Regeringens proposition 1992/93:164

om upphävande av 1905 års konvention mellan

~~

Sverige och Norge angående neutral zon,

1992/93:164

befästningars nedläggande m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Chefen för Utrikesdepartementet har varit föredragande vid regeringssam­manträdet.

Stockholm den 18 februari 1993

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Margaretha af[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen beslutar att godkänna ett mellan Sve­rige och Norge träffat avtal, som innebär att 1905 års konvention mellan Sve­rige och Norge angående neutral zon, befästningars nedläggande m.m. upp­hör att gälla.

Konventionen stadgar en cirka 30 km bred neutral zon mellan rikena längs den södra gränslinjen, inom vilken zon inga befästningar eller militära an­läggningar får förekomma. Konventionen har i dag förlorat sin betydelse. Nägra skäl att behålla konventionen föreligger därför inle.

1 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 164

Regeringens proposition om upphävande av 1905        Prop- 1992/93:164 års konvention mellan Sverige och Norge angående neutral zon, befästningars nedläggande m.m.

1 Bakgrund

Inför unionsupplösningen mellan Sverige och Norge år 1905 var situationen tidvis spänd mellan länderna. Båda sidorna hade en vilja atf lösa frågan på fredlig väg men räknade ändå med en risk för militära ingripanden. I Norge var man oroad över de överlägsna svenska fruppstyrkorna, i Sverige riktades uppmärksamheten främst mot de många norska befästningarna i den södra delen av gränsområdet.

Detla är bakgrunden lill att Sverige och Norge i samband med unionsupp­lösningen undertecknade en konvention, som proklamerade en demilitarise­rad zon längs gränsen. Konventionens artikel 1 stipulerar att zonen inte av någon av parterna får användas för krigsoperationer eller som utgångspunkt för sådana. Inte heller får väpnad militär sfyrka stationeras inom området. Dessutom stadgas elt förbud mol aff bibehålla eller anlägga befästningar, krigshamnar eller militära förråd inom den neutrala zonen.

Norge tilläts emellertid behälla tre anläggningar, nämligen de gamla be­fästningsverken vid Fredrikssten, Gyldenlöve och Overbjerget. Dessa fick dock inte underhällas i fortifikatoriskt syfte.

Konventionen fogas till denna proposition som bilaga 1.

Den neutrala zonen utgörs av elt cirka 30 km brett område, beskrivet i konventionens arfikel 1, vilket sfräcker sig på ömse sidor om riksgränsen frän västkustens båda öar Nordkosfer respekfive Kirkön till de två punkter där Klarälvens högra strand respektive Ulvån skär 61 :a breddgraden.

Zonen omfattar allt landterritorium och del sjöterritorium som inte utgör delar av vad som i konventionen benämns "själva havet". Befästningar, krigshamnar och militära förråd får inle finnas inom zonen. Det är förbjudet för båda stater alt inom zonen företa krigshandlingar eller att begagna den som bas för dylika samt alt låta väpnade styrkor uppehålla sig där. Förbuden gäller inle, om båda stater befinner sig i krig mot en gemensam fiende eller om ena staten befinner sig i krig med fredje makt. I sistnämnda fall får zonen utnyttjas för militära ändamål av säväl den krigförande staten, som av den andra staten. Åtgärder för atf skydda neutraliteten får således i detfa fall vidtas inom zonen.

Konventionen kan enligt sin artikel 9 inte sägas upp ensidigt. Norges utri­kesminister aktualiserade vid etl besök i Stockholm i maj 1992 frågan om ett upphävande av konventionen. Vid överläggningar mellan ländernas utrikes­ministrar enades man om ett upphävande. Ett avtal av denna innebörd har därför träffats den 27 januari 1993. Avtalels text finns i bilaga 2.

2  Överväganden

Prop. 1992/93:164

Regeringens förslag: Avtalet av den 27 januari 1993 om upphävande av konventionen mellan Sverige och Norge angående neutral zon, be­fästningars nedläggande m.m. godkänns.

