Avgiften till 

27 

Europeiska

gemenskapen

PROP. 2008/09:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

Förslag till statsbudget för 2009

Avgiften till Europeiska gemenskapen

Innehållsförteckning

1TU 

UT 

FörslagTU 

till riksdagsbeslutUT ...................................................................................... 

4 

2TU 

UT 

UtgiftsområdeTU 

27 Avgiften till Europeiska gemenskapenUT 

................................... 7 

2TU 

.1UT 

OmfattningTU 

UT.............................................................................................. 

7 

2TU 

.2UT 

UtgiftsutvecklingTU 

UT .................................................................................... 

8 

2TU 

.3UT 

MålTU 

UT 

........................................................................................................... 

9 

2TU 

.4UT 

ResultatredovisningTU 

UT ................................................................................ 

9 

2TU 

.4.1UT 

EUTU-budgetens utgiftsutfall 2007UT............................................................ 

9 

2TU 

.4.2UT 

UtfallTU 

för avgiften till EU-budgeten 2007UT........................................... 

10 

2TU 

.5UT 

AnalysTU 

och slutsatserUT ............................................................................ 

10 

2TU 

.6UT 

RevisionensTU 

iakttagelserUT........................................................................ 

11 

2TU 

.7UT 

PolitikensTU 

inriktningUT ............................................................................. 

11 

2TU 

.8UT 

BudgetförslagTU 

UT ........................................................................................ 

11 

2TU 

.8.1UT 

93:1TU 

Avgiften till Europeiska gemenskapenUT ........................................ 

11 

3TU 

UT 

BemyndigandeTU 

UT 

...................................................................................................... 

14 

3

PROP. 2008/09:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

Tabellförteckning 

Anslagsbelopp ................................................................................................................... 

5 

2.1 

Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet................................................................. 

9 

2.2 

Preliminärt utfall per utgiftsrubrik 2007, betalningar............................................... 

9 

2.3 

Anslagna medel samt utfall för 2007........................................................................ 

10 

2.4 

Anslagsutveckling...................................................................................................... 

11 

2.5 

Tullavgift .................................................................................................................... 

12 

2.6 

Sockeravgifter ............................................................................................................ 

12 

2.7 

Mervärdesskattebaserad avgift.................................................................................. 

12 

2.8 

BNI-baserad avgift och Storbritannien-avgift.........................................................

13 

2.9 

Avgift till tillfällig fond för omstrukturering av EU:s sockersektor...................... 

13 

4

PROP. 2008/09:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1.bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten för budgetåret 2009 avseende åtagandebemyndiganden (avsnitt 3),

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

2.för budgetåret 2009 anvisar anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen enligt följande uppställning:

Anslagstyp

93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 

ramanslag 

19 878 094 

Summa 

19 878 094 

5

PROP. 2008/09:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

2Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

2.1Omfattning

Europeiska unionens allmänna budget upprättas med stöd av artikel 268 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. EU-budge- tens utgifter och inkomster ska balansera varandra och det är budgetens utgifter som styr nivån på inkomsterna.

EU-budgetens inkomster utgörs främst av avgifter från medlemsstaterna. Avgifterna betecknas ”egna medel” och regleras i rådets beslut nr 597/2000/EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel. Enligt artikel 269 i EG-fördraget fattar rådet detta beslut med enhällighet.

Det finns tre typer av egna medel: s.k. traditionella egna medel (tullar och liknande avgifter samt särskilda sockeravgifter), en mervärdesskattebaserad avgift samt en avgift baserad på medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI). Utöver de tre typerna av egna medel finansieras EU-budgeten till en mindre del, ca 1 procent, av gemenskapsskatter på löner och pensioner för anställda vid EU-institutionerna,

EES-ländernas bidrag samt en del andra mindre poster. Egnamedelssystemet innehåller också en omfördelningskomponent av finansieringsbördan som brukar kallas Storbritanniens budgetreduktion eller den brittiska rabatten. Den innebär att Storbritannien får en budgetreduktion som finansieras av övriga medlemsstater. Sveriges andel av finansieringen av den brittiska rabatten utgör en särskild del av Sveriges EU-avgift.

