Förslag till statsbudget för år 1997

Utbildning och universitetsforskning

(Utgiftsområde 16)

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut..........................7

2 Lagtext .................................16

 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen

 (1985:1100)................................16

 2.2 Förslag till lag om ändring i högskolelagen

 (1992:1434)................................17

3 Inledning .................................18

 3.1 Allmänt .................................18

 3.2 Utvecklingsperspektivet....................18

 3.3 EU-samarbetet inom utbildning och

 forskning .................................25

 3.4 Utgiftsutveckling..........................27

4 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning...............28

 4.1 Allmänt .................................28

 4.2 Resultatinformation........................32

 4.3 Anslag .................................35

 A 1. Statens skolverk...........................38

 A 2. Skolutveckling.............................40

 A 3. Forskning inom skolväsendet................42

 A 4. Genomförande av skolreformer...............44

 A 5. Statens institut för handikappfrågor

 i skolan...................................45

 A 6. Skolutveckling och produktion av

 läromedel för elever med handikapp.........47

 A 7. Specialskolor och resurscenter.............49

 A 8. Särskilda insatser på skolområdet..........52

 A 9. Sameskolor.................................55

 A 10. Bidrag till viss verksamhet motsvarande

 grundskola och gymnasieskola...............57

 A 11. Bidrag till svensk undervisning i utlandet.58

 A 12. Statens skolor för vuxna...................60

 A 13. Bidrag till viss verksamhet inom vuxenut-

 bildning .................................61

 A 14. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna....63

 A 15. Delegationen för genomförande av

 vissa EU-program inom utbildning

 och kompetensutveckling m.m................67

 4.4 Övriga frågor..............................69

5 Universitet och högskolor...........................70

 5.1 Högre utbildning och forskning.............70

 5.1.1 Allmänt om högre utbildning

 och forskning..............................70

 5.1.2 Högskolan inför 2000-talet.................77

 5.2 Omvärldsanalys.............................81

 5.3 Grundläggande högskoleutbildning...........84

 5.3.1 Kvalitet och förnyelse inom den

 högre utbildningen.........................84

 5.3.2 Kraftig utbyggnad av den högre

 utbildningen...............................87

 5.3.2.1 En förnyad lärarutbildning.................89

 5.3.2.2 Tekniska och naturvetenskapliga ut-

 bildningar.................................99

 5.3.2.3 Konstnärliga utbildningar.................106

 5.3.2.4 Utbildningar inom vårdområdet m.m.........112

 5.3.2.5 Fortbildning och vidareutbildning.........117

 5.4 Nya högskolor.............................119

 5.4.1 Högskola i Malmö..........................119

 5.4.2 Södertörns högskola.......................124

 5.4.3 Högskola på Gotland.......................126

 5.5 Forskning och forskarutbildning...........127

 5.5.1 Fakultetsresurser och nya forsknings-

 satsningar................................128

 5.5.2 Universitetsbegreppet.....................140

 5.5.3 Forskning vid mindre och medelstora

 högskolor.................................143

 5.5.4 Forskarutbildning.........................148

 5.6 Jämställdhet och genusforskning...........149

 5.6.1 Jämställdhet inom högskolan...............149

 5.6.2 Genusforskning............................151

 5.7 Invandrare och den högre

 utbildningen..............................153

 5.8 Informationstekniken - hög-

 skolans roll..............................155

 5.9 Högskolans tredje uppgift.................160

 5.10 Internationellt samarbete.................164

 5.10.1 EU-samarbete inom högre utbildning........165

 5.10.2 Östersjösamarbete.........................166

 5.10.3 Nordiskt samarbete........................167

 5.10.4 Gästforskare/gästlärare utomlands.........168

 5.11 Organisatoriska frågor....................168

 5.12 Anslagstekniska frågor m.m................169

 5.12.1 Anslagsberäkningar för universitet

 och högskolor.............................169

 5.12.2 Justering av per capita-ersättningar......171

 5.12.3 Anslagssystem.............................172

 5.13 Utbildningsuppdragen för treårs-

 perioden 1997-1999........................173

 5.14 Anslag ................................176

 B 1. Uppsala universitet:

 Grundutbildning...........................176

 B 2. Uppsala universitet

 Forskning och forskarutbildning...........179

 B 3. Lunds universitet:

 Grundutbildning...........................181

 B 4. Lunds universitet:

 Forskning och forskarutbildning...........184

 B 5. Göteborgs universitet:

 Grundutbildning...........................186

 B 6. Göteborgs universitet:

 Forskning och forskarutbildning...........189

 B 7. Stockholms universitet:

 Grundutbildning...........................191

 B 8. Stockholms universitet:

 Forskning och forskarutbildning...........193

 B 9. Umeå universitet: Grundutbildning.........195

 B 10. Umeå universitet:

 Forskning och forskarutbildning...........198

 B 11. Linköpings universitet:

 Grundutbildning...........................200

 B 12. Linköpings universitet:

 Forskning och forskarutbildning...........203

 B 13. Karolinska institutet:

 Grundutbildning...........................205

 B 14. Karolinska institutet:

 Forskning och forskarutbildning...........207

 B 15. Kungl. Tekniska högskolan:

 Grundutbildning...........................209

 B 16. Kungl. Tekniska högskolan:

 Forskning och forskarutbildning...........211

 B 17. Högskolan i Luleå: Grundutbildning........213

 B 18. Högskolan i Luleå:

 Forskning och forskarutbildning...........215

 B 19. Danshögskolan: Grundutbildning............217

 B 20. Dramatiska insitutet:

 Grundutbildning...........................218

 B 21. Högskolan i Borås:

 Grundutbildning...........................220

 B 22. Högskolan Dalarna:

 Grundutbildning...........................222

 B 23. Högskolan i Gävle/Sandviken:

 Grundutbildning...........................225

 B 24. Högskolan i Halmstad:

 Grundutbildning...........................227

 B 25. Högskolan i Kalmar:

 Grundutbildning...........................229

 B 26. Högskolan i Karlskrona/Ronneby:

 Grundutbildning...........................231

 B 27. Högskolan i Karlstad:

 Grundutbildning...........................233

 B 28. Högskolan Kristianstad:

 Grundutbildning...........................236

 B 29. Högskolan i Skövde:

 Grundutbildning...........................238

 B 30. Högskolan i Trollhättan/Uddevalla:

 Grundutbildning...........................240

 B 31. Högskolan i Växjö:

 Grundutbildning...........................242

 B 32. Högskolan i Örebro:

 Grundutbildning...........................244

 B 33. Högskoleutbildning på Gotland:

 Grundutbildning...........................247

 B 34. Idrottshögskolan i Stockholm:

 Grundutbildning...........................249

 B 35. Konstfack: Grundutbildning................250

 B 36. Kungl. Konsthögskolan:

 Grundutbildning...........................252

 B 37. Kungl. Musikhögskolan i Stockholm:

 Grundutbildning...........................253

 B 38. Lärarhögskolan i Stockholm:

 Grundutbildning...........................255

 B 39. Mitthögskolan: Grundutbildning............258

 B 40. Mälardalens högskola:

 Grundutbildning...........................260

 B 41. Operahögskolan i Stockholm:

 Grundutbildning...........................262

 B 42. Södertörns högskola:

 Grundutbildning...........................264

 B 43. Teaterhögskolan i Stockholm:

 Grundutbildning...........................265

 B 44. Enskilda och kommunala högskole-

 utbildningar m.m..........................266

 B 45. Särskilda utgifter vid universitet och

 högskolor m.m.............................274

 B 46. Forskning och konstnärligt utvecklings-

 arbete vid vissa högskolor................277

 B 47. Sunet ................................280

 B 48. Ersättningar för klinisk utbildning och

 forskning ................................282

6 Högskolemyndigheter................................284

 6.1 Anslag ................................284

 C 1. Högskoleverket............................284

 C 2. Verket för högskoleservice................287

 C 3. Centrala studiestödsnämnden...............289

7 Nationella och internationella forskningsresurser..292

 7.1 Allmänt ................................292

 7.2 Resultatinformation.......................294

 7.3 Anslag ................................297

 D 1. Forskningsrådsnämnden: Forskning och

 forskningsinformation.....................297

 D 2. Forskningsrådsnämnden: Förvaltning........299

 D 3. Humanistisk-samhällsvetenskapliga

 forskningsrådet: Forskning................300

 D 4. Humanistisk-samhällsvetenskapliga

 forskningsrådet: Förvaltning..............303

 D 5. Medicinska forskningsrådet:

 Forskning.................................304

 D 6. Medicinska forskningsrådet:

 Förvaltning...............................306

 D 7. Naturvetenskapliga forskningsrådet:

 Forskning.................................307

 D 8. Naturvetenskapliga forskningsrådet:

 Förvaltning...............................308

 D 9. Teknikvetenskapliga forskningsrådet:

 Forskning.................................309

 D 10. Teknikvetenskapliga forskningrådet:

 Förvaltning...............................311

 D 11. Rymdforskning.............................312

 D 12. Rådet för forskning om universitet och

 högskolor.................................313

 D 13. Kungl. biblioteket........................314

 D 14. Statens psykologisk-pedagogiska

 bibliotek.................................315

 D 15. Institutet för rymdfysik..................317

 D 16. Polarforskningssekretariatet..............318

 D 17. Rådet för forsknings- och utvecklings-

 samarbete mellan Sverige och EU...........319

 D 18. Europeisk forskningssamverkan.............321

 D 19. Särskilda utgifter för

 forskningsändamål.........................322

 D 20. Medel för dyrbar vetenskaplig

 utrustning................................324

 7.4 Bemyndiganden.............................325

8 Gemensamma ändamål.................................327

 8.1 Allmänt ................................327

 E 1. Kostnader för Sveriges medlemskap i

 Unesco m.m................................327

 E 2. Utvecklingsarbete inom Utbildnings-

 departementets område m.m.................329

Rättsdatablad............................................331

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100),

2. antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen(1992:1434),

3. godkänner förslaget till ram för år 1997 för statsbidragsberättigade

 årselevplatser vid riksinternatskolor, internationella grund- och

 gymnasieskolor och IB-utbildningar i enlighet med vad regeringen förordar

 under avsnittet A 10,

4. godkänner förslaget till ram för år 1997 för statsbidragsberättigade

 årselevplatser vid kompletterande skolor i enlighet med vad regeringen

 förordar under avsnittet A 13,

5. godkänner det som regeringen förordar om omfattningen av och principerna

 för utbyggnaden av den högre utbildningen under budgetåren 1997 - 1999

 (avsnitt 5.3.2),

6. godkänner vad regeringen förordar om stöd till lärarutbildningen(avsnitt

5.3.2.1),

7. godkänner vad regeringen förordarom stöd till teknik- och naturve-

 tenskapscentrum (avsnitt5.3.2.2),

8. godkänner vad regeringen förordar om åtgärder inom konstnärligautbildningar

 (avsnitt 5.3.2.3),

9. godkänner vad regeringen förordar om åtgärder för utbildningarinom

 vårdområdet (avsnitt 5.3.2.4),

10. godkänner att en högskola inrättas i Malmö med den inriktning och

 omfattning som regeringen förordar (avsnitt 5.4.1),

11. godkänner att en högskola inrättas på Gotland med den inriktning som

 regeringen förordar (avsnitt 5.4.3),

12. godkänner vad regeringen förordar om forskningssatsningar vid universitet

 och högskolor (avsnitt 5.5.1),

13. godkänner vad regeringen förordar beträffande universitetsbegreppet

 (avsnitt 5.5.2),

14. godkänner vad regeringen förordar om forskning vid mindre och medelstora

 högskolor (avsnitt 5.5.3),

15. godkänner vad regeringen förordar om genusforskning (avsnitt 5.6),

16. bemyndigar regeringen att vidta nödvändiga åtgärder för att avveckla den

 affärsdrivande verksamheten vid Uppsala Datacentral (UDAC) vid Uppsala

 universitet (avsnitt 5.9),

17. godkänner vad regeringen förordar om stöd till svenska gästforska-

 re/gästlärare i utlandet (avsnitt 5.10.4),

18. godkänner de belopp för ersättning för helårsstudenter och helår-

 sprestationer som regeringen förordar för de olika utbildningsområdena för

 budgetåret 1997 (avsnitt 5.12.2),

19. godkänner vad regeringen förordar om generellt utbildningsuppdragför

treårsperioden 1997-1999 (avsnitt 5.13),

20. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Uppsala universitet

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 1,

21. godkänner att verksamhetsmålen för åren 1997 - 1999 för forskning och

 forskarutbildning vid Uppsala universitet skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 2,

22. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Lunds universitet

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 3,

23. godkänner att verksamhetsmålen för åren 1997 - 1999 för forskning och

 forskarutbildning vid Lunds universitet skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 4,

24. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Göteborgs universitet

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 5,

25. godkänner att verksamhetsmålen för åren 1997 - 1999 för forskning och

 forskarutbildning vid Göteborgs universitet skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 6,

26. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Stockholms universitet

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 7,

27. godkänner att verksamhetsmålen för åren 1997 - 1999 för forskning och

 forskarutbildning vid Stockholms universitet skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 8,

28. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Umeå universitet

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 9,

29. godkänner att verksamhetsmålen för åren 1997 - 1999 för forskning och

 forskarutbildning vid Umeå universitet skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 10,

30. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Linköpings universitet

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 11,

31. godkänner att verksamhetsmålen för åren 1997 - 1999 för forskning och

 forskarutbildning vid Linköpings universitet skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 12,

32. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Karolinska institutet

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 13,

33. godkänner att verksamhetsmålen för åren 1997 - 1999 för forskning och

 forskarutbildning vid Karolinska institutet skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 14,

34. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Kungl. Tekniska

 högskolan avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 15,

35. godkänner att verksamhetsmålen för åren 1997 - 1999 för forskning och

 forskarutbildning vid Kungl. Tekniska högskolan skall vara i enlighet med

 vad regeringen förordar i avsnittet B 16,

36. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskolan i Luleå

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 17,

37. godkänner att verksamhetsmålen för åren 1997 - 1999 för forskning och

 forskarutbildning vid Högskolan i Luleå skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 18,

38. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Danshögskolan avseende

 åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i

 avsnittet B 19,

39. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Dramatiska institutet

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 20,

40. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskolan i Borås

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 21,

41. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskolan Dalarna

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 22,

42. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskolan i

 Gävle/Sandviken avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 23,

43. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskolan i Halmstad

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 24,

44. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskolan i Kalmar

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 25,

45. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskolan i

 Karlskrona/Ronneby avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 26,

46. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskolan i Karlstad

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 27,

47. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskolan Kristianstad

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 28,

48. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskolan i Skövde

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 29,

49. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskolan i

 Trollhättan/Uddevalla avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med

 vad regeringen förordar i avsnittet B 30,

50. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskolan i Växjö

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 31,

51. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskolan i Örebro

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 32,

52. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Högskoleutbildningen på

 Gotland avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen

 förordar i avsnittet B 33,

53. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Idrottshögskolan i

 Stockholm avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 34,

54. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Konstfack avseende åren

 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B

 35,

55. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Kungl. Konsthögskolan

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 36,

56. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Kungl. Musikhögskolan i

 Stockholm avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 37,

57. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Lärarhögskolan i

 Stockholm avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 38,

58. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Mitthögskolan avseende

 åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i

 avsnittet B 39,

59. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Mälardalens högskola

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 40,

60. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Operahögskolan i

 Stockholm avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 41,

61. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Södertörns högskola

 avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 i avsnittet B 42,

62. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för Teaterhögskolan i

 Stockholm avseende åren 1997 - 1999 skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet B 43,

63. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom

 Högskoleverkets ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen

 förordar i avsnittet C 1,

64. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom Verkets

 för högskoleservice ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen

 förordar i avsnittet C 2,

65. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom

 Forskningsrådsnämndens ansvarsområde skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet D 1,

66. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom

 Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådets ansvarsområde skall vara

 i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet D 3,

67. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom

 Medicinska forskningsrådets ansvarsområde skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet D 5,

68. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom

 Naturvetenskapliga forskningsrådets ansvarsområde skall vara i enlighet med

 vad regeringen förordar i avsnittet D 7,

69. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom

 Teknikvetenskapliga forskningsrådets ansvarsområde skall vara i enlighet

 med vad regeringen förordar i avsnittet D 9,

70. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom Kungl.

 bibliotekets ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen

 förordar i avsnittet D 13,

71. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom Statens

 psykologisk-pedagogiska biblioteks ansvarsområde skall vara i enlighet med

 vad regeringen förordar i avsnittet D 14,

72. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom

 Institutets för rymdfysik ansvarsområde skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet D 15,

73. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom

 Polarforskningssekretariatets ansvarsområde skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar i avsnittet D 16,

74. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom Rådets

 för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan Sverige och EU

 ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet

 D 17,

75. bemyndigar regeringen att under år 1997 låta staten ta på sig ekonomiska

 förpliktelser i samband med stöd till forskning som finansieras under

 verksamhetsområdet Nationella och internationella forskningsresurser som

 innebär åtaganden i enlighet med vad regeringen förordar under avsnitt 7.4,

 och

76. för budgetåret 1997 anvisar anslagen under utgiftsområdet 16 Utbildning och

 universitetsforskning enligt följande uppställning:

Anslag Anslagstyp

Anslagsbelopp

 (tusental

kr)

A 1. Statens skolverk ramanslag

242 340

A 2. Skolutveckling ramanslag

161 228

A 3. Forskning inom skolväsendet ramanslag

7 708

A 4. Genomförande av skolreformer ramanslag

122 424

A 5. Statens institut för handikappfrågor i skolan ramanslag

114 375

A 6. Skolutveckling och produktion av läromedel för

 elever med handikapp ramanslag

20 467

A 7. Specialskolor och resurscenter ramanslag

414 840

A 8. Särskilda insatser på skolområdet ramanslag

243 856

A 9. Sameskolor ramanslag

33 246

A 10. Bidrag till viss verksamhet motsvarande

 grundskola och gymnasieskola ramanslag

113 812

A 11. Bidrag till svensk undervisning i utlandet ramanslag

81 391

A 12. Statens skolor för vuxna ramanslag

38 411

A 13. Bidrag till viss verksamhet inom vuxen- ramanslag

130 336

 utbildning

A 14. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna ramanslag 2

546 348

A 15. Delegationen för genomförande av vissa EU- ramanslag

4 700

 program inom utbildning och kompetensutveck-

 ling m.m.

B 1. Uppsala universitet: Grundutbildning ramanslag

763 015

B 2. Uppsala universitet:

 Forskning och forskarutbildning ramanslag

906 412

B 3. Lunds universitet: Grundutbildning ramanslag 1

228 535

B 4. Lunds universitet:

 Forskning och forskarutbildning ramanslag

941 950

B 5. Göteborgs universitet: Grundutbildning ramanslag

926 538

B 6. Göteborgs universitet:

 Forskning och forskarutbildning ramanslag

723 664

B 7. Stockholms universitet: Grundutbildning ramanslag

631 848

B 8. Stockholms universitet:

 Forskning och forskarutbildning ramanslag

743 788

B 9. Umeå universitet: Grundutbildning ramanslag

634 097

B 10. Umeå universitet:

 Forskning och forskarutbildning ramanslag

500 155

B 11. Linköpings universitet: Grundutbildning ramanslag

577 673

B 12. Linköpings universitet:

 Forskning och forskarutbildning ramanslag

323 203

B 13. Karolinska institutet: Grundutbildning ramanslag

307 388

Anslag Anslagstyp

Anslagsbelopp

 (tusental

kr)

B 14. Karolinska institutet:

 Forskning och forskarutbildning ramanslag

558 025

B 15. Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning ramanslag

622 837

B 16. Kungl. Tekniska högskolan:

 Forskning och forskarutbildning ramanslag

487 667

B 17. Högskolan i Luleå: Grundutbildning ramanslag

322 002

B 18. Högskolan i Luleå:

 Forskning och forskarutbildning ramanslag

166 997

B 19. Danshögskolan: Grundutbildning ramanslag

21 995

B 20. Dramatiska institutet: Grundutbildning ramanslag

52 273

B 21. Högskolan i Borås: Grundutbildning ramanslag

125 528

B 22. Högskolan Dalarna: Grundutbildning ramanslag

166 828

B 23. Högskolan i Gävle/Sandviken:

 Grundutbildning ramanslag

166 145

B 24. Högskolan i Halmstad: Grundutbildning ramanslag

100 710

B 25. Högskolan i Kalmar: Grundutbildning ramanslag

172 385

B 26. Högskolan i Karlskrona/Ronneby:

 Grundutbildning ramanslag

96 554

B 27. Högskolan i Karlstad: Grundutbildning ramanslag

247 545

B 28. Högskolan Kristianstad: Grundutbildning ramanslag

126 461

B 29. Högskolan i Skövde: Grundutbildning ramanslag

95 901

B 30. Högskolan i Trollhättan/Uddevalla:

 Grundutbildning ramanslag

80 533

B 31. Högskolan i Växjö: Grundutbildning ramanslag

197 693

B 32. Högskolan i Örebro: Grundutbildning ramanslag

232 609

B 33. Högskoleutbildning på Gotland:

 Grundutbildning ramanslag

31 918

B 34. Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning ramanslag

33 396

B 35. Konstfack: Grundutbildning ramanslag

95 437

B 36. Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning ramanslag

45 377

B 37. Kungl. Musikhögskolan i Stockholm:

 Grundutbildning ramanslag

80 450

B 38. Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning ramanslag

275 532

B 39. Mitthögskolan: Grundutbildning ramanslag

304 044

B 40. Mälardalens högskola: Grundutbildning ramanslag

203 776

B 41. Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning ramanslag

13 165

B 42. Södertörns högskola: Grundutbildning ramanslag

75 975

B 43. Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning ramanslag

21 743

Anslag Anslagstyp

Anslagsbelopp

 (tusental

kr)

B 44. Enskilda och kommunala

 högskoleutbildningar m.m. ramanslag 1

379 837

B 45. Särskilda utgifter vid universitet och

 högskolor m.m. ramanslag

534 155

B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete

 vid vissa högskolor ramanslag

295 196

B 47. Sunet ramanslag

100 000

B 48. Ersättningar för klinisk utbildning

 och forskning ramanslag 1

549 946

C 1. Högskoleverket ramanslag

143 671

C 2. Verket för högskoleservice ramanslag

10 000

C 3. Centrala studiestödsnämnden ramanslag

276 727

D 1. Forskningsrådsnämnden: Forskning och

 forskningsinformation ramanslag

83 276

D 2. Forskningsrådsnämnden: Förvaltning ramanslag

18 318

D 3. Humanistisk-samhällsvetenskapliga

 forskningsrådet: Forskning ramanslag

210 444

D 4. Humanistisk-samhällsvetenskapliga

 forskningsrådet: Förvaltning ramanslag

 7 795

D 5. Medicinska forskningsrådet: Forskning ramanslag

326 533

D 6. Medicinska forskningsrådet: Förvaltning ramanslag

9 771

D 7. Naturvetenskapliga forskningsrådet: Forskning ramanslag

525 426

D 8. Naturvetenskapliga forskningsrådet:

 Förvaltning ramanslag

 18 773

D 9. Teknikvetenskapliga forskningsrådet:

 Forskning ramanslag

 272 237

D 10. Teknikvetenskapliga forskningsrådet:

 Förvaltning ramanslag

9 244

D 11. Rymdforskning ramanslag

38 837

D 12. Rådet för forskning om universitet och ramanslag

8 207

 högskolor

D 13. Kungl. biblioteket ramanslag

190 162

D 14. Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek ramanslag

8 029

D 15. Institutet för rymdfysik ramanslag

36 434

D 16. Polarforskningssekretariatet ramanslag

21 850

Anslag Anslagstyp

Anslagsbelopp

 (tusental

kr)

D 17. Rådet för forsknings- och utvecklingssam-

 arbete mellan Sverige och EU ramanslag

9 506

D 18. Europeisk forskningssamverkan ramanslag

317 367

D 19. Särskilda utgifter för forsknings-

 ändamål ramanslag

104 366

D 20. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning ramanslag

90 978

E 1. Kostnader för Sveriges medlemsskap i

 i Unesco m.m. ramanslag

35 828

E 2. Utvecklingsarbete inom Utbildnings-

 departementets område m.m. ramanslag

18 947

Summa för utgiftsområdet 25

357 109

2 Lagtext

2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

 Härigenom föreskrivs att 15 kap. 6 § skollagen (1985:1100)1 skall ha följande

lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 15 kap.

 6 §

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får utan hinder av Regeringen får utan hinder av

föreskrifterna i 4 kap. 4 §, 5 föreskrifterna i 4 kap. 4 §, 5 kap.

kap. 21 § och 11 kap. 5 § meddela 21 §, 11 kap. 5 § och 13 kap. 8 §

föreskrifter om skyldighet för den meddela föreskrifter om skyldighet

som vill genomgå särskilt anordnad för den som vill genomgå särskilt

prövning i grundskolan, gymnasie- anordnad prövning i grundskolan,

skolan eller kommunal vuxenut- gymnasieskolan, kommunal vuxenut-

bildning att betala en avgift bildning eller svenskundervisning

som tillfaller huvudmannen för för invandrare att betala en av-

utbildningen. gift som tillfaller huvudmannen

 för utbildningen.

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

 1 Lagen omtryckt 1991:1111.

2.2 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)

 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434) skall ha

följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 2 §

 Staten skall som huvudman anordna högskolor för

 1. utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på

beprövad erfarenhet, och

 2. forskning och konstnärligt utvecklingsarbete samt annat utvecklingsarbete.

--------------------------------------------------------------------

 I forskning och Högskolorna skall också samverka

utvecklingsarbete ingår att med det omgivande samhället och

sprida kännedom om verksamheten informera om sin verksamhet.

samt om hur sådana kunskaper och

erfarenheter som har vunnits i

verksamheten skall kunna

tillämpas.

_____________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

3 Inledning

3.1 Allmänt

Utgiftsområdet avser skola och barnomsorg, vuxenutbildning, kvalificerad

yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom

Utbildningsdepartementets område. Förslaget bygger på de förslag regeringen

tidigare presenterat i fråga om satsningar på vuxenutbildning och högskoleut-

bildning, först i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150), sedan i

sommarens sysselsättningsproposition (prop. 1995/96:222). Förslag till

ställningstaganden inom olika utbildningsområden presenteras. Vidare innehåller

budgetförslaget förslag till anslag och andra ställningstaganden i anslutning

till de förslag till mål och riktlinjer för forskningen och forskningspolitiken,

som regeringen presenterar i den forskningspolitiska propositionen (prop.

1996/97:5), vilken beslutas idag. Sistnämnda proposition bygger i vissa delar på

förslagen i propositionen (prop. 1996/97:22) om statliga stiftelser, vilken även

beslutas idag. De resursmässiga konsekvenserna av förslagen i IT- propositionen

(prop. 1995/96:125) tas nu upp. Delar av resurssatsningen inom IT-området har

ett samband med de förslag inom biblioteksområdet som läggs fram i regeringens

proposition (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik.

 En välutbildad befolkning är en avgörande förutsättning för en ekonomisk

utveckling som kan stärka och utveckla vårt demokratiska välfärdssamhälle.

Därför görs viktiga satsningar på en expansion av vuxenutbildning och högskola.

Detta sker i en statsfinansiell situation där även utbildningen och forskningen

måste bidra till saneringen av statsfinanserna. Regeringen har tidigare

redovisat detta i propositioner enligt vad som ovan nämnts. För att få utrymme

för ytterligare angelägna åtgärder som nu föreslås har omprioriteringar gjorts

inom ramarna.

 Förutom vuxenutbildning och högskoleutbildning spelar förskola och skola en

mycket betydelsefull roll för tillväxt och välstånd vilket påpekas alltmer i den

internationella debatten både av OECD (senast i The OECD Jobs Strategy,

Technology, Productivity and Job Creation, 1996) och av fristående ekonomer.

Behov av återkommande utbildning i ett livslångt lärande framhålls. Genomgående

betonas också behovet av nya former för kunskaper, kunskapsproduktion och

lärande.

3.2 Utvecklingsperspektivet

Som ett resultat av framsynta utbildningssatsningar under årtionden är svenska

folket välutbildat. I relation till bruttonationalprodukten, BNP, har den totala

offentliga utbildningskostnaden ökat de senaste åren. Budgetåret 1994/95

beräknades den sammanlagda kostnaden för statens, kommunernas och landstingens

utbildningsverksamhet uppgå till ungefär 7% av BNP, vilket internationellt sett

är en förhållandevis stor andel.

Figur 16.3.1

Offentliga utgifter för utbildningsområdet i procent av BNP

 i Sverige jämfört med OECD

Sverige avsätter mer offentliga medel till utbildningsområdet i procent av BNP

än genomsnittligt i övriga OECD-länder. Kostnaden för skola och förskola

minskade i vårt land i relation till BNP mellan år 1991 och 1993, men låg

fortfarande på en relativt hög nivå. Samtidigt har kostnaden för högskoleområdet

ökat i vårt land sedan slutet av 1980-talet.

Expansionen av den eftergymnasiala utbildningen under 1960-talet, utbyggnaden av

gymnasieskolan under 1980-talet samt omfattande satsningar på vidareutbildningar

för vuxna har medfört att stora delar av befolkningen numera har en bred

utbildning på gymnasie- eller högskolenivå. Sedan slutet av 1980-talet pågår

dessutom en kraftig expansion av högskolan. Fortfarande finns dock stora grupper

av vuxna med en utbildning som inte motsvarar det moderna arbetslivets krav.

Vidare är de högutbildade mycket ojämnt fördelade på arbetsmarknaden. Inom till-

verkningsindustrin är andelen med högskoleutbildning knappt 20%, medan den inom

den offentliga sektorn uppgår till över 40%.

 Stor vikt har i Sverige sedan länge lagts vid allas behov av grundläggande

utbildning. Internationellt sett är detta ett svenskt kännetecken. 1900-talets

skol- och vuxenutbildningsreformer har varit av stor betydelse. Sverige har

också enligt en OECD-studie (Adult Literacy, 1995) fortfarande ett

internationellt försteg genom befolkningens höga läs- och skrivförmåga. Viktigt

för detta är även vår barnomsorg, som har till uppgift att ge barn pedagogisk

stimulans och som gör det möjligt för småbarnsföräldrar att kombinera arbete

eller studier med föräldraskap. Barnomsorgen har under de senaste 25 åren byggts

ut såväl kvalitativt som kvantitativt.

 I Sverige skall skolan inte bara erbjuda undervisning av hög kvalitet till

gagn för framtida välstånd och ekonomisk tillväxt. Genom ett nära samarbete

mellan förskola, skolbarnsomsorg och skola skapas bättre förutsättningar att

möta varje barn på dess individuella nivå. För alla barn och ungdomar utgör

skolan och dess vardag en stor och betydelsefull del av deras liv. För eleverna

är skolan en helhet. Det är lärande och lektioner, men också kamrater, vänner,

vuxenkontakter osv. I den skolpolitiska diskussionen är det viktigt att se

skolan både som en förberedelse för livet och som en stor del av själva livet.

Utifrån detta perspektiv blir frågor om utveckling, kvalitet, rättvisa och

möjligheten att påverka av central betydelse. Skolans betydelse för att skapa

välfärd och åstadkomma en god fördelningspolitik får inte underskattas.

Regeringen avser att återkomma till bl a dessa frågor i en kommande

utvecklingsplan för skolan.

 Den svenska utbildningspolitiken har vidare skapat ett öppet utbildningssystem

utan återvändsgränder. Sedan över 30 år tillbaka har vi en gemensam grundskola.

Den nyligen genomförda gymnasiereformen innebär en gymnasieskola för alla där

inget program får bli en återvändsgränd som stänger ute elever från ett aktivt

medborgarskap, ett utvecklat arbetsliv eller vidare studier. Det handlar också

om vuxenutbildningen där folkbildning - studieförbund och folkhögskola - är det

äldre inslaget och komvux det nyare. När den svenska vuxenutbildningen nu skall

utvecklas i en ny form sker det som ett ytterligare steg i en lång utveckling.

 Folkbildningens historia är både parallell till och en förutsättning för

demokratiseringen av Sverige under 1800- och 1900-talen. Det öppna

utbildningssystemet, varav folkbildningen är en del, och dess principer är basen

både för den svenska demokratin och för uppnådda ekonomiska framsteg.

Folkbildningen behandlas under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och

fritid.

 Sverige har även en lång tradition på yrkesutbildningens område. Yrke-

sutbildningen bedrivs i många former inom högskola, gymnasieskola och

vuxenutbildning. Den pågående försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning ger många spännande möjligheter till samverkan mellan kommuner,

näringsliv och högskolor.

 Det är också värt att notera att Sverige tillsammans med de andra nordiska

länderna blivit pionjärer i världen för utbildningen för olika kategorier av

funktionshindrade. Detta förhållande är ett av de tydligaste uttrycken för

strävan till ett samhälle där inga utesluts. Framför allt innebar utvecklingen

under 1960- och 1970-talet något nytt. Utbildningens syfte blev att förbereda

för ett liv i samhället och utanför de gamla, stora institutionerna.

 Den svenska högskolan bär på en tradition av kvalitet, öppenhet och

nyttoinriktning. Denna inriktning behöver förstärkas. Den tidigare traditionen

är en styrka när nu universiteten och högskolorna utöver att undervisa och

forska i ökad utsträckning skall samverka med det övriga samhället (högskolans

tredje uppgift). Vidare har den svenska högskolan en god regional förankring,

vilket utgör en god grund för fortsatt utveckling.

Figur 16.3.2

I högskolans uppgift att samverka med det övriga samhället ingår i fort-

sättningen att fungera som en stödjepunkt för användningen av informa-

tionsteknologi. Den kompetens och de resurser som universiteten och högskolorna

besitter skall kunna utnyttjas för att ge information och stöd åt medborgarna.

Högskolorna kan även spela en mer aktiv roll inom utbildning, folkbildning och

kultur genom en bredare samverkan med olika utbildningsanordnare och bibliotek

allteftersom dessa ansluts till Internet. Det är också naturligt att högskolan

har en central roll vid genomförandet av de olika åtgärder som nu vidtas som en

uppföljning av den tidigare nämnda IT-propositionen (prop. 1995/96:125).

Åtgärderna skall ses som en samlad nationell satsning för att sprida och öka IT-

användningen. Genom insatser från olika intressenter inom området

utbildning/forskning/kultur kan ett ökat utbud av IT-baserad information

åstadkommas, som kan användas inom många verksamhetsområden.

Universitetsdatanätet SUNET utgör en bas för informationsutbytet. De bättre

möjligheter som skapas är också ett led i regeringens strävan att genomföra

kompetenshöjande åtgärder och sprida utbildningsmöjligheterna.

 Högskolans pågående expansion är betydande och har framför allt kommit

ungdomarna tillgodo. Av ungdomar i åldersgruppen 20-21 år var ungefär 12%

registrerade i högskolan år 1990/91. Läsåret 1994/95 hade andelen i motsvarande

åldersgrupp mer än fördubblats och var nästan 25%. Av alla ungdomar går nu

30-35% vidare till högskolan före 25 års ålder och ytterligare 10-15% börjar

senare.

 Forskarutbildningen genomgår en fortsatt expansion till skillnad från många

OECD-länder. Med nuvarande utvecklingstakt i forskarutbildningen beräknas

antalet forskarutbildade i befolkningen senast omkring år 2010 att ha

fördubblats jämfört med år 1990.

 Det finns ur regional synvinkel fortfarande stora skillnader i befolkningens

utbildningsnivå. Merparten av landets lågutbildade och personer, som har högst

en tvåårig gymnasieskolutbildning, bor utanför universitetsregionerna. Den

satsning som sker inom vuxenutbildningen innebär att 100 000 personer per år,

dvs motsvarande en årskull, får möjlighet att oavsett bostadsort komplettera sin

utbildning till en nivå, som vi redan med självklarhet ger våra ungdomar, och

även få behörighet till högskolan. Vuxenutbildningens former utvecklas genom att

vuxenutbildningssatsningen planeras genomföras som projekt med stort lokalt

ansvar. Inom ramen för en satsning av 30 000 permanenta högskoleplatser sker

samtidigt en förstärkning av de mindre och medelstora högskolorna. Sammantaget

ger detta en snabbare kompetenstillväxt utanför universitetsregionerna och

bidrar på sikt till en minskning av skillnaderna i utbildningsnivå mellan

landets olika delar. Detta är i sin tur en viktig förutsättning för det kom-

petenstillskott som behövs inom näringslivet i alla delar av Sverige.

Figur 16.3.3

Procentandel av befolkningeni åldern 25-64 år som har en

högskoleexamen, den 1 januari 1986 respektive 1996

I storstadslänen Stockholm, Göteborg och Malmö bor nästan 40 procent av Sveriges

befolkning. Av åldersgruppen 25-64 år i dessa län har ungefär 32 procent en

högskoleexamen, vilket är en ökning med 10 procentenheter på tio år. I övriga 21

län har denna andel under samma period, genomsnittligt sett, ökat till cirka 22

procent, vilket motsvarar den andel som storstadslänen hade för tio år sedan.

De regionala högskolorna rekryterar dessutom nya grupper till högskolan. Enligt

SCB:s studier är det påfallande stora skillnader i den sociala fördelningen av

högskolenybörjare mellan å ena sidan universitet och fackhögskolor och å andra

sidan regionala högskolor. Andelen av de yngre nybörjarna under 25 år som kom

från lägre tjänstemanna- och arbetarbakgrund under början av 1990-talet var

50% vid de mindre högskolorna, men bara 35% vid universiteten.

 Den satsning på en expansion av den högre utbildningen i Sverige som nu

föreslås är mot bakgrund av tillväxt- och sysselsättningsaspekterna en av de

viktigaste utbildningspolitiska åtgärderna sedan slutet av 1980-talet. Av den

europeiska utvecklingen kan vissa slutsatser dras som bör tas till vara i den

svenska planeringen.

 Antalet studerande inom den högre utbildningen har ökat i samtliga EU- och

EES-länder sedan 1970-talet. I bland annat Sverige, Norge, Finland, Italien och

Storbritannien samt på Irland och Island har expansionen dessutom under de

senaste åren varit kraftig. På vissa håll har man börjat tala om så kallad

massutbildning.

 I de flesta EU- och EES-länderna har antalet studerande relativt sett ökat mer

än verksamhetens ekonomiska resurser. Trots effektiviseringar har detta på flera

håll skapat en tilltagande oro för kvaliteten i utbildningen.

 Den stora utmaningen för länderna med en expanderande högre utbildning,

däribland Sverige, är nu att bibehålla kvaliteten i den högre utbildningen.

Detta fordrar att högskolorna prioriterar frågor som rör utvecklingen av

undervisningen och att enskilda lärare beaktar behoven av egen pedagogisk

fortbildning. Resursmässigt innehåller det svenska systemet en kvalitetssäkring

i så måtto att statens krav på högskolorna i fråga om prestationer åtföljs av en

resurstilldelning som är direkt avpassad till kraven. Kvaliteten i den högre

utbildningen är också beroende av kvaliteten i utbildningsväsendet i övrigt. För

Sveriges del gäller att en kvalitetshöjning i grund- och gymnasieskolan, en

integrering av förskola - skola - barnomsorg, ett fullföljande av

gymnasiereformen och nya läroplaner på sikt bidrar till bättre rustade studenter

och därmed till ökad kvalitet i den högre utbildningen.

 Kvaliteten i utbildningen och forskningen är även beroende av i vilken

utsträckning det skapas lika villkor för kvinnor och män. Det fortsatta

jämställdhetsarbetet blir därför viktigt för kvaliteten i verksamheterna.Den

demografiska utvecklingen blir även i fortsättningen en av de styrande

faktorerna för hela utbildningsväsendet. I flertalet av Europas länder förutses

på längre sikt en ganska kraftig minskning av antalet ungdomar under 20 år.

Sverige förutses dock inte under de första decennierna efter sekelskiftet få en

lika kraftig minskning av skolans elevunderlag och av antalet personer i

arbetsför ålder som flertalet av Europas länder. Denna utveckling pekar med

andra ord mot att vi måste fortsätta att kalkylera med i förhållande till andra

länder relativt stora utbildningsbehov på längre sikt både inom skolan,

högskolan och vuxenutbildningen. T ex är de stora årskullarna födda åren 1989 -

1994 nu på väg in i skolåldern.

Figur 16.3.4

Antal elever i grundskola och inskrivna barn inom barnomsorg,

med prognos för åren 1995-2000

Totala antalet elever i grunskolan fortsätter att öka fram till omkring

sekelskiftet medan antalet yngre barn i åldrarna 0-6 år förväntas minska, vilket

kan innebära en viss nedgång av antalet inskrivna barn inom barnomsorgen.

Figur 16.3.5

Antal deltagare (helårspersoner) i olika utbildningsformer

från 16 års ålder, med prognos för åren 1995-2000.

Gymnasieskolans elevantal förväntas bli relativt konstant strax över 300 000

under de närmaste åren. De satsningar som genomförs inom högskole- och

vuxenutbildningsområdet innebär att vi får en fortsatt ökning av

deltagarvolymerna inom dessa utbildningsformer. Däremot beräknas ingen ökning

ske av antalet personer i personal- och arbetsmarknadsutbildning, men denna

utveckling styrs i huvudsak av arbetsmarknaden själv.

3.3 EU-samarbetet inom utbildning och forskning

Utbildnings- och forskningssamarbetet inom Europeiska unionen under det första

året av svenskt medlemskap har tidigare redovisats för riksdagen i regeringens

skrivelse 1995/96:190 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen under

1995.

 1996 igångsattes samtliga verksamheter i utbildningsprogrammen Sokrates för

skola och högre utbildning och Leonardo da Vinci för yrkesutbildning, som

genomförs t.o.m år 1999. I Sverige har intresset för programmen varit stort. Det

är också angeläget att de möjligheter till nya erfarenheter och kontakter som

programmen ger utnyttjas aktivt och under hela programperioden. Därmed hemförs

även EU-medel till svensk utbildning.

 En första redovisning av verksamhetsresultaten i Leonardo kommer att ges i den

utvärdering som kommissionen gör år 1997 på grundval av nationella rapporter.

Rapporterna skall vara inlämnade före utgången av 1996. Hösten 1996 inleder

kommissionen även den översyn av Sokratesbudgeten som rådet och

Europaparlamentet förutsatte när programmet antogs.

 Den krets av länder som deltar i utbildningssamarbetet vidgas successivt. Av

särskilt intresse för Sverige är de möjligheter att ytterligare förstärka

Östersjösamarbetet som öppnas när de baltiska staterna och Polen börjar delta i

Sokrates och Leonardo 1997-98.

 Europeiska året för livslångt lärande är nu inne i sitt slutskede. Vikten av

livslångt lärande för att rusta människor för informationssamhället börjar dock

uppmärksammas alltmer även i andra sammanhang inom EU. Åtgärder för återkommande

utbildning är en hörnsten i svensk utbildnings- och arbetsmarknadspolitik och

regeringen anser att detta område bör ges hög prioritet i den pågående

utvecklingen av en EU- strategi för sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Av

samma skäl skulle regeringen i utbildningsprogrammen välkomna ökade satsningar

på vuxenutbildning och yrkesutbildning.

 Samtidigt måste understrykas att EU:s möjligheter till konkreta insatser på

utbildningsområdet är, och skall vara, begränsade till åtgärder som främjar

rörlighet och utbyten mellan medlemsländerna. Åtgärderna skall också för varje

medlemsland ha ett mervärde och kunna genomföras oavsett utbildningssystem och

nationella, politiska prioriteringar. Det är mot denna bakgrund som Sverige,

liksom andra medlemsländer, varit kritiskt till flera av de åtgärdsförslag som

kommissionen lagt fram i sin vitbok om utbildning, Lära och lära ut - på väg mot

kunskapssamhället.

 Däremot har Sverige varit positivt till de initiativ som kommissionen tagit

till förbättringar av systemen för ömsesidigt erkännande av examina samt till

utveckling av användningen av informationsteknik i undervisningen. Åtgärder som

rådet nyligen godkänt inom dessa områden har också sitt ursprung i svenska

förslag - bl.a. kommer nu de svenska och nordiska skoldatanäten att kunna

utvidgas till andra medlemsländer. Utbildningsdepartementet har under året

utarbetat ett diskussionsunderlag om kommissionens vitbok och EU:s

utbildningsarbete. Syftet är att främja en bred debatt i Sverige om

kommissionens överväganden och förslag, inför ett slutgiltigt svenskt

ställningstagande till dessa när rådet återkommer till vitboken under det

nederländska ordförandeskapet år 1997. Samtidigt vill departementet initiera en

diskussion om det framtida utbildningssamarbetet i EU.

 Inom forskningsområdet pågår för närvarande EU:s fjärde ramprogram för

forskning och teknisk utveckling (1994-1998). Under år 1996 är en av de

viktigaste frågorna att besluta om ett finansiellt tillägg till detta. Åtta

arbetsgrupper har lämnat förslag till förstärkning av forskningsinsatserna

avseende bl.a. framtidens bil, intermodala transporter, vaccin och virus-

sjukdomar samt miljöfrågor kring vatten. Frågan om EU-forsknnigen behandlas

utförligt i forskningspropositionen (1996/97:5). I juni 1996 överlämnade Sverige

sina preliminära synpunkter på utformning och innehåll beträffande EU:s femte

ramprogram för forskning och utveckling som avser åren 1998-2002. Beredningen av

programmet kommer att fortgå under 1996 och 1997 med målet att beslut skall

kunna fattas i slutet av 1997.

3.4 Utgiftsutveckling

Utgiftsutvecklingen för varje verksamhetsområde inom utgiftsområde 16

framgår av följande sammanställning (miljoner kronor):

 Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag

Beräknat

 därav

 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998

1999

Barnomsorg, skola och

vuxenutbildning 2 898 5 005 4 202 3 012 4 275 4 563

5 172

Universitet och högskolor 17 478 27 762 27 187 18 660 18 289 18 609

18 551

Högskolemyndigheter 247 536 506 374 430 369

373

Nationella och internationella2 543 3 793 3 678 2 649 2 308 2 211

2 278

forskningsresurser

Gemensamma ändamål 49 77 72 68 55 59

60

Totalt för utgiftsområde 16 23 215 37 173 35 645 24 763 25 357 25 811

26 434

Utgiftsutvecklingen under perioden 1997-1999 beror av de besparingar, som

företas med anledning av saneringsprogrammet för statsfinanserna, och av de

utbildningssatsningar och den finansiering av reformer som regeringen fört fram

i vårpropositionen och sommarens sysselsättningsproposition.

 Ramen för utgiftsområde 16 har nedjusterats i förhållande till vårpropo-

sitionen med ca 265 miljoner kronor för 1997. Minskade utgifter har således

beräknats för senareläggningen av utbildningssatsningen inom vuxenutbildningen

med ca 200 miljoner kronor. Vidare har överföringar gjorts till andra

utgiftsområden med sammanlagt ca 100 miljoner kronor, med anledning bl.a. av

kompensation för lokalkostnader inom forskningen samt satsningen på uppsökande

verksamhet och utbildning i samhällsfrågor under UO 17. Utgiftsområdet har eng-

ångsvis tillförts 35 miljoner kronor från utgiftsområde 15 för administration

inom CSN av det föreslagna särskilda utbildningsbidraget.

 Enligt sysselsättningspropositionen skall i finansieringssyfte besparingar om

1 000 miljoner kronor vidtas inom Utbildningsdepartementets område år 1999

(prop. 1995/96:222 s. 3.3). Förslag läggs ej nu fram om hur detta skall ske. Av

rent tekniska skäl har dock en besparing om 1 000 miljoner kronor för år 1999

lagts in under verksamhetsområdet Universitet och högskolor (anslaget C 48).

4 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning

4.1 Allmänt

--------------------------------------------------------------------

| De viktigaste frågorna inom verksamhetsområdet är att höja kvali-|

| teten inom området skola och barnomsorg och att utveckla den |

| nyligen beslutade särskilda vuxenutbildningssatsningen som ett |

| led i en successiv förnyelse av vuxenutbildningen. |

--------------------------------------------------------------------

Verksamhetsområdet omfattar anslag till de två skolmyndigheterna, utveckling,

forskning och fortbildning inom skolområdet samt de statliga skolorna

(sameskolor, specialskolor och statens skolor för vuxna). Bidrag lämnas till

särskilda insatser för elever med handikapp i skolan, viss verksamhet inom det

kommunala skolväsendet, driften av fristående skolor (främst kompletterande

skolor) samt till svensk undervisning i utlandet. Vidare ingår i området den

särskilda vuxenutbildningssatsningen och försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning.

 Den 1 juli 1996 fördes ansvaret för barnomsorgen över från Socialdepartementet

till Utbildningsdepartementet. Barnomsorgen skall genom pedagogisk

gruppverksamhet ge barnen stöd och stimulans för deras emotionella och

intellektuella utveckling och möjliggöra för föräldrar att förena föräldraskap

med förvärvsarbete eller studier. Socialtjänstlagen anger också att man skall

utgå från barnets behov av barnomsorg. Förskoleverksamhetens uppgift är att

genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn en utvecklande och stimulerande

verksamhet, fostran och omvårdnad. Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera

skolan samt erbjuda barn stöd i deras utveckling och en meningsfull fritid. Det

decentraliserade ansvaret för skolan med ett större ansvarstagande på lokal nivå

måste kombineras med en politisk styrning på nationell nivå. Det är bl.a. mot

denna bakgrund som riksdagen har beslutat att en utvecklingsplan skall tas fram

vart tredje år. Utvecklingsplanen skall framför allt vara statsmakternas

policydokument för skolverksamheten och skall i viktiga delar underställas

riksdagen (prop. 1990/91:18, bet. 1990/91:UbU4, rskr. 1990/91:76). Avsikten är

att utvecklingsplanen skall vara av betydelse för planerings- och

utvecklingsarbetet på såväl central som lokal nivå. Regeringen har därför för

avsikt att under våren 1997 lämna en nationell utvecklingsplan som omfattar

såväl barnomsorg som skola och vuxenutbildning.

 Regeringens viktigaste uppgift inom det samlade verksamhetsområdet är att inom

varje verksamhet vidta kvalitetshöjande åtgärder. Viktiga frågor är härvid bl.a.

att öka integreringen inom skola och barnomsorg, att fortsätta följa och

utveckla gymnasieutbildningen, att öka intresset för naturvetenskap och teknik

bland eleverna samt att utveckla den vuxenutbildningssatsning som redovisats i

den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) och i regeringens

proposition Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten till år 2000, ändrade

anslag för budgetåret 1995/96, finansiering m.m. (prop. 1995/96:222).

 Regeringen arbetar för att allmänt höja intresset för naturvetenskap och

teknik i syfte att öka antalet studerande inom dessa ämnen på både skol- och

högskolenivå. En positiv utveckling av svenskt näringsliv och offentlig

verksamhet förutsätter fler naturvetare och tekniker. Kunskaper i naturvetenskap

och teknik behövs också för att alla samhällsmedborgare skall kunna delta aktivt

i debatt och beslut. Regeringen genomför därför sedan ett antal år särskilda

insatser för att bl.a. utveckla pedagogiken på området. Exempel på detta är det

femåriga NOT-projektet, som inleddes 1993/94 och som Skolverket och

Högskoleverket bedriver tillsammans, liksom de nationella resurscentra i kemi,

fysik och teknik som finns vid universiteten i Stockholm,[REDACTED_EFTERNAMN] respektive

Linköping. Regeringens åtgärder beskrivs utförligare i avsnitt 5.

 Informationstekniken ger nya förutsättningar för skolarbetet, såväl vad gäller

innehåll i undervisningen som arbetsformer och pedagogik. För att alla elever

skall få kunskaper om IT, som minst motsvarar kraven i läroplaner och

kursplaner, krävs att eleverna dels har tillgång till datorer, program och

nätverk, dels får använda datorn som ett verktyg i skolarbetet. Härvid är det

viktigt att de lärare som skall föra ut IT till eleverna särskilt beaktar

skillnaderna mellan flickors och pojkars sätt att nalka sig tekniken. Efter

riksdagens beslut med anledning av propositionen Åtgärder för att bredda och

utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125, bet.

1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282) har regeringen givit Skolverket ett vidgat

uppdrag i syfte att stimulera användningen av IT, t.ex. vad gäller fortsatt

utveckling av skoldatanätet och initiativ på läromedelsområdet.

 Barns och ungdomars lärande och sociala utveckling bör ses som en kontinuerlig

process, i vilken både erfarenheter från vardagslivet i familjen och

kamratkretsen och den pedagogiska verksamheten i förskola/skola spelar roll

utifrån varje barns förutsättningar och behov. Mot den bakgrunden är det

självklart att se förskola och skola i ett sammanhang utifrån en helhetssyn på

utveckling och kunskapstillväxt. Regeringen har därför i propositionen Vissa

skolfrågor m.m. (prop. 1995/96:206) redovisat sin syn på integrationen

förskoleverksamhet - skola - skolbarnsomsorg i syfte att förbättra barns

förutsättningar. Arbetet med dessa frågor kommer att intensifieras i höst och

under det kommande året. Regeringen har vidare tillsatt en särskild kommitté

(dir. 1996:61) med uppdrag att utarbeta ett samlat måldokument för den

obligatoriska skolan, förskolans s.k. sexårsverksamhet och skolbarnsomsorgen.

 En kommitté (dir. 1995:19) har i uppdrag att belysa det inre arbetet i det

offentliga skolväsendet för barn och ungdom och föreslå åtgärder för att

stimulera den pedagogiska utvecklingen. Kommitténs arbete skall vara slutfört

den 1 november 1997. En kommitté (dir. 1994:29 och 1994:128) följer utvecklingen

inom gymnasieskolan. Arbetet skall vara slutfört den 30 juni 1997. Vidare har en

kommitté (dir. 1995:134) i uppdrag att utreda hur ansvaret för utbildning och

omvårdnad i anslutning till utbildning av funktionshindrade elever skall

fördelas mellan stat, kommun och landsting samt vem som skall finansiera

verksamheten. Kommittén skall ha slutfört sitt uppdrag senast den 15 september

1997. En kommitté har även tillsatts för att föreslå åtgärder som kan förebygga

läs- och skrivsvårigheter (dir. 1996:60). Vidare avser regeringen tillsätta en

arbetsgrupp för samverkan kring arbetet med skolans värdegrund.

 Riksdagen har beslutat att en särskild vuxenutbildningssatsning skall göras

under fem år med start den 1 juli 1997 (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15,

rskr. 1995/96:307). Detta görs i syfte att öka sysselsättning och tillväxt och

skall utgöra inledningen till en successiv förnyelse av vuxenutbildningen vad

gäller dess organisation, innehåll, arbetsformer och aktörer för att nå nya

målgrupper som i dag inte får del av samhällets utbildningsinsatser. Kommunerna

skall få bidrag för denna satsning enligt en ny modell. De åtgärder mot

arbetslösheten som har funnits under ett antal år i form av särskilda

vuxenutbildningsinsatser skall samtidigt upphöra. Vårterminen 1997 blir därmed

en övergångsperiod med bidrag enligt nuvarande modell, medan den femåriga

särskilda vuxenutbildningssatsningen planeras. Regeringen har den 22 augusti

1996 inrättat en delegation för den särskilda vuxenutbildningssatsningen med

uppgift att förbereda och i ett inledningsskede leda utbildningssatsningen,

utarbeta förslag till fördelning av medlen till kommunerna och följa

verksamheten.

 Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda ett

nationellt kunskapslyft för vuxna (dir. 1995:65), Kunskapslyftskommittén (U

1995:09). Kommittén har lämnat sitt första delbetänkande, En strategi för

kunskapslyft och livslångt lärande (SOU 1996:27), som för närvarande

remissbehandlas. Den beslutade femåriga särskilda vuxenutbildningssatsningen

förändrar förutsättningarna och påverkar tiden för kommitténs arbete. Regeringen

utfärdar i dag tilläggsdirektiv till kommittén som innebär att kommittén skall

följa satsningen och den verksamhet som kommer till stånd. Kommittén skall med

det som utgångspunkt under femårsperioden vid flera tillfällen avrapportera till

regeringen och, för att möjliggöra en successiv reformering, då också ha

möjlighet att lämna delförslag till förändringar och justeringar. Kommittén

kommer också att ha ett samordningsansvar beträffande utvärderingen av

satsningen. Kommittén skall ha slutfört sitt arbete senast den 1 mars år 2000.

Avsikten är att kommitténs förslag skall ligga till grund för en reformering av

vuxenutbildningen som efter femårsperioden avlöser den särskilda vuxenut-

bildningssatsningen.

 En särskild utredare (U 1995:07) har tillkallats av regeringen för att föreslå

åtgärder som kan främja användningen av distansmetoder inom främst

vuxenutbildningen och högskolan (dir. 1995:69). Utredaren skall redovisa sina

förslag i denna del till regeringen senast den 31 maj 1998. Utredaren har också

berett och till regeringen lämnat förslag om stöd till projekt som syftar till

att utveckla användningen av distansmetoder i utbildningen. Regeringen har under

våren 1996 fattat beslut om ca 80 miljoner kronor i bidrag till sådana projekt

från anslag inom Utbildningsdepartementets område. Dessutom har regeringen

beviljat medel för ett gemensamt konferenssystem för ett tjugotal av projekten

inom folkbildningsområdet. Distansutbildningen redovisas även under avsnitt 5.

 Sverige deltar nu aktivt i EU:s verksamhet inom skolområdet. Leonardo da

Vinci-programmet omfattar yrkesutbildning på alla nivåer. I Sokrates-programmet

ingår skolprogrammet Comenius, distans- och vuxenutbildning samt olika åtgärder

för informations- och erfarenhetsutbyte, t.ex. studiebesöksprogrammet Arion.

Språkprogrammet Lingua ingår i både Sokrates- och Leonardo da Vinci-programmen.

Totalt fick svenska projekt 25 miljoner kronor 1995/96 till Leonardoprogrammet

från EU. För Comenius och Lingua tillsammans fick Sverige under samma tid drygt

6 miljoner kronor. Också CEDEFOP (Europeiska centret för utveckling av yrkes-

utbildning) har ett studiebesöksprogram där Sverige deltar.

Sammanfattning av större utgiftsförändringar inför år 1997

Den största utgiftsökningen inom området är kostnaderna för den särskilda

vuxenutbildningssatsning som genomförs fr.o.m. den 1 juli 1997. Medlen härför

har beräknats under ett nytt anslag, benämnt Särskilda utbildningsinsatser för

vuxna. Satsningen skall vara femårig och regeringens avsikt är att man under

genomförandeperioden i praktiskt utvecklingsarbete och i konkret tillämpning

skall pröva former och få erfarenheter som kan ligga till grund för en successiv

reformering av vuxenutbildningen.

 För att höja kvaliteten i gymnasieutbildningen behövs åtgärder på flera plan

och medverkan av flera aktörer som agerar samlat. Regeringen har i

propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1995/96:206) redovisat behovet av

informationsinsatser. Anslaget Genomförande av skolreformer föreslås få ökade

medel som en engångsanvisning för bl.a. sådana insatser.

 I många invandrartäta områden med få elever med svenska som modersmål skapas

en språkmiljö i och utanför skolan, som ger få naturliga tillfällen att använda

det svenska språket. Det skapar särskilda svårigheter när det gäller att

utveckla goda kunskaper i svenska språket. Skolan ensam kan inte lösa detta, men

det är viktigt att skolan gör allt vad den kan för att stödja invandrarelevernas

språkutveckling. Regeringen föreslår därför under anslaget Skolutveckling att 5

miljoner kronor anvisas under 1997 för att ge extra stöd i svenska språket för

elever i invandrartäta områden.

 Skolverket har på uppdrag av regeringen utrett frågan om ett utveck-

lingscentrum för svenskundervisning för invandrare (sfi) och svenska som

andraspråk. Utredningen är nu föremål för remissbehandling. Regeringen kommer

därefter att ta ställning till Skolverkets förslag.

 För att finansiera kostnaderna för Delegationen för genomförande av vissa EU-

program inom utbildning och kompetensutveckling m.m. om 4,7 miljoner kronor har

vissa omdisponeringar gjorts inom verksamhetsområdet. Således har en mindre

minskning gjorts av anslagen till Skolverket, Statens institut för

handikappfrågor i skolan, Skolutveckling och produktion av läromedel för elever

med handikapp, Särskilda insatser på skolområdet och Statens skolor för vuxna.

Regeringen bedömer att en sådan nedjustering kan ske, bl.a. med hänsyn till det

anslagssparande som finns hos myndigheterna.

 Av statsfinansiella skäl föreslås en besparing om 40 miljoner kronor inom

verksamhetsområdet. Denna föreslås fördelad med 20 miljoner kronor av anslaget

Skolutveckling och 20 miljoner kronor av anslaget Forskning inom skolväsendet.

Regeringen gör bedömningen att en stor del av besparingen på sikt skall kunna

kompenseras genom medel från de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Dessutom

föreslås under anslaget Statens skolverk att verket ur sitt ramanslag får

bevilja stöd till forskning inom skolväsendet.

Utgiftsutvecklingen för verksamhetsområdet

(miljoner kronor)

- Utgift 1994/95 2 898,9

- Anvisat 1995/96 5 005,4

- Utgiftsprognos 1995/96 4 202,1

 - därav 1996 3 012,2

- Förslag 1997 4 275,5

- Beräknat 1998 4 562,7

- Beräknat 1999 5 171,6

4.2 Resultatinformation

De av riksdag och regering fastställda målen för skolan finns i skollag,

läroplaner, programmål och kursplaner. Målen för barnomsorgen återfinns i

socialtjänstlagen och i allmänna råd från Socialstyrelsen. Dessa dokument utgör

de viktigaste delarna av den statliga målstyrningen av en stor verksamhet som

till allra största delen drivs av kommunerna. Statens skolverk svarar för

uppföljning, utvärdering, tillsyn, utveckling och forskning inom skolområdet.

Socialstyrelsen och länsstyrelserna har i dag motsvarande funktion inom

barnomsorgsområdet med undantag för forskning.

 I regeringens skrivelse till riksdagen om utvecklingen inom den kommunala

sektorn (skr. 1995/96:194) redovisas hur såväl barnomsorgen som skolan

utvecklats i förhållande till de nationella mål som statsmakterna satt upp för

verksamheten.

 Barnomsorgen skall göra det möjligt för småbarnsföräldrar att kombinera arbete

eller studier med föräldraskap. Barnomsorgen skall också stå för pedagogisk

stimulans för de inskrivna barnen. Barnomsorgen är till för barnen enligt

socialtjänstlagen och har således både en arbetsmarknadspolitisk och en

pedagogisk/utbildningspolitisk betydelse.

 Barnomsorg utanför hemmet bedrivs i form av kommunala och enskilda daghem och

fritidshem, familjedaghem, deltidsgrupp, öppen förskola och öppen

fritidsverksamhet för skolbarn. Den kraftigaste utbyggnaden har skett i daghem

och fritidshem medan antalet barn i familjedaghem och deltidsgrupper har minskat

under senare år. Under senare tid har det också skett en snabb utveckling mot en

integration av skolbarnsomsorgen med skolan.

 Barnomsorgen har byggts ut under de senaste 25 åren. Från att främst ha varit

ett stöd för ett fåtal förvärvsarbetande ensamma mammor har barnomsorgen

utvecklats till en verksamhet som skall vara tillgänglig för alla barn. Genom

riksdagsbeslutet hösten 1993 är kommunerna skyldiga att tillhandahålla

barnomsorg för barn i åldrarna ett år till och med tolv år.

 Socialstyrelsen har i en uppföljning av barnomsorgslagstiftningen våren 1996

redovisat att 254 av landets 288 kommuner kan bereda plats i daghem eller

familjedaghem till förskolebarn efter högst tre-fyra månaders väntetid, medan

274 kommuner uppger att de kan ordna plats i fritidshem eller familjedaghem till

skolbarn. Detta innebär att närmare 90 % av kommunerna uppfyller sin skyldighet

att erbjuda barnomsorg utan oskäliga väntetider, medan 95 % uppfyller sin

skyldighet när det gäller skolbarn. Socialstyrelsens uppföljning visar att

kommunerna har skärpt reglerna som rör rätten till plats för barn till

arbetslösa. Om föräldern är arbetslös är det svårt för barnen att få tillgång

till en barnomsorgsplats. I drygt hälften av kommunerna får varken förskolebarn

eller skolbarn plats om en förälder är arbetslös.

 När det gäller hur besparingar har påverkat omsorgens kvalitet gör

Socialstyrelsen i rapporten Barns villkor i förändringstider den bedömningen att

den generella kvaliteten för förskolebarn är god på de flesta håll i landet. Det

finns dock ett växande antal kommuner med brister i flera viktiga

kvalitetskriterier. Speciellt i delar av storstäder och förortskommmuner har

besparingar och förändringar varit så omfattande och snabba att det inte gått

att upprätthålla en verksamhet som överensstämmer med de mål som finns för

barnomsorgen. Rapporten beskriver förhållandena år 1992-93. De olika

uppföljningar som gjorts av hur barnomsorgen har påverkats av en minskad

resurstilldelning visar att kommunerna i huvudsak har mött besparingarna genom

att öka antalet barn i barngruppen. Regeringen har för avsikt att i den tidigare

aviserade utvecklingsplanen även behandla frågor om barnomsorgen och dess

utveckling.

 Kostnaderna för barnomsorgen totalt i kommunerna ökade med drygt 3 % mellan

åren 1993 och 1994. Samtidigt ökade antalet platser med 9 %, vilket innebär att

driftkostnaderna för barnomsorgen realt sett minskade.

 När det gäller barnomsorgstaxorna har avgifterna, enligt en undersökning av

Svenska Kommunförbundet ökat för samtliga hushållstyper mellan åren 1993 och

1995. Omräknat på årsbasis har avgifterna ökat mellan 6 % och drygt 9 % för

Kommunförbundets typfamiljer. Samtidigt har typfamiljernas bruttoinkomster ökat

med mellan 3 % och 4 % per år, alltså i stort sett hälften.

