Regeringens proposition

1996/97:143

Partnerskaps- och samarbetsavtal med Ukraina

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 24 april 1997

Lena Hjelm-Wallén

 Pierre[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utrikesdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner anpassningsprotokollet till

avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och

deras medlemsstater å ena sidan och Ukraina å andra sidan samt en förklaring om

provisorisk tillämpning av protokollet.

 Syftet med anpassningsprotokollet är att de nya medlemsländerna i Europeiska

unionen, dvs. Sverige, Finland och Österrike, skall bli parter i avtalet om

partnerskap och samarbete mellan EG, deras medlemsländer och Ukraina.

Partnerskaps- och samarbetsavtalet finns fogat som en bilaga till

anpassningsprotokollet.

 Partnerskaps- och samarbetsavtalet innehåller bestämmelser om former för

politisk dialog och främjande av handel och investeringar. Avtalet syftar till

att stärka den demokratiska och marknadsekonomiska utvecklingen i Ukraina och

ger en ram för ett bredare samarbete mellan parterna.

 Genom avtalet inrättas vissa gemensamma organ som skall övervaka avtalets

tillämpning.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3

2 Ärendet och dess beredning................................. 3

3 Bakgrund................................................... 3

4 Utvecklingen i Ukraina..................................... 4

5 Sverige och Ukraina........................................ 5

6 Anpassningsprotokollets innehåll ......................... 5

 6.1 Anpassningsprotokollet.............................. 5

 6.2 Partnerskapsavtalet................................. 6

 6.2.1 Ingressen.................................... 6

 6.2.2 Syftet....................................... 6

 6.2.3 Allmänna principer........................... 6

 6.2.4 Politisk dialog.............................. 7

 6.2.5 Varuhandel .................................. 7

 6.2.6 Affärsverksamhet och investeringar........... 8

 6.2.7 Löpande betalningar och kapital.............. 9

 6.2.8 Konkurrens, skydd av immateriell, industriell

 och kommersiell äganderätt och samarbete

 i lagstiftningsfrågor........................ 10

 6.2.9 Ekonomiskt samarbete......................... 10

 6.2.10 Kulturellt samarbete......................... 11

 6.2.11 Finansiellt samarbete........................ 11

 6.2.12 Institutionella bestämmelser, allmänna

 bestämmelser och slutbestämmelser............ 11

 6.3 Ikraftträdande och provisorisk tillämpning.......... 12

7 Godkännande av anpassningsprotokollet...................... 13

Bilaga 1 Anpassningsprotokollet till partnerskaps- och

 samarbetsavtalet............................. 17

Bilaga 2 Förklaringen om provisorisk tillämpning..... 149

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 april 1997.. 151

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 godkänner protokollet till partnerskaps- och samarbetsavtalet som upprättar

 ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena

 sidan och Ukraina å andra sidan och förklaringen om provisorisk tillämpning av

 protokollet.

2 Ärendet och dess beredning

Efter förhandlingar mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och Ukraina

undertecknades den 14 juni 1994 ett avtal om partnerskap och samarbete mellan EG

och deras medlemsstater å ena sidan och Ukraina å den andra. Avtalet träder i

kraft när parterna har underrättat generalsekreteraren för Europeiska unionens

råd om att de konstitutionella kraven för ikraftträdande har uppfyllts.

 Till följd av Sveriges, Finlands och Österrikes anslutning till Europeiska

unionen (EU) den 1 januari 1995 och efter förhandlingar som kommissionen har

fört i samråd med medlemsstaterna har ett anpassningsprotokoll till avtalet om

partnerskap och samarbete upprättats. Genom protokollet blir de nya

medlemsländerna parter i detta avtal. Synpunkter har inhämtats från den närmast

berörda myndigheten Kommerskollegium. Protokollet undertecknades den 10 april

1997. Partnerskaps- och samarbetsavtalet finns fogat som en bilaga till

protokollet. Enligt artikel 4 i protokollet skall det godkännas av parterna i

enlighet med deras respektive förfaranden och träda i kraft den första dagen i

den andra månaden efter den dag då parterna anmäler till varandra att de

nödvändiga förfarandena har slutförts.

 Anpassningsprotokollet i svensk text finns som bilaga 1 till propositionen.

Inom EU har utarbetats en förklaring om provisorisk tillämpning av

anpassningsprotokollet. Förklaringen i svensk text finns som bilaga 2 till

propositionen.

3 Bakgrund

När Sovjetunionen upplöstes, det kalla kriget upphörde och en ny Europakarta

trädde fram blev det för gemenskapen en viktig uppgift att utforma en ny politik

för relationerna med de nya staterna i Oberoende staters samvälde (OSS). Ett

avtal om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete som undertecknades av

EG och Sovjetunionen den 18 december 1989 har tillämpats övergångsvis men skall

upphöra att gälla då partnerskaps- och samarbetsavtalet träder i kraft.

