Studiestöd

15

Förslag till statsbudget för 1999

Studiestöd

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Inledning 7

2.1 Omfattning/ändamål 7

2.2 Resultatbedömning m.m. 8

2.3 Utgiftsutveckling 9

2.4 Anslag 10

A1 Studiehjälp m.m. 10

A2 Studiemedel m.m. 11

A3 Vuxenstudiestöd m.m. 12

A4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss

föräldrautbildning i teckenspråk 14

A5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 14

A6 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

lärarutbildningar 15

A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar 15

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner att under år 1999 lån tas upp i

Riksgäldskontoret för det samlade behovet

för studielån om 81,8 miljarder kronor (se

avsnitt 2.4, anslag A 2 Studiemedel m.m.),

2. bemyndigar regeringen att för Talboks- och

punktskriftsbiblioteket beställa sådan

produktion av studentlitteratur, som

inklusive tidigare gjorda åtaganden medför

utgifter efter år 1999, om högst 1 000 000

kronor (avsnitt 2.4, anslag A 5 Bidrag till

studiesociala ändamål)

3. för budgetåret 1999 anvisar anslagen under

utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande

uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

Anslagsbelopp

A1

Studiehjälp m.m.

ramanslag

2 104 730

A2

Studiemedel m.m.

ramanslag

9 956 780

A3

Vuxenstudiestöd m.m.

ramanslag

9 690 878

A4

Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss

föräldrautbildning i teckenspråk

ramanslag

65 718

A5

Bidrag till vissa studiesociala ändamål

ramanslag

23 534

A6

Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

lärarutbildningar

ramanslag

66 238

A7

Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar

ramanslag

539 197

Summa

22 447 075

2 Inledning

2.1 Omfattning/ändamål

Utgiftsområdet omfattar kostnader för olika

former av ekonomiskt stöd till enskilda under

studier. Kostnader för förvaltningen av studie-

stöden, som sköts av Centrala

studiestödsnämnden (CSN), redovisas under

utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning.

Inom utgiftsområdet anslås medel för dels

studiehjälp i form av studiebidrag,

inackorderingstillägg m.m., dels studiemedel i

form av studiebidrag, räntor och avskrivning av

studielån. Vidare ingår olika former av

vuxenstudiestöd samt bidrag för studiesociala

ändamål. Utgiftsområdet består av beviljning och

utbetalning av stöd samt återbetalning av

studielån.

Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta

innebär att anslagsbelastningen är beroende av

bl.a. antalet utbildningsplatser samt av de

studerandes studieinriktning och val av

studiestöd. Bestämmelserna som reglerar rätten

till studiestöd och återbetalningen av studielån

finns bl.a. i studiestödslagen (1973:349) och i

studiestödsförordningen (1973:418) samt i

CSN:s tillämpningsföreskrifter.

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

UTFALL

1997

ANSLAG

1998 1

UTGIFTS-

PROGNOS

1998

FÖRSLAG

ANSLAG

1999

BERÄKNAT

ANSLAG

2000

BERÄKNAT

ANSLAG

2001

15 983

21 274

21 610

22 447

23 741

25 354

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1998 i

samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Sammanfattande kommentar till

verksamhetsutfall budgetåret 1997

Under budgetåret 1997 fick nästan en miljon

personer någon form av studiestöd. Omkring

390 000 studerande under 20 år i gymnasieskolan

och i andra gymnasiala utbildningar har fått

studiehjälp. Ca 385 000 studerande har fått

studiemedel varav 101 000 personer för studier

på gymnasial nivå. Vuxenstudiestöd har beviljats

till omkring 152 000 studerande. Möjligheten till

studielån i de olika systemen har utnyttjats av

omkring 347 000 personer. Mellan åren 1996 och

1997 har det totala antalet studiestödstagare ökat

med 10 %. Detta beror på regeringens pågående

satsning inom både den gymnasiala

vuxenutbildningens område och

högskoleområdet. Antalet låntagare uppgick den

1 januari 1998 till knappt 1,2 miljoner personer.

Större förändringar

Den 1 januari 1998 höjdes studiebidraget i

studiehjälpen från 640 kronor till 750 kronor per

månad motsvarande det allmänna barnbidraget.

