en represen­tant för moderbolagets direktion, fick till uppgift au diskutera tekniska frågor i anslutning till verkställandet av riksdagsbeslutet. En plan för genomförande togs fram. Några tekniska hinder för genomförandel av riksdagsbeslutet an­sågs inte finnas.

I en skrivelse till Kulturdepartementet den 22 oktober 1992 förklarade emellertid de nuvarande ägargrupperna gemensamt att det enligi deras upp­fattning inte skulle kunna bildas några ägargmpper från press och näringsliv och au fömtsättningama för alt realisera riksdagens beslut angående den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996 m.m, i detta avseende därmed syntes brista.

Riksdagens beslut rörande ägandet av pubhc service-företagen kunde såle­des inte genomföras fullt ut.

Med anledning av ägamas besked underrättade regeringen i skrivelse (1992/93:147) den 19 november 1992 riksdagen om de ändrade förutsätt­ningama för ägandet av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten, Samma dag bemyndigade regeringen chefen för Kulturdepartementet att till­kalla en särskild utredare med uppdrag att lägga fram förslag om hur public service-företagen borde ägas i framtiden (Dir. 1992/93:100), Företrädare för samtiiga nuvarande ägargmpper förklarade sig villiga att kvarstå som ägare till Sveriges Radio AB till den 1 juli 1993, medan det utreddes hur ägandet skulle ordnas i framtiden.

Den särskilde utredaren, advokaten Claes Beyer, avlämnade den 12 febm­ari 1993 betänkandet Ägandet av radio och television i allmänhetens tjänst (SOU 1993:17). En sammanfattning av utredningens överväganden och för­slag redovisas i avsnitt 1.2.

De ändrade fömtsättningama avser endast ägandet av public service-före­tagen. Som nyss nämnts innebar riksdagens beslut år 1992 bl.a, att moder­bolaget skall upphöra och att programföretagen skall utgöra tre självständiga aktiebolag. Regeringen ansåg emellertid inte att det kunde begäras av de nu­varande ägama att de för en så kort övergångstid som förutsattes skulle med­verka till den omfördelning av aktiema som riksdagens beslut förutsatte. Riksdagsbeslutet har därför inte genomförts såvitt det avsåg att moderbolaget skulle upphöra, att aktiema i Radiotjänst i Kiruna AB skulle fördelas mellan programföretagen samt an en fjärde ägargmpp bestående av konstnärliga och vetenskapliga akademier och oberoende kulturella sammanslutningar skulle bildas.

Riksdagens beslut har genomförts i övriga delar. De nuvarande ägarna kvarstår som ägare i moderbolaget som under övergångsperioden äger aktierna i dotterföretagen Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB, Sveriges Utbildningsradio AB och Radiotjänst i Kiruna AB. Moderbolaget, som i december 1992 antagit firman Sveriges Radio Förvaltnings AB, står även kvar som ägare till fastighetema. Moderbolaget svarar för de uppgifter som enligt lag åvilar moderbolag i en koncem såvitt avser räkenskaper och

redovisning. Programföretagen har övertagit moderbolagets funktioner i Prop.1992/93: 236 övrigt. Avtal mellan staten och programbolagen har träffats för perioden den 1 januari 1993-den 31 december 1996. Däremot har inte något nytt avtal träffats med moderbolaget, eftersom moderbolaget inte längre har något ansvar för programverksamheten, I moderbolagets och i de tre program­företagens bolagsordningar har införts bestämmelser om hembudsskyldighet till staten. Antalet ledamöter i programföretagens styrelser har sedan den 1 januari 1993 minskats till nio personer. Riksdagen har beslutat om medels­tilldelning direkt till de tre programbolagen. Enligt särskilt avtal svarar Sveriges Television för förvaltningen av mndradiomedlen.

Del bör i sammanhanget noteras all det stadiga inflytandet genom riksda­gens beslut har tonats ned i två viktiga avseenden.

För del första skall riksdagen och regeringen ange de allmänna förutsätt­ningama för pubhc service-verksamhetens uppdrag och organisation för hela avtalsperioden. Riksdagen torde således inte komma att ompröva fömtsätt­ningama under löpande avtalsperiod såvida inte mycket speciella omständig­heter motiverar det.

För det andra skall regeringen utgå från nya principer vid valet av personer till programföretagens styrelser. Tidigare vände sig regeringen enligt en eta­blerad sed till de större partierna i riksdagen för nominering av ledamöter. Partierna lät sina riksdagsgrupper eller presidier uise ledamöterna. De uisedda hämtades ofta från respektive riksdagsgrupp. Enligt riksdagens beslut skall regeringen i framliden innan de utser ledamöterna samråda med ledarna för samtiiga i riksdagen representerade partier. Ledamöterna skall hämtas frän ohka sektorer av del svenska samhället, ha stor integriiet och sammanlaget re­presentera den kunskap och erfarenhet som är relevant för verksamheten,

1 kulturulskotlets betänkande Ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten m.m. (1992/93:KrU8) behandlades regeringens skrivelse (1992/93:147) saml tre motioner som väckts med anledning av skrivelsen, Uiskoiiet föreslog enhälligt att det skulle tillsättas en beredningsgmpp med parlamentarisk förankring, som skulle få i uppgift att - när resultaten av utredningen förelåg - medverka i den fortsatta beredningen av frågan om ägandet av public service-företagen.

Regeringen tillsatte en sådan beredningsgrupp under ordförandeskap av riksdagsledamoten Lars[REDACTED_EFTERNAMN] (fp). Från övriga riksdagspartier har medverkat riksdagsledamöterna Birger[REDACTED_EFTERNAMN] (c), Åke[REDACTED_EFTERNAMN] (s), Birger[REDACTED_EFTERNAMN] (m), Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] (m), Kurt Ove[REDACTED_EFTERNAMN] (s), Simon Liliedahl (nyd), Elisabeth[REDACTED_EFTERNAMN] (v), Catarina[REDACTED_EFTERNAMN] (s) och Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN] (kds).

1.2  Utredningen om ägandet av public service-företagen m.m.

I utredningens betänkande Ägandet av radio och television i allmänhetens tjänst (SOU 1993:17) redovisas tre alternativa förslag till ägande av program-

föremgen, vilka kortfattat presenteras nedan. Utredaren tar inte ställning till     Prop.1992/93: 236 vilket av förslagen som bör väljas.

Utredaren fömtsätter att koncemförhållandet inte bör åtempprättas. Vidare har utredaren inte funnit skäl till att verksamheten i Sveriges Television (SVT), Sveriges Radio (SR) och Sveriges Utbildningsradio (UR) skall be­drivas på annat säu än i aktiebolagsfonm även i fortsätmingen.