 I Bilden av skolan 1996 (rapport nr 100) redovisar Skolverket skolans

resultat. Där konstateras att vuxna svenskar har - internationellt sett - mycket

goda läsfärdigheter och att även barn och ungdomar läser och skriver bra. Trots

Sveriges goda resultat i olika undersökningar finns det dock både vuxna och barn

som har allvarliga kunskapsbrister. Internationella undersökningar visar att

svenska elevers kunskaper i matematik har förbättrats något jämfört med år 1980

medan elevers kunskaper i naturorienterande ämnen ofta är bristfälliga i den

meningen att de har svårt att tillämpa olika grundläggande naturvetenskapliga

begrepp. I moderna språk finns stora skillnader mellan olika elever. De som kan

mycket vill lära mer, medan andra inte är lika intresserade. I allmänhet är

svenska elever bra på att kommunicera, framför allt på engelska.

 Ett ökat intresse för skolans resultat gör det även viktigt att synliggöra

skolans arbetssätt. Skolans uppgift förändras alltmer från att förmedla till att

lära eleverna söka, sovra, tolka, värdera och använda information. Samtidigt har

förutsättningarna för skolans arbete ändrats bl.a. till följd av

samhällsförändringar såsom decentraliserat ansvar, generellt sett minskad

auktoritet för vuxna och att fler elever har en utländsk bakgrund. Arbets-

formerna i skolan är dock i stor utsträckning sig lika. Den vanliga formen,

särskilt för de äldre eleverna i grundskolan, är att lärare talar och frågar,

eleverna lyssnar och svarar. I flera undersökningar har elever framhållit att

eget, självständigt arbete är ett bättre sätt att lära. Enligt Skolverket sker

dock betydande förändringar, framför allt i grundskolans tidiga år, där

katederundervisningen har minskat till förmån för ett mer individuellt och

problemlösande arbetssätt. I olika attitydundersökningar har lärare, elever och

föräldrar önskat att undervisningen skulle förändras till mer av självständigt

arbete och ökad användning av informationsteknik. Antalet datorer i skolan har

också ökat kraftigt sedan år 1993 - i grundskolan en fördubbling - och alltfler

lärare använder nu datorer i undervisningen.

 Skolan har liksom andra samhällssektorer fått minskade anslag de senaste åren.

Skolan har dock under hela 1990-talet haft samma andel (29 %) av kommunernas

totala kostnad. Skolverket understryker att det är svårt att mäta om

besparingarna har påverkat skolan negativt. Trots minskade resurser tycks

resultaten på riksnivå inte ha försämrats. En mindre undersökning, genomförd av

Skolverket vid ett antal högstadieskolor, visar att elevernas resultat

samvarierar med föräldrarnas utbildningsbakgrund, men inte med storleken på

resursinsatserna. Det finns dock indikatorer som tyder på att elever får mindre

hjälp i skolan än tidigare, vilket framför allt drabbar de barn som har behov av

extra stöd. Detta tycks i allmänhet inte gå ut över elever med tydliga handikapp

men det finns anledning befara att elever med mindre synliga behov av stöd inte

får den hjälp de skulle behöva. Detta blir mer allvarligt mot bakgrund av att

kommunernas egen styrning enligt rapporten ännu inte fungerar till-

fredsställande.

 Av Bilden av skolan framgår vidare att antalet elever i komvux har ökat under

1990-talet. En betydande del av gymnasial vuxenutbildning och

påbyggnadsutbildning i komvux har dock finansierats av staten i form av

arbetslöshetsåtgärder. Den utveckling mot ökad samverkan mellan gymnasial

vuxenutbildning och gymnasieskolan som Skolverket 1993 rapporterade om har

fortsatt. Trots detta finns ännu inga tydliga resultat som visar att samarbetet

har inneburit ett bredare utbud av kurser, större tillgänglighet eller ökad

valfrihet för de studerande. I kommuner där komvux och gymnasieskolor integreras

påtalar vuxenstuderande vissa problem, nämligen att ungdomar får mer av studie-

och yrkesvägledarnas och lärarnas tid och att generellt större hänsyn tas till

ungdomarna än till vuxenstuderande.

Resultatbedömning

Som angetts tidigare har regeringen i skrivelse till riksdagen om utvecklingen

inom den kommunala sektorn (skr. 1995/96:194) redovisat hur såväl barnomsorgen

som skolan utvecklats i förhållande till de nationella mål som statsmakterna

satt upp för verksamheten. Regeringen har vidare anmält sin avsikt att under

våren 1997 redovisa en utvecklingsplan för området. Avsikten är att i planen

återkomma till frågor om resultatbedömning av verksamhetsområdet, varvid en av

utgångspunkterna kommer att vara Skolverkets rapport Bilden av skolan 1996.

 Resultaten vad gäller vuxenutbildning understryker ytterligare behovet av en

förnyelse av vuxenutbildningen och att det inom den särskilda

vuxenutbildningssatsningen utvecklas nya former för att tillgodose vuxnas krav

på utbildningen.

 Resultatbedömning av de statliga skolmyndigheternas verksamhet redovisas under

respektive anslag. Sammanfattningsvis visar årsredovisningarna att den

verksamhet de olika myndigheterna ansvarar för i huvudsak genomförts i enlighet

med regeringens prioriteringar. Riksrevisionsverket (RRV) har lämnat invändning

i revisionsberättelsen över Sameskolstyrelsens årsredovisning. För övriga

myndigheter bedömer RRV att årsredovisningarna i allt väsentligt är rättvisande.

 I betänkandet Staten och skolan - styrning och stöd (Ds 1995:60) behandlas

frågan om myndighetsuppgifterna för Skolverket och Statens institut för

handikappfrågor i skolan (SIH). Betänkandet har remissbehandlats. Som tidigare

nämnts har regeringen tillsatt en utredning om funktionshindrade elever i

skolan. Såväl SIH:s konsulentorganisation som specialskolornas verksamhet

omfattas av utredningen. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag senast den 15

september 1997. Regeringen bedömer därför att de övergripande målen för

myndigheterna inom skolområdet bör kvarstå under budgetåret 1997. För samtliga

myndigheter inom skolområdet gäller att verksamhetsmål och resultatmått behöver

utvecklas ytterligare. Inom Utbildningsdepartementet pågår ett sådant arbete i

samarbete med myndigheterna.

4.3 Anslag

I samband med införandet av den nya budgetprocessen har strukturen för anslagen

inom verksamhetsområdet ändrats. Anslagsindelningen är uppbyggd så att anslagen

som tillhör Skolverkets myndighetsområde kommer i en följd och därefter kommer

anslagen för SIH:s område. Sedan kommer anslagen för de olika verksamheterna.

Samtliga anslag föreslås i fortsättningen vara ramanslag. Under respektive

anslag redovisas de strukturförändringar som gjorts i förhållande till

budgetåret 1995/96. Anslagsförändringarna framgår av följande tabell.

--------------------------------------------------------------------

Anslag 1997 Anslag 1995/96

A 1. Statens skolverk A 1. Statens skolverk

--------------------------------------------------------------------

A 2. Skolutveckling A 4. Stöd för utveckling

 av skolväsendet

 A 6. Fortbildning m.m.

--------------------------------------------------------------------

A 3. Forskning inom skol- A 5. Forskning inom skol-

väsendet väsendet

--------------------------------------------------------------------

A 4. Genomförande av skol- A 7. Genomförande av skol-

reformer reformer

--------------------------------------------------------------------

A 5. Statens institut för A 2. Statens institut för

handikappfrågor i skolan handikappfrågor i skolan

--------------------------------------------------------------------

A 6. Skolutveckling och pro- A 3. Skolutveckling och pro-

duktion av läromedel för elever duktion av läromedel för elever

med handikapp med handikapp

--------------------------------------------------------------------

A 7. Specialskolor och A 11. Specialskolor m.m.

resurs-

center

--------------------------------------------------------------------

A 8. Särskilda insatser på A 8. Särskilda insatser på

skolområdet skolområdet

--------------------------------------------------------------------

A 9. Sameskolor A 10. Sameskolor

--------------------------------------------------------------------

A 10. Bidrag till viss A 9. Bidrag för viss verksamhet

verksamhet inom det kommunala skolväsen-

motsvarande grundskola och det, utom vissa medel till

gymnasieskola vuxen-

 utbildning

 A 15. Bidrag till driften av

 fristående skolor, medlen till

 in-

 ternationella skolor och riks-

 internatskolor

--------------------------------------------------------------------

A 11. Bidrag till svensk A 14. Bidrag till svensk under-

under- visning i utlandet

visning i utlandet

--------------------------------------------------------------------

A 12. Statens skolor för vuxna A 12. Statens skola för vuxna i

 Härnösand

 A 13. Statens skola för vuxna i

 Norrköping

--------------------------------------------------------------------

A 13. Bidrag till viss A 9. Bidrag till viss

verksam- verksamhet

het inom vuxenutbildning inom det kommunala skolväsen-

 det, vissa medel till

 vuxenutbild-

 ning

 A 15. Bidrag till driften av

 fri-

 stående skolor, medlen till

 komp-

 letterande skolor

--------------------------------------------------------------------

A 14. Särskilda utbildnings- A 9. Bidrag till viss

insatser för vuxna verksamhet inom det kommunala

 skolväsen-

 det, anslagsposterna 4 och 5

 enligt regleringsbrev med

 ändring den 13 juni 1996

--------------------------------------------------------------------

A 15. Delegationen för genom- A 16. Delegationen för genom-

förande av vissa EU-program förande av vissa EU-program inom

inom utbildning och kompetens- utbildning och kompetens-

utveckling m.m. utveckling m.m. Medlen anvisade

 på tilläggsbudget

A 1. Statens skolverk

--------------------------------------------------------------------

1994/95 Utgift 235 158 1) Anslagssparande 36 900

1995/96 Anslag 364 409 Utgiftsprognos 361 000

 därav 1996 256 373

1997 Förslag 242 340

1998 Beräknat 241 110

1999 Beräknat 248 388

1) Beloppen anges i tusental kr

De övergripande målen för Statens skolverk är att som statlig sektorsföreträdare

på skolområdet genom uppföljning, utvärdering, tillsyn, utvecklingsinsatser samt

nyttjande av forskningsresultat aktivt verka för att de mål och riktlinjer för

skolan förverkligas som riksdagen och regeringen har fastställt.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett överskott på

36 890 000 kr. Överskottet beror huvudsakligen på att Skolverket under sina

första år hade ett flertal vakanta tjänster. En jämförelse mellan anslag och

utfall enbart för år 1994/95 visar ett anslagssparande på 6 244 000 kr.

Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett överskott

på 3 409 000 kr.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| De övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga |

| fast. |

| Skolverket skall dock ta en aktivare del i skolans utveckling |

| genom insatser som är särskilt inriktade på aktuella skolproblem.|

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 242 340 tkr |

| |

| Övrigt |

| |

| Verket bör i samråd med Socialstyrelsen under budgetåret bereda |

| sig för att överta ansvaret för uppföljning, utvärdering, tillsyn|

| och utveckling även av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. |

| Skolverket får ur sitt ramanslag bevilja stöd till forskning |

| inom skolväsendet. |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Av Skolverkets årsredovisning framgår att verksamheten i stort genomförts i

enlighet med de av regeringen angivna prioriteringarna. Det underlag som

Skolverket redovisar i sin årsredovisning ger emellertid inte regeringen

möjlighet att bedöma vilken påverkan eller effekt Skolverkets arbete har haft på

skolors arbete eller på kommunernas verksamhet och resultat.

Utbildningsdepartementet har därför inlett en diskussion med Skolverket om

behovet av att få till stånd en tydligare redovisning av effekterna av

Skolverkets arbete på skolors måluppfyllelse och resultat, på effekterna för

eleverna etc.

 Tillsynsverksamheten ökar markant och tar nästan 7 % av verkets samlade

resurser i anspråk. Regeringen ser med tillfredsställelse att verket framhåller

att den egeninitierade tillsynen ökar och att resultatredovisningar mer än

tidigare kommer att koncentreras till olika problemområden. Skolverkets agerande

gentemot kommuner och skolor när det gäller uppföljning, utvärdering och tillsyn

bör därmed bli tyngre och tydligare, något som regeringen bedömer nödvändigt.

Skolverket har en viktig uppgift som sektorsföreträdare genom att aktivt verka

för att riksdagens och regeringens mål med svensk skola förverkligas. Det är -

enligt regeringens mening - mycket angeläget att Skolverket tar en aktivare del

i skolområdets utveckling. Detta kan ske genom insatser som är särskilt

inriktade på aktuella skolproblem. Även insatser där skolors kvalitet och

undervisningens resultat bedöms bör ges högre prioritet.

 Skolverkets fältorganisation har omorganiserats och koncentrerats till elva

regionkontor. I och med omorganisationen har också fältorganisationens uppgifter

setts över.

 Översyn av fördelningen av ansvar, arbete och kompetens mellan Skolverket och

Statens institut för handikappfrågor i skolan och mellan dessa och

Utbildningsdepartementet har skett under året. Förslag i betänkandet Staten och

skolan - styrning och stöd (Ds 1995:60) har bl.a. lett till vissa förändringar

och förtydliganden i Skolverkets instruktion.

 I propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop.1995/96:206) har regeringen

redovisat sin avsikt att integrera skola med förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg. Ansvaret för frågor om barnomsorg har flyttats över från det

sociala området till utbildningsområdet. En organisatorisk konsekvens av detta

är att Skolverket bör överta ansvar för uppföljning, utvärdering, tillsyn och

utveckling även för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Detta bör förberedas

under det kommande budgetåret. Myndighetens

ekonomiska resultat visar ett betydande överskott. Samtidigt kommer - som

redovisas i forskningspropositionen - anslaget A 3. Forskning inom skolväsendet,

som Skolverket disponerar till forskning, att få vidkännas en besparing på 20

miljoner kronor. Eftersom stöd till forskningsprojekt ofta löper över flera år

kan en snabbt genomförd förändring av stödet till forskning vålla problem.

Skolverket bör därför få rätten att under budgetåret 1997 disponera medel under

sitt ramanslag för att stödja forskning.

 Riksdagen har tidigare beslutat om ett effektivitetskrav på 11 % under tre år.

För 1997 innebär detta för Skolverkets del en minskning av anslaget med 3 %.

Vidare minskas anslaget med 1 700 000 kr som en delfinansiering av andra

utgifter inom verksamhetsområdet.

 För år 1998 kommer anslaget att påverkas av att Skolverket får utökade

arbetsuppgifter. Detta har inte beaktats i de beräknade utgifterna för år 1998.

Effektivitetskravet kommer att tas ut även detta budgetår. För år 1999 beräknas

inga större förändringar av anslaget.

Slutsats

Sammantaget innebär regeringens bedömning att de övergripande mål som fastlagts

för Skolverket i huvudsak bör gälla även under 1997. Verksamheten bör dock i

ökad utsträckning inriktas på kontroll och värdering av skolans resultat. Ur

ramanslaget får beviljas stöd till forskning inom skolväsendet.

A 2. Skolutveckling

--------------------------------------------------------------------

1994/951) Utgift 149 135 2) Reservation 47 538

1995/961) Anslag 232 806 Utgiftsprognos 252 000

 därav 1996 205 030

1997 Förslag 161 228

1998 Beräknat 161 928

1999 Beräknat 165 878

1) Anslagen A 4. Stöd för utveckling av skolväsendet och A 6. Fortbildning m.m.

2) Beloppen anges i tusental kr

Syftet med anslaget är att ge stöd till skolutveckling.

 De utgifter som belastar anslaget är i huvudsak arbetet med kursplaner och

betygskriterier samt visst produktionsstöd till läromedel, stöd till

utvecklingsarbete i övrigt och bidrag till vissa organisationer. Medel för

statlig rektorsutbildning samt för sådan fortbildning av personal inom skolan

som Skolverket beslutar om belastar också anslaget.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar att tilldelade medel

under anslagen Stöd för utveckling av skolväsendet och Fortbildning m.m. inte

till fullo utnyttjats. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande

budgetår visar att en del av den uppkomna reservationen kommer att tas i anspråk

detta budgetår.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 161 228 tkr |

| |

| Övrigt |

| Av statsfinansiella skäl föreslås en neddragning av anslaget på 20|

| miljoner kronor. Anslaget tillförs medel för vissa angelägna ända-|

| mål. |

--------------------------------------------------------------------

Som framgår av det inledande avsnittet är syftet med anslaget att ge stöd till

skolutveckling. I enlighet med förslag från Skolverket har de tidigare anslagen

Stöd för utveckling av skolväsendet och Fortbildning m.m. slagits samman. Stöd

för utveckling av skolväsendet och lärarnas kompetensutveckling kan inte ses

isolerat från varandra utan bör komma till uttryck genom ett samlat anslag för

skolutveckling.

 De statliga insatserna för att stödja skolutveckling och kompetensutveckling

bör i första hand inriktas mot

 - områden som utifrån analys av uppföljnings-, utvärderings- och till-

synsresultat kan identifieras som bristområden, problemområden eller kritiska

områden i en reformering,

 - områden som av särskilda skäl bör samordnas nationellt som exempelvis

särskilda insatser inom IT-området, t.ex. Skoldatanätet, eller där det krävs att

Skolverket som sektorsmyndighet agerar ensamt eller tillsammans med andra verk

och myndigheter såsom NOT-projektet eller insatser mot främlingsfientlighet och

rasism,

 - områden som lyfts fram i läroplanerna, t.ex. elevaktiva arbetsformer och

ämnesövergripande teman som jämställdhet och genuskunskap, miljö och

internationaliseringen.

 Av statsfinansiella skäl bör en besparing göras under anslaget om 20 miljoner

kronor. Regeringen gör bedömningen att en stor del av besparingen på sikt skall

kunna kompenseras genom medel från de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Regeringen

bedömer att en mindre besparing därutöver kan göras avseende medel till

pedagogisk utvecklingsverksamhet m.m. för finskspråkiga elever. Vidare bör

anslaget minskas med anledning av att vissa projekt, som finansierats inom

anslaget, upphör.

 Genom omprioriteringar av resurser inom skolväsendet har dock vissa medel

kunnat tillföras anslaget för angelägna ändamål. För extra språkträning för

invandrare i svenska har för år 1997 ca 5 miljoner kronor tillförts anslaget.

För ett projekt under tre år med stöd till skolans uterum har vissa medel

beräknats. För ett europeiskt projekt som initierats av Danmark med målet att

ställa samman, utveckla och sprida kunskap om behovet av specialundervisning för

handikappade elever och studerande beräknas 1,5 miljoner kronor under en

treårsperiod. Vidare har avsatts 1 miljon kronor, som bör stå till regeringens

disposition för speciella ändamål.

 Skolverkets utredning om ett utvecklingscentrum för svenskundervisning för

invandrare (sfi) och svenska som andraspråk är nu föremål för remissbehandling.

Regeringen kommer att ta ställning till frågan om ett centrum när

remissbehandlingen har slutförts. Eventuella kostnader härför beräknas rymmas

under detta anslag.

 För närvarande pågår ett intensivt utvecklingsarbete i kommuner och skolor.

Högskolor knyter kontakter med kommuner och skolor för att finna nya former för

kompetensutveckling och utvecklingsarbete. Regionala utvecklingscentra med olika

inriktning byggs upp. Eftersom det är önskvärt att denna utveckling fortsätter

bör Skolverket på olika sätt stödja denna process.

 För år 1998 beräknas anslaget uppgå till 161 928 000 kr och för år 1999 till

165 878 000 kr.

A 3. Forskning inom skolväsendet

--------------------------------------------------------------------

1994/95 Utgift 25 801 1) Reservation 1 161

1995/96 Anslag 40 430 Utgiftsprognos 41 000

 därav 1996 27 800

1997 Förslag 7 708

1998 Beräknat 7 955

1999 Beräknat 8 217

1) Beloppen anges i tusental kr

Målet för Skolverkets forskningsprogram är att öka den vetenskapligt grundade

kunskapen om svenskt skolväsendes förutsättningar och resultat. När det gäller

stöd till forskning beträffande skolsituationen för elever med funktionshinder

skall detta ges i samråd med Statens institut för handikappfrågor i skolan.

Samverkan skall ske med internationell forskning. Verket skall vidare sträva

efter effektiv spridning av forskningsresultat.

 Från anslaget bekostas forskning om skolväsendet samt information i samband

härmed. Faktorer som bl.a. styr utgifterna på området är dels

forskningsansökningarnas karaktär, dels universitetens debitering av kostnader

för administration och lokaler.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett överskott på

1 161 000 kr. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar

att en del av den uppkomna reservationen kommer att tas i anspråk detta

budgetår.

 Skolverket föreslår, i sin fördjupade anslagsframställning om forskning 1997 -

1999, att forskningen inom skolväsendet i stort skall ges den omfattning under

den kommande treårsperioden som den har för närvarande. Den hittillsvarande

inriktningen mot långsiktiga forskningsinsatser, som ger möjlighet till

varaktiga kontakter med centrala forskningsmiljöer, bör fullföljas. För att

undvika den nedskärning av resurser som universitetens debitering av

lokalkostnader de facto resulterat i, begärs en uppräkning av anslaget med 10 %

till 31 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 7 708 tkr |

| |

| Övrigt |

| |

| I forskningspropositionen (prop. 1996/97:5) redovisar |

| regeringen sin bedömning rörande forskning inom skolväsendet. |

--------------------------------------------------------------------

Forskning är en verksamhet vars resultat endast kan bedömas på lång sikt.

Skolverkets forskningsprogram har varit verksamt i drygt tre år. Jämfört med

tidigare utbildningsforskning har under denna tid skett en koncentration av

forskningen genom en nedgång av en-personsprojekt, en ökning av stöd till

forskningsmiljöer och ett ökat samarbete mellan forskare inom området. Dessutom

har forskningen inriktats mot flera nivåer i skolsystemet, forskningsprojekten

har i ökad utsträckning beaktat samhälleliga perspektiv och det har blivit fler

projekt med ett kunskapsutvecklande och analytiskt syfte. Detta är en intressant

och lovande inriktning av forskningen som bör fortsätta även om det ännu är för

tidigt att värdera resultaten av forskningsinriktningen. Det är därför viktigt

att den utvärdering av forskningsprogrammet och dess inriktning, som påbörjats

inom Skolverket, fortsätter.

 Av statsfinansiella skäl måste en besparing om 20 miljoner kronor tas ut på

Skolverkets forskningsanslag. Regeringen gör bedömningen att en stor del av

besparingen skall kunna kompenseras genom medel från de s.k.

löntagarfondsstiftelserna. Detta kommer dock inte att kunna ske fullt ut år

1997. Stöd till forskningsprojekt löper ofta över flera år, varför en snabbt

genomförd förändring av stödet till forskning skulle vålla problem. Såsom

föreslagits under anslaget Statens skolverk bör verket därför under år 1997 få

rätten att disponera delar av det relativt betydande överskottet under sitt

ramanslag för att - i den mån verket bedömer det behövligt - stödja forskning.

 I forskningspropositionen (prop. 1996/97:5) redovisar regeringen sina förslag

och ställningstaganden i övrigt rörande forskning inom skolväsendet.

 För åren 1998 och 1999 beräknas anslaget till oförändrad nivå i förhållande

till år 1997.

A 4. Genomförande av skolreformer

--------------------------------------------------------------------

1994/95 Utgift 158 131 1) Reservation 26 114

1995/96 Anslag 156 277 Utgiftsprognos 173 000

 därav 1996 122 730

1997 Förslag 122 424

1998 Beräknat 57 417

1999 Beräknat 4 581

1) Beloppen anges i tusental kr

Anslaget skall användas för information och fortbildning om nya läroplaner och

betygssystem för skolväsendet. Statens skolverk disponerar medel för nationella

insatser. Härutöver finns medel till regeringens disposition.

 Anslaget skall vidare användas för insatser i samband med genomförandet av den

nya gymnasieskolan. Skolverket disponerar medel för anordnande av fortbildning.

Enligt förordning (SKOLFS 1993:16) om statsbidrag till kommunerna för planering

och information vid införande av de nya programmen i gymnasieskolan och

gymnasiesärskolan (ändrad SKOLFS 1994:15) lämnas bidrag med 500 kr per elev och

årskurs.

 Vidare lämnas innevarande budgetår bidrag till kommunerna för utbildning av

handledare i den arbetsplatsförlagda delen av gymnasieutbildningen samt för

utrustning till skolor som startar program med yrkesämnen i gymnasieskolan och

gymnasiesärskolan.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar att det finns en

reservation om 26 114 000 kr på anslaget. Denna beror delvis på att vissa

planerade insatser inte genomförs förrän budgetåret 1995/96. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att en del av den uppkomna

reservationen kommer att tas i anspråk detta budgetår.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 122 424 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Den treåriga gymnasieskolan är i stort sett genomförd inför år 1997.

Genomföranderesursen till kommunerna beräknas därför endast uppgå till ca 2

miljoner kronor av anslaget år 1997. Detta innebär att en betydligt större del

av anslaget än tidigare kan användas för övriga insatser.

 Behovet av kompetensutveckling är fortfarande stort för lärare i gymnasiala

utbildningar. Kompetensutveckling behövs också för lärare i grundskolan, bl.a.

inom områdena läs- och skrivsvårigheter, miljö och naturvetenskap-teknik.

Informationsinsatser behövs om nya regler för antagning till högskolan och om

rekryteringen till främst Industriprogrammet. Vidare tas initiativ för att på

olika sätt stimulera användningen av IT i undervisningen.

 Regeringen har i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1995/96:206) bl.a.

redovisat behovet av en samlad informationsinsats för genomförandet av

gymnasiereformen samt att Utbildningsdepartementet tillsammans med Skolverket

och Svenska Kommunförbundet startat ett samarbete för att göra olika

informationsinsatser. Regeringen föreslår att medel tillförs anslaget som

engångsanvisning för bl.a. sådana informationsinsatser.

 Medlen under anslaget bör även kunna användas för informationsinsatser i

samband med integreringen mellan skola - förskola - skolbarnsomsorg.

 Det bör ankomma på regeringen att besluta om medlens användning.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 57 417 000 kr. För år 1999 beräknas

anslaget till 4 581 000 kr. Beräkningarna utgår från att de 100 miljoner kronor

per år för gymnasieskolans genomförande som anvisades för fem budgetår fr.o.m.

budgetåret 1993/94 upphör med utgången av år 1998.

A 5. Statens institut för handikappfrågor i skolan

--------------------------------------------------------------------

1994/95 Utgift 99 576 1) Anslagssparande 9 737

1995/96 Anslag 167 407 Utgiftsprognos 175 745

 därav 1996 124 781

1997 Förslag 114 375

1998 Beräknat 117 400

1999 Beräknat 121 265

1) Beloppen anges i tusental kr

De övergripande målen för Statens institut för handikappfrågor i skolan (SIH) är

att ge hjälp och stöd till kommunerna, och till sådana fristående skolor som

står under statlig tillsyn, för att underlätta skolgången för elever med

funktionshinder. SIH skall, som en särskild uppgift, utveckla, framställa och

distribuera läromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva och

utvecklingsstörda elever.

 SIH är central förvaltningsmyndighet för specialskolorna och Tomtebodaskolans

resurscenter.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslagssparande om

9 737 000 kr. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar

att en del av det uppkomna anslagssparandet kommer att tas i anspråk detta

budgetår.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| De övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga |

| fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 114 375 tkr |

| |

| Övrigt |

| |

| De medel om 850 000 kr som är avsedda för fortbildning av SIH:s |

| synkonsulenter bör föras över från specialskolans anslag till |

| SIH:s förvaltningsanslag. |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Av SIH:s årsredovisning framgår att de verksamhetsmål som lagts fast för

verksamheten i stort sett har uppnåtts. SIH redovisar en tydlig ökning av den

andel tid som konsulenterna använder för råd och stöd till kommunerna. Av

årsredovisningen framgår dessutom att den totala läromedelsproduktionen ökat.

När det gäller läromedelsutveckling visar redovisningen emellertid ett sämre

resultat än föregående verksamhetsår. Enligt SIH måste dock

läromedelsutveckling, till skillnad från läromedelsproduktion, ses över en

längre tidsperiod. Årets resultat skulle därmed anses rymmas inom ramen för en

naturlig fluktuation över åren. Regeringen noterar att det framgår av

redovisningen att SIH arbetar med utvecklingen av instrument för ekonomisk

uppföljning av produktiviteten och effektiviteten på området.

 Myndighetens ekonomiska resultat visar ett överskott, som enligt uppgift från

SIH dels beror på vakanser, dels på ett medvetet sparande för att kunna

genomföra vissa informationsinsatser gentemot kommunerna.

 Myndigheten har ålagts ett besparingskrav om 1 % för budgetåret 1995/96.

Enligt institutet har de åtgärder man vidtagit för att uppnå besparingskravet

främst berört administration och tryckeriverksamhet.

 För år 1997 minskas anslaget med 500 000 kr som en delfinansiering av andra

utgifter inom verksamhetsområdet.

Slutsats

Sammantaget innebär bedömningen att de övergripande mål som fastlagts för SIH

bör gälla även under 1997. Regeringen understryker vikten av att myndigheten

vidareutvecklar produktivitets- och effektivitetsmått. Under det kommande

budgetåret bör SIH dessutom fortsätta att eftersträva en flexibel användning av

konsulentresurserna samt redovisa motiven till den fördelning av

konsulentresurser som görs. För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till

117 400 000 kr och för år 1999 till 121 265 000 kr.

Övrigt

De medel om sammanlagt 850 000 kr som är avsedda för fortbildning av

synkonsulenter bör föras över från specialskolans anslag till institutets

myndighetsanslag så att fortbildningsmedel för samtliga konsulenter finns

samlade under ett och samma anslag.

A 6. Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp

--------------------------------------------------------------------

1994/95 Utgift 16 548 1) Reservation 4 572

1995/96 Anslag 30 405 Utgiftsprognos 33 477

 därav 1996 25 260

1997 Förslag 20 467

1998 Beräknat 21 081

1999 Beräknat 21 756

1) Beloppen anges i tusental kr

Ur anslaget bekostas dels bidrag enligt förordningen (1991:978) om statsbidrag

till produktion av vissa läromedel, dels kostnader för utveckling och produktion

av, samt information om läromedel för elever med funktionshinder. Från anslaget

finansieras även kostnader för arvoden till externa läromedelsproducenter och

annan expertis samt köpta tjänster för denna verksamhet. Vidare bekostas av

anslaget olika utvecklingsinsatser enligt bedömning av Statens institut för

handikappfrågor i skolan (SIH).

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar en reservation om

4 572 000 kr. Inkomster från försäljning av läromedel uppgick under budgetåret

till 10 588 000 kr, vilket är en ökning i förhållande till föregående budgetår

då motsvarande inkomst var 7 607 000 kr. Dessutom visar prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår att en del av den uppkomna

reservationen kommer att tas i anspråk detta budgetår.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 20 467 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Syftet med anslaget är att bekosta utveckling och produktion av läromedel. I sin

anslagsframställning för 1997 tar SIH upp de problem av arbetsrättslig karaktär

som ökad försäljning av läromedel medför, eftersom regeringen tidigare inte

medgivit SIH att inrätta tjänster under anslaget. För att bl.a. komma till rätta

med nämnda problem föreslår SIH en sammanslagning av detta anslag med

myndighetens förvaltningsanslag. Regeringen är inte beredd att låta sammanföra

de båda anslagen, men anser att det är rimligt att medel från anslaget får

användas till löner för anställda till den del det behövs för verksamheten.

 SIH:s läromedelsproduktion har ökat betydligt i förhållande till föregående

budgetår. Av årsredovisningen framgår bl.a. att SIH under verksamhetsåret

levererat punktskriftsböcker för synskadade barn och ungdomar i det offentliga

skolväsendet i den omfattning som krävts för att eleverna skall kunna följa

undervisningen. Såvitt gäller diskettböcker och kassettböcker begränsas

emellertid produktionen, enligt SIH, kraftigt av de upphovsrättsliga reglerna på

området. SIH tar i sin anslagsframställning för budgetåret 1997 ånyo upp frågan

om ett generellt tillstånd för talboksinspelningar. Denna fråga bereds för

närvarande i regeringskansliet. SIH tar i samma anslagsframställning även upp

problemet med de ojämlika villkor som råder beträffande läromedelsförsörjningen

för synskadade elever vid bl.a. kommunal vuxenutbildning. Läromedelskostnaden

för de elever som ej erhåller utbildningsbidrag blir hög för kommunen och kan i

realiteten innebära ett hinder för den enskilde eleven att bedriva studier.

Frågan har överlämnats till Kunskapslyftskommittén (U 1995:09) att beaktas i det

vidare utredningsarbetet.

 Den tidigare nämnda Utredningen om funktionshindrade elever i skolan har i

uppgift att kartlägga den statliga läromedelsproduktionen och föreslå hur denna

kan effektiviseras. Utredningen skall redovisa sina förslag senast den 15

september 1997.

 För år 1997 minskas anslaget med 500 000 kr som en delfinansiering av andra

utgifter inom verksamhetsområdet.

 För åren 1998 och 1999 beräknas anslaget till oförändrad nivå i förhållande

till år 1997.

A 7. Specialskolor och resurscenter

--------------------------------------------------------------------

1994/95 Utgift 344 547 1) Anslagssparande 33 292

1995/96 Anslag 594 515 Utgiftsprognos 610 000

 därav 1996 432 569

1997 Förslag 414 840

1998 Beräknat 429 047

1999 Beräknat 444 535

1) Beloppen anges i tusental kr

Utbildningen i specialskolan har som övergripande mål att ge barn och ungdomar

med synskada, dövhet, hörselskada eller talskada en till varje elevs

förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den

utbildning som ges i grundskolan. Resurscentren skall genom utredning och

träning främja den allsidiga utvecklingen hos elever i det offentliga

skolväsendet för barn och ungdom samt informera och fortbilda föräldrar, lärare

och övrig personal.

 Döva och hörselskadade elever undervisas antingen vid någon av de fem

regionala skolenheterna belägna i Stockholm (Manillaskolan),[REDACTED_EFTERNAMN]

(Östervångsskolan), Vänersborg (Vänerskolan), Örebro (Birgittaskolan) och

Härnösand (Kristinaskolan), eller i särskilda klasser förlagda till grundskolan

(s.k. externa klasser). Undervisningen för synskadade elever med eller utan

ytterligare funktionshinder bedrivs vid en skolenhet i Örebro (Ekeskolan).

Skolenheten i Gnesta (Åsbackaskolan) tillhandahåller undervisning för döva eller

hörselskadade elever som också är utvecklingsstörda. Vid skolenheten i Sigtuna

(Hällsboskolan) undervisas barn med grava språkstörningar samt döva eller

hörselskadade barn med beteendestörningar eller andra komplikationer.

 Det finns specialpedagogiska resurscenter vid Tomtebodaskolan (TRC),

Ekeskolan, Åsbackaskolan och Hällsboskolan. Resurscentren skall genom utredning

och träning främja elevernas allsidiga utveckling samt informera och fortbilda

föräldrar, lärare och övrig personal.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslagssparande om

33 292 000 kr. Till viss del beror anslagssparandet på att skolorna inte fullt

ut utnyttjat sina ramposter. Vidare har vissa medel reserverats för höjda

hyreskostnader m.m. i samband med större om- och tillbyggnader vid några skolor.

Prognosen för anslagsbelastning under innevarande budgetår visar att en del av

det uppkomna anslagssparandet kommer att tas i anspråk detta budgetår.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| De övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga |

| fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 414 840 tkr |

| |

| Övrigt |

| |

| För de kommuner där specialskolorna är belägna bör ersättningen till|

| staten för elever inskrivna vid den skolan sänkas till 51 000 |

| kr. Den avgift som hemkommunen erlägger för en elev vid en s.k. |

| extern klass bör vara av samma storlek som gäller för övriga ele-|

| ver vid specialskolan, såvitt inte kommunen står för en icke |

| obetydlig andel av den totala kostnaden, t.ex. lokalkostnaden. |

| I dessa fall bör även i fortsättningen en reducerad avgift tas |

| ut. |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Specialskolornas och Tomtebodaskolans resurscenters (TRC) årsredovisningar

uppvisar i likhet med föregående år skiftande utformning, vilket försvårar en

jämförelse mellan skolorna. Även om samtliga skolor redovisat verksamheten i

delområdena undervisning, boende och service samt administration och för vissa

skolor dessutom resurscenter, har fördelningen av kostnader mellan

verksamhetsgrenarna inte skett på ett helt likartat sätt. Detta gäller framför

allt gränsdragningen mellan undervisning och service. Även om praktiskt taget

samtliga årsredovisningar saknar mått på effekter framgår det att skolorna

påbörjat arbetet att ta fram dylika.

 Antalet elever i specialskolan beräknas öka till sammanlagt 792 elever läsåret

1996/97. Under läsåret 1995/96 har 770 elever varit inskrivna vid specialskolan.

 I den tidigare nämnda Utredningen om funktionshindrade elever i skolan, ingår

i uppdraget att undersöka om ansvaret för specialskolorna helt kan föras över

till kommunerna eller om staten skall vara fortsatt huvudman. Även det stöd som

ges av specialskolornas resurscenter omfattas av utredningsuppdraget.

Slutsatser

Sammantaget innebär regeringens bedömning att de övergripande mål som fastlagts

för verksamheten bör ligga fast. Skolorna bör emellertid i ökad

utsträckning prioritera arbetet med kvalitetssäkring. SIH har fått i uppdrag att

leda en arbetsgrupp med representanter från specialskolorna med uppgift att

utarbeta effektivitetsmått för specialskolorna och Tomtebodaskolans resurscenter

inför årsredovisningarna för år 1997. Regeringen bedömer att kostnaderna för den

beräknade elevökningen ryms inom nuvarande kostnadsram.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 429 047 000 kr och för år 1999 till

444 535 000 kr.

Övrigt

Från och med budgetåret 1995/96 höjdes beloppet för den kommunala ersättningen

för elever i specialskolan från 51 000 kr till 75 000 kr per elev och läsår

enligt förordningen (SKOLFS 1995:47) om ersättning för elever i specialskolan.

En anledning till att regeringen beslutade höja ersättningsnivån var den

betydligt högre kostnaden för en elev i specialskolan jämfört med kostnaden för

en elev i grundskolan. Nämnda höjning av ersättningsnivån fick emellertid icke

förutsedda konsekvenser för några av de kommuner som också står som värdkommun

för en enhet av specialskolan. I Örebro bor t.ex. särskilt många familjer med

barn som går i specialskolan. Många av dessa familjer har valt Örebro som

bostadsort på grund av de speciella möjligheter till utbildning som erbjuds där.

Mot bakgrund av detta anser regeringen att värdkommunens ersättning till staten

för de elever som går i en statlig specialskola och dessutom är skrivna i

kommunen, bör sänkas till 51 000 kr per elev och läsår, dvs. i stort sett

genomsnittskostnaden för en elev i grundskolan. För elever i s.k. externa

klasser lämnar elevens hemkommun ersättning med ett reducerat belopp, för

närvarande 37 500 kr per elev och läsår. Avsikten med det lägre

ersättningsbeloppet är att kommunen själv skall svara för vissa kostnader, t.ex.

lokaler. Av de olika specialskolorna är det endast Hällsboskolan som har externa

klasser. Dessa externa klasser finns lokalintegrerade i Blackebergsskolan i

Stockholm. Staten svarar för hela kostnaden för verksamheten frånsett den

reducerade ersättning som lämnas av elevernas hemkommuner. Regeringen anser att

samma belopp skall gälla för alla elever vid specialskolan, således även för dem

vid externa enheter, i de fall där staten står för hela kostnaden. I de fall där

kommunen står för en icke obetydlig del av den totala elevkostnaden, exempelvis

lokalkostnader, bör även i fortsättningen en reducerad avgift tas ut.

 Vid flera specialskolor har under senare år större om- och tillbyggnader

skett. För anskaffning av inredning och utrustning i samband därmed har

regeringen anvisat särskilda medel och därvid medgett undantag från

kapitalförsörjningsförordningens bestämmelser om lån i Riksgäldskontoret. För

närvarande pågår eller planeras om- och tillbyggnader vid ytterligare några

specialskolor. Regeringen har avsatt särskilda resurser för de ökade

hyreskostnader som uppstår efter om- och tillbyggnad, och därvid reserverat

medel under specialskolans anslag, anslagsposten 11. Kostnaden för ökade hyror

uppkommer emellertid inte förrän ombyggnaden är klar, varför det finns en

reservation under nämnda anslagspost. Eftersom kostnaderna för anskaffningar för

inredning och utrustning i samband med om- och tillbyggnad är av tillfällig

karaktär och relativt stora bör det även i fortsättningen vara möjligt för

regeringen att använda den uppkomna reservationen för finansiering av inredning

och utrustning i samband med om- och tillbyggnad vid specialskolorna och därvid

medge undantag från kapitalförsörjningsförordningens bestämmelser.

A 8. Särskilda insatser på skolområdet

--------------------------------------------------------------------

1994/95 Utgift 222 806 1)

1995/96 Anslag 358 003 Utgiftsprognos 357 446

 därav 1996 229 331

1997 Förslag 243 856

1998 Beräknat 257 938

1999 Beräknat 269 689

1) Beloppen anges i tusental kr

De utgifter som belastar anslaget är kostnader

 - enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på

 skolområdet,

 - för ett elevbaserat tilläggsbidrag till Göteborgs, Kristianstads, Stockholms

 och Umeå kommuner för speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt

 rörelsehindrade elever från hela landet,

 - till Örebro kommun enligt avtal mellan staten och kommunen om viss statlig

 ersättning avseende gymnasial utbildning i Örebro för döva och hörselskadade

 elever samt

 - för särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten och Sörmlands

 respektive Västmanlands landsting samt Örebro kommun om bidrag till

 kostnader för viss riksrekryterande utbildning för elever med

 utvecklingsstörning.

 De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet elever.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett överskott om

7 365 000 kr. Anslagsprognosen för innevarande budgetår däremot pekar på att

utgiften stämmer överens med anvisat anslag.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 243 856 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Statens institut för handikappfrågor i skolan (SIH) disponerar medel för

särskild undervisning på sjukhus och samordnande utbildningsinsatser för elever

med funktionshinder. Utgifterna härför budgetåret 1994/95 uppgår till

108 299 000 kr, vilket innebär en besparing på 1 095 000 kr.

 SIH:s årsredovisning visar att medlen i huvudsak använts enligt följande; ca

60 % avser bidrag till sjukhusundervisning, ca 20 % av medlen har använts för

stöd till regionala undervisningsinsatser och ca 13 % till regionala resurser

för specialpedagogik, dvs. fem kunskapscenter för döva och hörselskadade och

fem för rörelsehindrade. Av övriga 7 % har större delen använts för stöd till

regionala center för datorbaserade hjälpmedel för handikappade och en del för

undervisning i teckenspråk för syskon till döva barn.

 SIH har i en särskild rapport redovisat en utvärdering av sjukhusundervisning

och insatser för elever med medicinska handikapp. Sjukhusundervisning startade

under 1920-talet och var då en sporadisk verksamhet. Den fick en mera

regelbunden form på 1950-talet. De första bestämmelserna på området daterar sig

till år 1962. Undervisning ges av fast anställda lärare och bedrevs 1995 av 210

lärare i 42 kommuner. Under den tid sjukhusundervisning anordnats har

förhållandena ändrats för eleverna, framför allt har vårdtiderna kortats.

Sjukhusundervisning är högt värderad av föräldrar. Utvärderingen visar dock att

en bättre samverkan behöver ske mellan hemskolans lärare och lärare vid

sjukhusundervisningen. Rapporten visar också att kommunerna oftast inte lever

upp till bestämmelserna i 10 kap. 3 § skollagen (1985:1100) att anordna särskild

undervisning för elev som på grund av sjukdom eller liknande skäl under längre

tid inte kan delta i vanligt skolarbete. I något fall har tolkningen av

begreppet längre tid varit minst fyra månader. Vidare har konstaterats att de

besparingar som skett i skolan i mycket hög grad drabbat elever med olika

medicinska handikapp. Bristen på kunskap och förståelse hos lärare och

skolledning för de problem eleven har anges som en grundläggande orsak till

detta.

 Skolverket har utvärderat utbildningarna vid riksgymnasierna i Örebro för döva

respektive hörselskadade elever (RGD/H) samt särskilt anpassad

gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever (Rh-anpassad utbildning). Av

rapporten beträffande RGD/H kan sammanfattningsvis konstateras att eleverna bor

spridda över landet. Detta gäller särskilt RGH. Vidare framgår att

organisationen av utbildningen behöver utvecklas och att skolledningar och

lärare ytterligare behöver bearbeta och utveckla kunskapsbedömningen enligt de

nya kursplanerna och betygskriterierna. Elevernas kunskapsnivå behöver

fortlöpande utvärderas och undervisningen oftare utformas så att eleverna får

träning i ett mer undersökande arbetssätt.

 Beträffande Rh-anpassad utbildning har verket noterat bl.a. att i Göteborg och

Stockholm får eleverna tillgång till ett begränsat antal program i

gymnasieskolan eftersom undervisningen koncentrerats till endast en

gymnasieskola i kommunen, och att riksgymnasieverksamheten kan ge som konsekvens

att hemkommunerna åsidosätter arbetet med att göra kommunens skolor tillgängliga

och anpassade för elever med funktionshinder. Vidare har verket pekat på behovet

av ett samlat huvudmannaskap för de olika verksamheterna (habilitering, boende

och utbildning) som ingår i riksgymnasieverksamheten för Rh-anpassad utbildning.

 Den av regeringen tillsatta Utredningen om funktionshindrade elever i skolan

(dir. 1995:134) skall även utreda hur ansvaret för utbildning och omvårdnad i

anslutning till utbildning av funktionshindrade elever skall fördelas mellan

stat, kommun och landsting samt vem som skall finansiera verksamheten. Förslag

beträffande döva och hörselskadade samt svårt rörelsehindrade elever vid

riksgymnasierna skall redovisas senast den 15 oktober 1996.

 Döva och hörselskadade elever i Göteborg och närliggande kommuner har sedan

1992 kunnat få sin undervisning i Göteborgs kommuns grundskola istället för i

Vänerskolan, en statlig specialskola i Vänersborg, till vilkens

upptagningsområde de hör enligt gällande regionindelning för de statliga

specialskolorna. Antalet elever som på detta sätt fått sin undervisning i

Göteborg var 30 under läsåret 1995/96 och beräknas omfatta ungefär samma antal

innevarande läsår. Göteborgs kommun har framfört önskemål om särskilt bidrag

till finansieringen, eftersom anordningen innebär lägre statliga kostnader för

Vänerskolan. Regeringen avser att, i avvaktan på förslag från ovan nämnda

utredning, tilldela Göteborgs kommun ett särskilt bidrag på 3 000 000 kr av

medlen under detta anslag.

 Av SIH:s rapport om sjukhusundervisningen framgår bl.a. att vårdtiderna

kortats. Enligt regeringens bedömning bör därför bidraget för sjukhus-

undervisning kunna minskas något och ge utrymme för andra ändamål.

 Elevantalet vid riksgymnasierna för döva och hörselskadade i Örebro har

läsåret 1995/96 varit något lägre än året dessförinnan men återgår till samma

nivå (ca 430) inför läsåret 1996/97. Elevantalet i Rh-anpassad utbildning har

ökat till 155 elever (+21) läsåret 1996/97 och prognosen visar på fortsatt

ökning den närmaste treårsperioden.

 Mot bakgrund av ovanstående bedömer regeringen att verksamheterna i Örebro bör

bedrivas i oförändrad omfattning medan elevplatserna för Rh-anpassad utbildning

behöver utökas. Detta har beaktats vid medelsberäkningen. I avvaktan på förslag

från nämnda utredning beräknar regeringen ingen förändring av övriga medel

under anslaget.

 Med hänsyn till ökat antal elever i Rh-anpassad gymnasieutbildning beräknas

medelsbehovet under anslaget år 1998 till 257 938 000 kr och för år 1999 till

269 689 000 kr.

A 9. Sameskolor

--------------------------------------------------------------------

1994/95 Utgift 29 120 1) Anslagssparande 4 842

1995/96 Anslag 48 768 Utgiftsprognos 52 000

 därav 1996 37 750

1997 Förslag 33 246

1998 Beräknat 34 223

1999 Beräknat 35 230

1) Beloppen anges i tusental kr

Utbildningen vid sameskolan har som övergripande mål att ge samers barn en

utbildning med samisk inriktning som i övrigt motsvarar utbildningen t.o.m.

årskurs 6 i grundskolan.

 Vid sameskolan sker undervisning på svenska och samiska. Ämnet samiska

förekommer i samtliga årskurser.

 Sameskolorna leds av en styrelse, vars kansli är förlagt till Jokkmokk.

Sameskolor finns i Karesuando, Lannavaara, Gällivare, Jokkmokk, Kiruna och

Tärnaby. Integrerad samisk undervisning i kommunal grundskola bedrivs i nio

kommuner.

 Från anslaget utgår även bidrag till Samernas folkhögskola.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslagssparande om

4 842 000 kr. Av årsredovisningen framgår att Sameskolstyrelsen utöver

ramanslaget haft inkomster om 2 499 000 kr. Prognosen för innevarande budgetår

visar att en del av det uppkomna anslagssparandet kommer att tas i anspråk detta

budgetår.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| De övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga |

| fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 33 246 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Regeringen noterar att Sameskolstyrelsens resultatredovisning förbättrats i

förhållande till föregående år. Någon utvärdering som kan utgöra grunden för en

bedömning av effektiviteten i verksamheten presenteras emellertid inte i

årsredovisningen. Någon sådan utvärdering finns heller inte i den fördjupade

anslagsframställningen för åren 1997 - 1999. Det framgår dock att den samiska

integreringen i grundskolan expanderat och att denna numera utgör en stor del av

Sameskolstyrelsens verksamhet.

 För närvarande pågår ett forskningsprojekt om sameskolan och språken.

Projektets syfte är att utvärdera sameskolans undervisning i samiska och

svenska. Även läromedelssituationen skall granskas. Projektet kommer att

slutföras under läsåret 1996/97.

 Antalet elever i sameskolan beräknas öka till sammanlagt 143 elever läsåret

1996/97. Läsåret 1995/96 var 133 elever inskrivna. I den samiskt integrerade

undervisningen deltog samma läsår 140 elever.

 Regeringen konstaterar att bokslutet för budgetåret 1994/95 i allt väsentligt

är rättvisande i de delar som avlämnats. Riksrevisionsverkets (RRV)

revisionsberättelse innehåller dock invändning eftersom anslagsredovisning inte

avlämnats. Sameskolstyrelsen har kompletterat årsredovisningen och regeringen

förutsätter att de påpekanden som RRV gjort kommer att beaktas i fortsättningen.

 Samernas folkhögskola har i sin fördjupade anslagsframställning för åren 1997

- 1999 redovisat en ökning av antalet elevveckor. Man räknar dessutom med en

positiv utveckling av elevtillströmningen till folkhögskolan. Den utökade

utbildningsverksamheten kommer enligt folkhögskolan bl.a. att kunna genomföras

med extern finansiering i form av EU-medel.

Slutsats

Sammantaget innebär bedömningen att de övergripande mål som fastlagts för

Sameskolstyrelsen bör gälla även under 1997. Tydliga verksamhetsmål och

effektivitetsmått behöver emellertid utarbetas för sameskolan. Härvid är det

elevernas kunskapsutveckling som bör stå i centrum. Utifrån förslag från

Sameskolstyrelsen avser regeringen att fastställa sådana verksamhetsmått.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 34 223 000 kr och för år 1999 till

35 230 000 kr.

A 10. Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola1)

--------------------------------------------------------------------

1994/952) Utgift 49 672 3)

1995/962) Anslag 62 405 Utgiftsprognos 62 405

 därav 1996 41 356

1997 Förslag 113 812

1998 Beräknat 117 113

1999 Beräknat 120 229

1) Nytt anslag

2) Anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet

m.m., anslagsposterna 1-3

3) Beloppen anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Regeringen har i inledningen redovisat en ny anslagsstruktur för verksam-

hetsområdet Barnomsorg, skola och vuxenutbildning att tillämpas fr.o.m. år 1997.

Därvid har en renodling gjorts så att de medel under nuvarande anslaget A 9.

Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. som avser

bidrag till utbildning för vuxna förts till anslaget A 13. Bidrag till viss

verksamhet inom vuxenutbildning. Dessa utbildningar är riksrekryterande teknisk

vuxenutbildning vid Katrineholms Tekniska Skola och utbildningen vid Nordiska

Scenografiskolan i Skellefteå. Medel till bidrag för särskilda

utbildningsinsatser i gymnasieskolan och komvux m.m. redovisas under anslaget A

14. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna.

 Från nuvarande anslaget A 15. Bidrag till driften av fristående skolor har

till det nya anslaget även förts medel för bidrag till riksinternatskolor och

internationella grund- och gymnasieskolor.

 Under det nya anslaget beräknar regeringen således medel för

 - särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissa riksrekryterande gymnasiala

 utbildningar,

 - bidrag till kostnader för Sveriges anslutning till examensorganisationen

 International Baccalaureate Organisation (IBO) i Genève, särskilt

 statsbidrag till Göteborgs och Stockholms kommuner för IB-utbildning samt

 för IB-utbildning vid Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket,

 - ersättning till kommun och landsting för merkostnader för nordiska elever på

 gymnasial nivå,

 - ersättning för personskada till elev i viss gymnasieutbildning,

 - statsbidrag till riksinternatskolor samt till internationella grund- och

 gymnasieskolor (1995/96: anslaget A 15),

 - bidrag enligt förordningen (1996:565) om statsbidrag till kostnader för

 utlandssvenska elevers skolgång i Sverige (1995/96: anslagen A 14 och A 15).

 De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet elever.

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 113 812 tkr |

--------------------------------------------------------------------

En viss osäkerhet råder vid bedömningen av medelsbehovet, eftersom antalet

elever i hög grad är styrande för belastningen. För att i någon mån motverka

denna osäkerhet föreslår regeringen att den metod som tillämpas för bl.a. bidrag

till internationella gymnasieskolor införs också för internationella

grundskolor. Det innebär att bidrag beviljas med ett av regeringen fastställt

belopp per bidragsår för antalet ianspråktagna årselevplatser inom en fastställd

högsta ram av årselevplatser.

 Medelsberäkningen för riksinternatskolor, internationella grund- och

gymnasieskolor och internationell utbildning på gymnasienivå (IB-utbildning) bör

därmed utgå från en ram av årselevplatser som riksdagen fastställer. Regeringen

föreslår således att riksdagen fastställer ramen årselevplatser för 1997

avseende dessa utbildningar till 1 950. Denna ram bör också gälla för åren 1998

och 1999.

 Från detta anslag utbetalas också bidrag till en kommun för elever från annat

nordiskt land enligt överenskommelsen om nordisk utbildningsgemenskap på

gymnasial nivå. Den enda möjligheten för medelsberäkning är här att uppskatta

medelsbehovet utifrån tidigare års belastning.

 Mot bakgrund av vad som anförts beräknar regeringen medelsbehovet för åren

1998 och 1999 till oförändrad nivå i förhållande till år 1997.

A 11. Bidrag till svensk undervisning i utlandet

--------------------------------------------------------------------

1994/95 Utgift 73 623 1)

1995/96 Anslag 125 916 Utgiftsprognos 120 000

 därav 1996 80 755

1997 Förslag 81 391

1998 Beräknat 85 798

1999 Beräknat 90 317

1) Beloppen anges i tusental kr

Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1994:519) om statsbidrag till

utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Dessa bestämmelser innebär i

korthet att statsbidrag lämnas till huvudmannen för en svensk utlandsskola,

distansundervining, kompletterande svensk undervisning och undervisning vid

utländsk skola (internationell skola).

 Från anslaget bekostas även de löneförmåner m.m. som tillkommer nationellt

anställda lärare vid de svenska sektionerna av Europaskolorna.

 Bidrag lämnas även till Riksföreningen Sverigekontakt.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett överskott på

4 457 000 kr. Dessutom visar prognosen för anslagsbelastningen under innevarande

budgetår ett överskott på ca 5 916 000 kr.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 81 391 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Anslaget är beroende av elevutvecklingen. Antalet elever i reguljär utbildning

uppgick läsåret 1995/96 till 1 215. Antalet elever som deltog i

distansundervisning med handledning var 124 och i kompletterande svensk

undervisning 3 247. Regeringen bedömer att medlen för svensk undervisning i

utlandet bör ligga kvar på nuvarande nivå. En mindre nedjustering bör göras av

bidraget till Riksföreningen Sverigekontakt. Bidraget för år 1997 beräknas till

720 000 kr. Vidare bör bidraget till kommuner för kostnader i vissa fall för

skolgången för utlandssvenskars barn föras över till anslaget Bidrag till viss

verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola.

 En redogörelse för Europaskolorna och dess organisation lämnades i föregående

års budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 9 s. 65 f.). Riksdagen har även

godkänt 1994 års konvention med stadga för Europaskolorna (prop. 1994/95:214,

bet. 1994/95:UbU20, rskr. 1994/95:431). Läsåret 1995/96 finns svenska sektioner

omfattande nursery school och primary school (6-11 år) vid Europaskolorna i

Bryssel II och i Luxemburg. Innevarande budgetår finns 7,5 miljoner kronor

anvisade för ändamålet. För en fortsatt utbyggnad av de svenska sektionerna bör

för år 1997 beräknas ytterligare 500 000 kr.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 85 798 000 kr och för år 1999 till

90 317 000 kr. Beräkningen utgår från en utökning av de svenska sektionerna vid

Europaskolorna till en kostnad om 2 560 000 kr för vardera budgetåren.

 A 12. Statens skolor för vuxna

1994/951) Utgift 32 0292 Anslagssparande 11 916

1995/961) Anslag 58 098 Utgiftsprognos 65 000

 därav 1996 48 725

1997 Förslag 38 411

1998 Beräknat 38 542

1999 Beräknat 39 890

1) Anslagen A 12. Statens skola för vuxna i Härnösand och A 13. Statens skola

för vuxna i Norrköping

2) Beloppen anges i tusental kr

De övergripande målen för statens skolor för vuxna (SSV) i Härnösand och

Norrköping är att komplettera den kommunala vuxenutbildningen genom att erbjuda

utbildning av i huvudsak samma slag i form av distansutbildning.

 Anslaget tillförs inkomster för uppdragsutbildning, avgifter för studie-

material och andra hjälpmedel samt ansökningsavgifter.

 En jämförelse mellan anslag och utfall år 1994/95 visar att verksamheten vid

de båda skolorna genererat betydande överskott. Prognosen för 1995/96 visar att

budgeten för innevarande budgetår kommer att överskridas med ca 7 000 000 kr.

Detta överskridande kommer dock att kunna finansieras med skolornas

anslagssparande.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Med hänsyn till att anslagen till Statens skola för vuxna i Härnösand och

Statens skola för vuxna i Norrköping har finansierat samma typ av verksamhet

förs anslagen samman till ett anslag.

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| Det övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga|

| fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 38 411 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 13 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen konstaterar att Riksrevisionsverket (RRV) haft invändningar mot att

överskottet i uppdragsutbildningen vid Statens skola för vuxna i Härnösand

(SSVH) överstiger 10 % av omsättningen i denna verksamhet. Regeringen har med

anledning av detta fattat beslut om att SSVH omgående skall se över

avgiftssättningen och redovisningen för den uppdragsverksamhet som bedrivs vid

skolan. Regeringen har vidare beslutat att SSVH får disponera upp till 10 % av

överskottet i uppdragsverksamhet och att återstoden endast får disponeras efter

särskilt beslut av regeringen.Regeringen har uppdragit åt RRV att inkomma med en

särskild rapport beträffande resultatet av verkets fortsatta granskning.

 Årsredovisningarna för de båda skolorna saknar information som gör det möjligt

att jämföra skolornas resultat såväl med varandra som med andra

utbildningsanordnare. Ett arbete för att åstadkomma en enhetlig resultatin-

formation har nu påbörjats. Regeringen bedömer att ett sådant arbete är

nödvändigt för att verksamheten skall kunna utvärderas.

 Med hänsyn till den höga nivån på skolornas anslagssparande föreslår

regeringen en anslagsbesparing på en miljon kronor. Riksdagen har tidigare

beslutat om ett effektivitetskrav på 11 % under tre år från och med budgetåret

1995/96. För budgetåret 1997 innebär det ett besparingskrav på 3 % på respektive

skola.

 För år 1998 beräknas utgifterna till SSV uppgå till 38 542 000 kr och för år

1999 till 39 890 000 kr.

 Regeringen vill i det här sammanhanget också erinra om att riksdagens beslut

(bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) med anledning av regeringens proposition

Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten till år 2000, ändrade anslag för

budgetåret 1995/96, finansiering m.m. (prop. 1995/96:222) gör det möjligt för

kommunerna att inkludera samverkan och samarbete med SSV i sina ansökningar om

att delta i vuxenutbildningssatsningen. Härutöver skall SSV själva kunna ansöka

om extra medel inom ramen för den särskilda vuxenutbildningssatsningen.

A 13. Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning1)

--------------------------------------------------------------------

1994/952) Utgift 171 410 3)

1995/962) Anslag 274 625 Utgiftsprognos 263 000

 därav 1996 173 695

1997 Förslag 130 336

1998 Beräknat 134 116

1999 Beräknat 137 765

1) Nytt anslag

2) Anslaget A 15. Bidrag till driften av fristående skolor

3 ) Beloppen anges i tusental kr

--------------------------------------------------------------------

Regeringens överväganden

Regeringen har tidigare redovisat en ändrad anslagsstruktur för verksam-

hetsområdet Barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Regeringen anser att medel

som motsvarar vad som under budgetåret 1995/96 anvisats under anslaget A 9.

Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. för

vuxenutbildning samt under anslaget A 15. Bidrag till driften av fristående

skolor, medlen till kompletterande skolor förs samman till ett anslag benämnt

Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning. Vidare bör medel för

försöksverksamhet med mediaburen utbildning inom skolväsendet föras till detta

anslag. Motsvarande belopp har tidigare anvisats under anslaget F 2.

Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets område m.m.

 Statsbidrag till internationella skolor och riksinternatskolor som budgetåret

1995/96 utgår från anslaget A 15. Bidrag till driften av fristående skolor,

återfinns under anslaget A 10. Bidrag till viss verksamhet motsvarande

grundskola och gymnasieskola.

 De utgifter som belastar det nya anslaget bör således vara

- statsbidrag till kompletterande skolor enligt 2 kap. förordningen (1993:884)

om offentligt stöd till fristående skolor,

- särskilt verksamhetsstöd dels enligt förordningen (SKOLFS 1991:52) om

statsbidrag för riksrekryterande teknisk vuxenutbildning vid Katrineholms

Tekniska skola, dels till Nordiska scenografiskolan i Skellefteå, dels till

Svenska hemslöjdsföreningarnas riksomfattande kursverksamhet anordnade länsvis i

samverkan med de regionala hemslöjdsföreningarna,

- medel för försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbild-

ningsområdet.

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 130 336 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Enligt 2 kap. förordningen (1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor

kan regeringen medge statlig tillsyn och statsbidrag till kompletterande skolor

vars utbildningar anses särskilt värdefulla från nationell synpunkt. Under

innevarande budgetår lämnas bidrag till 36 sådana skolor, varav 12 ger

grundläggande konstnärlig utbildning och 7 kvalificerad hantverksutbildning.

 I enlighet med riksdagens beslut med anledning av förslag i propositionen

Valfrihet i skolan (prop. 1992/93:230, bet. 1992/93:UbU17, rskr. 1992/93:406)

skall värdet av utbildningen ur samhällssynpunkt väga tungt vid bedömningen av

om offentligt stöd kan komma i fråga för en kompletterande skola. Regeringen

anser att nuvarande former för det offentliga stödet till kompletterande skolor

inte är tillfredsställande.

 Regeringen uppdrog den 21 oktober 1993 åt Statens skolverk att göra en översyn

av utbildningar vid kompletterande skolor med offentligt stöd. Syftet med

översynen var att ge underlag och kriterier för bedömningen av vilka skolor som

i framtiden bör bli berättigade till offentligt stöd i form av endera statlig

tillsyn eller både statlig tillsyn och statsbidrag. Skolverket redovisade

uppdraget i maj 1995.

 Regeringen anser emellertid att det finns behov av att ytterligare se över

vilka kompletterande skolor som skall få del av offentligt stöd. Regeringen

avser därför att ta initiativ till en översyn i syfte att med utgångspunkt i

Skolverkets redovisning av de kompletterande skolorna utreda hur tillsynen och

det offentliga stödet till utbildningarna kan förändras.

 Riksdagen fastställde i 1995 års budgetproposition 3 428 årselevplatser för

statsbidrag under 1995/96 till kompletterande skolor, till internationella

skolor över grundskolenivån och till riksinternatskolor. Av dessa har 2 048

årselevplatser avsett stöd enligt bestämmelserna i 2 kap. förordningen

(1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor, dvs. kompletterande skolor

under detta anslag. Regeringen föreslår att ramen för år 1997 för stöd till

sådana skolor hålls oförändrad och således fastställs till 2 048 årselevplatser.

Under anslaget har medel beräknats för Katrineholms Tekniska skola, Nordiska

scenografiskolan i Skellefteå samt Svenska hemslöjdsföreningarnas riksomfattande

kursverksamhet.

 Från anslaget F 2. Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets område

m.m. har överförts 8 229 000 kr. Medlen har för budgetåret 1995/96 använts för

att finansiera distansutbildningsprojekt inom ramen för

Distansutbildningskommitténs verksamhet. Regeringen föreslår att dessa medel

även under år 1997 används för fortsatt försöksverksamhet och utvecklingsarbete

inom vuxenutbildningsområdet.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 134 116 000 kr och för år 1999 till

137 765 000 kr.