Utgifterna på statsbudgeten för 2009 utgörs av Sveriges betalningar under året till kommissionen avseende EU-budgeten för 2009, inklu-

sive eventuella korrigeringar avseende tidigare år. Avgiften kan förändras under löpande budgetår till följd av bl.a. faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten tidigare år, förändringar av medlemsstaternas BNI och mervärdesskattebaser samt eventuella beslut om förändringar av EU-budgetens utgiftssida. Historiskt sett har betydande förändringar av dessa slag skett under löpande budgetår.

Budgetens storlek begränsas av ett antal långsiktiga ramverk. För det första finns en begränsning i rådets beslut om egna medelTF1FTsom innebär att det totala beloppet som tas ut som avgifter från medlemsstaterna inte får överskrida 1,24 procent av EU:s totala BNI. I samma beslut anges att EU-budgetens anslag för åtaganden inte får överskrida 1,31 procent av EU:s samlade BNI. Vidare begränsas utgifterna av den s.k. fleråriga budgetramen (kallades tidigare finansiella perspektivet) som innehåller tak för utgifterna fördelat på olika utgiftsrubriker (utgiftsområden). Budgetramen slås fast i ett s.k. interinstitutionellt avtal mellan rådet, parlamentet och kommissionen.

Vid Europeiska rådets möte i december 2005 enades EU:s medlemsstater om en flerårig budgetram för perioden 2007–2013. Ramen innebär

1T T Rådets beslut av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel. I juni 2007 fattade rådet ett nytt beslut – rådets beslut nr 436/2007/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel. Detta beslut måste dock godkännas av samtliga medlemsstater innan det kan träda i kraft, se vidare nedan.

7

PROP. 2008/09:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

att EU-budgetens totala utgifter under perioden får uppgå till maximalt 864 miljarder euro, uttryckt i 2004 års priser, vilket motsvarar ca 1 procent av EU:s totala BNI under perioden 2007-2013.

Uppgörelsen från december 2005 omfattade också grunderna i systemet för finansieringen av budgeten, som regleras i det s.k. egnamedelsbeslutet. För svensk del innebar beslutet att både Sveriges mervärdesskattebaserade avgift och BNI-avgift reduceras i särskild ordning. Sveriges mervärdesskattebaserade avgift ska motsvara endast 0,1 procent av mervärdesskattebasen, till skillnad från 0,3 procent för de flesta andra medlemsstater. Sveriges BNI-avgift reduceras med 150 miljoner euro årligen i 2004 års priser. Dessutom behåller Sverige reduktionen på avgiften för finansieringen av den brittiska rabatten; Sverige betalar endast 25 procent av den ”ordinarie” andelen av finansieringen.

I juni 2007 fattade rådet formellt det nya egnamedelsbeslutet. Beslutet ska godkännas av samtliga medlemsstater innan det träder i kraft, men ska tillämpas fr.o.m. 2007. Att beslutet tilllämpas retroaktivt får implikationer för utgiftsutvecklingen avseende den svenska EU-avgiften, se vidare avsnitt 2.2.

I uppgörelsen från december 2005 ingår även att kommissionen 2008–09 ska presentera en rapport med en översyn av EU:s budget, innefattande både utgifts- och inkomstsidan. I september 2007 presenterade kommissionen meddelandet Budgetreform för ett Europa i förändring – Dokument för offentligt samråd inför budgetöversynen 2008/09 (SEK[2007]1188 slutlig) i syfte att inleda ett offentligt samråd med intresserade parter och starta en öppen debatt om EU:s finanser. Regeringen meddelade i juni 2008 sin syn på budgetöversynen genom en inlaga till kommissionen. Sveriges inlaga finns liksom andra bidrag att läsa på kommissionens webbplats www.ec.europa.eu/budget/reform/

2.2Utgiftsutveckling

I tabell 2.1 redovisas utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet. Utfallet för 2007 uppgick till 26 635 miljoner kronor vilket var drygt 2 miljarder kronor lägre än anvisat på statsbudgeten. Avvikelsen i förhållande till statsbudgeten förklaras dels av att utfallet för EU-budgetens utgifter 2007 blev lägre än beräknat, dels av att

överskott på EU-budgeten för 2006 reglerades först 2007, genom reduceringar av medlemsstaterna avgifter.

