Regeringens proposition

1991/92:7

om ombildning av statens hundskola till aktiebolag

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits

upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 29 augusti

1991.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ulf[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om ombildning av statens

hundskola till aktiebolag. Regeringen avser att senare i höst

återkomma till riksdagen med förslag i vissa ekonomiska frågor

som sammanhänger med bolagsbildningen.

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 29 augusti 1991

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ombildning av statens hundskola till aktiebolag

1. Inledning

Staten har sedan mitten på 1930-talet svarat för olika sam-

hällssektorers behov av tjänstehundar. Ursprungligen avsåg den

statliga tjänstehundsproduktionen försvarsmaktens behov, senare

tillkom polisväsendets och tullverkets behov i kampen mot narko-

tika. Staten har sedan början på 1960-talet också ansvaret för

produktion av ledarhundar till synskadade. Försvarsmaktens behov

av tjänstehundar har minskat och tidigare förekommande myndig-

hetsuppgifter inom försvaret som utfördes med sådana hundar

kvarstår inte längre.

 Den statliga produktionen av tjänstehundar sker idag på sta-

tens hundskola som är förlagd till Sollefteå.

 Hundskolan har under de senaste decennierna haft svårigheter

att uppfylla de produktionsmål som uppsatts och att uppnå en

positiv resultatutveckling. Återkommande underskott i verksam-

heten har lett till förändringar av organisationsformen vid

flera tillfällen sedan Arméhundskolan tillskapades år 1962. De

ekonomiska svårigheterna hade vid årsskiftet 1987/88 gett upphov

till ett rörelseunderskott på drygt 12 milj.kr. Regeringen

uppdrog år 1986 åt statskontoret att göra en översyn av hundsko-

lans verksamhet. På grundval av översynen föreslog regeringen i

prop. 1987/88:126 att statens hundskola skulle vara en renodlad

uppdragsmyndighet med uppgift att i första hand tillhandahålla

polis- och ledarhundar. Riksdagen beslöt i enlighet med rege-

ringens förslag (1987/88:SoU24, rskr. 303). Den ackumulerade

skulden reglerades och för att underlätta övergången till en

intäktsfinansierad myndighet, utgick ett omställningsbidrag

t.o.m. budgetåret 1990/91.

 Under budgetåret 1989/90 erhöll skolan utöver omställnings-

bidraget extra medel om 1 milj.kr. för att täcka förluster i

samband med en valpsjukeepidemi. För budgetåret 1990/91 uppgick

rörelseunderskottet till 3,5 milj.kr. och den totala omslut-

ningen till drygt 25 milj.kr.

 Statens hundskola begärde i anslagsframställningen för bud-

getåret 1991/92 att verksamheten vid skolan skulle delas upp i

skilda redovis- Prop.1991/92:7

ningsenheter. Den ena delen föreslogs omfatta avelsverksamheten

med ett årligt bidrag på 3,8 milj.kr. och övrig verksamhet

föreslogs bli helt finansierad av intäkterna från försålda

hundar och övriga tjänster.

 Samhället har ett intresse att skapa förutsättningar för en

kvalificerad produktion av tjänstehundar. Hundskolan har sedan

1970-talets början tidvis finansierats med anslag och tidvis

varit en renodlad uppdragsmyndighet. En fortgående negativ

resultatutveckling har lett fram till att skolans nuvarande or-

ganisationsform har ifrågasatts. Regeringen beslutade därför i

november 1990 att bemyndiga mig att tillkalla en särskild ut-

redare med uppgift att analysera förutsättningarna för att driva

statens hundskola i aktiebolagsform. Med stöd av bemyndigandet

utsågs en särskild utredare att utföra utredningsuppdraget. Den

särskilde utredaren har den 12 februari 1991 redovisat uppdraget

i rapporten Statens hundskola, översyn av utveck-

lingsmöjligheter (Dnr. S91/845/H).

 Jag tar i det följande upp frågan om åtgärder beträffande

hundskolans organisation med syfte att åstadkomma en förbättrad

resultatutveckling och en även i fortsättningen kvalificerad

produktion av tjänstehundar.