Skälen för regeringens förslag: Militärstrategiskt sett är den neutrala zo­nens betydelse numera liten och zonen har under senare årtionden fått en alltmer undanskymd plats i utrikes- och försvarspolitiska sammanhang. I dag är konventionen alt betrakta som obsolet. Då den neutrala zonen förlorat sin betydelse som fredsgaranti mellan Sverige och Norge, talar övervägande skäl för aft 1905 ärs konvention upphävs. Överbefälhavaren har tillstyrkt att konvenfionen upphävs.

3 Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner avtalet om upphävande av kon-' ventionen mellan Sverige och Norge angående neutral zon, befästningars nedläggande m.m.

Utrikesdepartementet

Prop. 1992/93:164

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18 februari 1993

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, .och statsråden B. Wester-    -            

berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Statsrådet af[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler fråga om avlämnande av proposition om upp­hävande av 1905 års konvention mellan Sverige och Norge angående neutral zon, befästningars nedläggande m.m.

Regeringen beslutar att genom proposition lämna förslag till riksdagen om upphävande av 1905 års konvention mellan Sverige och Norge angående neutral zon, befästningars nedläggande m.m. i enlighet med bilagan till detta protokoll.

Ur protokollet: Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

Konvention

mellan Sverige och Norge angående neutral zon, befästningars nedläggande m.m.;

afstutad i Stockholm den 26 oktober 1905.

Herr grefve Axel Fredrik[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Sveriges befullmäkti­gade, och herr Thor von Dillen, Norges befullmäktigade,

hvilka sammanträdt i ändamål alt öfverföra fill formlig konvention det för­slag fill öfverenskommelse angående neutral zon, befästningars nedläggande m.m., som godkänts af svenska Riksdagen den 13 oktober 1905 och af norska Stortinget den 9 oktober 1905, och hvilka blifvil behörigen bemyndi­gade därtill, hafva utan förbehåll om ratifikation undertecknat följande ar­tiklar:

Artikel 1.

TUI betryggande af ett fredligt förhållande mellan de båda rikena upprät­tas på bägge sidor om gränsen mellan dem ett område ("neutral zon"), som skall njuta fördelarna af en beständig neutralitet.

Denna zon begränsas sålunda:

på svensk sida af en gränslinje, som går i räta linjer frän Nordkosters norra udde öfver södra udden på norra Långö, sjön Färingens nordöstra ända. Lursjöns nordöstra ända. Kynne älfs utlopp i Södra Bullaren, Södra Korn­sjöns sydöstra ända, södra ändan af Stora Le, Ögnesjöns västra ända, Ly-sedstjärns södra ända. Svalsjöns södra ända, Nässjöns södra ända, Bysjöns södra ända, sjön Kymmens nordvästra ända, Grunnsjöns nordvästra ända, Kläggens nordvästra ända, Mangens norra ända. Bredsjöns västra ända lill den punkt, där Klarälfvens högra strand skär sextioförsta (61) breddgraden;

pä norsk sida af en gränslinje, som gär i rät linje öfver Kirkön, tangerande Singleöns nordvästra spets, till Ingedals kyrka och vidare i räta linjer öfver Rokke kyrka, udden på norra sidan af Fredrikshalds-vattendragets utlopp i Femsjön, utloppet i Femsjöns nordöstliga hörn af bäcken, som rinner förbi gården Röd, östra ändan af Klösa tjärn, östra ändan af Grefslivand (norr om Hasrland kyrka), udden i Ögderensjön sydväst om Kråktorp, sundet mellan Mjermen och Gåsefjorden, Eidsdammen, sydvästra ändan af Dyrerud tjärn (i norra ändan af Liermosen), Urskog kyrka, södra ändan af[REDACTED_EFTERNAMN] tjärn. Digersjöns södra hörn, norra ändan af Skasensjön, östra ändan af Norra Flö-gensjön till den punkt, där Ulvån skär sextioförsta (61) breddgraden.

1 zonen inbegripas de öar, holmar och skär, men icke de delar af själfva hafvet med dess vikar, som falla inom zonens gränslinjer.