Utredningens första altemativ innebär att aktiema sprids till allmänheten. Man föreslår au allmänheten erbjuds en enhet, en s.k. unit, ä 100 kr bestå­ende av en aktie i SVT, en aktie i SR och en aktie i UR. Moderbolaget före­slås fatta beslut om nyemission så att aktiekapitalet i de ue företagen ökas till samraanlagt 25 mkr i de tre programbolagen. Med en utdelning på 6 % av aktiekapitalet, skulle utdelningen uppgå till 975 000 kr i SVT, 450 000 kr i SR och 75 000 kr i UR. För au aktiema verkligen skall spridas, bör ingen fä teckna fler än tio aktier. Det bör införas regler om rösträttsbegränsning i bo­lagsordningen så att ingen aktieägare på bolagsstämman får rösta för egna eller andras aktier för mer än exempelvis 2 % av aktierna. För att undvika höga distributionskostnader för att skicka utdelningen till varje aktieägare, föreslås att utdelningen koncentreras till eu fåtal aktieägare genom lottning. En sådan fördelning skulle även sannolikt skapa större intresse för aktierna. Staten bör uppdra åt lämplig fondkommissionär att på statens vägnar köpa och sälja aktier.

Bolagsstämman föreslås varje år utse en särskild valberedning för att för­bereda styrelsevalen. Styrelseledamöter bör inte ingå i valberedningen. Den första valberedningen föreslås utses av moderbolagets styrelse. Ett annat altemativ är att förslag till den första styrelsen utarbetas av det nuvarande moderbolagets styrelse.

Utredarens andra altemativ innebär au aktiema i public service-företagen blir stiftelseägda. Utredaren föreslår att tre stiftelser inrättas, benämnda För­valtningsstiftelsen för Sveriges Television AB, Förvaltningsstiftelsen för Sveriges Radio AB och Förvaltningsstiftelsen för Sveriges Utbildningsradio AB. Staten bör tillsammans med nuvarande ägare komma överens om stiftel­sebildningen. Stiftelsebildningen blir därmed inte enbart en stadig angelägen­het. Moderbolaget föreslås stå som stiftare och såsom stiftelseförmögenhet tiUskjuta aktiema i de Ue dotterföretagen. Därefter föreslås staten lösa in akti­ema i moderbolaget från de nuvarande ägama.

Stiftelsemas styrelse bör enligt utredaren utses av regeringen och bestå av samraanlagt sju personer. Styrelsen bör av förenklingsskäl bli identisk för samtiiga tre stiftelser. 1 styrelsen bör ingå personer med erfarenhet från folk­rörelser, näringsliv, kulturliv, medier och politik. Styrelseledamot får inte vara medlem av styrelsen för eller anställd i något av public service-företagen. Riksdagsledamot, regeringsledamot eller anställd i regeringskansliet fär inte heller vara styrelseledamot. Stiftelsemas styrelse föreslås besluta om hur representanter för stiftelserna skall utöva sin rösträtt pä bolagsstämmorna bl.a. vad gäller val av styrelser samt vid viktigare beslut i bolagens verk­samhet. Stiftelsernas styrelse väljer en majoritet av styrelseledamöterna i program bolagens styrelser.

5

! Riksdagen 1992/93. 1 samt. Nr 236

Utredarens tredje altemativ innebär au staten tar över aktiema i public ser- Prop.1992/93: 236 vice-företagen. För au inte regeringen skall tillsätta samtliga styrelseledamöter i programbolagen, föreslås att en förslagsnämnd inrättas. Förslagsnämnden bör Utses av regeringen och bestå av sju personer. Nämndens sammansätt-nmg bör vara densamma som angivits för stiftelsestyrelserna enligt ovan. Den av regeringen utsända representanten för bolagsstämman bör vara instruerad att på bolagsstämma rösta enligt förslagsnämndens beslut. Riksdagens ledamöter bör inte vara närvarande vid programföretagens bolagsstämmor. Varken Riksrevisionsverket eller Riksdagens revisorer bör kunna granska dessa bolag, uuin revision bör ske i för andra bolag vanlig ordning. Program­företagen bör även undantas från den skrivelse till riksdagen som varje år lämnas rörande bolagens verksamhet.

Utredaren lägger även fram vissa för samtiiga ägaralternativ gemensamma förslag.

I bolagsordningarna bör införas en bestämmelse som anger alt verksamhe­tens syfte inte i första hand är att bereda vinst åt aktieägarna utan att främja rundradiosändningar i allmänhetens tjänst.

Bolagsordningen bör vidare innehålla samma bestämmelser om hur styrel­sema i programföretagen skall utses, oavsett vilket av de Ue ägaralternativen som väljs. Utredaren fömtsätter att antalet styrelseledamöter i program­bolagen skall vara oförändrat i förhållande till riksdagens beslut år 1992, dvs. styrelserna skall bestå av nio ledamöter jämte fyra suppleanter inräknat respektive verkställande direktör och de två ordinarie och två suppleanter som utses av de anställda. Enligt dagens regler utser staten ordföranden och tre ordinarie ledamöter jämte en suppleant och ägama utser två ordinarie leda­möter jämte en suppleant. Utredaren föreslår dock att ägarna skall utse fler ledamöter och staten motsvarande färre för att stärka bolagens självstän­dighet. Staten föreslås därför utse ordföranden och en suppleant, och ägama föreslås utse fem ledamöter och en suppleant. I bolagsordningarna bör föreskrivas au det i styrelsen skall ingå personer med betryggande företags­ekonomisk kompetens samt personer med kunskaper och erfarenheter frän olika sektorer i det svenska samhället och från olika delar av landet. I utbildningsradions styrelse föreslås personer med erfarenhet från utbildnings­verksamhet ingå. En styrelseledamot får inte vara riksdagsledamot, regerings­ledamot eller anställd i regeringskansliet.

Samtiiga tre förslag innebär au nuvarande ägande av aktierna i Sveriges Radio Förvaltnings AB upphör. Utredaren har dä utgått från att frågan kan lösas i samförstånd med nuvarande ägare på så sätt att staten löser in aktierna i moderbolaget till i bolagsordningen angivet värde, dvs. till det nominella värdet. Samtiiga förslag innefattar också att moderbolaget upphör att vara ägare till aktiema i de Ue programföretagen. Oavsett om aktiema skall säljas till allmänheten, tillskjutas stiftelser eller överlåtas till staten bör detta ske innan moderbolagets aktier löses in från nuvarande aktieägare till staten.

Uu-edaren har inte funnit att något av de alternativ som föreslås behöver föranleda några allvariiga skatteproblem. Utgifter för stämpelskatt tillkommer dock vid nyemission.