 Med länderna i Central- och Östeuropa har gemenskaperna ingått s.k.

Europaavtal. Dessa är associeringsavtal som syftar till medlemskap i EU. Sådana

avtal har tecknats med Bulgarien, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien,

Tjeckien och Ungern samt med Estland, Lettland och Litauen.

Partnerskapsavtalen

För de länder som numera ingår i OSS har EG valt en annorlunda avtalsmodell än

Europaavtalen. Avtalen kallas partnerskaps- och samarbetsavtal (s.k.

partnerskapsavtal). De syftar inte till en associering eller medlemskap, men

innehåller i övrigt i stort sett samma element som återfinns i Europaavtalen. I

avtalen finns bestämmelser om politisk dialog, varuhandel, affärsverksamhet och

investeringar, betalningar och kapital, konkurrens- och immaterialrättsliga

regler samt brottsförebyggande, kulturellt, ekonomiskt och finansiellt

samarbete. I det handelspolitiska avsnittet tillerkänner parterna varandra mest-

gynnad-nationsbehandling, dock med sedvanliga undantag.

 Partnerskapsavtalen är anpassade efter OSS-ländernas ekonomiska och politiska

utvecklingsnivå. Ukraina, Ryssland, Vitryssland och Moldova kommer därför att få

de mest avancerade avtalen. I dessa avtal finns en bestämmelse om att ett

framtida upprättande av ett frihandelsområde mellan gemenskapen och respektive

land skall övervägas. Övriga OSS-länder utgör en grupp med enklare avtal.

 För tiden fram till dess att avtalet träder i kraft kan interimsavtal om

handel och handelsrelaterade frågor komma att tillämpas. Interimsavtalen

reglerar frågor inom gemenskapens kompetens, främst inom områdena varuhandel,

betalningar och konkurrens. Interimsavtalen ingås därför mellan EG och tredje

land. Interimsavtalet med Ukraina trädde i kraft den 1 februari 1996.

4 Utvecklingen i Ukraina

Sedan självständigheten har Ukraina genomgått en rad avgörande politiska och

ekonomiska förändringar. Landet för en reformpolitik som syftar till demokrati,

marknadsekonomi och liberalisering av utrikeshandeln. Radikala ekonomiska

reformer inleddes under år 1994 och har nu börjat generera resultat. Landets

målsättning för de närmaste åren är att befästa självständigheten och genomföra

det ekonomiska reformarbetet.

 Sedan självständigheten har Ukraina arbetat för att utveckla en egen politisk

identitet som fredlig, alliansfri och kärnvapenfri europeisk stat. Ukraina är,

inte minst från säkerhetspolitisk utgångspunkt, en nyckelstat i Europa, och kan

genom sitt geopolitiska läge bli en stabiliserande tillgång i den europeiska

säkerhetsstrukturen.

 Ukraina har sedan självständigheten tagit flera viktiga steg mot ett

demokratiskt styrelseskick. I juli 1994 hölls de första allmänna valen till

presidentposten och till parlamentet. Partiväsendet har emellertid inte hunnit

utvecklas till fullo och det politiska systemet får fortfarande anses vara under

uppbyggnad. I juni 1996 antogs en ny författning.

 Före självständigheten spelade Ukraina, som en av de mest industrialiserade

republikerna, en viktig roll i Sovjetunionens industriförsörjning genom att stå

för stora delar av järn- och stålindustrin. Efter Sovjetunionens fall har en

stor del av det ekonomiska utbytet mellan Ryssland och Ukraina fallit bort. I

dag kännetecknas de ekonomiska relationerna länderna emellan främst av den stora

energiskuld Ukraina har till Ryssland.

 Ukraina har i övrigt goda förbindelser med sina grannar och söker sedan en tid

aktivt ett närmare samarbete med de centraleuropeiska länderna.

 Landet är med i Partnerskap för fred-programmet, Förenta nationerna (FN),

Europarådet och Organisationen för samarbete och säkerhet i Europa (OSSE).

Förhandlingar om medlemskap i världshandels-organisationen WTO pågår.

5 Sverige och Ukraina

Diplomatiska förbindelser mellan Sverige och Ukraina upprättades i januari 1992

och den svenska ambassaden i Kiev öppnade en månad senare. Sverige var ett av de

första länderna att erkänna Ukrainas självständighet efter Sovjetunionens

upplösning. Sverige har med Ukraina ingått ett dubbelbeskattningsavtal och ett

investeringsskyddsavtal. Ett luftfartsavtal mellan Ukraina och Sverige har

paraferats men ännu inte undertecknats. Överläggningar om ett

polissamarbetsavtal förs.

