Regeringens proposition 2004/05:23

Nationaldagen den 6 juni som allmän helgdag

Prop.

2004/05:23

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 7 oktober 2004 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN] Pär[REDACTED_EFTERNAMN] (Justitiedepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslår regeringen att nationaldagen den 6 juni skall bli allmän helgdag från och med år 2005. Annandag pingst skall samtidigt upphöra att vara allmän helgdag. 1

Innehållsförteckning

Prop. 2004/05:23

1

Förslag till riksdagsbeslut..................................................................

3

2

Förslag till lag om ändring i lagen (1989:253) om allmänna

helgdagar ...........................................................................................

4

3

Ärendet och dess beredning...............................................................

6

4

Bakgrund ...........................................................................................

6

5

Överväganden och förslag.................................................................

8

5.1

Nationaldagen den 6 juni som allmän helgdag...................

8

5.2

Annandag pingst skall upphöra att vara allmän helgdag ....

8

6

Ikraftträdande ..................................................................................

10

7

Ekonomiska konsekvenser ..............................................................

11

8

Författningskommentar ...................................................................

11

8.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:253) om

allmänna helgdagar ...........................................................

11

Bilaga 1

Sammanfattning av 6 

juni-utredningens

 betänkande (SOU

2004:45).................................................................................

13

Bilaga 2

6 

juni-utredningens

 författningsförslag .................................

14

Bilaga 3

Förteckning över remissinstanser ..........................................

16

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 oktober 2004.......

17

2

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2004/05:23

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar. 3

2

Förslag till lag om ändring i lagen (1989:253) Prop. 2004/05:23

om allmänna helgdagar

Härigenom föreskrivs att lagen (1989:253) om allmänna helgdagar

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

Med allmän helgdag avses i lag

Med allmän helgdag avses i lag

eller annan författning

eller annan författning

söndagar, däribland

påskdagen

söndagar, däribland

påskdagen

och pingstdagen,

och pingstdagen,

nyårsdagen,

trettondedag

jul,

nyårsdagen,

trettondedag

jul,

första maj, juldagen och annandag

första maj, juldagen och annandag

jul, även när de inte infaller på en

jul, även när de inte infaller på en

söndag,

söndag,

långfredagen,

annandag

påsk,

långfredagen,

annandag

påsk,

Kristi himmelsfärdsdag, annandag

Kristi himmelsfärdsdag, national-

pingst, midsommardagen och alla

dagen, midsommardagen och alla

helgons dag.

helgons dag.

2 §

Av de i 1 § angivna helgdagarna

Av de i 1 § angivna helgdagarna

infaller

infaller

nyårsdagen

den 1 januari

nyårsdagen

den 1 januari

trettondedag jul

den 6 januari

trettondedag jul

den 6 januari

långfredagen

fredagen

när-

långfredagen

fredagen

när-

mast

före

påsk-

mast

före

påsk-

dagen

dagen

påskdagen

söndagen

när-

påskdagen

söndagen

när-

mast

efter den

mast

efter den

fullmåne

som

fullmåne

som

infaller på

eller

infaller på

eller

närmast

efter

närmast

efter

den 21 mars

den 21 mars

annandag påsk

dagen

efter

annandag påsk

dagen

efter

påskdagen

påskdagen

Kristi

himmels-

sjätte

torsdagen

Kristi himmels-

sjätte

torsdagen

färdsdag

efter påskdagen

färdsdag

efter påskdagen

pingstdagen

sjunde söndagen

pingstdagen

sjunde söndagen

efter påskdagen

efter påskdagen

annandag pingst

dagen

efter

nationaldagen

den 6 juni

pingstdagen

midsommarda-

den lördag som

midsommarda-

den lördag som

gen

infaller

under

gen

infaller

under

tiden den 2026

tiden den 2026

juni

juni

4

alla helgons dag

den

lördag

som

alla helgons dag

den

lördag

som Prop. 2004/05:23

infaller

under

infaller

under

tiden

den

31

tiden

den

31

oktoberden

6

oktober6

no-

november

vember

juldagen

den

25

decem-

juldagen

den

25

decem-

ber

ber

annandag jul

den

26

decem-

annandag jul

den

26

decem-

ber.

ber.