Det fastigheisägande moderbolaget bör enligt utredaren förbli i suitens ägo,     Prop,1992/93: 236 Därigenom torde större ekonomisk effektivitet uppnås. Vidare skulle det vara mer förenligt med fömtsätmingen att riksdagen vid slutet av varje avtalsperiod har frihet att besluta om i vilken omfattning public service-verksamheten i fortsätUiingen skall bedrivas.

Förslagen beräknas inte medföra några större kostnader för staten. Statens kostnader inskränker sig till inlösen av aktiema i moderbolaget samt, i fallet med statiigt ägande, köp av aktiema i dotterföretagen. I altemativet där akti­ema ägs av allmänheten kommer kosmader i samband med nyemission m.m. att drabba moderbolaget.

1.3 Hearing

De förslag regeringen lägger fram i denna proposition har inte föregåtts av sedvanlig remissbehandling, Föratt vinna tid anordnade den parlamentariska beredningsgruppen om ägandet av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten den 24 februari 1993 ett sammanträffande med företrädare för ägama för att diskutera förslagen i betänkandet. Vidare sammanträffade be-redningsgmppen den 25 febmari 1993 med de verkställande direktörerna i de tre programbolagen. En förteckning över dem som var representerade vid sammanträffandena finns i bilaga 1. Skriftiiga synpunkter har vidare in­kommit i en gemensam skrivelse från Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB och Sveriges Utbildningsradio AB, De synpunkter som framförts redovisas i det följande.

Synpunkter har även inhämtats frän samtliga ägargrupper och de tre programbolagen angående nu föreliggande förslag. Regeringen anser därför att förslagen är tillräckligt beredda för att kunna läggas fram.

2 Utgångspunkter för regeringens förslag

Sveriges Television, Sveriges Radio och Sveriges Utbildningsradio har stats­maktemas uppdrag att bedriva sändningsverksamhet i allmänhetens tjänst. In­nehållet i detta uppdrag bestäms av riksdagen och regeringen.

Programverksamheten inom de tre förelagen är av betydande omfattning. Den spelar en viktig roll för den demokratiska processen och för den nationel­la kulturen. Även om konkurrerande verksamheter har startats och kommer au starta kan public service-företagens betydelse för nyhets- och informa­tionsförmedling, opinionsbildning, kritisk samhällsbevakning samt som för­medlare av oUka kulturyttringar förväntas vara mycket stor under överskådlig tid.

Ett grandläggande villkor för att uppdraget skall kunna utföras är att pro­gramföretagen kan upprätdiåUa en redaktionell självständighet och integritet i förhållande till statsmaktema, de stora organisationerna och andra makt­havare.

Av dessa skäl är det angeläget art statsmaktema i så liten utsträckning som     Prop.1992/93; 236 möjhgt kan påverka verksamhetens närmare inrikttiing.

Samtidigt har statsmakterna ett ansvar för att programföretagen har en sådan ledning och styming au syftet med public service-uppdraget i avtalet uppnås och att det sker med god hushållning med de medel som TV-avgiftsbetalama via riksdagen stäUer tiU programföretagens förfogande.

Detta dilemraa är inte nyu. Det har hittills hanterats genom en kombination av olika åtgärder. En sådan har varit ägarkonstruktionen för programföreta­gen.

Ägamas roll och befogenheter i public service-företagen har skilt sig väsentiigt från det som är gängse i aktiebolag som bedriver näringsverk­samhet. Statsmakterna har fullgjort en betydande del av det ansvar och inflytande sora normalt åvilar aktieägarna i ett aktiebolag, Ägama har dock ansetts utgöra ett komplement med en balanserande funktion i förhållande till statsmaktema. Genom att lägga det formella ägandet på andra, bidrar staven till en spridning av inflytandet över public service-verksamheten. Ägargrup­perna har betraktats som företrädare för olika samhällssektorer och hämtats från folkrörelser, näringsliv och dagspress. Även den starka spridningen mellan olika ägare inom respektive grupp har ansetts motverka risken för maktkoncenuation.

Då två av ägargrupperna, näringslivet och pressen nu har förklarat att de inte längre vill vara kvar som ägare försvinner möjligheten att balansera det stadiga inflytandet på detta säu.

Den särskilde utredaren har haft till uppgift att redovisa förslag om hur ägandet i detta läge skall utformas och hur balansen mellan statligt inflytande och programverksamhetens självständighet skall upprätthållas.

Utredaren redovisar som tidigare angetts tre alternativ av vilka inget föror­dats framför de andra. Han betonar att inget av de föreslagna altemativen i sig löser alla de problem som hänger samman med public service-företagens särskilda karaktär, eller med kravet på självständighet, styrelsens samman­sättning cx;h representativiteL

Det finns anledning att instämma i detta; det finns ingen självklar lösning och ägarkonstraktionen är inte i sig ett tillräckligt medel för alt lösa det dilemma som inledningsvis har skisserats. Del krävs flera åtgärder.

Bland utredarens tre altemativ har såväl de nuvarande ägargmpperna som program bolagen själva förordat stiflelselösningen. Även regeringen förordar stiflelsealiemativet, men innan de närmare motiven redovisas finns det anled­ning att se frågan i ett större sammanhang.

De allmänna fömtsätmingama för pubhc service-verksamheten fastställs av staten genom riksdag och regering inför varje avtalsperiod, Rikdinjema över­förs till avtalsform och avtal sluts mellan regeringen och vart och ett av pro­gramföretagen. Regeringen skall godkänna programbolagens bolagsord­ningar. Därtill kommer de gmndläggande fömtsättningama som anges i ytt­randefrihetsgmndlagen, lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihets­förordningens och ytlrandefriheisgrandlagens omräden saml radiolagen (1966:755). Varje programföretag bestämmer självständigt sändningsverk-

samhetens inriktning. Ingenting får införas i sändningarna mol programutgi-     Prop.1992/93: 236 vårens vilja. Statliga myndigheter får inte förhandsgranska program och kan inte förbjuda en sändning på grund av det kända eller förväntade innehållet. Radionämnden kan genom efterhandsgranskning pröva om programföretagen har efterlevt bestämmelsema i radiolagen och avtalen.

Dessa fömtsättningar skapar eu alhnänt skydd för programverksamhetens oberoende från otillbörligt mflytande

Även gränsdragningen mellan å ena sidan ledning och å andra sidan löpan­de förvaltning inom programföretagen främjar självständigheten. Program­bolagens redaktionella integritet och programmässiga självständighet har av tradition varit stark i förhållande till bolagens styrelser, Styrelsema har inte haft direkt inflytande på redaktionsnivå, ulan har endast haft ett övergripande ansvar för programverksamheten,

Föratsättningama för programföretagens uppdrag, organisation och eko­nomi har tidigare kunnat skifta från år till år. Genom riksdagsbeslutet år 1992 betonas att de allmänna föratsättningama för public service-verksamheten i princip skall vara givna för en hel avtalsperiod. Det som fastiagts i riksdags­beslutet inför avtalsperioden den 1 Januari 1993-den 31 december 1996 vad gäller uppdragets omfattning och inriktning, organisationen och de ekonomi­ska föratsättningama skall alltså inte kunna förändras under avtalsperiodens gång såvida inte mycket speciella skäl motiverar detta. Även denna omstän­dighet ger programföretagen en stabilitet och självständighet.

