Bilaga 4

Redovisning av

skatteavvikelser

Bilaga 4

Redovisning av skatteavvikelser

Innehållsförteckning

1 Beskrivning av jämförelsenorm och redovisningsprinciper 5

2 Beräkningsresultat 6

3 Beskrivning av enskilda skatteavvikelser 21

3.1 Inkomst av tjänst 21

3.2 Kostnader i tjänst och allmänna avdrag 22

3.3 Intäkter av näringsverksamhet 23

3.4 Kostnader i näringsverksamhet 23

3.5 Intäkter av kapital 25

3.6 Kostnader i kapital 26

3.7 Skattereduktion 26

3.8 Skattskyldighet 26

3.9 Socialavgifter 27

3.10 Särskild löneskatt 27

3.11 Mervärdesskatten 28

3.12 Skatteförmåner inom punktskatteområdet 29

3.13 Skattesanktioner 30

3.14 Icke saldopåverkande avvikelser 31

Tabellförteckning

1 Skatteavvikelser fördelade på skatteområden 8

2 Skatteavvikelser fördelade på utgiftsområden 14

1 Beskrivning av jämförelsenorm

och redovisningsprinciper

I denna bilaga redovisar regeringen en

sammanställning av skatteavvikelser för

inkomståren 1997 2001. Detta är den femte

redovisningen. Den första lämnades i den

ekonomiska vårpropositionen 1996 (prop.

1995/96:150).

För att identifiera en skatteavvikelse måste det

existerande skattesystemet sättas i relation till en

jämförelsenorm. Den jämförelsenorm som har

använts vid beräkningen av skatteavvikelserna i

denna bilaga baserar sig i huvudsak på principen

om en enhetlig beskattning av olika ekonomiska

aktiviteter, vilket också var en av grundpelarna i

1990 års skattereform. Avvikelsen från en

enhetlig beskattning kan uppfattas som en

skatteförmån om t.ex. en viss grupp av

skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i

förhållande till den enhetliga normen eller som

en skattesanktion vid ett "överuttag" av skatt. En

förmån av samma storlek som den som erhålls

genom avvikelsen från en enhetlig beskattning

skulle i princip kunna uppnås med hjälp av en

offentlig transferering. En norm som baserar sig

på principen om enhetlig beskattning underlättar

därför analysen av skattesystemet utifrån ett

budgetperspektiv.

Syftet med redovisningen är primärt att

redovisa de skatteförmåner som är direkt

jämförbara med transfereringar på budgetens

utgiftssida. Någon fullständig genomgång av

skattelagstiftningen har ännu inte gjorts med

avseende på skattesanktioner. Enbart enstaka

sanktioner finns därför redovisade.

De skatteförmåner som i redovisningen

klassificeras som saldopåverkande utgörs av stöd

på budgetens inkomstsida där ett avskaffande av

förmånen skulle leda till en budgetförstärkning

för offentlig sektor. Icke saldopåverkande

skatteavvikelser utgörs huvudsakligen av olika

offentliga transfereringar som helt eller delvis är

skattebefriade. Om dessa skatteavvikelser

slopades skulle visserligen skatteintäkterna öka

men samtidigt skulle de offentliga utgifterna öka

vid oförändrade politiska mål.

Skatteavvikelserna redovisas både

nettoberäknade och bruttoberäknade. En

nettoberäknad skatteavvikelse visar storleken på

den skattefria transferering som fullt ut

kompenserar de skattskyldiga om

skatteavvikelsen tas bort. En bruttoberäknad

skatteavvikelse visar storleken på motsvarande

skattepliktiga transferering.

Den nettoberäknade skatteavvikelsen

beräknas som det potentiella skattebortfall som

uppstår på grund av undantaget.

Beräkningsmetoden är statisk, dvs. ingen hänsyn

tas till beteendeeffekter som påverkar de olika

skattebasernas storlek. Detta innebär att den

beräknade skatteavvikelsen i de flesta fall

överskattar den potentiella

skatteintäktsökningen i det fall skatteavvikelsen

skulle slopas. Bl.a. detta talar mot en summering

av skatteavvikelserna. En summering har ändå

gjorts för att få en grov uppskattning av

storleksordningen av de samlade avvikelserna.

För icke saldopåverkande skatteavvikelser

beräknas endast en bruttoavvikelse som visar hur

mycket utgifterna på den ifrågavarande

transfereringen skulle behöva öka för att lämna

hushållens disponibla inkomster opåverkade vid

en skattebeläggning av transfereringen.

De skatteavvikelser som presenteras baserar

sig på en periodiserad redovisning.

Jämförelsenormen för inkomstbeskattningen

innebär att den inkomst som skall beskattas skall

utgöras av summan av konsumtionsutgifterna

och nettoförmögenhetens förändring under

beskattningsperioden. Beskattningsperiodens

längd skall vara ett kalenderår eller ett 12

månader långt räkenskapsår. För

inkomstbeskattningen har bl.a. följande

preciseringar gjorts av normen:

 Inget sparande får ske med obeskattade

medel.

 Värdestegring skall beskattas när den

uppkommer och inte vid

realisationstillfället.

 Värdet av hushållsarbete och fritid skall inte

ingå i skattebasen.

 Offentliga transfereringar skall utgöra

skattepliktig inkomst.

 Den implicita avkastning i form av

boendetjänster som egnahemsägaren eller

bostadsrättsinnehavaren erhåller skall

utgöra skattepliktig inkomst.

 Avskrivningar i näringsverksamhet skall

hanteras efter ekonomisk livslängd.

Olika grad av progressivitet i skatteskalan är

förenlig med jämförelsenormen under

förutsättning att individer med lika höga

inkomster betalar lika mycket skatt.

Enligt normen för socialavgifter och särskild

löneskatt skall ersättningar för utfört arbete som

är förmånsgrundande för olika socialförsäkringar

ingå i underlaget för socialavgifter medan

ersättningar för utfört arbete som inte är

förmånsgrundande skall ingå i underlaget för

särskild löneskatt.

Normen för mervärdesskatten är att all

yrkesmässig omsättning av varor och tjänster

skall beskattas med normalskattesatsen.

Destinationsprincipen skall tillämpas vid

internationella transaktioner. Offentlig

myndighetsutövning skall inte vara skattepliktig.

Varor och tjänster som subventioneras med

offentliga medel skall inte heller vara

skattepliktiga, under förutsättning att en

mervärdesskattebeläggning av den

subventionerade varan eller tjänsten leder till en

försvagning av de offentliga finanserna.

För punktskatterna anses förekomsten av

miljöstyrande skatter och olika skatteuttag

beroende på ändamål (t.ex. transport eller

uppvärmning) eller utsläppsgrad vara förenlig

med normen. Den lägre koldioxidskattesats som

tillämpas för vissa delar av näringslivet anses

utgöra en del av normen eftersom ett

avskaffande av nedsättningen skulle kunna leda

till större utsläpp av koldioxid i omvärlden. I den

redovisning av skatteavvikelser som

presenterades i 1997 års ekonomiska

vårproposition betraktades emellertid den lägre

koldioxidskattesatsen för vissa delar av

näringslivet i stället som en skatteförmån. För

punktskatter på energi som huvudsakligen

införts av fiskala skäl (t.ex. energiskatten) är

normen att skatten skall vara proportionell mot

energiinnehållet. Den nedsättning av

energiskatten som tillämpas för vissa delar av

näringslivet betraktas därför som en

skatteförmån.

I betänkandet Förmåner och sanktioner

(SOU 1995:36) och i 1997 års ekonomiska

vårproposition finns en mer uttömmande

beskrivning av de jämförelsenormer och

beräkningsmetoder som tillämpas vid

skatteavvikelse-beräkningarna.

2 Beräkningsresultat

I tabell 1 redovisas enskilda skatteavvikelser

uppdelade på skatteområden för inkomståren

1997 2001. Dessutom redovisas de totala

skatteavvikelserna för olika skatteslag. De icke

saldopåverkande skatteavvikelserna är samlade i

slutet av tabellen. I anslutning till tabellen ges en

kortfattad beskrivning av de enskilda skatteav-

vikelserna. Avvikelsens nummer i denna

beskrivning svarar mot numret i den första

kolumnen i tabell 1. Ett u i tabellen visar att

avvikelsen har upphört eller kommer att upphöra

ett visst år. En blankt fält i tabellen visar att

avvikelsen inte existerade eller kommer att

existera under ett eller flera år under den period

för vilken avvikelserna redovisas. Ett streck i

tabellen ( - ) visar att avvikelsen inte har kunnat

beräknas. En nolla i tabellen (eg. 0,00) visar att

avvikelsen har beräknats men att avvikelsen är

mindre än 5 miljoner kronor.

De saldopåverkande bruttoberäknade

skatteavvikelserna förväntas uppgå till drygt 177

miljarder kronor inkomståret 2001, vilket är

omkring 34 miljarder kronor mer än inkomståret

1997. Av det totala beloppet på 177 miljarder

avser 87 miljarder kronor inkomstskatt och

fastighetsskatt, 8 miljarder kronor socialavgifter

och särskild löneskatt, 38 miljarder kronor

mervärdesskatt och 44 miljarder kronor

punktskatt.

Skatteavvikelserna i

tjänsteinkomstbeskattningen, som totalt uppgår

till drygt 21 miljarder kronor brutto inkomståret

2001, ökar med knappt 9 miljarder kronor under

perioden 1997 2001. Den största avvikelsen är

pensionskostnader för arbetstagare som för

inkomståret 2001 beräknas uppgå till 9 miljarder

kronor. Avvikelsen beror på att den

marginalskatt som tjänstepensioner träffas av vid

utbetalningstillfället i genomsnitt avviker från

den marginalskatt som den anställdes

förvärvsinkomster träffas av vid den tidpunkt då

arbetsgivarens kostnader för tryggandet av

pensionen uppkommer.

I beskattningen av näringsverksamhet orsakas

de största skatteförmånerna av överavskrivningar

av inventarier (6 mdkr år 2001) och av reglerna

om avsättning till periodiseringsfond (5 mdkr).

Totalt förväntas skatteförmånerna i

beskattningen av näringsverksamhet uppgå till 14

miljarder år 2001. I förhållande till inkomståret

1997 har skatteavvikelserna i beskattningen av

näringsverksamhet ökat marginellt.

De bruttoberäknade skatteförmånerna i

kapitalinkomstbeskattningen beräknas öka med

omkring 10 miljarder kronor under perioden

1997 2001, framförallt till följd av

prisutvecklingen på aktiemarknaden och

småhusmarknaden. Den största skatteförmånen i

kapitalbeskattningen orsakas av att

avkastningsskatten på pensionsmedel uppgår till

15% av en schablonberäknad avkastning i stället

för till 30% av faktisk avkastning. Denna

skatteförmån beräknas uppgå till knappt 21

miljarder kronor för inkomståret 2001. Den näst

största avvikelsen i kapitalinkomstbeskattningen

är avkastning på småhus som enligt normen

underbeskattas. Denna skatteförmån beräknas

uppgå till 16 miljarder kronor år 2001. En annan

stor skatteförmån orsakas av att värdeökning på

aktier beskattas först vid avyttringen och inte när

värdeökningen äger rum. Denna avvikelse

beräknas uppgå till knappt 15 miljarder kronor

för inkomståret 2001. Totalt förväntas de

bruttoberäknade skatteförmånerna inom

kapitalinkomstbeskattningen uppgå till drygt 60

miljarder kronor inkomståret 2001.

Skattesanktionerna inom

kapitalinkomstbeskattningen förväntas under

perioden 1997 2001 öka med 1 miljard kronor,

främst till följd av stigande taxeringsvärden på

hyreshus och lokaler.

De saldopåverkande skatteförmåner som

härrör från socialavgifterna beräknas uppgå till 8

miljarder kronor för inkomståret 2001 vilket är

en marginell ökning sedan inkomståret 1997. I

1999 års redovisning av skatteavvikelser

redovisades skatteförmånen Anställningsstöd

(tidigare kallad Nedsättning långtidsarbetslösa)

under skatteområdet socialavgifter. I år redovisas

denna avvikelse under rubriken Skattereduktion.

Av de totala förväntade skatteförmånerna

inom mervärdesskatteområdet på 38 miljarder

kronor brutto inkomståret 2001 beror knappt 23

miljarder kronor på den reducerade

beskattningen av livsmedel.

De största skatteförmånerna inom

punktskatteområdet avser energiskatten.