Denna lag träder i kraft den 1 april 2005. 5

3

Ärendet och dess beredning

Prop. 2004/05:23

Vid riksmötet 2001/02 behandlade riksdagen ett antal motioner med för- slag att göra nationaldagen den 6 juni till allmän helgdag. I betänkandet 2001/02:KU9 ansåg konstitutionsutskottet att nationaldagen skall bli all- män helgdag men att det fick ankomma på regeringen att utarbeta ett för- slag med den innebörden. Riksdagen tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet anfört (rskr. 2001/02:139). Den 5 juni 2003 beslutade regeringen direktiv till en särskild utredare att utarbeta ett förslag som innebär att nationaldagen den 6 juni skall bli allmän helgdag. Utredningen antog namnet 6 juni-utredningen. Utred- ningen överlämnade i maj 2004 betänkandet Nationaldagen ny helgdag (SOU 2004:45). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Ut- redningens författningsförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i Justitiedepar- tementet (dnr Ju 2004/4032). 4 Bakgrund

Med anledning av regeringens förslag år 1989 till lag om allmänna

helgdagar väcktes i riksdagen motioner med förslag om att nationaldagen

den 6 juni skulle bli helgdag. Vid sin behandling av propositionen jämte

motionerna hänvisade konstitutionsutskottet (bet. 1988/89:KU29) till ett

tidigare uttalande om att de gällande formerna för firandet av nationalda-

gen/svenska flaggans dag gav tillräckligt utrymme för att markera natio-

naldagens betydelse i det svenska samhället.

Frågan om nationaldagen som allmän helgdag har därefter behandlats

av konstitutionsutskottet vid flera tillfällen. Vid riksmötet 1991/92 ansåg

utskottet (bet. 1991/92:KU9), som uppmärksammade att ett införande av

ytterligare en helgdag bl.a. hade ekonomiska aspekter, att frågan på

lämpligt sätt borde bli föremål för utredning.

I september 1993 tillsattes Nationaldagsutredningen med uppdrag att

utreda förutsättningarna för att göra nationaldagen till helgdag. Enligt

direktiven (dir. 1993:104) var det av vikt att utredaren särskilt studerade

de ekonomiska konsekvenserna som inrättandet av en ny helgdag skulle

få, såväl för den offentliga sektorn som för näringslivet och övriga delar

av samhället. I utredarens uppdrag låg också att undersöka konsekven-

serna, ekonomiska och andra, av att inrätta nationaldagen som helgdag

på bekostnad av någon nu existerande allmän helgdag.