A 14. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna1)

1994/952) Utgift 1 291 301 3)

1995/962) Anslag 2 487 855 Utgiftsprognos 1 627 000

 därav 1996 1 200 000

1997 Förslag 2 546 348

1998 Beräknat 2 854 210

1999 Beräknat 3 458 900

1) Nytt anslag

2) Anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet

m.m., anslagsposten 4 och - för budgetåret 1995/96 - även anslagsposten 5. På

tilläggsbudget föreslås att anslagsposten 5 görs till ett nytt ramanslag för

budgetåret 1995/96.

3) Beloppen anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Regeringen har tidigare redovisat att en ändrad anslagsstruktur tillämpas för

verksamhetsområdet fr.o.m. 1997. Under det nya anslaget Särskilda

utbildningsinsatser för vuxna föreslås medel för vissa verksamheter inom

vuxenutbildning som under budgetåret 1995/96 finansierats från anslaget A 9.

Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m.

 Under det nya anslaget bör medel beräknas för

- åtgärder mot arbetslösheten i form av särskilda utbildningsinsatser under

 första halvåret 1997,

- bidrag för den särskilda vuxenutbildningssatsningen inklusive basår inom

 komvux fr.o.m. den 1 juli 1997 (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr.

 1995/96:307),

- statsbidrag och särskilda medel för försöksverksamhet med viss kvalificerad

 yrkesutbildning enligt förordningen (1996:372) om en försöksverksamhet med

 viss kvalificerad yrkesutbildning.

 Målet för den särskilda vuxenutbildningssatsningen är att, genom utökad

gymnasial vuxenutbildning som anordnas utöver sådan utbildning som anordnas med

kommunala medel, åstadkomma ett kraftigt kunskapslyft för i första hand

arbetslösa vuxna, som saknar treårig gymnasiekompetens (prop. 1995/96:222,

avsnitt 6.3.1 och 6.4.1). Detta görs i syfte att öka sysselsättning och

tillväxt. Satsningen skall också bidra till att utveckla nya former för att möta

vuxnas utbildningsbehov i framtiden och därmed vara ett aktivt bidrag i

reformeringen av vuxenutbildningen. Målet för försöksverksamhet med viss

kvalificerad yrkesutbildning framgår av lagen (1996:339) om en försöksverksamhet

med viss kvalificerad yrkesutbildning.

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 2 546 348 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Åtgärder mot arbetslösheten i form av särskilda utbildningsinsatser under första

halvåret 1997

Under budgetåret 1995/96 (18 månader) har medel anvisats till bidrag för

särskilda utbildningsinsatser i gymnasieskolan och komvux, fr.o.m. den 1 juli

1996 enbart i komvux.

 För läsåret 1995/96 fanns utrymme för sammanlagt 33 000 platser för det s.k.

tredje året, 24 000 platser för gymnasial vuxenutbildning och för

påbyggnadsutbildning samt 1 500 platser för basår inom komvux.

 Skolverket har den 27 augusti 1996 redovisat resultatet i en rapport,

Särskilda utbildningsåtgärder mot arbetslösheten 1995/96. Rapporten grundas på

Skolverkets beslut om statsbidrag fram t.o.m. den 15 augusti 1996. Antalet

ianspråktagna platser har därefter ökat något, sedan vissa oklarheter i några

statsbidragsrekvisitioner retts ut. Resultatet kan sammanfattas i följande

tabell.

--------------------------------------------------------------------

Typ av åtgärd Anslagna platser Ianspråktagna plat-

 ser

Tredje året, under

20 år 16 000 4 900 (31 %)

Tredje året, över 20

år 17 000 2 860 (17 %)

Gymn. komvux och

påbyggnadsutb. 24 000 29 100 (121 %)

Basår i komvux 1 500 1 100 (73 %)

Totalt 58 500 37 960 (65 %)

 För läsåret 1995/96 har alltså sammantaget 65 % av ursprungligen anslagna

helårsplatser tagits i anspråk. Kostnaderna för dessa platser motsvarade 58 % av

den anslagna totalsumman. De lägsta andelarna av platsutnyttjande svarar det

s.k. tredje året för. Eftersom Skolverket hade möjlighet att under pågående

läsår omfördela resurser inom totalramen, kunde gymnasial vuxenutbildning och

påbyggnadsutbildning ges möjlighet till en ökad volym. Det var 283 kommuner som,

själva eller genom annan kommun eller anordnare, anordnade särskilda

utbildningsåtgärder mot arbetslösheten för vuxna arbetslösa inom komvux. Det

totala antalet kursdeltagare uppgick till knappt 295 000, varav ca 66 % var

kvinnor och 6 % hade invandrarbakgrund. Det bör dock noteras att endast 150 kom-

muner har rapporterat förekomst av invandrare. I dessa kommuner var andelen med

invandrarbakgrund 8 %.

 Regeringens bedömning är att kommunerna väl har svarat mot kravet att anordna

utbildning för arbetslösa vuxna. Att alla platser inte kunnat utnyttjas har

flera skäl. De hittillsvarande reglerna för studiestöd har resulterat i att

många inte har påbörjat eller har avbrutit planerade utbildningar. Att

platsutnyttjandet är så lågt för utbildningar inom det s.k. tredje året kan

bl.a. förklaras med att regeringen i den ursprungliga fördelningen av platser av

allt att döma överskattade det kvarstående behovet av sådan utbildning. När

komvux i november fick tillgång till ytterligare platser lyckades man, trots att

planeringstiden var kort, anordna utbildningar motsvarande ytterligare 5 100

årsstudieplatser. Att utnyttjandegraden sammanlagt inte blev högre än 65 %

understryker behovet av att förnya formerna för att fördela de statliga medlen

så att kommunerna ges större möjligheter att nå och rekrytera den prioriterade

målgruppen. Av det skälet kommer medlen för den särskilda

vuxenutbildningssatsningen fr.o.m. den 1 juli 1997 att fördelas på ett nytt

sätt.

 När det gäller läsåret 1996/97 finns för innevarande hösttermin utrymme för

4 000 platser för basår inom komvux och 56 300 platser för annan gymnasial

vuxenutbildning och för påbyggnadsutbildning. Skolverket har fördelat dessa

platser mellan kommunerna.

 Eftersom bidrag enligt en ny modell, inom ramen för den särskilda

vuxenutbildningssatsning som riksdagen har beslutat om (prop. 1995/96:222, bet.

1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307), införs fr.o.m. den 1 juli 1997 blir

vårterminen 1997 en övergångstermin. Regeringen anser att resurser bör ställas

till förfogande enligt den tidigare modellen för att fullfölja kurser som

startas under hösten 1996 med sikte på att fullföljas under 1997. Likaså bör

utrymme ges för att starta ny utbildning våren 1997. Regeringen har därför

beräknat medel för åtgärder mot arbetslösheten i form av utbildningsinsatser

under vårterminen 1997 på samma sätt som under höstterminen 1996.

 Bidrag i denna form skall upphöra i och med utgången av juni 1997. Därefter

skall vuxenutbildningen byggas ut med medel motsvarande 100 000

årsstudieplatser.

Den särskilda vuxenutbildningssatsningen

Regeringen redovisade i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) sin

avsikt att föreslå riksdagen en större varaktig utbildningssatsning. I

propositionen Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten till år 2000,

ändrade anslag för budgetåret 1995/96, finansiering m.m. (prop. 1995/96:222)

återkom regeringen till denna satsning och föreslog bl.a. att en särskild

vuxenutbildningssatsning skall göras under fem år med start den 1 juli 1997 för

att åstadkomma ett kraftigt kunskapslyft. Målgruppen skall i första hand vara

arbetslösa vuxna som helt eller delvis saknar treårig gymnasiekompetens.

Därutöver skall satsningen också vända sig till anställda som helt eller delvis

saknar denna kompetens. Övriga vuxna skall få delta i mån av plats.

Vuxenutbildningssatsningen skall bidra till förnyelse och omställning i

arbetslivet. Den är betydelsefull för kvinnor och män i yrken som drabbas av

konjunktur- och strukturförändringar och kan bidra till att bryta den

könsmässiga snedfördelningen på arbetsmarknaden. Statens bidrag skall avse

utbildning på gymnasial nivå. Som villkor för bidrag skall gälla att

verksamheten anordnas utöver den gymnasiala vuxenutbildning som i kommunerna

anordnas med kommunala medel och vid statens skolor för vuxna inom ramanslaget.

I den särskilda vuxenutbildningssatsningen skall även resurser för basår inom

komvux ingå. Under utgiftsområde 15 anslaget A 3. Vuxenstudiestöd m.m. föreslår

regeringen också ett särskilt utbildningsbidrag för arbetslösa och i vissa fall

även för anställda.

 Riksdagen har godkänt att en utbildningssatsning görs i enlighet med de av

regeringen presenterade riktlinjerna (bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307).

 Regeringen har den 22 augusti 1996 inrättat en delegation för den särskilda

vuxenutbildningssatsningen med uppgift att förbereda och i ett inledningsskede

leda och följa den särskilda vuxenutbildningssatsningen. Regeringen kommer,

efter förslag från delegationen, att i förordning fastställa de närmare

kriterierna för bidragen. Under förutsättning att riksdagen anslår medel, skall

delegationen vidare lämna förslag till regeringen om fördelningen av medel till

kommunerna. Med denna konstruktion önskar regeringen säkerställa att satsningen

blir inledningen till en förnyelse av vuxenutbildningen.

 Regeringen har under detta anslag beräknat medel för den särskilda

vuxenutbildningssatsningen för andra halvåret 1997. Tillsammans med de platser

som avsätts direkt för folkhögskolan och för försöksverksamhet med viss

kvalificerad yrkesutbildning omfattar satsningen medel motsvarande totalt

100 000 platser inom vuxenutbildning. För central information om vuxenutbild-

ningssatsningen och administration m.m. av verksamheten har medel beräknats inom

ramen för regeringskansliets förvaltningsanslag.

Försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning

Riksdagen har beslutat om försöksverksamhet med en ny kvalificerad

yrkesutbildning på eftergymnasial nivå (prop. 1995/96:145, bet. 1995/96:UbU8,

rskr. 1995/96:224). Målet med utbildningen är att ge sådana fördjupade

teoretiska och praktiska kunskaper som krävs för att självständigt och i

arbetslag utföra kvalificerade uppgifter i en modernt organiserad produktion av

varor eller tjänster. Utbildningen skall förena en praktisk inriktning med

fördjupade teoretiska kunskaper. Under en tredjedel av utbildningstiden utförs

utbildningen i form av lärande i arbete på en arbetsplats. Utbildningen riktar

sig både till ungdomar som kommer direkt från gymnasieskolan och till äldre som

vill fördjupa sina kunskaper.

 Försöksverksamheten har förberetts av en organisationskommitté. Denna har

omvandlats till en kommitté, Kommittén för kvalificerad yrkesutbildning

(U1996:02) med uppdrag att fullfölja organisationskommitténs arbete och leda

försöksverksamheten samt svara för uppföljning samt för att en oberoende

utvärdering kommer till stånd. Medel har beräknats så att försöksverksamheten

kan byggas ut under 1997 och 1998 till totalt 3 700 respektive 4 500

årsstudieplatser. Av budgettekniska skäl föreslås på tilläggsbudget att ett nytt

ramanslag för budgetåret 1995/96 införs. Därmed kan de medel som inte utnyttjas

under höstterminen 1996 tas i anspråk 1997 och 1998.

A 15. Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning och

kompetensutveckling m.m.

--------------------------------------------------------------------

1995/96 Anslag1) 3 4602) Utgiftsprognos 9 000

 därav 1996 6 000

1997 Förslag 4 700

1998 Beräknat 4 827

1999 Beräknat 4 973

1) Anvisade på tilläggsbudget. Ytterligare 5 540 tkr anvisade från anslaget C44.

Utvecklingsverksamhet och internationell samverkan.

2) Beloppen anges i tusentals kr

Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning och

kompetensutveckling m.m. - Svenska EU-programkontoret - började sin verksamhet

den 1 juli 1995. Delegationen utgör svenskt programkontor för de EU-program inom

utbildning och kompetensutveckling som regeringen bestämmer.

 De övergripande målen för Programkontoret är att

- aktivt främja och stödja utvecklingsprocesser inom utbildning och

 kompetensutveckling inom ramen för Europasamarbetet,

- aktivt medverka till att svenska skolor, företag och organisationer ges bästa

 möjliga förutsättningar för att tillvarata de olika möjligheter som

 Europasamarbetet inom utbildning och kompetensutveckling erbjuder,

- verka som en sambandsorganisation mellan Sverige och EU inom områdena

 utbildning och kompetensutveckling.

 För närvarande handhar programkontoret EU-program dels inom

Utbildningsdepartementets område (Leonardo, CEDEFOP och delar av Sokrates), dels

inom Arbetsmarknadsdepartementets område (Adapt, Employment samt Europeiska

socialfondens Mål 4). De delar av Sokratesprogrammet som berör högskolesektorn

ansvarar Högskoleverket för.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| De övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga |

| fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 4 700 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 100 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Programkontoret har erhållit 3,1 miljoner kronor från Arbetsmark-

nadsdepartementet genom regeringsbeslut den 15 maj 1996. Bidrag från EU

(hittills ca 5,5 miljoner kronor) har kommit kontoret tillhanda i november 1995.

Ytterligare ca 5,6 miljoner kronor för år 1995 återstår att erhålla.

Överföringen av EU-medel är beroende av bl.a. undertecknandet av

överenskommelser och avtal. Därtill erhålls enligt praxis en första utbetalning

på ca 70 % eller 80 % av beslutat belopp och resterande del efter redovisning av

erhållet belopp. Ett annat problem då det gäller förhållandet till upprättad

budget är kursförändringarna i förhållandet mellan värdet på ecu-valutan och den

svenska kronan.

 Regeringen har efter riksdagens beslut att anvisa medel på tilläggsbudget till

statsbudgeten 1995/96 (prop.1995/96:105, bet. 1995/96:UbU7, rskr. 1995/96:194)

den 19 juni 1996 utfärdat regleringsbrev för Programkontoret avseende budgetåret

1995/96 och därvid fastställt låneram och kreditram på räntekontot.

 De övergripande målen för verksamheten bör kvarstå under budgetåret 1997.

Utöver föreslagna medel för år 1997 har 1 545 000 kr beräknats under anslaget B

45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. För år 1998 beräknas

anslaget uppgå till 4 827 000 kr och för år 1999 till 4 973 000 kr.

4.4 Övriga frågor

Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Bemyndigande i 15 kap. 6 § skollagen |

| (1985:1100) för regeringen att meddela föreskrifter om |

| skyldighet för den som genomgår särskilt anordnad prövning att |

| betala en avgift, skall omfatta också Svenskundervisning för |

| invandrare (sfi). |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: Enligt 15 kap. 6 § skollagen (1985:1100) får

regeringen meddela föreskrifter om skyldighet för den som vill genomgå särskilt

anordnad prövning i grundskolan, gymnasieskolan eller kommunal vuxenutbildning

att betala en avgift som tillfaller huvudmannen för utbildningen. Möjligheterna

till prövning i dessa skolformer regleras i förordningarna för respektive

skolform. Bestämmelserna om avgifter finns i förordningen (1991:1124) om

avgifter för prövning inom det offentliga skolväsendet. Betyg infördes för

svenskundervisning för invandrare (sfi) den 1 juli 1994. Betyg skall sättas

efter avslutad kurs och som betyg skall användas någon av beteckningarna Godkänd

(G) och Väl Godkänd (VG). Det finns invandrare som skaffar sig kunskaper i

svenska på annat sätt än genom att delta i sfi eller som efter att ha fått

betyget Godkänd förkovrar sig i svenska. Det kan för dessa finnas behov av att

kunna visa upp ett dokument som verifierar deras svenskkunskaper, exempelvis för

en arbetsgivare. Regeringen avser därför att utfärda föreskrifter om prövning i

sfi som i huvudsak överensstämmer med de föreskrifter som finns för prövning i

kommunal vuxenutbildning. Huvudmannen för utbildningen bör då ges möjlighet att,

på samma sätt som gäller för andra skolformer, ta ut en avgift av den som vill

genomgå prövningen. Regeringen föreslår att det i 15 kap. 6 § skollagen intagna

bemyndigandet för regeringen att meddela föreskrifter om skyldighet att betala

avgift utvidgas till att omfatta också sfi. Samråd i ärendet har skett med

Svenska Kommunförbundet. Ett förslag om ändring i skollagen har upprättats inom

Utbildningsdepartementet.

Dimensionering av den framtida lärarutbildningen

Med utgångspunkt i Statistiska centralbyråns (SCB) och Statens skolverks senaste

prognoser över lärarbehovet har examinationsbehovet av lärare på olika stadier

beräknats. I prognoserna konstateras att elevantalet i grundskolan kommer att

öka kraftigt de närmaste åren och vara som högst år 2003 för att sedan minska.

Antalet elever i gymnasieskolan kulminerar först år 2008.

 Enligt SCB är det risk för dubbla obalanser i lärarutbudet för grundskolan om

nuvarande dimensionering bibehålls. Obalanserna innebär ett förväntat

långsiktigt överskott på grundskollärare med inriktning mot undervisning i

årskurserna 1-7 (grundskollärare 1-7) och ett underskott på grundskollärare med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 (grundskollärare 4-9). Redan i dag

föreligger brist på grundskollärare 4-9 i matematik och naturorienterande ämnen.

Tillströmningen till denna inriktning har dock ökat vid höstens antagning.

 För gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen kommer enligt SCB

behovet av lärare att öka med närmare 25 %. Denna ökning inkluderar den

särskilda vuxenutbildningssatsning som skall pågå under fem år med början år

1997. Lärarbehovet för denna utbyggnad av vuxenutbildningen kommer enligt

regeringens bedömning att kunna tillgodoses bl.a. genom det ökade kravet på

antalet examinerade gymnasielärare och genom de flexibla arbetsformerna i

vuxenutbildningen. Vuxenutbildningen kan dock på sikt komma att påverka

dimensionering och innehåll av lärarutbildningen varför regeringen noga följer

frågan.

 Med anledning av den fortsatta integrationen av förskoleverksamhet - skola -

skolbarnsomsorg är efterfrågan på barn- och ungdomspedagoger svår att i detalj

förutse. Regeringen bedömer dock att examinationen av barn- och ungdomspedagoger

bör minska i slutet av planeringsperioden 1997-1999 samt under

planeringsperioden 2000-2002.

 Beträffande utvecklingen inom området specialpedagogik avser regeringen att

återkomma.

Krav på examination

Sammanfattningsvis innebär ovanstående att det sammanlagda behovet av antalet

examinerade lärare är lika stort som i dag. Justeringar bör dock göras framför

allt i den senare delen av den kommande planeringsperioden och därefter genom

ett minskat krav på antalet examinerade med barn- och ungdomspedagogisk

utbildning samt grundskollärare 1-7. Samtidigt bör antalet examinerade

grundskollärare 4-9, i synnerhet med naturvetenskapliga och tekniska ämnen samt

gymnasielärare öka.

 Sammanlagt kommer i utbildningsuppdragen preliminärt att ställas krav på

examination av följande antal lärare under budgetperioden 1997-1999.För perioden

2000-2002 bedöms lärarefterfrågan komma att utvecklas i samma riktning, dvs.

behovet av barn- och fritidspedagoger samt grundskollärare 1-7 kommer att

minska. Behovet av grundskollärare 4-9 och gymnasielärare kommer att öka under

denna period.

Examensmål för lärarutbildningar 1997-1999 2000-2002

Grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i

årskurserna 4-9 4 500 5 100

Gymnasielärarexamen 3 700 4 000

För båda lärarkategorierna gäller att åtminstone hälften av de examinerade

lärarna skall ha inriktning mot matematik och naturorienterande ämnen eller mot

teknik. Bedömningarna av lärarbehovet är gjorda utifrån i dag tillämpad

klasstorlek i skolan.

Regionala hänsyn

Regeringen utgår ifrån att minskningen av antalet examinerade grundskollärare 1-

7 skall kunna kompenseras av en ökning av antalet examinerade grundskollärare 4-

9 och av gymnasielärare. Regeringens förslag bygger på att de resurser som finns

för lärarutbildning kan anpassas till efterfrågan på skilda lärarkategorier och

utvecklas i takt med den stadieintegrerade skolan. Regeringen bedömer att

minskningen av utbildningarna av grundskollärare 1-7 samt av barn- och

ungdomspedagoger bör genomföras med hänsynstagande till den regionala

efterfrågan på lärare av dessa kategorier. Av regionalpolitiska skäl föreslås

ingen minskning av den samlade lärarutbildningskapaciteten vid högskolorna i

Trollhättan/Uddevalla samt Borås och högskolorna i Norrland.

 För Högskolan i Borås föreslås att en minskning av den barn- och ungdoms-

pedagogiska utbildningen balanseras av den nyinrättade utbildningen av

grundskollärare 1-7. För Högskolan i Halmstad föreslås en nyinrättad utbildning

av grundskollärare 4-9 och gymnasielärare, båda inom områdena matematik och

naturorienterande ämnen.

 Regeringen avser att precisera det slutliga examenskravet för planerings-

perioden avseende varje högskola i regleringsbrevet för budgetåret 1997.

Lärarutbildning i praktisk-estetiska ämnen

Behovet av examinerade lärare av denna kategori bedöms uppgå till cirka 2 000

under perioden 1997-1999. Detta ligger inom nuvarande kapacitet och inga

förändringar föreslås.

 I detta sammanhang vill regeringen understryka vikten av att tillgodose

skolans efterfrågan på lärare med kompetens i åtminstone två undervisningsämnen.

De resurskrävande praktisk-estetiska utbildningarna bör dock koncentreras till

ett fåtal lärosäten. De högskolor som har examensrätt för ettämnesutbildning

eller har utbildningsområdena musik, idrott och konst eller design erhåller

ersättningsbeloppen för dessa utbildningsområden inom ramen för

tvåämnesutbildning, förutsatt att de har examensrätt för grundskollärare med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 eller gymnasielärare.

Lärarhögskolan i Stockholm kommer att tilldelas utbildningsområdena konst och

design, idrott och musik för att beredas möjlighet att bedriva

tvåämnesutbildningar genom samarbete i de praktisk-estetiska

undervisningsmomenten med Idrottshögskolan i Stockholm, Konstfack eller Kungl.

Musikhögskolan i Stockholm. Vidare tilldelas Umeå universitet utbildningsområdet

idrott för att beredas möjlighet att bedriva tvåämnesutbildning med idrott.

5.3.2.2 Tekniska och naturvetenskapliga utbildningar

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Ett särskilt stöd skall gå till teknik- och|

| naturvetenskapscentrum. |

| Regeringens bedömning: Satsningen på naturvetenskapliga och |

| tekniska högskoleutbildningar bör fortsätta. Cirka hälften av de|

| 30 000 nya permanenta platserna i regeringens |

| utbildningssatsning bör avse naturvetenskap och teknik. |

| Universiteten och högskolorna bör i utbildningsuppdragen åläggas|

| att öka andelen studenter inom naturvetenskap och teknik liksom |

| andelen kvinnliga studenter inom dessa utbildningsområden. |

| Utbildning av lärare med inriktning mot undervisning i |

| naturvetenskapliga och tekniska ämnen bör öka. |

| För att säkerställa att expansionen sker med bibehållande av god|

| kvalitet bör särskilda insatser för att förnya pedagogiken genom-|

| föras. |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag och bedömning: En positiv utveckling av svenskt

näringsliv och offentlig verksamhet förutsätter fler yrkesverksamma personer med

en naturvetenskaplig och teknisk kompetens. Antalet studerande vid de tekniska

fakulteterna har ökat kraftigt under 1990-talet, men enligt många bedömare bör

rekryteringen till tekniska och naturvetenskapliga högskoleutbildningar öka

ytterligare. Industriförbundet framhåller i sin skrift Kunskap och kompetens,

Industrins behov av högskoleutbildade, att industrin idag kännetecknas av

ständigt ökat kunskapsberoende och förnyelse i en internationell konkurrens. En

hög kompetens är avgörande för företagens konkurrenskraft. Industriförbundets

undersökning av industriföretagens behov av kompetens visar på ett stort rekry-

teringsbehov av såväl grundutbildade som forskarutbildade. Efterfrågan på civil-

ingenjörer är idag, enligt förbundet, dubbelt så stort som utbudet och inom

elektronik och informationsteknik är behovet fyra gånger större än utbudet.

Sveriges Verkstadsindustrier framhåller i en skrivelse till regeringen att

antalet utexaminerade civilingenjörer inom elektronik och data behöver öka och

att en civilingenjörsutbildning inom elektronikproduktion bör utvecklas. Enligt

Statistiska centralbyrån och Statens skolverk kommer det att uppstå brist på

lärare i naturvetenskapliga och tekniska ämnen till grund- och gymnasieskolan.

 För att bättre kunna tillgodose efterfrågan på såväl ingenjörer som lärare

inom naturvetenskap och teknik föreslår regeringen att hälften av de aviserade

30 000 nya platserna under budgetperioden 1997-1999 avsätts för naturvetenskap-

liga och tekniska utbildningar. I varje lärosätes utbildningsuppdrag anger re-

geringen hur stor andel av de nya platserna som skall gälla naturvetenskapliga

och tekniska utbildningar. Dessutom åläggs lärosäten som bedriver utbildning

inom naturvetenskap och teknik att öka andelen helårsstudenter inom dessa

utbildningsområden. Preliminära examenskrav på längre sikt anges. De högskolor

som ger lärarutbildningar åläggs högre examenskrav avseende

grundskollärarutbildningar med inriktning mot undervisning i årskurs 4-9 i

naturvetenskap och teknik, liksom motsvarande gymnasielärarutbildningar, jämfört

med innevarande budgetperiod. För att en fortsatt expansion inom naturvetenska-

pliga och tekniska utbildningsområden skall underlättas bör särskilt rek-

ryteringen av kvinnor öka, varför ett åläggande att öka andelen kvinnliga

studenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena anges i

berörda lärosätens utbildningsuppdrag.

Åtgärder för att stimulera rekryteringen

Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stimulera rekryteringen till na-

turvetenskapliga och tekniska utbildningar. Särskilda åtgärder har vidtagits för

att bredda rekryteringen till dessa utbildningar. Målet är en större andel

kvinnliga studenter, äldre studenter, studenter av utländsk härkomst, etc.

Vidare är andelen studenter inom civilingenjörsutbildningarna som kommer från

studieovana hem lägre än inom flertalet övriga utbildningar. Som ett led i att

komma till rätta med den sociala snedrekryteringen till civilingenjörsutbildnin-

garna bör möjligheterna till förbättrad samordning mellan högskoleingenjörs- och

civilingenjörsutbildningarna analyseras närmare.

 Flera universitet och högskolor betonar det s.k. tekniskt-naturvetenskapliga

basårets betydelse för möjligheten att rekrytera nya grupper av studenter.

Basåret beskrivs utförligare längre fram i detta avsnitt.

 Sedan höstterminen 1995 finns en tidsbegränsad möjlighet för 9 000 personer

mellan 28 och 48 år att studera naturvetenskap och teknik med särskilt vuxen-

studiestöd. Trots den korta tid som fanns för att informera om satsningen antogs

cirka 1 900 personer till höstterminen 1995. Till höstterminen 1996 är cirka

2 800 personer antagna och ytterligare personer kan ha antagits vid de lokala

antagningarna vid terminens början. Sista antagningen till denna

utbildningssatsning sker inför höstterminen 1997.

 Av stor betydelse för möjligheterna att bredda rekryteringen är också det sätt

på vilket studenterna bemöts och vilket stöd de får i sina studier. Regeringen

vill betona att högskolan har ett ansvar för att hjälpa studenterna att klara

studierna genom att t.ex. utveckla nya utbildningsvarianter, prova nya pedago-

giska former samt att vid behov erbjuda studenter med invandrarbakgrund stödun-

dervisning i svenska språket.

 För att främja den långsiktiga rekryteringen är det viktigt att stimulera int-

resset för naturvetenskap och teknik bland grundskole- och gymnasieelever. På

regeringens uppdrag bedriver Högskoleverket och Skolverket sedan år 1993 ett

femårigt projekt kallat NOT-projektet. NOT står för naturvetenskap och teknik

och projektet drivs i samarbete med skolor, högskolor och övriga samhället. En

av grundtankarna är att de naturvetenskapliga utbildningarnas innehåll och upp-

läggning i grund- och gymnasieskolan måste ändras för att högskolans rekrytering

av studenter i allmänhet och kvinnor i synnerhet skall öka till tekniska och

naturvetenskapliga utbildningar.

 Ett sätt att skapa förutsättningar för en förnyelse av utbildningen är att in-

spirera och stödja grundskolans och gymnasieskolans lärare att undervisa inom

naturvetenskap och teknik på ett stimulerande sätt. Som en länk mellan

forskning, skola och näringsliv fungerar tre nationella resurscentrum i kemi,

fysik respektive teknik vid Stockholms, Lunds respektive Linköpings universitet,

till vilka regeringen har anvisat särskilda medel. Syftet med dessa centrum är

att sprida information om de senaste forskningsresultaten, ge tips om nya

experiment, ge information om fortbildningslitteratur m.m. till lärare inom

grund- och gymnasieskolan.

 På flera håll i landet har s.k. teknik- och naturvetenskapscentrum vuxit upp

med stöd av högskolor, muséer, kommuner, landsting och andra intressenter.

Verksamheten syftar till att på ett stimulerande sätt behandla naturve-

tenskapliga fenomen och teknik och att på så sätt öka intresset för natur-

vetenskapens och teknikens möjligheter hos främst barn och ungdomar. Dessa cent-

rum har också inom ramen för NOT-projektet erhållit vissa tillfälliga bidrag för

att utveckla olika former av lärarfortbildning. Regeringen anser att teknik- och

naturvetenskapscentrum är viktiga såväl för folkbildningen som för att stimulera

intresset för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar hos barn och

ungdomar. Regeringen föreslår att 12 miljoner kronor år 1997 skall anvisas som

ett permanent verksamhetsbidrag till ett tiotal teknik- och

naturvetenskapscentrum i landet. Medlen har beräknats under anslaget B 45.

Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. Regeringen avser att ge

Högskoleverket i uppdrag att fördela medlen i samverkan med Statens skolverk och

Statens kulturråd.

 Regeringen har erfarit att de åtgärder som har vidtagits för att stimulera

intresset för naturvetenskap och teknik redan ger resultat. Inför antagning-en

till hösten 1995 ökade antalet sökande till gymnasiets naturvetenskapsprogram

och till höstterminen 1996 var naturvetenskapsprogrammet det enskilda program

som kunde uppvisa den största ökningen av antalet förstahandssökande jämfört med

året innan. Därmed är naturvetenskapsprogrammet det näst största programmet inom

gymnasieskolan.

Behörighetsgivande förutbildning, s.k. basår

Den behörighetsgivande förutbildningen, det s.k. basåret, är avsett att förbätt-

ra rekryteringen till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar (förordning

(1992:819) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor).

Basåret riktar sig till personer som har grundläggande behörighet för högskole-

studier, men saknar den särskilda behörighet som krävs för att söka en teknisk

eller naturvetenskaplig högskoleutbildning. En av målsättningarna med basåret är

att rekrytera fler kvinnor till området. Läsåret 1995/96 fördelades sammanlagt

2 570 platser för basår bland alla universitet och högskolor och för läsåret

1996/97 planeras för 3 400 platser. I syfte att främja den regionala rekry-

teringen till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar ges basårsutbildning

från och med hösten 1995 även inom den kommunala vuxenutbildningen. Läsåret

1995/96 fördelades 1 500 platser bland landets kommuner och för läsåret 1996/97

planeras för 4 000 platser.

 Resultaten hittills av basåret har varit positiva och basåret har blivit en

viktig rekryteringskälla för flera utbildningar. Av de 1 800 registrerade på

basåret läsåret 1994/95 studerade 72 procent i någon typ av högskolestudier hös-

ten 1995 och 58 procent studerade naturvetenskap och teknik. Hälften av basårs-

studenterna 1994/95 var kvinnor.

 Flera universitet och högskolor har i sina anslagsframställningar redovisat

planer att inrätta allmänt högskoleförberedande basår för bl.a. studenter med

en praktiskt inriktad gymnasieutbildning eller från studieovana miljöer.

Regeringen vill emellertid i detta sammanhang hänvisa till de riktlinjer som

presenterades i propositionen Tillträde till högre utbildning m.m. (prop.

1995/96:184, bet. 1995/96:UbU11, rskr. 1995/96:264). Där framhålls bl.a. att den

nya gymnasieskolan skall ge de kunskaper som krävs för högskolestudier.

Högskolorna kan dock frångå de särskilda behörighetskraven om antalet behöriga

sökande till en viss utbildning är färre än antalet platser och rekryteringen

anses angelägen. I dessa fall kan högskolorna samtidigt erbjuda studenterna

särskilt stöd för att under studiernas gång kompensera vissa brister i

förkunskaperna. Genom detta kan man undvika förlängd studietid och därmed ökade

studielån, vilket kan leda till en ökad social snedrekrytering. Vidare bör

beaktas den planerade utbyggnaden av basårsplatserna inom den kommunala vuxenut-

bildningen inom ramen för regeringens vuxenutbildningssatsning.

Pedagogisk förnyelse

Kunskapsutvecklingen inom det tekniska området är mycket snabb och såväl

näringsliv som studenter ställer krav på delvis förändrade kunskaper och

färdigheter. Vid ett idéseminarium om den högre tekniska utbildningen som Ut-

bildningsdepartementet anordnade hösten 1995 underströks behovet av pedagogisk

förnyelse och det förnyelsearbete som pågår vid flera högskolor redovisades.

Bl.a. drivs ett flertal projekt med syfte att förnya utbildningen och öka

andelen kvinnliga studenter. Dessa stöds av Högskoleverket genom Rådet för

grundläggande högskoleutbildning. En förnyelse av de tekniska

högskoleutbildningarna bidrar till att expansionen av antalet utbildningsplatser

sker med bibehållande av god kvalitet.

 För att ytterligare intensifiera förnyelsearbetet har regeringen våren 1996

givit Linköpings universitet i uppdrag att, i samverkan med andra högskolor och

Högskoleverket genom Rådet för grundläggande högskoleutbildning, genomföra ett

utvecklingsprojekt inom civilingenjörs- och ingenjörsutbildningarna. Nya former

för utbildningarnas struktur, innehåll, uppläggning, undervisnings- och arbets-

former, lokal- och utrustningsfrågor, examination m.m. skall prövas. Av särskild

vikt är att andelen kvinnliga studenter ökar. Regeringen har anvisat tre

miljoner kronor för projektets första fas. Projektet skall pågå under åren 1996-

1998. Medel för projektets fortsättning kommer att beslutas i särskild ordning.

 I uppdraget till Linköpings universitet ingår också att främja ett nationellt

erfarenhetsutbyte kring tekniska utbildningar. På många håll i landet har

exempelvis nya civilingenjörsprogram inrättats i vilka studenterna kan kombinera

teknik med andra ämnen såsom biologi, kemi, journalistik, ekonomi etc. och där

alternativ pedagogik har införts. Det har visat sig att dessa program attraherar

kvinnliga studenter i större omfattning än traditionella utbildningar.

Högskoleingenjörer

En ökning av antalet utexaminerade civilingenjörer räcker inte för att täcka

samhällets samlade behov av tekniskt högskoleutbildade personer, utan även fler

högskoleingenjörer behöver utbildas. Avvägningen av behovet avseende andelen

högskoleingenjörer och civilingenjörer är dock svår att göra. Högskoleingenjörs-

utbildningarna har hittills haft svårt att rekrytera studenter till samtliga

planerade utbildningsplatser. Detta kan till viss del bero på att arbetsmarkna-

dens efterfrågan på utexaminerade har varit låg. Såväl potentiella studenter som

arbetsgivare har varit osäkra på utbildningens innehåll och vilka ar-

betsuppgifter en högskoleingenjör är utbildad för. Benämningen ingenjör har även

orsakat sammanblandning med ingenjörer utexaminerade från äldre gym-

nasieutbildningar, s.k. gymnasieingenjörer. För att motverka en sådan

sammanblandning har regeringen beslutat om en ändring av examensbenämningen i

högskoleförordningen från ingenjör till högskoleingenjör. Högskoleingenjörsut-

bildningarnas attraktivitet förefaller även ha ökat genom att de vid flertalet

lärosäten har förlängts från två till tre år. Andra lärosäten har erbjudit på-

byggnadsutbildningar på högskoleingenjörsexamen på ett eller två år, vilka många

studenter har utnyttjat. Många av dessa har därvid uppnått kraven på kandidat-

eller magisterexamen. I uppdraget till Linköpings universitet m.fl. ingår att

undersöka möjligheterna till gemensam ingång till högskoleingenjörsut-

bildningarna och civilingenjörsutbildningarna, liksom viss samordning mellan

dessa.

Övriga frågor

Civilingenjörer, högskoleingenjörer och arkitekter kommer att i sin yrkesverk-

samhet konstruera och tillverka delar av den fysiska miljö vi vistas i och pro-

dukter som påverkar denna. Miljökunskaper bör därför utgöra en naturlig bes-

tåndsdel i de tekniska utbildningarna. Högskoleverket, genom Rådet för grundläg-

gande högskoleutbildning, har i uppdrag att verka för en integrering av miljö-

kunskap i den ordinarie utbildningen.

 De tekniska utbildningarna bör även förmedla kunskaper om estetik och vikten

av att beakta t.ex. arbetsmiljöns, hemmiljöns, boendemiljöns och stadsmiljöns

betydelse. Regeringen föreslår en fortsatt satsning på konstnärers medverkan i

tekniska och naturvetenskapliga utbildningar och en särskild satsning på design

(avsnitt 5.3.2.3).

 I propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3), framhålls arkitekturens och

formgivningens betydelse i samhället och den roll arkitekterna har. Förslag om

en förlängning av arkitektutbildningen har framförts. Omprövning och förnyelse

är viktig i alla utbildningar. Regeringen är för närvarande inte beredd att ta

ställning till en generell förlängning av arkitektutbildningen. Högskolorna kan

emellertid själva, inom ramen för tilldelade resurser, försöksvis anordna olika

former av påbyggnadsutbildningar, vilka kan motsvara de önskemål om förlängning

som framförts. Påbyggnadsutbildning bör försöksvis kunna prövas vid något

lärosäte med intresse härav t.ex. vid Lunds universitet. Erfarenheterna kan

läggas till grund för en utvärdering av arkitektutbildningens innehåll och

omfattning.

 Regeringen föreslår en särskild satsning på professurer inom elektronikpro-

duktion (avsnitt 5.5.1) samt att medel avsätts för en forskarskola i

teleinformatik (prop. 1996/97:5 Forskning och samhälle).

 En försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning genomförs för när-

varande. En stor del av försöksutbildningarna ligger på eftergymnasial nivå och

bedrivs i samarbete med högskolan (kapitel 4 Skola och barnomsorg).

Flygsäkerhetsutbildning

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Förutsättningar finns inte för att inrätta|

| ett flygsäkerhetsuniversitet. Det föreligger dock inga hinder |

| mot att anordna utbildning i flygsäkerhet inom ramen för den |

| ordinarie verksamheten. |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens bedömning: En särskild utredare tillkallades år 1994

för att undersöka förutsättningarna för att i Sverige etablera en internationell

högre utbildning avsedd att förbättra flygsäkerheten. Utredningen redovisade

sina slutsatser i betänkandet Förslag om ett internationellt flygsäkerhetsuni-

versitet i Norrköping-Linköping (SOU 1995:57). Ett flygsäkerhetsuniversitet

föreslås vid Linköpings universitet genom samarbete med Luftfartsverket och

Norrköpings kommun. Utbildningen föreslås omfatta två längre program samt

kortare kurser. Utredningen har förutsatt att utbildningen kan finansieras genom

externa medel i form av avgifter betalade av de studerandes arbetsgivare,

internationella biståndsgivare, internationella organisationer, stater och andra

bidragsgivare.

 Utredningen har remissbehandlats. Tjugofem remissvar har inkommit. En majoritet

av remissinstanserna instämmer i utredningens allmänna bild av

flygsäkerhetssituationen i världen och att de föreslagna utbildningarna är väl

genomtänkta. Sida är dock tveksam till utbildningens betydelse utanför Sverige.

Flera remissinstanser, såsom Riksrevisionsverket och Statskontoret, anser att

det studerandeunderlag som förutsätts i utredningen är orealistiskt. Kostnads-

beräkningarna anses av en klar majoritet, bl.a. Uppsala, Lunds och Linköpings

universitet samt Luftfartsverket, vara orealistiska. Flera remissinstanser,

bl.a. Linköpings och Umeå universitet beklagar att inte något FN-organ är berett

att stå som huvudman för utbildningen

 Regeringen instämmer i vad utredningen anför om att forskning och

utbildning kring flygsäkerhet är viktiga men anser, bland annat av finansiella

skäl, att det inte finns förutsättningar för att inrätta ett särskilt

flygsäkerhetsuniversitet. Däremot föreligger inget hinder för ett lärosäte att

anordna utbildning i flygsäkerhet inom ramen för ordinarie anslag eller som

uppdragsutbildning.

5.3.2.3 Konstnärliga utbildningar

Konstnärlig utbildning bedrivs vid sju konstnärliga högskolor i Stockholm,

nämligen Danshögskolan, Dramatiska institutet, Konstfack, Kungl. Konsthögskolan,

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm, Operahögskolan i Stockholm och vid

Teaterhögskolan i Stockholm. Vidare bedrivs konstnärlig utbildning vid Lunds

universitet, Göteborgs universitet, Umeå universitet samt vid Högskolan i Luleå.

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: |

| |

| Insatser föreslås inom designområdet för att öka konkurrenskraften|

| i svensk design. Medel har beräknats för samarbetsprojekt mellan|

| de konstnärliga och de tekniska utbildningarna och näringslivet.|

| Lunds, Göteborgs och Umeå universitet samt Konstfack tillförs |

| resurser för sammanlagt 50 nya helårsstudenter för utbildning |

| inom området design varav för Lunds universitet 10, Göteborgs |

| universitet 10, Umeå universitet 10 samt Konstfack 20 |

| helårsstudenter. |

| Kungl. Konsthögskolan föreslås erhålla medel för fem helårsstuden-|

| ter för en påbyggnadsutbildning om 40 poäng för arkitekter, konst-|

| närer och tekniker för konstnärlig gestaltning av vägar, broar och|

| övriga trafikmiljöer. |

| Kungl. Musikhögskolan i Stockholm föreslås erhålla en förstärkning|

| av ersättningen till utbildningarna inom elektronisk musikkom- |

| position och dirigering. |

| Mälardalens högskola föreslås erhålla medel för 17 helårsstudenter|

| för att anordna utbildning i kammarmusik i kombination med ut- |

| bildning i annat ämne. |

| Högskolan i Luleå föreslås erhålla medel för skådespelarutbildning.|

| Antagning förutsätts ske vartannat år. |

| Dramatiska institutet föreslås erhålla medel för 16 |

| helårsstudenter för att anordna en TV-producentutbildning om 60 |

| poäng. |

| Anslagen till konstnärligt utvecklingsarbete förstärks. |

| Medel reserveras för projekt som skall genomföras av de |

| konstnärliga högskolorna i Stockholm i samband med att Stockholm|

| skall vara EU:s kulturhuvudstad år 1998. |

| Medel reserveras för projekt avsedda för konstnärers engagemang|

| i den högre utbildningen. |

| Lärarhögskolan i Stockholm tillförs resurser för lärarutbildning|

| som Idrottshögskolan i Stockholm och vissa konstnärliga högskolor|

| i Stockholm utför på uppdrag av Lärarhögskolan i Stockholm. |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Den konstnärliga utbildningen är av stor

betydelse för kulturlivet i landet och för samhället som helhet. Det gäller i

första hand att förse landets kulturinstitutioner med välutbildade konstnärer,

men konstnärerna har också betydelse för mångfalden och kvaliteten i den

skapande verksamhet, utan vilken ingen samhällsutveckling äger rum. Därför är

det viktigt att den högre konstnärliga utbildningen ständigt utvecklas och

håller hög internationell standard. Den högre konstnärliga utbildningen skall

samtidigt kunna tjäna som en inspirationskälla och vara vitaliserande för andra

utbildningar i högskolan. Det är också angeläget att de konstnärliga

utbildningarna vid landets lärosäten håller kontakt med näringslivet och det

omgivande samhället i övrigt.

Design- och konstutbildning

Designutbildning

God design är viktig från såväl kommersiell som estetisk och ekologisk synpunkt.

Omsorgsfullt formgivna bruksföremål och miljöer bidrar också till att höja

människors livskvalitet. I flera andra länder görs medvetna och kraftfulla

satsningar för att främja den inhemska formgivningen, vilka resulterat i en

framgångsrik utveckling av produkter som blivit försäljningsframgångar på såväl

den inhemska marknaden som på export. I Sverige har insatserna på området inte

varit lika kraftfulla och konsekventa. Medvetna satsningar från staten och

näringslivet kan leda till höjd kvalitet och till att Sveriges konkurrenskraft

på området ökar. Utbudet av utbildningar för formgivare inom olika områden och

kvaliteten på dessa utbildningar är ett betydelsefullt instrument för att stärka

designområdet. Som ett led i den satsning på formgivning och arkitektur som

regeringen presenterar i propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3) föreslår

regeringen olika insatser till stöd för utveckling av utbildningen inom design-

området.

 En särskild utredare skall tillkallas med uppgift att lämna förslag till

samarbetsprojekt mellan de konstnärliga och de tekniska utbildningarna och

näringslivet.

 För designprojekt har budgetåret 1997 beräknats 4 miljoner kronor under

anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. Som

planeringsförutsättning bör gälla att motsvarande belopp anvisas för ändamålet

även för budgetåren 1998 och 1999.

 Vidare föreslås att Lunds, Göteborgs och Umeå universitet tillförs resurser

för vardera 10 helårsstudenter samt Konstfack resurser för 20 helårsstudenter

inom utbildningsområde design.

 Medel har beräknats under anslagen B 3. Lunds universitet: Grundutbildning, B

5. Göteborgs universitet: Grundutbildning, B 9. Umeå universitet:

Grundutbildning och B 41. Konstfack: Grundutbildning.

Påbyggnadsutbildning/konstnärlig gestaltning

I kulturutredningens slutbetänkande Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84)

understryks den viktiga roll som arkitektur och samhällspla-nering har i

människors vardag och behovet av kvalitet i formgivning och gestaltning. Kungl.

Konsthögskolan har, i samarbete med Vägverket och Konstakademien, bedrivit en

projektutbildning för arkitekter, konstnärer och tekniker kallad Tessinskolan.

Regeringen föreslår permanenta resurser motsvarande fem helårsstudenter för en

påbyggnadsutbildning om 40 poäng för arkitekter, konstnärer och tekniker för

konstnärlig gestaltning av vägar, broar och övriga trafikmiljöer. Verksamheten

ses som ett led i satsningarna på att förbättra vår byggda och anlagda miljö.

Medel har beräknats under anslaget B 36. Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning.

Musikutbildning

Unika musikutbildningar

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm har i en skrivelse till regeringen anfört att

den högre utbildningen inom musikområdet tilldelas låga ersättningsbelopp.

Detsamma har anförts av övriga lärosäten som bedriver högre musikutbildning.

Regeringen har i september 1996 givit Högskoleverket i uppdrag att följa upp

resursfördelningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen inom

högskolan. Högskoleverket skall inom detta uppdrag genomföra en översyn av

nivåerna för per capitaersättningen för olika utbildningsområden och därvid

klargöra huruvida vissa utbildningar missgynnas i det befintliga systemet, bl.a.

vad gäller musikområdet.

 Kungl. Musikhögskolan i Stockholm är ensam i landet om att ge kvalificerad

utbildning i elektronmusikkomposition, en internationellt erkänd utbildning som

sker inom ramen för programmet för komposition. Utbildningsprogrammet för

dirigering vid Kungl. Musikhögskolan i Stockholm är också unikt i Sverige. Det

är angeläget att dessa utbildningar, som är förhållandevis resurskrävande, även

fortsättningsvis kan bedrivas och ett särskilt resurstillskott har beräknats

under anslaget B 39. Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning.

Utbildning i kammarmusik i kombination med utbildning i annat ämne

Vid Mälardalens högskola anordnas sedan höstterminen 1994 i samarbete med Kungl.

Musikhögskolan i Stockholm en utbildning där studenterna kombinerar utbildning i

kammarmusik med utbildning i annat ämne. Utbildningen har hittills varit

externfinansierad. Utbildningen är ett intressant initiativ.

 Ett särskilt resurstillskott har beräknats under anslaget B 40. Mälardalens

högskola: Grundutbildning. Därmed har högskolan förutsättningar att kunna

ersätta Kungl. Musikhögskolan i Stockholm för de lärarresurser som krävs.

Skådespelarutbildning

Frågan om skådespelarutbildning i Norrland har tidigare varit föremål för

utredning. Utredningen visar att det ur ett nationellt kulturperspektiv är

viktigt att det också i norra Sverige kan erbjudas en kvalificerad skådespe-

larutbildning. Regeringen har tilldelat Högskolan i Luleå resurser för att

utveckla och försöksvis bedriva skådespelarutbildning. Den skådespelarutbildning

som kommer att kunna erbjudas vid Högskolan i Luleå är särskilt intressant,

eftersom den kommer att bedrivas i annan form än andra skådespelarutbildningar i

landet och i samarbete med en teaterinstitution (Norrbottensteatern).

Verksamheten kommer att få en stor betydelse för kulturlivet i nordligaste

Sverige.

 Medel har beräknats under anslaget B 17. Högskolan i Luleå: Grundutbildning.

 Göteborgs universitet har från den 1 juli 1995 regeringens uppdrag att bedriva

teaterutbildning vid Sotenäs Teaterateljé. Medel har beräknats för perioden 1

januari 1997-30 juni 1997 under anslaget B 5. Göteborgs universitet:

Grundutbildning. Medel för detta ändamål har därefter inte beräknats.

Mediautbildning

Vid Dramatiska institutet bedrivs produktionsledar-producentutbildning som

huvudsakligen är inriktad mot film, men även mot teater och radio. Det är ur ett

kultur- och mediapolitiskt perspektiv viktigt att stimulera nationella TV-

produktioner som speglar den svenska kulturen och som kan utgöra alternativ av

hög kvalitet till det utländska utbudet. En satsning på svensk TV-produktion

befrämjar också sysselsättningen.

 Rektor vid Dramatiska institutet har på uppdrag av Utbildningsdepartementet

redovisat vilka krav som bör ställas på producenter av svensk television samt

lämnat förslag beträffande innehåll och omfattning av en TV-producentutbildning.

Utredaren har samrått med representanter för Sveriges Television, TV 3 och TV 4

samt Kommittén för en ny högskola i Malmö (U 1995:12).

 Eftersom Dramatiska institutet har de förutsättningar som krävs vad gäller

lärarkompetens, lokaler och utrustning föreslår regeringen att Dramatiska

institutet tillförs resurser för 16 helårsstudenter för att genomföra en TV-

producentutbildning omfattande 60 poäng. Antagning förutsätts ske var tredje

termin. Utbildningen skall genomföras i samarbete med Högskolan i Malmö.

 Medel har beräknats under anslaget B 20. Dramatiska institutet: Grund-

utbildning.

Konstnärligt utvecklingsarbete m.m.

Det konstnärliga utvecklingsarbetet är en viktig del i förnyelsen av de

konstnärliga högskoleutbildningarna. En ökning föreslås av anslaget till

konstnärligt utvecklingsarbete vid de universitet och högskolor som bedriver

konstnärligt utvecklingsarbete. De sju konstnärliga högskolorna i Stockholm

föreslås få en ökning på vardera 250 000 kronor. För Lunds universitet föreslås

ökningen bli 300 000 kronor, för Göteborgs universitet 300 000 kronor, för Umeå

universitet 200 000 kronor och för Högskolan i Luleå 150 000 kronor. Den

sammanlagda ökningen av medlen till konstnärligt utvecklingsarbete uppgår till 2

700 000 kronor.

 Medlen har beräknats under anslagen B 4. Lunds universitet: Forskning och

forskarutbildning, B 6. Göteborgs universitet: Forskning och fors-karutbildning,

B 10. Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning, B 18. Högskolan i

Luleå: Forskning och forskarutbildning samt B 46. Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor.

 Regeringen avser att erinra de konstnärliga högskolorna om kravet på

rapportering av det konstnärliga utvecklingsarbetet i årsredovisningen samt om

att analysen av användningen av resurserna generellt bör förbättras.

Konstnärlig fakultet

Regeringen avser under budgetåret 1997 återkomma till frågan om fakul-

tetsindelning i en proposition om högskolans ledningsstruktur och tjäns-

teorganisation.

Kulturprojekt

Kulturhuvudstadsåret 1998

Stockholm har av EU:s kulturministrar utsetts att år 1998 vara EU:s

kulturhuvudstad. Regeringen föreslår att de konstnärliga högskolorna i Stockholm

tilldelas sammanlagt 10 miljoner kronor för att kunna genomföra gemensamma

projekt med kulturinstitutionerna i Stockholm och för att möjliggöra ett utbyte

med motsvarande högskolor i Europa. Övriga lärosäten i landet med konstnärlig

utbildning skall också kunna delta i projekten. Medlen har beräknats under

anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m.

 En utgångspunkt inför planeringen av kulturhuvudstadsåret bör vara att

Stockholm också skall manifestera sig som lärdomsstad . Detta innebär att även

andra lärosäten i Stockholm än de konstnärliga engagerar sig i

kulturhuvudstadsåret. Engagemanget kan bestå i seminarier, föreläsningsserier på

temat Stockholm som lärdomsstad, symposier m.m. Verksamheten bör ses som ett

naturligt inslag i den ordinarie verksamheten och några särskilda resurser har

inte beräknats för detta ändamål.

 Under utgiftsområde 17. Kultur, medier, trossamfund och fritid samt i

regeringens kulturpolitiska proposition (1996/97:3) redovisas regeringens

samlade insatser för Kulturåret 1998.

Konstnärligt perspektiv berikar naturvetenskap, teknik och medicin

Det är viktigt att konstnärskap i ökad omfattning tas till vara inom utbildning

och forskning. Budgetåret 1995/96 avsatte regeringen 2 miljoner kronor för

projekt avsedda för konstnärers engagemang i den högre utbildningen särskilt

inom områdena naturvetenskap, teknik och medicin. Syftet var att med

konstnärliga infallsvinklar inspirera till förnyelse i andra typer av

utbildningar. Högskoleverket har redovisat fördelningen till regeringen.

 Denna satsning bör fortsätta ytterligare ett år. Det ankommer på Hög-

skoleverket att fördela medlen. För att uppnå syftena bör projekten fort-

sättningsvis koncentreras något och för att säkerställa en hög kvalitet väljas

ut i samråd mellan Högskoleverket och Statens kulturråd. Medel, 2 miljoner

kronor, har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet

och högskolor m.m.

Centrum för kulturvetenskaplig forskning med inriktning mot barn- och

ungdomskultur

Regeringen tilldelade hösten 1995 Högskolan i Växjö resurser för att delta i ett

projekt kring barn- och ungdomskultur. Användningen har redovisats till

regeringen. Högskolan har utvärderat ett antal samarbetsprojekt mellan TV,

teater och högskola, genomfört en tvärvetenskaplig seminarieserie samt initierat

ett projekt om hur invånarna i ett avgränsat bostadsområde förhåller sig till

offentlig och privat kulturverksamhet.

 Regeringen har föreslagit förstärkta och permanenta forskningsresurser till de

mindre och medelstora högskolorna. För Högskolan i Växjö har förstärkningen

beräknats så att Centrum för kulturvetenskaplig forskning med inriktning mot

barn- och ungdomskultur ryms inom denna.

Ersättningsbeloppen

Musikutbildning

De lärosäten som bedriver musikutbildning har begärt att ersättnings-beloppen

för utbildningsområdet musik skall höjas. Högskoleverket skall - i det uppdrag

som beskrivs ovan under avsnittet Unika musikutbildningar - genomföra en översyn

av per capitaersättningarna till de konstnärliga utbildningsområdena. I avvaktan

på Högskoleverkets utredning föreslår regeringen att tidigare beslutad besparing

(prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. 1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353) skall

begränsas till hälften för de konstnärliga utbildningsområdena jämfört med den

besparing som gäller övriga utbildningsområden.

Lärarutbildning vid Lärarhögskolan i Stockholm

Lärarhögskolan i Stockholm utbildar grundskollärare med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärare med olika ämneskombinationer i

vilka bl.a. ingår idrott, musik och bild. Ämnesstudierna avseende idrott, musik

och bild anordnas av Idrottshögskolan i Stockholm, Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm och Konstfack på uppdrag av Lärarhögskolan i Stockholm.

 Lärarhögskolan i Stockholm föreslås erhålla fyra nya utbildningsområden:

idrott, musik, konst och design. Syftet är att Lärarhögskolan i Stockholm skall

kunna ersätta Idrottshögskolan i Stockholm, Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

respektive Konstfack med samma ersättningsbelopp som utgår för ettämneslärare i

idrott, musik respektive bild.

 Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B 37. Lärarhögskolan i

Stockholm: Grundutbildning.

Dansutbildning

Utbildning i dans på högskolenivå bedrivs endast vid Danshögskolan. Med

anledning av den nystartade dansarlinjen vid Danshögskolan bör ersätt-

ningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer inom utbildningsområde

dans höjas med ca 10 procent.

 Ersättningsbeloppen redovisas under avsnitt 5.12.2.

5.3.2.4 Utbildningar inom vårdområdet m.m.

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Läkar- och tandläkarutbildningarna skall |

| minska i omfattning. I stället skall vissa andra vårdutbildning-|

| ar, farmaceutiska utbildningar och biomedicinska utbildningar |

| öka i omfattning. Takbeloppen för de enskilda lärosätena påverkas|

| inte. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag:

Läkarutbildningen

Riksdagen beslutade våren 1994, efter förslag av regeringen, om en minskning av

utbildningsuppdragen till universitet och högskolor för det medicinska

utbildningsområdet. Minskningen innebar att berörda universitet samt Karolinska

institutet skulle minska nyantagningen med 120 platser. Nyantagningen före denna

minskning var cirka 1 000 per år. Skälet för detta var att en utredning i be-

tänkandet Den framtida efterfrågan på läkare m.m. (Ds 1994:57) pekat på att

antalet läkare skulle komma att öka och överstiga den förmodade efterfrågan

under lång tid framåt.

 Det är fortfarande svårt för nyexaminerade att erhålla tjänst för allmän-

tjänstgöring, s.k. AT-tjänst, som fordras för legitimation som läkare.

 En fortsatt neddragning av läkarutbildningen är nödvändig. Enligt regeringens

mening skall omprioritering till andra vårdutbildningar, farmaceutiska

utbildningar och biomedicinska utbildningar ske vid de lärosäten som bedriver

läkarutbildning. Eftersom det råder brist på logopeder är det önskvärt att en

viss omprioritering till logopedutbildning görs vid de högskolor som har rätt

att ge logopedexamen. Då bristen på logopeder är särskilt besvärande i Norrland,

bör Umeå universitet fullfölja sina planer och starta ett logopedprogram.

Tandläkar- och tandteknikerutbildningen

Riksdagen beslutade under våren 1994 även om en neddragning av ut-

bildningsuppdraget för det odontologiska området. Beslutet innebar en minskning

av nyantagningen till tandläkarutbildningen med närmare 40 % jämfört med

tidigare budgetår. Regeringen föreslår nu, som en konsekvens av detta beslut, en

fortsatt minskning av det högsta antalet helårsstudenter för vilka högskolorna

kan räkna med ersättning för inom det odontologiska området. Hänsyn har tagits

till att även tandteknikerutbildningen omfattas av ersättningsbeloppen för

odontologisk utbildning.

 Regeringen har föreslagit (prop. 1995/96:150) att vissa förändringar skall

införas i tandvårdsförsäkringen fr.o.m. den 1 oktober 1996. Riksdagen har

bifallit förslaget. I propositionen angavs att regeringen avser att tillsätta en

arbetsgrupp med uppgift att utarbeta förslag som utgår från att samtliga

subventioner i tandvårdsförsäkringen slopas med undantag för ett ekonomiskt

skydd för de grupper som till följd av sjukdom eller funktionshinder har

särskilda tandvårdsbehov. Förändringen planeras träda i kraft den 1 januari

1998. Med anledning av detta beräknar regeringen att en viss minskning bör ske

även för tandteknikerutbildningen och beräknar utbildningsuppdragen med hänsyn

till detta.

Farmaceutiska utbildningar

Inom Apoteksbolaget, som är den största arbetsgivaren när det gäller denna

grupp, kommer det om några år att uppstå brist både på receptarier och apotekare

till följd av stora pensionsavgångar. Även läkemedelsindustrin efterfrågar

apotekare och forskarutbildade farmaceuter. Regeringen har därför infört ett

examensmål beträffande apotekare för Uppsala universitet, som har landets enda

farmaceutiska fakultet och även beräknat extra resurser för denna utbildning.

Biomedicinsk utbildning

Biomedicinsk utbildning expanderar för närvarande kraftigt. Vid samtliga

universitet finns eller kommer att starta fyraåriga biomedicinska utbildningar

som leder till magisterexamen. Syftet är att dessa utbildningar skall förbereda

för medicinsk forskning eller arbete i läkemedelsindustrin. Näringslivet

efterfrågar långt fler biomedicinskt utbildade än vad som i dag utbildas.

Dimensionerings-, kvalitets- och huvudmannaskapsfrågor i de medellånga

vårdutbildningarna

Bakgrund

Samtliga medellånga vårdutbildningar hade före budgetåret 1995/96

landstingskommunalt huvudmannaskap. Därefter har vissa landsting flyttat över

dessa utbildningar till statligt huvudmannaskap. Utbildningarna ges där på

uppdrag av landstingen. I Sverige finns nu 19 vårdhögskolor under

landstingskommunalt huvudmannaskap. Ett statligt bidrag utgår till alla

landsting. Detta bidrag motsvarar cirka 20 % av de totala kostnaderna för

vårdhögskoleutbildningen i Sverige. Högskoleverket beslutar om landstingens rätt

att utfärda de examina som finns upptagna i högskoleförordningen (1993:100) på

samma sätt som för de statliga universiteten och högskolorna.

 Landstingen har rätt att utfärda yrkesexamen och högskoleexamen för verksamhet

inom vård och omsorg. De utbildningsprogram som leder till yrkesexamen enligt

högskoleförordningen är arbetsterapeututbildning, barnmorskeutbildning, sjukgym-

nastutbildning, sjuksköterskeutbildning, social omsorgsutbildning och tand-

hygienistutbildning. De utbildningsprogram som leder till högskoleexamen är

audionomutbildning, ortopedingenjörsutbildning, utbildning i hälsovetenskap,

utbildning i laboratorievetenskap samt utbildning i missbruksvård.

 Riksdagen beslutade våren 1994 - med anledning av propositionen Utbildning och

forskning Kvalitet och konkurrenskraft (prop. 1993/94:177, bet. 1993/94:UbU13,

rskr. 1993/94:400) - att skapa utrymme för alternativa samarbets- och

huvudmannaskapsformer för de landstingskommunala vårdutbildningarna i syfte att

höja kvaliteten och forskningsanknytningen i vårdutbildningen. En utgångspunkt

skulle vara att den lösning som valdes skulle vara kostnadsneutral för staten

och dåvarande huvudman. Endast vid de landsting som önskade en förändring skulle

en överflyttning av huvudmannaskapet för vårdutbildningarna till statlig

högskola kunna ske. Regeringen har godkänt avtal om ändrat huvudmannaskap för

vårdutbildningarna vid landstingen i Hallands, Örebro, Västmanlands, Sörmlands,

Västernorrlands, Jämtlands samt Östergötlands län till högskolorna i Halmstad

och Örebro, Mälardalens högskola, Mitthögskolan samt Linköpings universitet.

 I kompletteringspropositionen 1994/95 (prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:UbU22,

rskr. 1994/95:434) anförde regeringen att det på sikt kunde vara nödvändigt att

ompröva dels var staten i framtiden skall ta över huvudmannaskapet för

vårdhögskoleutbildningen, dels hur ansvaret för vårdhögskoleutbildningarna skall

fördelas mellan staten och landstingen. Innan denna fråga klarlagts skulle

förhandlingar med ytterligare landsting kunna tas upp endast om särskilda skäl

förelåg och om den aktuella vårdhögskolans verksamhet kunde ses som en självklar

del i en framtida nationell struktur. Bägge dessa skäl förelåg vid regeringens

beslut våren 1996 att pröva eventuellt förändrat huvudmannaskap också för

vårdhögskolorna inom landstingen i Stockholm, Göteborg och Västerbotten. Till

motiven hörde att forskningsanknytningen bäst kommer till stånd på

universitetsorterna.

Högskoleverkets utvärdering

Regeringen gav i december 1994 det dåvarande Kanslersämbetet, numera

Högskoleverket, i uppdrag att utvärdera de medellånga vårdutbildningarnas

kvalitet. Syftet var att få underlag för framtida bedömningar avseende

examensrätt. Uppdraget redovisades den 1 april 1996 till regeringen i

utredningen Vårdutbildningar i högskolan - En utvärdering (Högskoleverkets

rapportserie 1996:7 R). Samtliga vårdutbildningar bedömdes vara yrkesrelevanta.

Yrkesrelevans innebär t.ex. att studenten förvärvat sådana kunskaper och

färdigheter som fordras för att självständigt kunna arbeta inom yrket, utvecklat

sin förmåga till goda relationer med patienter och deras närstående samt

förvärvat kännedom om förhållanden i samhället som påverkar människors hälsa och

kan initiera och delta i hälsobefrämjande och förebyggande arbete.

Högskoleverket konstaterar vidare att utvecklingen mot högskolemässighet har

intensifierats under senare år.