Befrielsen från att betala energiskatt på bränsle

och el i industrin och växthusnäringen ger

upphov till en förväntad bruttoberäknad

skatteförmån på 15 miljarder kronor år 2001.

Andra stora skatteavvikelser inom

punktskatteområdet är skatten på diesel och

skattebefrielsen för biobränslen som ger upphov

till bruttoberäknade förmåner på sammanlagt

knappt 18 miljarder kronor år 2001 och det

differentierade skatteuttaget på fossila bränslen

som ger en beräknad skatteförmån på drygt 5

miljarder kronor. Totalt beräknas

skatteförmånerna inom punktskatteområdet öka

med 10 miljarder kronor under perioden 1997

2001. Denna ökning beror till stor del på att

normalskattesatsen för el, som utgör normen för

skattesatserna på olika fossila bränslen och på

elektrisk kraft, har höjts under perioden och på

att användningen av biobränslen har ökat.

De icke saldopåverkande avvikelserna

beräknas uppgå till 65 miljarder kronor

inkomståret 2001 (brutto). Trots att avvikelserna

vad avser tilläggspensionsavgift upphörde i och

med att reglerna om statlig pensionsavgift

infördes har de icke saldopåverkande

avvikelserna ökat med omkring 4 miljarder

kronor under perioden 1997-2001.

Nettoökningen beror till stor del på att

barnbidragen har ökat.

I tabell 2 redovisas skatteavvikelserna

fördelade på utgiftsområden. Avvikelser som ej

kunnat hänföras till något enskilt utgiftsområde

redovisas som generella avvikelser. De saldo-

påverkande bruttoavvikelserna är störst inom

utgiftsområdena näringsliv (40 miljarder kronor

år 2001), ekonomisk trygghet vid ålderdom (30

mdkr), kommunikationer (14 mdkr), kultur

m.m. (11 mdkr), allmän miljö- och naturvård (9

mdkr), samhällsplanering, bostadsförsörjning

och byggande (7 mdkr) och energi (5 mdkr).

Tabell 1 Skatteavvikelser fördelade på skatteområden

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

MDKR

1997

1998

1999

2000

2001

1997

1998

1999

2000

2001

Inkomst av tjänst

1

Stipendier

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

2

Hittelön

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

3

Ersättning för blod m.m.

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

4

Intäkter vid försäljning av vilt växande

bär

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

5

Utlandstillägg

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

6

Kostnadsersättning personal SIPRI

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

7

Kostnadsersättning till utländska

forskare

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

8

Tjänsteinkomster vistelse utomlands

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

9

Tjänsteinkomster utländska fartyg

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

10

Pensionskostnader för arbetstagare

4,53

7,46

8,24

8,02

9,02

2,50

4,07

4,64

4,57

5,10

11

Ersättning pga politisk förföljelse

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

12

Ersättning till neurosedynskadade

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

13

Sjömansavdrag

-

-

-

-

-

-

-

-

14

Personalrabatter m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

15

Förmån av fri resa anställningsintervju

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

16

Eu-parlamentarikers rese- och kostnads-

ersättning

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

17

Förmån av fri utbildning vid personal-

avveckling m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

18

Löneunderlaget i fåmansaktiebolag

0,80

0,78

0,73

0,75

0,84

0,44

0,43

0,41

0,43

0,47

19

Förmån av personaldatorer

2,84

2,68

2,66

2,70

1,55

1,51

1,51

1,53

Summa

5,36

11,11

11,68

11,46

12,59

2,96

6,07

6,58

6,53

7,12

Kostnader i tjänst och allmänna avdrag

20

Underskott i litterär m.m. verksamhet

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

21

Avdrag för dubbel bosättning

0,81

0,95

0,90

0,90

0,94

0,45

0,53

0,52

0,52

0,54

22

Avdrag för resor till och från arbetet

6,49

7,68

7,29

7,25

7,57

3,63

4,28

4,19

4,21

4,37

23

Avdrag för hemresor

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

24

Avdrag för pensionspremier

0,08

0,19

0,15

0,18

0,27

0,04

0,10

0,08

0,10

0,15

25

Kvittning av underskott i aktiv näring

0,05

0,03

0,03

0,04

0,04

0,03

0,02

0,02

0,02

0,02

Summa

7,43

8,85

8,37

8,37

8,82

4,15

4,93

4,81

4,85

5,08

Intäkter av näringsverksamhet

26

Uttag av bränsle m.m.

0,24

0,25

0,22

0,22

0,22

0,13

0,14

0,13

0,12

0,12

27

Avverkningsrätt till skog

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

28

Näringsbidrag och EU-bidrag

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

29

Avgångsvederlag till jordbrukare

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

30

Avyttring av näringsfastighet och

liknande

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

Summa

0,24

0,25

0,22

0,22

0,22

0,13

0,14

0,13

0,12

0,12

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

MDKR

1997

1998

1999

2000

2001

1997

1998

1999

2000

2001

Kostnader i näringsverksamhet

31

Anläggning av skog m.m.

0,42

0,40

0,42

0,47

0,49

0,23

0,22

0,24

0,27

0,28

32

Skogsavdrag

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

33

Substansminskning

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

34

Avdrag för arbetsresor, näringsidkare

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

35

Yrkesfiskaravdrag

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

36

Bidrag till regional utvecklingsfond

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

37

Nedskrivning av lager och pågående

arbete

1,22

1,26

1,38

1,41

1,40

0,84

0,86

0,95

0,98

0,97

38

Kärnkraftsanläggning

0,01

0,01

0,01

u

0,01

0,01

0,01

u

39

Avgifter VPC

0,03

u

0,03

u

40

Dubbelbeskattningsavtal, matching

credit

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

41

Koncernbidragsdispens

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

42

Skadeförsäkringsföretag

0,68

0,58

0,58

0,74

0,75

0,50

0,43

0,43

0,54

0,55

43

Rabatt från ekonomiska föreningar m.m.

0,11

0,13

0,15

0,15

0,14

0,08

0,09

0,11

0,11

0,10

44

Skogs- och skogsskadekonto

0,09

0,06

0,06

0,09

0,09

0,05

0,03

0,04

0,05

0,05

45

Avsättning till personalstiftelse (pension)

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

46

Återföring skatteutjämningsreserv

0,41

0,21

0,10

u

0,30

0,15

0,08

u

47

Överavskrivningar avseende inventarier

6,16

6,30

6,29

6,16

6,01

4,52

4,59

4,59

4,52

4,44

48

Periodiseringsfonder

4,40

3,50

3,95

4,89

4,95

3,23

2,55

2,88

3,59

3,66

49

Generationsskifte vid räntefördelning

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

Summa

13,53

12,45

12,94

13,91

13,83

9,79

8,93

9,33

10,06

10,05

Intäkter av kapital

50

Avkastning småhus

12,51

8,93

10,26

18,63

15,81

8,76

6,25

7,18

13,04

11,07

51

Avkastning bostadsrätter

2,44

1,21

1,85

3,31

1,92

1,75

0,87

1,33

2,38

1,38

52

Kapitalvinst på aktier

11,35

12,69

13,65

13,65

14,67

7,95

8,89

9,55

9,55

10,27

53

Utdelning aktier m.m.

5,39

5,17

4,21

4,35

5,45

3,77

3,62

2,95

3,04

3,82

54

Kapitalvinstbeskattning på eget hem och

bostadsrätt

1,64

1,64

1,64

1,64

1,64

1,15

1,15

1,15

1,15

1,15

55

Utdelning av aktier

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

56

Avkastningsskatt

16,19

15,12

13,79

16,63

20,69

11,33

10,58

9,66

11,64

14,49

57

Avkastningsskatt K-försäkringar

0,19

0,24

0,18

0,21

0,26

0,13

0,17

0,12

0,15

0,18

Summa

49,70

45,00

45,58

58,41

60,45

34,84

31,52

31,94

40,95

42,36

Kostnader i kapital

58

Konsumtionskrediter

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

59

Kapitalförluster på marknadsnoterade

aktier m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

60

Marknadsnoterade fordringar

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

Summa

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

MDKR

1997

1998

1999

2000

2001

1997

1998

1999

2000

2001

Skattereduktion

61

ROT-reduktioner

3,53

3,86

0,95

u

2,31

2,48

0,62

u

62

Anställningsstöd

1,91

3,05

1,40

2,25

63

Skattereduktion för anslutning till

bredband

0,80

0,80

Summa

3,53

3,86

0,95

1,91

3,85

2,31

2,48

0,62

1,40

3,05

Skattskyldighet

64

Akademier m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

65

Företagarförening m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

66

Erkända arbetslöshetskassor m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

67

Ideella föreningar

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

68

Kyrkor

0,12

0,14

0,14

0,14

0,14

0,09

0,11

0,11

0,10

0,10

69

Ägare av vissa fastigheter

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

Summa

0,12

0,14

0,14

0,14

0,14

0,09

0,11

0,11

0,10

0,10

Socialavgifter

70

Lag om nedsättning av socialavgifter

0,50

0,53

0,51

u

0,37

0,39

0,37

u

71

Lag om tillf. avvikelse från lagen om

soc.avg.

2,40

u

1,80

u

72

Nedsättning inriktning mindre företag

4,64

7,29

7,51

7,73

7,94

3,40

5,32

5,48

5,67

5,87

Summa

7,54

7,82

8,02

7,73

7,94

5,57

5,71

5,85

5,67

5,87

Särskild löneskatt

73

Utländska artister

0,07

0,07

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

74

Ersättning skiljemannauppdrag

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

75

Ersättning till idrottsutövare

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

76

Bidrag från Sveriges författarfond

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Summa

0,07

0,07

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

Mervärdesskatt, undantag från skatteplikt

77

Försäljning av tomtmark och byggnader

0,06

0,07

0,07

0,07

0,08

0,05

0,05

0,05

0,05

0,06

78

TV-licenser

1,85

1,94

2,03

2,11

2,17

1,36

1,42

1,48

1,55

1,61

79

Periodiskt medl.blad m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

80

Annan periodisk publikation

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

81

Internationell personbefordran

0,13

0,13

0,14

0,14

0,15

0,09

0,09

0,10

0,10

0,11

82

Försäljning av bildkonst

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

83

Läkemedel

0,98

1,01

1,06

1,10

1,14

0,72

0,74

0,78

0,81

0,84

84

Lotterier

4,25

4,57

4,82

5,01

5,46

3,12

3,33

3,52

3,67

4,03

85

Idrottsevenemang

0,06

0,07

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

86

Investeringsguld

-

-

-

-

Summa

7,33

7,79

8,19

8,50

9,07

5,39

5,68

5,98

6,23

6,70

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

MDKR

1997

1998

1999

2000

2001

1997

1998

1999

2000

2001

Mervärdesskatt, skattesats

87

Livsmedel

20,81

21,68

22,77

23,64

22,70

15,27

15,81

16,60

17,34

16,76

88

Rumsuthyrning

0,53

0,53

0,64

0,66

1,19

0,39

0,39

0,46

0,48

0,88

89

Persontransporter

2,67

2,72

2,93

3,04

2,43

1,96

1,98

2,14

2,23

1,79

90

Skidliftar

0,09

0,10

0,10

0,11

0,11

0,07

0,07

0,07

0,08

0,08

91

Allmänna nyhetstidningar

1,89

1,87

1,86

1,93

1,94

1,39

1,36

1,36

1,42

1,44

92

Biografföreställningar

0,20

0,26

0,29

0,31

0,29

0,15

0,19

0,21

0,22

0,21

93

Konserter, teatrar m.m.