Till medlen för att skapa föratsätmingar för en självständig programverk­samhet hör ägarkonstruktionen. Ägarnas främsta uppgift har varit att i egen­skap av företrädare för stora samhällsgrupper garantera att verksamheten sköts på ett sätt som överensstämmer med allmänhetens intresse. Detta har skett genom att de utsett en minoritet av programbolagens styrelser samt på bolagsstämman tagit ställning till årsredovisning och ansvarsfrihet.

Enligt regeringens uppfatming bör de riktiinjer för statens förhällande till programföretagen som lades fram i den proposition som läg lill grund för riksdagsbeslutet år 1992 gälla oförändrade. De enda förändringar som före­slås gäller därför ägandet av programföretagen, I övrigt gäller förutsättning­ama avseende ansvar och befogenheter, uppdrag, medelstilldelning m.m, för pubhc service-företagen som de anges i 1992 års riksdagsbeslut,

Mot denna bakgrund framstår stiftelsen som den mest ändamålsenliga for­men för ägandet av public service-företagen. Genom att ägandet sker genom en stiftelse åstadkommer man tydliga spelregler för relationerna mellan staten och public service-företagen. Till skillnad från utredarens skisserade altema­tiv med statiigt ägda aktiebolag är stiftelseägandet ett från staten skilt ägande som bör bli ytterligare en faktor som bidrar till programbolagens självständig­het och oberoende av statsmaktema. Även utredarens första alternativ där aktiema sprids till allmänheten har diskuterats, men har av tekniska skäl be­dömts vara olämplig.

Den ordning som nu föreslås innebär att ägandet övergår till tre för ända­målet bildade stiftelser. Stiftelsemas främsta funktion blir att främja självstän-

digheten hos programbolagen genom att äga och förvalta aktier i bolagen saml utöva de befogenheter som är förknippade med detta.

Av stor betydelse i den nya ägarordningen blir hur stiftelsestyrelserna skall utses och vilka kriterier som skall gälla för stiftelsestyrelserna när de skall utse majoriteten av ledamötema i programföretagens styrelser.

En stiftelsestyrelse föreslås bestå av elva personer och utses av regeringen. De politiska partierna i riksdagen skall föreslå kandidater, I styrelsen föreslås ingå personer med erfarenhet från olika verksamheter i samhället och olika delar av landet. En styrelseledamot får inte vara medlem av styrelsen för eller anställd i något av pubhc service-företagen. Inte heller statsråd eller anställda i regeringskansUet bör få vara ledamot i stiftelsestyrelsen. Däremot bör det inte vara något hinder au utse riksdagsledamöter att ingå i styrelsen. Styrelsen bör alltså kunna få en partipolitisk sammansättning. Ledamöternas mandatperiod bör saxas på så säu att halva styrelsen utses viss tid efter varje ordinarie riks­dagsval. Förändringar i riksdagens sammansättning får därigenom ingen omedelbar genomslagskraft.

Programbolagens styrelser bör i framtiden inte, som hittills, ha en i huvud­sak partipolitisk sammansättning. De bör i stället bestå av personer som -oavsett humvida någon partipolitisk hemvist är känd och vilken den i sä fall är - kan förväntas bidra på ett kompetent och professionellt sätt i företagens ledningar, Styrelsema bör innehålla företagsekonomisk kompelens och en bred kunskap om och förankring i det svenska samhället, t,ex, personer frän folkrörelser, medier, kulturliv, folkbildning, näringsliv elc. En jämn könsför­delning bör eftersträvas. Något uttryckligt förbud mot au riksdagsledamöter sitter i styrelsema bör inte förekomma i detta sammanhang. Del ankommer pä stiftelsestyrelserna ati söka finna personer som motsvarar dessa huvudsakliga kriterier. Det ligger i sakens natur att stiftelsestyrelserna bör eftersträva enig­het vid valet av ledamöter i programbolagens styrelser.

Sammanlaget bör det nu anförda innebära att den nödvändiga program­mässiga friheten kan garanteras och alt otillbödigi inflytande från statsmakter­na inte behöver riskeras. Samtidigt skapas goda förutsättningar för aU siais-maklemas uppdrag fullgörs under god hushållning med TV-avgiftsbetalamas medel.

Nedan redovisas mera i detalj hur den nya ordningen bör fungera.

Prop.1992/93: 236

3 Förslag

3.1 Tre stiftelser bildas

Regeringens forslag: Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB och Sveriges Utbildningsradio AB skall vara självständiga aktiebolag. De skall ägas av var sin stiftelse. Stiftelserna bildas av Sveriges Radio Förvaltrungs AB och staten, Sveriges Radio Förvalttiings AB tillskjuter aktiema i respektive programbolag. Staten tillskjuter 20 miljoner kronor via mndradiokonlot att användas för stiftelsernas verksamhet.

10

Utredningens förslag: Enligt ell av utredarens alternativ skall aktierna i     Prop.1992/93: 236 pubUc service-företagen bli stiftelseägda. Del nuvarande moderbolaget bör stå som stiftare och tillskjuta aktiema i de ue programföretagen.

Synpunkter på utredningens förslag: Folkrörelsegruppen, Närings-livsgrappen och Pressgrappen samt Sveriges Television, Sveriges Radio och Sveriges Utbildningsradio förordar uuedningens stiflelseförslag, Folkrörelse-grappen anser dock alt gmppen bör finnas med bland stiftarna.

Bakgrund: Någon allmän lagstiftning om stiftelser finns inte i vårt land, men ett förslag till stiftelselag har i januari 1993 remitterats till Lagrådet, Regeringen avser att lägga fram en proposition i ärendet senare under våren. Lagförslaget innehåller en omfattande civilrättslig reglering av stiftelseinsti­tutet samt bestämmelser om tillsyn. Den föreslagna lagen föreslås träda i kraft den 1 januari 1994, Eftersom de nu föreslagna stiftelserna föreslås bildas per den 1 januari 1994 bör stiftelsebildningen ske i enlighet med den föreslagna stiftelselagen, med förbehåll för riksdagens kommande beslut. Förslaget till stiftelselag innebär i korthet följande.