 Det svenska utvecklingssamarbetet med Ukraina har ökat betydligt de senaste

åren och sker i dag genom flera kanaler. Multilateralt sker samarbetet genom

Världsbanken och Internationella valutafonden, EG:s utvecklingsprogram TACIS,

Europeiska utvecklingsbanken samt genom olika FN-organs verksamhet. Sveriges

bilaterala utvecklingssamarbete kanaliseras genom Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete, Sida, som i dag driver flera projekt i Ukraina. Det är

främst områdena lantmäteri, fastighetsregistrering och kommunal förvaltning som

har fått stöd. Sida arbetar aktivt för att öka svenskt utvecklingssamarbete med

Ukraina. Vidare har Utrikesdepartementet, i samarbete med Sida, formulerat en

strategi avseende det svenska samarbetet med Ukraina.

 Den svensk-ukrainska handeln är ännu mycket begränsad men har ökat kraftigt de

senaste åren - dock från en mycket låg nivå.

6 Anpassningsprotokollets innehåll

6.1 Anpassningsprotokollet

Genom anpassningsprotokollet blir Sverige part i partnerskaps- och

samarbetsavtalet mellan EG, deras medlemsländer och Ukraina.

Anpassningsprotokollet innebär att Sverige på samma sätt som gemenskapens övriga

medlemsstater skall anta och beakta avtalstexten, de gemensamma och ensidiga

förklaringar och de skriftväxlingar som utgör bilagor till slutakten.

 Avtalstexten, slutakten och alla handlingar som utgör bilagor till denna har

upprättats på svenska. De utgör bilagor till protokollet och har lika giltighet

som de andra språk på vilka avtalstexten, slutakten och alla handlingar som

utgör bilagor till denna har upprättats.

 Anpassningsprotokollet skall godkännas av parterna i enlighet med deras

interna förfaranden.

6.2 Partnerskapsavtalet

Genom avtalet upprättas ett partnerskap med Ukraina å ena sidan och EG och deras

medlemsländer å andra sidan. Avtalet innehåller bestämmelser om samarbete på en

rad områden, bl.a. inom politik, ekonomi och handel. Ett samarbetsråd upprättas

för att förvalta avtalet.

 Partnerskapsavtalet omfattar sammanlagt 109 artiklar, fem bilagor och ett

protokoll om tullsamarbete. Bilagorna och protokollet utgör en integrerad del av

avtalet. Dessutom har avgivits sju gemensamma förklaringar och en ensidig

förklaring från Frankrike. Parterna har beaktat en skriftväxling mellan

gemenskapen och Ukraina om etablering av bolag. Förklaringarna och

skriftväxlingen har bilagts slutakten.

6.2.1 Ingressen

I avtalets ingress hänvisas bl.a. till parternas gemensamma värderingar, deras

åtagande att stärka politisk och ekonomisk frihet och att befrämja

internationell fred och säkerhet. Parterna förbinder sig att liberalisera

handeln i enlighet med principerna i det allmänna tull- och handelsavtalet GATT.

6.2.2 Syftet

Artikel 1

Den första artikeln slår fast att ett partnerskap mellan Ukraina å ena sidan och

gemenskapen och dess medlemsländer å den andra upprättas genom avtalet. Dess

syfte är att skapa en struktur för politisk dialog mellan parterna, främja

handeln och de ekonomiska förbindelserna, lägga grunden bl.a. för ekonomiskt,

socialt, finansiellt och kulturellt samarbete samt stödja Ukrainas strävan att

konsolidera demokratin och fullfölja övergången till marknadsekonomi.

6.2.3 Allmänna principer

Artiklarna 2-5

I artikel 2 slås fast att respekten för demokratiska principer, mänskliga

rättigheter och marknadsekonomiska principer utgör viktiga beståndsdelar i

avtalet. Parterna ser det som viktigt att de nya stater som uppstått genom

upplösningen av Sovjetunionen bibehåller och utvecklar ett inbördes samarbete.

Parterna åtar sig att, när Ukraina gjort ytterligare framsteg i den ekonomiska

reformprocessen, överväga upprättandet av ett frihandelsområde parterna emellan.

Ett samarbetsråd skall regelbundet granska hur avtalet tillämpas och hur Ukraina

genomför ekonomiska reformer.