0,18

0,18

0,19

0,20

0,21

0,13

0,13

0,14

0,15

0,15

94

Kommersiell idrott

0,32

0,33

0,34

0,36

0,37

0,23

0,24

0,25

0,26

0,27

95

Upphovsrätter

0,01

0,01

0,01

0,01

0,02

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

Summa

26,70

27,68

29,13

30,26

29,26

19,60

20,18

21,24

22,19

21,59

Mervärdesskatt, undantag från skyldighet

96

Ideella föreningar (exkl. konserter,

idrott, utbildning)

0,06

0,06

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

Mervärdesskatt, redovisningsperiod

97

Tidpunkt för inbetalning i byggnads-

rörelse

0,21

0,18

0,21

0,28

0,33

0,16

0,13

0,15

0,21

0,24

Mervärdesskatt, avdrag för ingående skatt

98

Ingående skatt på jordbruksarrende

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

Punktskatter

Energiskatt

99

Skatt på diesel

8,08

9,15

9,61

8,83

9,05

5,93

6,67

7,01

6,48

6,68

100

Skattebefrielse för elförbrukning

vid bandrift

1,34

1,43

1,44

1,45

1,47

0,98

1,04

1,05

1,06

1,09

101

Skattebefrielse för bränsleförbrukning

vid bandrift

0,09

0,11

0,12

0,12

0,12

0,07

0,08

0,08

0,09

0,09

102

Skattebefrielse inrikes sjöfart

0,47

0,81

0,95

0,96

0,96

0,34

0,59

0,69

0,70

0,71

103

Skattebefrielse för bränsle för

inrikes luftfart

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

104

Elförbrukning i norrlandskommuner

0,92

0,73

0,77

0,77

0,78

0,67

0,53

0,56

0,57

0,57

105

Skatt på el för gas- värme- vatten och

elförsörjning

0,26

0,26

0,24

0,24

0,24

0,19

0,19

0,18

0,17

0,18

106

Differentierat skatteuttag på fossila

bränslen

3,71

4,90

4,63

5,40

5,47

2,72

3,57

3,37

3,96

4,04

107

Skattebefrielse biobränslen

5,96

7,57

7,54

8,67

8,83

4,37

5,52

5,50

6,36

6,52

108

Halvt avdrag för allmän energiskatt på

bränsle

0,17

0,23

0,22

0,21

0,21

0,13

0,17

0,16

0,15

0,15

109

Bränsle som åtgår vid produktion av

elkraft

0,70

0,74

0,69

0,75

0,76

0,51

0,54

0,51

0,55

0,56

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

MDKR

1997

1998

1999

2000

2001

1997

1998

1999

2000

2001

110

Bränsleförbrukning inom industrin,

energiskatt

2,34

2,45

2,41

2,47

2,51

1,72

1,79

1,76

1,81

1,85

111

Bränsleförbrukning i växthus- och

jordbruksnäringen

0,09

0,10

0,10

0,10

0,10

0,07

0,07

0,07

0,07

0,07

112

Elförbrukning inom industrin

9,02

11,19

11,24

12,09

12,24

6,61

8,16

8,19

8,87

9,03

113

Elförbrukning i växthus- och

jordbruksnäringen

0,03

0,03

0,03

0,03

0,04

0,02

0,02

0,02

0,03

0,03

114

Miljöbonus för el producerad i

vindkraftverk

0,04

0,07

0,07

0,11

0,12

0,03

0,05

0,05

0,08

0,09

Koldioxidskatt

115

Metallurgiavdrag

0,25

0,34

0,34

0,34

0,34

0,19

0,25

0,25

0,25

0,25

116

Nedsättning av CO2-skatt för industrin

0,13

0,27

0,26

0,27

0,26

0,10

0,20

0,19

0,20

0,20

117

Skattebefrielse för inrikes luftfart

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

118

Skattebefrielse för bandrift

0,02

0,03

0,03

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

119

Skattebefrielse för inrikes sjöfart

0,11

0,20

0,24

0,24

0,24

0,08

0,15

0,18

0,18

0,18

120

Bränsle som åtgår vid produktion av

elkraft

0,54

0,71

0,65

0,71

0,72

0,39

0,52

0,47

0,52

0,53

Övrigt

121

Undantag från svavelskatt

1,73

1,82

1,82

1,83

1,81

1,27

1,33

1,33

1,34

1,34

122

Undantag från svavelskatt för

vissa transportslag

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

Summa

36,00

43,14

43,40

45,62

46,30

26,41

31,46

31,64

33,46

34,18

Skattesanktioner

Kapital

123

Ränteutgifter - 21 % reduktion

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,07

-0,07

-0,07

-0,08

-0,08

124

Begränsning skattereduktion

-0,22

-0,22

-0,21

-0,21

-0,21

-0,16

-0,15

-0,15

-0,14

-0,14

125

Ränteutgifter bostadsrättsföreningar

-3,87

-2,32

-2,02

-2,62

-2,21

-2,71

-1,62

-1,41

-1,84

-1,54

126

Fastighetsskatt på hyreshus, bostads-

delen

-3,88

-3,90

-3,61

-3,35

-5,55

-2,85

-2,85

-2,64

-2,46

-4,10

127

Fastighetsskatt på lokaler

-2,85

-3,04

-3,20

-3,38

-3,50

-2,09

-2,22

-2,33

-2,48

-2,58

128

Fastighetsskatt på industrienhet

-1,41

-1,40

-1,41

-1,42

-1,42

-1,03

-1,02

-1,03

-1,04

-1,05

129

Fastighetsskatt på elproduktionsenheter

-1,55

-0,35

-0,35

-0,36

-1,13

-0,26

-0,26

-0,27

Summa

-12,34

-12,54

-10,91

-11,43

-13,35

-8,91

-9,07

-7,89

-8,30

-9,76

Punktskatter

130

Särskild skatt för elektrisk kraft från

kärnkraftverk

-2,01

-2,13

-2,11

-2,50

-2,48

-1,47

-1,55

-1,54

-1,83

-1,83

Summa

-2,01

-2,13

-2,11

-2,50

-2,48

-1,47

-1,55

-1,54

-1,83

-1,83

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

MDKR

1997

1998

1999

2000

2001

1997

1998

1999

2000

2001

Ej saldopåverkade avvikelser

Skattefria transfereringar

131

Flyttningsbidrag

-

-

-

-

-

132

Värnpliktigas förmåner

-

-

-

-

-

133

Socialbidrag

5,36

5,01

6,43

6,12

5,76

134

Barnbidrag m.m.

10,83

13,03

13,63

14,94

16,56

135

Underhållsbidrag

4,20

4,28

5,66

5,43

5,29

136

Handikappersättning m.m.

-

-

-

-

-

137

Bidrag till adoption

-

-

-

-

-

138

Engångsbidrag vid arbetsplacering av

flyktingar

-

-

-

-

-

139

Bostadstillägg pensionärer BTP

3,75

3,79

5,85

5,75

5,56

140

Bostadsbidrag

2,91

2,70

4,16

3,84

3,56

141

Utbildningsbidrag

7,49

7,78

9,28

9,23

9,28

142

Skattefria pensioner

0,95

0,97

2,71

2,57

2,44

143

Övriga skattefria transfereringar

0,24

0,24

2,03

1,90

1,77

Summa

35,73

37,80

49,75

49,78

50,22

Kostnader i tjänst, allmänna avdrag

144

Särskilt grundavdrag pensionärer

14,30

14,14

15,87

15,52

15,16

Tilläggspensionsavgift

145

Sjukpenning och rehabilitering

2,06

1,33

u

146

Föräldraförsäkring

1,73

0,90

u

147

Vårdbidrag

0,20

0,11

u

148

Dagpenning

4,76

2,19

u

149

Kontant arbetsmarknadsstöd

0,21

u

150

Utbildningsbidrag

1,24

0,56

u

151

Vuxenstudiebidrag

0,33

0,24

u

152

Delpension

0,14

0,04

u

153

Dagpenning reputbildning

-

-

u

154

Utbildningsbidrag för doktorander

0,02

0,01

u

155

Timersättning komvux, särvux och sfi

0,02

0,01

u

156

Arbetsskada, livränta

0,76

0,37

u

157

Startbidrag egen rörelse

-

-

u

158

Närståendepenning

0,00

0,00

u

Summa

11,47

5,76

Summa saldopåverkande avvikelser

1997 2001

143,47

153,73

155,95

173,03

177,11

101,12

106,83

109,05

121,74

124,97

Summa ej saldopåverkande avvikelser

61,50

57,70

65,62

65,30

65,38

Summa skatteavvikelser

204,97

211,43

221,57

238,33

242,49

101,12

106,83

109,05

121,74

124,97

Tabell 2 Skatteavvikelser fördelade på utgiftsområden

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

MDKR

1997

1998

1999

2000

2001

1997

1998

1999

2000

2001

2. Samhällsekonomi och statsförvaltning

39

Avgifter VPC

0,03

u

0,03

u

Summa

0,03

0,03

varav saldopåverkande avvikelser

0,03

u

0,03

u

6. Totalförsvaret

132

Värnpliktigas förmåner

-

-

-

-

-

153

Dagpenning reputbildning

-

-

u

Summa

varav saldopåverkande avvikelser

8. Invandrare och flyktingar

11

Ersättning p.g.a. politisk förföljelse

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

138

Engångsbidrag vid arbetsplacering

av flyktingar

-

-

-

-

-

Summa

varav saldopåverkande avvikelse

9. Hälsovård, sjukvård och social omsorg

83

Läkemedel

0,98

1,01

1,06

1,10

1,14

0,72

0,74

0,78

0,81

0,84

133

Socialbidrag

5,36

5,01

6,43

6,12

5,76

158

Närståendepenning

0,00

0,00

u

Summa

6,34

6,02

7,49

7,22

6,90

0,72

0,74

0,78

0,81

0,84

varav saldopåverkande avvikelser

0,98

1,01

1,06

1,10

1,14

0,72

0,74

0,78

0,81

0,84

10. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp

12

Ersättning till neurosedynskadade

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

136

Handikappersättning m.m.

-

-

-

-

-

145

Sjukpenning och rehablitering

2,06

1,33

u

147

Vårdbidrag

0,20

0,11

u

156

Arbetsskada, livränta

0,76

0,37

u

Summa

3,02

1,81

varav saldopåverkande avvikelser

0,00

0,00

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

MDKR

1997

1998

1999

2000

2001

1997

1998

1999

2000

2001

11. Ekonomisk trygghet vid ålderdom

10

Pensionskostnader för arbetstagare

4,53

7,46

8,24

8,02

9,02

2,50

4,07

4,64

4,57

5,10

24

Avdrag för pensionspremier

0,08

0,19

0,15

0,18

0,27

0,04

0,10

0,08

0,10

0,15

45

Avsättning till personalstiftelse

(pension)

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

56

Avkastningsskatt

16,19

15,12

13,79

16,63

20,69

11,33

10,58

9,66

11,64

14,49

139

Bostadstillägg pensionärer BTP

3,75

3,79

5,85

5,75

5,56

144

Särskilt grundavdrag pensionärer

14,30

14,14

15,87

15,52

15,16

152

Delpension

0,14

0,04

u

Summa

38,99

40,74

43,90

46,10

50,70

13,87

14,75

14,38

16,31

19,74

varav saldopåverkande avvikelser

20,80

22,77

22,18

24,83

29,98

13,87

14,75

14,38

16,31

19,74

12. Ekonomisk trygghet för familjer och barn

134

Barnbidrag m.m.

10,83

13,03

13,63

14,94

16,56

135

Underhållsbidrag

4,20

4,28

5,66

5,43

5,29

137

Bidrag till adoption

-

-

-

-

-

146

Föräldraförsäkring

1,73

0,90

u

Summa

16,76

18,21

19,29

20,37

21,85

varav saldopåverkande avvikelser

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

13. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet

66

Erkända arbetslöshetskassor m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

148

Dagpenning

4,76

2,19

u

149

Kontant arbetsmarknadsstöd

0,21

u

Summa

4,97

2,19

varav saldopåverkande avvikelser

0,00

0,00

14. Arbetsmarknad och arbetsliv

15

Förmån av fri resa anställnings-

intervju

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

17

Förmån av fri utbildning vid personal-

avveckling m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

62

Anställningsstöd

1,91

3,05

1,40

2,25

71

Lag om tillf. avvikelse från lagen om

soc.avg.