Den nya stiftelselagens övergripande syfte är att säkerställa och U7gga stif­telsens möjlighet att verka för det ändamål som stiftaren har angett i stiftelse­förordnandet. En stiftelse föreslås bildas genom att egendom enligt förord­nande av en eller flera stiftare avskiljs för att varaktigt förvaltas som en själv­ständig förmögenhet för ett bestämt ändamål. Ett stiftelseförordnande skall vara skriftiigt och undertecknat av en eller flera stiftare. Den egendom som skall utgöra stiftelsens förmögenhet skall vara avskild och självständig från stiftarna. Det skall således ha skett en förmögenhetsöverföring som har ver­kan mot stiftarnas borgenärer. En stiftelse kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. För en stiftelses förpliktelser svarar endast stiftelsens tillgångar. Om en stiftelse har mer än hälften av röstema för samtiiga aktier eller andelar i en Juridisk person, är stiftelsen moderstiftelse och denna Juridiska person dotterföretag. Moderstiftelse och dotterföretag utgör tillsammans en koncem.

Någon skall åta sig att förvalta stiftelsens egendom i enlighet med före­skriftema i stiftelseförordnandet. Är denne någon en eller flera fysiska perso­ner föreligger egen förvaltning. Är det en Juridisk person töreligger anknuten förvaltning, I det följande anges endast reglema för egen förvaltning. De fysiska personer som gör åtagandet bildar styrelse för stiftelsen. Styrelsen svarar för att föreskriftema i stiftelseförordnandet följs. Styrelsen företräder stiftelsen och tecknar dess namn och firma. En stiftelse som utövar närings­verksamhet eller är moderstiftelse är bokföringsskyldig. En sådan stiftelse skall upprätta årsredovisning och, om den är moderstiftelse, koncernredo­visning. En stiftelse skall ha minst en revisor.

I lagförslaget finns också ett särskilt kapitel om ändring av föreskrifter i ett stiftelseförordnande. Till skillnad från nuvarande regler gäller de begräns­ningar som föreslås i fråga om rätten att ändra även för stiftelser som bildats under medverkan av t.ex. staten eller en kommun. Föreskrifter i stiftelseför­ordnandet får ändras, upphävas eller åsidosättas i särskilt fall endast om de på

grand av ändrade förhållanden inte längre kan följas eller har blivit uppenbart

1!

onyttiga eller uppenbart stridande mot stiftarens avsikter. Föreskrifter i för- Prop,1992/93: 236 ordnandet som avser t,ex, stiftelsens ändamål, bestämmelser om hur sty­relsens ledamöter entiedigas eller tillsätts får ändras endast efter tillstånd av Kammarkollegiet medan föreskrifter om exempelvis stiftelsens namn får än­dras av styrelsen utan särskilt tillstånd. De grundläggande förutsättningarna för ändring måste dock aUtid vara uppfyllda.

Lagförslaget innehåller däratöver regler om bl.a. tillsyn och likvidation. Vissa bestämmelser om tillsyn gäller dock inte för stiftelser bildade under medverkan av exempelvis staten.

Skälen för regeringens förslag: Riksdagen beslutade i Juni 1992 (prop. 1991/92:140, bet. 1991/92: KrU28, rskr. 1991/92:329) aU program­bolagen skulle vara självständiga aktiebolag. Utredaren har utgått från att det­ta skall gälla även i framtiden. Inte heller regeringen har funnit skäl att föreslå någon ändring av riksdagens beslut i detta avseende. De förslag till föränd­ringar som föreslås i det följande avser formema för ägandet av de självstän­diga aktiebolagen.

De nuvarande ägama till Sveriges Radio-koncernen har i oktober 1992 gemensamt anmält till regeringen att det inte kommer att kunna bildas några ägargmpper från press och näringsliv såsom förutsatts i riksdagens beslut angående den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996 m.m. Regeringen konstaterade (skr, 1992/93:147) att riksdagens beslut inte kunde genomföras vad gäller ägandet av public service-föremgen.

Syftet med den hittillsvarande ägarmodellen har, som närmare utvecklats i avsnitt 2, varit att upprätthålla en rimlig balans mellan olika grapper i samhäl­let. En ägarform där endast vissa folkrörelser är ägare uppfyller inte detta syfte. Mot denna bakgrund finns ingen möjlighet att vidmakthålla den nuva­rande ägarmodellen.

Statsmaktema har alltid lagt stor vikt vid public service-företagens själv­ständighet och integriiet. En grandläggande förutsättning för public service­företagens verksamhet är att det inte finns risk för att programverksamheten styrs av staten eUer andra maktgrapper. En ny ägandeform för public service­företagen måste således säkerställa att programverksamheten kan bedrivas självständigt från pubUcistisk synpunkt i förhållande till staten, olika intresse­organisationer och andra maktgrapper i samhället. Samtidigt bör det finnas utrymme för riksdagen au också i fortsättningen, i slutet av varje avtals­period, bestärama föratsättningama för public service-verksamheten på det sätt riksdagen finner lämpligt. Valet av associationsform är därmed betydelse­fullt för att balansera det nödvändiga statiiga inflytandet och försvåra otill-börUg StatUg påverkan.

Mot denna bakgrand framstår stiftelsen som den mest ändamålsenliga for­men för ägandet av public service-företagen. Genom att ägandet sker genom en stiftelse som är skild från staten åstadkommer man tydliga spelregler för relationema medan staten och public service-företagen.

För att undvika au det gamla koncemförhållandet återupprättas bör, såsom

utredaren föreslagit, de tre programbolagen ägas av tre stiftelser. Dessa bör

benämnas Förvallningsstifielsen för Sveriges Television AB, FörvaUnings-

12

stiftelsen för Sveriges Radio AB och Förvaltningsstiftelsen för Sveriges Ut­bildningsradio AB.

Stiftelserna bör bildas genom att Sveriges Radio Förvaltnings AB tillskju­ter aktiema i respektive programbolag. Därigenom undviks att aktierna, ens tiUfälUgt, kommer att ägas av staten. Stiftelserna kommer emellertid att vara i behov av visst kapital för sin fordöpande verksamhet för att kunna utöva de med det speciella aktieägande! i public service-förelagen förknippade funk­tionema. Staten bör därför via mndradiokonlot tillskjuta 20 mkr. Staten blir härigenom en av stiftarna. Stiftelserna skall använda avkastningen av dessa 20 mkr för sliftelsestyrelsemas verksamhet och redovisning samt arvode till Stiftelsestyrelsernas ledamöter. Dessa 20 mkr skall även, om så krävs på grand av ändrade akiiebolagsräiisliga regler, täcka en eventuell framtida höj­ning av aktiekapitalet. Något ytterligare tillskott skall därmed inte behöva göras.