Den neutrala zonen skall vara fullkomligt fredlysl. Den må därför ej af något af rikena begagnas till krigsoperationer eller till slödje- eller utgångs­punkt för sådana, liksom ej heller inom zonen mä stationeras (undantag: ar­tikel 6) eller samlas någon väpnad militär styrka, med undantag af hvad som kan vara nödvändigt för upprätthållande af allmän ordning eller till biständ vid olyckstillfällen. Om i något af rikena är eller varder anlagd järnväg, som skär nägon del af rikels zonområde hufvudsakligen i dess längdriktning.

Prop. 1992/93:164 Bilaga 1

skola dessa bestämmelser icke utgöra hinder emot, all sådan järnväg använ-     Prop. 1992/93:164 des till militär genomgängsfransporf. Bestämmelserna skola ej heller utgöra     Bilaga 1 hinder emot, aft de inom eft rikes zonområde boende, fill krigsmakten hö­rande personer samlas där för att utan dröjsmäl föras utom zonen.

Befästningar, krigshamnar samt för här eller flotta bestämda förråd må icke bibehållas eller nya sådana anlägga inom den neutrala zonen.

Förestående bestämmelser skola likväl icke gälla för det fall, alt rikena bistå hvarandra under ett krig mot en gemensam fiende; ej heller äro de, då ettdera riket invecklas i krig med en tredje makt, förbindande för defta rike i afseende ä den del af zonen, som faller inom dess område, eller för det andra riket i afseende å dess zonområde, sävidt angår häfdande af rikets neu­tralitet.

Arlikel 2.

Till följd af föreslående bestämmelser skola de befästningar, som nu fin­nas inom den ofvan fastställda neutrala zonen, nedläggas, nämligen de norska befästningsgrupperna Fredrikssten med Gyldenlöve, Overbjerget, Veden och Hjelmkollen, Örje med Kroksund samt Urskog (Dingsrud).

Artikel 3.

De i artikel 2 afsedda befästningar skola göras oanvändbara säsom så­dana; de gamla fästningsverken vid Fredrikssten samt vid forten Gyldenlöve och Overbjerget skola dock bibehållas, men mä icke underhållas i fortifika­toriskt syfte.

Rörande i senare tid tillkomna anordningar å sistnämnda trenne befäst­ningar samt rörande de åtgärder, som skola vidtagas med öfriga befäst­ningar, inlagas närmare bestämmelser i ell separataffal, hvilket skall äga samma kraft, som denna öfverenskommelse.

Arfikel 4.

De i arfikel 3 afsedda åtgärder skola vara fullbordade senast åtta månader, efter det denna öfverenskommelse trädt i kraft.

Artikel 5.

Kontrollen öfver, alt de i artikel 3 afsedda åtgärder blifvil behörigen verk­ställda, skall utöfvas af en kommission, bestående af tre officerare af ut­ländsk (hvarken svensk eller norsk) nationalitet, af hvilka hvarldera riket väljer en och den tredje utses af de två sålunda valde eller, i händelse dessa ej kunna ena sig, af det schweiziska Förbundsrådets president.

Närmare bestämmelser rörande denna kontroll inlagas i ofvannnämnda separataftal.

Arlikel 6.

Fredrikssten må fortfarande vara förläggningsplals för vederbörande dist-

g

rikts-kommando samt garnisonsort för underbefälsskolan för de under

nämnda distrikts-kommando sorterande afdelningar, allt i hufvudsakligen     Prop. 1992/93:164

samma omfattning, som före anläggandet af de nya befästningarna.

Bilaga 1

Arlikel 7.

Kongsvingers befäslningsgrupp må icke utvidgas, vare sig med afseende å anläggningar, bestyckning eller besättning, hvilken sistnämnda hiftills icke öfversfigit trehundra (300) man. Till besättning räknas icke det fill ärliga öf-ningar inkallade manskap. I följd af föreslående bestämmelse må nya befäst­ningar icke anläggas inom ett afsfånd af tio (10) kilometer från Kongsvingers gamla fästning.

Arfikel 8.