2,40

u

1,80

u

131

Flyttningsbidrag

-

-

-

-

-

150

Utbildningsbidrag

1,24

0,56

u

157

Startbidrag egen rörelse

-

-

u

Summa

3,64

0,56

1,91

3,05

1,80

1,40

2,25

varav saldopåverkande avvikelser

2,40

0,00

1,91

3,05

1,80

1,40

2,25

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

MDKR

1997

1998

1999

2000

2001

1997

1998

1999

2000

2001

16. Utbildning och universitetsforskning

6

Kostnadsersättning personal SIPRI

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

7

Kostnadsersättning till utländska

forskare

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

141

Utbildningsbidrag

7,49

7,78

9,28

9,23

9,28

151

Vuxenstudiebidrag

0,33

0,24

u

154

Utbildningsbidrag för doktorander

0,02

0,01

u

155

Timersättning komvux, särvux, och sfi

0,02

0,01

u

Summa

7,86

8,04

9,28

9,23

9,28

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

varav saldopåverkande avvikelser

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

17. Kultur, medier, trossamfund och fritid

20

Underskott i litterär m.m. verksamhet

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

64

Akademier m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

67

Ideella föreningar

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

68

Kyrkor

0,12

0,14

0,14

0,14

0,14

0,09

0,11

0,11

0,10

0,10

73

Utländska artister

0,07

0,07

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

75

Ersättning till idrottsutövare

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

76

Bidrag från Sveriges författarfond

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

78

TV-licenser

1,85

1,94

2,03

2,11

2,17

1,36

1,42

1,48

1,55

1,61

79

Periodiskt medl.blad m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

80

Annan periodisk publikation

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

82

Försäljning av bildkonst

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

84

Lotterier

4,25

4,57

4,82

5,01

5,46

3,12

3,33

3,52

3,67

4,03

85

Idrottsevenemang

0,06

0,07

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

90

Skidliftar

0,09

0,10

0,10

0,11

0,11

0,07

0,07

0,07

0,08

0,08

91

Allmänna nyhetstidningar

1,89

1,87

1,86

1,93

1,94

1,39

1,36

1,36

1,42

1,44

92

Biografföreställningar

0,20

0,26

0,29

0,31

0,29

0,15

0,19

0,21

0,22

0,21

93

Konserter, teatrar m.m.

0,18

0,18

0,19

0,20

0,21

0,13

0,13

0,14

0,15

0,15

94

Kommersiell idrott

0,32

0,33

0,34

0,36

0,37

0,23

0,24

0,25

0,26

0,27

95

Upphovsrätter

0,01

0,01

0,01

0,01

0,02

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

96

Ideella föreningar (exkl. konserter,

idrott, utbildning)

0,06

0,06

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

Summa

9,10

9,60

9,99

10,39

10,92

6,70

7,01

7,30

7,61

8,05

varav saldopåverkande avvikelser

9,10

9,60

9,99

10,39

10,92

6,70

7,01

7,30

7,61

8,05

18. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande

50

Avkastning småhus

12,51

8,93

10,26

18,63

15,81

8,76

6,25

7,18

13,04

11,07

51

Avkastning bostadsrätter

2,44

1,21

1,85

3,31

1,92

1,75

0,87

1,33

2,38

1,38

54

Kapitalvinstbeskattning på eget hem och

bostadsrätt

1,64

1,64

1,64

1,64

1,64

1,15

1,15

1,15

1,15

1,15

61

ROT-reduktioner

3,53

3,86

0,95

u

2,31

2,48

0,62

u

77

Försäljning av tomtmark och byggnader

0,06

0,07

0,07

0,07

0,08

0,05

0,05

0,05

0,05

0,06

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

MDKR

1997

1998

1999

2000

2001

1997

1998

1999

2000

2001

97

Tidpunkt för inbetalning i byggnads-

rörelse

0,21

0,18

0,21

0,28

0,33

0,16

0,13

0,15

0,21

0,24

125

Ränteutgifter bostadsrättsföreningar

-3,87

-2,32

-2,02

-2,62

-2,21

-2,71

-1,62

-1,41

-1,84

-1,54

126

Fastighetsskatt på hyreshus,

bostadsdelen

-3,88

-3,90

-3,61

-3,35

-5,55

-2,85

-2,85

-2,64

-2,46

-4,10

127

Fastighetsskatt på lokaler

-2,85

-3,04

-3,20

-3,38

-3,50

-2,09

-2,22

-2,33

-2,48

-2,58

128

Fastighetsskatt på industrienhet

-1,41

-1,40

-1,41

-1,42

-1,42

-1,03

-1,02

-1,03

-1,04

-1,05

140

Bostadsbidrag

2,91

2,70

4,16

3,84

3,56

Summa

11,29

7,93

8,90

17,00

10,66

5,50

3,22

3,07

9,01

4,63

varav saldopåverkande avvikelser

8,38

5,23

4,74

13,16

7,10

5,50

3,22

3,07

9,01

4,63

19. Regional utjämning och utveckling

36

Bidrag till regional utvecklingsfond

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

63

Skattereduktion för anslutning till

bredband

0,80

0,80

70

Lag om nedsättning av socialavgifter

0,50

0,53

0,51

u

0,37

0,39

0,37

u

104

Elförbrukning i norrlandskommuner

0,92

0,73

0,77

0,77

0,78

0,67

0,53

0,56

0,57

0,57

Summa

1,42

1,26

1,28

0,77

1,58

1,04

0,92

0,93

0,57

1,37

varav saldopåverkande avvikelser

1,42

1,26

1,28

0,77

1,58

1,04

0,92

0,93

0,57

1,37

20. Allmän miljö- och naturvård

107

Skattebefrielse biobränslen

5,96

7,57

7,54

8,67

8,83

4,37

5,52

5,50

6,36

6,52

114

Miljöbonus för el producerad i vind-

kraftverk

0,04

0,07

0,07

0,11

0,12

0,03

0,05

0,05

0,08

0,09

Summa

6,00

7,64

7,61

8,78

8,95

4,40

5,57

5,55

6,44

6,61

varav saldopåverkande avvikelser

6,00

7,64

7,61

8,78

8,95

4,40

5,57

5,55

6,44

6,61

21. Energi

38

Kärnkraftsanläggning

0,01

0,01

0,01

u

0,01

0,01

0,01

u

105

Skatt på el för gas- värme- vatten

och elförsörjning

0,26

0,26

0,24

0,24

0,24

0,19

0,19

0,18

0,17

0,18

106

Differentierat skatteuttag på fossila

bränslen

3,71

4,9

4,63

5,4

5,47

2,72

3,57

3,37

3,96

4,04

108

Halvt avdrag för allmän energiskatt

på bränsle

0,17

0,23

0,22

0,21

0,21

0,13

0,17

0,16

0,15

0,15

109

Bränsle som åtgår vid produktion av

elkraft

0,70

0,74

0,69

0,75

0,76

0,51

0,54

0,51

0,55

0,56

120

Bränsle som åtgår vid produktion av

elkraft

0,54

0,71

0,65

0,71

0,72

0,39

0,52

0,47

0,52

0,53

129

Fastighetsskatt på elproduktions-

enheter

-1,55

-0,35

-0,35

-0,36

-1,13

-0,26

-0,26

-0,27

130

Särskild skatt för elektrisk kraft från

kärnkraftverk

-2,01

-2,13

-2,11

-2,50

-2,48

-1,47

-1,55

-1,54

-1,83

-1,83

Summa

3,38

3,17

3,98

4,46

4,56

2,48

2,32

2,90

3,26

3,36

varav saldopåverkande avvikelser

3,38

3,17

3,98

4,46

4,56

2,48

2,32

2,90

3,26

3,36

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

MDKR

1997

1998

1999

2000

2001

1997

1998

1999

2000

2001

22. Kommunikationer

81

Internationell personbefordran

0,13

0,13

0,14

0,14

0,15

0,09

0,09

0,10

0,10

0,11

89

Persontransporter

2,67

2,72

2,93

3,04

2,43

1,96

1,98

2,14

2,23

1,79

99

Skatt på diesel

8,08

9,15

9,61

8,83

9,05

5,93

6,67

7,01

6,48

6,68

100

Skattebefrielse för elförbrukning vid

bandrift

1,34

1,43

1,44

1,45

1,47

0,98

1,04

1,05

1,06

1,09

101

Skattebefrielse för bränsleförbrukning

vid bandrift

0,09

0,11

0,12

0,12

0,12

0,07

0,08

0,08

0,09

0,09

102

Skattebefrielse inrikes sjöfart

0,47

0,81

0,95

0,96

0,96

0,34

0,59

0,69

0,70

0,71

103

Skattebefrielse för bränsle för inrikes

luftfart

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

117

Skattebefrielse för inrikes luftfart

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

118

Skattebefrielse för bandrift

0,02

0,03

0,03

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

119

Skattebefrielse för inrikes sjöfart

0,11

0,20

0,24

0,24

0,24

0,08

0,15

0,18

0,18

0,18

122

Undantag från svavelskatt för vissa

transportslag

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

Summa

12,91

14,58

15,46

14,81

14,45

9,47

10,62

11,27

10,86

10,67

varav saldopåverkande avvikelser

12,91

14,58

15,46

14,81

14,45

9,47

10,62

11,27

10,86

10,67

23. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar

26

Uttag av bränsle m.m.

0,24

0,25

0,22

0,22

0,22

0,13

0,14

0,13

0,12

0,12

27

Avverkningsrätt till skog

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

29

Avgångsvederlag till jordbrukare

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

31

Anläggning av skog m.m.

0,42

0,40

0,42

0,47

0,49

0,23

0,22

0,24

0,27

0,28

32

Skogsavdrag

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

44

Skogs- och skogsskadekonto

0,09

0,06

0,06

0,09

0,09

0,05

0,03

0,04

0,05

0,05

98

Ingående skatt på jordbruksarrende

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

111

Bränsleförbrukning i växthus- och

jordbruksnäringen

0,09

0,10

0,10

0,10

0,10

0,07

0,07

0,07

0,07

0,07

113

Elförbrukning i växthus- och

jordbruksnäringen

0,03

0,03

0,03

0,03

0,04

0,02

0,02

0,02

0,03

0,03

Summa

0,87

0,84

0,83

0,91

0,94

0,50

0,48

0,50

0,54

0,55

varav saldopåverkande avvikelser

0,87

0,84

0,83

0,91

0,94

0,50

0,48

0,50

0,54

0,55

24. Näringsliv

9

Tjänsteinkomster utländska fartyg

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

18

Löneunderlaget i fåmansaktiebolag

0,80

0,78

0,73

0,75

0,84

0,44

0,43

0,41

0,43

0,47

25

Kvittning av underskott i aktiv näring

0,05

0,03

0,03

0,04

0,04

0,03

0,02

0,02

0,02

0,02

28

Näringsbidrag och EU-bidrag

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

30

Avyttring av näringsfastighet och

liknande

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

33

Substansminskning

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

37

Nedskrivning av lager och pågående

arbete

1,22

1,26

1,38

1,41

1,40

0,84

0,86

0,95

0,98

0,97

41

Koncernbidragsdispens

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

42

Skadeförsäkringsföretag

0,68

0,58

0,58

0,74

0,75

0,50

0,43

0,43

0,54

0,55

46

Återföring skatteutjämningsreserv

0,41

0,21

0,10

u

0,30

0,15

0,08

u

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

MDKR

1997

1998

1999

2000

2001

1997

1998

1999

2000

2001

47

Överavskrivningar avseende

inventarier

6,16

6,30

6,29

6,16

6,01

4,52

4,59

4,59

4,52

4,44

48

Periodiseringsfonder

4,40

3,50

3,95

4,89

4,95

3,23

2,55

2,88

3,59

3,66

49

Generationsskifte vid räntefördelning

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

65

Företagarförening m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

72

Nedsättning inriktning mindre företag

4,64

7,29

7,51

7,73

7,94

3,40

5,32

5,48

5,67

5,87

74

Ersättning skiljemannauppdrag

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

88

Rumsuthyrning

0,53

0,53

0,64

0,66

1,19

0,39

0,39

0,46

0,48

0,88

110

Bränsleförbrukning inom industrin,

energiskatt

2,34

2,45

2,41

2,47

2,51

1,72

1,79

1,76

1,81

1,85

112

Elförbrukning inom industrin

9,02

11,19

11,24

12,09

12,24

6,61

8,16

8,19

8,87

9,03

115

Metallurgiavdrag

0,25

0,34

0,34

0,34

0,34

0,19

0,25

0,25

0,25

0,25

116

Nedsättning av CO2-skatt för

industrin

0,13

0,27

0,26

0,27

0,26

0,10

0,20

0,19

0,20

0,20

121

Undantag från svavelskatt

1,73

1,82

1,82

1,83

1,81

1,27

1,33

1,33

1,34

1,34

Summa

32,36

36,54

37,28

39,39

40,28

23,54

26,47

27,02

28,69

29,53

varav saldopåverkande avvikelser

32,36

36,54

37,28

39,39

40,28

23,54

26,47

27,02

28,69

29,53

30. Generell skatteförmån

8

Tjänsteinkomster vistelse utomlands

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

40

Dubbelbeskattningsavtal, matching

credit

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

43

Rabatt från ekonomiska föreningar m.m.

0,11

0,13

0,15

0,15

0,14

0,08

0,09

0,11

0,11

0,10

52

Kapitalvinst på aktier

11,35

12,69

13,65

13,65

14,67

7,95

8,89

9,55

9,55

10,27

53

Utdelning aktier m.m.

