Regeringens proposition

1991/92:21

om teckning av aktier m.m. i Nordbanken

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som tagits upp

i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 10 oktober 1991.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anne[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att staten tecknar sin andel av den av

Nordbankens styrelse föreslagna nyemissionen på ca 5 160

milj.kr. Emissionen skall tecknas med företrädesrätt för de

nuvarande aktieägarna. Statens ägarandel i banken är ca 70,6 %

varför ca 3 643 milj.kr. av nyemissionen faller på staten. I

propositionen föreslås vidare att staten som huvudägare tar på

sig ansvaret för att hela kapitaltillskottet kommer till stånd

genom att garantera resterande belopp.

Regeringen har för avsikt att vid ett senare tillfälle sälja

återstående aktier i Nordbanken.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 oktober 1991

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden

B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkel-spiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om teckning av aktier m.m. i

Nordbanken

1 Bakgrund

Svensk kreditmarknad

Den senaste 10-årsperioden har inneburit stora förändringar för

de finansiella systemen såväl i Sverige som i industrivärlden

överhuvudtaget.

 Avregleringar och marknadsanpassning har lett till en allmänt

sett ökad konkurrens. I kombination med en långvarig

internationell högkonjunktur har detta lett till en stark

expansion av de finansiella marknaderna. Snabb värdetillväxt på

aktier och fastigheter både bidrog till och fick stöd av en

exceptionell kreditökning. Utvecklingen i Sverige kom att i

stort sett följa det internationella mönstret. På en avreglerad

marknad fokuserades konkurrensen på snabb volymtillväxt och en

strävan mot större marknadsandelar.

 I samband med försämrade tillväxtutsikter internationellt och

en allt tydligare konjunkturförsvagning i Sverige har det under

senare år skett en betydande nedgång av förmögenhetsvärden,

bl.a. på aktier och fastigheter. Därmed har påtagliga

likviditets- och solvensproblem uppstått för många högbelånade

företag, framför allt inom fastighetsbranschen.

 De svenska bankernas resultatutveckling har till följd av ett

kraftigt stigande antal konkurser i näringslivet och därav

följande ökade kreditförluster påverkats negativt. Samtidigt har

kraven på storleken av bankernas eget kapital ökat genom nya

lagregler om kapitaltäckning, vilka är grundade på inter-

nationella överenskommelser.

 De ökade kreditförlusterna är ett internationellt fenomen. I

grunden är det samma faktorer som i Sverige, dvs. fallande

fastighetspriser och börskurser, som ligger bakom utvecklingen i

bl.a. USA, Japan, Storbritannien, Frankrike och Norge.

 Genom lagstiftning hösten 1989 har nya skärpta

kapitaltäckningsregler införts (prop. 1989/90:43), NU15, rskr.

103, SFS 1989:1086-1096). De nya reglerna trädde i kraft den 1

februari 1990 och omfattar banker och

andra kreditinstitut. Lagstiftningen ansluter nära till de

regler för banker som har utarbetats av den s.k. Baselkommittén,

ett samarbetsorgan för centralbankerna inom 10-gruppen.

Motsvarande regler har antagits av EG (Direktiv 89/299/EEC och

89/647/EEC).

 Kapitalbasen skall vid varje tidpunkt utgöra minst 8 % av

placeringarnas värde (kapitalkravet). Kapitalbasen kan bestå av

primärt och supplementärt kapital. Det primära kapitalet skall

utgöra minst hälften av kapitalbasen.

 För de svenska bankerna innebär detta framför allt ökade

kapitalkrav för olika slag av fastighetskrediter. Enligt

övergångsbestämmelserna får det emellertid ske en successiv

uppbyggnad av kapitalbasen fram till utgången av år 1992.

 Kapitalkraven skall i Sverige vara uppfyllda både på

koncernnivå och av de enskilda bolag som ingår i en finansiell

koncern.

 Kapitalbasen får innehålla dels primärt kapital, dels

supplementärt kapital. Som primärt kapital räknas aktiekapital,

reservfond, andra beskattade reserver och 70 % av vissa

obeskattade reserver. Det supplementära kapitalet får utgöra

högst hälften av kapitalbasen. I det supplementära kapitalet

får, upp till 50 % av det primära kapitalet, ingå traditionella

tidsbundna förlagslån, medan det återstående utrymmet efter

tillstånd kan fyllas av lån med särskilda villkor.

Nordbanken

PKbanken bildades 1974 genom en sammanslagning av de båda

helstatliga bankerna Postbanken och Sveriges Kreditbank. Banken

introducerades 1984 på Stockholms fondbörs i samband med att den

till en del privatiserades. Efter bankens förvärv av Carnegie

Fondkommission 1988 och Sveriges Investeringsbank 1989 äger

staten 70,6 procent av aktiekapitalet. Resterande aktier är

spridda på ett stort antal privatpersoner, företag och

organisationer. Banken har för närvarande ca 17 000 aktieägare.