 Utredningen föreslår inte några omedelbara åtgärder beträffande vård-

högskolornas rätt att utfärda examina men föreslår att en ny utvärdering skall

genomföras inom en treårsperiod. Denna bör ligga till grund för en förnyad

prövning av examensrätten. Verket rekommenderar att vårdutbildningarna på sikt

samordnas och koncentreras i färre enheter. En ökad anknytning av

vårdhögskolornas verksamhet till de statliga universiteten och högskolorna med

relevant utbildningsmässig och vetenskaplig profil bör stimuleras och läggas

fast i avtal. I fråga om enskilda utbildningsprogram rekommenderar utredningen

bland annat en anknytning av den sociala omsorgsutbildningens samtliga

inriktningar samt av utbildningen i missbruksvård till den statliga högskolans

utbildningar i socialt arbete, dvs. socionomutbildningen. Vidare rekommenderar

verket att en översyn av tandhygienistutbildningen och dess relation till övrig

tandvårdsutbildning görs.

 Enligt regeringens mening har utredningen inte tillräckligt beaktat att

högskolans uppgift också är att ge en god yrkesutbildning. De medellånga

vårdutbildningarna står sig väl vad gäller förmedlande av yrkeskompetens, vilket

är minst lika viktigt som ämnesdjup och forskningsförberedande insatser.

Regeringen har med anledning av detta uppdragit till Högskoleverket att

komplettera utvärderingen.

Ett uppdrag till Högskoleverket

Regeringen har den 1 augusti 1996 givit Högskoleverket i uppdrag att lämna

underlag till hur en nationell struktur för vårdhögskoleutbildningen bör

utformas. I uppdraget ingår att ge ett underlag för regeringens bedömning av

geografisk fördelning av den framtida vårdhögskoleutbildningen samt att utreda

om staten bör ta ansvar för vissa vårdutbildningar i framtiden och i så fall för

vilka. Högskoleverket skall även lämna förslag till ett system för statsbidrag

till vårdhögskolorna som bättre överensstämmer med det resurstilldelningssystem

som sedan år 1993 gäller för statliga universitet och högskolor. I uppdraget

ingår dessutom att komplettera den ovannämnda utvärderingen vad gäller

kvaliteten i vårdutbildningarna, med avseende på förmedlande av yrkeskunnande

och yrkeskompetens. Alla förslag skall vara kostnadsneutrala. Uppdraget skall

redovisas till regeringen senast den 15 januari 1997.

Nya möjligheter inom vårdutbildningsområdet

För att till fullo kunna utnyttja den kvalitetshöjning en överflyttning av

vårdhögskoleutbildning till statligt huvudmannaskap kan innebära föreslår

regeringen att de högskolor till vilka kommunala vårdutbildningar överflyttats

erhåller möjlighet till ersättning inom utbildningsområde vård. Detta kan bidra

till framväxten av fler tvärvetenskapliga kurser inom t.ex. utbildningsområdena

vård och teknik samt ett förbättrat utnyttjande av den kompetens som finns inom

området, då högskolorna får möjlighet att avräkna helårsstudenter inom

utbildningsområde vård.

Yrkesexamina inom vårdområdet

Regeringen har erhållit flera skrivelser med begäran om att nya yrkesexamina bör

inrättas. Bland annat har flera vårdhögskolor hemställt om inrättande av

yrkesexamen för utbildning till audionom och vårdförbundet SHSTF - Svenska

hälso- och sjukvårdens tjänstemannaförbund - har hemställt om inrättande av

yrkesexamen för biomedicinska analytiker. Regeringen avser inte att vidta några

åtgärder i dessa frågor innan Behörighetskommitténs (S 1994:01) huvudbetänkande

föreligger.

5.3.2.5 Fortbildning och vidareutbildning

Den svenska högskolan har sedan 1960-talet utvecklat ett internationellt sett

unikt och flexibelt system för att tillgodose behovet av olika utbildningar och

studieformer på högskolenivå. Dagsaktuella begrepp såsom livslångt lärande,

kontinuerlig kompetensutveckling, återkommande utbildning etc. blev i viss mån

en realitet i den svenska högskolan redan för drygt tjugo år sedan. År 1969

beslutade riksdagen om den s.k. 25:5-regeln, vilket blev startpunkt för en

successiv ökning av antalet äldre studenter. Ytterligare reformer under 1970-

talet attraherade nya grupper i samhället som inte tidigare kunnat utnyttja

högskolans utbud. Inflödet till högskolan av studenter över 25 år har varit och

är större i vårt land än i något annat OECD-land.

 I början av 1980-talet räknade SCB med att mer än var fjärde student på

fristående kurser läste i något slags fortbildnings- eller vidareutbild-

ningssyfte. Det är självfallet komplicerat att exakt beskriva en avsikt i

kvantitativa termer. Däremot går det bra att belysa högskolans utbildningsutbud

och i vilken omfattning olika grupper av studenter använder de olika

studieformer som erbjuds. Sedan slutet av 1980-talet har inflödet av framför

allt ungdomar till högskolan ökat mycket kraftigt, bl.a. tack vare den expansion

av den högre utbildningen som skett. Detta har emellertid inte skett på

bekostnad av äldre studerande. Högskolans öppna och integrerade system för att

ta emot vuxenstuderande samt den allmänna expansionen av den högre utbildningen

har möjliggjort att även inflödet av äldre studerandegrupper kan fortsätta att

öka.

 Distansutbildning är en mycket användbar undervisningsform för att möta dagens

och framtida behov av fortbildning och vidareutbildning. Regeringen har under de

senaste åren anvisat särskilda medel för att utveckla och främja genomförandet

av distansutbildning. För att understryka vikten av distansutbildning tillsatte

regeringen våren 1995 en särskild utredare med uppdrag att föreslå en samlad

strategi för den framtida organisationen och användningen av distansmetoder i

utbildningen. Distansutbildningskommittén (U 1995:07) skall avge sitt slut-

betänkande i maj 1998.

 Hösten 1995 var drygt en fjärdedel av samtliga studenter registrerade som

deltidsstuderande (halv- eller kvartsfart) eller inskrivna på kurser som

sammanlagt omfattade mindre än 20 poäng. Därutöver läste drygt 7 % på distans.

Flertalet av alla deltids- och distansstuderande var minst 25 år gamla och

påbörjade en högskoleutbildning för första gången eller återkom efter några års

studieuppehåll. Många ungdomar utnyttjar de möjligheter som högskolesystemet

erbjuder när det gäller t.ex. att varva arbete med deltidsstudier.

Olika grupper av registrerade studerande i den statliga högskolans grund-

utbildning hösten 19951)

 Yngre än Äldre än

 Totalt Totalt 25 år 25 år

 antal % % %

Distansstuderande

på hel- och deltid 15 750 7,3 2,6 12,5

Deltidsstuderande som åter-

kommer efter studieuppehåll 12 800 6 1,2 11,2

Deltidsstuderande som läser

i högskolan för första gången9 450 4,4 4,8 3,8

Deltidsstuderande som fort-

sätter från föregående läsår36 100 16,8 13,2 20,4

Heltidsstuderande 143 700 66,9 78,1 52,1

Summa procent 100 100 100

Summa antal 217 800 116 300 101 500

1)Exklusive landstingskommunala vårdhögskolor. Uppgifterna avser enbart hösten

 1995, ej hela läsåret 1995/96, ej helårsstudenter.

För att på ett flexibelt sätt kunna möta kommande efterfrågan från såväl yngre

som äldre sökande är det angeläget att högskolorna under treårsperioden 1997-

1999 fortsätter att erbjuda ett varierat utbud av utbildningar och olika

studieformer. Regeringen ställer i utbildningsuppdragen för universitet och

högskolor krav på viss omfattning av fortbildning och vidareutbildning (avsnitt

5.13). Regeringen återkommer i regleringsbrevet med slutgiltiga uppdrag för

respektive universitet och högskola.

5.4 Nya högskolor

5.4.1 Högskola i Malmö

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: En högskola inrättas i Malmö och tillförs |

| resurser motsvarande 3 000 helårsstudenter för budgetperioden |

| 1997-1999. Lunds universitets nuvarande verksamhet i Malmö |

| skall delvis ingå i den nya högskolan. |

| Utbildningen vid den nya högskolan i Malmö skall inriktas mot |

| teknik och ekonomi, lärarutbildning, hälsa och samhälle samt |

| konst och kommunikation. Därutöver skall profilområden utvecklas|

| som bör ingå i nämnda utbildningsområden. Dessa är: internationell|

| migration och etniska relationer, europakunskap, natur- och |

| resurshushållning, Centrum för kompetensutveckling samt jämställd-|

| het och genuskunskap. |

| Utbildningen inom teknik och ekonomi skall prioriteras. |

| Påbyggnadsutbildning samt fortbildning och vidareutbildning |

| skall organiseras i Centrum för kompetensutveckling. |

| Profilområdena skall utgöra inslag i utbildningsplaneringen och |

| uppläggningen av utbildningen inom hela högskolan. |

| Forskningen vid den nya högskolan skall bedrivas i projektform |

| med en permanent grundorganisation finansierad med statliga |

| medel. Medel för forskning beräknas i nästa budgetarbete. |

| Verksamheten skall planeras så att den nya högskolan successivt|

| byggs upp i samarbete med de redan existerande |

| högskoleenheterna i området. |

--------------------------------------------------------------------

Riksdagen behandlade våren 1995 - med anledning av propositionen En politik för

arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25, bet. 1995/96:FiU1, rskr.

1995/96:131-134) - vissa frågor rörande utbyggnaden av den högre utbildningen i

landet. Bl.a. betonades att en utbyggnad av den högre utbildningen ökar Sveriges

konkurrenskraft och är en stark regionalpolitisk faktor. Regeringen aviserade

därvid att en kommitté skulle tillsättas för att utreda hur en etablering av en

högskola i Malmö skulle kunna genomföras. Ett skäl till en högskoleetablering i

Malmö är kommunens lägre utbildningsnivå och en högre arbetslöshet än övriga

storstadskommuner. Riksdagen konstaterade att tillgång till välutbildad

arbetskraft är av central betydelse för näringsliv och sysselsättning men också

för utvecklingen av samhället i övrigt. Regeringen fick i uppdrag att närmare

utreda frågan inför riksdagens slutliga ställningstagande.

 Regeringen tillsatte hösten 1995 en kommitté för att bereda frågan om

etableringen av en högskola i Malmö.

 Kommitténs huvuduppgift är enligt direktiven (dir. 1995:135) att utreda hur

etableringen av en högskola i Malmö skall kunna genomföras samt lämna förslag

till högskolans inriktning och organisation.

 Kommittén, som antagit namnet Kommittén för en ny högskola i Mal-mö (U

1995:12), lämnade sina förslag i betänkandet Högskola i Mal-mö (SOU 1996:36)

som remissbehandlats och i slutbetänkandet Högskolan i Malmö (SOU 1996:120). En

sammanfattning av remissyttrandena finns tillgänglig hos Utbild-

ningsdepartementet (dnr U96/805/UH).

 Kommitténs förslag: Kommittén för en ny högskola i Malmö har i sitt

slutbetänkande föreslagit att en ny struktur för högre utbildning och forskning

etableras i Malmö.

 Kommittén föreslår att grundutbildningen vid den nya högskolan skall inriktas

i huvudsak mot följande områden:

- teknik och ekonomi,

- lärarutbildning,

- hälsa och samhälle,

- konst och kommunikation.

 Därutöver skall fem profilområden utvecklas:

- internationell migration och etniska relationer,

- europakunskap,

- natur- och resurshushållning,

- Centrum för kompetensutveckling (skall organisera påbyggnadsutbildning samt

 fortbildning och vidareutbildning,)

- jämställdhet och genuskunskap.

 Dessa profilområden skall utgöra inslag i utbildningsplaneringen och

uppläggningen av utbildningen inom hela högskolan.

 Kring år 2005 bör utbildningen i Malmö omfatta drygt 14 000 helårsstudenter,

varav 9 000 är nya högskoleplatser. Utbildningen inom teknik och ekonomi

skall prioriteras och omfatta 4 000 helårsstudenter.

 Den grundläggande utbildningen bör organiseras så att utbildningsområden med

likartad inriktning eller med behov av samarbete hålls samman.

 Forskningen skall bedrivas i projektform med en permanent grundorganisation

finansierad med statliga medel.

 Planeringen av utbildning och forskning skall ske i samverkan med omgivande

samhälle.

 Remissinstanserna: Efter remiss har synpunkter på delbetänkandet kommit in

från 68 instanser. Därutöver har 5 spontana yttranden inkommit.

 Utredningens förslag mottas till övervägande del positivt av remissin-

stanserna.

 I stort sett alla remissinstanser stöder utgångspunkterna för kommitténs

förslag och därmed inrättandet av en ny högskola i Malmö. Behovet av en

utbyggnad av den högre utbildningen i landet understryks liksom att särskilda

behov föreligger i Malmö, som har en låg utbildningsnivå i förhållande till

landet i övrigt. Viss kritik riktas mot vad som uppfattas som regionalpolitiska

överväganden. Riksrevisionsverket anser att en högskola bör inrättas utifrån ett

nationellt perspektiv.

 Malmöhögskolans föreslagna lokalisering bemöts positivt av i princip samtliga

remissinstanser. Ett sammanhållet campus anses av remissinstanserna stimulera en

kreativ miljö. Från studiesocial synvinkel förefaller även andra fördelar kunna

uppnås. Flera remissinstanser tar upp de svårigheter de nuvarande

högskoleenheterna i Malmö har när det gäller att attrahera studenter på grund av

att de saknar det studentliv som andra, mer sammanhållna högskolor, kan erbjuda.

 Det nytänkande avseende organisation av grundutbildning och forskning som

uttrycks i betänkandet tas till övervägande del emot mycket positivt.

Remissinstanserna tillstyrker okonventionella grepp även vad beträffar den

interna organisationen.

 Lunds universitet har inga invändningar mot att en ny högskoleenhet inrättas i

Malmö. Den planerade verksamheten är så bred att den mycket väl kan utgöra basen

för en ny enhet. Universitetet påpekar dock att tillkomsten av en ny enhet i

Malmö inte förutsätter att den verksamhet som idag bedrivs i Malmö av Lunds

universitet förs över till den nya strukturen. Statskontoret anför att det finns

en risk att mindre högskolor får höga kostnader för internadministration och

anser därför att högskolan fortsatt bör vara en del av Lunds universitet.

 Remissinstanserna är i stort sett eniga med kommittén om de utbild-

ningsinriktningar och prioriteringar som föreslås. Däremot är flertalet

remissinstanser tveksamma till den utbyggnadstakt som föreslås. Målsättningen

drygt 14 000 studenter inom fem år förefaller väl optimistisk. Särskilt

problematiskt tror remissinstanserna att rekryteringen av studenter och

kvalificerade lärare till de tekniska utbildningarna kan bli. Rekryteringen till

ingenjörsutbildningarna är bekymmersam enligt Högskoleverket. Under alla år som

utbildningarna funnits inom högskolan har antalet sökande studenter aldrig nått

upp till antalet utbildningsplatser. Inför valet av utbildningsinriktningar i

Malmö bör det beaktas att de ingenjörsutbildningar som lyckas attrahera sökande

i första hand är otraditionella kombinationer som mediateknik, naturvård och

vattenvård.

 Uppsala universitet anför att nya infallsvinklar och stimulerande växelverkan

med näringslivet säkerligen kan resultera i förnyelse av såväl innehåll som

genomförande av utbildningarna. Ett mångvetenskapligt och tvärvetenskapligt

angreppssätt ställer dock högre krav på lärarna.

 Remissinstanserna är till stor del eniga om att det är intressant att pröva

modeller för att öka rekryteringsbasen av typen utvidgat basår. Däremot

motsätter sig en stark majoritet av remissinstanserna att andra tillträdesregler

tillämpas. Det betonas att upprätthållandet av kvaliteten är av största vikt,

både för studenterna och för högskolan.

 Den föreslagna forskningsmodellen tillstyrks av en majoritet av remiss-

instanserna. NUTEK anser dock att de flesta lärarna förutom forskningsprojekten

även måste ha en fakultetsanknytning till främst Lunds universitet. Även

Köpenhamns universitet kan komma ifråga.

 Ett stort antal remissinstanser, däribland Statskontoret och Riksrevi-

sionsverket, efterlyser en ekonomisk analys av olika lösningar och finans-

ieringsmöjligheter i förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: En betydande nationell utbyggnad av den högre

utbildningen har skett sedan slutet av 1980-talet. För att möta samhällets ökade

behov av utbildning och höja kunskapsnivån i landet bör den högre utbildningen

byggas ut ytterligare.

 Det råder en regional obalans i landet vad beträffar högre utbildning.

Utbildningsnivån i Malmö är lägre än i övriga storstadskommuner. Utvecklingen

under efterkrigstiden har lett till att Stockholmsregionen blivit alltmer

dominerande. Stockholms roll som nationellt beslutscentrum och knutpunkt i

nationella och internationella nätverk har stärkts. I Malmöregionen har

utvecklingen varit en annan. Strukturomvandlingen inom näringslivet har

inneburit att den traditionella industrin har minskat i omfattning samtidigt som

nya expansiva verksamheter framför allt etablerats i regionens universitetsstad
[REDACTED_EFTERNAMN]. Erfarenheten visar att närheten till högre utbildning har stort inflytande

på ungdomars benägenhet att studera. En ny högskola i Malmö kan därför förväntas

bidra till ökad övergång från gymnasieskola till högskola. Erfarenheten visar

också att de som utexaminerats från en viss högskola i hög utsträckning blir

yrkesverksamma på högskoleorten om de rekryterats från andra delar av landet. En

högskola i Malmö kan alltså förväntas höja utbildningsnivån bland stadens

befolkning och därmed öka attraktionskraften för ett mer utbildnings- och

kunskapsintensivt näringsliv.

 Regeringen föreslår därför att den högre utbildningen byggs ut i Malmöområdet

och att detta sker i form av en ny självständig högskola. En sådan etablering

kan förväntas få en positiv inverkan på hela regionen i likhet med vad som skett

vid etablering av högskoleutbildning i andra delar av landet.

 I det följande anges de utgångspunkter som bör gälla under det fortsatta

utredningsarbetet inför den nya högskolan.

Organisation

Högskolan skall inte byggas efter traditionellt mönster med utgångspunkt i

ämnesinriktade institutioner. Regeringen föreslår den organisationslösning som

Malmökommittén förordar och som bygger på att i en och samma enhet samla

verksamheter som i någon mening har en sammanhängande inriktning.

 Frågan om ett visst utbildningsutbud skall erbjudas av Lunds universitet, en

ny högskola i Malmö eller en annan anordnare av högskoleutbildning bör

analyseras. Det blir en viktig uppgift i det fortsatta utredningsarbetet att

djupare analysera på vilket sätt förhållandet bör vara mellan utbildningar vid

högskolan i Malmö respektive vid Lunds universitet.

Inriktning

Regeringen föreslår att verksamheten vid den nya högskolan inriktas i huvudsak

mot följande grupper av utbildningsområden:

- teknik och ekonomi,

- lärarutbildning,

- hälsa och samhälle,

- konst och kommunikation.

 Utbildning inom teknik och ekonomi skall prioriteras.

Därutöver skall fem profilområden utvecklas:

- internationell migration och etniska relationer,

- europakunskap,

- natur- och resurshushållning,

- påbyggnadsutbildning samt fortbildning och vidareutbildning,

- jämställdhet och genuskunskap.

 Dessa profilområden skall utgöra inslag i utbildningsplaneringen och

uppläggningen av utbildningen inom hela högskolan. Påbyggnadsutbildning samt

fortbildning och vidareutbildning skall organiseras i Centrum för

kompetensutveckling.

 Forskningen föreslås drivas i projektform med en permanent grundorganisation

finansierad med statliga medel enligt den modell som Malmökommittén föreslår. En

intressant forskningsmiljö kan skapas genom att forskningsresurser förs samman

till en flervetenskaplig struktur med en problemorienterad ansats för

verksamheten. Det är angeläget att ett antal högt kvalificerade forskare inom

ett antal nyckelområden knyts till högskolan.

Lokalisering

En viktig förutsättning för att åstadkomma en enhetlig profil vid den nya

högskolan är att lokalisera så mycket som möjligt av utbildning och övriga

resurser till ett gemensamt område.

 Ett sådant område skulle kunna vara Västra hamnen. Området ligger nära stadens

centrum och nära till goda kommunikationer. Här kan plats beredas för samtliga

befintliga och tilltänkta utbildningar. Undantaget är hälso-, sjukvårds- och

omsorgsutbildningar vilka bör lokaliseras i anslutning till Malmö Allmänna

Sjukhus, MAS. Även här finns goda förutsättningar att bygga upp ett sammanhållet

högskoleområde.

Omfattning

Under perioden 1997-1999 föreslås högskolan tilldelas resurser för 3 000 helårs-

studenter. Utredningen har framhållit att högskolan år 2005 skulle kunna omfatta

drygt 14 000 helårsstudenter inklusive Lunds universitets verksamhet i Malmö.

Regeringen anser dock att omfattningen av utbyggnaden måste bli beroende av den

finansiering som kan åstadkommas.

Fortsatt planeringsarbete

För att verksamheten skall kunna starta vid den nya högskolan hösten 1997 bör

planeringsarbetet fortsätta under hösten 1996. I avvaktan på riksdagens

ställningstaganden avser regeringen att ge en organisationskommitté i uppdrag

att ta fram ytterligare planerings- och beslutsunderlag för att förbereda

etableringen av den nya högskolan.

 När riksdagen fattat beslut angående högskolan blir kommitténs uppdrag att:

- förbereda organisationen och uppbyggnaden av den nya högskolan,

- lämna förslag till hur samarbete med, respektive integration av, befintliga

 högskoleutbildningar i Malmö skall ske,

- dra upp riktlinjer för och lämna förslag till forskningsorganisation,

- anställa lärare och förbereda utnämningen av rektor,

- förbereda och lämna ansökan till Högskoleverket om rätt att utfärda vissa

 examina,

- rekrytera studenter till den första terminen hösten 1997,

- ansvara för planeringen av den nya högskolans lokaler,

- i inledningsskedet fungera som uppdragsgivare avseende grundutbildning som

 anordnas av andra universitet och högskolor.

 Verksamheten vid den nya högskolan bör kunna starta hösten 1997. Genom

organisationskommittén bör sammanlagt 1 500 utbildningsplatser kunna utlysas.

5.4.2 Södertörns högskola

Riksdagen beslutade i maj 1995 att en ny högskola skulle inrättas på Södertörn

och att denna huvudsakligen skulle lokaliseras i anslutning till Huddinge

sjukhus, men ha viss utbildning förlagd till Haninge (prop. 1994/95:100 s. 90-

96, bet. 1994/95:UbU11, rskr. 1994/95:359). Regeringen gav i mars 1995

tilläggsdirektiv (Dir. 1995:70) till 1994 års Stockholmskommitté att planera

verksamheten vid Södertörns högskola och göra nödvändiga förberedelser för

verksamhetsstart hösten 1996 samt att under läsåret 1996/97 fungera som

uppdragsgivare avseende grundutbildning som anordnas av andra högskolor.

 Organisationskommittén har erhållit ett utbildningsuppdrag för år 1996 som

omfattar utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, naturvetenskap,

teknik och farmaci genom regeringsbeslut den 19 oktober 1995. För detta har

organisationskommittén erhållit ett anslag om 34 miljoner kronor. Ersättning har

beräknats för 1 000 platser hösten 1996, då de första studenterna vid högskolan

börjar sina studier. Studenterna antas till utbildning vid andra universitet och

högskolor som på uppdrag av organisationskommittén anordnar kurser vid Söder-

törns högskola. Preliminärt har cirka 1 180 studenter antagits. Antalet sökande

var drygt 6 400. En arkitekttävling har genomförts och de första nya byggnaderna

skall enligt planerna vara inflyttningsklara höstterminen 1999. Vidare har

regeringen anställt en rektor för Södertörns högskola från den 1 januari 1997.

 Uppbyggnaden av en ny högskola innebär att högskolan har stora svårigheter att

finansiera sina utbildningskostnader inom de ordinarie ersättningsbeloppen för

olika utbildningsområden. Ersättningsbeloppen är beräknade utifrån

genomsnittliga kostnader för en student. Genomsnittliga kostnader och

marginalkostnader varierar mycket inom t.ex. naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar. En högskola som varit verksam under ett antal år har möjlighet att

vid en ny utbildningssatsning omprioritera medel från andra verksamheter. Denna

möjlighet finns dock inte när en ny högskola skall byggas upp och

marginalkostnaderna är högre än de genomsnittliga kostnaderna för samtliga

utbildningar. De extra kostnaderna har beräknats till 20 miljoner kronor per år

under perioden 1997- 1999. Regeringen har mot denna bakgrund under anslaget B

42. Södertörns högskola: Grundutbildning beräknat särskilda medel om 20 miljoner

kronor under budgetåret 1997. Regeringen avser att återkomma i budget-

propositionen för år 1998 angående ytterligare medel. Enligt regeringens

bedömning bör som planeringsförutsättning gälla att 20 miljoner kronor per år

utgår också budgetåren 1998 och 1999. Finansieringen kommer att prövas i

ordinarie budgetarbete.

 Uppbyggnaden av en ny högskola medför dessutom lånekostnader för investeringar

som ej kan täckas av de ordinarie ersättningsbeloppen för helårsstudenter och

helårsprestationer. Total nyanskaffning av all inredning och utrustning medför

betydligt högre lånekostnader än vad som gäller för etablerade högskolor. Dessa

kan kontinuerligt förnya sin inredning och utrustning och belastas inte av den

tillfälligt mycket höga lånekostnad en ny högskola har de första åren då allt

måste nyanskaffas. Dessutom kan inte lokaler, inredning och utrustning utnyttjas

till sin fulla kapacitet och generera ersättning för helårsstudenter och

helårsprestationer (avsnitt 5.12.4). Regeringen avser med anledning av detta att

ta ställning till särskilda medel till Södertörns högskola.

 Södertörns högskola föreslås, liksom alla andra mindre och medelstora

högskolor, få fasta forskningsresurser (avsnitt 5.5.3). Dessa forskningsresurser

avser forskning och forskarutbildning inom naturvetenskap och teknik. Forsk-

ningsmedel har beräknats under anslaget B 46. Forskning och konstnärligt utveck-

lingsarbete vid vissa högskolor. Forskningen inom humaniora och samhällsve-

tenskap med inriktning mot frågor med anknytning till Östersjöområdet förutsätts

stödjas huvudsakligen genom den särskilda stiftelse vars ändamål är att

finansiera forskning och forskarutbildning inom områden med inriktning på

Östeuropa och Östersjöregionen.

 Den handledning som krävs för vissa lärarintensiva utbildningsmoment i

naturvetenskapliga kurser saknas vid Södertörns högskola. Dessa moment genomförs

normalt av doktorander knutna till högskolan. Med hänsyn till att doktorander

ännu inte finns vid Södertörns högskola bör tills vidare doktorander vid

Karolinska institutet handleda och undervisa vid Södertörns högskola. Medel har

beräknats för cirka tio doktorander under anslaget B 14. Karolinska institutet:

Forskning och forskarutbildning. Enligt regeringens bedömning bör som

planeringsförutsättning gälla att medel för ytterligare doktorander vid

Karolinska institutet med undervisning vid Södertörns högskola beräknas för

budgetåren 1998 och 1999. Regeringen avser att återkomma till detta i budget-

propositionen för år 1998. Finansieringen kommer att prövas i ordinarie

budgetarbete.

 För att bidra till en utveckling mot livslångt lärande och för att möta ett

behov på arbetsmarknaden av fler högskoleutbildade behöver den högre

utbildningen på sikt byggas ut ytterligare i Stockholmsområdet. Strukturella

skäl talar för att utbyggnaden till största delen bör äga rum i södra Stockholm.

En utbyggnad vid Södertörns högskola möjliggör också ökad bredd och ökat djup i

högskolans utbildningar. Högskolan kommer att få en mångkulturell profil

(avsnitt 5.7). Södertörns högskola föreslår i sin fördjupade

anslagsframställning att den ges möjlighet att expandera med ytterligare 1 500

helårsstudenter under budgetåren 2000-2002. Södertörns högskola skulle därmed ha

5 500 helårsstudenter år 2002. Regeringen anser dock att omfattningen av

utbyggnaden måste bli beroende av den finansiering som kan åstadkommas.

5.4.3 Högskola på Gotland

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: En högskola skall inrättas på Gotland. Den |

| nya högskolan tillförs medel för 700 helårsstudenter under |

| treårsperioden 1997-1999 utöver de medel som utgår för verksam- |

| heten i den nuvarande organisationen. |

--------------------------------------------------------------------

 Högskoleverkets utredning: Högskoleverket har på regeringens uppdrag

utvärderat Högskoleutbildningen på Gotland och redovisar sina förslag i

rapporten Högskola på Gotland (1996:23 R). Högskoleverket anser att övervägande

skäl talar för en fortsatt högskoleverksamhet på Gotland. Högskoleverket

framhåller att högskoleutbildningen på Gotland är likvärdig med den som ges på

annat håll. Kvaliteten har utvärderats utifrån ett flertal aspekter, bl.a.

förkunskaper hos de studerande som börjar på Högskoleutbildning på Gotland,

kvalitet i undervisningen samt möjligheten för de studerande att få arbete när

de lämnar högskoleutbildningen.

 För närvarande bedrivs i första hand ingenjörsutbildning, lärarutbildning och

ekonomutbildning samt fristående kurser främst inom det humanistiska området.

Utnyttjandegrad och prestationsgrad ligger i nivå med övrig högskoleutbildning i

landet. Två profilområden föreslås inför framtiden. Det ena rör Östersjöregionen

och det andra avser kulturområdet. Till kulturområdet hör bl.a. humanistcentrum,

författar-, konst- och tonsättarcentrum. Verkets huvudförslag är att

Högskoleutbildning på Gotland ombildas till en självständig högskola.

 Skälen för regeringens förslag: Riksdagen beslutade år 1987 med anledning av

regeringens förslag i budgetpropositionen (1987/88:100 bil. 10 sid 33, bet.

1987/88:UbU27, rskr. 1987/88:210) att tillgång till högskoleutbildning skulle

finnas på Gotland. I samband med att verksamheten startade beslutades att en

utvärdering skulle ske efter ett antal år. Regeringen anförde i

budgetpropositionen 1994/95 (prop. 1994/95:100, bil. 9, bet. 1994/95:UbU15,

rskr. 1994/95:353) att utbildningens organisatoriska tillhörighet skulle

övervägas.

 Högskoleutbildning på Gotland är för närvarande organisatoriskt inordnad i

Länsstyrelsen i Gotlands län och verksamheten är inrättad som en

beställarorganisation. Den innebär att Högskoleutbildning på Gotland ger uppdrag

till högskolorna på fastlandet. Det är också dessa som bestämmer vilka studenter

som skall antas och som utfärdar examina. Övervägande skäl talar för fortsatt

Högskoleutbildning på Gotland samt att en sammanhållande planering och ledning

behövs för högskoleutbildningen på Gotland. En beställarorganisation kan i

längden inte fullt ut utnyttja den potential som ligger i lärar- och

forskartjänsternas allmänna kompetens. Vidare är det en fördel för Gotland om

högskolan får en fast lärar- och forskarkår som bosätter sig på ön. På sikt är

en självständig högskola det mest lämpliga alternativet. Målsättningen bör vara

att verksamheten i slutet av budgetperioden skall omfatta ca 1 200 helårsstuden-

ter. Regeringen har därför beräknat medel för ytterligare 700 helårsstudenter

för perioden 1997-1999.

 En självständig organisation förutsätter dock att beställarorganisationen

bibehålls, åtminstone under de närmaste åren. Eventuellt kan det vara av värde

att en sådan organisation bibehålls som en del av verksamheten.

 Regeringen avser att tillsätta en organisationskommitté för att i avvaktan på

riksdagens ställningstagande förbereda omorganisationen av Högskoleutbildningen

på Gotland till en självständig högskola.

 Etableringen av den självständiga högskolan bör komma till stånd när prövning

har gjorts av vilka examensrättigheter den nya högskolan på Gotland kan få eller

vad som krävs för att examensrättigheter skall medges.

 Regeringen bedömer att de ekonomiska förutsättningarna för detta skall kunna

vara uppfyllda med det resurstillskott som nu föreslås.

5.5 Forskning och forskarutbildning

Forskningspolitiska mål och riktlinjer redovisas i den forskningspolitiska

propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5). I det följande redovisas

regeringens förslag om forskning och forskarutbildning. Förslagen avser

satsningar på olika forskningsområden, kriterier för rätten att benämnas

universitet samt forskning vid de mindre och medelstora högskolorna. Förslag

beträffande Rådet för forskning om universitetet och högskolor behandlas

utförligt i den forskningspolitiska propositionen och under kapitel 6

Högskolemyndigheter anslaget C 1. Högskoleverket i denna proposition.

 Utredningen för uppföljningen av 1993 års högskolereform har i betänkandet

Reform och förändring. Organisation och verksamhet vid universitet och högskolor

efter 1993 års universitetsreform (SOU 1996:21) lämnat förslag vad avser

forskning och forskarutbildning. Utredaren föreslår att avvägningar mellan

forskningsområden bör kunna göras i vidare termer än för närvarande. I stället

för nio fakultetsområden skulle områdena begränsas till fyra: teknik,

naturvetenskap, medicin och kulturvetenskap. Universitet och högskolor föreslås

få rätt att själva besluta om indelningen i fakulteter och därmed om vilka

fakultetsnämnder som skall finnas. Vidare föreslår utredaren att riksdagen ger

universitet och högskolor preciserade treåriga uppdrag för forskning och

forskarutbildning. Uppdragen bör omfatta krav på minsta forskningsvolym och

omfatta åtaganden inom respektive högskolas profilområden.

 Regeringen avser att under år 1997 i en proposition till riksdagen lämna

förslag angående vissa organisationsfrågor om högskolans ledningsstruktur,

tjänsteorganisation fakultetsindelning samt principerna för fördelning av

forskningsresurser. Detta innebär att förslagen i det följande bygger på

nuvarande principer för tilldelning av resurser.

 En av Utbildningsdepartementet tillsatt utredare har lämnat förslag om

forskarutbildningen i betänkandet Studiefinansiering och examina i fors-

karutbildningen (Ds 1996:35). Detta remissbehandlas för närvarande. Regeringen

avser att lämna förslag om forskarutbildningen i en proposition till riksdagen

under år 1997.

5.5.1 Fakultetsresurser och nya forskningssatsningar

I det följande ges en sammanställning av regeringens förslag till satsningar på

olika forskningsområden inom universitet och högskolor. Medel för de olika

satsningarna för budgetåret 1997 har beräknats under respektive lärosätes

anslag.

 De flesta lärosäten har i sina anslagsframställningar begärt omfattande

resursförstärkningar i första hand för lokaler för forskning och undervisning

men också för nysatsningar och utbyggnad av antalet tjänster inom den högre

utbildningen.

 Regeringen konstaterar att betydande belopp för närvarande förs över från

forskningsstiftelserna, forskningsråden och andra externa finansiärer till

högskolan och dess forskning. Den större delen av de externa anslagen tillfaller

de medicinska, naturvetenskapliga och tekniska forskningsområdena. Trots det

rådande statsfinansiella läget föreslår regeringen betydelsefulla satsningar för

forskning och utbildning samt medel för vissa byggnadsprojekt. I avsnitt 5.3 i

denna proposition föreslår regeringen en kraftig satsning på grundutbildningen

inklusive nya högskolor i Malmö och på Gotland.

 I det följande lämnas förslag till förstärkningar inom vissa angelägna

forskningsområden. Enligt regeringens bedömning är detta samtidigt områden vars

tillgång till andra finansieringskällor är begränsade.

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: |

| |

| - Det tillskott till humanistisk och naturvetenskaplig |

| forskning, den s.k.särskilda fakultetsresursen, som under en |

| femårsperiod tilldelats de humanistiska och matematisk- |

| naturvetenskapliga fakulteterna skall permanentas. |

| - Som en konsekvens av tidigare fattade beslut skall Uppsala |

| universitet erhålla medel för bostads- och byggforskning. |

| - Uppsala universitet skall erhålla medel för ökade |

| lokalkostnader för Gustavianum. |

| - Lunds universitet skall erhålla medel för forskning med |

| inriktning mot Ost- och Sydostasien. |

| - Lunds universitet skall erhålla medel för forskningen vid |

| Skissernas museum. |

| - Göteborgs universitet skall erhålla medel för ett |

| internationellt dokumentations- och forskningscentrum inom |

| området våldsskildringar i medier. |

| - Göteborgs universitet skall erhålla medel för forskning om och|

| utveckling av svenska som andra språk och svenskundervisning |

| för invandrare. |

| - Stockholms universitet skall erhålla resurser för förstärkning|

| av verksamheten vid Institutet för social forskning. |

| - Linköpings universitet skall erhålla resurser för ett nytt |

| tema, tema Genus. |

| - Umeå universitet skall erhålla en förstärkning av anslagen till|

| de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna. |

| - Högskolan i Luleå skall erhålla en förstärkning för forskning|

| inom det filosofiska området. En filosofisk fakultet skall |

| inrättas vid högskolan den 1 januari 1997. |

| - Nationella nätverkssekretariat för Europaforskning inom ämnes-|

| områdena statsvetenskap vid Uppsala universitet, ekonomi vid |

| Lunds universitet och juridik vid Stockholms universitet |

| samt ett årsbokssekretariat förlagt till Uppsala universitet |

| skall erhålla stöd. |

| |

| Regeringen föreslår medel för följande professurer: |

| - afrikanska språk vid Göteborgs universitet, |

| - polska språket och litteraturen vid Stockholms universitet, |

| - filmvetenskap vid Stockholms universitet, |

| - museologi vid Umeå universitet, |

| - produktionsteknik med inriktning mot elektronikindustri. |

--------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: För budgetåret 1998 bör planeringsförut- |

| sättningen vara att |

| - Uppsala universitet erhåller ytterligare medel för ökade |

| lokalkostnader för Gustavianum. |

| - Lunds universitet erhåller ytterligare medel för forskningen |

| vid Skissernas museum. |

| - Linköpings universitet erhåller medel för ett nytt tema Tema |

| Etnicitet. |

| - Kungl. Tekniska högskolan erhåller medel för forskning om |

| infrastrukturens ekonomi. |

| - Högskolan i Luleå erhåller ytterligare medel för förstärkning av|

| forskning och forskarutbildning inom filosofisk fakultet. |

| |

| För budgetåret 1999 bör planeringsförutsättningen vara att |

| - Uppsala universitet erhåller ytterligare medel för ökade |

| lokalkostnader för Gustavianum. |

| - Lunds universitet erhåller ytterligare medel for forskningen |

| vid Skissernas museum. |

--------------------------------------------------------------------

Förslag har också lämnats enligt följande:

- För lärarutbildningarnas forskningsanknytning föreslås resurser (av-snitt

 5.3.2.1).

- Göteborgs universitet erhåller medel för ett sekretariat för genusforskning

 (avsnitt 5.6).

- De konstnärliga högskolorna i Stockholm samt Lunds, Göteborgs och Umeå

 universitet samt Högskolan i Luleå erhåller en förstärkning av medlen för

 konstnärligt utvecklingsarbete (avsnitt 5.3.2.3).

Skälen för regeringens förslag och bedömning

Särskild fakultetsresurs

Riksdagen beslutade med anledning av 1990 års forskningspolitiska proposition Om

forskning (prop. 1989/90:90, bet. 1989/90:UbU25, rskr. 1989/90:90) att tilldela

universitetens humanistiska och matematisk-naturvetenskapliga fakulteter en

särskild resurs om 5 mil-joner kronor per fakultet och år under fem år, totalt

50 miljoner kronor. Resursen skulle användas till att främja forskning inom för

fakulteterna angelägna områden.

 Forskningsfinansieringsutredningen anför i betänkandet Forskning och pengar

(SOU 1996:29) att den särskilda fakultetsresursen vid de humanistiska och

matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna på avsett vis har främjat

lektorsforskningen vid dessa fakulteter. Utredningen för uppföljning av 1993 års

högskolereform föreslår i betänkandet Reform och förändring (SOU 1996:21) att

den särskilda fakultetsresursen även skall komma andra fakulteter till del.

Regeringen bedömer att en utökning av forskningsresursen till att omfatta alla

fakulteter kräver, för att få avsedd verkan, ett betydande resurstillskott.

Resursen har spelat en stor roll för forskningen inom humaniora och

naturvetenskap. Det är därför angeläget att dessa fakulteter får behålla medlen,

som även fortsättningsvis skall användas för att finansiera högskolelektorers

forskning under begränsade tidsperioder och på nya områden eller fält som inte

är integrerade inom den ordinarie forskningsorganisationen.

 Regeringen föreslår att fakultetsresursen skall permanentas vid de fakulteter

som hittills har erhållit den. Regeringen gör emellertid bedömningen att det

statsfinansiella läget inte medger något liknande tillskott till övriga

fakulteter. Medel har beräknats under respektive lärosätes anslag.

Bostads- och byggforskning, Uppsala universitet

Med anledning av regeringens proposition om samhällsvetenskaplig bostads- och

byggforskning (prop. 1993/94:82, bet. 1993/94:BoU7) beslutade riksdagen att

uppdra åt Uppsala universitet att bygga upp en samhällsvetenskaplig institution

för denna forskning i Gävle. Uppbyggnaden skulle ske stegvis för att slutligen

omfatta 20 miljoner kronor. Riksdagen har tidigare anvisat 16 miljoner kronor

(prop 1993/94:100, bet.UbU6, rskr. 1993/94:287). Som en konsekvens av tidigare

fattade beslut föreslår regeringen att ytterligare 4 miljoner kronor anslås till

Uppsala universitet för bostads- och byggforskning lokaliserad till Gävle. Medel

för satsningen har beräknats under anslaget B 2. Uppsala universitet: Forskning

och forskarutbildning.

Gustavianum, Uppsala universitet

Gustavianum från 1600-talet, med anatomiska teatern, är Sveriges äldsta

universitetsbyggnad. Byggnaden är av nationellt intresse och Uppsala universitet

har därmed ett särskilt ansvar för att bevara Gustavianum. Universitet planerar

en omfattande restaurering av byggnaden. Ett universitetshistoriskt museum skall

inrättas. Regeringen föreslår att Uppsala universitet tilldelas 0,5 miljoner

kronor budgetåret 1997 för täckande av ökade hyreskostnader. Medel för ändamålet

har beräknats under anslaget B 2. Uppsala universitet: Forskning och

forskarutbildning.

 Planeringsförutsättning för budgetåren 1998 och 1999

Som planeringsförutsättning bör gälla att universitetet erhåller ytterligare 0,5

miljoner kronor för vart och ett av budgetåren 1998 och 1999.

Forskning med inriktning mot Ost- och Sydostasien, Lunds universitet

Ost- och Sydostasien, ett av världens folkrikaste områden, tilldrar sig ett

alltmer växande intresse bl.a. på grund av regionens ekonomiska styrka och dess

utvecklingspotential. Den ekonomiska och politiska utvecklingen i länderna

kommer att ha stor betydelse för omvärldens näringsliv och samhällsliv, även för

Sverige. Det leder till en starkt ökad efterfrågan på kunskap och kompetens om

denna region. Behovet av kunskaper om bl. a. regionens ekonomi, språk,

näringsliv, arbetsmarknad och kultur ökar och allt fler högskoleutbildade med

dessa kunskaper kommer att efterfrågas i framtiden.

 Vid Lunds universitet har en långsiktig strategi för framtida samarbete med

Ost- och Sydostasien tagits fram. I strategin ingår bl.a. inrättandet av ett

centrum för Ost- och Sydostasienstudier med uppgift att samordna kontakter och

stödja samarbete med universitet i regionen.

 Regeringen anser att det är angeläget med ökad forskning om Ost- och

Sydostasien och utvecklingen i detta område och föreslår att 5 miljoner kronor

skall anvisas till Lunds universitet för ändamålet. Det skall vara möjligt att

samla forskare, lärare och studenter från olika discipliner kring gemensamma

forskningsområden. Genom dessa särskilda utvecklingsmedel får universitetet

möjlighet att sprida erfarenheter och kunskaper om samarbetet med regionen och

att ta ett nationellt samordningsansvar. Medel för ändamålet har beräknats under

anslaget B 4. Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning.

Skissernas museum, Lunds universitet

Skissernas museum har av en i världen unik samling av skisser och modeller till

monumentalkonst och offentlig konst. Samlingen består även av ett betydande

bibliotek och ett omfattande bild- och klipparkiv. Samlingarna representerar

stora kulturella och ekonomiska värden. Samlingarna är av nationellt intresse

och Lunds universitet har ett särskilt ansvar att vårda dessa och göra dem

tillgängliga för forskning och undervisning. Lokalsituationen för museet

äventyrar detta åtagande. Det är angeläget att museet erhåller ett bidrag för

att förstärka forskningen kring offentlig konst och monumentalkonst och för att

förse museet med tillfredsställande lokaler. För budgetåret 1997 föreslår

regeringen att 1,5 miljoner kronor anslås. Medel har beräknats under anslaget B

4. Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning.

 Planeringsförutsättning för budgetåren 1998 och 1999

Som planeringsförutsättning bör gälla att universitetet erhåller ytterligare 0,5

miljoner kronor för år 1998 och 2,5 miljoner kronor för år 1999.

Forskning om medierna och våldet, Göteborgs universitet

UNESCO anordnade i september 1995 en konferens i[REDACTED_EFTERNAMN] om våld i medier och

barnens rättigheter. Konferensen föreslog att Göteborgs universitet, institutet

Nordicom, ges i uppdrag att fungera som internationellt dokumentations- och

forskningscentrum inom området våldsskildringar i medier. UNESCO har anslagit 50

000 US-dollar. Kompletterande finan-siering kan komma att erhållas från EU,

svenska fonder och mediaföretag. Regeringen föreslår att 1,5 miljoner kronor

anslås till Göteborgs universitet. Medel har för ändamålet beräknats under

anslaget B 6. Göteborgs universitet: Forskning och forskarutbildning.

Forskning om och utveckling av svenska som andraspråk och svenskundervisning för

invandrare

Vid Göteborgs universitet bedrivs forskning om olika problem som relaterar till

Sverige som mångkulturellt samhälle. För att understödja integrationen av

invandrare i samhället behöver forskningen om och utvecklingen av svenska som

andraspråk och undervisningen i svenska för invandrare utvecklas. Se även

avsnitt 5.7 Invandrare och den högre utbildningen. Regeringen föreslår att 2,5

miljoner kronor anslås till Göteborgs universitet. Medel för ändamålet har

beräknats under anslaget B 6. Göteborgs universitet: Forskning och forskarut-

bildning.

Forskning inom det sociala området, Stockholms universitet

Det finns ett stort behov av forskning med relevans för det sociala området.

Institutet för social forskning (SOFI) vid Stockholms universitet har till

uppgift att bedriva forskning om sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor. Vid

institutet finns en etablerad forskningsmiljö som är lämplig för tillämpad

forskning av detta slag.

 Regeringen föreslår att 2 miljoner kronor anslås som en förstärkning av

resurserna för Institutet för social forskning vid Stockholms universitet. Medel

för ändamålet har beräknats under anslaget B 7. Stockholms universitet:

Forskning och forskarutbildning.

Förstärkning av de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteternas anslag,

Umeå universitet

Umeå universitet har i sin anslagsframställning bland annat framhållit att den

humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen har relativt små resurser

jämfört med andra lärosäten. Andelen studiestöd inom forskarutbildningen är

också låg i jämförelse med övriga universitet. Vissa humanistiska och

samhällsvetenskapliga ämnen inom grundutbildningen, bland annat

religionsvetenskap och rättsvetenskap, saknar för närvarande forsk-

ningsanknytning vid universitetet. Regeringen föreslår att de humanistiska och

samhällsvetenskapliga fakulteterna, Umeå universitet tilldelas en

resursförstärkning med 4 miljoner kronor. Medel för ändamålet har beräknats

under anslaget B 10. Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning.

Tema Genus, Linköpings universitet

Motiveringar redovisas i avsnitt 5.6.2 samt utförligare i den forsknings-

politiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5 avsnitt 3.7).

 Regeringen föreslår att Linköpings universitet tilldelas ett anslag om 4,9

miljoner kronor för forskning inom ett nytt tema, Tema Genus. Medel för

ändamålet har beräknats under anslaget B 12. Linköpings universitet: Forskning

och forskarutbildning.

 Tema Etnicitet, Linköpings universitet - planeringsförutsättning för bud-

getåret 1998

Som planeringsförutsättning för budgetåret 1998 bör gälla att Linköpings

universitet erhåller medel för ett nytt tema Etnicitet. Behovet av forskning om

internationell migration och etniska relationer är stort. Forskningsområdet har

en klart tvärvetenskaplig karaktär. Det svenska samhället står idag inför stora

förändringar betingade av en ökad invandring. En allt större andel av

befolkningen har utländsk härkomst. Forskning kring migration och etnicitet är

en viktig del i en satsning för att ge likvärdiga förutsättningar i samhället

för invandrare och för att ta tillvara invandrares erfarenheter och kompetens.

Denna forskning lämpar sig mycket väl för den tvärvetenskapliga temamodell som

utvecklats vid Linköpings universitet. Det ankommer på Linköpings universitet

att besluta om lokalisering av universitetets verksamhet. Det vore dock

naturligt om tema Etnicitet förlades till Norrköping, dit huvuddelen av

universitetets nytillskott inom grundutbildningen kommer att förläggas och där

Statens invandrarverk är placerat.

Forskning inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena, Högskolan i

Luleå

Budgetåret 1995/96 har Högskolan i Luleå tilldelats 1 miljon kronor för

forskningsstödjande åtgärder inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga

områdena.

 Under senare år har det blivit allt vanligare att forskare inom det tekniska

området samarbetar med forskare från andra ämnesområden. Den verkligt nydanande

forskningen sträcker sig ofta över de traditionella fakultetsgränserna.

Regeringen föreslår att Högskolan i Luleå tilldelas en förstärkning för det

filosofiska fakultetsområdet om 4 miljoner kronor år 1997. Medel för ändamålet

har beräknats under anslag B 18. Högskolan i Luleå: Forskning och

forskarutbildning.

 Regeringen bedömer att Högskolan i Luleå med detta resurstillskott kommer att

uppfylla kraven för inrättandet av en filosofisk fakultet.

 Regeringen bedömer i följande (avsnitt 5.5.2) att högskolan bör erhålla rätten

till benämningen universitet från och med den 1 januari 1997.

 Planeringsförutsättning för budgetåret 1998

Som planeringsförutsättning för budgetåret 1998 bör gälla att lärosätet

tilldelas ytterligare medel för förstärkning av forskningen inom den filosofiska

fakulteten.

Nätverk för Europaforskning

En särskild utredare tillsatt av Utbildningsdepartementet, har i rapporten

Nätverk för Europaforskning (Ds 1996:50) föreslagit en satsning för att bygga

upp en nationell nätverksstruktur. Vidare har utredaren föreslagit att en årsbok

skall ges ut för att sprida forskningsresultaten. Rapporten har i augusti 1996

varit föremål för överläggningar med företrädare för högskola och forskningsråd.

Förslaget bemöttes positivt. Det är angeläget att främja framväxandet av en bred

Europaprofil i forskningen. Det bör ske på ett sätt som gagnar såväl förståelsen

av Europeiska Unionen som grundforskningen och forskarutbildningen inom juridik,

ekonomi och statskunskap. En nationell nätverksstruktur i vilken flera

universitet och högskolor ingår bör byggas upp. Strukturen bör bestå av ett

statsvetenskapligt, ett ekonomiskt och ett juridiskt nätverk, vart och ett med

ett koordinerande sekretariat. Både etablerade forskare och doktorander bör ingå

i nätverken.

 Medlen för nätverksstöd bör användas till seminarier och kurser på nationell

nivå för äldre och yngre forskare. Dessa förutsätts arbeta inom projekt och

inneha tjänster, vilka finansieras på annat sätt. Resurser finns inom

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR), hos sektors-organen

samt inom fakultetsanslagen. Institutioner och fakulteter förutsätts planera

verksamhet, som tar i anspråk dessa medel.

 Uppsala universitet föreslås koordinera det statsvetenskapliga nätverket.

Årsboksredaktionen förläggs likaledes till Uppsala universitet. Lunds

universitet föreslås koordinera det nationalekonomiska nätverket. Stockholms

universitet föreslås koordinera det juridiska nätverket. Regeringen föreslår att

sammanlagt 5 miljoner kronor anslås för ändamålet.

 Medel för nätverkssekretariaten har beräknats under anslagen B 2. Uppsala

universitet: Forskning och forskarutbildning, B 4. Lunds universitet: Forskning

och forskarutbildning och B 8. Stockholms universitet: Forskning och

forskarutbildning. Medel för årsbokssekretariatet har beräknats under anslag B

2. Uppsala universitet: Forskning och forskarutbildning.

Professurer

Sedan den 1 juli 1995 har regeringen rättighet att inrätta professurer (prop.

1994/95:100, bil. 9 s.103, bet.1994/95:UbU15 rskr. 1994/95:353). I propositionen

framhölls att antalet professurer inrättade av regeringen skulle vara begränsat

och motiverat av ett nationellt behov som annars riskerar att inte tillgodoses.

I normalfallet inrättas professurer av universitet och högskolor. Regeringen

föreslår att medel anslås för inrättande av professurer i följande ämnen av

nationellt intresse: polska språket och litteraturen, filmvetenskap, afrikanska

språk, museologi samt produktionsteknik med inriktning mot elektronikproduktion.

- Afrikanska språk

Kunskap och forskning om folk och kulturer i det Subsahariska Afrika är

betydande. När det gäller afrikanska språk, är emellertid inte kompetensen lika

utvecklad.

 Vid Göteborgs universitet finns en unik kompetens och forskning i afrikanska

språk med inriktning mot språkens roll i samhället. Göteborgs universitet har i

en skrivelse betonat det angelägna i att forskning och undervisning i afrikanska

språk tryggas. Yttrande har inhämtats från HSFR, som tillstyrker en professur i

afrikanska språk.

 Regeringen föreslår därför att 0,9 miljoner kronor anslås för en professur i

afrikanska språk vid Göteborgs universitet.

 Medel för professuren har beräknats under anslaget B 6. Göteborgs universitet:

Forskning och forskarutbildning.

- Polska språket och litteraturen

Det finns idag ingen professur i polska språket och litteraturen vid svenska

universitet. Den stora och ökande betydelsen av en större förståelse för språk

och kultur i Polen, som är ett av våra närmaste grannländer, motiverar en

särskild satsning på forskning om det polska språket och litteraturen.

 Skrivelser har inkommit från Uppsala och Stockholms universitet. Skrivelserna

vittnar om en god grundutbildning och viss forskning inom ämnet. Yttrande från

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR) har inhämtats. I

yttrandet framhålls att forskning och forskarutbildning i polska är etablerade

vid båda lärosätena, men att Stockholms universitet har fler studenter inom

grundutbildningen och bättre kontaktmöjligheter utanför ämnesinstitutionen. HSFR

förordar i valet mellan Uppsala universitet och Stockholms universitet att

professuren förläggs till Stockholms universitet.

 Regeringen föreslår att 0,9 miljoner kronor anslås till Stockholms universitet

för en professur i polska språket och litteraturen. Denna professur ingår som en

naturlig del i den satsning på Östersjösamarbete som föreslås i avsnitt 5.10.2.

 Medel för professuren har beräknats under anslaget B 8. Stockholms

universitet: Forskning och forskarutbildning.

- Filmvetenskap

Filmen firade år 1995 hundraårsjubileum. Rörliga bildmedier har i dagens

samhälle en stor betydelse både kulturellt och socialt. Filmvetenskap är ett

ämnesområde på stark frammarsch där bl.a. multimedia och interaktiv teknologi

kommer till användning. Endast en professur i filmvetenskap finns i landet och

den har övervägande historisk inriktning. Denna är placerad vid Stockholms

universitet, där det finns ett omfattande forskningsbibliotek. De för film-

forskningen viktiga myndigheterna och institutionerna är också belägna i

Stockholm.

 Regeringen bedömer att den nuvarande forskningsverksamheten i filmvetenskap är

underdimensionerad och alltför historiskt inriktad i förhållande till filmens

och övriga bildmediers alltmer ökade samhälleliga och kulturella betydelse och

till den omfattande grundutbildningen vid högskolan. Behov finns också av en

framtidsinriktad professur.

 Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR) och Stockholms

universitet har yttrat sig i ärendet.

 Regeringen föreslår att 0,9 miljoner kronor anslås till Stockholms universitet

för en professur i filmvetenskap för att bredda basen för filmvetenskaplig

forskning och undervisning, främst med inriktning mot nutida och framtida

filmkonst och multimedier. Medlen avses kunna användas för gästprofessorer under

tillsättningstiden.

 Medel för professuren har beräknats under anslaget B 8. Stockholms

universitet: Forskning och forskarutbildning.

- Museologi

Umeå universitet har i sin fördjupade anslagsframställning framhållit

ämnesområdet museologi, som med museernas växande arbetsuppgifter och

verksamhetsformer blir av allt större betydelse för utbildning av kvalificerad

museipersonal. Nordens enda institution för museologi finns vid Umeå universitet

och endast där bedrivs forskarutbildning i ämnet. I utredningen Kulturpolitikens

inriktning (SOU 1995:84) framhålls vikten av fasta forskningsresurser och

forskningsanknytning av olika utbildningar inom kulturområdet.

 Regeringen föreslår att 0,9 miljoner kronor anslås till Umeå universitet för

en professur i museologi.

 Medel för professuren har beräknats under anslaget B 10. Umeå universitet:

Forskning och forskarutbildning.

- Elektronikproduktion

Konstruktion av elektronik är en väsentlig del i den moderna industrin. Inom

detta område råder det för närvarande brist på forskning och undervisning vid

svenska universitet. Sveriges Verkstadsindustrier har i en skrivelse till

regeringen och vid en uppvaktning påtalat detta behov. Regeringen föreslår

därför att 2,8 miljoner kronor anslås till två professurer i produktionsteknik

med inriktning mot elektronikindustrin. Regeringen avser att senare besluta om

placeringen av dessa professurer.

 Medel har beräknats under anslag B 45. Särskilda utgifter vid universitet och

högskolor m.m.

Infrastrukturens ekonomi, Kungl. Tekniska högskolan - planeringsförutsättning

för budgetåret 1998

Som planeringsförutsättning för budgetåret 1998 bör gälla att Kungl. Tekniska

högskolan tilldelas medel för professor Åke E. Anderssons forskning inom

infrastrukturens ekonomi.

Forskning inom lantmäteriområdet, Lunds universitet

Riksdagen beslutade med anledning av regeringens proposition om lärarutbildning

m.m. (prop. 1991/92:75, bet.1991/92:UBU20, rskr. 1991/92:282) att utbildning

inom lantmäteri skulle anordnas inom ramen för civilingenjörsutbildningen vid

Lunds universitet. Utbildningen har f.n. ingen fast forskningsanknytning.

Forskning och utveckling inom lantmäteriområdet behöver utvecklas inte minst med

hänsyn till utvecklingen av informationstekniken. Regeringen avser därför att

inrätta en professur inom lantmäteriområdet vid Lunds universitet. Professuren

får finansieras inom ramen för universitetets ordinarie resurser.

Förslag om forskningssatsningar m.m. på följande områden lämnas på annan plats i

denna proposition.

Lärarutbildningens forskningsanknytning

En satsning på forskning och forskarutbildning inom lärarutbildningsområdet

riktas mot ett antal angelägna mål. Lärarutbildningens forskningsanknytning

förstärks och lärarutbildarnas kompetens höjs. Satsningen kommer att på sikt ge

fler forskarutbildade lärare i skolan, vilka får naturliga kontakter med

högskolan. Detta medför en allmän kompetenshöjning av skolans lärare. Slutligen

är det angeläget med en ökad forskning och kunskap om skolan och i förlängningen

bör denna forskning kunna påverka praktiken i skolan och i högskolan.

 Regeringen föreslår därför en satsning på forskning med relevans för skol-

området. Forskningen skall bedrivas i projektform. Projekten skall vara viktiga

för skolområdet och lärarutbildningen samt ha ett betydande inslag av

forskarutbildning för yngre lärarutbildade projektmedarbetare. Dessa projekt kan

med fördel ske i samarbete mellan olika ämnesområden, t.ex. pedagogik, fysik och

fysikdidaktik, men varje doktorands institutionella hemvist måste vara klarlagd.

Forskningsprojekten förutsätts få en viss del av sina resurser från respektive

högskola.

 Forskningssatsningen understöds av de resurser som föreslås för lärarutbilda-

res kompetensutveckling.

 Se vidare avsnitt 5.3.2.1.

Forskning om IT-pedagogik

Regeringens satsning om IT-pedagogik redovisas under avsnitt 5.8.

Genusforskning

Utöver vad som tidigare anförts om Tema Genus vid Linköpings universitet

föreslår regeringen att ett sekretariat för genusforskning inrättas vid

Göteborgs universitet.

 Se vidare avsnitt 5.6.2.

Invandrare

Utöver vad som anförts ovan om resurser för forskning om svenska som andra språk

och utveckling av svenskundervisning för invandrare vid Göteborgs universitet

och Tema Etnicitet vid Linköpings universitet redovisas regeringens överväganden

om invandrare och den högre utbildningen i avsnitt 5.7.

Konstnärligt utvecklingsarbete

Det konstnärliga utvecklingsarbetet är en mycket betydelsefull del av det

konstnärliga området och är nödvändigt för att garantera och höja grund-

utbildningens kvalitet.

 Regeringen föreslår en förstärkning av resurserna för konstnärligt ut-

vecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna i Stockholm och vid Lunds,

Göteborgs och Umeå universitet samt Högskolan i Luleå.

 Se vidare avsnitt 5.3.2.3.

5.5.2 Universitetsbegreppet

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Det statliga lärosäte |

| |

| - som har en grundutbildning och forskning som är väl etablerad|

| och av god vetenskaplig kvalitet, |

| - som har en tillräcklig omfattning av grundutbildningen och |

| utbildning inom ett antal ämnesområden, |

| - som har en tillräcklig omfattning av forskningsverksamheten |

| och forskning inom ett antal ämnesområden, |

| - som har goda infrastrukturella förutsättningar (bibliotek |

| m.m.) för att bedriva grundutbildning och forskning, |

| - som har goda internationella kontakter inom grundutbildning |

| och forskning, |

| - och som uppfyller kraven för att självständigt inrätta |

| professurer och att utfärda doktorsexamen, |

| skall kunna benämnas universitet. |

| |

| Det ankommer på regeringen att besluta om användningen av be- |

| nämningen universitet. |

| |

| Regeringens bedömning: Benämningen av Högskolan i Luleå bör ändras|

| till Luleå tekniska universitet. |

--------------------------------------------------------------------

Riksdagen har hittills beslutat vilka lärosäten inom den högre utbildningen som

har rätt att benämnas universitet. Regeringen har fastställt detta i

högskoleförordningen (1993:100). De kriterier som hittills har gällt är att

lärosätet är statligt, har rätt att utfärda doktorsexamen och att utbildning och

forskning bedrivs vid minst tre fakulteter. Linköpings universitet är det

lärosäte, inom Utbildningsdepartementets område, som senast erhöll benämningen

universitet år 1975. Detta skedde genom att riksdagen underställdes förslag om

en tredje fakultet, Tema, (prop. 1975/76:100, bet. 1975/76:UbU20, rskr.

1975/76:245) och att regeringen, efter riksdagens behandling av frågan,

beslutade om benämningen Linköpings universitet (reg.besl.1975-05-29). År 1977

bildades, genom en sammanslagning av jordbrukets högskolor, Sveriges

lantbruksuniversitet (prop. 1976/77:67, bet. 1976/77:JoU17, rskr. 1976/77:247).

Regeringen fattade beslut om benämningen efter riksdagsbehandlingen av

propositionen.

Högskoleverkets utredning: De tre rektorerna för högskolorna i Karlstad, Växjö

och Örebro överlämnade en promemoria till Utbildningsdepartementet Kriterier

för benämningen universitet den 16 januari 1995. I denna promemoria framhåller

rektorerna fem kriterier som särskilt viktiga för universitetsbegreppet: en viss

storlek (minst 6 000 studenter), grundutbildning inom minst tre fakulteter,

forskning och forskarutbildning inom minst två fakulteter, självständighet inom

forskning och forskarutbildning med rätt att inrätta professurer och rätt att

utfärda doktorsexamen, utbildning och forskning bedrivs i en sammanhållen fysisk

miljö, (en tydlig universitetstradition bör kunna identifieras) samt en

realistisk utvecklingsplan präglad av entreprenörskap och entusiasm .

 På regeringens anmodan yttrade sig Högskoleverket över skrivelsen.

Högskoleverket framhöll bl.a. att ett universitet kan definieras som ett

lärosäte som bedriver grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning,

inbegripet examination samt forskning. Verksamheten skall dessutom ha en viss

spännvidd. Högskoleverket menade vidare att en högskola efter ansökan och

kvalitativ prövning bör kunna få rätten att utfärda doktorsexamen samt att

benämnas universitet. Därutöver efterlyste verket en fördjupad utredning för att

närmare belysa frågorna om rätten att bedriva forskarutbildning, utfärda

doktorsexamen samt möjligheten till fasta forskningsresurser.

 Den 18 december 1995 gav regeringen uppdraget till Högskoleverket att utreda

frågorna om fasta forskningsresurser, rätten att bedriva forskarutbildning och

att utfärda doktorsexamen. Högskoleverket har i utredningen Kriterier för

benämningen universitet (Högskoleverkets rapportserie 1996:12 R) redovisat

uppdraget.

 Rätten att utfärda doktorsexamen innebär enligt Högskoleverket en ytterligare

konsolidering av den vetenskapliga verksamheten utöver vad som krävs för att få

inrätta en professur. Om en högskola inom flera områden har nått den nivå som

erfordras för att ansvara för forskarutbildning bör, efter prövning, en

fakultetsorganisation kunna etableras. Denna högskola får då generell rätt att

utfärda doktorsexamen, licentiat- och magisterexamen.