Nationaldagsutredningen föreslog i sitt betänkande 6 juni Nationalda-

gen (SOU 1994:58) att nationaldagen den 6 juni skulle bli allmän helg-

dag. Efter att ha studerat de ekonomiska konsekvenserna av ytterligare

en helgdag men också beaktat kyrkliga och sociala faktorer kom utreda-

ren fram till att annandag pingst samtidigt borde upphöra att vara helg-

dag. Sammanfattningsvis angav utredaren att om man införde national-

dagen som en helgdag, utan att ändra något annat, skulle det medföra ett

årligt inkomstbortfall inom tillverkningsindustrin på omkring 0,3 procent

i genomsnitt. Bruttonationalprodukten skulle minska med mellan 0,2 och

6

0,3 procent, dvs. med mellan tre och fyra miljarder kronor baserat på Prop. 2004/05:23 1992 års produktion. Enligt utredaren kunde det inte anses rimligt att i det då rådande ekonomiska läget införa ytterligare en helgdag utan att en befintlig helgdag togs bort eller flyttades. De helgdagar som skulle vara möjliga att avskaffa var enligt utredaren första maj, trettondedag jul, Kristi himmelsfärdsdag eller annandag pingst. I valet mellan dessa dagar fann utredaren att annandag pingst var den helgdag som framstod som minst olämplig att ta bort. Nationaldagsutredningens förslag remissbehandlades. De flesta remiss- instanser var positiva till att inrätta den 6 juni som allmän helgdag. Olika åsikter framfördes dock i frågan om på vilken helgdags bekostnad det skulle ske. En knapp majoritet av de remissinstanser som lämnade syn- punkter på förslaget att annandag pingst skulle tas bort som allmän helg- dag var dock positiva. I budgetpropositionen 1994/95:100 bil. 3 s. 14 angav regeringen att tanken att göra nationaldagen till helgdag inte borde fullföljas. Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande 1995/96:KU11 motio- ner om nationaldagen som allmän helgdag. Enligt utskottets mening gav de gällande formerna för firande av nationaldagen och svenska flaggans dag den 6 juni tillräckligt utrymme för att markera dagens betydelse i det svenska samhället. Motionerna avslogs därför. Detta ställningstagande vidhölls sedan vid behandlingen av motioner i ämnet i betänkandena 1997/98:KU9, 1999/2000:KU18 och 2000/01:KU15. I betänkande 2001/02:KU9 behandlade konstitutionsutskottet åter igen ett antal motioner om att göra nationaldagen den 6 juni till allmän helg- dag. Vid behandlingen av motionerna kom, som nämnts i avsnitt 3, kon- stitutionsutskottet fram till att nationaldagen den 6 juni bör bli allmän helgdag. Utskottet gjorde vidare följande uttalande. Utskottet är medvetet om att detta kan få ekonomiska konsekvenser för samhället. Om den 6 juni blir allmän helgdag på bekostnad av någon nu existerande helgdag blir de ekonomiska konsekvenserna beroende av vilken existerande allmän helgdag som skall komma i fråga. Nationaldagsutredningen föreslog att den 6 juni skulle bli allmän helgdag samtidigt som annandag pingst skulle upphöra att vara helgdag. De ekonomiska effekterna av ett sådant förslag blir andra än om t.ex. trettondedag jul skulle upphöra att vara allmän helgdag. Utskottet anser att det får ankomma på regeringen att ut- arbeta ett förslag som innebär att nationaldagen den 6 juni skall bli allmän helgdag. Riksdagen tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet anfört (rskr. 2001/02:139). 7 5 Överväganden och förslag

5.1

Nationaldagen den 6 juni som allmän helgdag

Regeringens förslag: Nationaldagen den 6 juni skall bli allmän helg- dag.

Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Det stora flertalet av remissinstanserna tillstyrker eller har ingen erinran mot utredningens förslag. Ett antal av remissin- stanserna har, under hänvisning till riksdagens ställningstagande i frågan, inte tagit ställning till utredningens förslag i denna del. Landsorganisa- tionen i Sverige, Tjänstemännens Centralorganisation och Svenska kyr- kan anser att den 6 juni inte skall bli allmän helgdag.

Skälen för regeringens förslag: Den 6 juni har kallats Gustaf Vasas dag, svenska flaggans dag och är nu Sveriges nationaldag och svenska flaggans dag. Under artonhundratalet togs den 6 juni fram som en natio- nell minnesdag. Dagen firades till minne av den 6 juni 1523 då Gustav Vasa valdes till Sveriges kung, då unionen med Danmark upphörde och Sveriges enande till en självständig stat påbörjades. 1809 års regerings- form utfärdades dessutom den 6 juni. Sedan år 1916 firas den 6 juni som svenska flaggans dag. Därtill kommer att den nuvarande regeringsformen och riksdagsordningen antogs av riksdagen första gången den 6 juni 1973. Sedan år 1983 är svenska flaggans dag den 6 juni officiellt Sveri- ges nationaldag. Detta framgår av förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar. Till skillnad mot många andra länder är det i Sverige inte en allmän helgdag på nationaldagen. Det svenska språket, den svenska historien, det svenska kulturarvet och det svenska samhällssystemet utgör stora delar av den nationella identiteten som i en tid med ökad internationalise- ring förefaller bli mer och mer betydelsefull. Att göra nationaldagen till helgdag i Sverige skulle vara ett sätt att visa att nationaldagen är värd ett större utrymme än den har idag. Enligt regeringens mening bör nationaldagen den 6 juni nu bli allmän helgdag.

5.2

Annandag pingst skall upphöra att vara allmän helg- dag

Regeringens förslag: Annandag pingst skall upphöra att vara allmän helgdag.

Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Det stora flertalet av remissinstanserna tillstyrker eller har ingen erinran mot utredningens förslag. Landsorganisationen i Sverige, Tjänstemännens Centralorganisation och Sveriges Kristna Råd anser att, för det fall den 6 juni görs till allmän helgdag, det inte bör ske på någon annan helgdags bekostnad. Om någon kyrklig helgdag skall tas bort delar Sveriges Kristna Råd utredningens bedömning att annandag Prop. 2004/05:23 8 pingst bör tas bort. Ett antal remissinstanser har särskilt pekat på vikten av att en annan allmän helgdag flyttas eller tas bort när den 6 juni blir allmän helgdag. Arbetsgivarverket och Föreningen Svenskt Näringsliv förordar att Kristi himmelsfärdsdag upphör att vara allmän helgdag. En- ligt Svenska kyrkan bör Kristi himmelsfärdsdag flyttas till efterföljande lördag.