De största aktieägarna är:

Svenska staten 70,6 %

Nobel Industrier 12,6 %

Trygg-Hansa SPP 3,6 %

Skandia 1,7 %

Nordbanken fonder 1,5 %

Yggdrasil 0,9 %

Alla aktier har en röst och kan för närvarande endast förvärvas

av svenska medborgare eller motsvarande rättssubjekt.

 I samband med att dåvarande PKbanken förvärvade Nordbanken år

1990 bytte PKbanken namn till Nordbanken. Nordbanken har idag en

marknadsandel runt 20 %. Banken betjänar drygt 100 000 små och

medelstora företag och är dominerande inom privatmarknaden med

omkring 3 miljoner fasta privatkunder.

 Den stora mängden privatpersoner betjänas i stor utsträckning

genom

Postens kontorsnät. Alltsedan 1974 har banken haft ett

omfattande samarbete med Posten. Nuvarande avtal sträcker sig

till 1996. Ersättningen till Posten är marknadsmässig och

relateras huvudsakligen till utförda transaktioner. Bankens

kontorsnät på 230 kontor kompletteras genom det nära samarbetet

med Posten, vars 2 000 kontor och 2 800 lantbrevbärare erbjuder

enklare banktjänster.

 Redan när PKbanken bildades 1974 hade den, jämfört med andra

svenska storbanker, en knapp kapitalbas. Senaste nyemission till

aktie-ägarna gjordes 1984 i samband med börsintroduktionen.

Därefter har nyemissioner riktats till D. Carnegie & Co och

svenska staten i samband med förvärv av Carnegie Fondkommission

respektive Sveriges Investe-ringsbank. Bankkoncernens

kapitaltäckningssituation var efter dessa åtgärder

tillfredsställande. Bankens förvärv av Nordbanken 1990 innebar

emellertid, på grund av att betalning av förvärvet skedde

kontant, att bankens expansionsmöjligheter i övrigt kom att

begränsas. Förvärvet ökade bankens utlåning med ca 40 miljarder

kronor, medan kapitalbasen minskade.

 Nordbankens resultatutveckling - före kreditförluster - har

under den senaste femårsperioden varit god. Under 1990 och 1991

har reser-veringsbehoven för kreditförluster dock ökat mycket

kraftigt, vilket medfört att Nordbanken inte under dessa år

kommer att få någon tillväxt i det egna kapitalet.

Kreditförlusterna kan i allt väsentligt hänföras till belåning

av olika fastighetsrelaterade projekt, varav flertalet är

ingångna under senare delen av 1980-talet.

 För 1991 räknar Nordbanken med att göra reserveringar för

kreditförluster i storleksordningen 9 600 milj.kr. vilket

innebär att banken för första gången kommer att redovisa ett

negativt rörelseresultat. För att skydda sina fordringar i

Gamlestaden AB, Nobel Industrier AB och Yggdrasil AB har banken

dessutom utfäst sig att garantera en nyemission på 2 miljarder

kronor i Nobel Industrier AB.

 Resultatet för 1991 kommer att påverka kapitalbasen negativt.

 Prognos Efter

Miljarder kronor 1990-12-31 1991 nyemission

Primärt kapital 11,0 8,8 14,0

Supplementärt kapital:

 tidsbundna förlagslån 5,5 4,4 7,0

 eviga förlagslån 1,9 2,0 2,0

 7,4 6,4 9,0

KAPITALBAS 18,4 15,2 23,0

Kapitalkrav 7,25% -17,6 -19,1 -19,1

Över/underskott 0,8 - 3,9 3,9

Riskvägd balansomslutning 242 263 263

Kapitaltäckningsgrad 7,6 % 5,8 % 8,7 %

Kapitalbas 18,4 15,2 23,0

Krav 1992-12-31 8,0% -19,4 -21,0 -21,0

Över/underskott -1,0 -5,8 2,0

På grund av uppkomna kreditförluster och stort riskengagemang i

Gamlestaden AB, Nobel Industrier AB och Yggdrasil AB är således

Nordbankskoncernen för närvarande i behov av kapitaltillskott på

drygt 5 miljarder kronor för att kunna uppfylla de

kapitaltäckningskrav som riksdagen tidigare beslutat. Därmed

säkerställs en tillfredsställande utveckling av rörelsen. Om en

nyemission i denna omfattning inte genomförs tvingas banken till

en omfattande neddragning av sin utlåningsvolym, ca 73 miljarder

kronor.