 För att få inrätta fakulteter bör, enligt Högskoleverket, vissa villkor vara

uppfyllda. Högskolan skall kunna ansvara för att forskarutbildningen inom flera

mer eller mindre avgränsade vetenskapsområden har minst samma kvalitet som

liknande utbildning vid högskolor med fakultet.

 Detta innebär att det för ett vetenskapsområde bl.a. skall finnas ett rimligt

rekryteringsunderlag för forskarutbildningen, att det förutom professorer skall

finnas andra lärare med doktors- och docentkompetens samt att

forskarutbildningen skall ha ett långsiktigt stöd från angränsande

vetenskapsområden inom högskolan. Högskolan skall ha goda ekonomiska och

infrastrukturella förutsättningar för att bedriva vetenskaplig verksamhet, väl

fungerande ämnesinstitutioner skall finnas och de fasta forskningsresurserna

skall vara av en viss omfattning för att kunna garantera oberoende och

långsiktighet.

 Högskoleverket föreslår att benämningen universitet ges den högskola som

bedriver utbildning och forskning inom flera större vetenskapsområden.

Utslagsgivande bör vara bredden i studiemiljön vid högskolan.

 För att göra det möjligt för en högskola att benämnas universitet föreslår

Högskoleverket att staten anslår medel för en utvecklingsplan för vissa mindre

och medelstora högskolors uppbyggnad av fakultet och forskarutbildning.

Skäl för regeringens förslag och bedömning: Internationella jämförelser visar

att det inte finns någon självklar definition eller användning av begreppet

universitet. Begreppet universitet används för att beteckna enheter av olika

storlek och omfattning. Begreppet används i internationella sammanhang på

skiftande sätt. Det gemensamma är emellertid att enheterna har en betydande grad

av självständighet i grundutbildning, forskarutbildning och forskning.

 Regeringen anser det naturligt att en statlig högskola, som har en grund-

utbildning och forskning som är väl etablerad och av god kvalitet, som har en

tillräcklig omfattning av grundutbildningen och utbildning inom ett antal äm-

nesområden, som har en tillräcklig omfattning av forskningsverksamheten och

forskning inom ett antal ämnesområden, som har goda infrastrukturella

förutsättningar (bibliotek m.m.) för att bedriva grundutbildning och forskning,

som har internationella kontakter inom grundutbildning och forskning samt som

uppfyller kraven för att inrätta professurer och att utfärda doktorsexamen,

skall kunna ansöka hos regeringen om och efter prövning av Högskoleverket

tilldelas rätten att använda benämningen universitet. De lärosäten som redan

uppfyller de kriterier för benämningen universitet, som regeringen föreslagit,

såsom Kungl. Tekniska högskolan och Karolinska institutet, och vars namn är

välkända, kan självfallet avstå från att ansöka om att få använda benämningen.

Om de emellertid önskar använda benämningen universitet kan regeringen i sådant

fall, utan hörande av Högskoleverket, besluta om detta.

 Högskolan i Luleå har i sin anslagsframställning begärt att få anta namnet

Luleå tekniska universitet. Regeringen bedömer att högskolan i och med de ovan

föreslagna resursförstärkningarna väl uppfyller kraven för att benämnas

universitet och att högskolan inte behöver undergå ytterligare prövning.

Regeringen avser att genom en ändring i högskoleförordningen tilldela Högskolan

i Luleå namnet Luleå tekniska universitet.

 Med de resursförstärkningar som i det följande föreslås för de mindre och

medelstora högskolorna (avsnitt 5.5.3) bör det vara möjligt för vissa av dem att

inom en snar framtid kunna uppfylla kriterierna för benämningen universitet.

5.5.3 Forskning vid mindre och medelstora högskolor

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: De mindre och medelstora högskolorna samt |

| Lärarhögskolan i Stockholm och Idrottshögskolan i Stockholm skall|

| tilldelas kraftigt ökade och permanenta forskningsresurser. |

| Dessa skall fritt kunna disponeras av respektive högskola så att|

| högskolan kan utveckla forskningen under eget ansvar. |

| Ansvaret för fördelning av den s.k. rörliga resursen för lärare|

| vid de mindre och medelstora högskolorna skall övertas av dessa |

| högskolor inom ramen för deras forskningsresurser. |

| |

| Regeringens bedömning: De mindre och medelstora högskolornas |

| forskningskontakter med näringsliv samt med universitet och hög-|

| skolor med fakultet bör fördjupas. Dessa kontakter bör redovisas|

| i högskolornas årsredovisningar. |

--------------------------------------------------------------------

 Utredningar: Forskningsfinansieringsutredningen föreslår i betänkandet

Forskning och pengar (SOU 1996:29) en ökning om sammanlagt 80 miljoner kronor av

anslaget till forskning vid de mindre och medelstora högskolorna så att detta

bättre skall kunna balansera de externa medlen. Fördelningen föreslås ske med

hänsyn till volymen av externa medel, exklusive särskilda medel från

länsstyrelserna. En eventuell ytterligare ökning bör enligt utredaren fördelas

efter ansökan i likhet med resurstilldelningen för samarbete i nätverk mellan

mindre och medelstora högskolor samt universitet och högskolor med fasta

forskningsresurser eller för forskningssamverkan mellan mindre och medelstora

högskolor och näringslivet.

 Betänkandet har remissbehandlats. Flertalet mindre och medelstora högskolor

framhåller att summan 80 miljoner kronor är alldeles för låg och flera

kritiserar de föreslagna fördelningsmodellerna.

 Utredningen för uppföljning av 1993 års högskolereform, RUT 93, har i sitt

slutbetänkande Reform och förändring (SOU 1996:21) framhållit att fördelningen

av fakultetsmedel, s.k. rörlig resurs, till lärarna vid de mindre och medelstora

högskolorna inte fungerar tillfredsställande. Denna fördelning får i regel

endast en summarisk behandling i respektive fakultetsnämnd. Samtidigt finns,

enligt utredningen, vid de mindre och medelstora högskolorna inga organ som kan

svara för den vetenskapliga kvalitetsprövning som måste ägnas användningen av

forskningsmedel. Utredningen framhåller dessutom att det inom överblickbar tid

inte kommer att vara möjligt att ge alla lärosäten fakultetsanslag och ansvar

för forskarutbildning.

 Betänkandet har remissbehandlats. Inga särskilda synpunkter har inkommit i

denna fråga.

 Skälen för regeringens förslag: Anslagen till forskningsstödjande åtgärder vid

mindre och medelstora högskolor har successivt ökat. Resurserna för de direkta

forskningsstödjande åtgärderna vid de mindre och medelstora högskolorna uppgår

läsåret 1995/96 (12 månader) till cirka 75 miljoner kronor. Dessutom finns två

tidsbegränsade resurser för forskningen vid dessa högskolor; dels för samarbete

i nätverk mellan mindre och medelstora högskolor samt universitet och högskolor

med fasta forskningsresurser (40 miljoner kronor per år 1993/94-1995/96) och

dels för forskningssamverkan mellan mindre och medelstora högskolor och nä-

ringslivet (40 miljoner kronor per år 1994/95- 1995/96). Lärarhögskolan i

Stockholm förfogar över forskningsresurser, drygt 8 miljoner kronor, som anvisas

inom Stockholms universitets fakultetsanslag. Storleken av dessa samlade

resurser, cirka 163 miljoner kronor, är dock mindre än 3 % av de totala

fakultetsanslagen.

 Uppbyggnad av forskning är ett långsiktigt åtagande som kräver uthållighet. I

budgetpropositionen för år 1995/96 (prop. 1994/95:100, bil. 9) uttalade

regeringen sin avsikt att ytterligare förstärka resurserna till forskning vid de

mindre och medelstora högskolorna samt att omvandla dessa medel till permanenta

forskningsresurser.

Ökade forskningsresurser

Omfattningen av utbildningen vid de mindre och medelstora högskolorna har ökat

markant under senare år. Antalet helårsstudenter mer än fördubblades mellan

läsåren 1989/90 och 1994/95. De mindre och medelstora högskolorna har också

utvecklat nya utbildningar och skapat egna profiler i utbildningsutbudet.

 Även forskningen har gått starkt framåt vid de mindre och medelstora

högskolorna. Antalet doktorander och forskarutbildade lärare ökar stadigt;

läsåret 1994/95 fanns vid dessa högskolor sammanlagt närmare 800 doktorander

och, omräknat till heltidstjänster, närmare 700 lärare med doktorsexamen.

Högskolorna har dessutom med framgång lyckats få externa medel till sin forsk-

ningsverksamhet. Vid dessa högskolor finns nu goda miljöer för forskning. Forsk-

ningen har stor betydelse även för grundutbildningens kvalitet och för lärarnas

kompetensutveckling.

 År 1994/95 fanns sammanlagt 29 professurer placerade vid de mindre och

medelstora högskolorna men inrättade vid högskolor med fakultet. Sedan den 1

juli 1995 har de mindre och medelstora högskolorna möjlighet att ansöka hos

Högskoleverket om att få inrätta professurer; de första ansökningarna har

behandlats av verket. Sammanlagt har Högskoleverket givit tillstånd till

inrättandet av tio professurer vid Högskolan i Örebro, sju vardera vid

högskolorna i Karlstad och Växjö samt en professur vid vardera Högskolan i

Kalmar, Mitthögskolan och Mälardalens högskola. Mitthögskolan har senare ansökt

om ytterligare 23 professurer, Högskolan i Karlskrona/Ronneby om tio

professurer, Högskolan i Halmstad om sju professurer och Idrottshögskolan i

Stockholm om en professur.

 De mindre och medelstora högskolorna har en växande betydelse för det

regionala näringslivet, för tekniköverföring och forskningsinformation, men

också för rekryteringen till högre utbildning och tillgången till kvalificerad

arbetskraft i regionen. Umeå, Linköping och Luleå är goda historiska exempel på

den stora betydelse framväxten av högskolor har för den regionala utvecklingen.

Högskolans regionala betydelse har tidigare behandlats i denna proposition,

avsnitt 5.2.

 En profilering av högskolornas forskningsprogram är nödvändig för att inom

utvalda områden uppnå tillräcklig kompetens. Det är varje högskolas ansvar att

utveckla sin profil så att forskningsresurserna utnyttjas optimalt med hänsyn

till högskolans förutsättningar. De mindre forskningsmiljöerna kan många gånger

bättre stimulera till samverkan över ämnesgränserna och har ofta ett större

samarbete med det omgivande samhället. Informationstekniken gör det möjligt för

en mindre eller medelstor högskola att, inom sina profilområden, befinna sig vid

den internationella forskningsfronten.

 De mindre och medelstora högskolorna bör således inte eftersträva att i det

mindre formatet kopiera de stora universiteten.

 En högskola skall också kunna välja att främst satsa på utbildningen; det kan

vara en konkurrensfördel att kunna redovisa en medveten prioritering av

grundutbildningen och en profil inom vissa utbildningsområden.

 Regeringen föreslår att de mindre och medelstora högskolorna samt

Lärarhögskolan i Stockholm och Idrottshögskolan för år 1997 tilldelas kraftigt

förstärkta och permanenta forskningsresurser. Utöver nuvarande resurser om

sammanlagt 168 miljoner kronor (12 månader, 1997 års prisläge) föreslås en

förstärkning om 112 miljoner kronor för att utveckla forskningen. Resurserna

skall fritt disponeras av respektive högskola så att denna kan utveckla

forskningen under eget ansvar; det är givetvis styrelsens och rektors ansvar att

tillse att medlen för forskning fördelas med beaktande av sedvanliga vetenska-

pliga kvalitetskriterier.

 Vid fördelningen av medlen mellan högskolorna har regeringen bl.a. tagit

hänsyn till forskningens och grundutbildningens omfattning och samt till antalet

forskarutbildade lärare vid de olika högskolorna. Medlen har beräknats under ett

samlat anslag B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor.

Nya universitet

I den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5) föreslås ett ökat

statligt inflytande över de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Regeringen anför där

att stiftelseförordnandena bör ändras och att ändringarna bör komma till stånd

med tillämpning av en ny bestämmelse i stiftelselagen, vilken föreslås i

propositionen Statliga stiftelser (prop. 1996/97:22). Regeringen föreslår i

förstnämnda proposition att riksdagen skall godkänna att riktlinjen för

ändringarna skall vara att regeringen skall utse ledamöterna i stiftelsernas

styreslser. Därmed ökar möjligheterna till samordning mellan stiftelsernas in-

satser och andra statliga insatser, främst inom forskningens område. Enligt

regeringens bedömning bör detta innebära att resurser kan frigöras inom ramen

för statens budget för vissa nysatsningar. Sålunda bör vissa ändamål inom

högskolesektorn som ligger inom stiftelsernas verksamhetsområden, t.ex.

särskilda insatser inom forskarutbildning och internationalisering, kunna

förutses finansieras av stiftelserna och inte med budgetmedel; de resurser som

frigörs skulle bl.a. kunna förstärka de permanenta forskningsresurserna för de

mindre och medelstora högskolorna. I budgetpropositionen för år 1998 finns då

förutsättningar för att föreslå en särskild satsning på forskningen vid vissa

mindre och medelstora högskolor.

 Om dessa ytterligare resurser kan ställas till förfogande, har några av de

medelstora högskolorna förutsättningar att få självständig rätt att inrätta

professurer, att få utfärda doktorsexamen samt därmed att kunna ansöka om att få

benämnas universitet. Efter en prövning enligt de kriterier som redovisas i

föregående avsnitt skulle några av dessa högskolor kunna ges ställning som

universitet före år 2000.

Rörlig resurs fördelas ur de permanenta forskningsresurserna

Med anledning av propositionen Universitet och högskolor - frihet för kvalitet

(prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103) föreskrev riksdagen att

den s.k. rörliga resursen vid varje fakultet skall fördelas i proportion till

antalet lärare även vid mindre och medelstora högskolor inom fakultetens

ansvarsområde. I budgetpropositionen för år 1995/96 (prop. 1994/95:100, bil. 9)

uttalade regeringen sin avsikt att se över förutsättningarna för denna

fördelning. Universiteten och högskolorna med fakultet har den 1 mars 1996

lämnat in redovisning av fördelningen av den rörliga resursen. Av

redovisningarna samt av betänkandet Reform och förändring (SOU 1996:21) framgår

att fördelningen till lärare vid de mindre och medelstora högskolorna ofta inte

fungerar tillfredsställande.

 Med de ökade och permanenta forskningsresurser som föreslås i denna propo-

sition kommer de mindre och medelstora högskolorna själva att kunna ta ansvar

för sina lärares forskning. Liksom högskolor med fakultet har de mindre och

medelstora högskolorna ansvaret för hur forskningsresurserna används och det är

därför naturligt att de även ansvarar för att en rörlig resurs för högskolans

lärare avsätts och fördelas. Fakulteternas ansvar att fördela rörlig resurs till

lärare vid de mindre och medelstora högskolorna bör därför upphöra.

 Regeringen avser att i regleringsbrev lämna föreskrifter om att medel för

rörlig resurs till lärare vid de mindre och medelstora högskolorna i stället

skall avsättas från respektive högskolas forskningsresurser.

Kontakter med näringsliv samt med universitet och högskolor med fakultet

Kontakter med näringsliv samt med universitet och högskolor med fakultet är

naturligtvis värdefulla och nödvändiga både för forskningens kvalitet och för

forskningens nyttiggörande. Samarbetet med universitet och högskolor med

fakultet samt med näringslivet bör därför vidmakthållas och fördjupas. Dessa

kontakter bör redovisas i högskolornas årsredovisningar.

5.5.4 Forskarutbildning

Forskarutbildningen är av central betydelse för högskolan. Doktorander utför en

stor del av forskningen och deltar även i viss mån i undervisningen.

Forskarutbildningen skall också tillgodose rekryteringsbehovet av disputerade

högskolelärare. Under kommande år kommer detta behov att växa, dels på grund av

expansionen av grundutbildningen, dels till följd av ökande pensionsavgångar.

 En väl fungerande forskarutbildning av hög kvalitet är viktig inte bara för

högskolan. Forskarkompetens i företagen är utomordentligt betydelsefull för det

svenska näringslivets konkurrenskraft. Forskningsintensiva företag, t.ex. inom

läkemedelsindustrin och elektronikindustrin, är ofta mycket framgångsrika. Genom

forskningsprojekt som doktorander genomför i samverkan med näringslivet främjas

utbyte av vetande och metoder och företagen kan rekrytera vetenskapligt skolad

personal. Sådant samarbete främjar också skapande av kontaktnät mellan högskolan

och näringslivet. Det är också önskvärt med fler forskarutbildade i den offent-

liga sektorn och andra delar av samhället för att tillföra verksamheten ökad

kompetens.

 Det är därför angeläget att examinationen i forskarutbildningen fortsätter att

öka. År 1994/95 utfärdades drygt 1500 doktorsexamina, vilket kan jämföras med

drygt 1000 år 1989/90. Andelen kvinnor bland de doktors-examinerade ökade från

27 % år 1989/90 till 33 % år 1994/95. Antalet utfärdade doktorsexamina vid de

större fakulteterna under senare år samt andelen kvinnor redovisas närmare i

avsnitt 5.1.1.

 Den föreskrivna studietiden för doktorsexamen är fyra år men forskarstudierna

tar i genomsnitt sju år i anspråk. Det är önskvärt att en forskarutbildning kan

avslutas inom rimlig tid, eftersom de enskildas möjligheter att finna arbete

efter avlagd examen därmed ökar. Långt utdragna eller avbrutna studier innebär

också att samhällets resurser utnyttjas ineffektivt.

 Det finns en rad problem med forskarutbildningens utformning och effektivitet,

framför allt inom de humanistiska, teologiska och samhällsvetenskapliga

fakulteterna. Det gäller långa studietider, låg examinationsfrekvens och hög

ålder vid disputationen. Doktoranderna vid dessa fakulteter uppvisar

bruttostudietider om i medeltal drygt tio år och de nyblivna doktorernas ålder

är vanligen hög; för humanister ligger genomsnittsåldern på 43,5 år. En

allvarlig indikation på problemen är att mindre än en femtedel av dem som under

ett antal år på 1970-talet antogs till forskarutbildning vid dessa fakulteter

hade disputerat efter 13 års forskarstudier.

 Handledningen är kanske den viktigaste delen inom forskarutbildningen och

behöver ägnas ökad uppmärksamhet. Den fungerar ofta väl men har på vissa håll

stora brister. Det är en angelägen uppgift för Högskoleverket att ta initiativ

till en översyn av handledningen och utbildningen av handledare. Många lärosäten

har gjort avsevärda insatser på området men erfarenheterna bör kunna samlas och

bearbetas på nationell nivå.

 En god studiefinansiering är av största betydelse för framgångsrika och

effektiva doktorandstudier. Det nuvarande systemet är inte tillfredsställande.

En särskild utredare, knuten till Utbildningsdepartementet, redovisar en översyn

av studiefinansieringen och vissa andra frågor inom forskarutbildningen samt

förslag till förändringar i rapporten Studiefinansiering och examina i

forskarutbildningen (Ds 1996:35). Rapporten remissbehandlas för närvarande.

Vissa frågor som behandlas i rapporten har anknytning till högskolans

tjänsteorganisation för lärare, som för närvarande utreds.

 Ytterligare ett antal rapporter om forskarutbildningen har lagts fram på

senare tid. Högskoleverket har bl.a. genomfört en utvärdering av forskar-

utbildningen inom det språkvetenskapliga området. Riksrevisionsverket har

presenterat en studie om effektiviteten inom forskarutbildningen vid de

samhällsvetenskapliga fakulteterna.

 Frågor rörande forskarutbildningens utformning och studiefinansieringen för

doktorander kommer att behandlas i en proposition som regeringen avser att

förelägga riksdagen år 1997.

5.6 Jämställdhet och genusforskning

5.6.1 Jämställdhet inom högskolan

Det råder en stor obalans mellan könen i den akademiska världen. På grund-

utbildningssnivå är många utbildningar starkt kvinno- respektive starkt mans-

dominerade. Inom forskarutbildningen finns inget kvinnodominerat

faktultetsområde men flera mansdominerade. I tjänstehierarkin slutligen finns

det genomgående få kvinnor på de högre nivåerna. Detta medför att utbildningens

och forskningens kvalitet blir lidande.

 Med anledning av propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom

utbildningsområdet (prop. 1995/96:164, bet. 1995/96:UbU18, rskr. 1995/96:405)

har en rad åtgärder vidtagits i syfte att skapa en jämnare könsfördelning bland

högskolans studenter, lärare och forskare. Åtgärderna redovisas i avsnitt 3.7 i

den forskningpolitiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5).

 I jämställdhetspropositionen anmälde regeringen att för varje lärosäte kommer

procentmål att ställas upp för andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer.

Regeringen avser att i en proposition år 1997 förelägga riksdagen förslag om en

ny organisation för högskolans lärartjänster (avsnitt 5.11). Den nya

tjänsteorganisationen kommer att öka högskoleledningarnas möjligheter att

påverka rekryteringen. Konkreta procentmål kommer därför att läggas fram först i

samband med denna proposition. I avvaktan på detta bör lärosätena intensifiera

sitt arbete med att utjämna obalansen mellan kvinnor och män på olika nivåer.

För att bättre kunna uppnå framtida rekryteringsmål bör högskolorna se över och

förbättra villkoren för kvinnor, såväl inom grundutbildning och forskarut-

bildning som under den fortsatta akademiska karriären.

 Hösten 1995 var endast 8 % av rikets professorer kvinnor, vilket dock är en

ökning från 7 % året före. Andelen kvinnliga professorer varierar kraftigt

mellan universiteten, beroende bl.a. på vilka fakulteter de har. Andelen är vid

universitetet i Stockholm 15 %, i Göteborg 10 %, i[REDACTED_EFTERNAMN] 9 %, i Umeå 7 %, i

Linköping 6 % och i Uppsala 4 %. Vid Sveriges lantbruksuniversitet är andelen

9 %. Bland fackhögskolorna har Karolinska institutet 7 %, Kungl. Tekniska

högskolan 1,5 % och Högskolan i Luleå 1,4 % kvinnliga professorer.

 Hinder för kvinnor att göra vetenskaplig karriär bör särskilt analyseras.

Under år 1996 har två studier lagts fram om meritvärdering vid tjänstetillsätt-

ningar. I rapporten Värdering av kvinnors respektive mäns meriter vid

tjänstetillsättning inom universitet och högskolor (Ds 1996:14) redovisas en

undersökning av tillsättningsärenden vid fyra fakulteter under perioden 1982-

1994. I den andra studien - Peer reviewers favor males - analyseras

tillsättningarna av forskarassistenttjänster vid Medicinska forskningsrådet år

1995. Se vidare avsnitt 3.7 i propositionen Forskning och samhälle (prop.

1996/97:5).

 Arbetsgruppen för jämställdhet inom högre utbildning och forskning (JÄST-

gruppen) har granskat högskolornas fördjupade anslagsframställningar för

perioden 1997-1999. JÄST-gruppen konstaterar att det finns en betydande

spännvidd vad gäller kvaliteten i lärosätenas behandling av

jämställdhetsfrågorna. I några fall har frågorna behandlats ambitiöst och med en

genomtänkt analys; framställningen från Högskolan i Karlstad är ett exempel på

detta. Ofta saknas dock all analys av det slag som regeringen efterfrågat i

direktiven. Endast några få lärosäten har följt direktiven att lämna förslag

till procentmål avseende andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer under

den kommande planeringsperioden. En brist i många anslagsframställningar är

dessutom att statistiken över personal och studenter inte är uppdelad på kvinnor

och män.

 JÄST-gruppen har sommaren 1996 överlämnat två skrivelser till Utbildnings-

departementet med förslag till jämställdhetsåtgärder, bl.a. ändringar i hög-

skolelagen och högskoleförordningen. Förslagen bereds f.n. i regeringskansliet.

 Forskningsfinansieringsutredningen presenterade sitt betänkande Forskning och

pengar (SOU 1996:29) i mars 1996. Där påtalas att kvinnor generellt får lägre

externa forskningsbidrag än män och att varken ålder eller tjänstestruktur kan

förklara detta. Det är angeläget att detta anmärkningsvärda förhållande

uppmärksammas av forskningsråden och Högskoleverket.

 Strävan att nå en jämnare könsfördelning bland studenterna är grundläggande

för jämställdhetsarbetet. På grundutbildningsnivån är könsfördelningen i vissa

fall mycket sned. År 1994/95 utgjorde kvinnorna 87 % av studenterna inom vård-

och omsorgsutbildningar och 75 % inom lärarutbildningarna. Inom vissa andra

utbildningar är andelen kvinnor däremot mycket låg; i civilingenjörsutbild-

ningarna var exempelvis bara 20 % av studenterna kvinnor.

 För att ytterligare markera vikten av en utveckling mot en jämnare

könsfördelning inom grundutbildningen har regeringen infört ett nytt moment i

utbildningsuppdraget för den kommande treårsperioden. Samtliga lärosäten som har

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar skall vidta åtgärder för att öka

andelen kvinnor inom dessa utbildningar. Motsvarande uppdrag, syftande till att

öka andelen män, ges till berörda lärosäten när det gäller lärar- och

vårdutbildningar.

 Regeringens utbildningssatsningar avser till stor del naturvetenskapliga och

tekniska utbildningar. Ett antal projekt som bl.a. har som mål att öka

rekryteringen av kvinnliga studenter till dessa områden bedrivs med stöd av

Högskoleverket genom Rådet för grundläggande högskoleutbildning. Vidare har

regeringen avsatt medel för ett utvecklingsprojekt inom högskoleingenjörs- och

civilingenjörsutbildningarna vid Linköpings universitet. I projektet ingår att

analysera utbildningarna och efterföljande yrkesliv i ett jämställdhetsper-

spektiv (se avsnitt 5.3.2.2).

 På forskarutbildningsnivån har könsfördelningen inom olika fakultetsområden

blivit jämnare på senare år. Skillnaderna är dock fortfarande stora mellan

fakulteterna. Budgetåret 1994/95 svarade kvinnorna för 33 % av samtliga avlagda

doktorsexamina. I avsnitt 5.1.1 redovisas könsfördelningen bland nyexaminerade

doktorer vid de större fakulteterna.

5.6.2 Genusforskning

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Ett sekretariat för genusforskning inrättas.|

| Medel tillförs Göteborgs universitet för detta ändamål. |

| Centrum/forum för kvinnliga forskare och kvinnoforskning ges |

| utökade medel. Utöver de åtta centrum som hittills fått medel |

| tillkommer Jämställdhetscentrum i Karlstad. |

| Resurser för åtgärderna har beräknats under respektive lärosätes|

| anslag. |

| |

| Regeringens bedömning: Linköpings universitet ges medel för |

| inrättande av ett nytt tema - tema Genus. |

| Kvinnohistoriska samlingarna vid Göteborgs universitet har |

| förutsättningar att fungera som nationellt ansvarsbibliotek för |

| kvinno-, mans- och genusforskning. Resurser för detta ändamål har|

| beräknats under Kungl. bibliotekets anslag. |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag och bedömning: Genusforskning har inte bara

inomvetenskaplig betydelse utan ger också värdefulla nya infallsvinklar på annan

forskning och främjar på sikt jämställdheten. Regeringen föreslår i denna propo-

sition att betydande belopp avsätts för att stimulera genusforskningen. Resurser

för åtgärderna har beräknats under respektive lärosätes anslag. En mer utförlig

bakgrund till förslagen finns i avsnitt 3.7 i propositionen Forskning och

samhälle (prop. 1996/97:5).

 Det finns behov av ett organ med uppgift att utreda, skapa opinion, stimulera

och informera om genusforskning. Regeringen föreslår att ett sekretariat skapas

för detta ändamål. Sekretariatet bör förläggas till Göteborgs universitet och

ges ställning som en självständig inrättning. Genom denna placering bör en

ömsesidigt förstärkande effekt kunna uppnås mellan sekretariatet och de

Kvinnohistoriska samlingarna vid universitetet. Resurser för sekretariatet om 5

miljoner kronor har beräknats under anslaget B 6. Göteborgs universitet:

Forskning och forskarutbildning.

 Centrum/forum för kvinnliga forskare och kvinnoforskning har en bred

verksamhet med tyngdpunkt på tvärvetenskaplig forskning och utbildning. Det är

angeläget att denna verksamhet kan fortsätta och utvecklas. Regeringen föreslår

att sammanlagt 8,4 miljoner kronor, en förstärkning med cirka 1,5 miljoner

kronor, ges till de åtta centrum/forum som hittills fått medel. Dessutom

föreslås att 350 000 kronor anvisas till Jämställdhetscentrum i Karlstad. Medel

har beräknats under anslagen för respektive högskolor.

 Vid Linköpings universitet har det länge funnits en vital kvinno- och

genusforskning. Den temaorganiserade forskningsmodellen ger i många fall ett

bredare perspektiv på metoder och forskningsobjekt än den konventionella,

ämnesinriktade forskningen. Regeringen föreslår att 4,9 miljoner kronor tillförs

universitetet för uppbyggnad av ett nytt tema - tema Genus (avsnitt 5.5.1).

Medel har beräknats under anslaget B 12. Linköpings universitet: Forskning och

forskarutbildning.

 Kvinnohistoriska samlingarna vid Göteborgs universitetsbibliotek är sedan 25

år Sveriges dokumentationscentral för kvinnoforskning. De är unika genom sin

storlek och har förutsättningar att fungera som nationellt ansvarsbibliotek för

kvinno-, mans- och genusforskning. För detta ändamål har 0,5 miljoner kronor

beräknats under anslaget D 13. Kungl. biblioteket.

 Utöver de satsningar som ovan redovisats föreslår regeringen att medel för 18

tjänster med inriktning mot genusforskning, inklusive sex professurer, ställs

till disposition under anslaget D 19. Särskilda utgifter för forskningsändamål

(avsnitt 7). Totalt har 9 miljoner kronor beräknats för ändamålet.

5.7 Invandrare och den högre utbildningen

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Universitet och högskolor bör ta hänsyn |

| till att studenter som har invandrat kan behöva särskilt stöd. |

| Universitet och högskolor bör även ansvara för att stödundervis-|

| ning i svenska vid behov anordnas. |

| Lärarhögskolan i Stockholm bör särskilt öka rekryteringen av stu-|

| denter med invandrarbakgrund. |

| Södertörns högskola och den nya högskolan i Malmö bör få en |

| mångkulturell profil. |

| Universitet och högskolor bör vid behov anordna särskild kom- |

| pletterande utbildning för personer med utländsk akademisk ut- |

| bildning. |

--------------------------------------------------------------------

 Förslag har lämnats om resurser till Göteborgs universitet för forskning om

svenska som andra språk och utveckling av svenskundervisning för invandrare

(avsnitt 5.5.1).

 Som planeringsförutsättning för 1998 bör gälla att Linköpings universitet

tilldelas resurser för ett nytt tema, Tema Etnicitet (avsnitt 5.5.1).

 Skälen för regeringens bedömning: Högskolan skall på alla sätt bidra till

kampen mot rasism, antisemitism och främlingsfientlighet. Högskolan skall stärka

de många kulturer som i dag finns i det svenska samhället. Universitet och

högskolor skall ta hänsyn till att studenter som har invandrat kan behöva

särskilt stöd. Det är viktigt att ta tillvara den kompetens som invandrare

tillför landet. De personer, som har invandrat till Sverige, är inte någon

homogen grupp när det gäller utbildningsnivån, men det finns en stor grupp

invandrare med akademisk utbildning.

 Inom högskolans grundläggande utbildning var höstterminen 1993 cirka 6 % av

studenterna utländska medborgare. Siffran inkluderar gäststudenter. Därtill

kommer studenter från hem där ena eller båda föräldrarna har invandrat.

 År 1994 invandrade 974 personer med forskarutbildning. Ungefär en tredjedel av

de invandrade forskarutbildade är kvinnor, vilket innebär ett relativt sett

större nettotillskott av kvinnliga än manliga forskare.

 I forskarutbildningen var cirka 16 % av de registrerade doktoranderna

utländska medborgare läsåret 1993/94. Samma läsår hade 18 % av de nyantagna

doktoranderna och 19 % av de examinerade doktorerna utländsk grundexamen.

 Regeringen föreslår nu en rad åtgärder för att underlätta för studenter som

har invandrat att framgångsrikt slutföra eller komplettera sin akademiska

utbildning.

Stödundervisning i svenska

Att behärska svenska språket är en nödvändig förutsättning för att ta sig in och

verka i det svenska samhället.

 Invandrarpolitiska kommittén har föreslagit att en basutbildning med en eller

två terminers svenska m.m. inrättas vid universitet och högskolor med

efterfrågan på sådan utbildning. Målgruppen skulle vara invandrade studenter och

nyligen invandrade med behörighet att läsa på högskolan.

 Enligt regeringens mening bör särskilda basutbildningar för invandrare

undvikas. Sådana innebär en förlängning av utbildningstiden och därmed ökade

kostnader för den enskilde. I stället bör universitet och högskolor ansvara för

att stödundervisning i svenska för studenter som har invandrat anordnas vid

behov.

 Vid Göteborgs universitet finns forskning och utveckling av undervisningen av

svenska som andraspråk. Vid universitetet bedrivs även tvärvetenskaplig

forskning och utvecklingsarbete kring teoretiska och praktiska mångkulturella

frågeställningar. Regeringen föreslår därför att Göteborgs universitet (avsnitt

5.5.1) tilldelas särskilda medel för forskning om svenska som andra språk och

utveckling av undervisningen av svenska för invandrare budgetåret 1997.

Lärarutbildning

Om alla barn gavs möjligheter att också möta lärare med utländsk bakgrund,

skulle skolan kunna bli en miljö där kulturell mångfald förverkligas enligt

läroplanens målskrivningar. Få av lärarutbildarna, lärarstudenterna och lärarna

i skolan har invandrarbakgrund. Detta gäller särskilt för grundskolans lärare.

Det är därför viktigt att ansträngningar görs för att öka andelen studerande i

lärarutbildningen med ursprung i andra kulturer än den svenska.

 Pedagogkonventet är en frivillig sammanslutning av ansvariga för

lärarutbildningarna vid landets universitet och högskolor. Pedagogkonventet vill

få universiteten och högskolorna att bättre utnyttja den kulturella mångfald som

finns, genom att t.ex. bredda hemspråkslärarnas användbarhet i och utanför

skolan, utnyttja och sprida erfarenheter från mångkulturella skolor, underlätta

för dem som kommer hit med utländska lärarutbildningar att arbeta i den svenska

skolan, locka flera svenskutbildade med bakgrund från eller intresse av andra

kulturer än den svenska att bli lärare och skapa metoder för att utveckla

lärarutbildningens kulturella mångfald för alla.

 Av denna anledning har regeringen, efter ansökan från Lärarhögskolan i

Stockholm, fattat beslut om särskilda medel för rekryteringsstöd och insatser

för lärarstudenter med invandrarbakgrund med början vårterminen 1997.

Mångkulturella profiler vid vissa lärosäten

Ett viktigt område är utbildning med inriktning mot invandrings- och

segregationsfrågor. De nya högskolorna, Södertörns högskola och Högskolan i

Malmö, förlagda till regioner med många invandrare föreslås få en mångkulturell

profil både vad gäller utbildning och forskning.

 Regeringen planerar att föreslå att Linköpings universitet från och med

budgetåret 1998 erhåller medel för tema Etnicitet.

Aspirantutbildning

Riksdagen har för budgetåret 1995/96 anvisat medel för en särskild teoretisk och

praktisk utbildning som i första hand vänder sig till arbetslösa personer med

utländsk akademisk utbildning. Syftet med utbildningen är att underlätta

inträdet på arbetsmarknaden samtidigt som personernas kompetens tas tillvara.

Med anledning av förslag i propositionen om tilläggsbudget till statsbudgeten

budgetåret 1995/96 (prop. 1995/96:105) har riksdagen beslutat att denna

utbildning får fortsätta under läsåret 1996/97. Medel för 1 200 platser under de

sista sex månaderna av budgetåret 1995/96 har anvisats. Medel för att fullfölja

denna utbildning under vårterminen 1997 har beräknats under berörda universitets

och högskolors anslag.

 Regeringen anser att universitet och högskolor inom ramen för tilldelade

anslag i fortsättningen bör ansvara för att särskild teoretisk och praktisk

utbildning för arbetssökande personer med utländsk akademisk utbildning anordnas

vid behov. Arbetsmarknadsmyndigheterna skall vara behjälpliga vid anskaffning av

praktikplatser. Universitet och högskolor skall i övrigt beakta de särskilda

behov som studenter med invandrarbakgrund kan ha.

5.8 Informationstekniken - högskolans roll

Högskolans betydelse för utvecklingen av informationstekniken i samhället

Den högre utbildningen och forskningen är av avgörande betydelse för att

utveckla användningen av informationstekniken i samhället. Informationstekniken

påverkar dessutom både forskningen och utbildningen inom högskolan. En viktig

uppgift för högskolan är därför att genom sin forskning bidra till utvecklingen

av den nya tekniken och att utbilda dem som skall svara för denna utveckling i

framtiden, att visa på möjligheter när det gäller användningen av IT i olika

verksamheter samt att främja användningen av IT inom högskola och samhälle.

 Svenska forskare deltar aktivt inom många informationstekniska områden, som

exempelvis utvecklingen av Internet. Stora resurser satsas på forskning om och

utveckling av IT av universitet och högskolor, forskningsråd, sektorsorgan och

andra forskningsfinansiärer. En betydande del av detta forsknings- och

utvecklingsarbete bedrivs i samarbete med näringslivet.

 Universitet och högskolor finns i alla delar i landet och har stor betydelse

för den regionala utvecklingen. De har en central ställning och är i många fall

den största arbetsplatsen på orten. Högskolan besitter allmänt en hög och bred

kompetens inom de informationstekniska områdena och bör därför utgöra en

kontaktpunkt för kvalificerad IT-användning i regionen.

 I högskolans uppgift bör ingå att fungera som stödpunkt för det omgivande

samhället vad gäller användningen av IT och utnyttjande av den infrastruktur som

finns uppbyggd inom högskoleväsendet. Högskolan bör vidta nödvändiga åtgärder

för att etablera kontakter med det kringliggande samhället i dessa frågor. Detta

bör ske genom att det vid varje universitet och högskola skapas en resurs med

uppgift att bl.a. hjälpa enskilda medborgare, småföretagare, representanter för

olika yrkesgrupper m.fl. att hitta den information eller de kontakter de kan

behöva.

 På så sätt öppnas nya möjligheter för olika grupper i samhället att effektivt

kunna utnyttja den kompetens och de resurser som högskolorna i regionerna

besitter. Högskolan har här ett särskilt ansvar att göra informationstekniken

lika tillgänglig för kvinnor som för män. Högskolorna kan även spela en mer

aktiv roll inom utbildning, folkbildning och kultur genom bredare samverkan med

olika utbildningsanordnare och bibliotek, allteftersom dessa ansluts till

Internet. Samarbetet med forskningsbibliotek, arkiv, museer osv. bör utökas.

 Under de senaste åren har en mycket snabb utveckling skett när det gäller IT-

baserad forskningsinformation. Samtidigt ifrågasätts i allt högre grad den

traditionella synen på forskningsinformation som en process där vetenskapen

enkelriktat ger information till samhället. Forskningsinformation i ett modernt

kunskapssamhälle bör vara en interaktiv process mellan flera samverkande

intressenter.

 Användare av den kunskap som finns inom universitet och högskolor återfinns

bland allmänheten, i näringslivet - inte minst småföretagen - och inom

yrkesgrupper i den offentliga sektorn.

Särskilda satsningar

Regeringen har nyligen lagt fram propositionen Åtgärder för att bredda och

utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125, bet.

1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282), med förslag till mål för en nationell IT-

strategi. Propositionen anger ett handlingsprogram för att bredda och utveckla

användningen av informationsteknik. Riksdagen har bifallit förslagen i

propositionen. Särskilda satsningar skall ske på följande områden inom

Utbildningsdepartementets ansvarsområde.

Högskolornas handlingsprogram

Universitet och högskolor kommer att i allt högre utsträckning få ta emot

studenter som vuxit upp med ny teknik såväl i hemmet som i skolan. Det kommer

att ställas höga krav på att högskolan förmår att utnyttja IT på ett

ändamålsenligt sätt inom forskning och utbildning, inte minst inom

distansutbildningen. IT bör användas i större utsträckning av högskolans lärare

som ett hjälpmedel för att höja utbildningens kvalitet. Både inom traditionell

utbildning och utbildning på distans bör IT prövas för att modernisera

utbildningen. Det är därför angeläget att högskolans lärare erbjuds möjlighet

att öka sin kompetens med avseende på IT och dess möjligheter inom

undervisningen. Många universitet och högskolor har redan i dag utarbetat

strategier för ökad IT-användning i sina olika verksamheter och erbjuder

nätverksanslutning till sina studenter. Samtliga högskolor bör utarbeta ett

handlingsprogram för användningen av IT inom utbildning och forskning.

Lärarutbildning

Lärarna har en nyckelroll för utvecklingen av IT-användning inom skolväsendet.

Regeringen har därför nyligen genom en ändring i examensbeskrivningen för

lärarutbildningarna antagit ett särskilt IT-mål för dessa. Från och med år 1998

skall samtliga studenter som avlägger lärarexamen ha kunskaper om och egna

erfarenheter av hur IT kan användas i undervisningen. Berörda högskolor föreslås

också ta initiativ till fortbildning av lärare för att öka intresset för och

kunskaperna om IT och dess användningsmöjligheter i skolundervisningen.

 I den av Utbildningsdepartementet tillsatta Arbetsgruppen för översyn av

lärarutbildningarna (U 1995:B) har en diskussion förts om behovet av att öka och

fördjupa IT-användningen i skolan. Arbetsgruppens förslag redovisas i denna

proposition (avsnitt 5.3.2.1). Regeringen föreslog i propositionen 1995/96:125

att 15 miljoner kronor skall anvisas för insatser för lärarutbildare. Syftet är

att säkerställa kompetens inom informationsteknikområdet hos de examinerade

lärarna. Medel har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid

universitet och högskolor m.m. Regeringen avser att ge Högskoleverket i uppdrag

att fördela medlen.

Pedagogisk användning av IT inom den högre utbildningen

Högskoleverket stöder redan genom Rådet för grundläggande högskoleutbildning

utvecklingen av läromedel som utnyttjar IT, t.ex. multimediaprogram inom ett

flertal ämnen. Då dessa multimediaprogram är myc-ket dyrbara att framställa har

nationella utvecklingsprogram skapats för ändamålet inom ämnesområden som

medicin och moderna språk. För att ytterligare främja denna pedagogiska

förnyelse avser regeringen att anvisa 10 miljoner kronor för ändamålet. Medel

har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och

högskolor m.m. Regeringen eller det organ regeringen bestämmer bör besluta om

fördelningen av dessa medel.

Forskning inom IT-pedagogik

För att kunna möta de krav som IT-samhället ställer på lärarna krävs inte enbart

det tekniska kunnandet att använda datorer och nätverk som pedagogiska

hjälpmedel i undervisningen. En förändrad inlärningssituation medför behov av en

pedagogik av annat slag än den traditionella. För att ytterligare stärka

lärarutbildningen avser regeringen därför att avsätta särskilda

forskningsresurser inom ämnet pedagogik med inriktning på användning av IT i

undervisningen. Medel har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid

universitet och högskolor m.m. Beslut om fördelning av dessa medel bör fattas av

regeringen eller det organ regeringen bestämmer.

Forskningsinformationssystem

Regeringen har i ovan nämnda proposition prop. 1995/96:125, föreslagit att ett

nationellt forskningsinformationssystem skall utvecklas som utnyttjar Internet

och är avsett för allmänhet, skolor m.fl. Denna fråga kommenteras ytterligare i

den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5).

SUNET

Regeringen har i prop. 1995/96:125 redogjort för den utvidgade användningen av

SUNET. Denna fråga behandlas vidare under anslaget B 47. SUNET samt i den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5, avsnitt 3.10).

Bibliotekens roll

Regeringen ser biblioteksväsendet med de statliga, kommunala och lands-

tingskommunala biblioteken som en enhetlig och samverkande resurs.

Forskningsbibliotekens villkor och det sätt på vilket de integreras i högskolans

verksamhet ses som väsentliga i regeringens forsknings- och utbildningspolitik.

Detta synsätt kommer till uttryck i den forskningspolitiska propositionen.

 Högskolorna måste mot bakgrund av det växande antalet studenter, det

pedagogiska förnyelsearbetet och den snabba IT-utvecklingen satsa på sina

bibliotek. Informationskompetens och bättre resurser för självstyrt lärande har

en stor betydelse för utbildningens kvalitet. Det är därför angeläget att

högskolestyrelserna noga följer utvecklingen på IT-området och beaktar den i

sina prioriteringar.

 Informationstekniken har på många sätt underlättat tillgängligheten och

tillgången på information och det är av största vikt att nya hinder av ekonomisk

eller praktisk natur inte uppstår.

 Studenter som deltar i distansutbildning skall ha samma rätt till god

biblioteksservice som andra studenter. Nya former för biblioteksservice

till distansstuderande, gärna i samarbete med andra högskolor, högskolebibliotek

och folkbibliotek, bör prövas. I detta sammanhang är det viktigt att särskilt

folkbibliotekens förutsättningar för samarbete med högskolebiblioteken beaktas.

 Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen behandlat frågorna om

uppdrag till Kungl. biblioteket att utveckla LIBRIS och om utvecklingsstöd till

berörda folkbibliotek i samband med anslutningen av dem till SUNET.

Distansutbildning

Regeringen har under de senaste åren anvisat särskilda medel för att utveckla

och främja genomförande av distansutbildning. Särskilda bidrag har oftast givits

till universitet och högskolor som genom samarbete i nätverksform har kunnat

erbjuda kurser i grundläggande högskoleutbildning för ungdomsstuderande.

 I framtiden kommer en allt större andel av befolkningen att under sitt

arbetsliv återkommande behöva fortbilda sig eller söka en ny utbildning på

högskolenivå. Distansutbildning är här en mycket användbar undervisningsform och

bör ytterligare utvecklas med hjälp av den nya informationstekniken.

 Utbildningsformen gör högskolan lättare tillgänglig för stora befolknings-

grupper som under olika perioder av sitt liv inte har möjlighet att helt lämna

sin hemort eller sitt arbete. Distansutbildning kan därför på ett betydande sätt

bidra till förbättrad jämlikhet vad gäller tillgång till universitets- och

högskolestudier. Distansutbildning blir även internationellt sett en allt

vanligare och allt mer omfattande undervisningsform på alla stadier i

utbildningssystemet.

 Universitet och högskolor bör i framtiden ansvara för utveckling och genomfö-

rande av distansutbildning utan särskilda stödåtgärder från statsmakternas sida.

Det är sålunda av stor vikt att universitet och högskolor prioriterar utveckling

och genomförande av utbildningar på distans.

 Den förnyelse som utbildningsformen möjliggör bör kunna effektivisera

undervisningen. Genom den volymökning vad avser antalet studerande som

undervisningsformen kan medföra bör denna också kunna leda till höjd

prestationsgrad och därmed ett bättre resultat för högskolorna i fråga om

ersättningsnivåer.

 Mot bakgrund av bl.a. den snabbt utvecklade informationstekniken tillsatte

regeringen våren 1995 en särskild utredare med uppdrag att föreslå en samlad

strategi för den framtida organisationen och användningen av distansmetoder i

utbildningen. Distansutbildningskommittén (U 1995:07) skall avge sitt

slutbetänkande i maj 1998. De förslag som då läggs fram skall bl.a. basera sig

på de erfarenheter som inhämtats från drygt 90 försöksprojekt vilka drivs inom

ramen för kommitténs verksamhet.

 Den informationstekniska utvecklingens betydelse för högskolan har fokuserats

på grundläggande utbildning i de flesta sammanhang under senare år men detta

betyder inte att den är mindre viktig för forskningen.

Forskarsamhället har tvärtom länge legat långt framme när det gäller att

utveckla och utnyttja informationstekniken. Det är av största betydelse att nya

forskningsmiljöer kan växa upp oberoende av närhet till stora etablerade

forskningscentra. Vid en mindre eller medelstor högskola kan kvalificerad

forskning äga rum med hjälp av IT oberoende av omedelbar närhet till

forskningsbibliotek, arkiv, nationella och internationella föreläsare. Erfa-

renhetsutbyte med forskande kolleger inom och utom landet kan ske i samma

utsträckning som i de etablerade forskningsmiljöerna, globalt utnyttjande av

forskningsresultat och material kan äga rum i samma omfattning som vid de större

lärosätena.

5.9 Högskolans tredje uppgift

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Högskolan skall i ökad utsträckning samverka|

| med det övriga samhället. Detta föreslås bli högskolans tredje upp-|

| gift vid sidan om utbildning och forskning. Regeringen föreslår |

| en ändring i högskolelagen med denna innebörd. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: Högskolan har två huvuduppgifter - utbildning

och forskning. Enligt 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434) ingår i forskning och

utveckling att sprida kännedom om verksamheten samt om hur sådana kunskaper och

erfarenheter som har vunnits i verksamheten skall kunna tillämpas. Denna

formulering är alltför snäv. Enligt regeringens mening bör lärosätenas kontakter

med det övriga samhället öka och fördjupas och kraven på lärosätena behöver

härvid skärpas. Regeringen anser att detta bör komma till uttryck i

högskolelagen.

 Högskolans tredje uppgift bör vara att samverka med det omgivande samhället

och informera om sin verksamhet. Uppgiften bör omfatta spridning av forsknings-

information, samverkan med det omgivande samhället för att utveckla högskolans

utbildning och forskning samt att högskolan skall vara till direkt nytta för

allmänheten. Uppgiften skall genomföras inom ramen för högskolans ordinarie

resurser. Det bör samtidigt understrykas att en ökad samverkan med näringslivet

och övriga samhällssektorer inte får inskränka forskningens frihet. Enligt

högskolelagen gäller som allmänna principer att forskningsproblem får fritt

väljas, forskningsmetoder får fritt utvecklas och forskningsresultat får fritt

publiceras. Det är också angeläget att villkoren för samverkan inte resulterar i

att viktiga forskningsresultat inte kommer forskningen eller samhället till

godo.

Information om och spridning av forskningsresultat

Genom att sprida såväl nationella som internationella forskningsresultat kan

universitet och högskolor bidra till ett förbättrat nyttiggörande av kunskapen.

Universitet och högskolor har en viktig roll i att medverka till förändringar

och att hitta nya lösningar på t.ex. produktionstekniska och

arbetsorganisatoriska problem. Utredningen om nyttiggörande av forsknings-

resultat (NYFOR) efterlyser i sitt betänkande Samverkan mellan högskolor och

näringsliv (SOU 1996:70) ett klart mandat till högskolan att samverka med

näringslivet och andra samhällssektorer och föreslår att detta slås fast i

högskolelagen.

 Det är enligt regeringens mening angeläget att forskningsinformation får en så

bred spridning som möjligt. Det är därför önskvärt med en ökad rörlighet mellan

högskolan och det övriga arbetslivet för att öka utbytet av information.

Regeringen anser att fler forskarutbildade bör anställas i olika verksamheter i

samhället.

 Frågan om forskningsinformation har utförligt behandlats i den forsknings-

politiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5). Där behandlas

även NYFOR-utredningens betänkanden (SOU 1996:70 och SOU 1996:89),

remissinstansernas synpunkter samt regeringens ställningstaganden. I den

forskningspolitiska propositionen behandlas även andra rapporter angående olika

aspekter av högskolans samverkan med det omgivande samhället. Bland dessa kan

nämnas en lägesrapport från kommittén för omstrukturering och förstärkning av

industriforskningsinstituten (KOFI), University-industry relationships (arbets-

rapport nr 6 inom ramen för RUT-93:s översyn av 1993 år universitets- och hög-

skolereform) samt RRV:s rapporter Spridning av forskningsresultat (RRV 1996:53),

Högskolans samverkan med näringslivet (RRV 1996:56) och Bisysslor inom

universitet och högskolor (RRV 1995:45). De frågor som tas upp är bl.a.

undantaget för högskolans lärare i lagen om rätten till arbetstagares

uppfinningar och kommersialisering av uppfinningar och forskningsresultat.

 Enligt regeringens bedömning kommer omkring hälften av varje årskull i fram-

tiden att någon gång studera vid universitet eller högskola. Det är dock väsent-

ligt att universitet och högskolor även samverkar med personer som inte har stu-

derat eller har för avsikt att studera vid högskolan. Forskare bör vara aktiva

inom folkbildningen och på ett populärvetenskapligt sätt redogöra för de senaste

forskningsrönen i samarbete med skolor, muséer, fackförbund etc. Regeringen

anser att sådana verksamheter bör utvecklas. Högskoleverket kommer därför att få

i uppdrag att genomföra ett projekt syftande till ett erfarenhetsutbyte inom

området.

Högskolans utbildning och forskning

En fortsatt utbyggnad av de mindre och medelstora högskolorna är avsedd att

bl.a. främja högskolans tredje uppgift. En väl avvägd fördelning av lärosäten

över hela landet ökar högskolans möjligheter till kontakter med omvärlden. Varje

universitet och högskola och den kunskap de besitter har stor betydelse för den

regionala utvecklingen och för rekrytering av högutbildad arbetskraft till

regionens företag. Väl utvecklade kontakter utanför den akademiska världen är

nödvändiga för att högskolan skall kunna utforma utbildning och forskning efter

hela samhällets behov. Högskolan är också för sin egen utveckling beroende av

influenser utifrån. En god kontakt med det övriga arbetslivet ger högskolans

forskare insyn i de

aktuella problem och frågeställningar företag och andra organisationer har och

ökar därmed forskningens möjligheter att besvara angelägna frågor. Universiteten

och högskolorna bör därför spela en större roll som mottagare av erfarenheter

och problem utifrån. En modell för ömsesidigt utbyte av kunskap mellan forskare

och arbetsliv är s.k. forskningscirklar t.ex. med fackliga företrädare. Där kan

forskningsresultat föras ut samtidigt som forskare ges impulser och får del av

erfarenheter.

 Samarbete med det övriga arbetslivet underlättar studenternas förberedelser

för arbetslivet och förutsättningarna för företagen att rekrytera personer med

adekvat utbildning. Ett exempel på en utbildning där arbetslivet till och med

tar ansvar för delar av själva utbildningen är den s.k. COOP-utbildningen vid

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla, som innebär att teori och praktik varvas.

 Det allt ökande behovet av återkommande utbildning för redan yrkesverksamma

ställer krav på ökad samverkan mellan högskolan och det övriga samhället.

Fortbildning och vidareutbildning bör i ännu högre utsträckning planeras och

genomföras i samarbete med företag, myndigheter och andra organisationer.

Direktnytta för allmänheten

En viktig del av den tredje uppgiften är att varje lärosäte informerar den egna

regionen om möjligheten att vända sig till högskolan för information av olika

slag. Storföretagen har ofta väl utvecklade kontakter med såväl svenska som

utländska lärosäten. Högskolan bör därför särskilt arbeta för att underlätta för

den egna regionens företag, framför allt för de mindre och medelstora företagen,

att utveckla sina kontakter med den akademiska världen. Högskolan har kunskap om

bl.a. EU, informationsteknologi och forskningens resultat som är av stort värde

för företag och organisationer. Lärosätena har också en unik kontaktyta med and-

ra delar av samhället och med lärosäten utomlands. Högskolan bör därför avsätta

resurser för att sprida kunskap till regionens företag och för att underlätta

för dessa att själva vända sig till högskolan med sina frågor. Högskolan har ett

ansvar för att underlätta för såväl privatpersoner som företag och andra organi-

sationer att hitta fram till information.

 Högskolans bibliotek har en viktig funktion när det gäller informationsför-

sörjningen till regionen. För folkbildningen är det därför väsentligt att uni-

versitet och högskolor avsätter tillräckliga resurser för biblioteken och att

biblioteken även är öppna för allmänheten. I såväl den forskningspolitiska pro-

positionen (prop. 1996/95:5) som i den kulturpolitiska propositionen (prop.

1996/97:3) föreslår regeringen flera åtgärder rörande informationsteknologi och

bibliotek. Dessa åtgärder syftar till att skapa ett avgiftsfritt nationellt bib-

liotekssystem som skall ge den informationssökande den information han eller hon

behöver oavsett bostadsort. Landets universitets- och högskolebibliotek och det

svenska universitets- och högskoleväsendets gemensamma datanät (SUNET) har

centrala roller i denna strategi. Högskolan bör fungera som en stödpunkt för det

omgivande samhället vad gäller användningen av informationsteknik och nyttjande

av den infrastruktur som finns uppbyggd inom högskoleväsendet (avsnitt 5.8).

 Rekryteringen av nya grupper till högskolan bör främjas. Varje lärosäte bör

aktivt verka för att stimulera intresset för högskolestudier i det egna närom-

rådet t.ex. genom direktsamarbete med grund- och gymnasieskolor. Av särskild

vikt är att detta sker bland grupper med svag studietradition och i områden med

låg utbildningsnivå. Detta är också ett viktigt inslag i kampen mot

arbetslösheten.

 Erfarenheter visar på vikten av kontakt mellan högskolans och gymnasieskolans

lärare. Genom besök på högskolan av samtliga elever vid gymnasieskolan eller

genom att unga högskolestudenter får i uppdrag att informera eleverna vid den

gymnasieskola där de själva har studerat får gymnasieelever oavsett bakgrund en

möjlighet att bekanta sig med högskolan. Högskolan bör även bjuda in t.ex.

värnpliktiga, arbetslösa och invandrare till informationsträffar. Företag och

fackliga organisationer på orten bör engageras i rekryteringsarbetet genom att

informera sina anställda om de ökande kraven på kompetens och informera om för-

delarna med högre utbildning. Högskolan har ett särskilt ansvar att ta till vara

den kompetens studerande som har invandrat har samt att hjälpa och stödja

studenter med annat modersmål än svenska.

 Högskolan bör vidare ta ett större ansvar för att motverka arbetslivets upp-

delning i kvinno- respektive mansdominerade yrken. Det innebär att lärosätena

måste anstränga sig ytterligare för att i samband med rekrytering bryta upp-

delning i kvinno- och mansdominerade utbildningar. Det är av stor vikt att fler

kvinnor väljer att studera teknik och att fler män studerar inom lärar- och

vårdutbildningarna.

Särorganisationer under universitet och högskolor

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Den affärsdrivande verksamheten vid Uppsala|

| Datacentral (UDAC) skall avvecklas genom försäljning eller på |

| annat lämpligt sätt. Riksdagen bemyndigar regeringen att vidta |

| nödvändiga åtgärder för denna avveckling. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: Genom Riksrevisionsverkets granskning och på

andra sätt har framgått att det har förekommit att statliga universitet och

högskolor utan statsmakternas tillstånd har använt statliga medel för att bilda

bolag och stiftelser och i dem driva verksamhet med anknytning till högskolan.

Enligt 9 kap. regeringsformen ankommer det emellertid på riksdag och regering

att besluta om användningen av statliga medel. Av detta följer att myndigheter

under regeringen inte utan statsmakternas tillstånd får använda statliga medel

till att bilda aktiebolag eller till annat engagemang i privaträttsliga

associationer. Det har från statsmakternas sida ett flertal gånger uttalats att

ett sådant förfarande inte kan accepteras (se t.ex. prop. 1992/93:100 bil. 1 s.

93 f.).

 Regeringen har låtit kartlägga förekomsten av olika privaträttsliga engagemang

under universitet och högskolor. Av kartläggningen framgick att de flesta

engagemang ingåtts utan att tillstånd från statsmakterna inhämtats. Regeringen

har den 29 februari 1996 uppdragit åt universitet och högskolor att ompröva sina

engagemang och komma in med utredningar som visar att eventuella kvarstående

engagemang överensstämmer med bl.a. de riktlinjer som angivits i riksdagens

beslut om former för statlig verksamhet (prop. 1995/96:61, bet. 1995/96:LU7,

rskr. 1995/96:79). Redovisningarna skall ha inkommit till regeringen senast den

1 september 1996.

 I detta sammanhang har Uppsala universitet inlämnat en redovisning av

verksamheten vid Uppsala Datacentral (UDAC), som är en del av universitetet.

UDAC har en affärsdrivande del som huvudsakligen säljer dataprodukter och

datatjänster till universitet och högskolor, samt till företag och

organisationer inom den offentliga sektorn. Den affärsdrivande verksamheten

särredovisas med egen resultat- och balansräkning. Därmed är den affärsdrivande

verksamheten särskild från myndighetsdelen inom UDAC.

 Den affärsdrivande verksamheten vid UDAC, som är en del av Uppsala universitet,

bedrivs i konkurrens med dataföretag på marknaden. Verksamheten kan knappast

betraktas som en angelägenhet för staten. UDAC har även kritiserats för att vara

konkurrenshämmande eftersom verksamheten bedrivs inom myndighet. Av

universitetets redovisning framgår att den affärsdrivande delen av verksamheten

vid UDAC har nått en sådan omfattning och inriktning att kundkretsen i allt

väsentligt kommit att ligga utanför universitets- och högskolesektorn.

Tjänsteproduktionen är likartad med andra dataföretag på marknaden.

Verksamhetens inriktning och omfattning har tagit sådana former att den inte

längre är att betrakta som ett statligt åtagande och inte ska bedrivas inom

myndigheten. Olika alternativ för avveckling, genom försäljning eller på annat

sätt av den affärsdrivande delen av UDAC skall utredas.

5.10 Internationellt samarbete

Den högre utbildningen och forskningen kännetecknas av ett omfattande

internationellt samarbete. Samarbetet bedrivs på alla nivåer. De svenska

universiteten och högskolorna har egna bilaterala samarbetsavtal med lärosäten

över hela världen. Forskare samarbetar även inom ramen för internationella

organisationer såsom European Science Foundation, där de svenska forskningsråden

är medlemmar. Multilateralt samarbete på utbildnings- och forskningsområdena med

medverkan av regerings- och myndighetsföreträdare sker inom ramen för bl.a. EU,

CERN, Europarådet, OECD och Nordiska ministerrådet. Det internationella

forskningssamarbetet behandlas närmare i forskningspropositionen (Forskning och

samhälle, prop. 1995/96:5, avsnitt 3.13).

5.10.1 EU-samarbete inom högre utbildning

Det europeiska multilaterala samarbetet när det gäller högre utbildning sker

framför allt inom ramen för EU:s utbildningsprogram Sokrates. Svenska

universitet och högskolor har även bilaterala avtal och andra kontakter med

europeiska universitet utanför de nätverk som finansieras av EU.

 Sokrates är ett sammanhållet program för hela utbildningsväsendet - från

förskola till högskola. Programmet genomförs under perioden 1995 -1999 och har

en budget om 6,7 miljarder kronor.

 Delprogrammet Erasmus inom Sokrates-programmet finansierar framför allt

studentutbyte men även olika aktiviteter som främjar den europeiska dimensionen

inom undervisningen vid de deltagande ländernas lärosäten. Antalet svenska

studenter som med hjälp av Erasmus-stipendier studerar vid universitet och

högskolor i andra EU-länder har ökat kontinuerligt och uppgick läsåret 1994/95

till 2 800. Antalet utländska Erasmusstipendiater vid svenska lärosäten uppgick

samma år till cirka 2 200.

 Fr.o.m. läsåret 1997/98 kommer nya samarbetsformer att tillämpas inom Erasmus-

programmet. Bidrag kommer att knytas till avtal som sluts mellan ett lärosäte

och EU-kommissionen (s.k. institutional contracts) till skillnad från hittills,

då varje ämnesnätverk inom universitet och högskolor haft separata avtal med

kommissionen. Inom ramen för dessa kontrakt kommer stöd att ges för vissa nya

slag av samarbetsprojekt, såsom gemensam utveckling av kursplaner på olika

nivåer. Ett annat nytt inslag i Erasmus-programmet är stödet till

samarbetsprojekt som bedrivs av universitet och högskolor i ämnen av gemensamt

intresse, s.k. tematiska nätverk.

 Erasmus-programmet, som funnits som ett självständigt program i åtskilliga år

innan det integrerades i det övergripande Sokrates-programmet, får bedömas vara

en mycket värdefull och framgångsrik del av det europeiska samarbetet.

Programmet har på ett väsentligt sätt medverkat till att stimulera det europeis-

ka studentutbytet och samverkan mellan universitet och högskolor i Europa. Beto-

ningen på ömsesidighet ger en balans i samarbetet. Programmets struktur med

avtal mellan institutioner, framöver mellan lärosäten, leder till att kontakt-

vägar och nätverk skapas på många olika nivåer och ämnesområden.

 Bland EG-projekt inom den högre utbildningen utanför Sokrates-programmet kan

nämnas ett flerårigt pilotprojekt rörande metoder för kvalitetsutvärdering, som

avslutades år 1995. Projektet har för svensk del kommit lämpligt i tiden och

kunnat utnyttjas i det pågående nationella utvecklingsarbetet på området.

 Avtal om utbildningssamarbete mellan EU och USA respektive EU och Canada har

trätt i kraft år 1996. Samarbetet är inriktat på högre utbildning och

eftergymnasial yrkesutbildning.

 EU:s utbildningssamarbete med länder i Central- och Östeuropa samt med

republikerna i det forna Sovjetunionen bedrivs till stor del inom ramen för

programmet Tempus, som ingår i EU:s särskilda biståndsprogram för dessa stater.

Sverige prioriterar sådana Tempus-projekt som berör lärosäten i Östersjöområdet.

 Tempus-programmet är nu inne i sin andra fas, som skall avslutas år 1998. EU-

kommissionen har emellertid föreslagit att programmet skall förlängas till år

2000.