Tillsynen av programföretagen har enligt nuvarande ordning fungerat på följande sätt. I enlighet med nuvarande resp. bolagsordning för de tre pro­gramföretagen skall bolagsstämman utse fyra revisorer som Jämte suppleanter skall granska styrelsens och verkställande direktörens förvaltning och bola­gets årsredovisning och räkenskaper. Med hänsyn lill att det inte längre kom­mer att finnas tre ägargrupper finns emellertid ingen anledning att ha så många som fyra revisorer. Regeringen bör utse två revisorer, varav en skall vara auktoriserad, i förvaltningsstiflelserna. 1 enlighet med aktiebolagslagen skall bolagsstämman utse en auktoriserad revisor i programföretagen, Däratöver bör regeringen utse en av revisorerna i förvaltningsstiftelserna utt vara revisor även i programföretagen. Suppleanter för revisorerna utses i samma ordning som de ordinarie.

Prop.1992/93: 236

3.2 Stiftelsemas ändamål

Regeringens förslag: Stiftelsernas syfte skall vara att främja självständigheten hos bolag som i den omfattning och på del sätt som riksdagen och regeringen bestämt, här i landet bedriver rundradio­sändningar av radio- och televisionsprogram i allmänhetens tjänst. Stiftelsema skall tiUgodose sitt syfte genom att äga och förvalta aktier i bolagen samt utöva de befogenheter som är förknippade med detta.

Utredningens förslag: Förslaget överensstämmer i huvudsak med re­geringens förslag. Utredaren föreslår att stiftelseförordnandet bör formuleras så att det framgår att man skall främja, inte public service-verksamheten som sådan, utan just dess självständighet. Stiftelsema skall främja sitt syfte genom att äga och förvalta aktiema i respektive programföretag.

Synpunkter på utredningens förslag: Sveriges Television, Sveriges Radio och Sveriges Utbildningsradio ansluter sig till utredningens förslag och

13

betonar att de tre stiftelsemas ändamål bör begränsas till själva ägandet och    Prop.1992/93: 236 därmed till uppgiften att utse styrelser.

Skälen för regeringens förslag: Stiftelsernas uppdrag bör vara att skydda radio- och TV-verksamheiens integritet, inte att bedriva radio- och TV-verksamhet, Ett sådant uppdrag är förenligt med säväl gällande rätt som den föreslagna stiftelselagen.

Ändamålet såsom det beskrivs i stiftelseförordnandet är själva basen för stiftelsens verksamhet. Dessa föreskrifter kan inte utan vidare ändras. Förut­sättningarna för ändring enligt den föreslagna stiftelselagen har angivits i det föregående (avsnitt 3,1). Av naturliga skäl är skyddet mot ändring av själva stiftelseändamålei särskilt starkt. Det är därför av betydelse hur detta ändamål beskrivs. Stiftelsemas syfte bör vara att främja självständigheten hos bolag som i den omfattning och på det sätt som riksdagen bestämt, här i landet be­driver mndradiosändningar av radio- och televisionsprogram i allmänhetens tjänst. Stiftelserna skall tillgodose sitt syfte genom att äga och förvalta aktier i sådana bolag samt utöva de befogenheter som är förknippade med detta.

Stiftelsemas allmänna åligganden kommer att regleras av, om den antas, den kommande stiftelselagstiftningen (se avsnitt 3,1),

Stiftelsestyrelserna skall förvalta stiftelsens egendom i enlighet med före­skriftema i stiftelseförordnandet och upprätta stiftelsens årsredovisning samt i egenskap av moderstiftelse, upprätta koncernredovisning. Stiftelsestyrelserna skall även ta ställning till programbolagens årsredovisning och med utgångs­punkt i ett sådant ställningstagande besluta om ansvarsfrihet i programbola­gen och utse styrelseledamöter i programföretagen.

Tre stiftelseförordnanden bör upprättas i vilka preciseras respektive stiftel­ses ändamål och organisation. Stiftelseförordnandena bör därutöver innehålla föreskrifter om stiftelsernas namn, hur stiftelsestyrelserna uLses, stiftelsernas räkenskaper och årsredovisning m,m.

Ett stiftelseförordnande med angiven utiormning hindrar inte att föratsätt­ningama för programföretagens uppdrag och andra föreskrifter i avtalen mel­lan staten och programföretagen kan tas upp till prövning inför varje avtals­period. Villkoren för public service-verksamheten kan ändras efter beslut av riksdagen. Den föreslagna stiftelsebildningen skall däremot, som närmare ut­vecklats i avsnitten 2 och 3,1, utgöra ett hinder för statiig inblandning därut­över,

I stiftelseförordnandena bör även finnas en föreskrift med innebörden att tiUgångama skall tillfalla staten om stiftelseförordnandet upphävs. Enligt gäl­lande rätt anses en stiftare kunna förbehålla sig rätten att, när han sä finner lämpligt, ändra eller upphäva andra föreskrifter i ett förordnande än dem som avser ändamålet. Ett sådant förbehåll skulle enligt den föreslagna stiftelsela­gen inte vara giltigt, men enligt övergångsbestämmelsema skulle sädana för­behåll som meddelas i stiftelseförordnanden före ikraftträdandet behälla sin giltighet. Av praktiska skäl bör regeringen förbehålla sig en sädan rätt.

14

3.3 Stiftelsemas styrelser

Prop, 1992/93: 236

Regeringens förslag: De tre stiftelsernas angelägenheter skall handhas av tre styrelser, StifieKsestyrelsema skall ha samma ledamöter. Varje styrelse skall beslå av ordförande och tio övriga ledamöter som skall utses av regeringen. De politiska partierna i riksdagen skall föreslå kandidater. Styrelsernas mandatperioder skall relateras till riksdagens så att ordföranden och hälften av ledamötema utses viss tid efter ordinarie riksdagsval.

Utredningens förslag: Förslagen överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Stiftelsernas styrelser bör enligt utredaren utses av rege­ringen och beslå av vardera sju personer. Stiftelsestyrelserna föreslås av för-enkUngsskäl bli identiska för samtliga ue stiftelser, 1 styrelserna bör ingå per­soner med erfarenhet från folkrörelser, näringsliv, kullurliv, medier och poli­tik. En styrelseledamot bör inte få vara medlem av styrelsen för eller anställd i något av public service-förelagen. Riksdagsledamöter, statsråd eller anställda i regeringskansliet bör inte heller vara styrelseledamöter. Stiftelsernas styrel­ser föreslås besluta om hur representanter för stiftelserna skall utöva sin röst­rätt på bolagsstämmorna.