Skälen för regeringens förslag: Att införa ytterligare en allmän helg- dag innebär en arbetstidsförkortning som medför kostnader för samhället. Naturligtvis är det svårt att uppskatta vad kostnaderna för en sådan ar- betstidsförkortning kommer att uppgå till. Men, som utredningen har angett, talar mycket för att kostnaden i termer av förlorad produktion för ytterligare en helgdag kommer att uppgå till mellan 3 och 8,5 miljarder kr per år. De ekonomiska konsekvenserna är alltså betydande. Det är där- för inte rimligt att införa ytterligare en helgdag utan att reformen finansi- eras. Ett sätt att finansiera ytterligare en allmän helgdag är genom skat- temedel. Ett annat är att flytta eller ta bort en av nu befintliga helgdagar. Regeringen delar utredningens uppfattning att det är det sistnämnda al- ternativet som bör väljas. Nästa fråga blir då vilken av våra allmänna helgdagar som skall flyttas eller tas bort. 6 juni-utredningen har i valet mellan olika helgdagar beak- tat såväl samhällsekonomiska som sociala och kyrkliga aspekter och efter en sammanvägning av dessa föreslagit att annandag pingst bör tas bort som allmän helgdag. År 1994 gjorde Nationaldagsutredningen samma bedömning. Sverige har elva fristående helgdagar. De är nyårsdagen, trettondedag jul, långfredagen, annandag påsk, första maj, Kristi himmelsfärdsdag, annandag pingst, midsommardagen, alla helgons dag, juldagen och an- nandag jul. Påsken, julen och pingsten är kyrkoårets grundläggande och viktigaste helger. Jul och påsk är också alltför traditionsbundna för att vara med i diskussionen om att avskaffas till förmån för nationaldagen. Detsamma gäller för nyårsdagen. Midsommardagen och alla helgons dag infaller på lördagar och skulle därmed inte kompensera för det produk- tionsbortfall som en helgdag på nationaldagen skulle ge upphov till. För- sta maj har i kombination med valborgsmässofirandet utvecklats till en stor och folklig helg. Första maj har firats som en icke kyrklig folkfest sedan medeltiden. Första maj är dessutom en helgdag i många länder. Sammantaget bör därför första maj vara kvar som allmän helgdag. En möjlig lösning är att ta bort Kristi himmelsfärdsdag som allmän helgdag. Mycket talar för att det i enlighet med vad Arbetsgivarverket och Föreningen Svenskt Näringsliv har anfört skulle vara den lösning som samhällsekonomiskt skulle vara mest fördelaktig. Ett alternativ är att flytta Kristi himmelsfärdsdag från den nuvarande torsdagen till den föl- jande lördagen. Med det alternativet skulle den allmänna helgdagen inte inkräkta på någon vanlig arbetsdag. Svenska kyrkan hävdar att en sådan lösning är den som minst skulle störa kyrkoårets rytm. Å andra sidan anser Sveriges Kristna Råd att vid valet mellan de allmänna helgdagar som är kvar att diskutera, annandag pingst bör tas bort. Enligt regeringen kan inte den samhällsekonomiska aspekten vara en- samt avgörande för frågan vilken allmän helgdag som skall flyttas eller tas bort. Som utredningen har angett måste också andra faktorer beaktas. Med hänsyn till Kristi himmelsfärdsdags starka ställning inom trossam- Prop. 2004/05:23 9 funden men också till att Kristi himmelsfärdshelgen har utvecklats till en Prop. 2004/05:23 stor familjehelg med stor folklig förankring bör inte Kristi himmelsfärds- dag tas bort som allmän helgdag. Av samma skäl bör den inte heller flyt- tas till någon annan dag. Frågan är då vilken dag av trettondedag jul och annandag pingst som bör upphöra att vara allmän helgdag. Det kan diskuteras om det innebär en arbetstidsförlängning eller inte om annandag pingst tas bort som all- män helgdag samtidigt som nationaldagen blir allmän helgdag och om det är mer kostnadsneutralt att ta bort trettondedag jul. Trettondedag jul är en rörlig helgdag som orsakar klämdagar när den infaller på en tisdag eller torsdag. I många kollektivavtal finns det dessutom reglerat om re- ducerad arbetstid på trettondagsafton den 5 januari och i flera avtal är denna afton helt arbetsfri. Annandag pingst ger aldrig upphov till några klämdagar eller till avtalad arbetstidsförkortning. Mycket talar för att de samhällsekonomiska effekterna blir något mer gynnsamma om annandag pingst tas bort än om trettondedag jul tas bort. Det torde dock inte bli så stor skillnad på de samhällsekonomiska konse- kvenserna att det utifrån de ekonomiska aspekterna är självklart vilken dag som skall tas bort. I likhet med utredningen anser regeringen att trossamfundens uppfatt- ning är viktig när ställning skall tas till vilken helgdag som skall tas bort. Trossamfund har en stor betydelse för många människor i Sverige. Fler- talet trossamfund synes vara eniga om att för det fall den 6 juni införs som allmän helgdag annandag pingst är den av de kyrkliga helgdagarna vars upphörande skulle föranleda minst negativa konsekvenser. De allmänna helgdagarna är ojämnt fördelade under året. Många helg- dagar infaller under våren. Annandag pingst ligger närmast den 6 juni i tiden. Detta är också ett viktigt argument för att annandag pingst bör tas bort. Under åren 20042023 infaller annandag pingst dessutom i början av juni åtta gånger. Om inte annandag pingst tas bort som allmän helgdag skulle det innebära att det vissa år kommer att bli ytterligare en långhelg under våren förutom Kristi himmelsfärdshelgen. Vissa år skulle det dess- utom komma att uppstå klämdagar mellan nationaldagen och pingsthel- gen. Allt detta kan innebära ytterligare konsekvenser för samhällseko- nomin. Detta talar också för att annandag pingst bör tas bort. Att ta bort trettondedag jul som allmän helgdag skulle innebära att många människor går miste om möjligheten till en lång sammanhängan- de ledighet under vintern utan att ta ut så många semesterdagar. Jullovet i skolorna sträcker sig dessutom över den s.k. trettonhelgen. Ett avskaf- fande av trettondedag jul skulle också kunna få negativa effekter för tu- ristnäringen i fjällvärlden. Sammanfattningsvis anser regeringen att annandag pingst bör upphöra att vara allmän helgdag. 6 Ikraftträdande