EU-avgiften är generellt svår att prognostisera. Storleken på EU-budgetens utgifter beror på osäkra faktorer som marknadsutvecklingen inom jordbrukssektorn, medlemsstaternas förmåga att medfinansiera och få bidrag från bl.a. EU:s program inom sammanhållningspolitiken, takten i genomförandet av EU-program m.m. Såväl medlemsstaterna som Europeiska kommissionen har svårt att göra exakta prognoser på dessa områden. Vidare avgörs storleken på Sveriges avgift av utvecklingen av BNI och mervärdesskattebasen inte bara i Sverige utan även i EU:s övriga 26 medlemsländer. Ett annat svårprognostiserat område som har betydelse är olika medlemsstaters tullintäkter. Även växelkursen har stor betydelse för storleken på avgiften, vilket ytterligare försvårar prognosarbetet.

För budgetåret 2008 beräknas utgifterna bli drygt 1 miljard kronor lägre än vad som är anvisat på statsbudgeten. Detta förklaras i första hand av att utfallet på EU-budgeten 2007 blev betydligt lägre än förväntat. Det berodde i sin tur på lägre genomförandetakt i de olika stödprogrammen på EU-nivå än tidigare beräknat. Resultatet blev ett överskott i EU-budgeten 2007 som återfördes till medlemsstaterna i form av reducerade avgifter i början på 2008. Även uppdaterade data avseende tullintäkter, medlemsstaternas mervärdesskattebaser och BNI samt växelkursförändringar har påverkat prognosen. Därtill har utgifterna för bl.a. den gemensamma jordbrukspolitiken justerats ner jämfört med budgetpropositionen för 2008.

Den föreslagna anslagsnivån för 2009 ligger betydligt lägre än avgifterna tidigare år. Det beror på att det nya egnamedelsbeslutet, där BNI- och mervärdesskattebaserade reduktioner för Sverige ingår (se avsnitt 2.1), då förväntas träda i kraft. Reduktionerna gäller årligen 2007–2013. Eftersom beslutet inte beräknas träda i kraft förrän 2009 kommer reduktionerna för 2007 och 2008 sannolikt att regleras 2009, vilket förklarar den förväntat låga EU-avgiften 2009. Här finns dock en osäkerhet. Det nya egnamedelsbeslutet ska godkännas av samtliga EU:s medlemsstater innan det kan träda i kraft. Riksdagen godkände beslutet den 5 mars 2008 (prop. 2007/08:41, bet. 2007/08:FiU12, rskr. 2007/08:135) Om alla medlemsstater inte har godkänt beslutet i tid så att beslutet kan träda i kraft 2009, kan Sverige

8

PROP. 2008/09:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet

Miljoner kronor

Utfall 

Budget 

Prognos 

Förslag 

Beräknat 

Beräknat 

2007 

1 

2008 

2009 

2010 

2011 

2008P 

P 

93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 

26 635 

30 122 

29 098 

19 878 

27 191 

27 837 

Totalt för utgiftsområde 27 

26 635 

30 122 

29 098 

19 878 

27 191 

27 837 

1 Inklusive tilläggsbudgeten i samband med 2008 års vårproposition (bet. 2007/08:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

kassamässigt inte få del av sina särskilda avgiftsreduktioner för åren 2007–2009 förrän under 2010. Om så skulle ske blir avgiften ca 9–10 miljarder kronor högre 2009 och 9–10 miljarder kronor lägre 2010 än vad som nu beräknas. Re- geringen avser i så fall att under 2009 återkomma till riksdagen avseende anslagsnivån.

Till följd av reduktionerna av Sveriges BNI- och mervärdesskattebaserade avgiftsdelar i det nya egnamedelsbeslutet beräknas Sveriges EU- avgift 2010 och 2011 bli lägre än 2008. Detta trots att EU-budgetens utgifter förväntas bli högre 2010 och 2011 än 2008.

2.3Mål

Målet för den svenska budgetpolitiken i EU ligger fast i enlighet med riksdagens beslut (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Det innebär bl.a. att Sverige ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU samt att belastningen på statsbudgeten ska hanteras i linje med de principer för finansiering av EU-medlemskapet som riksdagen har fastslagit. Målet innebär även att Sverige ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel.

2.4Resultatredovisning

2.4.1 EU-budgetens utgiftsutfall 2007

Utgifterna på EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Summan av åtaganden som togs i anspråk 2007 uppgick till ca 118,9 miljarder euro, motsvarande ca 1 100 miljarder kronor vid växelkursen 9,25 kronor/euro. Budgeterade åtaganden uppgick till ca 123,8 miljarder euro under året. Utnyttjandegra-

den för åtaganden uppgick därmed till ca 96 procent.