Med anledning av vårpropositionen 1998

(1997/98:150) har riksdagen beslutat att förlänga

möjligheten att få särskilt utbildningsbidrag. En

arbetslös studerande som erhållit särskilt

utbildningsbidrag i 12 månader kan från hösten

1998 få ytterligare stöd för fortsatta studier, dock

högst i 20 månader och som längst fram till den

30 juni 1999. Särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa (svuxa) skall fr.o.m. höstterminen

1998 kunna lämnas för två års studier på

gymnasial nivå. Den särskilda NT-satsningen

med möjlighet till vuxenstudiestöd för studier

vid vissa naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar har förlängts med en fjärde och sista

antagning hösten 1998.

I avvaktan på den aviserade propositionen om

ett reformerat studiestödssystem föreslår

regeringen inte några förändringar inom

studiestödsområdet för det kommande

budgetåret.

Mål för utgiftsområdet

Studiestödet är en viktig del av

utbildningspolitiken och skall bidra till att de

övergripande målen för detta område uppnås.

Studiestödet skall verka rekryterande och

därmed bidra till högt deltagande i utbildningen

samt ha en utjämnande verkan mellan individer

och grupper inom befolkningen och därmed

bidra till ökad social rättvisa.

Prioriteringar för 1999

Resurser avsätts för ett ökat antal studiestöd som

svarar mot utbyggnaden av antalet

utbildningsplatser inom högskolan och

vuxenutbildningen.

Under utgiftsområde 12 redovisas att

regeringen avser att senare föreslå riksdagen en

höjning av det allmänna barnbidraget med 100

kronor per barn och månad i två steg åren 2000

och 2001. Som en följd av det avser regeringen

även att föreslå riksdagen en höjning av

studiebidraget i studiehjälpen med motsvarande

belopp för respektive år. Detta förutsätter att de

offentliga finanserna ger utrymme för sådana

åtgärder.

2.2 Resultatbedömning m.m.

Tabell 3.2 Antal studerande och utbetalade belopp 1997

ANSLAGSNAMN

ANTAL

STUDERANDE

UTBETALDA

BELOPP (MKR)

BIDRAG

UTBETALDA

BELOPP (MKR)

LÅN

Studiehjälp

389 800

1 695

0

Studiemedel

384 650

4 810

10 119

- gymnasial nivå

101 000

1 066

2 102

- högskolenivå

256 000

3 453

6 972

- utlandsstudier

27 700

291

1 045

Korttidsstudiestöd

och internatbidrag

17 900

50

0

Svux1

25 8003

881

212

Svuxa2

43 200

1 025

214

Särskilt

utbildningsbidrag

61 500

2 103

0

Timersättning

3 800

76

0

Svux till studerande

vid vissa

lärarutbildningar

1 400

43

5

NT-svux

7 200

331

86

Källa: Centrala studiestödsnämnden (CSN)

1 Särskilt vuxenstudiestöd

2 Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

3 Vavar 1 200 erhöll svux för högskolestudier (YTH)

Antalet studerande som fått studiehjälp under år

1997 är i stort sett oförändrat mot tidigare år.

Antalet studerande som fick det behovsprövade

extra tillägget minskade i förhållande till

föregående år.

De senaste årens utbildningssatsningar på

gymnasieskole- och högskolenivå har inneburit

att antalet studerande och antalet

studiestödstagare ökat kraftigt. Det totala antalet

studerande som fick studiemedel steg med 8 %

under år 1997. Den största ökningen bland

studiemedelstagarna har skett på högskolenivå.

Ca 56 % av studiestödstagarna på högskolenivå

är kvinnor. Nära 50 % av de studerande inom

högskolan är under 25 år. Den

internationaliseringsvåg som genomsyrar

samhället har under senare år lett till en stor

ökning av antalet studerande utomlands. Antalet

studerande uppgick till 28 000 under år 1997.

Regeringens satsning på kunskapslyftet och

det särskilda utbildningsbidraget som startade

höstterminen 1997 har inneburit en stor ökning

av studerande på grundskole- och

gymnasieskolenivå. Inom

vuxenstudiestödsområdet har antalet studerande

med studiestöd ökat med 65 % jämfört med år

1996, vilket främst beror på att det nya

studiestödet särskilt utbildningsbidrag slog

igenom under höstterminen 1997 med 61 500

studiestödstagare. Det särskilda

utbildningsbidraget har aktivt bidragit till att

rekrytera arbetslösa till vuxenutbildning. Antalet

studerande med särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa (svuxa) har minskat med ca 20 %

medan antalet studiestödstagare med särskilt

vuxenstudiestöd (svux, NT-svux och Lärarsvux)

har ökat med 22 % under år 1997. Drygt 7 000

studerande fick NT-svux under år 1997.