Regeringens förslag: Nationaldagen den 6 juni skall bli allmän helg- dag och annandag pingst upphöra att vara allmän helgdag från och med år 2005. 10

Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens.

Prop. 2004/05:23

Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna har inte uttalat sig

särskilt i frågan. Föreningen Svenskt Näringsliv anser att den 6 juni bör

bli allmän helgdag först år 2007.

Skälen för regeringens förslag: Föreningen Svenskt Näringsliv har,

under hänvisning till att nu gällande kollektivavtal till största delen gäller

till början av år 2007, ansett att ikraftträdandet inte bör ske tidigare än

den 1 januari 2007. Enligt regeringen utgör emellertid vad Föreningen

Svenskt Näringsliv anfört inte tillräckligt tungt vägande skäl för att av-

vakta. Inte heller har några andra remissinstanser motsatt sig utredning-

ens förslag i denna del.

Regeringen är i och för sig medveten om att reformen kan få betydelse

för gällande kollektivavtal liksom på en rad andra områden, men är över-

tygad om att arbetsmarknadens parter och andra berörda kan lösa de

eventuella problem som uppstår. Frågan om att göra den 6 juni till allmän

helgdag har nu varit aktuell under lång tid och de flesta torde vara inför-

stådda med att den dagen inom en snar framtid kommer att vara allmän

helgdag och att detta i sin tur innebär att en annan befintlig allmän helg-

dag kommer att flyttas eller tas bort. Regeringen anser därför att den 6

juni bör bli allmän helgdag från och med år 2005. Annandag pingst bör

samtidigt upphöra att vara allmän helgdag.