Synpunkter på utredningens förslag: Sveriges Television, Sveriges Radio och Sveriges Utbildningsradio anser att styrelseledamöterna i stiftel­serna bör ha olika mandatperioder på så sätt att exempelvis en del utses på .sex år och resten utses på fyra år. Folkrörelsegruppen vill medverka som stiftare och även kunna utse styrelseledamöter i stiftelsen.

Skälen för regeringens förslag: Regeringens förslag skiljer sig från utredningens förslag främst i fråga om reglerna för hur styrelserna utses.

Stiftelsestyrelserna bör av förenklingsskäl ha samma ledamöter, I styrel­sema bör ingå personer med erfarenhet från olika verksamheter i samhället och oUka delar av landet. En styrelseledamot bör inte vara medlem av styrel­sen för eller anställd i något av public service-företagen. Statsråd bör inte vara styrelseledamot av konstitutionella skäl. En styrelseledamot bör inte heller vara anställd i regeringskansliet. Vid valet av styrelseledamöter bör en Jämn könsfördelning eftersuävas.

Stiftelsemas styrelser väljer en majoritet av styrelseledamöterna i program­bolagens styrelser. Stiftelsemas styrelser skall även besluta om hur represen­tanter för stiftelsema skall utöva sin rösträtt på bolagsstämmorna bl,a, vad gäller val av styrelser, beslut om ansvarsfrihet för dem samt vid viktigare beslut i bolagens verksamhet.

Politisk enighet är viktig vid val av stiftelsestyrelsernas ledamöter. Efter­som stiftelsestyrelserna skall arbeta långsiktigt, bör dessas sammansättning inte påverkas av regeringsskiften. Styrelserna bör således utses av rege­ringen. De politiska partierna i riksdagen skall föreslå kandidater. Stiftelse­styrelserna bör kunna ha en partipolitisk sammansättning. Något förbud mot

15

att utse riksdagsledamöter bör inte föreligga. För att en bred politisk förankring skall underiättas bör varje stiftelsestyrelse bestå av elva personer.

Partierna bör vara ense om att till varje stiftelsestyrelse nominera personer med personlig kompetens och integritet och som även i övrigt är lämpliga för denna uppgift.

En stiftelsestyrelse föratsatts normalt vara enig, varför ett omedelbart genomslag av valresulUitet inte ter sig nödvändigt eller ens naturiigt. Mandat­periodemas längd bör därför stå i relation till riksdagens mandatperioder och saxas så att halva styrelsen utses viss tid efter varje ordinarie riksdagsval. Av detta följer att mandatperiodema för stiftelsestyrelserna bör vara dubbelt så långa som riksdagens mandatperioder, dvs, for närvarande sex år. Med nuva­rande regler för riksdagsval bör således ordföranden och fem ledamöter ut.ses vart tredje år, Ledamötema bör utses på sex år, ordföranden på tre år.

Prop.1992/93: 236

3.4  Programbolagens styrelser

Regeringens förslag: Styrelsema i programföretagen skall vardera beslå av nio ledamöter. Regeringen utser ordförande, medan ägarna på resp. bolagsstämma skall utse fem ledamöter. Den verkställande direktören samt de två ledamöter som personalen enligt lag har rätt att utse är självskrivna ledamöter.

Utredningens förslag: Utredarens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredaren föreslår emellertid att inte heller riksdags­ledamöter skall kunna vara ledamöter i programbolagens styrelse.

Skälen för regeringens förslag: Styrelserna i programföretagen har det övergripande ansvaret för företagens programverksamhet. Enligt den an­svarsuppdelning som sedan länge gäller i programbolagen och som avspeglas i arbetsordningen för respektive bolag, fastställer styrelsema i programföreta­gen mål och långsiktiga planer, beslutar om grundläggande prioriteringar i programverksamheten samt beslutar om respektive företags anslagsframställ­ning, budget, planering och viktigare utnämningar. Ingripanden i det löpande programarbetet på redaktionsnivå skaU nonnalt inte förekomma. Som framgår av avsnitt 2 är detta en väl fungerande ordning.

Programbolagens styrelser bör i framtiden inte, som hittills, ha en i huvud­sak partipolitisk sammansättning. De bör i stället bestå av personer som -oavsett huravida någon partipolitisk hemvist är känd och vilken den i så fall är - kan förväntas bidra på ett kompetent och professionellt sätt till företagens ledningar, Styrelsema bör innehålla företagsekonomisk kompetens och en bred kunskap om och förankring i det svenska samhället, l,ex. personer från folkrörelser, medier, kulturliv, folkbildning, näringsliv etc. En jämn köns­fördelning bör eftersträvas. Något uttryckligt förbud mot au riksdagsledamö­ter sitter i styrelsema bör inte förekomma i detta sammanhang. Ledamöter i

16

stiftelsemas styrelser bör självfallet inte kunna sitta också i programbolagens styrelser.

Det ankommer på stiftelsestyrelsema att finna personer som motsvarar dessa huvudsakliga kriterier. Det ligger i sakens natur att stiftelsestyrelsema bör eftersuäva enighet vid valet av ledamöter i program bolagens styrelser,

Rikdinjema för bolagsstyrelsemas sammansättning bör framgå av bolags-ordningama. Bolagsordningama bör lUcsom hittills inte få ändras utan god­kännande av regeringen.

Programbolagens styrelser bör i enlighet med 1992 års riksdagsbeslut bestå av nio ledamöter jämte fyra suppleanter. 1 enlighet med uuedarens för­slag bör regeringen utse ordförandena medan stiftelsestyrelsema bör utse fem ledamöter i varje bolagsstyrelse. Respektive verkställande direktör samt de två ledamöter jämte suppleanter som personalen har rätt att utse är själv­skrivna ledamöter. Däratöver bör regeringen och stiftelsestyrelsema utse var sin suppleant i varje programbolagsstyrelse. Regeringen förutsätts utse ordförandena CK;h suppleantema efter samråd med riksdagspartierna.

Prop.1992/93: 236

4 Övergång och genomförande

Regeringens forslag: Ägarförändringen bör äga rum den 1 januari 1994. Programföretagens fastigheter skall ägas av programföretagen.

Utredningens förslag: Utredaren anser att staten tillsammans med nu­varande ägare bör komma överens om stiftelsebildningen. Stiftelsebildningen blir därmed inte enbart en statlig angelägenhet. Utredaren föreslär att moder­bolaget står som stiftare och såsom stiftelseförmögenhet tillskjuter nuvarande aktier tiU de tre stiftelsema. Därefter föreslås staten lösa in aktiema i moder­bolaget från de nuvarande ägama, för att därigenom bli ägare till koncemens fastigheter. Det fastigheisägande moderbolaget bör enligi utredaren förbli i statens ägo.