5,39

5,17

4,21

4,35

5,45

3,77

3,62

2,95

3,04

3,82

55

Utdelning av aktier

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

57

Avkastningsskatt K-försäkringar

0,19

0,24

0,18

0,21

0,26

0,13

0,17

0,12

0,15

0,18

59

Kapitalförluster på marknadsnoterade

aktier m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

60

Marknadsnoterade fordringar

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

69

Ägare av vissa fastigheter

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

86

Investeringsguld

-

-

-

-

87

Livsmedel

20,81

21,68

22,77

23,64

22,70

15,27

15,81

16,60

17,34

16,76

Summa

37,84

39,91

40,95

42,00

43,23

27,20

28,57

29,33

30,19

31,13

varav saldopåverkande avvikelser

37,84

39,91

40,95

42,00

43,23

27,20

28,57

29,33

30,19

31,13

301. Generell skatteförmån till hushåll

1

Stipendier

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

2

Hittelön

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

3

Ersättning för blod m.m.

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

4

Intäkter vid försäljning av vilt växande

bär

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

5

Utlandstillägg

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

13

Sjömansavdrag

-

-

-

-

-

-

-

-

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

MDKR

1997

1998

1999

2000

2001

1997

1998

1999

2000

2001

14

Personalrabatter m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

16

EU-parlamentarikers rese- och

kostnadsersättning

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

19

Förmån av personaldatorer

2,84

2,68

2,66

2,70

1,55

1,51

1,51

1,53

21

Avdrag för dubbel bosättning

0,81

0,95

0,90

0,90

0,94

0,45

0,53

0,52

0,52

0,54

22

Avdrag för resor till och från arbetet

6,49

7,68

7,29

7,25

7,57

3,63

4,28

4,19

4,21

4,37

23

Avdrag för hemresor

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

34

Avdrag för arbetsresor, näringsidkare

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

35

Yrkesfiskaravdrag

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

58

Konsumtionskrediter

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

123

Ränteutgifter - 21 % reduktion

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,07

-0,07

-0,07

-0,08

-0,08

124

Begränsning skattereduktion

-0,22

-0,22

-0,21

-0,21

-0,21

-0,16

-0,15

-0,15

-0,14

-0,14

142

Skattefria pensioner

0,95

0,97

2,71

2,57

2,44

143

Övriga skattefria transfereringar

0,24

0,24

2,03

1,90

1,77

Summa

8,19

12,38

15,32

15,00

15,14

3,87

6,15

6,02

6,04

6,24

varav saldopåverkande avvikelser

7,00

11,17

10,58

10,53

10,93

3,87

6,15

6,02

6,04

6,24

Summa saldopåverkande avvikelser

1997 2001

143,47

153,73

155,95

173,03

177,11

101,12

106,83

109,05

121,74

124,97

Summa skatteavvikelser

204,97

211,43

221,57

238,33

242,49

101,12

106,83

109,05

121,74

124,97

3 Beskrivning av enskilda

skatteavvikelser

3.1 Inkomst av tjänst

1. Stipendier är skattefria enligt

kommunalskattelagen när de är avsedda för

mottagarens utbildning m.m. och inte utgör

ersätt-ning för arbete. Skatteavvikelsen

avser inkomstskatt och särskild löneskatt.

2. Hittelön samt ersättning till den som i

särskilt fall räddat person eller egendom i

fara eller bidragit till avslöjande eller

gripande av person som begått brott är i

princip ersättning för prestation.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och

särskild löneskatt.

3. Ersättningar för blod. Enligt samma princip

som för hittelön är ersättning till den som

lämnat organ, blod eller modersmjölk

skattefri. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt och särskild löneskatt.

4. Intäkter av försäljning av vilt växande bär.

Försäljning av vilt växande bär och svamp

samt kottar är skattefri upp till en ersättning

på 5 000 kr. Eftersom inkomsten utgör

ersättning för arbete avser skatteavvikelsen

inkomstskatt och särskild löneskatt.

5. Kostnadsersättning i form av utlandstillägg.

Nämnda ersättningar och därmed likställda

förmåner såsom fri bostad och

bostadskostnadsersättning är ej

skattepliktiga för utanför Sverige

stationerad personal vid

utrikesförvaltningen eller i svensk

biståndsverksamhet. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt och särskild löneskatt för den

del av ersättningen som överstiger

merkostnaden.

6. Kostnadsersättning till viss personal på SIPRI.

Ersättning avseende ökade levnads-

kostnader och skolavgifter för barn samt fri

bostad är ej skattepliktig när ersättningen

anvisats av styrelsen för SIPRI till vissa ut-

ländska forskare. Skattefriheten har motive-

rats med svårigheten att rekrytera forskare.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och

särskild löneskatt för den del av

ersättningen som överstiger merkostnaden.

7. Kostnadsersättning till utländska forskare.

Enligt lagen om beskattning av utländska

forskare vid tillfälligt arbete i Sverige

medges skattefrihet för vissa kostnads-

ersättningar. Särskilt beslut fordras av

Forskarskattenämnden. Skatteavvikelsen

avser inkomstskatt och särskild löneskatt

för den del av ersättningen som överstiger

merkostnaden.

8. Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse

utomlands. Den s k ettårsregeln medger

skattefrihet i Sverige, även om ingen be-

skattning skett utomlands. Om anställ-

ningen varat minst ett år i samma land och i

allmänhet avsett anställning hos annan än

svenska staten eller svensk kommun medges

befrielse från skatt även om ingen

beskattning skett i verksamhetslandet.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och

särskild löneskatt.

9. Tjänsteinkomster förvärvade på vissa

utländska fartyg. Skattefrihet föreligger för

anställning ombord på utländskt fartyg om

an-ställningen och vistelsen utomlands varat

minst sex månader och avsett anställning

hos arbetsgivare som är svensk juridisk

person eller fysisk person bosatt i Sverige.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och

särskild löneskatt.

10. Arbetsgivares kostnader för arbetstagares

pension. Enligt kommunalskattelagen skall

arbetsgivarens kostnader inte tas upp till

beskattning hos arbetstagaren om kostnad-

erna avser tryggande av pension genom

avsättning eller pensionsförsäkring inom

vissa ramar. Eftersom avsättningen utgör

ersättning för utfört arbete ligger

ersättningen till grund för särskild

löneskatt. Skatte-avvikelsen vad gäller

inkomstskatten beror på skillnaden i

marginalskatter vid avsättning och

utbetalning av pensionen.

11. Ersättningar p g a politisk förföljelse o dyl.

Ersättningar som kommer från utlandet på

grund av politisk förföljelse och liknande

har undantagits från beskattning. Skatte-

avvikelsen avser inkomstskatt.

12. Ersättning till neurosedynskadade.

Ersättningen är ej skattepliktig.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

13. Sjömansavdrag. Medges sjömän som haft

s.k. sjöinkomst och uppgår till 36000 kronor

om fartyget går i fjärrfart och till

35 000 kronor om det går i närfart. Om man

inte arbetat ombord hela året skall avdrag

medges med 1/365*sjömansavdraget per

dag. Den som haft sjöinkomst får också

skattereduktion med 14 000 kronor om

fartyget går i fjärrfart och med 9000 kronor

om det går i närfart. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

14. Personalrabatter m.m. Personalrabatter

beskattas inte. Fria resor för anställda inom

flyg eller järnväg schablonbeskattas istället

för att beskattas som andra förmåner.

"Frequent flyer"-rabatter är numera ej

undantagna från skatteplikt.

15. Anställningsintervju. Förmån av fri resa till

eller från anställningsintervju eller

kostnadsersättning för sådan resa är ej

skattepliktig.

16. EU-parlamentariker. EU-parlamentariker-

nas rese- och kostnadsersättning från EU-

parlamentet är ej skattepliktig.

17. Utbildning vid personalavveckling. Förmån

av fri utbildning vid personalavveckling

m.m. är ej skattepliktig.

18. Löneunderlag aktiva delägare i

fåmansaktiebolag. Genom reglerna i 3 § 12

mom SIL för beskattning av aktiva delägare

i fåmansaktiebolag och närstående till dessa,

beskattas viss avkastning på arbetskraft i

inkomstslaget kapital. Avkastning på arbete

är lön, som bör beskattas i inkomstslaget

tjänst. Avvikelsen består i skillnaden mellan

tjänste- och kapitalinkomstbeskattningen.

19. Förmån av personaldator. Den privata

förmån som en arbetstagare har av att ha

tillgång till en dator i det egna hemmet som

arbetsgivaren bekostar tas inte upp till

förmånsbeskattning i det fall datorn i

huvudsak används för utförande av

arbetsuppgifter. I de fall arbetstagaren hyr

datorn av arbetsgivaren enbart för privat

bruk och hyran betalas i form av ett

bruttolöneavdrag, utgår varken

inkomstskatt eller särskild löneskatt.

Eftersom dessa förmåner kan betraktas som

ersättning för utfört arbete avser skatte-

avvikelsen inkomstskatt och särskild

löneskatt.

3.2 Kostnader i tjänst och allmänna

avdrag

20. Underskott i litterär verksamhet. Under-

skott i en förvärvskälla får normalt inte

kvittas mot överskott i en annan. Under-

skott i förvärvskälla som avser aktiv närings-

verksamhet avseende litterär, konstnärlig

eller liknande verksamhet får kvittas mot

inkomst av tjänst till den del underskottet

avser samma år. Detta är en avvikelse i

inkomstskatten. Eftersom underskottet i

annat fall kan sparas för att kvittas mot

framtida intäkter av litterär verksamhet är

skatteavvikelsen även en skattekredit inom

näringsverksamhet.

21. Dubbel bosättning. Avdrag för dubbel

bosättning medges i vissa fall skattskyldig

om dubbel bosättning är skälig p g a makes

eller sambos förvärvsverksamhet, svårighet

att anskaffa fast bostad på verksamhetsorten

eller annan särskild omständighet. Avdraget

motiveras med att det främjar rörligheten på

arbetsmarknaden. Skatteavvikelsen avser in-

komstskatt.

22. Avdrag för resor till och från arbetet.

Kostnader som överstiger 7000 kronor

(6000 kronor inkomståren 1996 1997) är

avdragsgilla vid inkomsttaxeringen.

Kostnaden är egentligen en privat

levnadskostnad, varför avdraget utgör en

skatteavvikelse avseende inkomstskatt.

23. Hemresor. Skattskyldig som har sitt arbete

på annan ort än sin hemort äger i vissa fall

rätt till avdrag för hemresor. Även detta

avdrag motiveras med ökad rörlighet på

arbetsmarknaden. Skatteavvikelsen avser in-

komstskatt.

24. Avdragsrätt för pensionspremier. Avdrag får

göras för erlagda pensionspremier.

Avdragen är begränsade beloppsmässigt.

Om marginalskatten vid utbetalningen av

pensionen är lägre än vid inbetalningen av

premien uppstår en avvikelse.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

25. Underskott av aktiv näringsverksamhet.

Underskott av aktiv näringsverksamhet får

kvittas mot tjänsteinkomster under de fem

första verksamhetsåren. Avdragsrätten är

belagd med olika restriktioner för att

förhindra handel med avdragsrätt och att

avdragsrätt för samma näringsverksamhet

kan upp-komma för flera femårsperioder.

3.3 Intäkter av näringsverksamhet

26. Uttag av bränsle. Enligt huvudregeln (KL 22

§ 1 st p 1a) är uttag ur näringsverksamhet

skattepliktigt. Uttag av bränsle för

uppvärmning är dock undantaget från

skatte-plikt om fastigheten är taxerad som

lant-bruksenhet. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt och särskild löneskatt.

27. Avverkningsrätt till skog mot betalning som

skall erläggas under flera år. Enligt god

redovisningssed uppkommer intäkten när

bindande avtal träffats. Enligt gällande

lagstift-ning (KL 24 § 5 st p1 anv) tilllämpas

dock i detta fall kontantprincipen, vilket

innebär att beskattningen uppskjuts, varför

en räntefri kredit uppstår i

näringsverksamhet. Räntan på krediten bör

utgöra underlag för särskild löneskatt.

28. Näringsbidrag och EU-bidrag. Med

näringsstöd avses stöd som lämnas av stat

eller kommun. Beroende på hur stödet

hanteras i näringsverksamheten blir effekten

olika. Om bidraget används för finansiering

av en icke avdragsgill utgift är bidraget i sin

helhet att betrakta som en avvikelse. Om

bidraget däremot används för finansiering

av en tillgång som enligt allmänna regler får

skrivas av med årliga

värdeminskningsavdrag är avvikelsen enbart

en skattekredit. Bidraget fungerar i dessa fall

såsom en direktavskrivning.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

29. Avgångsvederlag till jordbrukare. I vissa fall

är avgångsvederlag till jordbrukare inte

skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt och särskild löneskatt.