 Nordbanken har utnyttjat hela sin möjlighet att räkna in

förlagslån i kapitalbasen. De fem största affärsbankskoncernerna

i Sverige exkl. Nordbankskoncernen, dvs. Skandinaviska Enskilda

Banken, Svenska Handelsbanken, Gota Bank, Sparbankernas Bank

samt Föreningsbankernas Bank hade i slutet av april 1991 en

genomsnittlig kapitaltäckningsgrad på 9,2 %. Det är en nivå som

är högre än den Nordbankskoncernen beräknas att nå upp till

efter den föreslagna nyemissionen. Nordbankskoncernens

kapitaltäckningsgrad blir efter nyemissionen 8,7 %.

Nyemission

För att kunna möta de nya kapitaltäckningskraven är banken i

behov av ett kapitaltillskott. Genom ett sådant kan, enligt

bankens styrelse, bankens konkurrensförmåga på den svenska

kreditmarknaden vidmakthållas.

 Nordbankens styrelse har därför föreslagit att en extra

bolagsstämma den 14 november 1991 fattar beslut om att banken

genomför en nyemission av knappt 258 miljoner aktier, med

företräde för nuvarande aktieägare.

 Nuvarande aktieägare i Nordbanken skall ha företrädesrätt att

för varje tvåtal gamla aktier teckna tre nya aktier till en kurs

av 20 kr. för varje ny aktie. Aktiekursen i början av oktober

1991 var ca 30 kr. Nyemissionen kommer med dessa villkor att

inbringa totalt ca 5 160 milj.kr.

 Den föreslagna nyemissionen kommer att öka aktiekapitalet med

3 223 milj.kr. och reservfonden med 1 937 milj. kr. Efter

genomförd nyemission kommer antalet aktier i Nordbanken att

totalt uppgå till ca 430 miljoner, aktiekapitalet till 5 372

milj.kr. och reservfonden till 4 410 milj.kr.

 Avstämningsdag för emissionen är den 27 november 1991. Teckning

av nya aktier planeras ske under perioden 29 november-30

december 1991. Likvid erläggs vid teckning. Handel med

teckningsrätter kan äga rum under perioden 29 november-18

december 1991.

 För att handel med teckningsrätter skall kunna inledas måste

bolagsstämmans beslut villkoras av att riksdagen godkänner att

staten utnyttjar sina teckningsrätter samt garanterar hela

emissionen. Av dessa skäl bör riksdagen ta ställning till

propositionen senast den 20 november 1991.

2 Föredragandens överväganden och förslag

Det är av väsentlig betydelse för tilltron till svenskt

bankväsende att Nordbankens kapitalbas är betryggande. Dessutom

är det av betydelse för bankens refinansiering att utländska

placerare anser att placeringar i Nordbanken är betryggande.

Därutöver arbetar jag med frågor kring ett särskilt skydd för

bankdepositioner. Jag har för avsikt att återkomma i denna

fråga.

 Bankledningen bedömer att Nordbankens resultat för 1990 och

1991 är svagt på grund av stora reserveringar för befarade

kreditförluster. Detta gör att bankens

kreditexpansionsmöjligheter starkt begränsas, då tillväxten i

det egna kapitalet och därmed kapitalbasens storlek utgör

ramarna för bankens totala kreditvolym. Bankens

intjäningsförmåga vid normala kreditförluster är dock, enligt

bankens ledning, fortsatt god. Gjorda reserveringar för befarade

förluster, som i huvudsak är hänförliga till

fastighetsrelaterade företag, kan i dagsläget enligt

bankledningen anses vara betryggande. Denna bedömning gäller

under förutsättning att inte fastighetsmarknaden ytterligare

allvarligt försämras.

 Den nya styrelsen som tillträdde i januari 1991 har infört nya

regler för kreditprövning i banken. Vidare har effektivare

kontroll- och uppföljningsrutiner för krediter införts. Härmed

har skapats förutsätt

ningar för en begränsning av kreditförlusterna i framtiden och

därigenom en återgång till en mer stabil och för banken positiv

kapitaltillväxt. Den nya ledningen har tillsatts för att

strukturera om och utveckla banken.

 Nordbankens kapitalbas minskar kraftigt på grund av de

omfattande reserveringarna för kreditförluster. Nordbankens

ledning har framhävt att bankens förmåga att tillhandahålla

utlåning till sina kunder därmed urholkas.

 Bankens förmåga att uppnå lönsamhet utanför den sektor där

kreditförlusterna i huvudsak uppstått har visat sig vara god och

uthållig. Ett kapitaltillskott nu bör därför ge banken

möjligheter att behålla sin konkurrensförmåga.

 Jag delar bankstyrelsens bedömning att det är angeläget med ett

kapitaltillskott för att stärka bankens kapitalbas. Den

nyemission som styrelsen föreslagit är nödvändig för att banken

skall kunna leva upp till de kapitaltäckningskrav som

lagstiftningen ställer. En nyemission är också en förutsättning

för att banken skall kunna övervinna rådande svårigheter och

fullfölja den förändring av verksamhetens organisation och

inriktning som skall ligga till grund för bankens fortsatta

utveckling. Kapitaltillskottet innebär emellertid inte att

Nordbanken ges någon konkurrensfördel gentemot övriga

affärsbanker.