6.2.4 Politisk dialog

Artiklarna 6-9

Den politiska dialogen skall främja Ukrainas förbindelser med gemenskapen och

dess medlemsstater, ökad samstämmighet på områden som rör säkerheten och

stabiliteten i Europa och respekten för demokratiska principer och mänskliga

rättigheter. Samråd skall vid behov hållas på högsta politiska nivå. Dialogen

skall föras på ministernivå i samarbetsrådet och även med unionens trojka

(föregående, sittande och kommande ordförandeland), genom diplomatiska kanaler,

samt på parlamentarisk nivå i den s.k. parlamentariska kommittén.

6.2.5 Varuhandel

Artikel 10

Enligt denna artikel skall parterna ge varandra den allmänna behandling som mest

gynnad nation som avses i artikel I i GATT. Bestämmelserna i artikel I gäller

inte för fördelar som beviljats till förmån för vissa utvecklingsländer i

enlighet med internationella överenskommelser, fördelar som beviljats i syfte

att skapa en tullunion eller frihandelsområde samt fördelar som ges till

grannländer för att underlätta gränstrafiken.

Artiklarna 11-17

Principen om transiteringsfrihet för parternas varor är ett grundläggande

villkor i avtalet. Undantag för principerna om transiteringsfrihet anges i

bilaga 2 till avtalet. Produkter som importeras från en part till en annan får

inte beläggas med interna skatter eller avgifter utöver de som läggs på

likvärdiga inhemska varor. Dessa produkter får dessutom inte åtnjuta en

behandling som är mindre gynnsam än den som ges inhemska produkter i fråga om

alla lagar, bestämmelser och krav som berör affärsverksamhet. Inte heller får

varor med ursprung i endera partens tullområde bli föremål för kvantitativa

restriktioner utom vad gäller de undantag som anges i artiklarna 18, 21 och 22 i

avtalet. Marknadsmässiga priser skall också tillämpas i handeln mellan de två

parterna. Vidare har Ukraina rätt att, under en övergångsperiod som löper ut

samma dag som Ukraina ansluter sig till GATT eller i annat fall senast den 31

december 1998, bevilja andra medlemmar i OSS förmåner utan att behöva utsträcka

dessa förmåner till gemenskapen. Förmånerna definieras i bilaga 1 till avtalet.

Artiklarna 18-20

Avtalet ger parterna möjlighet att vidta lämpliga åtgärder om en ökning av

importen av en produkt orsakar eller hotar att orsaka betydande skada för

tillverkare av liknande varor hos den importerande motparten. Åtgärder av detta

slag får endast vidtas i undantagsfall och då efter samråd med motparten.

 Åtgärder mot dumpad import kan vidtas i enlighet med artikel VI i GATT.

 Avtalet hindrar inte heller parterna från att tillämpa förbud eller

restriktioner som motiveras av bl.a. hänsyn till allmän moral, ordning och

säkerhet, skydd för människors och djurs hälsa och liv, bevarande av växter,

skydd för vissa nationella kulturella tillgångar samt skydd för immateriella

rättigheter.

Artiklarna 21-23

Handel med textilvaror omfattas inte av avtalet. Dessa varor omfattas av ett

särskilt avtal mellan gemenskapen och Ukraina om handel med textilvaror som

tillämpas provisoriskt sedan den 1 januari 1993.

 Kol- och stålprodukter omfattas av avtalet utom när det gäller de bestämmelser

om kvantitativa restriktioner som anges i artikel 14.

 Handel med nukleärt material omfattas inte av detta avtal utan skall omfattas

av ett särskilt avtal som skall ingås mellan Europeiska atomenergigemenskapen

(Euratom) och Ukraina.

6.2.6 Affärsverksamhet och investeringar

Arbetsvillkor

Artiklarna 24-29

I kapitlet om arbetsvillkor utfäster sig gemenskapen och Ukraina att inte

diskriminera varandras medborgare på grund av nationalitet då det gäller

arbetsförhållanden och villkor för ersättning och avskedande. Parterna åtar sig

också att ingå avtal för att samordna sina sociala trygghetssystem för ukrainska

medborgare som är lagligen anställda i något av gemenskapens medlemsländer,

liksom för medborgare i gemenskapen som är lagligen anställda i Ukraina, för att

sådan anställning skall tillgodoräknas deras pensioner och livräntor.

Samarbetsrådet skall undersöka vilka gemensamma åtgärder som kan vidtas för att

kontrollera illegal invandring.

Villkor som påverkar etablering och drift av företag

Artiklarna 30-36

I kapitlet om villkor för etablering och drift av företag ger gemenskapen och

Ukraina varandras företag nationell behandling, dvs. företag som vill etablera

sig på den andra partens territorium beviljas en behandling som inte är mindre

gynnsam än den som ges till inhemska företag eller företag från tredje land.

Detta ges med förbehåll för parternas lagar och andra författningar.