 Sveriges deltagande i Tempus har hittills inte finansierats via den svenska

medlemsavgiften till EU, såsom fallet är med övrigt utbildningssamarbete, utan

via ett särskilt anslag under åttonde huvudtiteln. För budgetåret 1997 har medel

beräknats för redan påbörjade Tempus-projekt under anslaget B 45. Särskilda

utgifter vid universitet och högskolor m.m. Fr.o.m. den 1 september 1997 kommer

Sveriges medverkan i Tempus att helt finansieras via medlemsavgiften till EU.

 Högre utbildning och forskning intar en viktig plats i de regionalpolitiska

utvecklingsprogram som bedrivs med finansiering från EU:s strukturfonder. I

arbetet med de svenska programmen för perioden 1995-1999 deltar universitet och

högskolor i respektive region mycket aktivt.

Övriga frågor

Sveriges medlemsskap i den Europeiska unionen (EU) har ökat behovet av

kvalificerade tolkar och översättare i de stora europeiska språken. Sverige

kommer under det första halvåret år 2001 att inneha ordförande-skapet i EU. En

översyn bör göras av behoven av tolkar och översättare, dels utifrån

medlemsskapet i EU, dels utifrån det kommande ordförandeskapet.

5.10.2 Östersjösamarbete

Regeringen bedömer att samarbetet med länder inom Östersjöregionen är av central

betydelse för hela regionens utveckling. Universitet och högskolor har, med

bistånd av de medel som ställts till förfogande för samarbete inom detta område,

utvecklat ett gott och omfattande bilateralt samarbete med länderna kring

Östersjön. Regeringen avser att uppdra åt Högskoleverket att utvärdera hur

lärosätena har använt dessa medel och vilka resultat som har uppnåtts under den

senaste treårsperioden så att de nya tillkommande resurserna kan användas på

bästa sätt.

 I satsningen på utbildnings- och forskningssamarbetet ingår även bland annat

lektorer i svenska språket som placeras vid utländska lärosäten av Svenska

institutet.

 Regeringen har i propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling

(prop. 1995/96:25) föreslagit att medel skall avsättas för ett intensifierat

samarbete kring Östersjön under 1997-1999. En av huvudinriktningarna i

satsningen är att uppmuntra svenska studenters studier i Östersjöländerna och

att uppmuntra baltiska, polska och ryska studenters studier i Sverige.

Beredningen angående fördelningen av dessa medel, som uppgår till 100 miljoner

kronor, pågår för närvarande.

 Regeringen föreslår i denna proposition (avsnitt 5.10.4) att vissa medel skall

avsättas för svenska gästlärare/gästforskare bland annat i de baltiska staterna.

 I denna proposition (avsnitt 5.5.1) föreslår regeringen även att medel skall

utgå för en professur i polska språket och litteraturen vid Stockholms

universitet.

 Vidare kommer den nystartade Södertörns högskola (avsnitt 5.4.2) bland annat

ha utbildning och forskning med inriktning mot länderna kring Östersjön.

Högskoleutbildningen på Gotland (avsnitt 5.4.3) har redan verksamhet med denna

inriktning.

 För det fortsatta Östersjösamarbetet planeras en kraftsamling. Regeringen har

i propositionen Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten till år 2000

(prop. 1995/96:222) föreslagit att en 1 miljard kronor avsätts för att

ytterligare stärka samarbetet, bland annat kunskapsutbytet.

5.10.3 Nordiskt samarbete

Nordiska ministerrådet (utbildnings- och forskningsministrarna) undertecknade

den 3 september 1996 en överenskommelse om tillträde till högre utbildning på

samma villkor för utbildningssökande från de nordiska länderna. Överenskommelsen

innebär också att länderna kalenderårsvis betalar varandra viss ersättning för

de studenter från det egna landet som studerar i ett annat nordiskt land. Island

har undantagits från denna bestämmelse.

 Enligt överenskommelsen skall varje land betala ersättning för 75 % av det

antal studenter från det egna landet som läser i ett annat land. Den årliga

ersättningen per student är 22 000 danska kronor. Nordiska ministerrådet skall

godkänna storleken av den ersättning vart och ett av de fyra länderna skall

betala. Betalningen mellan länderna skall avräknas som en minskning eller ökning

av deras andel av den årliga budgeten för Nordiska ministerrådet.

 Överenskommelsen träder i kraft efter det att samtliga undertecknande länder

har godkänt den, dock tidigast den 1 januari 1997.

 Antalet studenter som kommer till Sverige från övriga nordiska länder

överstiger sedan lång tid tillbaka betydligt antalet svenska studenter som

väljer att läsa i ett annat nordiskt land. Efter den avräkning som ovan nämnts

kommer således den slutliga kostnaden för Sveriges andel av Nordiska

ministerrådets budget - att bli något lägre än vad som beräknats under anslaget

B 2. Nordiska ministerrådet under utgiftsområde 5 Utrikesförvaltning och

internationell samverkan. Avräkningen sker emellertid i efterhand och beloppet

som skall komma Sverige till godo kan komma att variera från år till år.

Regeringen föreslår att beloppet från och med budgetåret 1997 skall föras bort

från anslaget B 2. Nordiska ministerrådet som en besparing.-

5.10.4 Gästforskare/gästlärare utomlands

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Som ett led i internationaliseringen av |

| svensk högre utbildning och forskning skall unga svenska |

| akademiker med lägst docentkompetens inom humaniora och |

| samhällsvetenskap beredas tillfälle att under två till tre år |

| tjänstgöra vid ett utländskt universitet. |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Det är ett svenskt intresse att kunskaperna om

vårt land utökas, breddas och fördjupas. Undervisningen om Sverige, svenska

förhållanden och svenska språket har i många länder beskurits av ekonomiska

skäl. Undervisningen i skandinavistik har under de senare åren i allt större

utsträckning kommit att omfatta andra områden än rent språkliga, såsom samhälls-

och kulturförhållanden. Det är därför angeläget att forskare och lärare, främst

med humanistisk och samhällsvetenskaplig inriktning, bereds möjligheter att

verka vid utländska lärosäten. De skall ha ett särskilt uppdrag att undervisa om

Sverige, svenska förhållanden och svenska språket men skall i sin forskning och

övrig verksamhet knytas till en lämplig institution vid det aktuella lärosätet.

Därigenom kommer möjligheterna till fördjupade undervisnings- och forsknings-

kontakter mellan svenska och utländska forskare att väsentligt förbättras.

 Det bidrag som regeringen föreslår avser att bekosta lönemedel för de svenska

forskarna/lärarna. De mottagande utländska universiteten skall svara för övriga

kostnader.

 Regeringen avser att ge Svenska institutet uppdrag att närmare utforma

administrationen av bidragen för svenska gästforskare/gästlärare vid utländska

universitet. I uppdraget skall även ingå att utvärdera stödet.

 Regeringen föreslår att ett belopp om 5 miljoner kronor för år 1997 anslås för

1997. Medlen har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid

universitet och högskolor m.m.

5.11 Organisatoriska frågor

Utredningen om uppföljningen av 1993 års högskolereform har i sitt betänkande

Reform och förändring (SOU 1996:21) bland annat behandlat principer för

tilldelning av resurser till forskning och forskarutbildning vid universitet och

högskolor samt vissa andra organisations- och ledningsfrågor.

 Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag

om En förändrad tjänsteorganisation för lärare vid statliga universitet och

högskolor (Dir. 1996:3). Uppdraget skall redovisas till regeringen i december

1996.

 Regeringen avser att under år 1997 återkomma till riksdagen beträffande dessa

frågor i en proposition om högskolans ledningsstruktur och tjänsteorganisation.

5.12 Anslagstekniska frågor m.m.

5.12.1 Anslagsberäkningar för universitet och högskolor

I det följande återfinns samlat per lärosäte de anslag som detta disponerar. Ett

nytt högskoleanslag har tillkommit, nämligen B 42. Södertörns högskola:

Grundutbildning. Resurser för forskning och forskarutbildning vid de mindre och

medelstora högskolorna samt för konstnärligt utvecklingsarbete vid de

konstnärliga högskolorna har beräknats under ett gemensamt anslag B 46.

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor.

 Anslagen för grundutbildning består av dels ett takbelopp, dvs. den högsta

möjliga ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer som kan

erhållas, dels ersättning för särskilda åtaganden, vilket dock inte alla

lärosäten erhåller. Utöver takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden

inkluderar vissa lärosätens anslag dessutom ersättning för extraordinära

lånekostnader för investeringar i anläggningstillgångar.

 Riksdagen har efter förslag av regeringen (prop. 1995/96:105, bet.

1995/96:UbU7, rskr. 1995/96:304 samt prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:UbU7, rskr.

1995/96:194) beslutat att anvisa resurser för tillfälliga utbildningssatsningar

av arbetsmarknadsskäl under hösten 1996. Utbildningssatsningarna avser läsåret

1996/97 och resurser för dessa tillfälliga utbildningssatsningar under

vårterminen 1997 har beräknats för berörda universitet och högskolor och ingår i

respektive lärosätes takbelopp. Detsamma gäller även resurser för de tillfälliga

språkplatserna som upphör efter utgången av budgetåret 1997. Medel för de s.k.

NT-utbildningarna, som kommer att pågå under ett antal år framöver, har

beräknats inom ersättningen för särskilda åtaganden. Resurser för 15 000 nya

platser hösten 1997 (avsnitt 5.3.2) har beräknats under respektive universitets

och högskolas anslag och ingår i takbeloppen. För de lärosäten som erhållit nya

examensrätter har inga ytterligare resurser beräknats med anledning av den

tilldelade rätten.

 De besparingar som riksdagen tidigare beslutat om av statsfinansiella skäl

(prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. 1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353) uppgår till

526 miljoner kronor i 1997 års prisläge. Av dessa besparingar har 391 miljoner

kronor beräknats på grundutbildningsanslagen och 64 miljoner kronor på

fakultetsanslagen. Resterande del av besparingarna har gjorts genom minskade

takbelopp för Karolinska institutet och de universitet som berörs av den

tidigare beslutade dimensioneringsminskningen avseende läkar- och

tandläkarutbildningen (prop. 1993/94:150 bil. 8, bet. 1993/94:FiU20, rskr.

1993/94:456).

 Besparingen på grundutbildningsanslagen innebär att dessa reduceras med 4,7

procent med undantag för anslagsmedel till konstnärliga och idrottsliga

utbildningar som reduceras med hälften, dvs. 2,35 % (avsnitt 5.3.2.3).

 Besparingen på fakultetsanslagen innebär att dessa reduceras med 1,15 %.

Därtill kommer ytterligare en besparing motsvarande 0,85 % som tas ut för att

finansiera vissa reformer inom forskningen. Sammantaget innebär detta att

fakultetsanslagen har reducerats med 2 %.

 Besparingarna på grundutbildnings- och fakultetsanslagen har beräknats på

anslagen i deras helhet inklusive angivna resursökningar.

 Utöver dessa besparingar har såväl grundutbildningsanslagen som

fakultetsanslagen reducerats med anledning av den nedan redovisade justeringen

av ersättning för hyror (avsnitt 5.12.4).

 Såväl grundutbildnings- som forskningsanslagen har pris- och löneomräknats med

2,8 %.

 Övriga anslagsförändringar framgår under respektive anslag.

 För samtliga universitet och högskolor anges under respektive avsnitt ett

beräknat anslagsbelopp (i löpande priser) för åren 1998 och 1999. Dessa anslags-

belopp är beräknade exklusive de av riksdagen beslutade besparingarna för år

1998. De beslutade besparingarna för år 1998, som för grundutbildningen uppgår

till totalt 100 miljoner kronor i 1995/96 års prisläge samt för forskningen

uppgår till totalt 32 miljoner kronor i 1995/96 års prisläge, har beräknats

under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. för

år 1998. Regeringen avser återkomma i budgetpropositionen för budgetåret 1998

med förslag till hur dessa besparingar skall fördelas på respektive lärosätes

anslag.

 I inledningen till utgiftsområde 16 har regeringen redovisat att en besparing

om 1 000 miljoner kronor skall tas ut budgetåret 1999. Denna besparing redovisas

nu rent beräkningstekniskt under anslaget B 48. Ersättningar för klinisk

utbildning och forskning.

 Regeringen genomförde i anslagsberäkningarna för de sista sex månaderna av

budgetåret 1995/96 en nedjustering av medlen för lokalkostnader i anslagen med

anledning av utvecklingen på hyresmarknaden. Denna nedjustering kommer att

fortsätta tills dess att medlen för lokalkostnader inom anslagen minskat med

omkring 15 % i förhållande till nivån budgetåret 1994/95. I och med förslagen i

denna proposition har två tredjedelar av den totala nedjusteringen om cirka 425

miljoner kronor skett. Regeringen avser att följa upp om en motsvarande faktisk

minskning av hyreskostnaderna kommer att kunna uppnås i samband med att

universitet och högskolor omförhandlar sina hyresavtal.

 Principen om full kostnadstäckning för externt finansierad verksamhet vid

universitet och högskolor har i praktiken inte tillämpats, framförallt inte för

verksamhet som betalas av andra statliga myndigheter och då speciellt inte vad

gäller lokalkostnader. I budgetpropositionen 1993/94:100, bil. 9, föreslog rege-

ringen att medel skulle överföras från universitet och högskolor till forsk-

ningsråden för att principen skulle kunna tillämpas; förslaget bifölls av riks-

dagen. Regeringen föreslår nu att medel motsvarande hälften (ca 60 miljoner

kronor) av de beräknade lokalkostnaderna för sektorsorganens verksamhet skall

överföras från universitet och högskolors anslag till utgiftsramarna för berörda

sektorsorgan. Därmed har alla berörda myndigheter att följa principen om full

kostnadstäckning även vad gäller lokalkostnader.

5.12.2 Justering av per capita-ersättningar

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och|

| helårsprestationer skall för budgetåret 1997 vara: |

| |

| Utbildningsområde Ersättning för en Ersättning för en |

| helårsstudent (kr) helårsprestation |

| (kr) |

| |

| Humanistiskt, teolo- |

| giskt, juridiskt, sam- |

| hällsvetenskapligt 13 329 13 953 |

| |

| Naturvetenskapligt, |

| tekniskt, farmaceutiskt, |

| vård- 35 998 32 917 |

| |

| Odontologiskt 32 688 40 876 |

| |

| Medicinskt 43 978 57 678 |

| |

| Undervisnings- 25 754 32 622 |

| |

| Övrigt 30 241 26 039 |

| |

| Design 107 238 68 915 |

| |

| Konst 152 921 68 936 |

| |

| Musik 92 341 61 695 |

| |

| Opera 220 450 139 097 |

| |

| Teater 213 651 111 994 |

| |

| Media 216 090 183 822 |

| |

| Dans 149 850 87 375 |

| |

| Idrottsligt 78 478 38 137 |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: De ovan redovisade förändringarna avseende

grundutbildningsanslagen innebär att ersättningsbeloppen för helårsstudenter och

helårsprestationer har räknats om på motsvarande sätt. Samtliga ersätt-

ningsbelopp har således räknats upp med 2,8 % (pris- och löneomräkning).

Ersättningsbeloppen inom samtliga utbildningsområden utom de konstnärliga och

idrottsliga har reducerats med 5,08 %, varav 4,7 % avser den beslutade

besparingen och 0,38 % avser hyresjusteringen. Ersättningsbeloppen inom de

konstnärliga och idrottsliga områdena har reducerats med 2,73 %, varav 2,35 %

avser besparingen och 0,38 % avser hyresjusteringen. Ersättningsbeloppen inom

utbildningsområdet Dans har räknats upp med cirka 10 % i enlighet med vad som

anförts under avsnitt 5.3.2.3 Konstnärliga utbildningar.

 Regeringen har i september 1996 uppdragit åt Högskoleverket att följa upp

vissa delar av resurstilldelningssystemet för den grundläggande högskoleut-

bildningen. Uppföljningen skall avse en översyn av dels nivåerna för per capita-

ersättningarna för olika utbildningsområden, dels om utbildningsutbudet

förskjutits från vissa typer av ämnesområden och kurser vars kostnader är

relativt höga. I uppdraget ingår att klargöra huruvida vissa utbildningar

missgynnas av det befintliga systemet. Högskoleverket skall också enligt

uppdraget föreslå vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att justera det

befintliga systemet.

5.12.3 Anslagssystem

Universitet och högskolor har hittills anvisats medel i form av reservations-

anslag. Från och med budgetåret 1993/94 är ersättningen från anslagen till

grundläggande högskoleutbildning och forskning och forskarutbildning inte

relaterade till de utgifter universiteten och högskolorna har i sin verksamhet.

Ersättningen från anslagen för grundläggande högskoleutbildning relateras till

de prestationer som har utförts. Detta innebär att den slutliga ersättningen för

grundutbildning som universitet och högskolor erhåller från statsbudgeten

fastställs efter det aktuella budgetåret slut.

 Regeringen har i propositionen Lag om statsbudgeten (prop. 1995/96:220) anfört

att det är möjligt att för ytterligare några stora förvaltningsområden övergå

från att använda årliga reservationsanslag till att i stället använda ramanslag

för verksamheten. Från och med budgetåret 1997 kommer därför samtliga

universitet och högskolor att anvisas medel för grundläggande högskoleutbildning

samt för forskning och forskarutbildning i form av ramanslag. Eftersom det

nuvarande resurstilldelningssystemet innebär att universitet och högskolor

erhåller ersättning från grundutbildningsanslagen i relation till redovisade

prestationer bör samma principer gälla som hittills avseende anslagens

utformning. Detta innebär således att, i det fall ersättningen för redovisade

helårsstudenter och helårsprestationer understiger takbeloppet, mellanskillnaden

redovisas som ett anslagssparande. Om universitetet eller högskolan redovisar

fler prestationer än vad som kan ge ersättning inom takbeloppet kan sådana

överskjutande prestationer även fortsättningsvis sparas till följande budgetår,

för att då berättiga till ersättning.

 Den ordning som gällt under den första treårsperioden med det nya

resurstilldelningssystemet har bl.a. inneburit att möjligheten att fördela

prestationerna mellan åren har begränsats till treårsperioden. Eventuella

sparade prestationer eller outnyttjat takutrymme vid utgången av treårsperioden

har inte kunnat sparas till nästa treårsperiod. Motivet för denna ordning var

att skapa flexibilitet inom de treåriga utbildningsuppdragen.

 Ett flertal universitet och högskolor har under den första treårsperioden

redovisat betydligt fler helårsstudenter och helårsprestationer än vad som

kunnat ersättas inom beslutat takbelopp. Det finns en mängd förklaringar till

detta; bl.a. har osäkerheten inför det nya resurstilldelningssystemet medfört

att många universitet och högskolor gjort överintag. Därtill kommer att

arbetsmarknadssituationen medfört att universiteten och högskolorna valt att ge

tillträde till fler studenter än de kunnat få ersättning för.

 Det är enligt regeringens uppfattning angeläget att universitet och högskolor

eftersträvar att planera antagningen av studenter med utgångspunkt från anvisat

takbelopp. Stora överintag kan äventyra kvaliteten i utbildningen och bör inte

förekomma.

 Det är vidare enligt regeringens uppfattning önskvärt att möjligheten att

spara prestationer respektive outnyttjat takutrymme mellan åren inte begränsas

till treårsperioden, utan att denna möjlighet löper kontinuerligt. Behovet av

flexibilitet och svårigheten att exakt planera antalet helårsstudenter och

helårsprestationer hänger inte direkt samman med treårsperioderna. Därtill

kommer att budgetåren fortsättningsvis kommer att påbörjas och avslutas mitt

under pågående läsår, vilket även gäller treårsperioderna.

 Mot denna bakgrund medger regeringen dels att såväl helårsprestationer som

outnyttjat takbelopp (anslagssparande) bör kunna överföras från ett budgetår

till nästa fortlöpande utan begränsning till treårsperioden, dels att

helårsprestationer bör få sparas från ett budgetår till nästa, upp till ett

värde motsvarande 10 % av takbeloppet.

5.13 Utbildningsuppdragen för treårsperioden 1997-1999

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Ett generellt utbildningsuppdrag fastställs|

| för universitet och högskolor vad gäller distansutbildning, |

| fortbildning, vidareutbildning, studenter med |

| invandrarbakgrund, jämställdhet och rekrytering. |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Samtliga universitet och högskolor ges nya

utbildningsuppdrag för perioden 1997-1999. Uppdragens inriktning framgår i det

följande samt under respektive universitets och högskolas anslag. De slutliga

uppdragen kommer att anges i regleringsbrev för budgetåret 1997.

 I likhet med vad som gällt för perioden 1993/94-1995/96 kommer uppdragen för

flertalet universitet och högskolor att bestå av examensmål, styrning av

utbildningsutbudets inriktning samt ett takbelopp för budgetåret 1997 och i

förekommande fall särskilda åtaganden. Dessutom tillkommer ett generellt

utbildningsuppdrag vad gäller fortbildning, vidareutbildning, rekrytering,

jämställdhet, distansutbildning och för studenter med invandrarbakgrund.

 Examensmål kommer att anges såväl för perioden 1997-1999 som för perioden

2000-2002. Anledningen till att examensmål anges även för den senare perioden är

att det är genom förändrad antagning under perioden 1997-1999 som universitet

och högskolor kan påverka antalet examinerade för den senare perioden.

 Examensmålen omfattar följande yrkesexamina enligt högskoleförordningen

(1993:100): Grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna

4-9, gymnasielärarexamen, civilingenjörsexamen samt apotekarexamen. Vad gäller

generella examina anges examensmål endast för magisterexamen.

 Nedanstående tabell visar krav på sammanlagda antalet examina som gäller för

perioderna 1997-1999 samt 2000-2002 för samtliga universitet och högskolor:

 Examensmål

Examen 1997-1999 2000-2002

Magisterexamen 14 500 18 100

Civilingenjörsexamen 11 000 12 300

Grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning

i årskurserna 4-9 4 500 5 110

Gymnasielärarexamen 3 700 4 040

Apotekarexamen 280 350

 Den styrning av utbildningsutbudet som gällt för innevarande treårsperiod har

i utbildningsuppdragen uttryckts i form av högsta antal helårsprestationer inom

ett utbildningsområde eller en grupp av utbildningsområden som kan ge

ersättning.

 För perioden 1997-1999 avser regeringen att styra utbildningsutbudets

inriktning på följande sätt. För de utbildningsområden där det är önskvärt att

antalet studenter ökar kommer det i utbildningsuppdragen att anges att antalet

helårsstudenter skall öka i förhållande till redovisat antal under perioden

1993/94-1995/96. Regeringens bedömning är att antalet helårsstudenter bör öka

inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Den önskvärda

ökningen kommer att preciseras för varje universitet och högskola. För de

utbildningsområden där det är önskvärt att antalet studenter begränsas kommer

det i utbildningsuppdraget för respektive lärosäte att anges ett högsta antal

helårsstudenter under treårsperioden för vilka ersättning kan utgå. De

utbildningsområden som berörs är de samhällsvetenskapliga, humanistiska,

juridiska, medicinska och odontologiska samt de konstnärliga och idrottsliga

utbildningsområdena. För de universitet och högskolor som har rätt att tillämpa

någon av de konstnärliga ersättningsbeloppen kommer ett högsta antal

helårsstudenter för treårsperioden att anges.

Generellt utbildningsuppdrag för universitet och högskolor

För samtliga universitet och högskolor föreslås följande generella uppdrag för

verksamheten (där annat inte anges).

 Universitet och högskolor bör anpassa utbildningsutbudets inriktning till

områden där behovet av välutbildad arbetskraft bedöms öka. Förändring och

utveckling i samhället och den efterfrågan på högskoleutbildade som därmed

uppstår bör leda till att nödvändiga omprioriteringar sker mellan olika

ämnesområden i universitets och högskolors utbildningsutbud. Utbildningar inom

informations- och kommunikationsområdet samt det biovetenskapliga området bör

öka. Andra exempel är förändringar som följer av utvecklingen på det tekniska

området, t.ex. inom elektronik och träindustri.

 Användningen av distansundervisning skall öka, både som särskild studieform

och som inslag i redan befintlig undervisning (avsnitt 5.8). Universitetet och

högskolor bör erbjuda distansutbildning i minst samma omfattning som under

perioden 1993/94-1995/96.

 Universitet och högskolor skall även erbjuda kurser för fortbildning och

vidareutbildning i minst samma omfattning som gällt under perioden 1993/94-

1995/96 (avsnitt 5.3.2.5).

 Universitet och högskolor bör uppmärksamma att studenter med invandrarbakgrund

kan behöva särskilt stöd (avsnitt 5.7). Vid behov bör t.ex. stödundervisning i

svenska anordnas.

 Arbetet med att öka jämställdheten mellan kvinnor och män skall fortsätta inom

högskolan (avsnitt 5.6).

 Universitet och högskolor har ett stort ansvar för rekryteringen till den

högre utbildningen. De skall särskilt främja rekryteringen från grupper med svag

studietradition och i regioner där utbildningsnivån hos befolkningen är låg.

Universitet och högskolor bör anstränga sig att rekrytera fler kvinnor till

forskartjänster och till lärartjänster.

5.14 Anslag

B 1. Uppsala universitet: Grundutbildning

1994/95 Anslag 722 411

1995/96 Anslag 1 092 632

 därav 1996 727 874

1997 Förslag 763 015

1998 Beräknat 778 972

1999 Beräknat 812 413

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för Uppsala

universitet.

 Uppsala universitet har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1994/95 redovisade universitetet helårsprestationer

motsvarande 83,6 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag

universitetet lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att

antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än

vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 1 900 2 200 |

| Apotekarexamen 280 350 |

| Civilingenjörsexamen 550 550 |

| Grundskollärarexamen 4-9 530 450 |

| Gymnasielärarexamen 470 500 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga, tekniska och farmaceutiska utbildningarna |

| samt inom grundskollärarutbildningen 4-9 och inom |

| gymnasielärarutbildningen jämfört med perioden 1993/94-1995/96. |

| Universitetet bör vidta ytterligare åtgärder för att öka andelen|

| kvinnor inom naturvetenskapliga och tekniska utbildningar samt |

| andelen män inom lärarutbildningar och vårdutbildningar. |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 inom|

| läkarutbildningen samt inom den barn- och ungdomspedagogiska |

| utbildningen och grundskollärarutbildningen 1-7 jämfört med |

| perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 763 015 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 6000. Av dessa skall minst 350

avse civilingenjörsexamen, minst 310 grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 1-7, minst 480 grundskollärarexamen med inriktning

mot undervisning i årskurserna 4-9, minst 450 gymnasielärarexamen och minst 290

avse läkarexamen. Prognosen är att utbildningsuppdraget kommer att uppfyllas med

undantag för den del som avser grundskollärarexamina.

 Under 1990-talet har antalet helårsstudenter ökat med cirka 40 %. Under

budgetåret 1994/95 fanns det 28 000 studenter i grundutbildningen, varav 54 %

var kvinnor. Av det totala antalet studenter har andelen inom de samhällsveten-

skapliga och juridiska utbildningsområdena minskat mellan läsåren 1993/94 och

1994/95 medan andelen studenter inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena

samt lärarutbildningsområdet har ökat.

 Enligt universitetet sker förändringar av undervisningsmetoderna kontinuerligt

i alla delar av grundutbildningen, bl.a. i riktning mot problembaserad inlärning

samt integration mellan teori och praktik. Flera nya program har skapats, ofta i

samverkan mellan olika utbildningsområden. Den andel av kursutbudet som ligger

på 60- och 80-poängsnivån ökar stadigt men är fortfarande lägre än förväntat.

Efter den kraftiga expansionen av grundutbildningen de senaste åren har

universitetet budgetåret 1994/95 avsatt särskilda medel för att möjliggöra för

lärarna att ytterligare utveckla kurser och undervisningsformer och härigenom

främja kvalitetsutvecklingen.

 Samtliga särskilda åtaganden har fullföljts. Av universitetets årsredovisning

för budgetåret 1994/95 framgår att myndighetskapitalet - exklusive gåvor och

donationer - var 448 miljoner kronor. På begäran av Utbildningsdepartementet har

ett särskilt yttrande däröver lämnats av universitetet. Regeringen har den 19

juni 1996 beslutat att universitetet skall återföra 25 miljoner kronor till

statsverkets checkräkning.

 Högskoleverket har nyligen granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid

universitetet (Högskoleverkets rapportserie 1996:17 R). Enligt bedömningen

strävar universitetet mot ett samordnat kvalitetsarbete där det största ansvaret

ligger på fakulteterna. Det påpekas att tillämpningen av det centralt uppgjorda

kvalitetsutvecklingsprogrammen bör uppmärksammas vid institutionerna. Dessutom

framhålls betydelsen av att universitetet utvecklar sina samhällskontakter och

främjar studenternas medverkan i kvalitetsarbetet.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 722 052 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna och till

dimensioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats i avsnitt

5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till 40 963 000

kronor, varav 34 541 000 kronor avser s.k. NT-utbildning och 6 422 000 kronor

avser internationell lärarfortbildning och språkassistentverksamhet m.m.

B 2. Uppsala universitet: Forskning och forskarutbildning

1994/95 Anslag 894 519

1995/96 Anslag 1 349 219

 därav 1996 899 119

1997 Förslag 906 412

1998 Beräknat 935 026

1999 Beräknat 965 486

Beloppen anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Verksamhetsmål |

| |

| De resurser och riktlinjer för verksamheten som regeringen före-|

| slår i denna proposition samt riktlinjerna i den |

| forskningspolitiska propositionen bör gälla. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 906 412 tkr |

| |

| Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande |

| belopp. Av de fakultetsvis beräknade posterna bör minst de |

| belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering|

| inom forskarutbildningen. |

| |

| Fakultet m.m. Anslag Studiefinansiering |

| (tusental kr) |

| Humanistisk 109 557 28 235 |

| Teologisk 18 695 4 452 |

| Juridisk 18 327 4 009 |

| Samhällsvetensk. 112 093 26 110 |

| Medicinsk 129 252 18 017 |

| Farmaceutisk 37 195 11 175 |

| Tekn.-naturvet. 275 888 71 906 |

| Ersättning för |

| lokalhyror, m.m. 205 405 |

| Summa 906 412 |

| |

| I anslagsposten humanistisk fakultet ingår medel för särskild |

| fakultetsresurs samt 1,1 miljoner kronor för Centrum för kvinno-|

| forskning. I anslagsposten samhällsvetenskaplig fakultet ingår |

| 1,2 miljoner kronor för ett nätverk i Europaforskning i |

| statsvetenskap, 1,2 miljoner kronor för en årsbok om Europa- |

| forskning samt 4,1 miljoner kronor för avslutande av uppbyggnad |

| av samhällsvetenskaplig bostads- och byggforskning i Gävle. I |

| anslagsposten teknisk-naturvetenskaplig fakultet ingår medel för|

| särskild fakultetsresurs. I anslagsposten ersättning för lokal- |

| hyror, m.m. ingår 0,5 miljoner kronor för ökade hyreskostnader för|

| Gustavianum. |

| |

| Övrigt |

| |

| Antalet forskarstuderande vid medicinsk fakultet med medellång |

| vårdutbildning som bakgrund bör öka under perioden 1997-1999 |

| jämfört med perioden 1993/94-1995/96.Planeringsförutsättning för|

| budgetåren 1998 och 1999 |

| |

| Som planeringsförutsättning bör gälla att universitetet erhåller|

| ytterligare medel för lokalkostnaderna för Gustavianum med 0,5 |

| miljoner kronor för vardera budgetåren 1998 och 1999. |

| |

| |

| Resultat |

| |

| Antalet avlagda doktorsexamina har ökat i relativt jämn takt |

| under den senaste 15-årsperioden och nådde läsåret 1994/95 den |

| högsta nivån någonsin. Av de 256 nya doktorerna detta år var |

| enligt SCB 32 % kvinnor. Antalet forskarstuderande som avsatte |

| mer än 10 % av heltid uppgick läsåret 1994/95 till drygt 2 300, |

| varav 40 % var kvinnor. Antalet studiefinansieringstillfällen |

| minskade något läsåret 1994/95; andelen doktorandtjänster var 92|

| %. |

| Antalet anställda professorer hösten 1995 var 271, varav 4 % var|

| kvinnor. Bland lektorerna utgjorde kvinnorna 23 % och bland |

| forskarassistenterna 25 %. |

| |

| |

| B 3. Lunds universitet: Grundutbildning |

| |

| 1994/95Anslag 1 193 154 |

| 1995/96Anslag 1 810 729 |

| därav 1996 1 205 623 |

| 1997 Förslag 1 228 535 |

| 1998 Beräknat 1 254 512 |

| 1999 Beräknat 1 303 173 |

| Beloppen anges i tusental kr |

| |

| Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för|

| tillfälliga utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är|

| förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som|

| skall gälla för universitetet. |

| Lunds universitet har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 |

| redovisat fler helårsprestationer än vad som kan ersättas inom |

| beslutade takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1994/95 |

| redovisade universitetet helårsprestationer motsvarande 26,4 |

| miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag |

| som universitetet lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 |

| bedömer regeringen att antalet helårsprestationer även under bud-|

| getåret 1995/96 kommer att vara fler än vad som kan ersättas inom|

| beslutat takbelopp. |

| |

| |

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens överväganden |

| |

| Sammanfattning |

| |

|

 O |

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 8 400. Av dessa skall minst 1

520 avse civilingenjörsexamen, minst 610 grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 1-7, minst 580 grundskollärarexamen med inriktning

mot undervisning i årskurserna 4-9, minst 1 000 gymnasielärarexamen, minst 500

läkarexamen samt minst 30 tandläkarexamen. Prognosen för perioden är att utbild-

ningsuppdraget för generella examina kommer att fullgöras. Examensmålet för

civilingenjörsexamen samt tandläkarexamen kommer att nås. Sannolikt kommer inte

målet för läkarexamen att nås. Målen för grundskollärarexamen 1-7 och grund-

skollärarexamen 4-9 respektive gymnasielärarexamen kommer inte att uppnås.

 Grundutbildningen har expanderat kraftigt. Antalet registrerade studenter

under läsåret 1994/95 var drygt 32 000. Hälften av studenterna var kvinnor.

Huvuddelen av ökningen har skett inom de samhällsvetenskapliga och humanistiska

områdena.

 Allt fler studenter läser på fördjupningskurser, ett stort antal utbildningar

har förnyats, förlängts eller skapats. Under budgetåret 1994/95 har över 600

kurser förnyats eller tillkommit. Nya undervisningsformer har introducerats,

bl.a. med stöd av ökad användning av informationsteknik. De särskilda medlen för

kvalitetshöjande åtgärder under den senaste budgetperioden har enligt

universitetet haft stor betydelse som stimulans för kvalitetsutvecklingen.

 Samtliga särskilda åtaganden har fullföljts. Av universitetets årsredovisning

för budgetåret 1994/95 framgår att myndighetskapitalet - exklusive gåvor och

donationer - var 790 miljoner kronor. På begäran av Utbildningsdepartementet har

särskilt yttrande däröver lämnats av universitetet. Regeringen har den 19 juni

1996 beslutat att universitetet skall återföra 62 miljoner kronor till stats-

verkets checkräkning.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 1 163 083 000 kronor. Takbeloppet har

beräknats med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna

samt dimensioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under

avsnitt 5.12.1 samt med hänsyn till det utökade utbildningsuppdraget avseende

designutbildning. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till

65 452 000 kronor. Av ersättningen för särskilda åtaganden avser 28 146 000

kronor s.k. NT-utbildning och 37 306 000 kronor avser ersättning för

tandvårdscentralen och nationellt resurscentrum i fysik.

B 4. Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning

1994/95 Anslag 918 372

1995/96 Anslag 1 394 255

 därav 1996 932 100

1997 Förslag 941 950

1998 Beräknat 971 666

1999 Beräknat 1 005 427

Beloppen anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Verksamhetsmål |

| |

| De resurser och riktlinjer för verksamheten som regeringen |

| föreslår i denna proposition samt riktlinjerna i den |

| forskningspolitiska propositionen bör gälla. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 941 950 tkr |

| |

| Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande |

| belopp. Av de fakultetsvis beräknade posterna bör minst de |

| belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering|

| inom forskarutbildningen: |

| |

| Fakultet m.m Anslag Studiefinansiering |

| (tusental kr) |

| Humanistisk 92 907 26 071 |

| Teologisk 17 166 4 170 |

| Juridisk 14 254 3 058 |

| Samhällsvetensk. 101 558 29 452 |

| Medicinsk 149 275 20 357 |

| Odontologisk 24 327 4 023 |

| Matem.-naturvet. 183 010 50 376 |

| Teknisk 161 951 46 592 |

| Konstn. utv. 4 187 |

| Ersättning för |

| lokalhyror, m.m. 193 315 |

| Summa 941 950 |

| |

| I anslagsposten humanistisk fakultet ingår medel för särskild |

| fakultetsresurs, för Skissernas museum med 1,5 miljoner kronor |

| och för forskning och utvecklingsarbete med inriktning mot Ost- |

| och Sydostasien med 2,5 miljoner kronor. I anslagsposten |

| samhällsvetenskaplig fakultet ingår medel för Kvinnovetenskapligt|

| forum med 1,1 miljoner kronor, för ett nätverk för Europaforsk- |

| ning i ekonomi med 1,2 miljoner kronor samt forskning och ut- |

| vecklingsarbete med inriktning mot Ost- och Sydostasien med |

| 2,5 miljoner kronor. I anslagsposten matematisk- |

| naturvetenskaplig fakultet ingår medel för särskild |

| fakultetsresurs. För konstnärligt utvecklingsarbete beräknas en |

| förstärkning med 0,3 miljoner kronor. |

| |

| Övrigt |

| |

| Antalet forskarstuderande med medellång vårdutbildning som bak- |

| grund vid medicinsk fakultet bör öka under perioden 1997-1999 |

| jämfört med perioden 1993/94-1995/96.Planeringsförutsättning för|

| budgetåren 1998 och 1999 |

| |

| Som planeringsförutsättning bör gälla att universitetet erhåller|

| ytterligare medel för Skissernas museum med 0,5 miljoner kronor |

| budgetåret 1998 och med 2,5 miljoner kronor budgetåret 1999. |

| Vidare bör gälla att universitetet erhåller medel till ökade |

| hyreskostnader för nya och ombyggda lokaler för Biomedicinskt |

| centrum budgetåret 1998 med 3,9 miljoner kronor samt från och |

| med de tidpunkter då ytterligare etapper färdigställs och |

| lokalerna tas i bruk, dock tidigast budgetåret 1999, med 15,1 |

| miljoner kronor. |

| |

| |

| Resultat |

| |

| Sedan budgetåret 1990/91 har antalet avlagda doktorsexamina ökat|

| med 36 %. Under budgetåret 1994/95 har 289 doktorsexamina |

| avlagts enligt SCB. Detta är fler än någonsin tidigare. Andelen |

| kvinnor som avlagt doktorsexamen uppgick till cirka 30 %. An- |

| talet forskarstuderande som avsatte mer än 10 % av normal |

| heltid uppgick till knappt 2 900, varav 37 % kvinnor. Antalet |

| nyantagna till forskarutbildningen har minskat något och var |

| 490 läsåret 1994/95. I takt med att utbildningsbidragen avveck- |

| las blir antalet doktorandtjänster fler. Antalet doktorand- |

| tjänster har under de senaste åren ökat och uppgick läsåret 1994/95|

| till cirka 1 100. Antalet professorer uppgick hösten 1995 till |

| 350 varav närmare 10 % var kvinnor. |

| |

| B 5. Göteborgs universitet: Grundutbildning |

| 1994/95Anslag 884 241 |

| 1995/96Anslag 1 315 255 |

| därav 1996 876 940 |

| 1997 Förslag 926 538 |

| 1998 Beräknat 931 870 |

| 1999 Beräknat 972 016 |

| Beloppen anges i tusental kr |

| |

| Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för|

| tillfälliga utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är|

| förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som|

| skall gälla för universitetet. |

| Göteborgs universitet har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 |

| redovisat fler helårsprestationer än vad som kan ersättas inom |

| beslutade takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1994/95 |

| redovisade universitetet helårsprestationer motsvarande 104,4 |

| miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag |

| som universitetet lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 |

| bedömer regeringen att antalet helårsprestationer även under |

| budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än vad som kan ersättas |

| inom beslutat takbelopp. |

| |

| Regeringens överväganden |

| |

| Sammanfattning |

| |

|

 |

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 6 800. Av dessa skall minst 730

avse grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7,

minst 1 100 grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna

4-9, minst 1 000 gymnasielärarexamen, minst 272 läkarexamen samt minst 170

tandläkarexamen. Prognosen för perioden är att utbildningsuppdraget för gene-

rella examina, tandläkarexamen och läkarexamen kommer att fullgöras.

Examensmålen för grundskollärarexamen 1-7, grundskollärarexamen 4-9 och gym-

nasielärarexamen kommer inte att uppnås.

 Antalet helårsstudenter vid Göteborgs universitet har på fem år ökat med 50 %

till 21 600 budgetåret 1994/95. Antalet registrerade studenter under läsåret

1994/95 var drygt 28 000. 60 % av studenterna var kvinnor. Volymökningen har

skett inom samtliga områden, men framför allt inom de samhällsvetenskapliga,

humanistiska, naturvetenskapliga områdena samt inom undervisningsområdet.

Rekryteringen sker i stor utsträckning från Västsverige.

 Universitetet har prioriterat studenternas möjlighet att fritt välja kurser

och ta ansvar för sin utbildning. Vid universitetet har fördjupningsstudier

prioriterats inom samtliga utbildningsområden. Internationaliseringsarbetet vid

Göteborgs universitet har under senare år getts ökad prioritet, både inom

forskningen och bland studenter i grundutbildningen. Kvalitetsarbetet har enligt

universitetet medfört en ökad medvetenhet och ett ökat engagemang för

utbildnings- och utvecklingsfrågor bland lärare och forskare. Intresset för

Göteborgs universitet har ökat starkt från såväl kommunernas som näringslivets

sida. Detta har bl.a. visat sig genom ökat samarbete inom områden som rör kompe-

tensutveckling i regionen och ekonomiskt stöd till kvalitetsutveckling inom

vissa utbildningar.

 Samtliga särskilda åtaganden har fullföljts. Av universitetets årsredovisning

för budgetåret 1994/95 framgår att myndighetskapitalet - exklusive gåvor och

donationer - var 277 miljoner kronor. På begäran av Utbildningsdepartementet har

särskilt yttrande däröver lämnats av universitetet. Regeringen har den 19 juni

1996 beslutat att universitetet skall återföra 13 miljoner kronor till

statsverkets checkräkning.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 893 618 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt

dimensioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under

avsnitt 5.12.1 samt med hänsyn till det utökade utbildningsuppdraget avseende

designutbildning. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till

32 920 000 kronor, varav 31 983 000 kronor avser s.k. NT-utbildning och 937 000

kronor avser Sotenäs Teaterateljé.

B 6. Göteborgs universitet: Forskning och forskarutbildning

1994/95 Anslag 697 438

1995/96 Anslag 1 078 541

 därav 1996 716 838

1997 Förslag 723 664

1998 Beräknat 746 098

1999 Beräknat 769 978

Beloppen anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Verksamhetsmål |

| |

| De resurser och riktlinjer för verksamheten som regeringen före-|

| slår i denna proposition samt riktlinjerna i den |

| forskningspolitiska propositionen bör gälla. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 723 664 tkr |

| |

| Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande |

| belopp. Av de fakultetsvis beräknade posterna bör minst de |

| belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering|

| inom forskarutbildningen. |

| |

| Fakultet m.m. Anslag Studiefinansiering |

| (tusental kr) |

| Humanistisk 96 632 23 553 |

| Samhällsvetensk. 121 572 30 486 |

| Medicinsk 149 185 19 525 |

| Odontologisk 19 256 3 989 |

| Matem.-naturvet. 122 318 33 473 |

| Sekretariat för genusforskning5 000 |

| Konstn. utv. 6 812 |

| Bot. trädgården 4 790 |

| Ersättning för lokalhyror, m.m.198 099 |

| Summa 723 664 |

| |

| I anslagsposten humanistisk fakultet ingår medel för särskild |

| fakultetsresurs, för en professur i afrikanska språk med 0,9 |

| miljoner kronor samt för forskning om svenska som andraspråk och|

| utveckling av svenskundervisning för invandrare med 2,5 |

| miljoner kronor. I anslagsposten samhällsvetenskaplig fakultet |

| ingår medel för Institutionen för Kvinnovetenskap med 1,3 |

| miljoner kronor samt för ett internationellt dokumentations- |

| och forskningscentrum om våldsskildringar i medier vid Nordicom |

| med 1,5 miljoner kronor. I anslagsposten matematisk- |

| naturvetenskaplig fakultet ingår medel för särskild |

| fakultetsresurs samt för två fullmaktstjänster som professor med|

| 2,5 miljoner kronor. För konstnärligt utvecklingsarbete beräknas|

| en förstärkning med 0,3 miljoner kronor. För inrättande av ett |

| sekretariat för genusforskning vid Göteborgs universitet beräknas|

| 5 miljoner kronor. |

--------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------

| Övrigt |

| |

| Antalet forskarstuderande med medellång vårdutbildning som bak- |

| grund vid medicinsk fakultet bör öka under perioden 1997-1999 |

| jämfört med perioden 1993/94-1995/96. |

--------------------------------------------------------------------

Planeringsförutsättning för budgetåren 1998 och 1999

Upprustningen av den medicinska fakultetens teoretiska institutioner - nybyggnad

av djurhus m.m. - har försenats. Som planeringsförutsättning bör gälla att

universitetet erhåller hyresmedel då de nya lokalerna tas i bruk med 29,8

miljoner kronor.

Resultat

Sedan läsåret 1991/92 har antalet avlagda doktorsexamina ökat med 11 %. Under

läsåret 1994/95 uppgick antalet avlagda doktorsexamina enligt SCB till 180,

varav 38 % avlagts av kvinnor. Antalet forskarstuderande som avsatte mer än 10 %

av normal heltid var 2 138 hösten 1994, en minskning med 4 % jämfört med hösten

1993. Antalet nyantagna till forskarutbildningen ökade något till 400. Andelen

kvinnor bland de nyantagna var 46 % vilket utgjorde en ökning med 4 % från

läsåret 1993/94. Antalet doktorandtjänster har under de senaste åren ökat och

var läsåret 1994/95 ca 500. Antalet professorer uppgick hösten 1995 till 265

varav 10 % var kvinnor.

B 7. Stockholms universitet: Grundutbildning

1994/95 Anslag 599 792

1995/96 Anslag 903 440

 därav 1996 601 620

1997 Förslag 631 848

1998 Beräknat 644 004

1999 Beräknat 673 125

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för de tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för Stockholms

universitet.

 Stockholms universitet har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1994/95 redovisade universitetet helårsprestationer

motsvarande 109,5 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag

som universitetet lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen

att antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara

fler än vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 2 200 2 600 |

| |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna jämfört med |

| perioden 1993/94-1995/96. Universitetet bör vidta ytterligare |

| åtgärder för att öka andelen kvinnor inom de naturvetenskapliga |

| och tekniska utbildningarna. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 631 848 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 5 100. Prognosen för perioden är

att utbildningsuppdraget för generella examina kommer att fullgöras.

 Grundutbildningen vid universitetet har de senaste åren expanderat kraftigt.

Huvuddelen av ökningen har skett inom de samhällsvetenskapliga och humanistiska

områdena. Antalet helårsstudenter har på fem år ökat med 31% till 21 000.

Sammanlagt var under läsåret 1994/95 betydligt fler, totalt 30 000, studenter

registrerade. Detta beror bl.a. på att Stockholms universitet har en stor andel

kvällsstuderande, 13 %. Mer än hälften av studenterna var kvinnor. Antalet

kandidat- och magisterexamina ökade under budgetåret 1994/95 med 300, totalt

avlades ca 1 900 kandidat- och magisterexamina. Kvinnors andel av examina

motsvarade deras andel av totala antalet studenter.

 De flesta studenterna, ca 70 %, läste fristående kurser utanför program.

Andelen studenter som läser på program har fortsatt minska under budgetåret

1994/95.

 Andelen studenter på fördjupningskurser i ämnena ökar, speciellt på 80-poängs-

nivån inom juridisk och samhällsvetenskaplig fakultet. Universitetet har också

utvecklat nya magisterkurser för att tillgodose den ökade efterfrågan.

 Samtliga särskilda åtaganden har fullföljts. Av universitetets årsredovisning

för budgetåret 1994/95 framgår att myndighetskapitalet - exklusive gåvor och

donationer - var 176 miljoner kronor. På begäran av Utbildningsdepartementet har

särskilt yttrande däröver lämnats av universitetet. Regeringen har den 19 juni

1996 beslutat att universitetet skall återföra 13 miljoner kronor till stats-

verkets checkräkning.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 591 977 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt

dimensioneringsökningen i enlighet med vad som redovisats under avsnitt 5.12.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till 39 871 000 kronor, varav

17 910 000 kronor avser s.k. NT-utbildning och 21 961 000 kronor avser

nationellt resurscentrum för kemi, kompletteringsutbildning för socialarbetare

med utländsk examen, Tolk- och översättarinstitutet, teckentolkning samt

kostnader för studenter med funktionshinder.

B 8. Stockholms universitet: Forskning och forskarutbildning

1994/95 Anslag 712 511

1995/96 Anslag 1 096 034

 därav 1996 728 806

1997 Förslag 743 788

1998 Beräknat 766 845

1999 Beräknat 791 390

Beloppen anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Verksamhetsmål |

| |

| De resurser och riktlinjer för verksamheten som regeringen före-|

| slår i denna proposition samt riktlinjerna i den |

| forskningspolitiska propositionen bör gälla. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 743 788 tkr |

| |

| Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande |

| belopp. Av de fakultetsvis beräknade posterna bör minst de |

| belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering|

| inom forskarutbildningen: |

| |

| Fakultet m.m. Anslag Studiefinansiering |

| (tusental kr) |

| Humanistisk 113 240 29 047 |

| Juridisk 22 186 3 217 |

| Samhällsvetensk. 127 787 27 084 |

| Matem.-naturvet. 281 127 53 070 |

| Int. meteorolog. inst 1 645 |

| Ersättning för |

| lokalhyror, m.m. 197 803 |

| Summa 743 788 |

| |

| I anslagsposten humanistisk fakultet ingår medel för särskild |

| fakultetsresurs, för en professur i filmvetenskap och för en |

| professur i polska språket och litteraturen med 0,9 miljoner |

| kronor vardera samt för Centrum för kvinnoforskning med 1,1 |

| miljoner kronor. I anslagsposten juridisk fakultet ingår medel |

| för ett nätverk för Europaforskning i juridik med 1,2 miljoner |

| kronor. I anslagsposten samhällsvetenskaplig fakultet ingår |

| medel för förstärkning av verksamheten vid Institutet för social|

| forskning med 2 miljoner kronor. I anslagsposten matematisk- |

| naturvetenskaplig fakultet ingår medel för särskild |

| fakultetsresurs. I anslagsposten ersättning för lokalhyror, m.m.|

| ingår 17,3 miljoner kronor som ett tillskott för ökade hyreskost-|

| nader med anledning av inflyttning i ny geologibyggnad. I |

| anslagsposten ingår vidare lokalkostnader för Manne Siegbahn- |

| laboratoriet med 5,8 miljoner kronor som har överförts från |

| Kungl. Tekniska högskolans anslag för forskning och forskarut- |

| bildning |

| Medel för forskningsverksamhet, inklusive ersättning för |

| lokalhyror m.m., vid Lärarhögskolan i Stockholm beräknas under |

| anslaget B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid |

| vissa högskolor. |

--------------------------------------------------------------------

Planeringsförutsättning för budgetåren 1998 och 1999

Som planeringsförutsättning för budgetåren 1998 och 1999 bör gälla att

universitetet tillsammans med Kungl. Tekniska högskolan erhåller ersättning för

ökade hyreskostnader med totalt 31,3 miljoner kronor i samband med inflyttning i

det med högskolan gemensamma Fysikcentrum.

Resultat

Sedan läsåret 1991/92 har antalet doktorsexamina ökat med 25 % till 138 läsåret

1994/95 enligt SCB. Kvinnorna svarar för nästan 40 % av antalet examina. Antalet

forskarstuderande som avsatte mer än 10 % av normal heltid uppgick till cirka

1 900 hösten 1994, en ökning med 6 % jämfört med hösten 1993. De flesta utbild-

ningsbidrag har omvandlats till doktorandtjänster som nu utgör den dominerande

formen för studiefinansiering. Totalt fanns vårterminen 1995 cirka 600 dokto-

randtjänster vid universitetet.

 Antalet professorer uppgick till 217 hösten 1995 varav 33 var kvinnor.

Stockholms universitet har den högsta andelen kvinnliga professorer i landet,

15 %.

B 9. Umeå universitet: Grundutbildning

1994/95 Anslag 611 046

1995/96 Anslag 913 782

 därav 1996 607 450

1997 Förslag 634 097

1998 Beräknat 655 522

1999 Beräknat 693 518

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för Umeå

universitet.

 Umeå universitet har för budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat färre

helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Universitetet redovisade således vid utgången av budgetåret 1994/95

en reservation (outnyttjat takutrymme) motsvarande 27,7 miljoner kronor. På

grundval av det underlag som universitetet lämnat i delårsrapport per den 30

juni 1996 bedömer regeringen att reservationen från budgetåret 1994/95 samt hela

takbeloppet för budgetåret 1995/96 kommer att utnyttjas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 skall fö- |

| ljande examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda exami-|

| na). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 2 000 2 300 |

| Civilingenjörsexamen 150 180 |

| Grundskollärarexamen 4-9 500 530 |

| Gymnasielärarexamen 330 340 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna samt inom |

| grundskollärarutbildningen 4-9 och gymnasielärarutbildningen |

| jämfört med perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 inom|

| den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen och grundskol- |

| lärarutbildningen 1-7. Antalet helårsstudenter bör minska under |

| perioden 1997-1999 inom läkar- och tandläkarutbildningarna. |

| |

| Universitetet bör vidta ytterligare åtgärder för att öka andelen|

| kvinnor inom naturvetenskapliga och tekniska utbildningar samt |

| andelen män inom lärarutbildningarna och vårdutbildningarna. |

| |

| Universitetet bör inleda utbildning av logopeder. |

| |

| Universitetet erhåller ytterligare två utbildningsområden: idrott|

| och teologi. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 634 097 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 3 900. Av dessa skall minst 75

avse civilingenjörsexamen, minst 410 grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 1-7, minst 430 grundskollärarexamen med inriktning

mot undervisning i årskurserna 4-9, minst 500 gymnasielärarexamen, minst 269

läkarexamen samt minst 130 tandläkarexamen.

 Prognosen för treårsperioden 1993/94-1995/96 är att utbildningsuppdraget inte

kommer att fullgöras när det gäller vissa examina. Examensmålen för

tandläkarexamina samt civilingenjörs- och lärarexamina kommer inte att uppnås.

Den ökade antagningen till grundskollärarutbildningen 4-9 och

gymnasielärarutbildningen kommer att ge resultat först efter treårsperioden.

Antalet studenter har under treårsperioden ökat. Nya undervisningsformer har

etablerats och ett stort antal kurser har tillkommit eller förnyats. Antalet

studerande på fördjupningskurser har ökat.

 Antalet registerade studenter var läsåret 1994/95 ca 18 100 och antalet

helårsstudenter ca 12 600. Störst var ökningen inom fristående kurser. Umeå

universitet har det största antalet distansstuderande av landets universitet och

högskolor. Antalet har stadigt ökat och uppgick läsåret 1994/95 till 5 460. Även

sommaruniversitetet har ökat kraftigt.

 Under de senaste åren har ett antal nya utbildningsprogram och kurser

utvecklats. Flertalet av dessa är tvärvetenskapliga och som exempel kan nämnas

programmen för vetenskapsjournalistik, transportdesign, servicemanagement,

medieingenjörsutbildning och civilingenjörsutbildning i teknisk biologi.

 Universitetet har fastställt en IT-policy. Bl.a. har ett centrum för ut-

bildningsteknik inrättats för att utveckla användningen av IT i undervisningen.

I dess uppgifter ingår ett omfattande utbildningsprogram för lärare, studenter

och administrativ personal samt anslutning av flertalet studentrum till

universitetets datanät.

 Universitetets uppdragsverksamhet har ökat och är av betydelse för

kompetensutvecklingen i regionen i väl fungerande kontakt med näringslivet och

andra samhällssektorer. Strukturfondsmedel från EU öppnar nya möjligheter för

samverkan med regionala intressenter. Exempelvis är universitetets forskare

engagerade i verksamheten kopplad till ett Miljö- och rymdforskningsinstitut i

Kiruna.

 Samtliga särskilda åtaganden har fullföljts. Av universitetets årsredovisning

för budgetåret 1994/95 framgår att myndighetskapitalet - exklusive gåvor och

donationer - var 294 miljoner kronor. På begäran av Utbildningsdepartementet har

särskilt yttrande däröver lämnats av universitetet. Regeringen har den 19 juni

1996 beslutat att universitetet skall återföra 10 miljoner kronor till stats-

verkets checkräkning.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 616 307 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt

dimensioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under

avsnitt 5.12.1 samt med hänsyn till det utökade utbildningsuppdraget avseende

designutbildning. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till

17 790 000 kronor, varav 15 992 000 kronor avser s.k. NT-utbildning och

1 798 000 kronor avser lektorat i samiska och Bildmuseet.

B 10. Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning

1994/95 Anslag 496 487

1995/96 Anslag 742 419

 därav 1996 494 364

1997 Förslag 500 155

1998 Beräknat 515 660

1999 Beräknat 532 165

Beloppen anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Verksamhetsmål |

| |

| De resurser och riktlinjer för verksamheten som regeringen före-|

| slår i denna proposition samt riktlinjerna i den |

| forskningspolitiska propositionen bör gälla. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 500 155 tkr |

| |

| Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande |

| belopp. Av de fakultetsvis beräknade posterna bör minst de |

| belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering|

| inom forskarutbildingen: |

| |

| Fakultet m.m. Anslag Studiefinansiering |

| (tusental kr) |

| Humanistisk 51 154 10 804 |

| Samhällsvetensk. 85 106 14 636 |

| Medicinsk 122 648 12 875 |

| Odontologisk 23 433 3 129 |

| Mat.-naturvet. 138 593 24 370 |

| Konstn. utv. 809 |

| Ersättning för lokalhyror, m.m.78 412 |

| Summa 500 155 |

| |

| I anslagsposten humanistisk fakultet ingår medel för särskild |

| fakultetsresurs samt för en professur i museologi med 0,9 |

| miljoner kronor och för en allmän förstärkning av anslaget till |

| humanistiska fakulteten med 2 miljoner kronor. I anslagsposten |

| samhällsvetenskaplig fakultet ingår medel för Kvinnovetenskapligt|

| forum med 1,4 miljoner kronor samt för en allmän förstärkning av|

| anslaget till samhällsvetenskaplig fakultet med 2 miljoner |

| kronor. I anslagsposten matematisk-naturvetenskaplig fakultet |

| ingår medel för särskild fakultetsresurs. För konstnärligt utveck-|

| lingsarbete beräknas en förstärkning med 0,2 miljoner kronor. |

| |

| Övrigt |

| |

| Antalet forskarstuderande med medellång vårdutbildning som bak- |

| grund vid medicinsk fakultet bör öka under perioden 1997-1999 |

| jämfört med perioden 1993/94-1995/96 . |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

Antalet avlagda doktorsexamina har enligt SCB ökat med 40 % mellan läsåret

1993/94 och 1994/95. Under läsåret 1994/95 uppgick antalet avlagda doktors-

examina till 107 varav 36 % avlagts av kvinnor. Antalet forskarstuderande som

avsatte mer än 10 % av normal heltid uppgick till knappt 890, varav 36 % var

kvinnor. Antalet nyregistrerade forskarstuderande läsåret 1994/95 var 212,

vilket är en ökning med 21 % jämfört med läsåret 1993/94. Andelen kvinnliga

nybörjare var 43 %, vilket är en ökning med 5 % jämfört med läsåret 1993/94.

Antalet professorer hösten 1995 uppgick till 151 varav 10 var kvinnor.

B 11. Linköpings universitet: Grundutbildning

1994/95 Anslag 525 925

1995/96 Anslag 793 665

 därav 1996 528 419

1997 Förslag 577 673

1998 Beräknat 615 512

1999 Beräknat 669 466

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för de tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för universitetet.

 Linköpings universitet har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat

fler helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1994/95 redovisade universitetet helårsprestationer

motsvarande 20,9 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag

som universitetet lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen

att antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara

fler än vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 900 1 100 |

| Civilingenjörsexamen 1 500 1 890 |

| Grundskollärarexamen 4-9 315 330 |

| Gymnasielärarexamen 250 250 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna samt inom |

| grundskollärarutbildningen 4-9 och gymnasielärarutbildningen |

| jämfört med perioden 1993/94-1995/96. Universitetet bör vidta |

| ytterligare åtgärder för att öka andelen kvinnor inom de |

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna samt andelen män |

| inom lärarutbildningarna och vårdutbildningarna. Universitetet |

| bör bedriva slöjdlärarutbildning i minst samma omfattning som |

| under perioden 1993/94- 1995/96. |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 inom|

| läkarutbildningen samt inom den barn- och ungdomspedagogiska |

| utbildningen och grundskollärarutbildningen 1-7 jämfört med |

| perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 577 673 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 3 500. Av dessa skall minst

1 250 avse civilingenjörsexamen, minst 290 grundskollärarexamen med inriktning

mot undervisning i årskurserna 1-7, minst 390 grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9, minst 250 gymnasielärarexamen

samt minst 150 läkarexamen. Prognosen för treårsperioden 1993/94-1995/96 är att

utbildningsuppdraget för generella examina, civilingenjörsexamina, läkarexamina

samt grundskollärarexamina 1-7 kommer att fullgöras. Utbildningsuppdragen för

grundskollärarexamina 4-9 respektive gymnasielärarexamina kommer troligtvis inte

att uppnås.

 Antalet registrerade studenter under läsåret 1994/95 var cirka 13 500. Andelen

kvinnor var 45 %. Universitetet karaktäriseras av att studenterna till stor del

utgörs av ungdomsstuderande. Två tredjedelar av studenterna är under 25 år. 70 %

av studenterna studerade inom program. Under treårsperioden har antalet kurser

på fördjupningsnivå ökat. Universitetet har infört problembaserad inlärning i

undervisningen vid alla fakulteter.

 Sedan den 1 januari 1996 anordnar universitetet medellånga vårdutbildningar på

uppdrag av Landstinget i Östergötland.

 Universitetet redovisar att ett omfattande förnyelsearbete har genomförts.

Bland annat har en psykologutbildning utvecklats. Inom den tekniska fakulteten

har nya civilingenjörsprogram i informationsteknologi (IT) och teknisk biologi

tillkommit med ett stort antal sökande av bägge könen. Regeringen har uppdragit

åt Linköpings universitet att i samverkan med andra högskolor utveckla bl.a.

pedagogiken inom ingenjörs- och civilingenjörsutbildningarna (avsnitt 5.3.2.2).

För att utveckla kvaliteten ytterligare inom det pedagogiska området har ett

centrum för universitetspedagogik inrättats.

 Universitetet har uppfyllt de särskilda åtagandena budgetåret 1994/95 med

undantag av behörighetsgivande förutbildning (s.k. basår) motsvarande 100

helårsstudenter där målet inte uppnåddes helt. Av universitetets årsredovisning

för budgetåret 1994/95 framgår att myndighetskapitalet - exklusive gåvor och

donationer - var 342 miljoner kronor. På begäran av Utbildningsdepartementet har

särskilt yttrande däröver lämnats av universitetet. Regeringen har den 19 juni

1996 beslutat att universitetet skall återföra 27 miljoner kronor till stats-

verkets checkräkning.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 558 163 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna och

dimensioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under

avsnitt 5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till

19 510 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

B 12. Linköpings universitet: Forskning och forskarutbildning

1994/95 Anslag 283 815

1995/96 Anslag 487 320

 därav 1996 324 952

1997 Förslag 323 203

1998 Beräknat 337 346

1999 Beräknat 348 144

Beloppen anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Verksamhetsmål |

| |

| De resurser och riktlinjer för verksamheten som regeringen före-|

| slår i denna proposition samt riktlinjerna i den |

| forskningspolitiska propositionen bör gälla. |

| |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 323 203 tkr |

| |

| Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande |

| belopp. Av de fakultetsvis beräknade posterna bör minst de |

| belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering|

| inom forskarutbildningen: |

| |

| Fakultet m.m. Anslag Studiefinansiering |

| (tusental kr) |

| Filosofisk 10 571 2 185 |

| Medicinsk 72 196 6 709 |

| Teknisk 109 239 32 982 |

| Tema 49 406 9 624 |

| Ersättning för lokalhyror, m.m.81 791 |

| Summa 323 203 |

| |

| I anslagsposten filosofisk fakultet ingår medel för Forum för |

| kvinnliga forskare och kvinnoforskning med 0,8 miljoner kro- |

| nor. Under anslagsposten Tema beräknas medel för ett nytt tema, |

| tema Genus, med 4,9 miljoner kronor. |

| |

| Övrigt |

| |

| Antalet forskarstuderande med medellång vårdutbildning som bak- |

| grund vid medicinsk fakultet bör öka under perioden 1997-1999 |

| jämfört med perioden 1993/94-1995/96. |

--------------------------------------------------------------------

Planeringsförutsättning för budgetåret 1998

Som planeringsförutsättning för budgetåret 1998 bör gälla att universitetet

erhåller medel för ett nytt tema, tema Etnicitet, med 4 miljoner kronor.

Resultat

Under läsåret 1994/95 var antalet avlagda doktorsexamina fler än någonsin

tidigare - 95 stycken. Sedan läsåret 1990/91 har examinationen i det närmaste

fördubblats. Höstterminen 1994 uppgick antalet forskarstuderande som avsatte mer

än 10 % av heltid till 1 015 enligt SCB, varav 319 var kvinnor. Andelen

doktorandtjänster har ökat något i förhållande till utbildningsbidragen. Andelen

kvinnor på högre lärartjänster, dvs lektorer, forskarassistenter och

professorer, har ökat från 14 % under budgetåret 1990/91 till 18 % budgetåret

1994/95. Antalet professorer hösten 1995 uppgick till 153 varav 9 var kvinnor.