Synpunkter på utredningens förslag: Sveriges Television, Sveriges Radio och Sveriges Utbildningsradio betonar alt ägarförändringen bör ge­nomföras vid årsskiftet 1993/1994 för au undvika negativa skatteeffekter för programbolagen. Näringslivsgruppen avvisar en ytteriigare föriängning av den tid som grappen kvarstår sora ägare i programföremgen.

Skälen för regeringens förslag: Övergången frän nuvarande kon-cembildning till stiftelser bör ske i anslutning till förestående årsskifte. Ägar­förändringen bör äga ram den 1 januari 1994.

Stiftelsema bör bildas den 1 januari 1994 genom att Sveriges Radio För­valtnings AB överlämnar sina aktier i programbolagen till stiftelserna sam­tidigt som regeringen tillskjuter via rundradiokontot de medel som skall an­vändas för stiftelsemas egna kostnader för stiftelsestyrelsernas verksamhet och redovisning saml arvode till stiftelsestyrelsernas ledamöter. Staten blir

17

därigenom också stiftare. Stiftelsemas kapital utgörs av aktierna samt de    Prop.1992/93: 236 medel staten tillskjuter.

Före eller efter stiftelsebildningen bör Sveriges Radio Förvaltnings AB sälja sina aktier i de dotterbolag som inte är programföretag, dvs. Radiotjänst i Kirana AB och Sveriges Radio och Television Fastigheter AB (det bolag som förvaltar fastighetema), till programföretagen, Aktiema bör i enlighet med 1992 års riksdagsbeslut fördelas mellan programbolagen i förhällande till storleken på respektive programföretags medelstilldelning.

De nuvarande ägarna lämnar slutligen sitt aktieinnehav och säljer sina aktier i Sveriges Radio Förvaltnings AB till programbolagen till deras nomi­nella värde. Även här fördelas aktiema mellan programbolagen i förhållande till storleken på respektive programföretags medelstilldelning. Aktiernas noraineUa värde uppgår tiU 2 160 (KK) kr. Aktiekapitalet i vart och ett av de tre programbolagen uppgår till 50 000 kr.

Genom dessa transaktioner kommer programföretagen att indirekt bli ägare till merparten av fastigheterna beroende på att Sveriges Radio Förvaltnings AB som äger dem, kommer att ägas av programbolagen gemensamt. På samma sätt blir programföretagen ägare till Radiotjänst i Kiruna AB och Sveriges Radio och Television Fastigheter AB,

Riksdagen beslutade år 1986 att fastighetema skulle överföras till Sveriges Radio-koncernen med äganderätt eller motsvarande. Samtliga fastigheter har dock ännu inte överförts lill följd av oenighet mellan moderbolaget och statens företrädare. Någon ändring av 1986 års riksdagsbeslut bör inie ske. De fastigheter som ännu inte överförts till Sveriges Radio Förvaltnings AB bör överföras dit skyndsamt och i god tid före den nu föreslagna ägarföränd­ringen.

För au åistadkomma övergången från nuvarande ägargrupper till en stiftelse bör staten och samtliga aktieägare komma överens om hur avvecklingen skall ske. Regeringen avser därför att försöka få de nuvarande ägarna att kvarstå som ägare under ytterligare ett halvår för att möjliggöra att förändringama kan ske inom en koncem, 1 annat fall skuUe några av bolagen nämligen tvingas betala ett icke obetydligt belopp i bolagsskatt. Om de nuvarande ägarna inte vill stå kvar utan söker sälja sina aktier, skall aktierna i enlighet med före­skrifter i bolagsordningama hembjudas till staten. Om staten därigenom för­värvar aktier i moderbolaget bör regeringen använda dem för att underlätta övergången till stiftelse och i övrigt söka vidmakthålla balansen mellan de kvarvarande ägama.

Alla aktieiransaktioner bör äga ram vid en och samma tidpunkt. Transak­tionerna bör ske per den 1 Januari 1994.

Utredaren har föreslagit att bolagsordningarna för programbolagen ändras. Han menar att det står klart att syftet med public service-företagens verksam­het är ett annat än att bereda vinst åt aktieägarna. Utredaren föreslår att en be­stämmelse om syftet bör föras in i bolagsordningarna i anslutning till angi­vandet av föremålet för bolagets verksamhet enligt följande. Bolagets syfte är inte att i första hand bereda vinst åt aktieägarna utan att främja mndradiosänd­ningar, huvudsakligen till svenska mottagare, av radio- och/eller televisions-

program i allmänhetens tjänst. Regeringen delar utredarens uppfattning i     Prop,1992/93: 236 denna del.

Regeringens förslag föranleder således vissa ändringar i bolagsordningar­na hos programbolagen, dels vad gäller syftet med verksamheten, dels vad gäller vilka som skall sitta i styrelsema. Vidare skall nya styrelser väljas i pro­grambolagens styrelser. Regeringen föratsätter därför att extra bolagsstäm­mor hålls i anslutning till ägarförändringarna i den utsuäckning som behövs.

5 Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1,

godkänner vad som anförts i fråga om bildandet av tre stiftelser för ägandet av programbolagen Sveriges Television, Sveriges Radio och Sveriges Utbildningsradio (avsnitt 3,1, 3,2, 3,3 och 4),

2,

godkänner rikdinjema för utseendet av ledamöterna i program bolagens styrelser (avsnitt 3,4),

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

19

Företrädare för ägama av Sveriges Radio Förvaltnings AB      Prop, 1992/93:236

vid en av den parlamentariska beredningsgruppen

Bdaga I

anordnad hearing den 24 februari 1993 med anledning av betänkandet SOU 1993:17

Företrädare för folkrörelsegruppen

Tommy Ohlström, Landsorganisationen i Sverige (LO) BertU Jacobson, Tjänstemännens Cenu-alorganisation (TCO)

Företrädare för näringslivsgruppen

Iwan[REDACTED_EFTERNAMN], Grossistförbundet Svensk Handel Torkel Unge, Svenska Arbetsgivareföreningen (SAF)

Företrädare för pressgruppen

Rune SirveU, Tidningsutgivareföreningen (TU) Per Hultengård, Tidningsutgivareföreningen (TU)

Företrädare för programbolagen vid en av den parlamentariska beredningsgruppen anordnad hearing den 25 februari 1993 med anledning av betänkandet SOU 1993:17

Sveriges Radio AB Ove Joanson, VD

Sveriges   Television  AB

Sam[REDACTED_EFTERNAMN], VD

Sveriges  Utbildningsradio AB

Lars[REDACTED_EFTERNAMN], VD

20

Kulturdepartementet

Prop.i992/93:236

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 april 1993

Närvarande: statsrådet B.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler fråga om ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten.

Regeringen beslutar att genom proposition, i enlighet med bilagan till detta protokoll, lämna förslag till riksdagen om ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten.

Ur protokollet Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

21