30. Näringsfastighet och bostadsrätter i

näringsverksamhet. Avyttring av

näringsfastighet som inte utgör

omsättningstillgång beräknas enligt

kapitalvinstreglerna och redovisas av fysisk

person i inkomstslaget kapital. Samtidigt

skall återläggning göras i inkomstslaget

näringsverksamhet av de

värdeminskningsavdrag och - med vissa

tidsmässiga begränsningar - avdrag för

värdehöjande reparationer som har gjorts

under innehavstiden. Enligt den

övergångsregel som gällde t.o.m. den 31

december 1999 skulle återläggning inte

göras för avdrag som medgetts före den 1

januari 1991. Värdeminskningsavdrag som

gjorts före 1991 och som dragits av i

inkomstslaget annan fastighet skulle i

stället återläggas på ett sådant sätt att

vinsten - som beskattades i inkomstslaget

kapital - ökades. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt och socialavgifter på de avdrag

som gjorts före den 1 januari 1991.

3.4 Kostnader i näringsverksamhet

31. Anläggning av ny skog. Utgifter för

anläggning av ny skog och dikning som

främjar skogsbruk får omedelbart

kostnadsföras. Samma avdragsmöjligheter

gäller även för bär- och fruktodlingar för

inköp och plantering av träd och buskar.

Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på

den omedelbara avskrivningen.

32. Skogsavdrag. Vid avyttring av skog får fysisk

person under innehavstiden avdrag med

högst 50 procent av anskaffningsvärdet,

medan avdraget för juridiska personer är

begränsat till 25 procent. Vid taxeringen för

ett visst beskattningsår medges avdrag med

högst halva den avdragsgrundande skogsin-

täkten. Syftet med avdragsrätten är att

undanta rena kapitaluttag från beskattning.

Å andra sidan saknas anledning att medge

avdrag när värdeökningen på skogstillväxten

överstiger gjorda uttag. Skatteavvikelsen

uppkommer genom den schablon som är

vald för beräkning av avdragets storlek och

avser inkomstskatt och särskild löneskatt.

33. Substansminskning. Huvudregeln vad gäller

avdrag för substansminskningar är ingen

skatteavvikelse. Enligt en alternativregel kan

dock avdraget uppgå till 75 procent av

täktmarkens allmänna saluvärde då

utvinningen påbörjades. Skatteavvikelsen

utgörs av ränteeffekten på den snabbare

avskrivningen.

34. Avdrag för kostnader för resor till och från

arbetet. Se under kostnader i tjänst.

35. Yrkesfiskaravdrag. Enligt 16 kap. 36 § IL har

yrkesfiskare som under längre tidsperioder

personligen bedrivit fiske rätt till avdrag för

den ökning av levnadskostnaderna som han

har haft på grund av att han vistats utom sin

vanliga hemort. Rätt till avdrag föreligger

dock endast om resan varit förenad med

övernattning utom den vanliga hemorten.

Avdrag medges med ett schablonbelopp

som för närvarande uppgår till 90 kr per

dag.

36. Bidrag till regionala utvecklingsbolag. Avdrag

får göras för bidrag som lämnas till regional

utvecklingsbolag. Skatteavvikelsen avser in-

komstskatt och särskild löneskatt.

37. Lagernedskrivning och pågående arbeten.

Enligt en alternativregel kan lager (gäller ej

fas-tigheter och värdepapper) tas upp till 97

procent av det sammanlagda

anskaffningsvärdet. Olika bestämmelser

finns för pågående arbeten som utförs på

löpande räkning och arbeten som utförs till

fast pris. För arbeten på löpande räkning

kan samma alternativregel som ovan

användas. Skatteavvikelsen utgörs av

ränteeffekten på den skattelättnad som

lagernedskrivningen medför. Eftersom

räntan på krediten inte är

förmånsgrundande skall den utgöra

underlag för särskild löneskatt.

38. Kärnkraftsanläggning. Företag som driver

kärnkraftsanläggning får avdrag för belopp

som i räkenskaperna sätts av för framtida

hantering av utbränt kärnbränsle. Detta

förfarande gäller även företag som mot

förskottsbetalning åtagit sig att svara för

hantering av nämnda slag. Skatteeffekten

utgörs av ränteeffekten på den skattelättnad

som det omedelbara avdraget medför.

39. Avgifter till VPC. Enligt den upphävda lagen

om avdrag vid inkomsttaxeringen för

avgifter till Värdepapperscentralen VPC

Aktiebolag medgavs avdrag för avgifter till

VPC avseende dels vissa lagreglerade

uppgifter (i princip kostnader för

förvaltning av aktiekapitalet), dels uppgifter

enligt särskilt uppdrag

(organisationskostnader i vid mening).

Vissa utav dessa kostnader var tidigare inte

avdragsgilla enligt allmänna regler. 1997

ändrades de allmänna reglerna och

specialregleringen avskaffades.

40. Matching credit klausuler i olika dubbelbe-

skattningsavtal. I vissa fall kan en skattskyl-

dig få avräkning för den skatt som skulle ha

utgått i det andra avtalslandet även om

sådan skatt inte har erlagts. Skatteavvikelsen

avser inkomstskatt.

41. Koncernbidragsdispens. Regeringen kan i

vissa fall medge avdrag för lämnade bidrag

trots att reglerna för koncernbidrag ej är

uppfyllda. Detta förutsätter dels att avdraget

redovisas öppet, dels att den verksamhet

som bedrivs av berörda företag skall vara av

samhällsekonomiskt intresse. Skatteav-

vikelsen avser inkomstskatt.

42. Skadeförsäkringsföretag. I vissa fall har

skadeförsäkringsföretag möjlighet att göra

extra avsättningar till säkerhetsreserven.

Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på

skillnaden i skatt som det extra avdraget

medför.

43. Rabatter och liknande från ekonomiska

föreningar. Ekonomiska föreningar får göra

avdrag för rabatter, utdelningar m.m. trots

att dessa inte är skattepliktiga hos

mottagaren. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

44. Skogs- och skogsskadekonto. Det finns

möjlighet till uppskov av beskattning av de

intäkter som är hänförliga till skogsbruk

genom insättning på skogs- eller

skogsskadekonto. De medel som sätts in på

skogskonto utgör underlag för avdrag vid

taxeringen. Avsättningen begränsas i tid till

10 år på skogskonto och 20 år på

skogsskadekonto. Avkastningen på

skogskonto beskattas med 15 procent.

Skatteavvikelsen avser räntan på

skattekrediten. Räntan på krediten bör

utgöra underlag för särskild löneskatt.

45. Avsättning till personalstiftelse. Arbetsgivare

får rätt att göra avdrag för medel som

avsatts till personalstiftelse för tryggande av

pensionsutfästelse. Stiftelsen är mer

förmånligt beskattad än näringsidkaren.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

46. Återföring av skatteutjämningsreserv.

Avsättning till skatteutjämningsreserv

upphörde 1993 (1994 års taxering). 9/10 av

beloppet skall återföras till beskattning i

princip i lika delar under en period om sju

år, varför skatteavvikelsen kvarstår. En

definitiv skattelättnad avseende skatten på

10 procent av den totala avsättningen

uppkommer därvid.

47. Överavskrivningar. Den bokföringsmässiga

avskrivningstiden bestäms av tillgångens

livstid i bolaget, medan den skattemässiga

avskrivningstiden bestäms enligt lag. Detta

innebär att bokföringsmässiga och

skattemässiga avskrivningar endast

undantagsvis överensstämmer. Skatteregeln

medger att en tillgång skrivs av snabbare än

vad som är ekonomiskt motiverat.

Skatteavvikelsen avser ränteeffekten på

skattekrediten. Eftersom denna inte är

förmånsgrundande skall den ligga till grund

för beräkning av särskild löneskatt.

48. Periodiseringsfonder. Periodiseringsfond är

en vinstanknuten reserveringsmöjlighet där

näringsidkaren/bolaget kan reservera medel

under högst 6 år (före inkomståret 1999 var

tiden 5 år). Inkomståret 1996 medgavs

avsättning med högst 25%.

Avsättningstaket sänktes till 20 %

inkomståret 1997. Avsättningstaket för

enskilda näringsidkare och för fysiska

personer som är delägare i HB återställdes

inkomståret 1998. Fr.o.m. inkomståret 2001

är avsättningstaket 25% för akitiebolag och

övriga juridiska personer och 30 % för

enskilda näringsidkare och fysiska personer

som är delägare i HB.

Reserveringsmöjligheten innebär en

skattekredit på det reserverade beloppet.

49. Generationsskifte vid räntefördelning.

Förvärvas en näringsfastighet genom arv,

testamente, bodelning med anledning av

makes död eller äktenskapsskillnad eller

genom gåva kan förvärvaren undvika

negativ räntefördelning till den del det

negativa fördelningsunderlaget är hänförligt

till förvävet.

3.5 Intäkter av kapital

50. Avkastning småhus. Avkastning från eget

hem behöver ej tas upp till beskattning.

Däremot utgår fastighetsskatt med 1,5

procent av taxeringsvärdet. Skatteavvikelsen

utgörs av skillnaden mellan skatten (30

procent) på räntan på fastighetens

marknadsvärde och fastighetsskatten.

51. Avkastning bostadsrätt. Enligt gällande regler

skall bostadsrättsföreningen årligen ta upp

en intäkt om 3 procent av fastighetens

taxeringsvärde. Därutöver utgår

fastighetsskatt på 1,5 procent av

taxeringsvärdet (temporärt nedsatt till 1,3

procent år 1999 och till 1,2 procent år 2000).

Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan

skatten (30 procent) på räntan på det

sammanlagda marknadsvärdet av

bostadsrätterna och den skatt som betalas

enligt gällande regler.

52. Kapitalvinst på aktier. Beskattning av

värdeökning på aktier sker först vid

realisationstillfället. Räntan på denna

skattekredit är en skatteavvikelse.

53. Utdelning på aktier. Från och med

inkomståret 1997 uppkommer en avvikelse

genom lättnadsreglerna för delägare i

onoterade bolag. En avkastning om 70

procent av statslåneräntan på ett speciellt

definierat underlag undantas från

beskattning i inkomstslaget kapital.

Skatteavvikelsen avser skatt på

kapitalinkomst.

54. Kapitalvinst på eget hem och bostadsrätt.

Endast halva kapitalvinsten som eventuellt

uppstår vid försäljning av eget hem eller

bostadsrätt tas upp till beskattning i

inkomstslaget kapital. Från och med den 8

september 1993 kan också kapitalvinsten

under vissa omständigheter skjutas upp. Vid

sidan av att bara halva kapitalvinsten tas

upp, motsvarar skatteavvikelsen, vad avser

möjligheten till uppskov, en räntefri kredit.

55. Utdelning av aktier. Utdelning av aktier i ett

annat aktiebolag kan under vissa omstän-

digheter vara skattefri, trots att en utdelning

av detta slag enligt huvudregeln är att anse

som skattepliktig.

56. Avkastningsskatt på pensionsmedel.

Avkastningen på medel reserverade för

pensionsändamål beskattas lägre än annan

avkastning på kapital. Avvikelsen

uppkommer dels i näringsverksamhet,

genom bolagens egna reserveringar och

fonderingar i försäkringsbolag, dels i kapital

genom det individuella pensionssparandet.

Skattesatsen är satt till 15 procent på en

schablonberäknad av-kastning.

57. Avkastningsskatt på K-försäkringar.

Avkastningsskatten på K-

försäkringskapitalet är justerat för den

fördröjning i avskattning av kvarhållen vinst

som uppkommer vid direktägande. En

räntefri skattekredit uppkommer genom

detta.

3.6 Kostnader i kapital

58. Konsumtionskrediter. Enligt gällande

regelsystem är samtliga ränteutgifter

avdrags-gilla. Enligt normen är endast

ränteutgifter för lån till investeringar och

boende avdragsgilla, vilket innebär att

ränteutgifter för lån till konsumtion är en

skatteavvikelse. Skatteavvikelsen avser skatt

på kapitalinkomst.

59. Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier

m.m. Förluster vid avyttring av

marknadsnoterade aktier m.m. får dras av

från kapitalvinst på marknadsnoterad sådan

tillgång utan den begränsning som i andra

fall gäller avdrag för kapitalförluster. En

motsvarande kvittningsrätt gäller för vinster

och förluster på icke marknadsnoterade

aktier o.d. Kapitalförluster på onoterade

aktier får kvittas mot vinster på

marknadsnoterade aktier fr.o.m.

inkomståret 1998. Enligt förslag i VÅP2000

skall fr.o.m. inkomståret 2000 förluster på

marknadsnoterade aktier m.m. även kunna

kvittas mot vinster på onoterade aktier.

Avdragsbegränsningen för fysiska personer

är i övrigt 70 procent av den faktiska

kapitalförlusten. Skatteavvikelsen avser

skatt på kapitalinkomst.

60. Marknadsnoterade fordringar. Kapitalvinst

och kapitalförlust behandlas i

skattehänseende som ränteintäkt respektive

ränteutgift. Detta innebär att de är

kvittningsbara mot varandra till 100

procent. Dessa regler tillämpas inte på icke

marknadsnoterade fordringar.

Skatteavvikelsen avser skatt på

kapitalinkomst.

3.7 Skattereduktion

61. ROT-reduktioner. Den 15 april 1996

återinfördes möjligheten att få

skattereduktion på löneandelen av

reparations- och förbättringskostnader på

hyreshus och egna hem. Till skillnad från

1993 och 1994 gäller reduktionen även för

bostadsrättsinnehavare. Möjligheten till

ROT-reduktion skulle ha upphört den 31

december 1998 men förlängdes genom

förslag i prop. 1997/1998: 119 till och med

den 31 mars 1999.

62. Anställningsstöd genom kreditering av

skattekonto. Enligt förslag i prop.

1998/99:100 skall anställningsstödet från

och med år 1999 omformas från ett bidrag

på utgiftssidan till en kreditering av

skattekontot för arbetsgivaren vid

anställning av långtidsarbetslösa. Den

arbetsgivare som anställer en arbetslös

person som varit inskriven som arbetslös

eller i konjunkturberoende

arbetsmarknadsåtgärd vid

arbetsförmedlingen under minst 36

månader kan krediteras under 24 månader.

Avvikelsen avser skattereduktion.

63. Skattereduktion för anslutning till bredband.

I prop. 1999/2000:86 föreslår regeringen

bland annat en skattereduktion för

anslutning till bredband. Då den exakta

utformningen av stödet och fördelningen

mellan olika sektorer ännu inte är klar har

avvikelsen redovisats schablonmässigt.

3.8 Skattskyldighet

64. Akademier. Akademier, allmänna under-

visningsverk, studentnationer och sam-

arbetsorgan för studentnationer är befriade

från skatteplikt för all inkomst utom

inkomst av fastighet.

65. Företagareföreningar. All inkomst utom

inkomst av fastighet är skattefri för

företagareförening som erhåller statsbidrag,

regional utvecklingsfond och

regleringsförening på jordbrukets och

fiskets områden.

66. Erkända arbetslöshetskassor m.m. All

inkomst utom inkomst av fastighet är

skattefri för erkända arbetslöshetskassor,

personalstiftelser med verksamhet att lämna

understöd vid arbetslöshet, allmänna

försäkringskassor m fl.

67. Ideella föreningar. Enbart skatteplikt för

inkomst av fastighet och vissa

rörelseinkomster för allmännyttiga ideella

föreningar.

68. Kyrkor, allmännyttiga stiftelser m.fl. Enbart

skatteplikt för inkomst av fastighet eller

rörelse.

69. Ägare av fastigheter nämnda i 3 kap 2 4 §§

fastighetstaxeringslagen. Ägare av sådan

fastighet är frikallade från skattskyldighet

för vissa typer av inkomster från sådan

fastighet. Undantaget gäller bl.a.

nationalparker, utbildnings- och

vårdanstalter.

3.9 Socialavgifter

70. Lag om nedsättning av socialavgifter. Vissa

arbetsgivare med fast driftställe i

stödområde 1 och i den norra delen av

stödområde 2 fick t.o.m. inkomståret 1999

en nedsättning av socialavgifterna.

Nedsättningen gällde inte stat och

kommun. Nedsättningen var 8

procentenheter fr.o.m. 1/1 1997 och

omfattade både arbetsgivare och

egenföretagare. Denna skatteavvikelse

budgeterades på budgetens utgiftssida

genom ett anslag under utgiftsområde 19

som täckte bortfallet av avgiftsinkomster till

följd av tillämpningen av denna nedsättning.

71. Lag om tillfällig avvikelse från lagen om

socialavgifter. För att främja utbildning fick

arbetsgivare som lät anställd deltaga i

utbildning på arbetstid göra avdrag med 400

kr (från och med den 1 juli 1996) från det

belopp som skall betalas i

arbetsgivaravgifter. Avdrag fick även göras

med 35 kr per timme för anställda som

deltar i fortbildning. Totalkostnaden per

person är begränsad till 20 000 kr. Stödet är

även förknippat med diverse villkor.

Skatteavvikelsen upphörde 1997.

72. Nedsättning med viss inriktning på mindre

företag. Vid beräkning av arbetsgivaravgifter

får en arbetsgivare göra ett avdrag med 5

procent av lönesumman upp till ett visst tak.

Den maximala lönesumma som medgav

nedsättning uppgick år 1997 till 600 000

kronor per år. Fr.o.m. år 1998 har den

maximala lönesumma som medger

nedsättning höjts till 852 000 kronor. Till

denna avvikelse har även förts motsvarande

avdrag för egenavgifter för enskilda

näringsidkare.

3.10 Särskild löneskatt

73. Utländska artister. Vid uppdrag i Sverige

betalar utländska artister en speciell

artistskatt. Däremot behöver varken sociala

avgifter eller särskild löneskatt erläggas.

Eftersom inkomsten inte är

förmånsgrundande avser skatteavvikelsen

särskild löneskatt.

74. Ersättning skiljemannauppdrag. Ersättningen

ingår inte i underlaget för socialavgifter om

parterna är av utländsk nationalitet.

Skatteavvikelsen avser särskild löneskatt.

75. Ersättning till idrottsutövare. Ersättning som

inte överstiger ett halvt basbelopp är

undantagen från socialavgifter. Eftersom

ersättningen inte är förmånsgrundande

utgörs avvikelsen av särskild löneskatt.

76. Bidrag från Sveriges författarfond och

konstnärsnämnden. Ersättningen finansieras

med statliga medel och är

pensionsgrundande. Eftersom ersättningen

är pensions-grundande bör den betraktas

som ersätt-ning för utfört arbete.

Ersättningarna är belagda med

tilläggspensionsavgift (fr.o.m. år 1999

beläggs ersättningarna i stället med statlig

ålderspensionsavgift). Avvikelsen utgörs av

särskild löneskatt med avdrag för den delen

av pensionsavgiften som ej grundar förmån.

3.11 Mervärdesskatten

Undantag från skatteplikt

77. Omsättning av nybyggda fastigheter.

Skatteavvikelsen gäller försäljning av

tomtmark till ickeskattskyldiga och den

obeskattade vinstmarginalen på byggnader

som byggts i egen regi med

uttagsbeskattning och som sålts vidare till

en icke skattskyldig person.

78. TV-licenser. Viss verksamhet för

produktion och utsändning av radio- och

tele-visionsprogram. Innebär bl.a. att TV-

avgiften inte belastas med mervärdesskatt.

79. Periodiska medlemsblad och periodiska

personaltidningar. Undantaget gäller även

införande av annonser, tryckning m.m.

80. Annan periodisk publikation. Avser

publikationer av organisationer med

huvudsakligt syfte att verka för religiöst,

nykterhetsfräm-jande, politiskt,

miljövårdande m.fl. ändamål.

81. Internationell personbefordran. Som export

räknas transport till eller från utlandet.

Detta innebär att en resa från ort i Sverige

till en ort i utlandet i sin helhet är frikallad

från skatteplikt. Skattebefrielsen gäller både

luft-, vatten- och landtransporter. Beloppen

i tabellen avser inrikes del av utrikes buss-

och tågtransporter.

82. Försäljning av alster av bildkonst som ägs av

upphovsmannen eller dennes dödsbo.

Undantaget gäller om försäljningssumman

understiger 300 000 kronor per år. Fr.o.m

den 1 november år 1995 är skattesatsen 12

procent om försäljningssumman överstiger

300 000 kronor per år. Tidigare var även

denna försäljning undantagen. Vid

omsättning av annan utgår full beskattning.

83. Läkemedel. Läkemedel som utlämnas enligt

recept eller säljs till sjukhus är kvalificerat

undantaget från mervärdesskatt. Däremot

utgår mervärdesskatt vid försäljning av icke

receptbelagda läkemedel.

84. Lotterier. All beskattning sker i form av

punktskatt.

85. Idrottsevenemang. Idrottsevenemang som

anordnas av en allmännyttig ideell förening,

stat eller kommun är undantaget från

skatteplikt.

86. Investeringsguld. Guld med viss finhalt samt

guld som representeras av värdepapper.

Undantaget trädde i kraft den 1 januari år

2000.

Skattesats

87. Livsmedel. För livsmedel är skattesatsen

numera nedsatt till 12 procent. Före 1/1

1996 uppgick skattesatsen till 21 procent.

Som livsmedel räknas inte vatten från

vattenverk, spritdrycker, vin och starköl

samt tobaksvaror.

88-90. Rumsuthyrning, personbefordran samt

transport i skidliftar. Skattesatsen är 12

procent.

91. Allmänna nyhetstidningar. Från den 1

januari 1996 utgår mervärdesskatt med en

skattesats om 6 procent. Tidigare var

nyhetstidningar kvalificerat undantagna från

skatteplikt.

92. Biografföreställningar. Fr.o.m. 1 juli 1996

beskattas bio med en skattesats om 6

procent.

93. Entréavgiftsbelagda kulturevenemang. Dessa

beskattas med 6 procent mervärdesskatt

fr.o.m. 1/1 1997.

94. Avgifter för idrottsutövning eller till

idrottsevenemang som tillhandahålls

kommersiellt. Beskattas med 6 procent

mervärdesskatt fr.o.m. 1/1 1997.

95. Upphovsrätter. Upphovsrätter beskattas

med 6 procent mervärdesskatt fr.o.m. 1/1

1997.

Undantag från skattskyldighet

96. Allmännyttiga ideella föreningar.

Omsättning av vara eller tjänst i en ideell

verksam-het räknas inte som yrkesmässig

verksamhet om föreningen är befriad från

inkomstskatt enligt lagen om statlig

inkomstskatt för omsättningen ifråga.

Redovisningsperiod

97. Tidpunkten för redovisningsskyldighetens

inträde i byggnads- och annan

entreprenadverksamhet.

Redovisningsskyldigheten inträder två

månader efter det att fastigheten tagits i

bruk. Skatteavvikelsen avser räntan på

skattekrediten.

Avdrag för ingående skatt

98. Ingående skatt på jordbruksarrende.

Avdragsrätten omfattar hela den ingående

skatten på jordbruksarrende, även om i

arrendet ingår värdet av bostad.

3.12 Skatteförmåner inom

punktskatteområdet

Energiskatt

99. Skatt på dieselbränsle i motordrivna fordon.

Skattesatsen för diesel i olika miljöklasser

jämförs med skattesatsen för bensin i den

främsta miljöklassen , vilken utgör normen

på hela transportområdet. Under 2000 är

den genomsnittliga skattesatsen för bensin i

den främsta miljöklassen 41 öre/kWh

medan diesel beskattas med 19 öre/kWh i

miljöklass 1, 21 öre/kWh i miljöklass 2 och

24 öre/kWh i miljöklass 3.

100. Skattebefrielse för elförbrukning vid bandrift

Befrielsen gäller elförbrukning för järnväg

och tunnelbana. Skatteavvikelsen uppgår till

41 öre/kWh.

101. Skattebefrielse för bränsleförbrukning vid

bandrift. Befrielsen gäller bränsleförbruk-

ning för järnväg och tunnelbana. Skatteavvi-

kelsen uppgår till 41 öre/kWh.

102. Skattebefrielse på bränsle för inrikes

yrkesmässig sjöfart. Avvikelsen uppgår till 41

öre/kWh.

103. Skattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart.

Bränsle som används som flygbränsle

beskattas inte. Detta gäller både privat och

yrkesmässig förbrukning.