2. Nuvarande verksamhet

Statens hundskola leds av en styrelse, som består av chefen för

hundskolan och sex av regeringen utsedda ledamöter. Enligt

förordningen (1988:654) med instruktion för statens hundskola

har hundskolan till uppgift att mot ersättning tillhandahålla

ledar- och polishundar samt bedriva därmed sammanhängande och

förenlig verksamhet. Skolan skall särskilt samarbeta med rikspo-

lisstyrelsen, Synskadades riksförbund och andra intressenter för

att effektivt utnyttja skolans resurser och med Sveriges lant-

bruksuniversitet i forsknings- och utvecklingsfrågor inom avels-

verksamheten. Hundskolans ledning har, med utgångspunkt i de

riktlinjer för verksamheten som riksdagen beslutat, genomfört en

omorganisation och minskat personalstyrkan från ursprungligen

ett 90-tal till numera 54 anställda.

 Hundskolans kennel skall enligt myndighetens budget för 1990/-

91 producera ca 450 valpar. Vid 6-8 veckors ålder placeras

valparna hos fodervärdar och de testas sedan vid 12 och 18

månaders ålder. Godkända hundar dresseras därefter i ca 3-6

månader och sluttestas före leverans. Andelen hundar som vid 18

månaders ålder godkänns som tjänstehundar är ca 20 %. Den höga

kassationsandelen gör att produktionskostnaderna måste fördelas

på relativt få hundar.

 Priset för ledarhundar och sökhundar uppgick budgetåret 1990/-

91 till 190 000 kr och för polishundar till 120 000 kr. Den

verkliga produktionskostnaden per hund kan emellertid beräknas

till 230 000 kr resp. 150 000 kr.

 Statens hundskola säljer tjänstehundar enbart inom Sverige.

Den särskilde utredaren har kartlagt det årliga svenska behovet

av ledarhundar, polishundar m.m. och funnit att det kan uppskat-

tas till ca 270 hundar.

 Hundskolans mål avseende produktion av hundar för budgetåret

1990/91

 Prop.1991/92:7

var att leverera 111 st, varav 80 i egen produktion. Uppgif-

terna visar att hundskolan endast har kunnat tillgodose ca 42 %

av det totala behovet av hundar. Leveransmöjligheterna varierade

något beroende på typ av tjänstehund.

 Hundproduktion förekommer också hos andra än hundskolan.

Maribo Hundskola UB (f.d.Securitas) i Kungälv är den störste

enskilde konkurrenten till hundskolan. I övrigt finns ett antal

mindre företag i Sverige och Norge som utbildar hundar för

tjänsteändamål. Potentiella konkurrenter finns i andra europeis-

ka länder. Nuvarande karantänsbestämmelser gör det dock ännu så

länge mindre intressant att importera hundar från dessa länder.

3. Problem och utvecklingsmöjligheter

Som framgått har statens hundskola under en snart 20-årig period

i myndighetsform haft svårigheter att skapa ekonomisk balans i

sin verksamhet. Organisations- och finansieringsform för myndig-

heten har varit föremål för återkommande utredningar och föränd-

ringar dock utan att produktionsresultat eller ekonomisk situa-

tion har kunnat förbättras i tillräcklig omfattning. Mot denna

bakgrund finns det nu skäl att överväga om hundskolans bedriv-

ande i aktiebolagsform skulle kunna leda till att verksamheten

utvecklas i en mer positiv riktning.

 Utredaren redovisar bl.a. uppgifter från de två största av-

nämargrupperna - Synskadades riksförbund och rikspolisstyrelsen

- som tyder på att det finns stora och ännu inte tillgodosedda

behov av ledarhundar och polishundar. Utredaren bedömer att

efterfrågan på tjänstehundar kan vara två till tre gånger större

än vad hundskolan kan producera. Jag vill i detta sammanhang

framhålla att tjänstehundar av olika slag fyller viktiga sam-

hällsfunktioner och att ansträngningarna för att åstadkomma en

ökad produktionsvolym måste intensifieras.