Utgifterna (betalningarna) för EU-budgeten fördelade sig 2007 så som framgår i tabell 2.2.

Tabell 2.2 Preliminärt utfall per utgiftsrubrik 2007, betalningar

Miljoner kronor

Utfall i 

Andel i 

Utgiftsrubrik 

Utfall 

procent 

procent 

1a. Konkurrenskraft för 

tillväxt och sysselsättning 

6 203 

93 

6 

1b. Sammanhållning för 

tillväxt och sysselsättning 

36 975 

100 

34 

2. 

Skydd och förvaltning av 

2 

54 017 

99 

49 

naturresurserTF FT 

3. 

Medborgarskap, frihet, 

säkerhet och rättvisa 

1 011 

83 

1 

4. 

EU som global partner 

7 091 

95 

6 

5. 

Administration 

3 

90 

4 

4 308TF FT 

6. 

Kompensationer 

445 

100 

0 

Totalt 

110 049 

98 

100 

De budgeterade betalningsanslagen för 2007 uppgick till totalt 112,1 miljarder euroTF4FT . Preliminärt uppgick utfallet av totala betalningarna 2007 således till ca 98 procent av budgeterade betalningar, vilket är en något högre andel än 2006 (96 procent). Förändringen antyder en något mindre grad av överbudgetering 2007 jämfört med 2006. Det bör dock noteras att det under 2007 lades ändringsbudgetar som sänkte de budgeterade betalningsanslagen med sammanlagt ca 1 654 miljoner euro. Jämfört med den ur-

2T T Häri ingår utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken.

3T ExklusiveTadministrativa utgifter för andra institutioner än kommissionen. Pensioner för samtliga institutioner ingår dock. Utfall för övriga institutioners administrativa utgifter finns ännu inte tillgängligt.

4T ExklusiveTadministrativa utgifter för andra institutioner än kommissionen. Pensioner för samtliga institutioner ingår dock. Utfall för övriga institutioners administrativa utgifter finns ännu inte tillgängligt.

9

PROP. 2008/09:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

sprungliga budgeten för 2007 uppgick utfallet 2007 till ca 97 procent.

2.4.2Utfall för avgiften till EU-budgeten 2007

Utfallet för den svenska EU-avgiften blev 26 635 miljoner kronor, vilket är 2 273 miljoner kronor, motsvarande ca 7,9 procent, lägre än vad som anvisades på statsbudgeten.

Tabell 2.3 Anslagna medel samt utfall för 2007

Miljoner kronor

Anslag 

Utfall 

93:1 Avgiften till Euro- 

peiska gemenskapen 

28 908 

26 635 

Totalt utgiftsområde 

28 908 

26 635 

Detta förklaras i första hand av att utfallet på EU-budgeten 2006 blev betydligt lägre än förväntat. Det berodde i sin tur på lägre genomförandetakt i de olika stödprogrammen på EU- nivå än vad kommissionen tidigare beräknat. Re- sultatet blev ett överskott i EU-budgeten 2006 som återfördes till medlemsstaterna i form av reducerade avgifter i början på 2007. En ytterligare orsak är att växelkursen för Sveriges avgift 2007 fastställdes till 9,04 kronor/euro (sista noteringsdagen 2006), vilket var lägre än tidigare beräknat. Även uppdaterade data avseende tullintäkter samt medlemsstaternas mervärdesskattebaser och BNI har gett resultat i utfallet.

2.5Analys och slutsatser

Under 2007 uppnåddes flera resultat som ligger i linje med målet för den svenska budgetpolitiken i EU. EU-budgeten för 2008 beslutades avseende betalningsanslagen till 120,3 miljarder euro. Det innebär en marginal på ca 9,6 miljarder euro till taket för betalningar i den fleråriga budgetramen avseende 2008. Beslutet innebär en ökning av betalningarna med 6,5 miljarder euro (5,7 procent) jämfört med budgeten för 2007. Avseende åtagandena beslutades de i budgeten för 2008 till 129,2 miljarder euro. Det innebär en marginal på 3,7 miljarder euro till taket för åtaganden i den fleråriga budgetramen avseende 2008. Jämfört med 2007 ökar åtagandena med 2,8 miljarder euro (2,2 procent) till 2008. Sammanfattningsvis bedöms dessa resultat, vad gäller

marginalerna till taken i den fleråriga budgetramen, ligga i linje med målen för den svenska budgetpolitiken i EU. Att upprätthålla tillräckliga marginaler mellan de årliga budgetarna och taken i den fleråriga budgetramen är nödvändigt för att undvika revideringar av budgetramen.