Från hösten 1998 har arbetslösa studerande

fått möjlighet att söka särskilt utbildningsbidrag

för ett andra år. Till och med september år 1998

har ca 32 000 arbetslösa utnyttjat denna

möjlighet. Under sommaren 1998 fick

kommunerna möjlighet att anordna

sommarkurser inom ramen för kunskapslyftet.

Enligt CSN:s redovisning har ca 15 000 personer

fått studiestöd för sommarkurser under denna

period. Även under år 1999 kommer antalet

utbildningsplatser inom kunskapslyftet att öka.

Detta, tillsammans med beslutet om ett andra år

med särskilt utbildningsbidrag och svuxa,

innebär att efterfrågan på studiestöd bedöms

stiga.

Knappt 1,2 miljoner personer har för

närvarande studielån. Låntagarnas skuld till CSN

har ett sammanlagt värde av ca 104,8 miljarder

kronor, varav lån beviljade fr.o.m. år 1989

motsvarar 71,3 miljarder kronor. Vid utgången

av år 1999 beräknas skuldstocken för lån tagna

fr.o.m. år 1989 vara 81,8 miljarder kronor varav

11,3 miljarder är nyupplåning för kommande

budgetår. Föregående år fick ca 300 000 låntagare

anstånd med sin återbetalning. Av de anstånd

som beviljades för lån tagna efter år 1989 är nära

60 % på grund av fortsatta studier.

I det nuvarande lånesystemet finns det risk för

framtida avskrivningar. Avskrivningarnas

omfattning är dock svår att förutsäga. Av CSN:s

årsredovisning framgår att om antaganden görs

om en god ekonomisk utveckling bedömer CSN

att de osäkra fordringarna främst finns för lån

över 400 000 kronor. De osäkra fordringarna

beräknas för närvarande uppgå till ca 2 miljarder

kronor utifrån nuvarande skuldstock.

En parlamentariskt sammansatt kommitté

lämnade under år 1996 betänkandet

Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90). Som

riksdagen tidigare informerats om i

budgetpropositionen för år 1998 avser

regeringen att återkomma avseende ett nytt

återbetalningssystem för studielånen grundat på

utredningens förslag kombinerat med en

prövning av bidragsandelens storlek för

genomförande år 2000.

2.3 Utgiftsutveckling

Utgiftsutvecklingen inom området präglas av

de stora utbildningssatsningar som genomförs

inom både vuxenutbildningen och högskolan.

Intresset för det särskilda utbildningsbidraget är

mycket stort. Prognosen för utgiftsområdet visar

på ett överskridande.

Tabell 3.3

UTGIFT

1996/97

DÄRAV

1997

ANVISAT

1998

UTGIFTSPROGNOS

1998

FÖRSLAG

1999

BERÄKNAT

2000

BERÄKNAT

2001

Totalt för utgiftsområde 15

17 469

15 926

21 274

21 610

22 447

23 741

25 353

2.4 Anslag

A1 Studiehjälp m.m.

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

1 900 240

Anslags-

sparande

21 165

1998

Anslag

2 139 056

Utgifts-

prognos

2 139 100

1999

Förslag

2 104 730

2000

Beräknat

2 427 150

2001

Beräknat

2 733 977

De utgifter som belastar anslaget är studiebidrag,

inackorderingstillägg och extra tillägg enligt 3

kap. studiestödslagen (1973:349). Vidare

bekostas från anslaget - enligt särskild

författning (CSNFS 1983:17) - ersättning till

svenska elever utomlands för dagliga resor.

Under anslaget redovisades under budgetåret

1997 medel till stipendier för studerande som

genomfört basårsutbildning inom komvux eller

vid statens skola för vuxna. Utgifterna på

området är främst beroende av antalet 16- till 20-

åringar som studerar i gymnasieskolor och

motsvarande skolformer.

En jämförelse mellan anvisade medel för

budgetåret 1997 och utfall visar ett överskott på

drygt 20 miljoner kronor beroende på att

utflödet av det behovsprövade exta tillägget

under år 1997 blev något mindre än beräknat

samt att kostnaden för stipendier till studerande

efter genomfört basår inom kommunal

vuxenutbildning blev lägre.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Studiebidrag

Studiehjälp lämnas för den del av läsår under

vilken den studerande bedriver studier.

Studiebidrag betalas i allmänhet ut för nio

månader under ett år. Studiebidraget utbetalades

med 640 kronor per månad under budgetåret

1997. Riksdagen beslutade (prop. 1997/98:1,

utg.omr. 12, bet. 1997/98:SfU1, rskr.