Bestämmelserna tillämpas emellertid inte på lufttransport, transport på inre

vattenvägar och sjötransport. Inte heller är parterna förhindrade att vidta

åtgärder av försiktighetsskäl eller för att säkra det ekonomiska systemets

integritet och stabilitet.

Gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster

Artiklarna 37-40

I kapitlet om gränsöverskridande tjänstehandel åtar sig parterna att vidta

nödvändiga åtgärder för att i tilltagande omfattning möjliggöra

tillhandahållande av tjänster som utförs av gemenskapsbolag eller ukrainska

bolag som är etablerade i en annan part än den där den person för vilken

tjänsterna är avsedda finns. Parterna åtar sig vidare att tillämpa principen om

obegränsat tillträde på kommersiella grunder till den internationella

sjöfartsmarknaden. Samarbetet inom detta område syftar till att utveckla en

marknadsorienterad tjänstesektor i Ukraina.

Allmänna bestämmelser

Artiklarna 41-47

I kapitlet om allmänna bestämmelser anges vissa förbehåll till bestämmelserna om

företag och investeringar. Bland annat kan avvikelser från bestämmelserna

tillåtas med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa.

Bestämmelserna gäller inte heller för verksamheter som har samband med utövande

av offentlig myndighet.

 Allmän behandling som mest gynnad nation skall inte tillämpas på

skattefördelar som beviljas i samband med dubbelbeskattningsavtal eller andra

skatteförfaranden. Slutligen får parterna inte på grundval av detta avtal ge

varandra förmånligare avtal än vad som beviljats enligt Allmänna

tjänstehandelsavtalet, GATS.

6.2.7 Löpande betalningar och kapital

Artikel 48

Parterna åtar sig att tillåta alla betalningar i fritt konvertibel valuta inom

bytesbalansen mellan personer bosatta i gemenskapen och i Ukraina i samband med

varurörelser och rörlighet för tjänster eller personer. Vidare får inga nya

valutarestriktioner införas i fråga om kapitalrörlighet och löpande betalningar

mellan parternas medborgare. Enligt avtalet får emellertid Ukraina tillämpa

valutarestriktioner under exceptionella omständigheter till dess den ukrainska

valutan blivit helt konvertibel.Ukraina respektive gemenskapen får vidare enligt

bestämmelsen, om kapitalrörelser dem emellan orsakar eller hotar att orsaka

allvarliga svårigheter för parternas monetära politik eller för en fungerande

växelkurspolitik, vidta tillfälliga skyddsåtgärder.

6.2.8 Konkurrens, skydd av immateriell, industriell ochkommersiell äganderätt

och samarbete ilagstiftningsfrågor

Artiklarna 49-51

Parterna åtar sig att lindra eller undanröja konkurrensbegränsningar i fall

dessa påverkar handeln mellan gemenskapen och Ukraina. Vidare skall parterna

undvika att ge offentligt stöd åt vissa företag eller viss varuproduktion.

Undantag görs emellertid för råvaror enligt GATT och tillhandahållande av

tjänster som snedvrider konkurrensen i handeln mellan parterna.

 Enligt avtalet skall Ukraina förbättra skyddet av immateriell, industriell och

kommersiell äganderätt så att man fem år efter det att avtalet har trätt i kraft

nått en skyddsnivå som motsvarar gemenskapens. Vid samma tidpunkt skall Ukraina

ha anslutit sig till de multilaterala konventioner på området som anges i bilaga

3 till avtalet. För att parternas ekonomiska förbindelser skall kunna stärkas är

det också viktigt att en tillnärmning sker av Ukrainas lagstiftning till

gemenskapens regelverk. Tillnärmningen skall omfatta följande områden:

tullagstiftning, bolagsrätt, banklagstiftning, redovisning, immaterialrätt,

utbildning, skydd för arbetstagare på arbetsplatsen, finansiella tjänster,

konkurrensregler, offentlig upphandling, skydd av liv och hälsa, miljöskydd,

konsumentskydd, indirekt beskattning, tekniska föreskrifter och standarder,

kärnenergi samt transporter. Gemenskapen skall ge Ukraina tekniskt bistånd för

att genomföra dessa åtgärder.

6.2.9 Ekonomiskt samarbete

Artiklarna 52-79

Parterna skall etablera ett ekonomiskt samarbete i syfte att stärka en hållbar

ekonomisk och social utveckling i Ukraina. Samarbetet kommer att ta full hänsyn

till miljöaspekten och inriktas på följande områden: industriellt samarbete,

främjande och skydd av investeringar, offentlig upphandling, tekniska

standarder, gruvdrift och råvaror, vetenskap och teknik, utbildning, jordbruk

och den agroindustriella sektorn, energi, miljöfrågor, transporter,

telekommunikationer, finansiella tjänster, penningpolitik, regional utveckling,

socialt samarbete, turism, små och medelstora företag, information och

kommunikation, konsumentskydd, tull, statistiksamarbete, bekämpande av droger,

den civila kärnsektorn rymdforskning och penningtvätt.