 Enligt min bedömning finns det för närvarande inte

förutsättningar för staten att placera sin andel av emissionen

(ca 3 643 milj.kr.) på kapitalmarknaden, varför staten bör

teckna sin andel. Emellertid är villkoren sådana att de enligt

min mening bör medföra att övriga aktieägare och andra placerare

på aktiemarknaden kommer att teckna aktier för det resterande

emissionsbeloppet.

 För att finansiera statens andel av emissionen bör ett nytt

förslagsanslag föras upp på innevarande års statsbudget.

 Staten bör som huvudägare ta på sig ansvaret för att det

erforderliga kapitaltillskottet kommer till stånd. Jag föreslår

därför att staten garanterar hela emissionsbeloppet.

 Om hela eller delar av denna garanti behöver infrias bör

regeringen inhämta riksdagens bemyndigande att få överskrida det

nyss begärda förslagsanslaget med erforderligt belopp.

 Emissionen bör vara inbetald under december 1991 för att

Nordbankskoncernen ska kunna uppfylla kapitaltäckningskraven vid

kommande årsskifte. Tidsramen för nyemissionen regleras bl.a. av

bankaktiebolagslagen. Därför är det angeläget att riksdagen

senast den 20 november 1991 fattar beslut i frågan. Mot denna

bakgrund förordar jag att regeringen föreslår riksdagen att

motionstiden förkortas.

 Min principiella inställning är att staten inte bör äga en

bank. Initiativ skall tas till en breddning av ägandet i

Nordbanken, både inom och utom landet. Detta kräver dock att

Nordbankens aktier blir fria aktier, vilket inte kan genomföras

omedelbart. Jag förordar därför att regeringen inhämtar

riksdagens bemyndigande att sälja statens ägarandel i Nord-

banken. Detta bör dock ske vid en tidpunkt då det för staten är

affärsmässigt lämpligt och med uppmärksamhet riktad mot hur

minskningen av statens ägarandel påverkar bankens kreditvär-

dighet.

3 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att

regeringen föreslår riksdagen att

 till Teckning av aktier i Nordbanken på tilläggsbudget I till

 statsbudgeten för budgetåret 1991/92 under sjunde huvudtiteln

 anslå ett förslagsanslag på 3 643 000 000 kr.

 bemyndiga regeringen att för statens räkning garantera den nu

 aktuella emissionen

 bemyndiga regeringen att sälja statens aktier i Nordbanken.

 Vidare hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

 besluta att motionstiden skall förkortas till sex dagar.

4 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och

beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de

förslag som före-draganden har lagt fram.

Bilaga

Nordbankskoncernens resultatutveckling (milj.kr.):

 1989 1990 1990 1991

 jan-aug jan-aug

Räntenetto 6 653 8 698 5 679 5 760

Övriga intäkter 2 344 3 176 2 120 2 216

Summa intäkter 8 997 11 184 7 799 7 976

Rörelsekostnader -5 069 -6 776 -4 262 -4 584

Resultat före

kreditförluster 3 928 5 098 3 537 3 392

Kreditförluster -692 -4 243 -2 829 -7 975

Rörelseresultat 3 236 855 708 - 4 583

Extraordinära

poster -33 -854 - -2 009

Resultat 3 203 1 708 -6 592

Nordbankskoncernens balansomslutning 1990-12-31 (Mdr-kr.)

Tillgångar:

Utlåning 272

Placering i bank 67

Obligationer,värdepapper 44

Övriga tillgångar 27

Summa tillgångar 411

Skulder:

Inlåning från allmänheten 172

Inlåning från banker 144

Långfristig upplåning 52

Reserv för kreditförluster 4

Övriga skulder 23

Eget kapital o obesk.reserver 16

Summa skulder och eget kapital 411

Nordbankskoncernens kapitaltäckningssituation (Mdr-kr.):

 1990-12-31 1990-08-31 1991-08-31

Primärt kapital 11,0 10,8 8,8

Supplementärt kapital 7,4 5,4 6,4

Kapitalbas 18,4 16,2 15,2

Kapitalkrav 7,25 % -17,6 -18,6 -19,1

Över/underskott 0,8 - 2,4 - 3,9

Riskvägd

balansomslutning 242 256 263

Kapitaltäckningsgrad 7,6 % 6,3 % 5,8 %

Kapitalbas 18,4 16,2 -15,2

Krav 1992-12-31 8,0 % -19,4 -20,5 -21,0

Över/underskott - 1,0- 4,3 - 5,8