 Tjänstehundsproduktion med höga krav på kvalitet förutsätter

en väl utvecklad avelsverksamhet. Sedan några år bedrivs ett

systematiskt avelsarbete i nära samarbete med Sveriges lant-

bruksuniversitet och jag har erfarit att resultat bl.a. i form

av lägre kassationsgrad kan påvisas. Ett bättre utfall avseende

tillgången på godkända dressyrämnen innebär dock ett mycket

långsiktigt avelsarbete och kanske måste också andra vägar

prövas för att öka antalet tillgängliga hundämnen, t.ex. genom

samarbete med andra nordiska länder och privata hunduppfödare.

 Hundskolans höga kassationsprocent gör att de samlade kost-

naderna för avel, kennel och fodervärdar belastar det be-

gränsade antalet försålda hundar. Jag förutsätter att det finns

skäl att se över möjligheterna att minska kassationens omfatt-

ning och har erfarit att hundskolans ledning bl.a. överväger

olika sätt att utveckla fodervärdssystemet för att den vägen

förbättra hundarnas egenskaper. Kassationsgraden sammanhänger

också med de kvalitetskrav som ställs på tjänstehundsämnen.

Olika hundtyper ställs inför olika krav på vad som kan anses

vara en godtagbar fysisk och mental status. Utbildningen till

ledarhund torde ställa särskilda krav på ett

stabilt psyke hos hunden men också en fysisk förmåga som medger

en lång tjänstbarhetstid. För vissa tjänstehundstyper kan möjli-

gen kassa-tionsgraden påverkas genom att de högt ställda kraven

anpassas till en mer differentierad prissättning.

 Mot bakgrund av de problem som tidigare beskrivits samt för-

slag till utvecklingsmöjligheter anser jag i likhet med utreda-

ren att en avgörande förutsättning för en positiv resultat-

utveckling och ekonomisk utveckling är att verksamheten kan

tillgodose kundernas behov och önskemål samt att den utformas

och styrs enligt affärsmässiga principer. Det är givetvis också

av grundläggande betydelse att personalens kompetens och idéer

om hur man skall kunna uppnå en positiv verksamhetsutveckling

tas tillvara.

4. Ombildning av statens hundskola

 Mitt förslag: Statens hundskola upphör som myndighet och

 ombildas till aktiebolag snarast efter den 1 januari

 1992, dock senast den 1 juli 1992.

 Utredarens förslag: Överensstämmer i princip med mitt för-

slag.

 Skälen för mitt förslag: Det är enligt min bedömning mycket

angeläget med en utveckling och förnyelse av verksamhetsformen

vid statens hundskola som kan möjliggöra en ändamålsenlig och

effektiv styrning av verksamheten. Det finns inte längre några

starka motiv att bedriva tjänstehundsproduktion som statlig

anslags- eller uppdragsmyndighet. Enligt riksdagens senaste

beslut om inriktningen av hundskolans verksamhet förutsätts

finansieringen ske enbart genom intäkter från försäljning av

produkter och tjänster. Under senare år har prissättningen dock

indirekt anpassats till avnämarnas anslagsvolym och rörelse-

underskott har uppstått. Jag anser nu, i enlighet med utredarens

förslag, att bästa sättet att renodla rollerna och effektivisera

beslutsfattandet är att ombilda hundskolan och ge den aktiebo-

lagsform. Denna företagsform torde vara den för hundskolan

effektivaste och dessutom underlättas samarbetet med andra hund-

producenter inom och utanför Sverige.

 Med aktiebolagsformen kan förutsättningar skapas för ett mer

marknads-ekonomiskt agerande mellan olika parter. Prisbildningen

kommer också tydligare att avspegla de verkliga kostnaderna och

samtidigt kan ett öppnare konkurrensläge på sikt förhoppningsvis

innebära en lägre prisnivå. Bolagsformen medger en större flexi-

bilitet i finansiering och organisation och en smidigare be-

slutsprocess kan möjliggöra att resurserna snabbare anpassas

till variationer i efterfrågan. Ett mer utvecklat kostnadsmedve-

tande skulle vara styrande bl.a. ifråga om investeringar och nya

marknader. Bolagsformen ger också större förutsättningar att med

lönsamhet driva en mångfacetterad verksamhet än vad som är

fallet i en helt eller delvis anslagsfinansierad myndighet.