 Särskild uppmärksamhet skall ägnas åtgärder för att befordra samarbete mellan

de oberoende staterna och andra grannländer för att stimulera en harmonisk

utveckling av regionen. Ukraina kommer att få tekniskt bistånd från gemenskapen

för att genomföra samarbetet.

 Samarbetet inom tullens område skall i huvudsak ske inom ramen för det

protokoll om tullsamarbete som ingår i avtalet. I protokollet förbinder sig

parterna att ge varandra administrativt bistånd för att förebygga, upptäcka och

utreda överträdelser av tullagstiftningen vad gäller import, export och

transitering av varor. Biståndet kan ges efter begäran och omfattar överlämnande

av information. Biståndet omfattar dessutom bl.a. övervakning av personer,

varurörelser och transportmedel. Information om misstänkt illegal verksamhet,

nya medel och metoder samt varuslag som är föremål för smuggling skall däremot

lämnas spontant. Protokollet kompletterar eventuella andra mellan parterna

ingångna tullsamarbetsavtal, vilka får vara mera långtgående.

6.2.10 Kulturellt samarbete

Artikel 80

Parterna åtar sig att främja, uppmuntra och underlätta kulturellt samarbete.

Gemenskapens olika program för kulturellt samarbete eller medlemsländernas

motsvarande program får om så är lämpligt omfattas av samarbetet. Ytterligare

aktiviteter av ömsesidigt intresse kan också utvecklas.

6.2.11 Finansiellt samarbete

Artiklarna 81-84

För att uppnå målen i avtalet om att påskynda Ukrainas ekonomiska omvandling

skall gemenskapen ge Ukraina tillfälligt tekniskt bistånd i form av bidrag.

Biståndet skall ges inom ramarna för TACIS-programmet. Parterna skall enas om

ett åtgärdsprogram där målen och områdena för det ekonomiska biståndet

fastställs. Gemenskapens tekniska bistånd skall ges i nära samordning med bidrag

från andra källor.

6.2.12 Institutionella bestämmelser, allmänna bestämmelser

 och slutbestämmelser

Artiklarna 85-93

Ett samarbetsråd inrättas som skall övervaka avtalets genomförande. Det skall

sammanträda på ministernivå minst en gång per år. Rådet skall fatta beslut på de

områden som anges i avtalet och behandla tvister om avtalets tillämpning eller

tolkning. Samarbetsrådet skall biträdas av en samarbetskommitté. En av

kommitténs uppgifter är att förbereda samarbetsrådets möten. Rådet kan också

delegera befogenheter till samarbetskommittén. En parlamentarisk kommitté

inrättas. Den skall vara ett forum där ledamöterna i det ukrainska parlamentet

och Europaparlamentet kan utbyta åsikter.

Artiklarna 94-100

I artiklarna regleras bl.a åtgärder med syfte att skydda parternas

säkerhetsintressen, handel och produktion av krigsmateriel. Enligt avtalet får

var och en av de två parterna hänskjuta eventuella tvister angående tolkningen

eller tillämpningen av avtalet till samarbetsrådet.

Artiklarna 101-109

Partnerskapsavtalet ingås för en period av tio år. Det förnyas automatiskt varje

år om inte någon part skriftligen säger upp avtalet senast sex månader innan det

upphör att gälla.

 Enligt en bestämmelse i avtalet får lämpliga åtgärder vidtas om en part har

underlåtit att fullgöra åtaganden enligt avtalet.

 Avtalet träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att

parterna har anmält till generalsekreteraren för Europeiska unionens råd att de

i enlighet med sina respektive förfaranden har godkänt avtalet. Det ersätter

avtalet om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete som undertecknades

av EG och Sovjetunionen den 18 december 1989.

6.3 Ikraftträdande och provisorisk tillämpning

Partnerskapsavtalet undertecknades, som tidigare nämnts, i juni 1994. Avtalet

skall godkännas av parterna i enlighet med deras interna förfaranden (artikel

108). Den interna godkännandeproceduren tar i vissa EU-medlemsstater lång tid,

dvs. minst ett år eller längre. Partnerskapsavtalet har därför ännu inte trätt i

kraft.