I samband med förhandlingarna om budgeten för 2008 beslutades dock om en revidering av den fleråriga budgetramen för att klara av finansieringen av satellitnavigeringssystemet Galileo. För detta ändamål överfördes medel från det utgiftsområde i den fleråriga budgetramen som innefattar jordbruksstöd till att i stället användas till finansieringen av Galileo. Medlen var sådana som ändå inte behövdes för utbetalning av jordbruksstöd, och hade de inte överförts hade det inneburit lägre avgifter för medlemsstaterna. Överföringen av medel mellan budgetramens utgiftsområden begränsades dock, bl.a. till följd av Sveriges arbete i rådet, genom att en del finansieringsutrymme skapades genom omprioriteringar. I samband härmed gjordes bl.a. en besparing på vissa av EU:s decentraliserade myndigheter. Därmed minskade belastningen på den svenska EU-avgiften.

Vad gäller de administrativa utgifterna 2007 kan man konstatera att tillämpningen av det nya pensionsregelverket, som var en del av de administrativa reformerna i institutionerna som infördes 2004, gav en lägre ökningstakt för den utestående pensionsskulden och lägre ökningstakt för pensionsutgifterna än vad som skulle ha varit fallet om reformen inte hade genomförts. Sverige var mycket pådrivande i den administrativa reformen, i synnerhet vad gäller pensionssystemet.

Vidare har den svenska handlingslinjen i rådet om behovet av att kommissionen förbättrar sina prognoser fått ökat gehör. Kommissionen gjorde i sitt preliminära budgetförslag för 2008 exempelvis bedömningen att direktstöden inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken inte skulle komma att utnyttjas fullt ut, och sänkte därför sina prognoser och därmed betalningsnivåerna på detta område.

På nationell nivå införde regeringen 2007 ett regelverk för intern styrning och kontroll i syfte att förbättra myndigheternas kontrollsystem. Regelverket omfattar även de myndigheter som hanterar EU-medel. Med stöd av detta regelverk avser regeringen att införa ett särskilt nationellt intygande av EU-medel med start budgetåret 2008. Intygandet syftar till att öka transparensen

10

för hanteringen av EU-medel samt tydliggöra ansvarsförhållandena i hanteringen.

2.6Revisionens iakttagelser

Riksrevisionen har inte lämnat några invändningar.

Resultatet från den årliga granskning som Eu- ropeiska revisionsrätten gör finns ännu inte tillgängligt avseende 2007. En redogörelse för revisionsrättens iakttagelser avseende 2006 återfinns i avsnitt 8.2 i Årsredovisning för staten (skr. 2007/08:101).

2.7Politikens inriktning

Den svenska EU-budgetpolitikens grundläggande mål ligger fast. Regeringen avser att verka för en reformering och modernisering av utgiftssidan med omprioriteringar mellan utgiftsrubrikerna och en minskning av den totala utgiftsvolymen. I den mån tillräckliga reformer inte uppnås på EU-budgetens utgiftssida, krävs även fortsättningsvis korrigeringar, rabatter etc. på inkomstsidan. Detta för att undvika att vissa medlemsstater, så som Sverige, får betala alltför höga nettoavgifter till EU:s budget (nettoavgift avspeglar skillnaden mellan vad en medlemsstat betalar till EU-budgeten och vad medlemsstaten får i återflöde i form av stöd och bidrag).

Arbetet med översynen av EU:s budget (se avsnitt 2.1) har börjat. Vägledande för Sverige bör här, liksom för arbetet med budgeten i stort, vara principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Regeringen har utifrån denna analys i sitt svar till kommissionen framfört att reformer och besparingar behövs avseende framför allt jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken. Analysen visar vidare att områden där åtgärder kan påvisa europeiskt mervärde är konkurrenskraft, miljö och klimat, rättsliga och inrikes frågor samt externa åtgärder. Denna inriktning skapar förutsättningar för en modern EU- budget som fokuserar på insatser som ger ett tydligt europeiskt mervärde.