 Prop.

1991/92:7

 För att få ett bredare inflytande och större riskspridning i

verksamheten anser jag att möjlighet bör öppnas för fler ägare

än staten att ingå i bolaget. I de diskussioner som förevarit

under beredningen av förevarande ärende har Sollefteå kommun,

Sollefteå Djursjukhus AB samt Maribo Hundskola UB anmält intres-

se att ingå som delägare. Genom de fortsatta diskussioner och

förhandlingar som bör föras i en särskild kommitté skall framgå

vilka parter som bör ingå som delägare. Staten kommer att in-

neha aktiemajoriteten i bolaget vilket ger möjligheter för riks-

dagen att besluta om en inriktning för hundproduktionen som kan

omfatta hänsynstagande till vissa samhällsmål.

 Enligt min bedömning är det angeläget att myndigheten statens

hundskola snarast ombildas till aktiebolag. Förändringen förut-

sätter riksdagens godkännande. Mot bakgrund av de mångåriga

diskussioner som förts om hundskolans organisationsform anser

jag det viktigt att riksdagen ges möjlighet att skyndsamt ta

principiell ställning till ombild-ningen av hundskolan till ett

aktiebolag. Även för hundskolan, dess anställda och kunder m.fl.

är riksdagens ställningstagande till verksamhetsformen av stor

betydelse.

 För att förslaget att ombilda hundskolan till ett aktiebolag

skall innebära en förbättring av förutsättningarna för tjäns-

tehundsproduktionen behövs också en genomgripande struktur-

förändring. Det föreslagna bolaget måste därför ges finansiella

och organisatoriska förutsättningar att genomföra de struktur-

förändringar som nu krävs för att skapa en effektiv verksamhet.

En målsättning bör vara att den personal, som idag finns vid

statens hundskola, kommer att beredas fortsatt anställning inom

det nya bolaget.

 En ombildning till bolag är komplicerad och omfattar många

detaljfrågor som ännu inte kunnat slutligt beredas. Till dessa

hör bl.a. en slutlig värdering av tillgångar och skulder samt

bedömning av aktiekapitalets storlek. Staten avses erbjuda

bolaget ett lån motsvarande köpeskillingen och villkoren för

detta lån skall därvid fastställas. Vidare behöver preciseras i

vilken omfattning statliga medel behöver anslås för att täcka

det negativa verkskapitalet. Det kvarstår också frågor rörande

semesterskuld, pensionsskuld, hundskatt m.m.

 För att bereda dessa och andra frågor inför bolagiseringen

avser jag senare föreslå regeringen att besluta om att inrätta

en särskild kommitté. Kommittén avses få till uppgift att inleda

och, under förbehåll av riksdagens godkännande av att hundskolan

upphör som myndighet, slutföra nödvändiga förberedelser och för-

handlingar inför bolagsbild-ningen. Bolagsbildningen bör där-

efter genomföras snarast efter den 1 januari 1992, dock senast

den 1 juli 1992.

 Jag avser att senare i höst i samband med tilläggsbudgeten

återkomma till riksdagen med förslag angående tidigare berörda

ekonomiska frågor.

 Prop.

1991/92:7

5. Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att rege-

ringen föreslår riksdagen att

 godkänna att statens hundskola upphör som myndighet

 och ombildas till ett aktiebolag i enlighet med de

 riktlinjer som angetts i avsnitt 4.

6. Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och

beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det

förslag som föredraganden lagt fram.

 Prop.

1991/92:7

Innehållsförteckning

Proposition 1

Propositionens huvudsakliga innehåll 1

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 29 augusti1991 2

1 Inledning 2

2 Nuvarande verksamhet 3

3 Problem och utvecklingsmöjligheter 4

4 Ombildning av statens hundskola 5

5 Hemställan 7

Beslut 7