1997/98:111) om en höjning av det allmänna

barnbidraget från 640 kronor till 750 kronor per

månad från och med den 1 januari 1998.

Studiebidraget, som beloppsmässigt följer det

allmänna barnbidraget, höjdes därför till

motsvarande belopp.

Under budgetåret 1997 betalades studiebidrag

ut till ca 389 800 studerande. För budgetåret

1998 beräknar regeringen att ca 400 000 elever

kommer att få studiebidrag.

Under utgiftsområde 12 redovisas att

regeringen avser att senare föreslå riksdagen en

höjning av det allmänna barnbidraget med 100

kronor per barn och månad i två steg åren 2000

och 2001. Som en följd av det avser regeringen

även att föreslå riksdagen en höjning av

studiebidraget med motsvarande belopp för

respektive år. Detta förutsätter att de offentliga

finanserna ger utrymme för sådana åtgärder.

Extra tillägg

Extra tillägg beviljas med 855 kronor, 570 kronor

eller 285 kronor i månaden beroende på

familjens ekonomiska situation. Extra tillägg

lämnas liksom studiebidrag normalt för nio

månader under ett år. Under budgetåret 1997

betalades extra tillägg ut till 29 800 studerande,

en minskning med 11 % i förhållande till

föregående år.

Inackorderingstillägg och kostnader för dagliga

resor för studerande utomlands

Inackorderingstillägget beviljas i huvudsak till

studerande utanför det offentliga skolväsendet

(folkhögskolor, fristående skolor,

riksinternatskolor m.fl.) med lägst 1 190 kronor

och högst 2 350 kronor per månad beroende på

avståndet mellan hemmet och skolan. Under

budgetåret 1997 fick 4 500 elever

inackorderingstillägg.

Stipendier för basår

Studerande som genomgått ett basår inom

kommunal och statlig vuxenutbildning för vilket

särskilt statsbidrag respektive extra medel

betalats ut och uppnått godkänt resultat kunde

för läsåret 1997 få ett stipendium på 10 000

kronor. Under budgetåret 1997 har 2 720

studerande slutfört sådan basårsutbildning. Till

dessa har sammanlagt 27,2 miljoner kronor

utbetalats. Under budgetåret 1998 kan

studerande som är under 20 år och genomgår

naturvetenskaplig eller teknisk basårsutbildning

inom komvux eller statens skola för vuxna få ett

stipendium på 10 000 kronor efter slutförd

utbildning. Medel för detta ändamål redovisas

under anslaget A 3 Vuxenstudiestöd m.m.

Slutsatser

Enligt SCB:s befolkningsstatistik beräknas

antalet 16- till 20-åringar vara i stort sett

oförändrat under kommande budgetår.

 Mot bakgrund av ovanstående beräknas

kostnaden för budgetåret 1999 för studiebidraget

till 1 898,6 miljoner kronor och för det extra

tillägget till 161,7 miljoner kronor.

Medelsbehovet för inackorderingstillägget

beräknas till 43,9 miljoner kronor. Kostnader för

dagliga resor till och från skolan för studerande

utomlands beräknas till 398 000 kronor under

budgetåret 1999.

A2 Studiemedel m.m.

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

9 515 508

Anslags-

sparande

9 478

1998

Anslag

9 930 570

Utgifts-

prognos

10 170 690

1999

Förslag

9 956 780

2000

Beräknat

10 334 434

2001

Beräknat

11 338 891

Anslaget omfattar kostnader för dels

studiemedel i form av studiebidrag, dels räntor

och avskrivningar av studielån som ingår i

studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och

särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa).

Dessutom belastas anslaget av avskrivningar av

studielån som ingått som en del i studiehjälpen

enligt äldre bestämmelser samt av kostnader för

avskrivning och inlösen av vissa studielån med

statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen

(1961:384) om avskrivning av lån för studier eller

på grund av att låntagaren avlidit eller varit

varaktigt betalningsoförmögen.

Studiemedelsanslaget är rättighetsstyrt och

belastningen är beroende bl.a. av antalet

studerande och lånebenägenheten. Även faktorer

som konjunkturläget, ränteutvecklingen och

basbeloppet styr utgifterna på området.

Ränteutgifterna styrs också av den ingående

fordran som staten har på låntagarna. Antalet

låntagare har ökat kraftigt under de senaste åren.