Vad gäller EU:s årsbudget innebär kommissionens budgetförslag för 2009, i förhållande till 2008, en ökning med ca 3 procent för åtaganden och en minskning av betalningarna med ca 3 procent. Den lägre nivån för betalningar jämfört

PROP. 2008/09:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

med 2008 förklaras till stor del av att man 2009 inte förväntar sig några stora utbetalningar av medel som härrör från åtaganden gjorda under den förra programperioden, 2000–2006.

Sverige bör liksom tidigare verka för att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan de årliga budgetarna och taken i den fleråriga budgetramen, för att säkerställa att en revidering av budgetramen inte blir nödvändig. Restriktivitet är en utgångspunkt för den fortsatta behandlingen av budgetförslaget för 2009.

2.8Budgetförslag

2.8.193:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen

Tabell 2.4 Anslagsutveckling

Tusental kronor

Anslags- 

2007 

Utfall 

26 634 542 

sparande 

2 020 230 

1 

Utgifts- 

2008 

Anslag 

prognos 

29 098 338 

30 121 940P 

PPP 

2009 

Förslag 

19 878 094 

2010 

Beräknat 

27 190 805 

2011 

Beräknat 

27 837 001 

1 Inklusive tilläggsbudgeten i samband med 2008 års vårproposition (bet. 2007/08:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition .

Anslaget används för betalning av avgiften till Europeiska gemenskapens allmänna budget (EU-budgeten), vilken regleras i rådets beslut om gemenskapernas egna medel (2000/597/EG, Euratom). Vidare används anslaget till betalning av avgift till en tillfällig fond för omstrukturering av EU:s sockersektor.

Anslaget får även användas för att finansiera räntekostnader som kan uppstå till följd av förseningar i avgiftsinbetalningarna till EU-budge- ten. Sådana räntekostnader kan exempelvis uppstå i samband med tvister mellan regeringen och kommissionen avseende avgiftsinbetalningar.

Sveriges avgift till EU-budgeten beräknas 2009 uppgå till 19 878 miljoner kronor. I förhållande till beräkningen i 2008 års ekonomiska vårproposition innebär regeringens förslag en ökning med ca 604 miljoner kronor 2009. Be- räkningen för 2010 motsvarar en ökning med ca 980 miljoner kronor jämfört med beräkningen i 2008 års ekonomiska vårproposition. Utgiftsökningarna förklaras till största delen av högre beräknade tullintäkter, vilka till övervägande del betalas in till EU-budgeten, samt av växelkurs-

11

PROP. 2008/09:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

förändringar. Den beräknade ökningen 2010 beror också på att förseningar i genomförandet av EU:s stödprogram inom jordbruks- och sammanhållningspolitiken under tidigare år förväntas leda till högre utbetalningar 2010.

Utgifterna för 2008 uppgår enligt prognosen till 29 098 miljoner kronor. Jämfört med beräkningen i 2008 års ekonomiska vårproposition är prognosen ca 133 miljoner kronor högre. Det beror huvudsakligen på högre beräknade tullintäkter. Den största delen av de högre tullintäkterna kompenseras dock av en lägre prognos avseende Sveriges mervärdesskattebas, vilket minskar den mervärdesskattebaserade avgiften. Sammantaget innebär förändringarna ändå en beräknad ökning av avgiften.

Nedan redovisas regeringens beräkning av de fyra olika avgiftskomponenterna, Sveriges avgift som följer av Storbritanniens budgetreduktion som regleras i rådets beslut om gemenskapernas egna medel, och avgift till tillfällig fond för omstrukturering av EU:s sockersektor.

Tullavgift

Tabell 2.5 Tullavgift

Tusental kronor

Anslags- 

2007 

Utfall 

4 052 428 

sparande 

32 744 

Utgifts- 

2008 

Anslag 

3 877 000 

prognos 

4 502 922 

2009 

Beräknat 

4 609 099 

2010 

Beräknat 

4 651 546 

2011 

Beräknat 

4 717 514 

Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför EU-budgeten. Här ingår även tullar på jordbruksprodukter.