104. Elförbrukning i vissa kommuner. Normen

för skatt på elektrisk kraft utgörs av den

skattesats som merparten av de svenska

hushållen betalar. Den uppgår till 16,2

öre/kWh under 2000. I Norrbottens,

Västerbottens och Jämtlands län samt

kommunerna Sollefteå, Ånge,

Örnsköldsvik, Ma-lung,[REDACTED_EFTERNAMN], Orsa,

Älvdalen,[REDACTED_EFTERNAMN] och Torsby är dock

skattesatsen nedsatt till 10,6 öre/kWh.

Avvikelsen i skattesatser utgörs av

skillnaden mellan 16,2 öre och 10,6

öre/kWh.

105. El för gas- värme-, vatten- och elförsörjning.

Skattesatsen för dessa förbrukare uppgår till

13,9 öre/kWh och i de kommuner som inte

har ovannämnda nedsättning till 10,6

öre/kWh. Skatten på el som under perioden

1 november-31 mars förbrukas i elpannor är

16,2 öre/kWh och i de kommuner som har

nedsättning 12,9 öre/kWh. Normen är som

ovan, d.v.s. 16,2 öre/kWh.

106. Differentierat skatteuttag på fossila bränslen.

Skatteavvikelserna beräknas som skillnaden

mellan skattesatserna på de olika

energislagen och normalskattesatsen på

elektrisk kraft. Under 2000 uppgår

skatteavvikelserna för- gasol till 15

öre/kWh, för naturgas 14,0 öre/kWh, för

kol 12,0 öre/kWh, för tung eldningsolja 9,3

öre/kWh samt för villaolja 8,7 öre/kWh.

Två tredjedelar av avvikelsen tillfaller

hushållen medan resterande del tillfaller

företagssektorn.

107. Skattebefrielse för biobränslen. Ingen skatt

utgår på biobränslen, vilket innebär en

avvikelse på 16,2 öre/kWh 2000.

108. Kraftvärmeanläggningar. För bränsle som

förbrukas vid samtidig produktion av värme

och skattepliktig elektrisk kraft i en

kraftvärmeanläggning medges avdrag med

halva energiskatten.

109. Produktion av elkraft. De fossila bränslen

som används som insatsvaror vid

produktion av elkraft är skattebefriade. Man

undviker därmed en dubbelbeskattning

eftersom elkraften beskattas i

konsumtionsledet.

110. Bränsleförbrukning inom industrin.

Industrisektorn är skattebefriad för all

användning av fossila bränslen. Normen

utgörs av full skattesats på dessa bränslen.

111. Bränsleförbrukning inom växthus- och

jordbruksnäringarna. Från och med 1996 är

växthusnäringen skattebefriad från energi-

skatt för all användning av fossila bränslen.

Före 1996 debiterades 15 procent av energi-

skattesatserna. Enligt förslag i VÅP2000

skall fr.o.m. den 1 juli år 2000 även

jordbruksnäringen vara skattebefriad

(denna del är ej beaktad i beräkningen).

Normen utgörs av full skattesats på dessa

bränslen.

112. Elförbrukning inom industrin.

Industrisektorn är skattebefriad för all

användning av elektrisk kraft. Normen

utgörs av normalskattesatsen på el.

113. Elförbrukning inom växthus- och

jordbruksnäringarna. Växthusnäringen är

skattebefriad för all användning av elektrisk

kraft. Enligt förslag i VÅP2000 skall fr.o.m.

den 1 juli år 2000 även jordbruksnäringen

vara skattebefriad (denna del är ej beaktad i

beräkningen). Normen utgörs av

normalskattesatsen på el.

114. Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk.

Ett skatteavdrag motsvarande den generella

energiskatten på el utgår för vindkraftsel.

Avvikelsen motsvarar således 16,2 öre/kWh.

Koldioxidskatt

115. Metallurgiska processer. Avdrag medges för

koldioxidskatt för kolbränslen som används

för metallurgiska processer.

116. Nedsättning av koldioxidskatt som utgår på

bränslen inom energiintensiv industri. Från

och med den 1 juli 1997 får den

energiintensiva sektorn en nedsättning till

12 procent av den koldioxidskatt som

överstiger 0,8 procent av det enskilda

företagets omsättning. Företag inom

cement-, kalk-, glas- stenindustri är dock

skattebefriade för koldioxidskatten på kol

och naturgas över 1,2 procent av

omsättningen.

117. Skattebefrielse för inrikes luftfart. Skatt tas ej

ut för flygbränsle. Detta gäller både privat

och yrkesmässig förbrukning.

118. Skattebefrielse för bandrift. Befrielsen gäller

bränsleförbrukning för järnväg och

tunnelbana. Skattebefrielse föreligger för

såväl energi- som koldioxidskatt. 122.

119. Skattebefrielse för inrikes yrkesmässig sjöfart.

Skattebefrielse föreligger för såväl energi-

som koldioxidskatt.

120. Produktion av elkraft. För bränsle som åtgår

vid produktion av elkraft utgår ingen

koldioxidskatt. Enligt normen bör

skatteuttaget utgöra 50 procent av de

gällande skatte-satserna, dvs den skattesats

som gäller för de konkurrensutsatta

sektorerna.

Övrigt

121. Undantag från svavelskatt för viss industri.

Bränslen som används i metallurgiska

processer och för att producera varor av

cement, kalk och andra mineraliska ämnen

är befriade från svavelskatt liksom bränslen i

sodapannor inom skogsindustrin.

Svavelskatten utgår med 30 kr per kg

svavelinnehåll i andra fall än ovanstående.

122. Undantag från svavelskatt för vissa

transportslag. Bränslen som används för

bandrift, inrikes yrkesmässig sjöfart och

inrikes luftfart är undantagna från

svavelskatt.

3.13 Skattesanktioner

Kostnader i kapital

123. Ränteutgifter. Enligt normen skall samtliga

ränteutgifter vara avdragsgilla om lånet avser

investeringar. Dock finns en begränsning i

lagstiftningen vilket innebär att avdragsef-

fekten är 21 procent i de fall

nettoränteutgiften (kapitalinkomster

fråndragna) överstiger 100 000 kr.

124. Begränsning av skattereduktion. I reglerna

om skattereduktion för underskott av

kapital finns en regel som begränsar

reduktionen till summa andra skatter.

Skatterestitution medges inte. Avvikelsen

avser skatt på kapitalinkomst.

125. Ränteutgifter för bostadsrättsföreningar.

Avdragsrätten för räntor är begränsad och

får ej överstiga den intäkt på 3 procent av

taxeringsvärdet som föreningen skall ta upp

till beskattning.

126. Fastighetsskatt på hyresfastigheter (bostads-

delen). Fastighetsskatten på

hyreshusfastigheter (bostadsdelen) är en

objektskatt som enbart träffar

fastighetskapital. Eftersom intäkterna

beskattas som inkomst av

näringsverksamhet utgör fastighetsskatten

(som är avdragsgill mot intäkterna), till den

del den inte reducerar skatten, en

skatteavvikelse.

127. Fastighetsskatt på lokaler. Fastighetsskatten

på lokaler är en objektskatt som enbart

träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna

beskattas som inkomst av

näringsverksamhet, utgör fastighetsskatten

(som är avdragsgill mot intäkterna), till den

del den inte reducerar skatten, en

skatteavvikelse.

128. Fastighetsskatt på industrienheter.

Fastighetsskatten på industrienheter är en

objektskatt som enbart träffar

fastighetskapital. Eftersom intäkterna

beskattas som inkomst av

näringsverksamhet, utgör fastighetsskatten

(som är avdragsgill mot intäkterna), till den

del den inte reducerar skatten, en

skatteavvikelse.

129. Fastighetsskatt på elproduktionsenheter.

Fastighetsskatten på elproduktionsenhet är

en objektskatt som enbart träffar

fastighetskapital. Eftersom intäkterna

beskattas som inkomst av

näringsverksamhet, utgör fastighetsskatten

(som är avdragsgill mot intäkterna), till den

del den inte reducerar skatten, en

skatteavvikelse.

Punktskatter

130. Särskild skatt för elektrisk kraft från

kärnkraftverk/Skatt på termisk effekt i

kärnkraftsreaktorer. För elkraft som

produceras i kärnkraftverk utgår en särskild

skatt som motsvarar 2,7 öre/kWh under

2000. Skatten kan likställas med en extra

inkomstskatt som lagts på vissa företag och

är därför att betrakta som en skattesanktion.

Dessutom utgör skatten en

dubbelbeskattning av el som har

producerats vid kärnkraftsverk.

3.14 Icke saldopåverkande avvikelser

131. Flyttningsbidrag som utgår p.g.a att den

anställde flyttar till ny bostadsort och fått

särskild ersättning av arbetsgivaren eller det

allmänna är i allmänhet skattefri. Om

ersättningen väsentligt överstiger belopp

som gäller för befattningshavare i offentlig

tjänst är det överskjutande beloppet

skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

132. Värnpliktigas förmåner i form av

naturaförmåner, dagersättning,

befattningspremie, avgångsvederlag,

utbildningspremie, familjebidrag m.m. är

skattefri inkomst. Närings-bidrag utgör

dock skattepliktig inkomst.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

133. Socialbidrag och annan hjälp enligt

socialtjänstlagen. Socialbidrag,

begravningshjälp samt underhåll som

lämnats till intagen i kriminalvårdsanstalt

eller patient på sjukhus är ej skattepliktiga,

varför inkomstskatt ej utgår.

134. Barnbidrag m.m. Barnbidrag och förlängt

barnbidrag samt barnpension enligt lagen

om allmän försäkring till den del pensionen

efter avliden förälder ej överstiger 0,4

basbelopp är ej skattepliktiga. Skattefriheten

för barnpension är begränsad till den

garantinivå som gäller för bidragsförskott.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

135. Underhållsbidrag är inte skattepliktigt.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

136. Handikappersättning. Handikappersättning,

sådan del av vårdbidrag som utgör

ersättning för merkostnader, merutgifter för

resor, särskilt pensionstillägg för långvarig

vård av sjukt barn samt hemsjukvårdsbi-

drag och hemvårdsbidrag som utgår av

kommunala eller landstingskommunala

medel är skattefria. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

137. Bidrag till adoption. Bidrag vid adoption av

utländska barn är skattefritt. Skatteav-

vikelsen avser inkomstskatt.

138. Engångsbidrag i samband med arbetsplacering

av flyktingar. Ersättningen betalas ut vid den

första arbetsplaceringen och bidraget är

anpassat till de normer som gäller inom

socialtjänsten. Skatteavvikelsen avser

inkomst-skatt.

139. Bostadstillägg till pensionärer (BTP).

Ersättningen är skattefri. Skatteavvikelsen

avser inkomstskatt.

140. Bostadsbidrag. Ersättningen är skattefri.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

141. Utbildningsbidrag (studiebidrag m.m.).

Studiestöd enligt studiestödslagen är inte

skattepliktig. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

142. Skattefria pensioner. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

143. Övriga icke skattepliktiga transfereringar som

ej redovisas under 131-142.

Skatteavvikelserna avser inkomstskatt.

144. Särskilt grundavdrag för pensionärer (SGA).

Grundavdraget för skattskyldiga med folk-

pension (förtidspension, änkepension

m.m.) avviker från det grundavdrag som

aktiva skattskyldiga är berättigade till. Det

särskilda grundavdraget är lika med

folkpension plus pensionstillskott och

reduceras med ökad pensionsinkomst.

Avdraget kan dock aldrig vara lägre än det

avdrag som aktiva skattskyldiga erhåller.

Syftet med avdraget är att garantera

pensionärer ett visst belopp efter skatt.

Avvikelsen avser inkomstskatt.

145-158. Sjukpenning och rehabilitering,

föräldraförsäkring, vårdbidrag, dagpenning,

kontant arbetsmarknadsstöd,

utbildningsbidrag, generationsväxling,

kommunansvar för ungdomar mellan 20 24

år, vuxenstudiebidrag, delpension, dagpenning

vid repetetionsövning, utbildningsbidrag för

doktorander, timersättning vid kommunal

vuxenutbildning, livränta vid arbetsskada,

startbidrag för egen rörelse,

närståendepenning. Samtliga dessa

ersättningar är skattepliktiga och

pensionsgrundande. Skatteavvikelsen avser

den del av socialavgifterna som avser

tilläggspension. Efter förslag i prop.

1997/98:151 infördes statlig

ålderspensionsavgift på dessa bidrag från

och med den 1 januari 1999 varför

skatteavvikelsen då upphörde .

PROP. 1999/2000:100 BILAGA 4

PROP. 1999/2000:100 BILAGA 4

2

5