En jämförelse mellan anvisade medel och

utfall för budgetåret 1997 visar ett underskott på

9,5 miljoner kronor. Prognosen för innevarande

år visar att utgifterna kommer att bli ca 240

miljoner kronor högre än vad som tidigare

beräknats på grund av högre räntekostnader.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under år 1997 fick nära 385 000 studerande

studiemedel. Detta är en ökning med 8 % i

förhållande till föregående år. Det maximala

beloppet för studiemedel är för närvarande 7 098

kronor per månad, varav 1 973 kronor är bidrag.

Under fyraårsperioden 1997-2000 kommer

universitet och högskolor att utökas med 68 000

permanenta platser. Samtidigt fortsätter

satsningen på vuxenutbildningen inom

kunskapslyftet på grundskole- och

gymnasieskolenivå. Under år 1998 tycks inte

antalet studiemedelstagare öka i samma takt som

antalet platser inom högskoleområdet men det

finns en viss eftersläpning i systemet. Först

under kommande budgetår förväntas

utbyggnaden inom högskolan slå igenom helt på

studiemedelsområdet. Enligt prognosen för

innevarande år kommer ca 32 500 studerande att

beviljas studiemedel för studier utomlands vilket

innebär en ökning med ca 8,5 % jämfört med

föregående år.

Slutsatser

Studiemedelsanslaget följer utvecklingen inom

utbildningssektorn. Anslaget påverkas av de

satsningar regeringen gör inom området. Under

år 1999 utökas antalet högskoleplatser med

15 000 vilket ger ett ökat utflöde på

studiemedelsanslaget. Under år 2000 kommer

antalet högskoleplatser att utökas med 20 000.

Även satsningen inom kunskapslyftet leder i viss

mån till en ökning av utflödet av studiemedel.

Kostnaden för studiebidraget beräknas uppgå till

5,5 miljarder kronor under år 1999. En stor del

av anslagsbelastningen utgörs av räntekostnader

till följd av att den totala skuldstocken ökar varje

år och att återbetalningarna ännu är relativt små.

Utgiften för räntor och avskrivningar beräknas

uppgå till 4,4 miljarder kronor. Anslaget

beräknas totalt till 9 956,8 miljoner kronor år för

1999. För år 2000 beräknas anslaget till 10 334,4

miljoner kronor och år 2001 till 11 338,9

miljoner kronor.

CSN:s totala upplåning från

Riksgäldskontoret beräknas bli ca 70,5 miljarder

kronor vid utgången av år 1998 för studielån

tagna fr.o.m. år 1989. För budgetåret 1999

beräknas ytterligare 11,3 miljarder kronor lånas

upp för studielån. Det samlade lånebehovet

uppgår därmed till 81,8 miljarder kronor för det

kommande budgetåret.

A3 Vuxenstudiestöd m.m.

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

4 002 184

Anslags-

sparande

686 000

1998

Anslag

8 596 7801

Utgifts-

prognos

8 675 577

1999

Förslag

9 690 878

2000

Beräknat

10 408 378

2001

Beräknat

10 882 442

1 Varav 27 500 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 1998

De utgifter som belastar anslaget är

korttidsstudiestöd, internatbidrag, särskilt

vuxenstudiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd

för arbetslösa (svuxa), timersättning vid särvux,

särskilt utbildningsbidrag och stipendier för

basår till ungdomar under 20 år.

En jämförelse mellan anvisade medel och

utfall för budgetåret 1997 visar att anslaget har

underskridits med 1 020 miljoner kronor.

Överskottet uppstår under anslagsposten för

svuxa som inte utnyttjats i den omfattning som

förväntats. Anledningen är främst att de

arbetslösa i stället har valt att utnyttja det

särskilda utbildningsbidraget som infördes

fr.o.m. hösten 1997 eftersom det är ett

ekonomiskt mer fördelaktigt studiestöd.

Dessutom har många vuxenstuderande i stället

utnyttjat studiemedel.

Riksdagen har beslutat (prop. 1997/98:150,

bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) att

arbetslösa som studerar med det särskilda

utbildningsbidraget skall ges möjlighet att

fortsätta studera med samma bidrag ett andra år

under hösten 1998 och våren 1999. Vidare beslöt

riksdagen att svuxa skall kunna lämnas för två års

studier på gymnasieskolenivå. Regeringen har

beräknat att besluten ryms inom utgiftsområdets

ramar.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Särskilt vuxenstudiestöd

Särskilt vuxenstudiestöd (svux) kan beviljas för

studier på grundskole- och gymnasieskolenivå

samt för yrkesteknisk högskoleutbildning

(YTH). Svux är i första hand avsett för

vuxenstuderande med kort tidigare utbildning

som tar ledigt från sitt arbete för att studera.