Medlemsstaterna får dock behålla 25 procent av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden. Beloppen i tabell 2.5 avser inbetalningen till kommissionen, dvs. de 75 procent av uppbörden som tillfaller EU-budgeten. Tulluppbörden redovisas under inkomsttitel 1511 Tullmedel, bortsett från jordbrukstullarna som redovisas på inkomsttitel 1512 Jordbrukstullar och sockeravgifter. Tullavgifterna betalas in enligt faktisk uppbörd.

Tidigare år har beräkningar av storleken på intäkter från jordbrukstullar redovisats separat i budgetpropositionen. I och med det nya egnamedelsbeslutet kommer dock jordbrukstullar

och övriga tullar att klassificeras tillsammans. Skälet är att det i dag inte finns någon egentlig skillnad mellan dessa tullar som har betydelse i detta sammanhang. Av denna anledning redovisas tullarna samlat även i budgetpropositionen.

Regeringen beräknar att tullavgiften för 2009 kommer att uppgå till 4 609 miljoner kronor.

Sockeravgifter

Tabell 2.6 Sockeravgifter

Tusental kronor

Anslags- 

2007 

Utfall 

- 9 483 

sparande 

165 483 

Utgifts- 

2008 

Anslag 

118 000 

prognos 

120 851 

2009 

Beräknat 

28 042 

2010 

Beräknat 

27 745 

2011 

Beräknat 

27 600 

Avgifterna på sockerproduktion, vilka tas ut i enlighet med EU:s gemensamma jordbrukspolitik, utgör i likhet med tulluppbörden EU-bud- getens egna medel. Även för dessa avgifter gäller att medlemsstaten får behålla 25 procent av uppbörden för att täcka administrativa kostnader.

Beloppen i tabell 2.6 visar inbetalningarna till Europeiska kommissionen. Den svenska uppbörden av dessa avgifter redovisas mot inkomsttitel 1512 Jordbrukstullar och sockeravgifter. Sockeravgifterna betalas in enligt faktisk uppbörd.

Regeringen beräknar att sockeravgifterna för 2009 kommer att uppgå till 28 miljoner kronor.

Mervärdesskattebaserad avgift

Tabell 2.7 Mervärdesskattebaserad avgift

Tusental kronor

Anslags- 

2007 

Utfall 

4 474 856 

sparande 

125 265 

Utgifts- 

2008 

Anslag 

4 475 000 

prognos 

4 255 284 

2009 

Beräknat 

- 4 765 779 

2010 

Beräknat 

1 463 299 

2011 

Beräknat 

1 500 941 

Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EU-budgeten beräknas som en procentuell andel av medlemslandets mervärdesskattebas. Med det nya egnamedelsbeslutet, som förväntas träda i kraft 2009 (se avsnitt 2.1) gäller

12

PROP. 2008/09:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

fasta procentsatser för medlemsstaterna. Procentsatserna skiljer sig dock åt på så sätt att Sverige och Nederländerna ska betala en avgift som motsvarar 0,10 procent av mervärdesskattebasen, Tyskland ska betala 0,15 procent, Österrike 0,225 procent och övriga medlemsstater 0,30 procent av deras respektive mervärdesskattebas.

För svensk del innebär det att den mervärdesskattebaserade avgiften för 2009 beräknas uppgå till ca 1,5 miljarder kronor. Det nya egnamedelsbeslutet ska dock tillämpas retroaktivt fr.o.m. 2007. Det innebär att mervärdesskattebaserade avgifterna för Sverige, Nederländerna, Tyskland och Österrike måste korrigeras 2009 för att kompensera för de högre avgifter som länderna kassamässigt har betalat 2007 och 2008. Denna korrigering uppgår till sammantaget ca 6 miljarder kronor för svensk del. Således blir den svenska mervärdesskattebaserade avgiften 2009 negativ. Oklarheter på EU-nivå gör att den tekniska utformningen av denna korrigering i statsbudgeten ännu inte kan slås fast.

Avgift baserad på bruttonationalinkomsten (BNI) och avgift avseende Storbritanniens budgetreduktion

Tabell 2.8 BNI-baserad avgift och Storbritannien-avgift

Tusental kronor

Anslags- 

2007 

Utfall 

17 891 131 

sparande 

1 539 349 

Utgifts- 

2008 

Anslag 

21 204 940 

prognos 

19 735 581 

2009 

Beräknat 

19 653 774 

2010 

Beräknat 

20 925 172 

2011 

Beräknat 

21 590 946 

Den del av avgiften som baseras på BNI beräknas på en prognos av medlemsstatens BNI för budgetåret. Uttaget beräknas så att det ska täcka återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats. Avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till uppdaterade BNI-data samt EU- budgetens utfall.