Den externa forskningsfinansieringen har fortsatt att öka.

B 13. Karolinska institutet: Grundutbildning

1994/95 Anslag 322 182

1995/96 Anslag 475 139

 därav 1996 318 002

1997 Förslag 307 388

1998 Beräknat 308 774

1999 Beräknat 318 657

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

och de särskilda åtaganden som skall gälla för Karolinska institutet.

 Karolinska institutet har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1994/95 redovisade institutet helårsprestationer

motsvarande 14,2 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag

som institutet lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen

att antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara

fler än vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 inom|

| läkar- och tandläkarutbildningen jämfört med perioden 1993/94- |

| 1995/96. Karolinska institutet bör öka dimensioneringen av andra|

| vårdutbildningar, t.ex. logopedutbildningen, samt fortsätta att |

| utveckla nya längre utbildningar, t.ex. de biomedicinska. Vid- |

| are skall institutet vid behov anordna legitimationskurser för |

| icke-legitimerade optiker. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 307 388 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 1 100. Av dessa skall minst 740

vara läkarexamina och minst 240 tandläkarexamina.

 Prognosen för treårsperioden 1993/94-1995/96 är att utbildningsuppdraget för

läkar- och tandläkarexamen inte kommer att fullgöras.

 Intresset för studier vid Karolinska institutet är fortsatt högt med många

förstahandssökande per utbildningsplats. I utbudet av kurser vid Karolinska

institutet har under senare år skett en tyngdpunktsförskjutning och breddning

framför allt genom ökat utbud av fristående kurser men också genom nya

utbildningar.

 Antalet registrerade studenter under läsåret 1994/95 var drygt 4 400. Genom

tidigare beslut om minskning av läkar- och tandläkarutbildningen har antalet

helårsstudenter vid Karolinska institutet minskat. Inom läkar- och tandlä-

karutbildningen är ca hälften av studenterna kvinnor och inom övriga

utbildningar utgör de mellan 70 % och 80 %.

 Karolinska institutet har under de senaste åren ägnat stor uppmärksamhet åt

förnyelse av grundutbildningen i enlighet med institutets kvalitetsut-

vecklingsprogram. Vidare har särskilt intresse ägnats åt utvärdering av effekter

och konsekvenser av nya urvalsmetoder och nya pedagogiska modeller som

exempelvis undervisning med problembaserade inslag.

 Av Karolinska institutets årsredovisning för budgetåret 1994/95 framgår att

myndighetskapitalet - exklusive gåvor och donationer - var drygt 402 miljoner

kronor. På begäran av Utbildningsdepartementet har särskilt yttrande däröver

lämnats av institutet. Regeringen har den 19 juni 1996 beslutat att Karolinska

institutet skall återföra 33 miljoner kronor till statsverkets checkräkning.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 234 395 000 kronor. Ersättningen för sär-

skilda åtaganden har beräknats till 72 993 000 kronor. Därvid har beräknats en

minskad ersättning för tandvårdscentralen med 9 600 000 kronor och för AT-provet

för tandläkare med 350 000 kronor.

B 14. Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning

1994/95 Anslag 488 481

1995/96 Anslag 759 358

 därav 1996 507 732

1997 Förslag 558 025

1998 Beräknat 578 417

1999 Beräknat 600 123

Beloppen anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Verksamhetsmål |

| |

| De resurser och riktlinjer för verksamheten som regeringen före-|

| slår i denna proposition samt riktlinjerna i den |

| forskningspolitiska propositionen bör gälla. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 558 025 tkr |

| |

| Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande |

| belopp. Av de fakultetsvis beräknade posterna bör minst de |

| belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering|

| inom forskarutbildningen: |

| |

| Fakultet m.m. Anslag Studiefinansiering |

| (tusental kr) |

| Medicinsk 323 675 34 846 |

| Odontologisk 31 797 6 142 |

| Ersättning för |

| lokalhyror, m.m. 202 553 |

| Summa 558 025 |

| |

| I anslagsposten medicinsk fakultet ingår medel för studiefi- |

| nansiering i forskarutbildningen - för doktorander som |

| undervisar och handleder vid Södertörns högskola - med 3 miljoner|

| kronor samt medel för Centrum för idrottsforskning med 6,6 |

| miljoner kronor. Regeringen har beräknat en minskning med 5,5 |

| miljoner kronor som avser medel för tre professurer vid |

| Smittskyddsinstitutet. Motsvarande ökning har beräknats under |

| utgiftsområde 9. I anslagsposten ersättning för lokalhyror, m.m.|

| ingår 48,2 miljoner kronor för ökade hyreskostnader med anledning|

| av inflyttningen i den nya laboratoriebyggnaden som ingår i |

| upprustningen av institutets lokaler i Solna. |

| |

| Övrigt |

| |

| Antalet forskarstuderande med medellång vårdutbildning som bak- |

| grund bör öka under perioden 1997-1999 jämfört med perioden |

| 1993/94-1995/96. |

--------------------------------------------------------------------

Planeringsförutsättning för budgetåret 1998

Som planeringsförutsättning för budgetåret 1998 bör gälla att Karolinska

institutet erhåller 27,5 miljoner kronor för ökade hyreskostnader med anledning

av upprustningen av institutets lokaler.

Resultat

Antalet avlagda doktorsexamina har minskat med 20 % mellan läsåren 1993/94 och

1994/95. Under läsåret 1994/95 uppgick antalet avlagda doktorsexamina enligt SCB

till 153 varav 45 % avlagts av kvinnor. Av de disputerade vid medicinska

fakulteten läsåret 1994/95 hade 44 % en annan grundutbildning än läkarutbild-

ning.

 Antalet forskarstuderande som avsatte mer än 10 % av normal heltid var 1 290

höstterminen 1993. Höstterminen 1994 uppgick antalet till 1 273, varav 46 % var

kvinnor.

 Antalet kvinnor på högre lärartjänster har minskat under 1994/95. Antalet

professorer uppgick till 152 varav 7 % var kvinnor.

B 15. Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning

1994/95 Anslag 570 837

1995/96 Anslag 865 903

 därav 1996 576 711

1997 Förslag 622 837

1998 Beräknat 644 566

1999 Beräknat 678 809

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det utbild-

ningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan.

 Kungl. Tekniska högskolan har för budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat

färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom

beslutade takbelopp. Högskolan redovisade således vid utgången av budgetåret

1994/95 en reservation (outnyttjat takutrymme) motsvarande 13,1 miljoner kronor.

På grundval av det underlag som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni

1996 bedömer regeringen att reservationen från budgetåret 1994/95 samt hela

takbeloppet för budgetåret 1995/96 kommer att utnyttjas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Civilingenjörsexamen 3 450 3 700 |

| |

| Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder för att öka andelen kvinn-|

| liga studenter. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 622 837 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som om-

fattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 2 900 av vilka minst 2 750 skall

avse civilingenjörsexamen. Prognosen för perioden är att utbildningsuppdraget

för såväl generella examina som för civilingenjörsexamina kommer att fullgöras.

 Kungl. Tekniska högskolan har sedan början av 1980-talet fördubblat antalet

helårsstudenter. Under det senaste året har ökningen varit 600 helårsstudenter.

Läsåret 1994/95 hade högskolan drygt 11 000 registrerade studenter, vilket

motsvarar cirka 9 000 helårsstudenter. Av dessa var 23 % kvinnor. Andelen kvin-

nor av nybörjarna på 180-poängsutbildningar varierade kraftigt, från under 10 %

inom datateknik till knappt 60 % inom kemiteknik. Andelen helårsstudenter inom

utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap och juridik uppgick till 5 %

för såväl budgetåret 1994/95 som 1993/94.

 Enligt Kungl. Tekniska högskolan har en expansion av högskolans fortbildning

och vidareutbildning ägt rum. Vid högskolan pågår utveckling av olika former av

distansutbildning och fr.o.m. våren 1995 har högskolan det administrativa

ansvaret för Konsortiet för distansutbildning.

 Kungl. Tekniska högskolan har under budgetåret 1994/95 erhållit extra medel

för att förbättra tillgången på vetenskapligt meriterade lärare och för

pedagogisk utveckling vilka bl.a. har använts till pedagogisk fortbildning av

lärare. Flera pedagogiska förnyelseprojekt pågår bl.a. syftande till nya

examinationsformer, problem- och projektbaserad inlärning samt att ge möjlighet

för datoranvändning i samtliga kurser för de nyantagna studenterna.

 Högskolan har anordnat behörighetsgivande förutbildning (s.k. basår)

motsvarande 130 helårsstudenter, och nådde inte helt upp till det uppsatta

målet. Av basårsstudenterna var 43 % kvinnor.

 Av högskolans årsredovisning för budgetåret 1994/95 framgår att myn-

dighetskapitalet - exklusive gåvor och donationer - var 341 miljoner kronor. På

begäran av Utbildningsdepartementet har ett särskilt yttrande därom lämnats av

högskolan. Regeringen har den 19 juni 1996 beslutat att högskolan skall återföra

33 miljoner kronor till statsverkets checkräkning.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) kan uppgå till högst 583 817 000 kronor. Takbeloppet har beräknats med

hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt dimensione-

ringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till 39 020 000

kronor och avser s.k. NT-utbildning.

B 16. Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning

1994/95 Anslag 485 827

1995/96 Anslag 732 139

 därav 1996 487 897

1997 Förslag 487 667

1998 Beräknat 503 728

1999 Beräknat 519 851

Beloppen anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Verksamhetsmål |

| |

| De resurser och riktlinjer för verksamheten som regeringen |

| föreslår i denna proposition samt riktlinjerna i den |

| forskningspolitiska propositionen bör gälla. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 487 667 tkr |

| |

| Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande |

| belopp. Av anslagsposten teknisk fakultet bör minst det belopp |

| som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering inom |

| forskarutbildningen: |

| |

| Fakultet m.m. Anslag Studiefinansiering |

| (tusental kr) |

| Teknisk 300 796 57 445 |

| Ersättning för lokalhyror, m.m.186 871 |

| Summa 487 667 |

| |

| I anslagsposten teknisk fakultet ingår medel för en fullmakt- |

| stjänst som universitetslektor med 0,4 miljoner kronor. I an- |

| slagsposten ersättning för lokalhyror, m.m. ingår medel för ökade|

| hyreskostnader med anledning av ombyggnaden av högskolans |

| huvudbyggnad med 4,1 miljoner kronor. Vidare ingår i samma |

| anslagspost medel för anpassning av de fysiska resurserna med |

| 15 miljoner kronor. Från anslagsposten har överförts 5,8 miljoner|

| kronor till Stockholms universitets anslag för forskning och |

| forskarutbildning för lokalkostnader för Manne |

| Siegbahnlaboratoriet. |

--------------------------------------------------------------------

Planeringsförutsättning för budgetåren 1998 och 1999

Som planeringsförutsättning för budgetåren 1998 och 1999 bör gälla att högskolan

tillsammans med Stockholms universitet erhåller ersättning för ökade

hyreskostnader med totalt 31,3 miljoner kronor i samband med inflyttning i det

med Stockholms universitet gemensamma Fysikcentrum. Vidare bör gälla att

högskolan år 1998 erhåller medel för professor Åke E. Anderssons

forskningsverksamhet inom infrastrukturens ekonomi.

Resultat

Från höstterminen 1992 till höstterminen 1994 har antalet forskarstuderande -

dvs studerande som avsatte mer än 10 % av normal heltid - ökat med cirka 5 %

till 1 204 enligt SCB. Andelen kvinnliga forskarstuderande är i stort sett oför-

ändrad. Antalet nyantagna till forskarutbildningen har under de senaste fyra

åren varit ungefär konstant och uppgick för läsåret 1994/95 till 284. Andelen

kvinnor bland de nyantagna har under samma period varit cirka 21 %.

 Antalet forskarstuderande som innehar doktorandtjänst läsåret 1994/95 uppgick

till 533, varav 93 (17 %) var kvinnor. Av de forskarstuderande med en

aktivitetsgrad över 50 % finansierade 55 % av kvinnorna och 64 % av männen sina

forskarstudier med doktorandtjänster. Antalet examina minskade under läsåret

1994/95 jämfört med föregående läsår, vilket dock bedöms vara en tillfällig

nedgång. Under läsåret 1994/95 examinerades 86 doktorer, av vilka 20 % var

kvinnor.

 Antalet professorer var 198 hösten 1995 varav 3 var kvinnor.

B17. Högskolan i Luleå: Grundutbildning

1994/95 Anslag 291 686

1995/96 Anslag 447 371

 därav 1996 297 686

1997 Förslag 322 002

1998 Beräknat 334 968

1999 Beräknat 356 171

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för de tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för Högskolan i

Luleå.

 Högskolan i Luleå har för budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat färre

helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Högskolan redovisade således vid utgången av budgetåret 1994/95 en

reservation (outnyttjat takutrymme) motsvarande 6,9 miljoner kronor. På grundval

av det underlag som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996

bedömer regeringen att reservationen från budgetåret 1994/95 samt hela

takbeloppet för budgetåret 1995/96 kommer att utnyttjas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 325 335 |

| Civilingenjörsexamen 1 100 1 100 |

| Grundskollärarexamen 4 - 9 40 160 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna samt inom |

| grundskollärarutbildningen 4-9 jämfört med perioden 1993/94- |

| 1995/96. |

| |

| Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder för att öka andelen kvinnor|

| inom naturvetenskapliga och tekniska utbildningar samt andelen |

| män inom lärarutbildningarna. |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 inom|

| den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen och grundskollä- |

| rarutbildningen 1-7 jämfört med perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Utbildningsuppdraget utökas med skådespelarutbildning. Ersättning|

| för 12 helårsstudenter beräknas för utbildningen. |

| |

| Högskolan erhåller ett ytterligare utbildningsområde; teater. |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 322 002 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 1 400. Av dessa skall minst 800

avse civilingenjörsexamen, minst 300 grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 1-7 och minst 60 grundskollärarexamen med inriktning

mot undervisning i årskurserna 4-9. Prognosen för perioden är att

utbildningsuppdragen för generella examina, civilingenjörsexamina och

grundskollärarexamen 1-7 kommer att uppnås. Målet för grundskollärarexamen 4-9

kommer inte att kunna uppnås.

 Antalet helårsstudenter har på fem år ökat med 58 % till cirka 5 300. Huvud-

delen av ökningen har skett inom de samhällsvetenskapliga och humanistiska

områdena samt inom utbildningsområdet musik. Antalet registrerade studenter

under budgetåret 1994/95 var cirka 6 700. Hälften av de registrerade studenterna

är kvinnor.

 Högskolan arbetar aktivt med att rekrytera kvinnor till tekniska utbildningar

och har inom det tekniska området den högsta andelen kvinnor i landet, omkring

25%. Ett exempel på åtgärd är programmet "Datateknisk ingång för tjejer", som

kombinerar basår och första året på högskolans datateknikprogram. Ingången är

specialanpassad för kvinnor med samhällsvetenskaplig och ekonomisk utbildning

från gymnasiet.

 Av högskolans årsredovisning för budgetåret 1994/95 framgår att myn-

dighetskapitalet - exklusive gåvor och donationer - var 129 miljoner kronor. På

begäran av Utbildningsdepartementet har särskilt yttrande däröver lämnats av

högskolan. Regeringen har den 19 juni 1996 beslutat att universitetet skall

återföra 20 miljoner kronor till statsverkets checkräkning.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 308 409 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt

dimensioneringsökningen i enlighet med vad som redovisats under avsnitt 5.12.1

samt med hänsyn till det utökade utbildningsuppdraget avseende

skådespelarutbildning. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till

13 593 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

B 18. Högskolan i Luleå: Forskning och forskarutbildning

1994/95 Anslag 164 501

1995/96 Anslag 245 733

 därav 1996 163 521

1997 Förslag 166 997

1998 Beräknat 175 267

1999 Beräknat 180 877

Beloppen anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Verksamhetsmål |

| |

| De resurser och riktlinjer för verksamheten som regeringen |

| föreslår i denna proposition samt riktlinjerna i den |

| forskningspolitiska propositionen bör gälla. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 166 997 tkr |

| |

| Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande |

| belopp. Av de fakultetsvis beräknade posterna bör minst de |

| belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering|

| inom forskarutbildningen: |

| |

| Fakultet m.m. Anslag Studiefinansiering |

| (tusental kr) |

| Humanistisk och |

| samhällsvetensk. forskning5 264 980 |

| Teknisk 119 225 13 232 |

| Konstn. utv. 833 |

| Ersättning för lokalhyror, m.m.41 675 |

| Summa 166 997 |

| |

| I anslagsposten humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning |

| ingår medel för forskning och forskarutbildning inom det |

| filosofiska fakultetsområdet med totalt 5,4 miljoner kronor. I |

| anslagsposten teknisk fakultet ingår medel för Centrum för |

| kvinnoforskning med 0,7 miljoner kronor. Under anslagsposten |

| konstnärligt utvecklingsarbete ingår en förstärkning med 0,15 |

| miljoner kronor. |

--------------------------------------------------------------------

Planeringsförutsättning för budgetåren 1998 och 1999

Som planeringsförutsättning för budgetåren 1998 och 1999 bör gälla att högskolan

erhåller ytterligare 3 miljoner kronor vardera året för fortsatt uppbyggnad av

humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning och forskarutbildning.

Resultat

Sedan läsåret 1991/92 har antalet doktorsexamina enligt SCB ökat med 50 % till

24. Kvinnornas andel var 17 %. För att bl.a. öka denna andel startades hösten

1995 en kvinnlig forskarskola. Antalet forskarstuderande som avsatte mer än 10 %

av normal heltid uppgick till 283 hösten 1994 varav 23 % var kvinnor. Antalet

doktorandtjänster har ökat betydligt. Antal professorer var 71 hösten 1995, en

var kvinna.

B 19. Danshögskolan: Grundutbildning

1994/95 Anslag 18 755

1995/96 Anslag 28 772

 därav 1996 19 140

1997 Förslag 21 995

1998 Beräknat 22 677

1999 Beräknat 23 403

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

som skall gälla för Danshögskolan.

 Danshögskolan har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsstudenter än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan helårsstudenter motsvarande 2

miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag som högskolan

lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att antalet

helårsstudenter och helårsprestationer under budgetåret 1995/96 kommer att vara

fler än vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| Danshögskolan får anordna utbildning inom utbildningsområdet |

| dans. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 21 995 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 80 poäng skall uppgå till minst 60. Prognosen för treårsperioden

1993/94-1995/96 är att utbildningsuppdraget kommer att fullgöras. Antalet

sökande till Danshögskolans utbildningsprogram läsåret 1994/95 var 192 till 37

nybörjarplatser. Totalantalet studenter var samma år 130. Av helårsstudenterna

läsåret 1994/95 var 88 % kvinnor.

 Under treårsperioden har resurser använts för två professurer, den ena i

koreografi och den andra i danspedagogik, vilket enligt högskolan haft stor be-

tydelse för verksamheten i fråga om såväl utbildningen som det konstnärliga

utvecklingsarbetet och forskningen. Högskolan har under perioden utökat sitt

samarbete med de andra konstnärliga högskolorna.

 Kapitalförändringen budgetåret 1994/95 var negativ (-520 000 kronor). Resulta-

tet för det förlängda budgetåret 1995/96 förväntas bli ett ännu större under-

skott.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer (takbe-

loppet) kan uppgå till högst 21 493 000 kronor. Ersättning för det särskilda

åtagandet, dansarmedverkan i koreografutbildningen, har beräknats till 502 000

kronor.

 Resurser för konstnärligt utvecklingsarbete har beräknats under anslaget B 46.

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

2 597 000 kronor.

B 20. Dramatiska institutet: Grundutbildning

1994/95 Anslag 45 752

1995/96 Anslag 69 030

 därav 1996 45 645

1997 Förslag 52 273

1998 Beräknat 53 893

1999 Beräknat 55 618

Beloppen anges i tusentals kr

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

som skall gälla för Dramatiska institutet.

 Dramatiska institutet har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsstudenter än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1994/95 redovisade institutet helårsstudenter motsvarande 5,5

miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag som institutet

lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att antalet

helårsstudenter och helårsprestationer under budgetåret 1995/96 kommer att vara

fler än vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| Dramatiska institutet får anordna utbildning inom |

| utbildningsområdet media. |

| |

| Utbildningsuppdraget utökas med en TV-producentutbildning, |

| omfattande 60 poäng. Ersättning för 16 helårsstudenter beräknas för|

| utbildningen. Utbildningen skall genomföras i samarbete med den |

| nya högskolan i Malmö. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 52 273 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 80 poäng skall uppgå till minst 70. Prognosen är att uppdraget

kommer att fullgöras.

 Dramatiska institutet inledde våren 1992 ett förändrings- och kvalitets-

utvecklingsarbete som har berört varje del av verksamheten. Samtliga utbild-

ningar har genomgått genomgripande förändringar. Dessa innebär bland annat att

nya utbildningar startats. Två adjungerade professorer har knutits till

institutet.

 Dramatiska institutet har en betydande kursverksamhet (ca 1 000 personer

årligen) förlagd till olika delar av landet. Enligt institutet spelar kurserna

en viktig roll för yrkesverksammas fortbildning och vidareutbildning inom

teater- och filmområdet. Dramatiska institutet har medvetet vänt sig till in-

vandrartäta områden. Institutet har också inlett ett samarbete med skolan och

vissa lärarutbildningar.

 Antalet sökande till Dramatiska institutets längre utbildningar är mycket

stort. Läsåret 1994/95 antogs 52 av 1 291 sökande. Antalet registrerade studen-

ter var under samma läsår 342; av dem var 209 kvinnor.

 Dramatiska institutet har följt upp samtliga studenter som examinerats år 1990

eller senare. Praktiskt taget alla, 98 %, har etablerat sig inom yrken som de

utbildats för.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 52 273 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till det utökade utbildningsuppdraget avseende TV-

producentutbildning. Resurser för konstnärligt utvecklingsarbete har beräknats

under anslaget B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 2 199 000 kronor.

B 21. Högskolan i Borås: Grundutbildning

1994/95 Anslag 100 354

1995/96 Anslag 149 867

 därav 1996 99 037

1997 Förslag 125 528

1998 Beräknat 129 758

1999 Beräknat 136 405

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för Högskolan i

Borås.

 Högskolan i Borås har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 26,5 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag

som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att

antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än

vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000 - 2002 |

| |

| Magisterexamen 280 325 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna jämfört med |

| perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder för att öka andelen kvinnor|

| inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna samt |

| andelen män inom lärarutbildningarna. |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 inom|

| de barn- och ungdomspedagogiska utbildningarna jämfört med |

| perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 125 528 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 400. Prognosen för perioden är

att utbildningsuppdraget för generella examina kommer att fullgöras.

 Intresset för studier vid högskolan är fortsatt högt. Högskolan har inga

problem att rekrytera studenter. Grundutbildningen har expanderat på alla

områden. Antalet helårsstudenter har på fem år ökat med 83 % till 2 500. Under

läsåret var nästan 3 400 studenter registrerade vid högskolan varav två

tredjedelar var kvinnor.

 Högskolan erhöll under budgetåret 1994/95 rätt att utfärda grundskollä-

rarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7.

 Högskoleverket har nyligen granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid högskolan

i Borås (Högskoleverkets rapportserie 1996:16R). Kvalitetsarbetet vid högskolan

präglas av en kvalitetsinriktad kultur, långsiktighet, stort engagemang hos de

flesta medarbetare och en tydlig ledning. I högskoleverkets bedömning har

följande behov av förbättringar särskilt framhållits. Kvalitetsutveck-

lingsplanerna bör utformas så att resultat kan avläsas på ett tydligare sätt.

Kursvärderingar bör tas tillvara på ett systematiskt sätt men får inte vara den

enda formen för utvärdering. Lärarna bör ges möjligheter till forskning.

 Omkring en tredjedel av högskolans lärare är antagna till forskarutbildning

vid andra lärosäten. Högskolan beräknar att 40-50 % av lärarkåren skall ha

avlagt doktorsexamen kring sekelskiftet vilket skulle innebära nästan en

fördubbling av antalet disputerade lärare.

 Samtliga särskilda åtaganden har fullföljts.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 106 172 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt

dimensioneringsökningen i enlighet med vad som redovisats under avsnitt 5.12.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till 15 544 000 kronor och

avser s.k. NT-utbildning.

 Högskolan erhåller under den nuvarande treårsperioden en tillfällig ökning av

anslagsbeloppet på grund av extraordinära hyreskostnader för de textila

utbildningarna. Huvuddelen av hyresavtalen för de textila utbildningarna är

bundna t.o.m den 1 april 1999 varför en tillfällig ökning av anslagsbeloppet om

3 812 000 kronor är beräknad för budgetåret 1997.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 6 154 000

kronor.

B 22. Högskolan Dalarna: Grundutbildning

1994/95 Anslag 138 912

1995/96 Anslag 195 708

 därav 1996 129 612

1997 Förslag 166 828

1998 Beräknat 175 313

1999 Beräknat 194 973

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan.

 Högskolan Dalarna har för budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat färre

helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Högskolan redovisade således vid utgången av budgetåret 1994/95 en

reservation (outnyttjat takutrymme) motsvarande 3,8 miljoner kronor. På grundval

av det underlag som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996

bedömer regeringen att reservationen från budgetåret 1994/95 samt hela

takbeloppet för budgetåret 1995/96 kommer att utnyttjas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 75 230 |

| Grundskollärarexamen 4-9 90 390 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna samt inom |

| grundskollärarutbildningen 4-9 jämfört med perioden 1993/94- |

| 1995/96. Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder för att öka an-|

| delen kvinnor inom de naturvetenskapliga och tekniska |

| utbildningarna samt andelen män inom lärarutbildningarna. |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 inom|

| grundskollärarutbildningen 1-7 jämfört med perioden 1993/94- |

| 1995/96. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 166 828 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 400. Av dessa skall minst 270

avse grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7.

Prognosen för treårsperioden 1993/94-1995/96 är att utbildningsuppdraget för de

generella examina kommer att fullgöras. Däremot kommer sannolikt inte examens-

målet för grundskollärarexamen 1-7 att nås.

 Benämningen Högskolan Dalarna fastställdes i högskoleförordningen (1993:100)

att gälla fr.o.m. den 1 januari 1996. Högskolan har erhållit examensrätt för

grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9. Under

läsåret 1994/95 har återstående delar av barn- och ungdomspedagogisk utbildning

avslutats. Högskolan har inte längre examensrätt för dessa utbildningar. Flera

ingenjörsutbildningar har förlängts till 120 poäng.

 Högskolan har fortsatt att expandera. Utbudet av program och kurser har ökat

under perioden. Antalet registrerade studenter var under läsåret 1994/95 drygt 4

200. Antalet sökande till grundskollärarutbildningarna och de samhällsve-

tenskapliga utbildningarna har ökat. Däremot har antalet sökande till de

tekniska utbildningarna varit fortsatt lågt. Andelen studenter inom olika

utbildningsområden har förändrats under perioden. En förskjutning mot de

humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena har skett. En orsak är att

högskolan har utökat dimensioneringen av grundskollärarutbildningen 1-7 och

senare erhållit examensrätt för grundskollärarexamen 4-9. Rekryteringsinsatser

har gjorts för att öka andelen kvinnor inom ingenjörsutbildningarna och andelen

män inom grundskollärarutbildningarna.

 Fler forskarutbildade lärare har rekryterats vilket gjort det möjligt att

ytterligare öka antalet fördjupningskurser. Samarbete med universitet och

högskolor med fakulteter har etablerats inom flera ämnesområden för att höja

kvaliteten i undervisningen.

 Högskolan har uppfyllt de särskilda åtagandena med undantag för anordnandet av

behörighetsgivande förutbildning (s.k. basår) för 150 helårsstudenter; 105

helårsstudenter deltog.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 145 154 000 kr. Takbeloppet har beräknats med

hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt

dimensioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under

avsnitt 5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till

21 429 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

 Utöver takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden har under anslaget

beräknats 245 000 kronor för tillfälliga extraordinära lånekostnader för

investeringar i anläggningstillgångar.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

21 901 000 kronor.

B 23. Högskolan i Gävle/Sandviken: Grundutbildning

1994/95 Anslag 126 896

1995/96 Anslag 184 156

 därav 1996 122 403

1997 Förslag 166 145

1998 Beräknat 170 206

1999 Beräknat 184 589

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan.

 Högskolan i Gävle/Sandviken har för budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat

färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom

beslutade takbelopp. Högskolan redovisade således vid utgången av budgetåret

1994/95 en reservation (outnyttjat takutrymme) motsvarande 5,1 miljoner kronor.

På grundval av det underlag som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni

1996 bedömer regeringen att reservationen från budgetåret 1994/95 samt hela

takbeloppet för budgetåret 1995/96 kommer att utnyttjas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 120 180 |

| Grundskollärarexamen 4-9 15 90 |

| |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna samt inom |

| grundskollärarutbildningen 4-9 jämfört med perioden 1993/94- |

| 1995/96. Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder för att öka an-|

| delen kvinnor inom de naturvetenskapliga och tekniska |

| utbildningarna samt andelen män inom lärarutbildningarna. |

| Antalet helårsstudenter bör under perioden 1997-1999 minska inom|

| den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen och grundskol- |

| lärarutbildningen 1-7 jämfört med perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 166 145 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 350. Av dessa skall minst 300

avse grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7.

Prognosen för perioden är att utbildningsuppdraget för examina kommer att

fullgöras.

 Antalet registrerade studenter under läsåret 1994/95 var 3 070. Mer än hälften

av studenterna var kvinnor. En ökning av antalet studenter har skett inom såväl

de samhällsvetenskapliga och humanistiska områdena som de tekniska och

naturvetenskapliga.

 En fortsatt satsning på distansutbildning har medfört att andelen studenter på

distans nu utgör 25 % av det totala antalet studenter. Högskolan i

Gävle/Sandviken är en av de högskolor som har erhållit medel för för-

söksverksamhet inom distansutbildning. Sommaren 1995 uppnåddes målet att samla

hela högskolan i gemensamma lokaler. Stora satsningar har gjorts på IT-området

med investeringar i bl.a. ett integrerat data- och telenät.

 Högskolan redovisar att forskning i nätverk med näringslivet utvecklats

framför allt inom områdena Samhällsbyggnad med informationsteknik och Innekli-

matteknik.

 De särskilda åtagandena har fullföljts. Av högskolans årsredovisning för

budgetåret 1994/95 framgår att myndighetskapitalet - exklusive gåvor och

donationer - var 68,8 miljoner kronor. På begäran av Utbildningsdepartementet

har särskilt yttrande däröver lämnats av högskolan. Regeringen har den 19 juni

1996 beslutat att högskolan skall återföra 12 miljoner kronor till statsverkets

checkräkning.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 135 761 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt

dimensioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under

avsnitt 5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till

30 384 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 11 745 000

kronor.

B 24. Högskolan i Halmstad: Grundutbildning

1994/95 Anslag 72 503

1995/96 Anslag 101 473

 därav 1996 67 353

1997 Förslag 100 710

1998 Beräknat 102 623

1999 Beräknat 113 954

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag som skall gälla för högskolan.

 Högskolan i Halmstad har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 19,7 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag

som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att

antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än

vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 200 300 |

| Grundskollärarexamen 4-9 40 |

| Gymnasielärarexamen 40 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna jämfört med |

| perioden 1993/94-1995/96. Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder|

| för att öka andelen kvinnor inom de naturvetenskapliga och |

| tekniska utbildningarna samt andelen män inom |

| lärarutbildningarna. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 100 710 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 150. Utbildningsuppdraget för

generella examina för treårsperioden 1993/94-1995/96 har redan efter två år

fullgjorts.

 Under flera år har sökandetrycket vid Högskolan i Halmstad hört till det

högsta i landet. Antalet registrerade studenter läsåret 1994/95 var 3 382. Drygt

hälften av studenterna var kvinnor. Högskolans utbildningar är profilerade mot

entreprenörskap och innovation. En omstrukturering av utbildningen har resulte-

rat i en avsevärd breddning och fördjupning av högskolans utbud. Det finns idag

15 grundutbildningsprogram, sex magisterprogram samt ca 110 fristående kurser.

 Sedan den 1 juli 1995 anordnar högskolan medellånga vårdutbildningar på

uppdrag av Landstinget Halland.

 Forskningen har utvecklats i syfte att stärka kompetensen och höja kvaliteten.

Cirka en tredjedel av lärarna är forskarutbildade. Högskolan ingår i flera in-

ternationella nätverk. Flera EU-projekt bedrivs.

 Högskolans arbete med den s.k. tredje uppgiften har utvecklats kraftigt under

budgetåret 1994/95 enligt högskolan. Projektsamverkan med arbetslivet, uppdrag-

sutbildning liksom nybildning av företag är vägar som fastställts som viktiga i

det arbetet. Samverkan med lokala, regionala och nationella intressenter är

betydande.

 Högskolan arbetar aktivt med jämställdhetsfrågorna. Regeringen beslutade den

13 juni 1996 att tilldela Centrum för arbetslivsutveckling vid högskolan det

nationella jämställdhetspriset för år 1996. Priset belönar betydelsefulla

insatser för att främja jämställdheten inom universitet och högskolor.

 Samtliga särskilda åtaganden har fullföljts.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 86 889 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt

dimensioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under

avsnitt 5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till

13 625 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

 Utöver takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden har under anslaget

beräknats 196 000 kronor för tillfälliga extraordinära lånekostnader för

investeringar i anläggningstillgångar.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 17 976 000

kronor.

B 25. Högskolan i Kalmar: Grundutbildning

1994/95 Anslag 140 488

1995/96 Anslag 213 480

 därav 1996 143 054

1997 Förslag 172 385

1998 Beräknat 182 649

1999 Beräknat 205 411

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan.

 Högskolan i Kalmar har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 2,5 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag

som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att

antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än

vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioden 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande |

| examensmål preliminärt gälla (lägst antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 100 150 |

| Grundskollärarexamen 4-9 30 150 |

| Gymnasielärarexamen 10 65 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna samt inom |

| grundskollärarutbildningen 4-9 och gymnasielärarutbildningen jäm-|

| fört med perioden 1993/94-1995/96. Högskolan bör vidta ytter- |

| ligare åtgärder för att öka andelen kvinnor inom de naturveten- |

| skapliga och tekniska utbildningarna samt andelen män inom |

| lärarutbildningarna. |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 inom|

| den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen och grundskol- |

| lärarutbildningen 1-7 jämfört med perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 172 385 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 500. Av dessa skall minst 300

avse grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7. Ut-

bildningsuppdraget för generella examina har redan efter två år fullgjorts. Pro-

gnosen är att även examensmålet för grundskollärarexamen 1-7 kommer att uppnås.

 Högskolan i Kalmar har under den gångna femårsperioden i det närmaste för-

dubblat sin verksamhet. Under perioden har en breddning av högskolans

utbildningsutbud ägt rum. Utbildningar inom mediaområdet, det biovetenskapliga

området och miljöområdet är profilutbildningar inom högskolan. Högskolan har

totalt sett ett av landets högsta sökandetryck. Antalet registrerade studenter

under läsåret 1994/95 var 3 735. Drygt 2 000 av studenterna var kvinnor.

Huvuddelen av ökningen har skett inom områdena ekonomi, turism och humaniora.

Hälften av högskolans studenter återfinns inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena.

 Under år 1995 erhöll högskolan rätt att utfärda magisterexamen i företags-

ekonomi. Högskolan har ökat antalet forskarutbildade lärare från 29 personer år

1993 till 43 personer år 1995. Av de utexaminerade i biomedicinsk kemi går mer

än hälften vidare till forskarutbildning. Till högskolan är 11 doktorander

knutna.

 De särskilda åtagandena har fullföljts.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 155 344 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt

dimensioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under

avsnitt 5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till

16 258 000 kronor varav 9 979 000 kronor avser s.k. NT-utbildning och 6 279 000

kronor avser fortbildning av journalister.

 Utöver takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden har under anslaget

beräknats 783 000 kronor för tillfälliga extraordinära lånekostnader för

investeringar i anläggningstillgångar.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 17 974 000

kronor.

B 26. Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Grundutbildning

1994/95 Anslag 63 149

1995/96 Anslag 91 239

 därav 1996 60 447

1997 Förslag 96 554

1998 Beräknat 100 163

1999 Beräknat 117 936

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det utbild-

ningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan.

 Högskolan i Karlskrona/Ronneby har under budgetåren 1993/94 och 1994/95

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan hel-

årsprestationer motsvarande 5 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av

det underlag som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer

regeringen att antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer

att vara fler än vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examina 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 100 150 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna jämfört med |

| perioden 1993/94-1995/96. Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder|

| för att öka andelen kvinnor inom de naturvetenskapliga och |

| tekniska utbildningarna. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 96 554 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 100. Målet uppnåddes redan efter

de första två åren. Bl.a. som en följd av att samtliga högskoleingenjörsprogram

har förlängts till tre år kommer antalet examina om minst 120 poäng att öka

ytterligare under de närmaste åren.

 Högskolan i Karlskrona/Ronneby har varit självständig högskola i sju år.

Antalet helårsstudenter har ökat från 500 läsåret 1989/90 till drygt 1 400

helårsstudenter läsåret 1994/95. Läsåret 1994/95 var drygt 1 700 studenter re-

gistrerade vid högskolan. Högskolan profilerar sig inom informationsteknologi

(IT) och 53 % av studenterna finns inom de naturvetenskapliga och tekniska

områdena. Inom dessa områden är andelen kvinnliga studenter endast 20 %. Andelen

kvinnliga studenter totalt vid högskolan var endast 37 %.

 Under 1993/94-1995/96 har Högskolan i Karlskrona/Ronneby erhållit rätt att

utfärda magisterexamen inom ämnena elektronik, programvaruteknik,

företagsekonomi, datavetenskap, engelska och maskinteknik.

 Högskolan har under budgetåret 1994/95 erhållit extra medel för att förbättra

tillgången på vetenskapligt meriterade lärare och för pedagogisk utveckling.

Flera pedagogiska förnyelseprojekt pågår t.ex. integrering av humaniora och mil-

jöaspekter i naturvetenskapliga och tekniska utbildningar, utveckling av al-

ternativa examinationsformer samt utbildningsprojekt i samarbete med det

omgivande samhället i vilka betydelsen av ömsesidigt lärande betonas. Högskolan

har även utvecklat nya former av distansutbildning med IT-stöd.

 Det särskilda åtagandet avseende behörighetsgivande förutbildning (s.k.

basår) motsvarande 30 helårsstudenter har inte fullgjorts. 22 helårsstudenter

deltog. Övriga särskilda åtaganden har fullföljts.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 77 125 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt dimen-

sioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till 17 272 000

kronor och avser s.k. NT-utbildning.

 Utöver takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden har under anslaget

beräknats 2 157 000 kronor för tillfälliga extraordinära lånekostnader för

investeringar i anläggningstillgångar.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 18 043 000

kronor.

B 27. Högskolan i Karlstad: Grundutbildning

1994/95 Anslag 217 869

1995/96 Anslag 316 277

 därav 1996 210 264

1997 Förslag 247 545

1998 Beräknat 256 443

1999 Beräknat 279 440

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag som skall gälla för högskolan.

 Högskolan i Karlstad har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 17 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag som

högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att

antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än

vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 200 260 |

| Grundskollärarexamen 4-9 370 400 |

| Gymnasielärarexamen 250 280 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna samt inom |

| grundskollärarutbildningen 4-9 och gymnasielärarutbildningen jäm-|

| fört med perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder för att öka andelen kvin-|

| nor inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna |

| samt andelen män inom lärarutbildningarna. |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 |

| inom den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen och grund- |

| skollärarutbildningen 1-7 jämfört med perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt|

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 247 545 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94 - 1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 1 700. Av dessa skall minst 500

avse grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7,

minst 300 avse grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i

årskurserna 4-9 och minst 100 avse gymnasielärarexamen. Prognosen är att utbild-

ningsuppdraget kommer att fullgöras avseende generella examina. Däremot kommer

sannolikt inte utbildningsuppdraget avseende grundskollärarexamina 4-9

respektive gymnasielärarexamina att uppnås.

 Högskolan har fortsatt att expandera. Läsåret 1994/95 uppgick antalet regi-

strerade studenter till 7 850. Antalet sökande till de samhällsvetenskapliga

utbildningarna har ökat. Däremot har antalet sökande till de tekniska

utbildningarna varit fortsatt lågt.

 Omkring 60 % av helårsstudenterna finns inom de humanistiska och samhällsve-

tenskapliga utbildningsområdena. Fördelningen mellan de olika utbildningsom-

rådena har inte förändrats under de senaste två budgetåren.

 Cirka 80 % av det totala studentantalet var registrerade för heltidsstudier.

Antalet studenter inom fortbildning och vidareutbildning har mellan läsåren

1993/94 och 1994/95 minskat med 5 %.

 Högskoleverket har nyligen granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid Högskolan

i Karlstad (Högskoleverkets rapportserie 1996:20 R). Enligt bedömningen har

högskolan ett ambitiöst upplagt program för kvalitetsutveckling och

förändringsarbete som omfattar i stort sett hela högskolans verksamhet. Bedömar-

gruppens främsta kritik gäller organisationen och ledningen av både

kvalitetsarbetet och verksamheten i stort. En huvudfråga för högskolan är hur

forskning och undervisning skall integreras, så att högskolan upprätthåller en

god vetenskaplig grund för undervisningen.

 Antalet aktiva doktorander knutna till högskolan har mellan läsåren 1993/94

och 1994/95 ökat med 23 % till 150 personer. 35 % av lärarna är forska-

rutbildade.

 Högskolan har i allt väsentligt uppfyllt de särskilda åtagandena.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 227 542 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt

dimensioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under

avsnitt 5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till

17 144 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

 Utöver takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden har under anslaget

beräknats 2 859 000 kronor för tillfälliga extraordinära lånekostnader för

investeringar i anläggningstillgångar.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 30 304 000

 kronor.

B 28. Högskolan Kristianstad: Grundutbildning

1994/95 Anslag 90 903

1995/96 Anslag 146 903

 därav 1996 97 641

1997 Förslag 126 461

1998 Beräknat 125 662

1999 Beräknat 135 539

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag som skall gälla för högskolan.

 Högskolan Kristianstad har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat

fler helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 6,8 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag

som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att

antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än

vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 50 100 |

| Grundskollärarexamen 4-9 60 280 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna samt inom |

| grundskollärarutbildningen 4-9 jämfört med perioden 1993/94- |

| 1995/96. Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder för att öka an-|

| delen kvinnor inom de naturvetenskapliga och tekniska |

| utbildningarna samt andelen män inom lärarutbildningarna. |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 inom|

| den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen och |

| grundskollärarutbildningen 1-7 jämfört med perioden 1993/94- |

| 1995/96. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 126 461 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 560. Av dessa skall minst 400

avse grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7.

Prognosen för perioden är att utbildningsuppdraget för generella examina kommer

att fullgöras. Sannolikt kommer inte målet för grundskollärarexamina 1-7 att

nås.

 Högskolan har haft en gynnsam utveckling under perioden. Antalet registrerade

studenter läsåret 1994/95 var drygt 3 400 varav cirka 60 % var kvinnor.

Högskolans tidigare påbörjade omstrukturering av ingenjörsutbildningen har

utvecklats som förväntat. De nya varianterna med inriktning mot

anläggningsteknik/vattenvård och data/elektronik har varit mycket eftersökta.

Totalt kunde högskolan läsåret 1994/95 erbjuda 12 utbildningsprogram och ca 150

kurser. Lärarutbildningarna utgör fortfarande den dominerande delen av

utbildningsutbudet följt av tekniska och ekonomiska utbildningar.

 Samtliga särskilda åtaganden har fullföljts. Av högskolans årsredovisning för

budgetåret 1994/95 framgår att myndighetskapitalet - exklusive gåvor och

donationer - var 57 miljoner kronor. På begäran av Utbildningsdepartementet har

särskilt yttrande däröver lämnats. Regeringen har den 19 juni 1996 beslutat att

högskolan skall återföra 5 miljoner kronor till statsverkets checkräkning.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 109 510 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt dimen-

sioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till 16 951 000

kronor och avser s.k. NT-utbildning.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

5 638 000 kronor.

B 29. Högskolan i Skövde: Grundutbildning

1994/95 Anslag 69 932

1995/96 Anslag 99 470

 därav 1996 65 398

1997 Förslag 95 901

1998 Beräknat 101 933

1999 Beräknat 115 566

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan.

 Högskolan i Skövde har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 3,8 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag

som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att

antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än

vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 50 80 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna jämfört med |

| perioden 1993/94-1995/96. Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder|

| för att öka andelen kvinnor inom de naturvetenskapliga och |

| tekniska utbildningarna. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Utbildningsområdet Övrigt kan ej längre tillämpas av högskolan. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 95 901 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 120. Detta mål har redan under

de två första åren uppnåtts. Högskolan i Skövde har expanderat betydligt under

den senaste femårsperioden. Antalet registrerade studenter under läsåret 1994/95

var drygt 2 200. Högskolan har sin tyngdpunkt inom de naturvetenskapliga och

tekniska områdena samt inom sådana områden inom humaniora och samhällsvetenskap

som har gränsytor mot de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Särskilt

omfattande är utbildningen och forskningen inom informationsteknik (IT) och

datavetenskap. Samtliga ingenjörsutbildningar har förlängts till 120 poäng. An-

delen kvinnor bland nybörjarna har ökat under senare år från cirka 30 % till

närmare 50 %.

 Antalet doktorander knutna till högskolan har ökat. Hälften av tillgängliga

forskningsmedel har använts för forskarutbildning.

 Högskolan har uppfyllt de särskilda åtagandena med undantag för anordnandet av

behörighetsgivande förutbildning (s.k. basår) för 60 helårsstudenter; 32 helårs-

studenter deltog.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 76 270 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt dimen-

sioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till 19 191 000

kronor och avser s.k. NT-utbildning.

 Utöver takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden har under anslaget

beräknats 440 000 kronor för tillfälliga extraordinära lånekostnader för

investeringar i anläggningstillgångar.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 9 889 000

kronor.

B 30. Högskolan i Trollhättan/Uddevalla: Grundutbildning

1994/95 Anslag 53 443

1995/96 Anslag 79 887

 därav 1996 53 060

1997 Förslag 80 533

1998 Beräknat 81 989

1999 Beräknat 98 664

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget har beräknas all ersättning - inklusive ersättning för

tillfälliga utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag som skall gälla för högskolan.

 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla har under budgetåren 1993/94 och 1994/95

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 2,6 miljoner kronor över takbeloppet. På

grundval av det underlag som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni

1996 bedömer regeringen att takbeloppet för budgetåret 1995/96 kommer att

utnyttjas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna jämfört med |

| perioden 1993/94-1995/96. Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder|

| för att öka andelen kvinnor inom de naturvetenskapliga och |

| tekniska utbildningarna samt andelen män inom lärarutbildningen.|

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 80 533 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 100. Prognosen för

treårsperioden är att utbildningsuppdraget för de generella examina kommer att

fullgöras.

 Grundutbildningen har expanderat kraftigt. Antalet registrerade studenter

läsåret 1994/95 var drygt 2 100 varav hälften var kvinnor. Högskolan är inne i

ett uppbyggnadsskede. Antalet helårsstudenter har under perioden 1991/92-1994/95

ökat från ca 600 till ca 1 400. Antalet sökande till de tekniska utbildningarna

är fortsatt lågt, förutom till de s.k. COOP-utbildningarna. COOP-utbildning är

en varvad utbildning vilket innebär att studietiden omfattar dels teoretiska

studier, dels betalda anställningsperioder. Utbildningarna har varit mycket

efterfrågade och därför kommer fler utbildningsprogram att erbjudas i denna

form.

 Det särskilda åtagandet avseende behörighetsgivande förutbildning (s.k. basår)

motsvarande 40 helårsstudenter har inte fullgjorts. 28 studenter deltog. Övriga

särskilda åtaganden har fullföljts.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 69 339 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt

dimensioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under

avsnitt 5.12.1. Ersättning för särskilda åtaganden har beräknats till 11 194 000

kronor och avser s.k. NT-utbildning.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

5 418 000 kronor.

B 31. Högskolan i Växjö: Grundutbildning

1994/95 Anslag 157 697

1995/96 Anslag 239 515

 därav 1996 158 871

1997 Förslag 197 693

1998 Beräknat 207 451

1999 Beräknat 231 043

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan.

 Högskolan i Växjö har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 29,4 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag

som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att

antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än

vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 300 450 |

| Grundskollärarexamen 4-9 290 240 |

| Gymnasielärarexamen 120 175 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna, |

| grundskollärarutbildningen 4-9 och gymnasielärarutbildningen |

| jämfört med perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 inom|

| den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen och grundskollä- |

| rarutbildningen 1-7 jämfört med perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder för att öka andelen kvinnor|

| inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna samt |

| andelen män inom lärarutbildningarna. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 197 693 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 1 300. Av dessa bör minst 370

avse grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7,

minst 160 grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9

och minst 60 gymnasielärarexamen. Prognosen för perioden är att

utbildningsuppdraget för generella examina kommer att fullgöras. Sannolikt

kommer inte målen för lärarexamina att uppnås.

 Under 1994/95 tilldelades högskolan ytterligare två magisterexamens-

rättigheter, nämligen i tyska och datavetenskap, och har därmed möjlighet att ge

magisterexamen i tolv ämnen.

 Antalet sökande till högskolan har successivt fortsatt att öka. Högskolan hade

läsåret 1994/95 drygt 5 000 registrerade studenter.

 Prestationsgraden har under treårsperioden utvecklats positivt, särskilt som

en större andel av studierna bedrivits på fördjupningsnivå och en större andel

prestationer ligger inom fortbildning och vidareutbildning.

 Utvecklingen inom forskning/forskarutbildning har varit god. Läsåret 1994/95

var 110 doktorander knutna till högskolan.

 Hösten 1995 erhöll högskolan särskilda medel för att delta i ett pilotprojekt

om barn- och ungdomskultur i samverkan med bl.a. olika kulturinstitutioner i

regionen. Ett nationellt centrum för forskning med inriktning mot barn- och

ungsdomskultur föreslås inrättas vid högskolan mot bakgrund av de vunna

erfarenheterna från projektet.

 De särskilda åtaganden har i allt väsentligt fullgjorts.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 179 266 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt dimen-

sioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till 18 230 000

kronor och avser s.k. NT-utbildning.

 Utöver takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden har under anslaget

beräknats 197 000 kronor för tillfälliga extraordinära lånekostnader för

investeringar i anläggningstillgångar.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

30 414 000 kronor.

B 32. Högskolan i Örebro: Grundutbildning

1994/95 Anslag 194 176

1995/96 Anslag 292 925

 därav 1996 194 865

1997 Förslag 232 609

1998 Beräknat 249 133

1999 Beräknat 279 019

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för de tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan.

 Högskolan i Örebro har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 16,4 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag

som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att

antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än

vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 300 540 |

| Grundskollärarexamen 4-9 130 160 |

| Gymnasielärarexamen 50 75 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna jämfört med |

| perioden 1993/94-1995/96. Antalet helårsstudenter bör öka inom |

| grundskollärarutbildningen 4-9 och gymnasielärarutbildningen. |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 inom|

| den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen och |

| grundskollärarutbildningen 1-7 jämfört med perioden 1993/94- |

| 1995/96. |

| |

| Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder för att öka andelen kvinnor|

| inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna samt |

| andelen män inom lärarutbildningarna. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Högskolan erhåller ytterligare ett utbildningsområde; vård. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 232 609 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 1 600 varav 110 skall avse

grundskollärarexamen med inriktning med undervisning i årskurserna 4-9. Pro-

gnosen för perioden är att utbildningsuppdraget för generella examina kommer att

fullgöras. Examensmålet för grundskollärarexamina kommer troligtvis inte att

uppnås.

 Intresset för studier vid högskolan är fortsatt högt. Socionomutbildningen

liksom lärarutbildningarna, i synnerhet med inriktning mot idrott och musik

noterar ett fortsatt högt sökandetryck. Antalet sökande till tekniska

utbildningar har minskat. Grundutbildningen har expanderat kraftigt. Antalet

helårsstudenter har på fem år ökat med 65 % till 5 200 läsåret 1994/95 motsva-

rande drygt 6 700 registrerade studenter, varav 60 % var kvinnor. En viss för-

skjutning mot humaniora och teknik har skett.

 Sedan den 1 juli 1995 anordnar Högskolan i Örebro medellånga vårdutbildningar

på uppdrag av Landstinget i Örebro län.

 Nya undervisningsformer har introducerats, bl.a. med stöd av ökad användning

av informationsteknik. Högskolan fastställde ett kvalitetsutvecklingsprogram

hösten 1995.

 Forskningen vid högskolan har en mångvetenskaplig inriktning. Två tredjedelar

av forskningen bedrivs inom det samhällsvetenskapliga området. Utvecklings-

arbetet inom området miljöteknik och informationsfrågor i anslutning till detta

har fortsatt.

 Det särskilda åtagandet att anordna behörighetsgivande förutbildning (s.k.

basår) motsvarande 70 helårsstudenter har inte fullgjorts; 27 helårsstudenter

har deltagit i denna utbildning. Övriga särskilda åtaganden har fullföljts.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 217 963 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt dimen-

sioneringsökningen i enlighet med vad som redovisats under avsnitt 5.12.1.

Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till 14 646 000 kronor varav

14 393 000 kronor avser s.k. NT-utbildning och 253 000 kronor avser

nätverksadministration och utveckling av skolledarutbildning.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

30 523 000 kronor.

B 33. Högskoleutbildning på Gotland: Grundutbildning

1994/95 Anslag 16 031

1995/96 Anslag 26 042

 därav 1996 17 294

1997 Förslag 31 918

1998 Beräknat 35 621

1999 Beräknat 47 724

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för de tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för

Högskoleutbildning på Gotland.

 Högskoleutbildningen på Gotland sorterar under Länsstyrelsen i Gotlands län.

För den löpande driften erhåller Högskoleutbildningen på Gotland anslag från

Utbildningsdepartementet och skall tillämpa de förordningar och föreskrifter som

gäller för högskoleområdet.

 Högskoleutbildning på Gotland har under budgetåren 1993/94 och 1994/95

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan ersätts inom beslutade

takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1994/95 redovisade Högskoleutbildning på

Gotland helårsprestationer motsvarande 0,2 miljoner kronor över takbeloppet. På

grundval av det underlag som Högskoleutbildning på Gotland lämnat i

delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att antalet

helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än vad som

kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| Antalet helårsstudenter bör under perioden 1997-1999 öka inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna jämfört med |

| perioden 1993/94-1995/96. Högskoleutbildning på Gotland bör vidta|

| ytterligare åtgärder för att öka andelen kvinnor inom de naturve-|

| tenskapliga och tekniska utbildningarna. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 31 918 tkr |

| |

| Övrigt |

| |

| Under perioden 1997-1999 inrättas en självständig högskola på Got-|

| land (avsnitt 5.4.3). |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

Högskoleutbildning på Gotland har under den senaste tioårsperioden kontinuerligt

vuxit i omfattning från de 60 platser som regionstyrelsen i Stockholm år 1986

förlade till Gotland till 544 helårsstudenter läsåret 1994/95.

 Utbildningen har ända sedan starten varit inriktat mot ämnesområdena teknik,

ekonomi/systemvetenskap och kulturvetenskap. Arkeologi är det största ämnet i

utbudet av kulturvetenskapliga utbildningar.

 Det särskilda åtagandet avseende behörighetsgivande förutbildning (s.k. basår)

motsvarande 40 helårsstudenter har inte fullgjorts. 26 helårsstudenter deltog.

Övriga särskilda åtaganden har fullföljts.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 23 472 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt dimen-

sioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.12.1. Ersättning för särskilda åtaganden har beräknats till 8 372 000 kronor,

varav 6 908 000 kronor avser s.k. NT-utbildning och 1 464 000 kronor avser

kompensation för merkostnader med anledning av att verksamheten är inrättad som

en beställarorganisation.

 Utöver takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden har under anslaget

beräknats 74 000 kronor för tillfälliga extraordinära lånekostnader för

investeringar i anläggningstillgångar.

B 34. Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning

1994/95 Anslag 32 656

1995/96 Anslag 50 534

 därav 1996 33 617

1997 Förslag 33 396

1998 Beräknat 34 431

1999 Beräknat 35 533

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

som skall gälla för Idrottshögskolan i Stockholm.

 Idrottshögskolan i Stockholm har under budgetåren 1993/94 och 1994/95

redovisat fler helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas

inom beslutade takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1994/95 redovisade hög-

skolan helårsstudenter och helårsprestationer motsvarande 1,8 miljoner kronor

över takbeloppet. På grundval av det underlag som högskolan lämnat i

delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att antalet

helårsstudenter och helårsprestationer under budgetåret 1995/96 kommer att vara

fler än vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningens inriktning |

| |

| Idrottshögskolan i Stockholm får anordna utbildning i idrott och|

| hälsa för skolans, idrottsrörelsens och andra avnämares behov. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 33 396 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng, skall uppgå till minst 250. Prognosen är att

utbildningsuppdraget avseende examina inte kommer att fullgöras.

 Från och med läsåret 1994/95 minskade högskolan nybörjarplatserna på idrotts-

lärarutbildningen och erbjöd i stället en 40-poängsutbildning i idrott med

möjlighet till påbyggnad till 80 poäng. Anledningen härtill var att

idrottslärare med ytterligare ett ämne i sin examen efterfrågas i stor

utsträckning.

 Antalet sökande till högskolans utbildningsprogram och kurser är mycket stort.

Kvinnor söker i något större utsträckning än män till högskolans utbildningar.

Antalet registrerade studenter under läsåret 1994/95 var 471. Något mindre än

hälften av studenterna var kvinnor.

 Av högskolans årsredovisning för budgetåret 1994/95 framgår att myndighets-

kapitalet - exklusive gåvor och donationer - var 14 miljoner kronor. På begäran

av Utbildningsdepartementet har särskilt yttrande däröver lämnats av högskolan.

Regeringen har den 19 juni 1996 beslutat att högskolan skall återföra 8 miljoner

kronor till statsverkets checkräkning.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 33 396 000 kronor.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

3 327 000 kronor.

B 35 Konstfack: Grundutbildning

1994/95 Anslag 71 635

1995/96 Anslag 139 021

 därav 1996 92 525

1997 Förslag 95 437

1998 Beräknat 98 396

1999 Beräknat 101 545

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan.

 Konstfack har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan

helårsstudenter och helårsprestationer motsvarande 3,1 miljoner kronor över

takbeloppet. På grundval av det underlag som högskolan lämnat i delårsrapport

per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att antalet helårsstudenter och

helårsprestationer under budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| Konstfack får anordna utbildning inom utbildningsområdena konst,|

| design och undervisning. |

| |

| Utbildningsuppdraget utökas med 20 helårsstudenter inom utbild- |

| ningsområdet design. |

| |

| Konstfack skall anordna utbildning i textil design. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 95 437 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 80 poäng skall uppgå till minst 300. Prognosen för perioden är

att utbildningsuppdraget inte kommer att fullgöras.

 Intresset är mycket högt för Konstfacks samtliga utbildningar. Endast 10 % av

de sökande kan antas. Läsåret 1994/95 var antalet sökande drygt 1 600 och

antalet registrerade studenter 515. Två tredjedelar av studenterna är kvinnor.

 Nya examinationsformer och ökad konkurrens har enligt högskolan bidragit till

att höja kvaliteten. Kompetensutveckling av lärarna har höjt den pedagogiska

kvaliteten. Lärartätheten har ökat under perioden. Det internationella utbytet

har ökat. Informationsteknik har blivit en integrerad del i samtliga

utbildningar, både som hjälpmedel i undervisningen och som ett viktigt moment i

studenternas konstnärliga utbildning.

 Kontakterna med näringslivet har enligt högskolan utvecklats under perioden

och utgör en viktig del i ett ömsesidigt kunskapsutbyte som ökar studenternas

möjlighet till arbete efter avslutade studier.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 95 437 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till det utökade utbildningsuppdraget avseende designutbildning.

 Resurser för konstnärligt utvecklingsarbete har beräknats under anslaget B 46.

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

2 606 000 kronor.

B 36. Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning

1994/95 Anslag 35 512

1995/96 Anslag 67 054

 därav 1996 44 605

1997 Förslag 45 377

1998 Beräknat 46 784

1999 Beräknat 48 281

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

och det särskilda åtagande som skall gälla för Kungl. Konsthögskolan.

 Kungl. Konsthögskolan har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsstudenter än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan helårsstudenter motsvarande 1 miljon

kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag som högskolan lämnat i

delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att antalet

helårsstudenter och helårsprestationer under budgetåret 1995/96 kommer att vara

fler än vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| Kungl. Konsthögskolan får anordna utbildning inom utbildningsom-|

| rådet konst. |

| |

| Utbildningsuppdraget utökas med en påbyggnadsutbildning, om- |

| fattande 40 poäng, för arkitekter, konstnärer och tekniker i vä-|

| gars, broars och övriga trafikmiljöers konstnärliga gestaltning.|

| Ersättning för 5 helårsstudenter beräknas för utbildningen. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 45 377 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 80 poäng skall uppgå till minst 70. Prognosen för perioden är att

utbildningsuppdraget kommer att fullgöras.

 År 1995 tilldelades högskolan rätt att utfärda magisterexamen i ämnet fri

konst.

 Antalet sökande till utbildningen i fri konst är mycket stort. Av 843 sökande

läsåret 1994/95 antogs 30, vilket var samma sökandetryck som de senaste två

åren. Antalet sökande till påbyggnadsutbildningarna i byggnadskonst och

restaureringskonst vid Arkitekturskolan var mindre läsåret 1994/95 än tidigare

år. Vidareutbildning inom fri konst har samma läsår anordnats i större

omfattning än tidigare.

 Läsåret 1994/95 var antalet registrerade studenter 228. Drygt hälften var

kvinnor.

 Högskolan har genomfört en studie - Med 80-talet i ryggen - av hur stude-

nterna, som examinerades under åren 1990-1994, har lyckats på arbetsmarknaden.

Resultatet är ett viktigt led i kvalitetsarbetet och kommer att användas i

utvecklingen av utbildningen.

 Kungl. Konsthögskolan har under år 1995 flyttat in i nya lokaler på Skepps-

holmen.

 Det särskilda åtagandet har fullföljts.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 45 343 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till det utökade utbildningsuppdraget avseende påbyggnadsutbildning

för arkitekter, konstnärer och tekniker. Ersättningen för det särskilda

åtagandet, att utdela stipendier till studenter vid Arkitekturskolan, uppgår

till 34 000 kronor.

 Resurser för konstnärligt utvecklingsarbete har beräknats under anslaget B 46.

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

1 238 000 kronor.

B 37. Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

1994/95 Anslag 63 807

1995/96 Anslag 116 559

 därav 1996 77 564

1997 Förslag 80 450

1998 Beräknat 82 944

1999 Beräknat 85 599

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

och de särskilda åtaganden som skall gälla för Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm.

 Kungl. Musikhögskolan har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Vid utgången av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan

helårsstudenter och helårsprestationer motsvarande 0,8 miljoner kronor över

takbeloppet. På grundval av det underlag som högskolan lämnat i delårsrapport

per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att antalet helårsstudenter och

helårsprestationer under budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| Kungl. Musikhögskolan i Stockholm får anordna utbildning inom |

| utbildningsområdena musik och undervisning. |

| |

| Högskolan skall fortsätta att anordna dirigentutbildning och |

| utbildning i elektronmusikkomposition. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 80 450 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 80 poäng skall uppgå till minst 325. Prognosen är att ut-

bildningsuppdraget vad gäller antalet examina kommer att fullgöras.

 Antalet sökande till högskolan har under lång tid varit stort. Läsåret 1994/95

fanns det cirka 1 350 sökande till 171 platser.

 Ett stort besparingsprogram genomförs under perioden 1994/95-1995/96 i syfte

att till treårsperiodens slut arbeta bort tidigare underskott och uppnå balans i

ekonomin. Besparingarna har bl.a. lett till en kraftig minskning av antalet

undervisningstimmar i vissa ämnen med individuell undervisning.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 76 855 000 kronor. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 2 902 000 kronor och avser särskilda medel för

dirigentutbildning och utbildning i elektronmusikkomposition samt utbetalning av

bidrag till Svenska Artisters och Musikers Intresseorganisation (SAMI).

 Parterna på det statliga kollektivavtalsområdet har i ramavtal om löner m.m.

för perioden 1995-1998 avsatt ett verksamhetsutrymme att fördelas fr.o.m.

januari 1997. Vid fördelningen av detta verksamhetsutrymme har 693 000 kronor,

inklusive lönekostnadspålägg, fördelats till Kungl. Musikhögskolan i Stockholm.

Utöver takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden har detta

verksamhetsutrymme beräknats under anslaget.

 Resurser för konstnärligt utvecklingsarbete har beräknats under anslaget B 46.

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

2 662 000 kronor.

B 38. Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

1994/95 Anslag 283 745

1995/96 Anslag 405 816

 därav 1996 268 601

1997 Förslag 275 532

1998 Beräknat 279 558

1999 Beräknat 288 506

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för de tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för Lärarhögskolan

i Stockholm.

 Lärarhögskolan i Stockholm har för budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat

färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom

beslutade takbelopp. Högskolan redovisade således vid utgången av budgetåret

1994/95 en reservation (outnyttjat takutrymme) motsvarande 7,1 miljoner kronor.