 Eftersom Sverige, Finland och Österrike inte var medlemmar i EU då

partnerskapsavtalet framförhandlades och då frågan om de nya medlemsstaternas

bundenhet av partnerskapsavtalet inte reglerades i Anslutningsfördraget den 24

juni 1994 mellan EU:s medlemsstater och Norge, Österrike, Finland och Sverige om

dessa staters anslutning till EU upprättade kommissionen i samråd med

medlemsstaterna under våren 1996 ett anpassningsprotokoll. I

anpassningsprotokollet togs sedvanliga ikraftträdandebestämmelser in. Av

protokollets slutbestämmelse (artikel 4) framgår att protokollet skall godkännas

av parterna i enlighet med deras interna förfaranden. Protokollet träder sedan i

kraft den första dagen i den andra månaden efter det att alla parter har anmält

att de har godkänt protokollet.

 Bland medlemsstaterna och i rådets generalsekretariat spred sig efter hand en

oro då man förstod att partnerskapsavtalet, även om alla de tidigare parterna

hade godkänt det, på grund av rättsliga hinder inte borde träda i kraft förrän

samtliga parter även hade godkänt anpassningsprotokollet. Det var uppenbart att

detta skulle leda till ytterligare tidsutdräkt vad gällde partnerskapsavtalets

ikraftträdande. Mot bakgrund av det politiska önskemålet hos samtliga

avtalsparter av ett snabbt ikraftträdande av såväl partnerskapsavtalet som

anpassningsprotokollet sökte rådets generalsekretariat och EU-medlemsstaterna

att finna en lösning på problemet och ett alternativ till att omförhandla

protokollets ikraftträdandebestämmelser.

 Enligt Wienkonventionen den 23 maj 1969 om traktaträtten (SÖ 1975:1) kan en

internationell överenskommelse tillämpas provisoriskt i avvaktan på dess

ikraftträdande dels om överenskommelsen föreskriver det, dels om parterna på

annat sätt har överenskommit om detta (artikel 25.1). En provisorisk tillämpning

av en internationell överenskommelse innebär således att avtalet tillämpas under

det att de interna godkännandeprocedurerna genomförs, dvs. i avvaktan på att

överenskommelsen kan träda i kraft.

 Sverige har varit drivande vad gäller att finna en lösning för ett snabbt

ikraftträdande av anpassningsprotokollet och har aktivt medverkat i utarbetandet

av den förklaring om provisorisk tillämpning av protokollet som fogats till

propositionen som bilaga 2.

 I samband med att anpassningsprotokollet undertecknades av parterna avgav

såväl rådet som EU-medlemsstaternas regeringsrepresentanter församlade i rådet

förklaringen om provisorisk tillämpning. Enligt förklaringen, som måste

betraktas som en internationell överenskommelse i förenklad form, villkoras den

provisoriska tillämpningen av att Ukraina lämnar en liknande utfästelse.

Parterna skall sedan underrätta varandra när de nödvändiga interna förfarandena

har fullgjorts för att anpassningsprotokollet skall kunna tillämpas

provisoriskt. Den provisoriska tillämpningen förutsätter samtliga parters

godkännande och enligt förklaringen kan den därför inte bli gällande förrän den

första dagen i den andra månaden efter den dag då samtliga parter har lämnat en

underrättelse om godkännandet. Ikraftträdandet av partnerskapsavtalet skall

enligt förklaringen samordnas med den provisoriska tillämpningen av

anpassningsprotokollet. Det ankommer i första hand på gemenskapen att tillse att

så sker.

 Med anledning av att vissa EU-medlemsstaters rättsordningar inte accepterar

möjligheten av att tillämpa en internationell överenskommelse provisoriskt har

det till rådets interna mötesprotokoll fogats vad som närmast kan betraktas som

tolkningsförklaringar från dessa stater, varigenom det framgår att ett

godkännande av anpassningsprotokollet innebär att staten kan tillämpa

anpassningsprotokollet även om protokollet inte har hunnit att träda i kraft.

7 Godkännande av anpassningsprotokollet

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Riksdagen godkänner anpassningsprotokollet |