Med hänsyn till kommissionens budgetförslag för 2009, beräknas avgiften baserad på BNI för 2009 uppgå till 19 110 miljoner kronor.

I enlighet med rådets beslut om EU:s egna medel får Storbritannien en budgetreduktion som finansieras av övriga medlemsstater. Sverige har i enlighet med beslutet en nedsättning av betalningen av Storbritanniens budgetreduktion.

Finansieringen av den utgift för övriga medlemsstater som Storbritanniens budgetreduktion genererar fördelas mellan alla EU:s medlemsstater, undantaget Storbritannien, i enlighet med storleken på medlemsstaterna BNI. Storbritanniens budgetreduktion förs i EU-budgeten upp i enlighet med en beräkning för året före det år budgeten avser i övrigt. Det innebär att i EU- budgeten för 2009 finansieras den budgetreduktion för Storbritannien som baseras på förhållandena 2008. Budgetreduktionen finansieras alltså med ett års eftersläpning. Avgiften avseende Storbritanniens budgetreduktion beräknas 2009 uppgå till 543 miljoner kronor.

Sammantagna beräknas den BNI-baserade avgiften och avgiften avseende Storbritanniens budgetreduktion 2009 uppgå till 19 654 miljoner kronor.

Avgift till tillfällig fond för omstrukturering av EU:s sockersektor

Tabell 2.9 Avgift till tillfällig fond för omstrukturering av EU:s sockersektor

Tusental kronor

Anslags- 

2007 

Utfall 

225 611 

sparande 

157 389 

Utgifts- 

2008 

Anslag 

447 000 

prognos 

483 700 

2009 

Beräknat 

352 958 

2010 

Beräknat 

123 043 

2011 

Beräknat 

0 

EU:s marknadsordning för socker reformerades 2005 i syfte att göra sockersektorn i EU mer marknadsanpassad. Enligt reformen ges möjlighet för sockerindustrin att mot ersättning avsäga sig hela eller delar av de produktionskvoter som industrin har tilldelats. För att finansiera detta har en tillfällig omstruktureringsfond skapats. Fonden baseras på avgifter från sockerindustrin på den resterande kvot som återstår efter eventuellt avsägande av kvot.

Beloppen i tabell 2.9 visar inbetalningarna till EU:s tillfälliga fond för omstrukturering av EU:s sockersektor. Inbetalning till fonden ska ske 2007–2010. Den svenska uppbörden av dessa avgifter redovisas mot inkomsttitel 1513 Avgift till EU:s omstruktureringsfond för sockersektorn.

Regeringen beräknar att avgiften till den tillfälliga fonden för omstrukturering av EU:s sockersektor för 2009 kommer att uppgå till 353 miljoner kronor.

13

PROP. 2008/09:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

3 Bemyndigande

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av fastställd EU-budget för 2009 avseende åtagandemyndiganden.

Skälen för regeringens förslag: Finansieringen av EU-budgeten med avgifter från medlemsstaterna avser utgifter enligt betalningar. Åtagandena, däremot, uttrycker utgiftsåtaganden för såväl innevarande som kommande år. Åtaganden styrs dels av tidigare fattade beslut, dels av den årliga budgetprocessen.

Medlemsstaternas avgifter ett visst år svarar direkt mot betalningarna från EU-budgeten. Fördelningen mellan medlemsstaterna av finansieringen av betalningarna kan dock användas för att beräkna en grov fördelning mellan medlemsstaterna av åtagandena i EU- budgeten. I kommissionens budgetförslag för 2009 föreslås att åtaganden om 134 400 miljoner euro ska ställas till förfogande för 2009. Sveriges andel av detta uppgår med fördelning enligt andel av egna medel till ca 2,40 procentTF5FT, dvs. ca 3 200 miljoner euro. Budgetförslaget är för närvarande föremål för behandling i unionens budgetmyndighet (rådet och parlamentet).

5T T Detta är Sveriges beräknade andel av finansieringen enligt det nya egnamedelsbeslutet. Detta har ännu inte ratificerats och trätt i kraft, men ska tillämpas retroaktivt fr. o. m. 2007 (se avsnitt 2.1).

14