Tvister angående tolkningen eller lillämpningen af denna öfverenskom­melse skola, där de ej kunnat lösas genom direkta diplomatiska underhand­lingar, med det undantag, som följer af artikel 5, afgöras af en skiljedomstol, bestående af tre ledamöter, af hvilka hvarldera riket väljer en och den tredje utses af de två sålunda valde eller, i händelse dessa ej kunna ena sig om valet, af schweiziska Förbundsrådets president eller, subsidiärt, pä det sätt, som stadgas i de två sista styckena af artikel 32 i Haagkonventionen den 29 juli 1899. Ingen af skiljedomarne må vara undersåte i något af rikena eller bosalt inom någotdera rikels område, och ej heller vara intresserad i de frågor, som utgöra föremål för skiljedomen.

I brist af annat aftal bestämmer skiljedomstolen ort för sitt sammanträde och skiljedomsproceduren.

Artikel 9.

Denna öfverenskommelse träder genast i kraft. Den kan icke ensidigt uppsägas.

Som skedde i tvä exemplar i Stockholm den 26 oktober 1905.

F. CL:son[REDACTED_EFTERNAMN]. (L.S.)

v. Dillen. (L.S.)

(Utrikesdepartementet.)

Avtal

mellan Konungariket Sverige och

Konungariket Norge

om upphävande av konventionen

den 26 oktober 1905 angående

neutral zon, befästningars

nedläggande m.m.

Konungariket Sverige och Konungariket Norge,

som den 26 oktober 1905 ingått Konventio­nen angående neutral zon, befästningars ned­läggande m.m.,

som erinrar om aft Konventionen fastställer en neutral zon längs riksgränsen söder om sex­tioförsta breddgraden, omfattande etl område som sfräcker sig omkring 15 kilometer på var sida om rik.sgränsen,

som är eniga om atf Konvenfionen i dag har förlorat sin betydelse,

har kommit överens om följande:

Prop, 1992/93:164 Bilaga 2    '

Avtale

mellom Kongeriket Sverige og

Kongeriket Norge

om opphevelse av konvensjonen

av 26. oktober 1905 angående

n0ylral sone, befestningers

nedleggelse m.m.

Kongeriket Sverige og Kongeriket Norge,

som 26. oktober 1905 ingikk Konvensjonen angående noyfral sone, befestningers nedleg­gelse m.m.,

som minner om at Konvensjonen oppretler en noytral sone längs riksgrensen sor for den sekstiforste breddegrad omfattende et område som strekker seg omkring 15 kilometer på hver side av riksgrensen,

som er enige om at Konvensionen i dag har mistet sin betydning,

har kommei overens om folgende:

Artikel 1

Konventionen mellan Sverige och Norge an­gående neutral zon, befästningars nedläg­gande m.m., undertecknad i Stockholm den 26 oktober 1905, med tillhörande separatavtal samma dag, skall upphöra atf gälla då defta av-fal träder i kraft.

Artikkel 1

Konvensjonen mellom Sverige og Norge an­gående n0ytral sone, befestningers nedleg­gelse m.m., undertegnet i Stockholm 26..okto­ber 1905, med tilh0rende separatavtale av samme dato, skal opph0re å gjelde når denne avtale trer i kraft.

Arlikel 2

Avtalet träder i kraft den dag då parterna har underrättat varandra om alt deras respek­tive konstitutionella krav för ikraftträdandet av detta avtal har uppfyllts.

Upprättat i Stockholm den 27 januari 1993 i två exemplar på svenska och norska språken. Båda texterna har samma giltighet.

För Konungariket Sverige Margaretha af[REDACTED_EFTERNAMN]

För Konungariket Norge Thorvald Stollenberg

Artikkel 2

Avtalen trer i krafl den dag parlene har un-derrettet hverandre om al deres respektive konstitusjonelle krav for ikrafttredelsen av denne avtale er oppfylt.

Ulferdigel i Slockholm den 27 januar 1993 i to eksemplarer på svensk og norsk. Begge leksler har samme gyldighet.

For Kongeriket Sverige Margaretha af[REDACTED_EFTERNAMN]

For Kongeriket Norge Thorvald Sloltenberg

gotab   43213, Stockholm 1993