Under budgetåret 1997 fick nära 26 000 personer

svux. I förhållande till år 1996 var det en ökning

med ca 14 %.

Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

För rätt till särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa (svuxa) är det grundläggande villkoret

att sökanden är helt eller delvis arbetslös. Antalet

studerande som fick svuxa under budgetåret

1997 var drygt 43 000 personer, en minskning

med knappt 20 % i förhållande till föregående år.

Detta beror som ovan nämnts dels på att

studerande i högre grad sökt särskilt

utbildningsbidrag, dels att vissa grupper inom

kunskapslyftet söker studiemedel.

Som konsekvens av att riksdagen beslutat att

arbetslösa skall ges möjlighet att fortsätta studera

med särskilt utbildningsbidrag ett andra år skall

också svuxa kunna beviljas ett andra år fr.o.m.

hösten 1998.

Särskilt utbildningsbidrag

Särskilt utbildningsbidrag beviljas fr.o.m.

höstterminen 1997 till arbetslösa mellan 25 och

55 år för studier på grundskole- eller

gymnasieskolenivå. Bidraget motsvarar

ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen vid

arbetslöshet. Även anställda kan under vissa

förutsättningar få stödet. För många av

deltagarna i kunskapslyftet krävs mer än ett års

studier för att få kompetens motsvarande treårigt

gymnasium. Riksdagen har därför som tidigare

nämnts beslutat att arbetslösa skall ges möjlighet

att fortsätta studera med samma bidrag ett andra

år fr.o.m. hösten 1998 och t.o.m. 30 juni 1999

dock längst i 20 månader. För tiden därefter får

frågan prövas utifrån bl.a. sysselsättningsläget.

Under hösten 1997 fick ca 61 400 personer det

särskilda utbildningsbidraget varav ca 86 % var

arbetslösa. Intresset för det särskilda

utbildningsbidraget har varit stort och medlen

utnyttjades under föregående år till drygt 95 %.

Vårterminen 1998 ökade antalet studerande med

särskilt utbildningsbidrag till 80 000 personer.

Antalet studerande med särskilt

utbildningsbidrag förväntas att stiga ytterligare

hösten 1998 till 88 000 personer varav 32 000

andraårsstuderande.

Korttidsstudiestöd och internatbidrag

Korttidsstudiestöd får beviljas till arbetstagare

som deltar i studiecirklar, kurser inom komvux

och statens skolor för vuxna samt i vissa s.k.

korta kurser vid folkhögskolor. Stöd kan lämnas

för studier i svenska, engelska och matematik på

grundskole- och gymnasieskolenivå, för studier i

samhällskunskap som motsvarar sådana moment

som ingår i den kommunala vuxenutbildningen

samt för studier som syftar till att utveckla

handikappades färdigheter och kunskaper om

handikappet. Korttidsstudiestödet ersätter

förlorad arbetsförtjänst och uppgår till 75 kronor

per timme.

Internatbidrag kan beviljas till deltagare i korta

kurser vid folkhögskolor och vid statens skolor

för vuxna för ovan nämnda studier. Bidraget,

som kan beviljas både till arbetstagare och icke

arbetstagare, är 327 kronor per dygn. Under

budgetåret 1997 betalades korttidsstudiestöd och

internatbidrag ut till nära 18 000 personer.

Timersättning

Efter förslag i budgetpropositionen för år 1998

(prop. 1997/98:1, utg. omr. 15) beslutade

riksdagen om borttagande av timersättning till

deltagare i svenskundervisning för invandrare

(sfi) från och med budgetåret 1998 (bet.

1997/98:UbU2, rsk. 1997/98:110).

Fr.o.m. innevarande budgetår beviljas

timersättning endast till en studerande som

deltar i vuxenutbildning för utvecklingsstörda

(särvux) och som förlorar arbetsinkomst eller

arbetslöshetsersättning på grund av detta. År

1997 var antalet deltagare i särvux med

timersättning 215 personer, vilket är en

minskning med 25 % sedan föregående år.

Stipendier för basår till ungdomar under 20 år

Stipendier betalades för läsåret 1996/97 ut till

dem som med godkänt resultat genomgått ett

basår med inriktning mot naturvetenskap eller

teknik för vilket

särskilt statsbidrag respektive extra medel

utbetalats. Våren 1998 beslöt regeringen i

förordningen (1998:52) om stipendium efter

genomfört basår inom gymnasial

vuxenutbildning, att stipendier skall kunna ges

för alla som under läsåret 1997/98 genomfört ett

basår med inriktning mot naturvetenskap och

teknik inom kommunal vuxenutbildning och

statens skola för vuxna. Till och med juli 1998

har 340 personer fått stipendiet. CSN beräknar

att ytterligare 110 personer kommer att ansöka

om stipendiet under innevarande budgetår.