7 Ekonomiska konsekvenser Som nämnts i avsnitt 5.2 innebär ett införande av den 6 juni som allmän helgdag kostnader för samhället, främst bestående i kostnader för mins- kad produktion. Genom att samtidigt ta bort annandag pingst som allmän helgdag torde emellertid den kostnadsökningen kompenseras. 8 Författningskommentar

8.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar

1 och 2 §§ Nationaldagen införs i förteckningen över allmänna helgdagar. Annan- dag pingst utgår ur förteckningen. Påskdagen och pingstdagen ingår i uppräkningen av helgdagar i 1 § trots att de alltid infaller på en söndag. I propositionen om allmänna helgdagar (1988/89:114 s.6) motiverades detta med att det var mest över- skådligt och informativt att ange annandag påsk som dagen närmast efter påskdagen och annandag pingst som dagen närmast efter pingstdagen. Dessutom motiverades utformningen av 1 § med att det framstod som 11 mest i överensstämmelse med traditionell uppfattning att låta även påsk- Prop. 2004/05:23 dagen och pingstdagen ingå i uppräkningen av helgdagar. Med regeringens förslag finns det inte längre något behov av att defi- niera när annandag pingst infaller. Pingstdagen har dock i den kristna traditionen, jämte juldagen och påskdagen, en grundläggande betydelse även för det övriga kyrkoåret. Trots att pingstdagen alltid infaller på en söndag bör denna dag därför inte tas bort ur uppräkningen av helgdagar. I 2 § görs en smärre redaktionell ändring. 12 Sammanfattning av 6 juni-utredningens betänkande (SOU 2004:45) Riksdagen har beslutat att nationaldagen den 6 juni ska bli allmän helg- dag. Utredningens uppdrag är att lämna ett förslag med den innebörden. Att införa ytterligare en helgdag innebär en arbetstidsförkortning som får ekonomiska konsekvenser för samhället. Uppdraget handlar främst om hur de ekonomiska konsekvenserna som uppstår för samhället vid en arbetstidsförkortning kan kompenseras. I betänkandet redovisar utredningen ett förslag till lag om ändring i la- gen (1989:253) om allmänna helgdagar. Förslaget innebär en ändring i nuvarande helgdagsordning. Nationaldagen den 6 juni blir allmän helg- dag samtidigt som annandag pingst upphör att vara helgdag. Två studier av de ekonomiska effekterna av att den 6 juni inrättas som allmän helgdag har gjorts på utredningens uppdrag. Enligt slutsatserna i rapporterna uppgår kostnaden i termer av förlorad produktion för ytterli- gare en helgdag till mellan 3 och 8,5 miljarder kronor per år. Förslaget att införa ytterligare en helgdag innebär sådana betydande ekonomiska kon- sekvenser för samhället att reformen måste finansieras genom att en av de helgdagar som vi nu har tas bort eller flyttas. De alternativ som utred- ningen har diskuterat är första maj, Kristi himmelsfärdsdag, annandag pingst och trettondedag jul. Första maj har i kombination med valborgs- mässofirandet utvecklats till en stor folklig helg som har firats som en ickekyrklig folkfest sedan medeltiden. Första maj är dessutom en helg- dag i många länder. Detta gör enligt utredningens uppfattning att första maj bör vara kvar som allmän helgdag. Kristi himmelsfärdsdag har en stark ställning inom kyrkorna och trossamfunden och med hänsyn till att helgdagen har utvecklats till en stor familjehelg med stark folklig förank- ring bör inte heller Kristi himmelsfärdsdag flyttas eller tas bort som all- män helgdag. Förslaget att annandag pingst skall upphöra som allmän helgdag bygger på följande resonemang. Utredningen är inte övertygad om att det blir så stor skillnad på de samhällsekonomiska konsekvenser- na om trettondedag jul eller annandag pingst tas bort. Samtliga kyrkor och trossamfund i Sverige är eniga om att annandag pingst är den minst dåliga kyrkliga helgdagen att ta bort. Förutom att många helgdagar infal- ler under våren ligger annandag pingst närmast den 6 juni i tiden. Om inte annandag pingst tas bort som allmän helgdag, skulle det innebära att det vissa år kommer att bli ytterligare en långhelg under våren och att det uppstår klämdagar mellan nationaldagen och pingsthelgen. För fjälltu- rismen skulle ett avskaffande av trettondedag jul som helgdag innebära ett stort inkomstbortfall. Det är också viktigt med möjlighet till en lång sammanhängande ledighet under den mörkaste delen av året då även sko- lorna har ledigt. Prop. 2004/05:23 Bilaga 1 13 6 juni-utredningens författningsförslag Prop. 2004/05:23 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar Härigenom föreskrivs att lagen (1989:253) om allmänna helgdagar skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 § Med allmän helgdag avses i lag eller annan författning söndagar, däribland påskdagen och pingstdagen, nyårsdagen, trettondedag jul, för- sta maj, juldagen, annandag jul, även när de inte infaller på en sön- dag, långfredagen, annandag påsk, Kristi himmelsfärdsdag, annandag pingst, midsommardagen och alla helgons dag. Av de i 1 § angivna helgdagarna infaller nyårsdagen den 1 januari trettondedag jul den 6 januari långfredagen fredagen närmast före påskdagen påskdagen söndagen närmast efter den full- måne som infaller på eller närmast efter den 21 mars annandag påsk dagen efter påsk- dagen Kristi himmelsfärds dag sjätte tors- dagen efter påskdagen pingstdagen sjunde söndagen efter påskdagen annandag pingst dagen efter pingstdagen midsommardagen den lördag som infaller under tiden den 2026 juni alla helgons dag den lördag som infaller under tiden den 31 okto- ber6 november juldagen den 25 december annan- Med allmän helgdag avses i lag eller annan författning söndagar, däribland påskdagen och pingstdagen, nyårsdagen, trettondedag jul, för- sta maj, juldagen, annandag jul, även när de inte infaller på en sön- dag, långfredagen, annandag påsk, Kristi himmelsfärdsdag, natio- naldagen, midsommardagen och