| till partnerskaps- och samarbetsavtalet som upprättar ett |

| partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras |

| medlemsstater å ena sidan och Ukraina å andra sidan och |

| förklaringen om provisorisk tillämpning av |

| anpassningsprotokollet.Skälen för regeringens förslag: |

| Stabiliteten i Östersjöområdet har sedan Sovjetunionens fall fått|

| en ökad betydelse för Sverige. Partnerskapsavtalen syftar till |

| att ge en ny dimension till gemenskapens relationer med |

| republikerna i det forna Sovjetunionen och att understödja den |

| politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i dessa länder. |

| Inom ramen för dessa ansträngningar är 1994 års partnerskapsavtal|

| med Ukraina - liksom avtalen med Ryssland, Vitryssland och |

| Moldova - ett steg på vägen för möjligheterna att etablera ett |

| frihandelsområde mellan gemenskapen och respektive land. |

| Avtalet ger ramar för en politisk dialog, definierar ett brett |

| spektrum av samarbetsområden och skapar förutsättningar för ökad|

| handel mellan parterna. Ur svensk synvinkel är det med hänsyn |

| till Ukrainas geografiska läge samt de allt intensivare |

| politiska, ekonomiska och kulturella relationerna med länderna |

| i Öst- och Centraleuropa av stor vikt att ett partnerskapsavtal |

| ingås och att ytterligare ett steg därmed tas för att främja |

| stabilitet och en positiv ekonomisk och social utveckling i |

| Ukraina. Genom avtalet underlättas även bilateral handel. |

| I och med att Sverige, Finland och Österrike blev medlemmar i |

| den europeiska unionen den 1 januari 1995 upprättades ett |

| anpassningsprotokoll till 1994 års partnerskapsavtal med |

| Ukraina. Genom anpassningsprotokollet blir de nya |

| medlemsländerna parter i 1994 års avtal som ännu inte har trätt i|

| kraft. Detta avtal finns fogat som en bilaga till |

| anpassningsprotokollet. |

| I anpassningsprotokollet är det Europeiska gemenskapen, |

| Europeiska kol- och stålgemenskapen, Europeiska |

| atomenergigemenskapen och medlemsländerna som är avtalsparter på|

| den ena sidan. Det är därmed fråga om ett s.k blandat avtal. |

| Protokollet, jämte partnerskapsavtalet, reglerar bl.a. frågor |

| inom den gemensamma handelspolitiken och gränsöverskridande |

| tjänstehandel. Enligt artikel 113 i Fördraget om upprättandet av|

| Europeiska gemenskapen och EG-domstolens praxis har |

| gemenskapen exklusiv kompetens när det t.ex. gäller dessa |

| områden. Kompetensen att ingå associeringsavtal är också i princip|

| exklusiv. |

| Det nu aktuella anpassningsprotokollet reglerar emellertid också|

| förhållanden som ligger utanför gemenskapens kompetens och därmed|

| inom medlemsstaternas kompetens. Avtalet innehåller sålunda |

| bestämmelser som innebär åtaganden för medlemsstaterna och därmed|

| också för Sverige. Detta gäller bl.a. inom områdena polititisk |

| dialog, socialt och finansiellt samarbete samt |

| brottsbekämpning. |

| Som har redovisats tidigare (avsnitt 6.2.6) innehåller avtalet |

| bestämmelser om olika sociala frågor (artiklarna 25-29). |

| Parterna åtar sig bl.a. att ingå avtal om social trygghet för |

| ukrainska arbetstagare. Dessa avtal skall grundas på principer |

| om sammanläggning av kvalifikationstider och export av |

| pensioner. Den förpliktelse som Sverige sålunda genom |

| partnerskapsavtalet (artikel 25) ikläder sig kan komma att |

| föranleda kostnader för Sverige. Storleken av dessa kostnader |

| kan för dagen inte uppskattas. Regeringen avser att återkomma |

| till riksdagen då frågan aktualiseras. |

| Som också har redovisats tidigare (avsnitt 6.2.9) innehåller |

| partnerskapsavtalet ett protokoll om ömsesidigt administrativt |

| bistånd i tullfrågor. Information som lämnas eller erhålls med stöd|

| av detta tullsamarbetsprotokoll skall vara konfidentiell |

| (artikel 10 i tullsamarbetsprotokollet). Enligt 9 kap. 3 § |

| sekretesslagen (1980:100, aktuell lydelse 1992:1775) gäller |

| sekretess i dylik verksamhet för enskilds personliga eller |

| ekonomiska förhållanden i den mån riksdagen har godkänt avtal om|

| det med främmande stat eller mellanfolklig organisation. En |

| anslutning till avtalet föranleder därför inte några lagändringar|

| för Sveriges del när det gäller dessa frågor. |

| För svenskt vidkommande finns det ett stort intresse av att |

| anpassningsprotokollet kan tillämpas provisoriskt under det att |

| de interna godkännandeprocedurerna genomförs, dvs. i avvaktan på|

| att protokollet kan träda i kraft. |

| Anpassningsprotokollet är enligt regeringens bedömning av större|

| vikt. Protokollet och förklaringen om provisorisk tillämpning av|

| detta skall därför enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkännas av|

| riksdagen. |

--------------------------------------------------------------------

| Utrikesdepartementet |

| Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 april 1997 |

| |

| Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden |

|[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], |

|[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], |

|[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] |

| |

| Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] |

| |

| |

| |

| Regeringen beslutar proposition 1996/97:143 Partnerskaps- och |

| samarbetsavtal med Ukraina. |

| |

| |

| |

| |