Regeringen anser stipendier skall kunna

lämnas även för läsåret 1998/99.

Slutsatser

Kunskapslyftet har medfört att antalet

studerande inom vuxenutbildningen ökat och

därmed har även efterfrågan på vuxenstudiestöd

ökat under budgetåret 1998. Den fortsatta

utbyggnaden med 10 000 studieplatser år 1999

påverkar volymen av studiestöd vilket regeringen

tagit hänsyn till i budgetberäkningen. För

budgetåret 1999 beräknas att ca 98 000

helårsstuderande kan få särskilt

utbildningsbidrag, 33 000 helårsstuderande svuxa

och 21 000 helårsstuderande svux. Antalet

personer som faktiskt beviljas stöd blir högre

eftersom alla inte läser heltid och inte under hela

året. Utfallet för år 1997 och prognosen för

innevarande år visar på svårigheten att bedöma

om medlen för de olika vuxenstudiestöden

motsvarar efterfrågan.

För budgetåret 1999 beräknar regeringen

medel för svux med 926 miljoner kronor, för

svuxa med 1 245 miljoner kronor och för särskilt

utbildningsbidrag med 7 350 miljoner kronor.

Medel för korttidsstudiestöd och internatbidrag

beräknas med 40 miljoner kronor, för tim-

ersättningen vid särvux med 4,6 miljoner kronor

och för stipendier för basår till ungdomar yngre

än 20 år med 10 miljoner kronor.

Anslaget A 3 belastas från och med år 1999

med statliga ålderspensionsavgifter (se bilaga 5,

volym 1).

A4 Bidrag till kostnader vid viss

gymnasieutbildning och vid viss

föräldrautbildning i teckenspråk

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

114 785

Anslags-

sparande

4 492

1998

Anslag

63 773

Utgifts-

prognos

68 265

1999

Förslag

65 718

2000

Beräknat

66 835

2001

Beräknat

68 171

Under detta anslag beräknar regeringen medel

för

1. bidrag enligt förordningen (1995:667) om

bidrag till vissa funktionshindrade elever i

gymnasieskolan för kostnader för resor och

boende för döva och hörselskadade elever vid

riksgymnasierna i Örebro samt elever vid Rh-

anpassad gymnasial utbildning i Göteborg,

Kristianstad, Stockholm och Umeå,

2. utgifter enligt förordningen (1997:1158)

om statsbidrag för teckenspråksutbildning för

vissa föräldrar för kostnader för dels

anordnandet av sådan utbildning, dels deltagande

i sådan utbildning.

De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna

på området är antalet elever.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Utredningen om funktionshindrade elever i

skolan (dir. 1995:134) har under våren 1998

lämnat sitt slutbetänkande FUNKIS -

funktionshindrade elever i skolan (SOU

1998:66). Förslaget remissbehandlas för

närvarande.

Verksamhet som berättigar till stöd enligt

förordningen (1997:1158) om statsbidrag för

teckenspråksutbildning för vissa föräldrar har

ännu inte gett erfarenheter som ger grund för ny

bedömning av medelsbehovet.

Slutsats

Mot bakgrund av det anförda beräknar

regeringen medelsbehovet under anslaget för

åren 1999, 2000 och 2001 till oförändrad nivå i

förhållande till år 1998.

 Anslaget A 4 belastas från och med år 1999

med statliga ålderspensionsavgifter (se bilaga 5,

volym 1).

A5 Bidrag till vissa studiesociala

ändamål

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

18 459

Anslags-

sparande

677

1998

Anslag

23 073

Utgifts-

prognos

23750

1999

Förslag

23 534

2000

Beräknat

23 934

2001

Beräknat

24 412

Anslaget omfattar utgifter för stöd till

produktion av studielitteratur för

högskolestuderande som är synskadade,

rörelsehindrade eller dyslektiker. Anslaget

disponeras av Talboks- och

punktskriftsbiblioteket (TPB) som i samverkan

med andra bibliotek skall förse synskadade och

andra läshandikappade med litteratur. Anslaget

är beroende av studerandeantalet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett överskott om ca 4 miljoner kronor.

Antalet läshandikappade högskolestuderande

ökade kraftigt med 46 % år 1997 i förhållande till

föregående år. Antalet platser stiger även

fortsättningsvis vilket innebär att fler

handikappade studenter kommer att behöva

litteratur.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Antalet studerande med behov av anpassad

studielitteratur har ökat avsevärt under senare år.