alla helgons dag.

2 §

Av de i 1 § angivna helgdagarna

infaller

nyårsdagen den 1 januari

trettondedag jul den 6 januari

långfredagen fredagen närmast före

påskdagen

påskdagen söndagen närmast efter

den fullmåne som infaller på eller

närmast efter den 21 mars

annandag påsk dagen efter påsk-

dagen

Kristi himmelsfärds dag sjätte tors-

dagen efter påskdagen

pingstdagen sjunde söndagen efter

påskdagen

nationaldagen den 6 juni

midsommardagen den lördag som

infaller under tiden den 2026 juni

alla helgons dag den lördag som

infaller under tiden den 31 okto-

ber6 november

juldagen den 25 december annan-

14

dag jul den 26 december.

dag jul den 26 december.

Prop. 2004/05:23

Bilaga 2

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005 15 Förteckning över remissinstanser Prop. 2004/05:23 Bilaga 3 Remissyttranden över betänkandet har avgetts av följande instanser. Riksmarskalksämbetet, Svea hovrätt, Kammarrätten i Göteborg, Riks- polisstyrelsen, Svenska Handelskammarförbundet, Försvarsmakten, Riksförsäkringsverket, Arbetsgivarverket, Skolverket, Arbetsmarknads- styrelsen, Glesbygdsverket, Statens kulturråd, Migrationsverket, Turist- delegationen, Länsstyrelsen i Uppsala län, Länsstyrelsen i Västerbottens län, Länsstyrelsen i Blekinge län, Svenska kyrkan, Sveriges Kristna Råd, Svenska Kommunförbundet, Landstingsförbundet, Landsorganisationen i Sverige, Tjänstemännens Centralorganisation, Sveriges Akademikers Centralorganisation, Föreningen Svenskt Näringsliv, Företagarna, Svensk Handel, Posten AB, Svenska Turistföreningen, Almanacksförla- get, Svenska Bussbranschens Riksförbund, Rikskommittén Sveriges Na- tionaldag, Medborgarrättsrörelsen, Svenska Liftanläggningars Organisa- tion. Yttrande har också inkommit från Sverigebandet. Följande instanser har inbjudits att yttra sig i anledning av betänkandet men avstått. Exportrådet, Stiftelsen Skansen, Sveriges Rese- och Turistråd AB, Svenska kyrkans församlingsförbund, Finska församlingen, Lärarförbun- det, Lärarnas Riksförbund, SJ AB, Rese- och Turistindustrin i Sverige, Sveriges Lokaltrafikförening, Föreningen Svenskt Flyg, Svenska Aka- demien, SIOS samarbetsorgan för Invandrarorganisationer i Sverige. 16

Justitiedepartementet

Prop. 2004/05:23

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 oktober 2004. Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Y.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], M.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2004/05:23 Nationaldagen den 6 juni som allmän helgdag. 17