Regeringen har under föregående budgetår

anpassat medelstilldelningen till det ökade

studerandeantalet. Prognosen för innevarande

budgetår visar att antalet synskadade och

funktionshindrade högskolestuderande förväntas

fortsätta att stiga. Kostnader för produktion av

studielitteratur för studerande som är

synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker

beräknas till 23,5 miljoner kronor för budgetåret

1998. TPB bör få bemyndigande att beställa

sådan produktion av studentlitteratur som

förfaller till betalning under budgetåret 2000 till

ett belopp av 1 miljon kronor.

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

Utfall

1997

Prognos

1998

Beräkn

1999

Beräkn

2000

Beräkn

2001

Utestående

förpliktelser vid

årets början

-

864

1000

Nya förpliktelser

22 241

23 000

Infriade

förpliktelser

-22 105

- 23 000

- 1 000

Utestående

förpliktelser vid

årets slut

864

1 000

1 000

Erhållet/före-

slaget bemyn-

diganderam

6 000

6 000

1 000

Slutsatser

Resursbehovet förväntas vara stabilt under

treårsperioden. Anslaget beräknas till 23,5

miljoner kronor år 1999, till 23,9 miljoner

kronor år 2000 och till 24,4 miljoner år 2001.

A6 Särskilt vuxenstudiestöd till

studerande vid vissa

lärarutbildningar

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

43 171

Anslags-

sparande

1 722

1998

Anslag

61 632

Utgifts-

prognos

58 300

1999

Förslag

66 238

2000

Beräknat

68 274

2001

Beräknat

68 620

Anslaget omfattar utgifter för vuxenstudiebidrag

till studerande vid utbildning som leder till

specialpedagogexamen samt vid

påbyggnadsutbildning till sådan examen.

Studerande som antas till utbildningen har i

princip rätt till stödet. En jämförelse mellan

budget och utfall år 1997 visar att

utbetalningarna och antalet studerande varit

något lägre än beräknat. Prognosen för år 1998

visar också att anslaget inte kommer att utnyttjas

helt.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under budgetåret 1997 erhöll omkring 1 400

studerande särskilt vuxenstudiestöd vid vissa

lärarutbildningar. Antalet studerande har varit i

princip oförändrat under de senaste åren.

Anslaget för år 1999 är beräknat för samma antal

studerande motsvarande 66,2 miljoner kronor.

Slutsatser

Studerandeantalet bedöms ligga stadigt även de

kommande budgetåren och anslaget är beräknat

utifrån detta.

 Anslaget A 6 belastas från och med år 1999

med statliga ålderspensionsavgifter (se bilaga 5,

volym 1).

A7 Särskilt vuxenstudiestöd till

studerande vid vissa

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

331 445

Anslags-

sparande

15 767

1998

Anslag

491 371

Utgifts-

prognos

474 638

1999

Förslag

539 197

2000

Beräknat

412 936

2001

Beräknat

237 002

Anslaget omfattar kostnader för vuxenstudiestöd

enligt förordningen (1995:819) om vissa

naturvetenskapliga och tekniska

högskoleutbildningar med särskilt

vuxenstudiestöd m.m. Endast studerande som

har rätt till särskilt vuxenstudiestöd kan antas till

utbildningarna. Utfallet för år 1997 visar ett

överskott då antalet platser ej kunnat fyllas.

Prognosen för år 1998 visar dock att anslaget

kommer att utnyttjas helt.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under hösten 1998 sker den fjärde och sista

antagningen till s.k. NT-utbildning. Riksdagen

beslutade att förlänga NT-satsningen med ett år

(prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU2, rsk.

1997/98:110) eftersom alla platser inte fyllts i

och med antagningen 1997. Samtliga 9 000

nybörjarplatser inom NT-satsningen förväntas

ha utnyttjats i och med den sista antagningen

hösten 1998. Antalet studerande minskar

därefter successivt.

Slutsatser

Anslaget styrs av antalet studerande med NT-

svux. Volymerna antas nå sin kulmen under år

1999 för att därefter successivt avta till utgången

av år 2002. Anslaget beräknas till 539 miljoner

kronor år 1999, till 413 miljoner kronor år 2000

och till 237 miljoner kronor år 2001.

Anslaget A 7 belastas från och med år 1999

med statliga ålderspensionsavgifter (se bilaga 5,

volym 1).

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

4

5

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

8

9

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

16

17