På grundval av det underlag som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni

1996 bedömer regeringen att reservationen från budgetåret 1994/95 samt hela

takbeloppet för budgetåret 1995/96 kommer att utnyttjas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 200 300 |

| Grundskollärarexamen 4-9 810 850 |

| Gymnasielärarexamen 780 865 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom |

| grundskollärarutbildningen 4-9 och gymnasielärarutbildningen |

| särskilt inom den naturvetenskapliga utbildningsinriktningen |

| jämfört med perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 inom|

| den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen samt grundskollä- |

| rarutbildningen 1-7 jämfört med perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Högskolan skall utveckla och anordna förberedande utbildning för|

| blivande lärarstuderande med annat modersmål än svenska. |

| |

| Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder för att öka andelen män inom|

| lärarutbildningarna. |

| |

| Högskolans utbildningsområden utökas med design/konst, musik och|

| idrott. |

| |

| Högskolan får ersättning för kurser inom utbildningsområdena de-|

| sign/konst, musik och idrott vilka på uppdrag av högskolan |

| anordnas av Konstfack, Kungl. Musikhögskolan i Stockholm |

| respektive Idrottshögskolan i Stockholm. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 275 532 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 3 300. Av dessa skall minst 750

avse grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7,

minst 980 grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9

och minst 1 070 gymnasielärarexamen. Prognosen för perioden är att utbildnings-

uppdraget för grundskollärarexamen 1-7 kommer att fullgöras. Målen för grund-

skollärarexamina 4-9 samt gymnasielärarexamina kommer sannolikt inte att nås.

 Intresset för studier vid högskolan är fortsatt högt. Framför allt attraherar

de längre utbildningarna många sökande. Läsåret 1994/95 hade högskolan drygt

7 100 registrerade studenter. Andelen kvinnliga studenter uppgick till 81%.

 Högskolans kvalitetsarbete har ingått i den granskning av universitet och hög-

skolor som Högskoleverket inledde budgetåret 1995/96 (Högskoleverkets rapportse-

rie 1996:21R). Enligt denna granskning pågår ett aktivt kvalitetsarbete vid

högskolan. Det råder en positiv atmosfär och det finns ett allmänt intresse för

de principiella frågorna om kvalitet. Ledningens intresse för kvalitetsfrågorna

framhålls. Som svagheter anges att ett vägledande mål för verksamheten saknas,

att kvalitetsarbetet inte bedrivs koordinerat samt att studenterna inte är

indragna i kvalitetsarbetet.

 Det särskilda åtagandet avseende behörighetsgivande förutbildning, s.k. basår,

motsvarande 75 helårsstudenter har inte fullföljts. 64 studenter har deltagit i

utbildningen. Övriga särskilda åtaganden har fullföljts.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 256 503 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna i enlighet

med vad som redovisats under avsnitt 5.12.1.

 Högskolans takbelopp har beräknats med hänsyn till de nya utbildningsområdena

musik, design/konst och idrott. Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 6 668 000 kronor varav 4 318 000 kronor avser s.k. NT-utbildning

och 2 350 000 kronor avser utveckling av lärarutbildning för synskadade, döva

och hörselskadade m.m. samt rekryteringsinsatser för lärarstudenter med

invandrarbakgrund.

 Högskolan erhåller under den nuvarande treårsperioden en tillfällig ökning av

anslagsbeloppet på grund av ändrade former för ersättning för kostnader för

lokalhyror. Högskolan beräknas inte få en samlad lokalisering på campus under

den kommande treårsperioden varför en tillfällig ökning av anslagsbeloppet om

12 361 000 kronor är beräknad för 1997.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 12 234 000

kronor.

B 39. Mitthögskolan: Grundutbildning

1994/95 Anslag 251 411

1995/96 Anslag 365 090

 därav 1996 242 216

1997 Förslag 304 044

1998 Beräknat 339 022

1999 Beräknat 404 596

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det utbild-

ningsuppdrag som skall gälla för högskolan.

 Mitthögskolan har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 32,9 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag

som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att

antalet helårsprestationer även under budgetåret 1995/96 kommer att vara fler än

vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande|

| examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 800 1100 |

| Grundskollärarexamen 4-9 10 100 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna samt inom |

| grundskollärarutbildningen 4-9 jämfört med perioden 1993/94- |

| 1995/96. Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder för att öka an-|

| delen kvinnor inom de naturvetenskapliga och tekniska |

| utbildningarna samt andelen män inom lärarutbildningarna och |

| vårdutbildningarna. |

| |

| Antalet helårsstudenter bör minska under perioden 1997-1999 inom|

| den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen och grundskol- |

| lärarutbildningen 1-7 jämfört med perioden 1993/94-1995/96. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 304 044 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 1 500. Av dessa skall minst 370

avse grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7.

Prognosen är att utbildningsuppdraget helt kommer att fullgöras.

 Under budgetåren 1991/92-1993/94 har antalet studenter ökat med cirka 1 000

per år vilket innebär en ökning med 22 %. Läsåret 1994/95 uppgick antalet

registrerade studenter till 9 400. Det samhällsvetenskapliga utbildningsområdet

svarar för cirka hälften av utbildningsutbudet. Under läsåret 1994/95 var

ökningen av helårsstudenter störst inom utbildningsområdena humaniora och natur-

vetenskap.

 Antalet studenter inom distansutbildningen har under läsåret 1994/95 ökat i

jämförelse med föregående år. Antalet fördjupningskurser har ökat mellan 1993/94

och 1994/95.

 Mitthögskolan har ett avtal med Kungl. Tekniska högskolan (KTH) om civiling-

enjörsutbildning som innebär att studenterna kan läsa de inledande 80 poängen av

civilingenjörsutbildningen vid Mitthögskolan och sedan fullfölja utbildningen

vid KTH.

 Sedan den 1 juli 1995 anordnar högskolan medellånga vårdutbildningar på

uppdrag av Jämtlands läns landsting och Landstinget i Västernorrland.

 Antalet forskarstuderande knutna till högskolan uppgick till 129. Andelen

lärare med forskarexamen uppgick läsåret 1994/95 till 31 % och drygt hälften av

högskolans lärare var engagerade i forsknings- och forskarutbildningsverksamhet.

 Högskolan har fullgjort de särskilda åtagandena med undantag av anordnandet av

behörighetsgivande förutbildning (s.k. basår) för 120 helårsstudenter; drygt 90

helårsstudenter deltog.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 280 254 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt

dimensioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under

avsnitt 5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till

23 348 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

 Utöver takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden har under anslaget

beräknats 442 000 kronor för tillfälliga extraordinära lånekostnader för

investeringar i anläggningstillgångar.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

30 025 000 kronor.

B 40. Mälardalens högskola: Grundutbildning

1994/95 Anslag 150 150

1995/96 Anslag 219 484

 därav 1996 146 822

1997 Förslag 203 776

1998 Beräknat 235 630

1999 Beräknat 243 172

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det

utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan.

 Mälardalens högskola har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat färre

helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade

takbelopp. Högskolan redovisade således vid utgången av budgetåret 1994/95 en

reservation (outnyttjat takutrymme) motsvarande 18,4 miljoner kronor. På

grundval av det underlag som högskolan lämnat i delårsrapport per den 30 juni

1996 bedömer regeringen att reservationen från budgetåret 1994/95 samt hela

takbeloppet för budgetåret 1995/96 kommer att utnyttjas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 skall fö- |

| ljande examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda exami-|

| na). |

| |

| Examen 1997-1999 2000-2002 |

| |

| Magisterexamen 150 300 |

| |

| Antalet helårsstudenter bör öka under perioden 1997-1999 inom de|

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna jämfört med |

| perioden 1993/94-1995/96. Högskolan bör vidta ytterligare åtgärder|

| för att öka andelen kvinnor inom de naturvetenskapliga och |

| tekniska utbildningarna samt andelen män inom |

| vårdutbildningarna. |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Högskolan erhåller ytterligare två utbildningsområden: vård och |

| musik. |

| |

| Högskolan får ersättning för musikutbildning som på uppdrag av |

| högskolan anordnas av Kungl. Musikhögskolan i Stockholm. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 203 776 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 180. Utbildningsuppdraget

avseende examina har redan efter två år fullgjorts.

 Under perioden 1990/91 till 1994/95 har högskolans verksamhet fördubblats.

Antalet helårsstudenter var läsåret 1994/95 drygt 3 300. Den största ökningen

har skett inom samhällsvetenskap och humaniora. Även inom teknik och

naturvetenskap, främst ingenjörsutbildningen, har expansionen varit kraftig.

Samtidigt med denna expansion har de barn- och

ungdomspedagogiska utbildningarna lagts ned. Detta har förändrat högskolans

profil. Det totala antalet behöriga sökande till utbildningsprogram har nästan

fördubblats under de senaste fem åren. Antalet helårsstudenter på

fördjupningskurser har successivt ökat.

 Distansutbildningen har expanderat och omfattade läsåret 1994/95 cirka 6 % av

studenterna.

 Den samverkan som etablerats mellan näringsliv och samhälle i regionen ger

möjligheter för en utveckling av både högskolan och regionen.

 Under perioden 1990-1995 har forskningsverksamheten förstärkts. De särskilda

nätverksstöden har varit av stor betydelse för denna utveckling. Också det

regionala samarbetet bidrar till en effektiv spridning av forskningsresultat.

Genom nyrekryteringar och stöd till lärare i forskarutbildning uppgick andelen

lärare med doktorsexamen läsåret 1994/95 till 26 %.

 Mälardalens högskola eftersträvar en breddning av sin verksamhet mot det

konstnärliga området. För närvarande samarbetar högskolan med Kungl. Musik-

högskolan i Stockholm beträffande utbildning av kammarmusiker i kombination med

annat ämne. Utbildningen har hittills varit externfinansierad.

 Sedan den 1 juli 1995 anordnar högskolan medellånga vårdutbildningar på upp-

drag av landstingen i Södermanlands och Västmanlands län.

 Samtliga särskilda åtaganden har fullföljts.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 182 987 000 kronor. Takbeloppet har beräknats

med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt dimen-

sioneringsökningen hösten 1997 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.12.1 samt med hänsyn till att högskolan erhållit utbildningsområdet musik.

Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till 20 789 000 kronor och

avser s.k. NT-utbildning.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

17 996 000 kronor.

B 41. Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning

1994/95 Anslag 10 493

1995/96 Anslag 19 890

 därav 1996 13 237

1997 Förslag 13 165

1998 Beräknat 13 573

1999 Beräknat 14 008

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

som skall gälla för högskolan.

 Operahögskolan har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsstudenter än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1994/95 redovisade högskolan helårsstudenter motsvarande 0,4

miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag som högskolan

lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att takbeloppet

för budgetåret 1995/96 kommer att utnyttjas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| Operahögskolan får anordna utbildning inom utbildningsområdet |

| opera. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 13 165 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 80 poäng skall uppgå till minst 25. Prognosen för perioden är att

utbildningsuppdraget kommer att fullgöras.

 Sökandetrycket är mycket högt till högskolans utbildningar. Antalet sökande

läsåret 1994/95 var 137 till 12 platser. Under läsåret 1994/95 hade högskolan

111 registrerade studenter, varav 40 studerade på heltid och övriga deltog i

kortare kurser. Könsfördelningen på högskolan har under flertalet år varit 60 %

kvinnor och 40 % män.

 Högskolans grundutbildning omfattar framför allt musikdramatisk utbildning

för sångare. Dessutom har högskolan utbildningar för såväl operarepetitörer som

operaregissörer.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 13 165 000 kronor.

 Resurser för konstnärligt utvecklingsarbete har beräknats under anslaget B 46.

Forskning och utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

2 098 000 kr.

B 42. Södertörns högskola: Grundutbildning

1997 Förslag 75 975 (nytt anslag)

1998 Beräknat 115 388

1999 Beräknat 157 350

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga

utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det utbild-

ningsuppdrag som skall gälla för högskolan.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| Södertörns högskola får anordna utbildning inom de humanistiska,|

| samhällsvetenskapliga, naturvetenskapliga och tekniska |

| utbildningsområdena. Högskolan får ersättning för farmaceutisk |

| utbildning som på uppdrag av högskolan anordnas av Uppsala |

| universitet. |

| |

| Högskolan bör vidta åtgärder för att öka andelen kvinnor inom |

| naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. |

| |

| Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt |

| 5.13). |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 75 975 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Uppbyggnaden av Södertörns högskola

De första studenterna har under hösten 1996 antagits till studier vid Södertörns

högskola. Intresset har varit högt, drygt 6 400 personer sökte till högskolans

utbildningar och cirka 1 200 har antagits. Andelen kvinnor av de sökande till de

kurser som ges vid högskolan var cirka 68 %. Utbildningar anordnas inom det

biovetenskapliga området. Flera utbildningsprogram som ges inom humaniora och

samhällsvetenskap är tematiskt upplagda det första året. Högskolan kommer att ha

en mångkulturell profil.

 Resurser för cirka 10 doktorander som skall handleda och undervisa vid

Södertörns högskola har beräknats under anslaget B 14. Karolinska institutet:

Forskning och forskarutbildning.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 55 975 000 kronor. Utöver takbeloppet har

under anslaget beräknats 20 000 000 kronor för extraordinära kostnader i samband

med uppbyggnaden av högskolan.

 Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 11 000 000

kronor.

B 43. Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

1994/95 Anslag 17 971

1995/96 Anslag 32 854

 därav 1996 21 863

1997 Förslag 21 743

1998 Beräknat 22 417

1999 Beräknat 23 135

Beloppen anges i tusental kr

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

som skall gälla för Teaterhögskolan.

 Teaterhögskolan har för budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler

helårsstudenter än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1994/95 redovisade Teaterhögskolan helårsstudenter motsvarande

0,5 miljoner kronor över takbeloppet. På grundval av det underlag som högskolan

lämnat i delårsrapport per den 30 juni 1996 bedömer regeringen att takbeloppet

för budgetåret 1995/96 kommer att utnyttjas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Utbildningsuppdragets inriktning |

| |

| Teaterhögskolan får anordna utbildning inom utbildningsområdet |

| teater. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 21 743 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som

omfattar minst 80 poäng skall uppgå till minst 30. Prognosen är att utbild-

ningsuppdraget vad gäller antalet avlagda examina kommer att fullgöras.

 Antalet sökande till Teaterhögskolan har ökat under 1990-talet. Endast cirka 1

% av de sökande kan antas. Läsåret 1994/95 var antalet sökande till skådespela-

rutbildningen 1 050 och 13 antogs. I stort sett samtliga antagna studenter

fullföljer utbildningen. Antalet studerande i fortbildning och vidareutbildning

har också ökat betydligt de senaste åren.

Resurser för år 1997

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 21 743 000 kronor.

 Resurser för konstnärligt utvecklingsarbete har beräknats under anslaget B 46.

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

1 237 000 kronor.

B 44. Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m.

1994/95 Anslag 1 271 921

1995/96 Anslag 1 986 614

 därav 1996 1 321 965

1997 Förslag 1 379 837

1998 Beräknat 1 432 595

1999 Beräknat 1 496 672

Beloppen anges i tusental kr

Under detta anslag beräknas medel bl.a. med anledning av avtal som staten ingått

med enskilda utbildningsanordnare samt statsbidrag till kommuner och landsting.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 1 379 837 tkr |

| |

| Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande |

| belopp. |

| |

| Anslagspost |

| (tusental kronor) |

| |

| 1. Chalmers tekniska högskola AB |

| - grundutbildning 461 007 |

| - forskning och forskarutbildning 334 173 |

| 2. Handelshögskolan i Stockholm 54 339 |

| 3. Stiftelsen Högskolan i Jönköping |

| - grundutbildning 153 966 |

| - forskning och forskarutbildning 17 144 |

| 4. Teologiska Högskolan i Stockholm 1 766 |

| 5. Örebromissionen/Örebro Missionsskola 1 105 |

| 6. Evangeliska Fosterlands Stiftelsen/ |

| Johannelunds Teologiska Institut 884 |

| 7. Stiftelsen Edsbergs Musikinstitut 4 204 |

| 8. Stockholms Musikpedagogiska Institut 7 299 |

| 9. Ericastiftelsen 5 183 |

| 10. Stiftelsen Stora Sköndal 3 934 |

| 11. Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan 2 658 |

| 12. Momsmerkostnader för Chalmers |

| tekniska högskola AB och |

| Stiftelsen Högskolan i Jönköping 74 744 |

| 13. Kommunala högskoleutbildningar |

| - Utbildning för vårdyrken 233 673 |

| - Ingesunds musikhögskola 20 993 |

| 14. Till regeringens disposition 2 765 |

--------------------------------------------------------------------

Anslagsposterna beräknas i de flesta fall som det högsta belopp som kan betalas

ut, motsvarande takbeloppet för statliga universitet och högskolor. Ersättning

utgår för helårsstudenter och helårsprestationer samt i vissa fall för forskning

och forskarutbildning.

Enskilda utbildningsanordnare

I den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5) anför regeringen att

stiftelseförordnandena för bl.a. Stiftelsen Chalmers tekniska högskola och

Stiftelsen Högskolan i Jönköping bör ändras och att ändringarna bör komma till

stånd med tillämpning av en ny bestämmelse i stiftelselagen, vilken föreslås i

prop. 1996/97:22. I förstnämnda proposition föreslår regeringen att riksdagen

skall godkänna att riktlinjen för ändringarna skall vara att regeringen skall

utse ledamöterna i stiftelsernas styrelser. Skälen för förslaget redovisas i

propositionen.

1. Chalmers tekniska högskola AB

Statsbidraget till Chalmers tekniska högskola AB, regleras i ett särskilt avtal

med staten från den 1 juli 1994. Under förutsättning att högskolan uppfyller

kvalitetskraven och i övrigt fullgör sina åtaganden är staten beredd att inom

ramen för ramavtalet ingå avtal om dimensionering och anslag som innebär att

utvecklingen vid högskolan inte blir sämre än vad som genomsnittligt är fallet

vid de statliga universiteten och högskolorna.

 De examina som Chalmers tekniska högskola AB har rätt att utfärda regleras i

förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina.

 Enligt högskolans prognos kommer det utbildningsuppdrag som fastställts för

Chalmers tekniska högskola AB för treårsperioden 1993/94-1995/96 i propositionen

Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14,

rskr. 1992/93:363) att fullföljas. För den kommande treårsperioden 1997-99 avser

staten och Chalmers tekniska högskola AB att sluta ett nytt avtal under hösten

1996.

 Det högsta belopp som bör kunna utgå för budgetåret 1997 beräknas för -

grundutbildning till 461 007 000 kronor.

- forskning och forskarutbildning till 334 173 000 kronor.

Inflyttning i det nybyggda Mikroelektroniskt centrum beräknas ske tidigast under

år 1998. Det årliga tillskottet för ökade hyreskostnader planeras till 36,6

miljoner kronor.

2. Handelshögskolan i Stockholm

De examina som Handelshögskolan i Stockholm har rätt att utfärda regleras i för-

ordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina.

 Det avtal mellan staten och Handelshögskolan i Stockholm som godkändes av rege-

ringen i juni 1993 och som gäller fr.o.m. den 1 juli 1994 t.o.m. den 30 juni

2009 innebär att det högsta belopp som kan utgå är 50 000 000 kronor per år

(inkl. bibliotek, studiestöd i forskarutbildningen samt ersättning per avlagd

doktorsexamen).

 Enligt avtalet skall årlig korrigering av bidraget ske med hänsyn till

förändringar i basbeloppet sedan föregående år.

 Med hänsyn till förändringarna i basbeloppet beräknar regeringen det maximala

bidrag som kan utgå till Handelshögskolan i Stockholm budgetåret 1997 till 54

339 000 kronor.

3. Stiftelsen Högskolan i Jönköping

Statsbidraget till Stiftelsen Högskolan i Jönköping regleras i ett särskilt

avtal med staten från den 1 juli 1994. Under förutsättning att högskolan upp-

fyller kvalitetskraven och i övrigt fullgör sina åtaganden är staten beredd att

inom ramen för ramavtalet ingå avtal om dimensionering och anslag som innebär

att utvecklingen vid högskolan inte blir sämre än vad som genomsnittligt är

fallet vid de statliga universiteten och högskolorna.

 Högskoleverket har under budgetåret 1995/96 granskat och bedömt

kvalitetsarbetet vid Stiftelsen Högskolan i Jönköping (Högskoleverkets

rapportserie 1996:19 R). Högskoleverket anser att kvalitetsarbetet bedrivs med

gott resultat. Högskoleverket framhåller dock att övergången till

stiftelseformen har inneburit vissa organisatoriska problem till följd av

decentraliseringen och ansvarsfördelningen i den nya organisationsformen.

 De examina som Stiftelsen Högskolan i Jönköping har rätt att utfärda för In-

ternationella Handelshögskolan i Jönköping, Högskolan för lärarutbildning och

kommunikation i Jönköping AB och Ingenjörshögskolan i Jönköping AB regleras i

förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina.

 Enligt högskolans prognos kommer det utbildningsuppdrag som fastställts för

Stiftelsen Högskolan i Jönköping för treårsperioden 1993/94 - 1995/96 i proposi-

tionen Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169, bet.

1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) att fullgöras. För den kommande treårsperioden

1997-99 avser staten och Stiftelsen Högskolan i Jönköping att sluta ett nytt

avtal under hösten 1996.

 Det högsta belopp som bör kunna utgå för budgetåret 1997 beräknas för

- grundutbildning till 153 966 000 kronor.

- forskning och forskarutbildning till 17 144 000 kronor.

4. Teologiska högskolan i Stockholm

Teologiska Högskolan i Stockholm har enligt förordningen (1993:956) om tillstånd

att utfärda vissa examina rätt att utfärda högskoleexamen med inriktning på

teologisk utbildning. Efter granskning och bedömning av Högskoleverket har

högskolan under budgetåret 1995/96 även fått rätt att utfärda teologie

kandidatexamen, 140 poäng.

 Högskoleverket har under budgetåret 1995/96 granskat och bedömt

kvalitetsarbetet vid högskolan (Högskoleverkets rapportserie 1996:18 R). Hög-

skoleverket finner att högskolan har förvaltat sitt utbildningsuppdrag väl.

 Det avtal mellan staten och Teologiska Högskolan i Stockholm som godkändes av

regeringen i oktober 1993 och som gäller fr.o.m. den 1 juli 1993 t.o.m. den 30

juni 1998 innebär att det högsta belopp som kan utgå per år till Teologiska

Högskolan i Stockholm är 1 720 000 kronor i 1993 års prisnivå.

 Enligt avtalet skall omräkning av bidraget ske enligt samma principer som

gäller för statliga lärosäten.

 Det högsta belopp som kan utgå till Teologiska Högskolan i Stockholm budgetåret

1997 beräknas till 1 766 000 kronor.

5. Örebromissionen för Örebro missionsskola

Örebromissionen har för Örebro Missionsskola enligt förordningen (1993:956) om

tillstånd att utfärda vissa examina rätt att utfärda högskoleexamen med

inriktning på teologisk utbildning.

 Högskoleverket har under budgetåret 1995/96 granskat och bedömt

kvalitetsarbetet vid Örebro Missionsskola (Högskoleverkets rapportserie 1996:18

R). Högskoleverket finner att den vetenskapliga kompetensen har förstärkts

något, men att det är viktigt att den förstärks ytterligare.

 Det avtal mellan staten och Örebromissionen som godkändes av regeringen i

oktober 1993 och som gäller fr.o.m. den 1 juli 1993 t.o.m. den 30 juni 1998

innebär att det högsta belopp som kan utgå till Örebro Missionsskola är

1 075 000 kronor per år i 1993 års prisnivå.

 Enligt avtalet skall omräkning av bidraget ske enligt samma principer som

gäller för statliga lärosäten.

 Det högsta belopp som kan utgå till Örebromissionen för Örebro Missionsskola

1997 beräknas till 1 105 000 kronor.

6. Evangeliska Fosterlands Stiftelsen för Johannelunds Teologiska Institut

Evangeliska Fosterlands Stiftelsen har för Johannelunds Teologiska Institut

enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina rätt att

utfärda högskoleexamen med inriktning på teologisk utbildning.

 Högskoleverket har under budgetåret 1995/96 granskat och bedömt

kvalitetsarbetet vid Johannelunds Teologiska Institut (Högskoleverkets

rapportserie 1996:18 R). Högskoleverket finner att det är nödvändigt att den

vetenskapliga kompetensen höjs och att en fortsatt examensrätt endast kan

tillstyrkas då utbildningsplanen har fastställts och att den nödvändiga

lärarkompetensen har styrkts. Johannelunds Teologiska Institut måste enligt

Högskoleverket tydligare klargöra sin roll som högskola.

 Det avtal mellan staten och Evangeliska Fosterlands Stiftelsen som godkänts av

regeringen i oktober 1993 och som gäller fr.o.m. den 1 juli 1993 t.o.m. den 30

juni 1998 innebär att det högsta belopp som kan utgå per år till Johannelunds

Teologiska Institut är 860 000 kronor i 1993 års prisnivå.

 Enligt avtalet skall omräkning av bidraget ske enligt samma principer som

gäller för statliga lärosäten.

 Det högsta belopp som kan utgå till Evangeliska Fosterlands Stiftelsen för

Johannelunds Teologiska Institut beräknas budgetåret 1997 till 884 000 kronor.

7. Stiftelsen Edsbergs musikinstitut

Vid stiftelsen ges utbildning på högskolenivå med kammarmusikalisk inriktning.

Stiftelsen har ingen examensrätt och har heller inte ansökt om sådan.

 Regeringen har erfarit att Stiftelsen Edsbergs styrelse utreder om verksamheten

vid institutet skall kunna samordnas med verksamheten Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm.

 När styrelsens utredning föreligger bör samordning med Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm övervägas och medlen för verksamheten överföras till Kungl.

Musikhögskolan i Stockholm.

 Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen Edsbergs musikinstitut beräknas

budgetåret 1997 till 4 204 000 kronor.

8. Stockholms Musikpedagogiska Institut

De examina som Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut har rätt att

utfärda regleras i förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa ex-

amina.

 Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska

Institut beräknas budgetåret 1997 till 7 299 000 kronor.

9. Ericastiftelsen

Ericastiftelsen har enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda

vissa examina rätt att utfärda psykoterapeutexamen. Stiftelsen bedriver också

viss annan utbildning.

 Det högsta belopp som kan utgå till Ericastiftelsen beräknas budgetåret 1997

till 5 183 000 kronor.

10. Stiftelsen Stora Sköndal

Stiftelsen har enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa

examina rätt att utfärda socionomexamen.

 Regeringen har i september 1996 givit Högskoleverket i uppdrag att utvärdera

resurstilldelningssystemets effekter beträffande bl.a. socionom-utbildningen.

 Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen Stora Sköndal beräknas

budgetåret 1997 till 3 934 000 kronor.

11. Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan

Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan har före innevarande budgetår inte erhållit

statsbidrag.

 Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan har inte rätt att utfärda någon av de

examina som finns upptagna i högskoleförordningen.

 Regeringen anser att de fristående grund- och gymnasieskolorna utgör ett

viktigt komplement till det kommunala skolväsendet. Det finns bl.a. fristående

skolor med waldorfpedagogisk inriktning. Lärare vid alla typer av grund- och

gymnasieskolor bör dock uppfylla de krav som ställs för de lärarexamina som

regleras i högskoleförordningen. Det är därför viktigt att det finns lärare med

lärarexamen enligt högskoleförordningen som har kvalificerad kunskap om waldorf-

pedagogik.

 Regeringen har genom ett särskilt beslut i april 1996 tilldelat Stiftelsen

Rudolf Steinerhögskolan statsbidrag för en påbyggnadsutbildning om 40 poäng i

waldorfpedagogik för maximalt 100 helårsstudenter som har fullföljt en

utbildning som leder fram till en lärarexamen enligt högskoleförordningen.

Maximalt 10 av dessa kan alternativt ha fullföljt en grundläggande

eurytmiutbildning vid Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan. Påbyggnadsutbildningen

startade hösten 1996.

 För vårterminen 1997 beräknas det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen

Rudolf Steinerhögskolan till 2 658 000 kronor.

12. Momsmerkostnader för Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan

i Jönköping

Under anslaget har beräknats momsmerkostnader för Chalmers tekniska högskola AB

och Stiftelsen Högskolan i Jönköping i enlighet med det ramavtal som ingåtts

mellan staten och respektive högskola.

 Enligt avtalen skall staten ersätta högskolorna för de momskostnader, dvs. den

mervärdesskattepliktiga delen av omsättningen, som uppkommer i den grundläggande

högskoleutbildningen och forskningen vid Chalmers tekniska högskola AB och

Stiftelsen Högskolan i Jönköping. Syftet är att garantera konkurrensneutralitet

gentemot de momsbefriade statliga högskolorna och universiteten.

 Staten anvisade budgetåret 1994/95 40 miljoner kronor avseende ersättning för

momsmerkostnader. Det sammanlagda belopp som utbetalades för momsmerkostnader

under detta budgetår uppgick till 85,8 miljoner kronor. Budgetåret 1995/96

anvisades 109 miljoner kronor. Det sammanlagda beloppet för momsmerkostnader

budgetåret 1995/96 kommer enligt prognoserna att uppgå till 146 miljoner kronor.

 Anledningen till att utfallet blir så mycket större än de anvisade beloppen har

framför allt berott på två orsaker. Det beror dels på att utbildningens

omfattning har ökat vid både Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen

Högskolan i Jönköping, dels på att fastighetsbeståndet vid Chalmers tekniska

högskola AB inte kom att ingå i ett fastighetsbolag inom Chalmers tekniska

högskola AB, utan i statliga Akademiska Hus AB i och med propositionen

Försäljning av vissa högskolefastigheter vid Chalmers Tekniska högskola i

Göteborg m.m. (prop. 1995/96:66, bet. 1995/96:FiU03, rskr. 1995/96:52).

 Regeringen beräknar 74 744 000 kronor för ersättning för momsmer-kostnader för

Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping.

13. Kommunala högskoleutbildningar

13.1. Utbildning för vårdyrken

Anslagsposten avser statsbidrag för grundläggande vårdhögskoleutbildning för

vilka dels landstingen eller kommunerna är huvudmän, dels universitet eller

högskolor är huvudmän och genom ram- och överflyttningsavtal godkända av

regeringen ger vårdutbildningar på uppdrag av landsting. Examensrätten framgår

av högskoleförordningens (1993:100) bilaga 3 samt Högskoleverkets rapportserie.

 För den kommunala och landstingskommunala högskolan fastställs i det nuvarande

systemet för statsbidrag inte ett takbelopp per kommun eller landsting. I

stället fastställs ett maximalt antal statsbidragsberättigade årsstudieplatser

för varje kommun eller landsting. Ramen är oförändrad i jämförelse med den ram

som gällde under treårsperioden 1993/94 - 1995/96. Regeringen har den 1 augusti

1996 uppdragit åt Högskoleverket att lämna förslag till ett system för

statsbidrag till vårdhögskolor som bättre överensstämmer med det

resurstilldelningssystem som sedan år 1993 gäller för statliga universitet och

högskolor (avsnitt 5.3.2.4 Utbildningar inom vårdområdet m.m.).

 För budgetåret 1997 bör fastställas följande högsta antal bidragsberättigade

årsstudieplatser för kommunal högskoleutbildning:

Landsting/kommun Budgetåret 1997

Stockholms läns landsting 3 123

Landstinget i Uppsala län 1 011

Landstinget Sörmland 401

Landstinget i Östergötlands län 966

Landstinget i Jönköpings län 1 034

Landstinget Kronoborg 453

Landstinget i Kalmar län 348

Landstinget Blekinge 334

Landstinget, Kristianstads län 509

Malmöhus läns landsting 1 148

Landstinget Halland 305

Bohuslandstinget 226

Landstinget i Älvsborg 698

Landstinget Skaraborg 494

Landstinget i Värmland 432

Örebro läns landsting 935

Landstinget Västmanland 335

Landstinget Dalarna 455

Landstinget Gävleborg 496

Landstinget Västernorrland 591

Jämtlands läns landsting 284

Västerbottens läns landsting 1 256

Norrbottens läns landsting 665

Göteborgs Stad 1 588

Malmö Stad 800

Gotlands kommun 54

Summa 18 923

13.2. Ingesunds musikhögskola

Enligt högskoleförordningen (1993:100) har landstinget för Ingesunds

Musikhögskola rätt att utfärda musiklärarexamen.

 Det högsta belopp som kan utgå till Ingesunds Musikhögskola beräknas budgetåret

1997 till 20 993 000 kronor.

B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m.

1994/95 Anslag 1 354 894

1995/96 Anslag 645 340

 därav 1996 380 997

1997 Förslag 534 155

1998 Beräknat 289 268

1999 Beräknat 275 279

Beloppen anges i tusental kr

Detta anslag avser verksamhet inom högskoleområdet för vilken medel inte har

ställts till förfogande under annat anslag. Anslaget avser även bidrag till

Svenska studenthemmet i Paris samt bidrag till Sveriges Förenade Studentkårer.

De ändamål för vilka medel anvisats under detta anslag har förändrats mellan

budgetåren 1994/95, 1995/96 och 1997. Detta förklarar de stora skillnaderna

mellan budgetåren vad gäller anslagsbeloppen. Beräknat anslag för budgetåren

1998 och 1999 inkluderar den av riksdagen beslutade besparingen inom

grundutbildning och forskning i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.12.1.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 534 155 tkr |

| |

| Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande be-|

| lopp. |

| |

| Anslagspost |

| (tusental kr) |

| |

| 1. Svenska student- |

| hemmet i Paris 1 207 |

| |

| 2. Finansiering av låne- |

| kostnader m.m. 185 081 |

| |

| 3. Bidrag till Sveriges |

| Förenade Student- |

| kårer 182 |

| |

| 4. Distansutbildning 7 371 |

| |

| 5. Utveckling av lärarutbildning 23 000 |

| |

| 6. Utveckling av naturvetenskap |

| och teknik 20 598 |

| |

| 7. Jämställdhet 68 360 |

| |

| 8. Gästforskare/gästlärare i utlandet 5 000 |

| |

| 9. Designsatsning 4 000 |

| |

| 10. Övrig forskning 7 846 |

| |

| 11. Till regeringens disposition 211 510 |

--------------------------------------------------------------------

Utgångspunkter för övervägandena

Svenska studenthemmet i Paris

Bidraget har pris- och löneomräknats. Därutöver har en förstärkning om 400 000

kronor beräknats för verksamheten vid studenthemmet.

Finansiering av lånekostnader m.m.

Riksdagen har tidigare beslutat om investeringar i inredning och utrustning för

universitet och högskolor enligt regeringens förslag i propositionerna Högre

utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr.

1992/93:363) och Forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170, bet.

1992/93:UbU22, rskr. 1992/93:390) samt i vissa fall enligt förslag i äldre

propositioner vilka riksdagen beslutat om. Fr.o.m. budgetåret 1994/95

finansieras sådana investeringar genom att universitet och högskolor tar upp lån

i Riksgäldskontoret. De tidigare avsatta medlen för investeringar finansierar i

stället lånekostnaderna. Under anslaget beräknas medel för sådana tidigare

beslutade ändamål som kommer att realiseras under budgetåret. Medlen kommer att

fördelas till universitet och högskolor i regleringsbrev.

Utveckling av lärarutbildning

För kompetensutveckling av lärarutbildare har beräknats 15 000 000 kronor och

för forskningsanknytning av lärarutbildningen har beräknats 8 000 000 kronor.

Utveckling av naturvetenskap och teknik

Regeringen uppdrog den 15 juli 1993 åt Statens skolverk och Högskoleverket

(dåvarande Verket för högskoleservice) att under en period av fem år från och

med den 1 juli 1993 initiera åtgärder inom skolan och den högre utbildningen i

syfte att öka ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik (det s.k. NOT-

projektet). För budgetåret 1997 har beräknats 3 598 000 kronor för NOT-

projektet.

 Till teknik- och naturvetenskapscentrum har beräknats 12 000 000 kronor.

 Regeringen uppdrog den 23 maj 1996 åt Linköpings universitet att, i samverkan

med andra universitet och högskolor, genomföra ett treårigt projekt syftande

till en förnyelse av högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningarna. För

projektet har för år 1997 beräknats 5 000 000 kronor.

Jämställdhet

För insatser som följer av propositionen (prop. 1995/96:164, bet. 1995/96:UbU18,

rskr. 1995/96:405) Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet

har beräknats följande belopp: för postdoktorala stipendier 14 392 000 kronor,

för gästprofessurer 7 710 000 kronor, för nya professurer 14 419 000 kronor och

för doktorandtjänster 30 839 000 kronor.

Övrig forskning

För två professurer inom elektronikproduktion har beräknats 2 846 000 kronor och

för forskning inom IT-pedagogik har beräknats 5 000 000 kronor.

Till regeringens disposition

Under anslagsposten till regeringens disposition har bl.a. beräknats 10 000 000

kronor för en Östersjösatsning, 15 000 000 kronor för utvecklingsinsatser av IT-

pedagogik och 1 545 000 kronor till delegationen för genomförande av vissa EU-

program inom utbildning och kompetensutveckling m.m.

B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor

1994/95 Anslag 164 8821

1995/96 Anslag 251 5042

 därav 1996 167 6702

1997 Förslag 295 196

1998 Beräknat 304 347

1999 Beräknat 314 089

Beloppen anges i tusental kr

1 Avser anslagen C 46. Konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor samt C

47. Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor

2 Avser anslagen C 48. Konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor samt C

49. Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor

Under detta anslag beräknas all ersättning - inklusive ersättning för lokalhyror

och kostnader för inredning och utrustning - som är förenad med forskning vid

mindre och medelstora högskolor samt konstnärligt utvecklingsarbete vid

konstnärliga högskolor.

 De mindre och medelstora högskolorna har i sina fördjupade anslags-

framställningar hemställt om en resursförstärkning för forskning och

forskarutbildning och de konstnärliga högskolorna har hemställt om en

förstärkning av resurserna för konstnärligt utvecklingsarbete.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Verksamhetsmål |

| |

| De resurser och riktlinjer för verksamheten som regeringen före-|

| slår i denna proposition samt riktlinjerna i den |

| forskningspolitiska propositionen bör gälla. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 295 196 tkr |

| |

| I anslagsposten Högskolan i Karlstad ingår 350 000 kronor för Jäm-|

| ställdhetscentrum. I anslagsposten Högskolan i Växjö ingår 351 000|

| kronor för en fullmaktstjänst. I anslagsposten Högskolan i Örebro|

| ingår 523 000 kronor för Kvinnovetenskapligt forum. Regeringen |

| har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. |

| |

| Högskola Anslag |

| (tusental kronor) |

| Högskolan i Karlstad 30 304 |

| Högskolan i Växjö 30 414 |

| Högskolan i Örebro 30 523 |

| Mitthögskolan 30 025 |

| Högskolan i Borås 6 154 |

| Högskolan Dalarna 21 901 |

| Högskolan i Gävle/Sandviken 11 745 |

| Högskolan i Halmstad 17 975 |

| Högskolan i Kalmar 17 974 |

| Högskolan i Karlskrona/Ronneby 18 043 |

| Högskolan Kristianstad 5 638 |

| Högskolan i Skövde 9 889 |

| Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 5 418 |

| Mälardalens högskola 17 996 |

| Södertörns högskola 11 000 |

| Summa mindre och medelstora högskolor264 999 |

| |

| Idrottshögskolan i Stockholm 3 327 |

| Lärarhögskolan i Stockholm 12 234 |

| Summa 15 561 |

--------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------

| Högskola Anslag |

| (tusental kronor) |

| Danshögskolan 2 597 |

| Dramatiska institutet 2 199 |

| Konstfack 2 606 |

| Kungl. Konsthögskolan 1 237 |

| Kungl. Musikhögskolan i Stockholm 2 662 |

| Operahögskolan i Stockholm 2 098 |

| Teaterhögskolan i Stockholm 1 237 |

| Summa konstnärliga högskolor 14 636 |

--------------------------------------------------------------------

Medel för konstnärligt utvecklingsarbete beräknas även under anslagen till Lunds

universitet, Göteborgs universitet, Umeå universitet samt Högskolan i Luleå.

Resultatbedömning

De mindre och medelstora högskolorna har under senare år anvisats ökade direkta

forskningsresurser och har också med framgång lyckats få externa forskningsmedel

(avsnitt 5.5.3). De mindre och medelstora högskolorna har en växande betydelse

för utvecklingen av det regionala näringslivet, för tekniköverföring och

forskningsinformation, men också för den regionala rekryteringen till högre

utbildning och tillgången till kvalificerad arbetskraft i regionen.

Forskningsresurserna har också en avgörande betydelse för kvaliteten inom den

högre utbildningen.

 Det konstnärliga utvecklingsarbetet är en mycket väsentlig del av de konstnär-

liga högskolornas verksamhet och höjer grundutbildningens kvalitet.

Slutsatser

Resurserna för de direkta forskningsstödjande åtgärderna vid de mindre och

medelstora högskolorna uppgår läsåret 1995/96 (12 månader) till cirka 75

miljoner kronor. Dessutom finns två tidsbegränsade resurser för forskningen vid

dessa högskolor; dels för samarbete i nätverk mellan mindre och medelstora

högskolor samt universitet och högskolor med fasta forskningsresurser (40

miljoner kronor per år 1993/94 - 1995/96) och dels för forskningssamverkan

mellan mindre och medelstora högskolor och näringslivet (40 miljoner kronor per

år 1994/95 - 1995/96). Lärarhögskolan i Stockholm förfogar över forsknings-

resurser, drygt 8 miljoner kronor, som anvisas inom Stockholms universitets

fakultetsanslag.

 Regeringen föreslår att de mindre och medelstora högskolorna samt Lärarhög-

skolan i Stockholm och Idrottshögskolan för år 1997 tilldelas förstärkta och

permanenta forskningsresurser. Utöver nuvarande resurser om sammanlagt 168

miljoner kronor (12 månader, 1997 års prisläge) föreslås en förstärkning om 112

miljoner kronor för att utveckla forskningen. Resurserna skall fritt disponeras

av respektive högskola så att denna kan utveckla forskningen under eget ansvar.

 I den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5) föreslås ett ökat

statligt inflytande över de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Under denna förut-

sättning bedömer regeringen att resurserna för forskning vid de mindre och

medelstora högskolorna bör kunna förstärkas ytterligare under budgetåren 1998

och 1999 (avsnitt 5.5.3).

 Resurserna för konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna

uppgår år 1995/96 (12 månader, 1997 års prisläge) sammanlagt till knappt 12,9

miljoner kronor. En förstärkning av dessa resurser om sammanlagt knappt 1,8

miljoner kronor har beräknats.

 Regeringen föreslår att de mål som redovisas i denna proposition samt i den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5) skall gälla för forskningen

vid de mindre och medelstora högskolorna samt för det konstnärliga

utvecklingsarbetet vid de konstnärliga högskolorna. Insatserna för att främja

ökad jämställdhet mellan kvinnor och män på samtliga nivåer inom högskolorna bör

fortsätta och öka.

B 47. Sunet

1997 Förslag 100 000 (nytt anslag)

1998 Beräknat 37 814

1999 Beräknat 35 632

Beloppen anges i tusental kr

Högskoleverket svarar för administrationen av universitetsdatanätet Swedish

University Computer Network (SUNET). Högskoleverket svarar även för in- och

utbetalningar som rör SUNET samt att anslagsframställning och årsredovisning för

SUNET bifogas Högskoleverkets anslagsframställning och årsredovisning. Med

anledning härav har medel för driften av SUNET, 30 miljoner kronor, anvisats

under anslaget C 51. Högskoleverket för innevarande budgetår (18 månader).

Högskoleverket disponerar även en låneram om 20 miljoner kronor för

investeringar inom SUNET. Vidare har regeringen genom beslut den 19 juni 1996

anvisat särskilda medel under innevarande budgetår om 15 810 000 kronor för

driften av dels 34 Mbit/s-förbindelserna mellan universitetsorterna inklusive

Luleå dels 2 Mbit/s-förbindelserna mellan övriga högskoleorter och dels 2

Mbit/s-förbindelse till övriga Norden (NORDUnet.). Genom beslutet anvisades

också medel till en 2 Mbit/s-förbindelse för högskoleutbildningen på Gotland.

 Regeringen har i propositionen Åtgärder för att bredda och utveckla

användningen av informationsteknik (1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr.

1995/96:282) behandlat frågor som berör SUNET. Universitetsdatanätet skall ses

som en nationell tillgång som skall kunna utnyttjas av ännu fler, t.ex. hela

biblioteksväsendet.

 Högskoleverket/SUNET har i sin anslagsframställning för SUNET avseende

perioden 1997-1999 redovisat en plan för en kraftig förstärkning av kapaciteten

inom SUNET. Bl.a. föreslås att ryggradsnätet som går mellan universitetsorterna

inklusive Luleå förstärks till 155 Mbit/s och förbindelserna till de mindre och

medelstora högskolorna förstärks till 34 Mbit/s.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 100 000 tkr |

| |

| Övrigt |

| |

| SUNET skall utvecklas kraftigt och även få en nationell roll |

| utanför universiteten och högskolorna. Ett särskilt anslag för |

| SUNET förs upp i statsbudgeten. Högskoleverket skall även fort- |

| sättningsvis svara för administrationen av SUNET. En särskild |

| styrelse för SUNET bildas inom Högskoleverket. |

--------------------------------------------------------------------

Under anslaget beräknas resurser för en uppgradering av SUNET. Ryggradsnätet -

som omfattar universitetsorterna inklusive Luleå - uppgraderas till 155 Mbit/s.

Högskolor i övrigt skall anslutas med 10-34 Mbit/s. Kungl. biblioteket (KB) och

statliga museer skall anslutas med normalt högst 2 Mbit/s. Vidare skall staten

erbjuda berörda kommuner anslutning med normalt högst 2 Mbit/s till SUNET av

huvudbibliotek, länsbibliotek och länsmuséer under en inledningsperiod.

 För driften av SUNET för universitetens och högskolornas del och för de

statliga museerna beräknas 38 miljoner kronor för budgetåret 1997. Av beloppet

har 20 miljoner kronor tidigare beräknats under Högskoleverkets anslag.

Därutöver har regeringen denna dag föreslagit riksdagen att på tilläggsbudget

för budgetåret 1995/96 anvisa ett engångsbelopp om 66 miljoner kronor som avses

kunna förbrukas under minst en treårsperiod. För de kostnader för den angivna

uppgraderingen som inte täcks av de anvisade medlen skall Högskoleverket/SUNET

ta ut avgifter av de nämnda statliga myndigheterna. För de konstnärliga

högskolorna och de statliga museerna skall driften dock bekostas från anslaget.

 Under anslaget beräknas vidare ett engångsbelopp om 62 miljoner kronor som

avses kunna användas av Högskoleverket/SUNET för att inledningsvis stödja

anslutningen av de nämnda organen med kommunal huvudman. Beloppet utgör en

total ram för detta ändamål. Stödet skall avse SUNETS:s driftkostnader för an-

slutningen under normalt högst en tvåårsperiod räknat från den tidpunkt

anslutningen sker till SUNET. Det skall ses som ett erbjudande från statens sida

som förutsätter att berörda kommuner åtar sig att själva svara för alla de

kostnader som är förenade med deras deltagande när statens stöd upphör.

 Staten svarar genom Högskoleverket/SUNET för alla förbindelser och all

behövlig utrustning inom SUNET för den angivna planen. SUNET kan välja mellan

att själv svara för kommunikationen eller att genom avtal överlåta detta till

andra entreprenörer. Vid planeringen av projektet skall Högskoleverket samarbeta

med Kungl. biblioteket och Statens kulturråd.Berörda myndigheter kan givetvis på

egen bekostnad ordna förbindelser med högre kapacitet än den angivna.

 Uppgradering av de statliga delarna av SUNET förutsätts ske under 1997 och

1998. De kommunala anknytningarna förutsätts kunna genomföras successivt under

en följd av år.

 Det skall även åligga Högskoleverket/SUNET att erbjuda högskolestuderande

förbindelse med SUNET lokalt för studieändamål, bl.a. i samband med

distansutbildning. En högskolestuderande skall således oavsett bostadsort kunna

kommunicera inom SUNET och Internet, genom uppringd förbindelse till låg taxa

och utan att behöva bekosta ett eget internetabonnemang. På så vis skall

studiemöjligheterna göras mer oberoende av bostadsort.

 Genom den kraftiga uppgraderingen av högskoledelen av SUNET i kombination med

vidgningen till vissa nya områden bibehålls SUNET som i första hand en

högskoleresurs samtidigt som dess kapacitet och den kompetens som det

representerar utnyttjas i ett vidare nationellt syfte. Till följd av den

förändrade rollen avser regeringen att genom ändring av instruktionen för

Högskoleverket föreskriva att inom verket skall finnas en särskild styrelse för

SUNET, vars ledamöter skall nomineras i första hand av högskolorna.

Biblioteksexpertis från Kungl. biblioteket och Statens kulturråd bör vara

representerad i styrelsen.

B 48. Ersättningar för klinisk utbildning och forskning

1994/95 Anslag 1 487 495

1995/96 Anslag 3 051 995

 därav 1996 2 286 679

1997 Förslag 1 549 946

1998 Beräknat 1 582 912

1999 Beräknat 618 010 1

Beloppen anges i tusental kr

1 Av beräkningstekniska skäl redovisas här en besparing om 1 000 miljoner kronor

i enlighet med vad som redovisats under avsnitt 5.12.1. Beräknat anslag uppgår

till 1 618 010 tkr före denna besparing

Från anslaget utgår ersättning till vissa landsting/kommuner enligt avtal om

samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. samt om samarbete om

tandläkarutbildning och forskning m.m.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 1 549 946 tkr |

| |

| Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande be-|

| lopp. |

| |

| Medicinsk utbildning och forskning |

| (tusental kr) |

| |

| Uppsala universitet 182 532 |

| |

| Lunds universitet 294 928 |

| |

| Göteborgs universitet 301 785 |

| |

| Umeå universitet 145 846 |

| |

| Linköpings universitet 112 548 |

| |

| Karolinska institutet 422 629 |

| |

| Odontologisk utbildning och forskning |

| (tusental kr) |

| |

| Göteborgs universitet 51 850 |

| |

| Umeå universitet 37 828 |

--------------------------------------------------------------------

6 Högskolemyndigheter

6.1 Anslag

C 1. Högskoleverket

1995/96 Anslag 240 000 Utgiftsprognos 229 000

 därav 1996 160 000 därav 1996 155 000

1997 Förslag 143 671

1998 Beräknat 124 191

1999 Beräknat 127 351

Beloppen anges i tusental kr

Högskoleverkets arbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen

(1995:945) med instruktion för Högskoleverket. Högskoleverket är central

myndighet för frågor som rör universitet och högskolor med offentlig huvudman

samt enskilda anordnare av utbildning på högskolenivå vilka får statsbidrag

eller har tillstånd att utfärda examina.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| För den kommande planeringsperioden skall följande övergripande |

| mål gälla för den verksamhet som Högskoleverket ansvarar för. |

| |

| Högskoleverket skall utveckla strategier och metoder för |

| nationella utvärderingar av den högre utbildningen och |

| forskningen. Vidare skall Högskoleverket granska och bedöma |

| universitetens och högskolornas arbete med kvalitetsutveckling. |

| |

| Högskoleverket skall ansvara för utredningar, uppföljningar och |

| analyser som skall ligga till grund för regeringens bedömningar |

| och beslut. |

| |

| Högskoleverket skall genom sin tillsyn säkerställa att |

| allmänhetens och enskilda individers behov, intressen och |

| rättigheter i förhållande till högskolesystemet blir |

| tillgodosedda. |

| |

| Högskoleverket skall underlätta internationell rörlighet för |

| studenter och lärare samt för akademiskt utbildade i övrigt. |

| Verket skall vidare genom skilda informationsinsatser öka |

| kunskaperna om och intresset för högre utbildning och forskning.|

| |

| Högskoleverket skall främja den grundläggande utbildningens |

| kvalitet och pedagogiska förnyelse. Det arbete som bedrivs |

| genom Rådet för grundläggande högskoleutbildning skall fortsätta.|

| |

| I samband med att nya regler för tillträde till högre utbildning|

| träder i kraft inför antagningen till hösten 1997 får |

| Högskoleverket ansvar för att fastställa föreskrifter för |

| antagningsverksamheten och följa tillämpningen av de nationella |

| reglerna. |

| |

| Högskoleverket skall ansvara för administration av universitets-|

| datanätet SUNET som nationell resurs. |

| |

| Resurser för 1997 |

| |

| Ramanslag 143 671 tkr |

| |

| Beräknade avgiftsinkomster (högskoleprovet) 17 900 tkr. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen föreslog i propositionen Ett högskoleverk (prop. 1994/95:165, bet.

1994/95:UbU17, rskr. 1994/95:386) att Rådet för forskning om universitet och

högskolor skulle läggas ner från och med den 1 januari 1998. Regeringen föreslår

att ansvaret för att stödja forskning om universitet och högskolor överförs till

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR). Därigenom kan denna

typ av forskning vägas mot andra angelägna ändamål inom HSFR:s ansvarsområde. De

uppgifter som Rådet för forskning om universitet och högskolor har haft rörande

utvecklingsarbete föreslår regeringen integreras i Högskoleverkets utredande och

uppföljande verksamhet.

SUNET

Medel för de svenska universitetens och högskolornas nätverk för datakom-

munikation, SUNET, har tidigare beräknats under anslaget till Högskoleverket.

Från och med budgetåret 1997 föreslår regeringen att ett nytt anslag inrättas,

som benämns B 47. Sunet. Som en konsekvens av detta förslag beräknas en

minskning av anslaget till Högskoleverket med 20 miljoner kronor.

Resultat

Högskoleverket inrättades den 1 juli 1995 och har under det första året

fullföljt vissa uppdrag och uppgifter som påbörjats av de tidigare myndig-

heterna, Verket för högskoleservice och Kanslersämbetet. Högskoleverket har

emellertid fler och andra arbetsuppgifter än de tidigare myndigheterna och

verket har därför lagt ner stort arbete på att organisera och planera sin

framtida verksamhet.

 Under det första verksamhetsåret har Högskoleverket fullföljt och rapporterat

flera regeringsuppdrag. Därigenom har verkets tillkomst bidragit till att

avlasta regeringskansliet men också till att lyfta fram frågorna som utretts

till en mer öppen och allsidig diskussion än som varit möjligt när utredningarna

sköttes inom regeringskansliet. Exempel på sådana utredningar är verkets

kartläggning av i vilken utsträckning avgiftsbelagd utbildning i privat regi

systematiskt tillgodoräknas som kurs vid universitet eller högskola.

 Vidare har Högskoleverket ansvar för frågor som rör examensprövningar - frågor

som tidigare behandlades av regeringen.

 Högskoleverket har redovisat större nationella utvärderingar som omfattar

grundskollärarutbildningen, de medellånga vårdutbildningarna och

forskarutbildningen i språkvetenskapliga ämnen. Vidare har den första omgången

av bedömningar av kvalitetsarbete vid universitet och högskolor - omfattande fem

lärosäten - slutförts och rapporterats (avsnitt 5.3.1).

Planeringsförutsättningar för budgetåren 1998 och 1999

Planeringsförutsättningen bör vara att verksamheten vid Rådet för grundläggande

högskoleutbildning skall fortsätta även efter år 1998.

C 2. Verket för högskoleservice

1995/96 Anslag 1

1997 Förslag 10 000

1998 Beräknat 10 220

1999 Beräknat 10 480

Beloppen anges i tusental kr

Verkets för högskoleservice arbetsuppgifter och organisation framgår av

förordningen (1995:943) med instruktion för Verket för högskoleservice.

 Verket för högskoleservice skall på uppdrag av universitet och högskolor

biträda vid antagning av studenter, juridisk rådgivning och service, rådgivning

och service i fråga om administrativ utveckling och ADB samt vid upphandling av

i första hand utrustning.

 Verket för högskoleservice har under budgetåret 1995/96 varit avgifts-

finansierat. Som en följd av beslutade förändringar i verksamheten tilldelas

Verket för högskoleservice ett ramanslag.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| För den kommande planeringsperioden skall följande övergripande |

| mål gälla för den verksamhet som Verket för högskoleservice an- |

| svarar för. |

| |

| Verket för högskoleservice skall utveckla ett datorbaserat |

| system för information till både sökande och |

| antagningsmyndigheter om sökmöjligheter och antagnings- och |

| rekryteringssituationen under olika skeden av sök- och |

| antagningsproceduren. Systemet skall vara obligatoriskt för |

| alla högskolemyndigheter. Systemet skall på uppdrag av berörda |

| antagningsmyndigheter även kunna användas för anmälan och |

| antagning av studerande för eftergymnasial utbildning i vid |

| mening. |

| |

| Verket för högskoleservice skall sälja och utföra |

| upphandlingstjänster till övervägande delen baserat på |

| universitetens och högskolornas behovsområden. |

| |

| Resurser |

| |

| Ramanslag 10 000 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 45 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

Verket för högskoleservice (VHS) ombildades den 1 juli 1995. Detta skedde som en

direkt följd av att Högskoleverket inrättades med anledning av regeringens

förslag i prop. 1994/95:165 och då bl.a. övertog de myndighetsuppgifter som

tidigare åvilat VHS.

 De av VHS uppgifter under budgetåret 1994/95 som övertogs av Högskoleverket

gällde uppföljning, internationalisering, information och högskoleprovet. De mer

renodlade serviceuppgifterna inom områdena antagning av studerande, upphandling,

administrativ utveckling/ADB och juridik kvarstod.

 Regeringen har i beslut den 21 december 1995 uppdragit åt VHS att utveckla

system för antagning av studenter till högskoleutbildning.

 I enlighet med riksdagens beslut (prop. 1995/96:184, bet. 1995/96: UbU11,

rskr. 1995/96:264) skall den gemensamma funktionen för antagningen också

fortsättningsvis bedrivas i myndighetsform av VHS.

C 3. Centrala studiestödsnämnden

1994/95 Utgift 179 181 Anslagskredit 9 300

1995/96 Anslag 295 622 Utgiftsprognos 301 600

 därav 1996 213 600

1997 Förslag 276 727

1998 Beräknat 234 512

1999 Beräknat 235 350

Beloppen anges i tusental kronor

Centrala studiestödsnämnden är central förvaltningsmyndighet för studiesociala

frågor. Myndighetens arbetsuppgifter framgår av förordningen (1996:502) med

instruktion för Centrala studiestödsnämnden (CSN). CSN fullgör också uppgifter

enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och

vissa andra utlänningar samt administrerar bidrag till döva och hörselskadade

elever och elever vid Rh-anpassad utbildning enligt förordningen (1995:667) om

bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan.

 De övergripande målen för CSN är att som förvaltningsmyndighet för

studiesociala frågor

- följa upp och utvärdera studiestödssystemen,

- ta fram underlag och förslag för utveckling av det studiesociala området,

- på ett rationellt och ekonomiskt ansvarsfullt sätt svara för hanteringen av

beviljning och återbetalning av studiestöd,

- hantera ärenden så snabbt som möjligt med iakttagande av kravet på

rättssäkerhet,

- bedriva sin verksamhet så att studerande och låntagare ges en, utifrån deras

utgångspunkt, tillfredsställande service.

 Inkomster hos CSN, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under

inkomsttitel 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter, beräknas till 70 miljoner

kronor för budgetåret 1997. Inkomsterna avser bl.a. uppläggningskostnader för

lån.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar på ett outnyttjat

utrymme på ca 1 miljon kronor. Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår innehåller en rad osäkra faktorer. Prognosen tyder på att

CSN kommer att överskrida sina tilldelade resurser.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| Målen för Centrala studiestödsnämnden som ansvarig förvaltnings-|

| myndighet för studiesociala frågor skall under den kommande |

| planeringsperioden ligga fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag: 276 727 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultat

CSN:s årsredovisning visar att myndigheten i allt väsentligt har klarat att

uppfylla målen för verksamheten. Målet på tre veckors behandlingstid för

ansökningsärenden har med vissa undantag kunnat hållas under budgetåret. I vissa

delar av landet har dock tillgängligheten på telefon periodvis inte varit

tillfredsställande. De stora satsningarna på utbildningsområdet med hänsyn till

arbetsmarknadsläget har för CSN medfört täta regeländringar och stora

volymökningar samtidigt som de studerande ställer större krav på individuell

information och rådgivning. Totalt inkommer årligen ca 1,3 miljoner ärenden som

kräver manuell handläggning och ca 9 miljoner ärenden som hanteras maskinellt.

Telefonsamtalen uppgår till drygt 4 miljoner. Myndigheten har uppnått

besparingskraven, men haft svårigheter att hantera den kraftigt ökande

ärendevolymen med tilldelade resurser.

 Kraven på studiestödsadministrationen förväntas öka de närmaste åren.

Regeringen bedömer därför att den tillfälliga resursförstärkning som tilldelats

myndigheten för löpande verksamhet för budgetåret 1995/96 måste permanentas för

löpande utgifter inom beviljningsverksamheten (prop. 1995/96:105, bet.

1995/96:SfU5, rskr. 1995/96:213). Regeringen utgår från att myndigheten under

budgetåret 1997 ytterligare kommer att kunna förbättra servicen och

tillgängligheten för allmänheten med den resurstilldelning som här föreslås.

 Regeringen har under utgiftsområde 15 Studiestöd, anslaget A 3.

Vuxenstudiestöd m.m. i denna proposition föreslagit att ett särskilt ut-

bildningsbidrag främst för arbetslösa skall införas den 1 juli 1997. Kostnaden

för information och administration beräknas uppgå till 35 miljoner kronor för år

1997.

Återbetalningsverksamheten

Kostnaderna för verksamheten med återbetalning av studiestöd skall i princip

täckas genom avgifter.

 CSN:s återbetalningsverksamhet bör även i fortsättningen redovisas som

uppdragsverksamhet. Verksamheten fördes fr.o.m. budgetåret 1993/94 upp med ett

formellt belopp, s.k. 1 000 kronorsanslag, från att tidigare redovisats under

CSN:s ramanslag. Mot bakgrund av den förändrade redovisningen av statens

verksamhet bör redovisningen i fortsättningen ske utan den formella anknytningen

till statsbudgeten.

 Intäkterna i form av avgifter för återbetalningsverksamheten beräknas till

170 miljoner kronor för år 1997, men endast 138 miljoner kronor av avgifterna

beräknas inflyta kassamässigt. Kostnaderna för verksamheten under det kommande

budgetåret beräknas till 161 miljoner kronor. CSN bör därför för budgetåret 1997

tillfälligt kompenseras med mellanskillnaden 23 miljoner kronor. Beloppet har

beräknats under CSN:s ramanslag.

 Regeringen avser att återkomma till riksdagen under år 1997 i frågan om

finansieringen av återbetalningsverksamheten i samband med ett ställningstagande

till utredningsförslaget om ett nytt studiestödssystem.

Övrigt

Staten har tidigare subventionerat studerandes resor genom bidrag. Genom avtal

mellan CSN och vissa trafikföretag har studerande som beviljats studiestöd

erbjudits rabatterade priser på resor. Av besparingsskäl beslutade riksdagen,

med anledning av förslag i budgetpropositionen föregående år, att statliga

bidrag inte längre skulle anvisas för detta ändamål (prop. 1994/95:100 bil. 9,

bet. 1994/95:SfU12, rskr. 1994/95:278). Sveriges förenade studentkårer (SFS) har

därefter ingått avtal med olika trafikföretag så att studerande vid universitet

och högskolor erbjudits rabatterade priser på resor. Motsvarande avtal har CSN

slutit för vuxenstuderande. Regeringen kan konstatera att en tillfredsställande

lösning nåtts för de allra flesta studerande.

 Enligt regeringens mening är det mycket värdefullt att de studerande kan

erbjudas rabatterade resor trots att några särskilda statsbidrag inte anvisas

för ändamålet. Det är därför av vikt att CSN och SFS även i fortsättningen

verkar för att liknande överenskommelser inom olika slag av

utbildningsverksamhet kan träffas för kommande år. Kostnaderna för CSN:s

administration skall belasta myndighetens ramanslag.

 CSN tillhandahåller även lån till hemutrustning för flyktingar och vissa

andra utlänningar. Medel för låneadministrationen har t.o.m. budgetåret 1995/96

beräknats under den tionde huvudtiteln. För budgetåret 1997 har dessa medel,

11,6 miljoner kronor, beräknats under CSN:s ramanslag.

7 Nationella och internationella

forskningsresurser

7.1 Allmänt

Verksamhetsområdet omfattar anslag till nationella och internationella

forskningsresurser avseende medel för bl.a. forskningsråd, vissa forsk-

ningsinstitut, nationella forskningsbibliotek och europeiskt forsknings-

samarbete. Regeringen redovisar i den forskningspolitiska propositionen,

Forskning och samhälle (prop.1996/97:5) sina övergripande bedömningar vad gäller

forskningspolitiken för treårsperioden 1997 - 1999. I forskningspropositionen

lägger regeringen förslag till riksdagen om mål och allmänna riktlinjer för

forskningen m.m. Regeringen redovisar där också sina bedömningar vad gäller

forskningens inriktning och organisation samt sina ställningstaganden med

anledning av olika utredningar som behandlat högskolans forskning, bl.a.

Forskningsfinansieringsutredningen, Utredningen om nyttiggörande av

forskningsresultat, samverkan näringsliv - högskola samt Utredningen om insatser

för kvinno- och jämställdhetsforskning m.m. I det följande redovisas några av de

ställningstaganden som är av särskilt stor betydelse för myndigheterna inom

detta verksamhetsområde.

Jämställdhet och genusforskning

Regeringen föreslår i den forskningspolitiska propositionen en rad åtgärder för

att uppnå en jämnare könsfördelning bland forskarstuderande, lärare och forskare

och för att öka forskning med ett genusperspektiv. Genusforskningen bör

integreras i den ordinarie forskningen och de forskningsfinansierande organen,

t.ex. forskningsråden bör fördela medel även till genusforskning. Samtliga

forskningsmyndigheter har att var och en inom sitt ansvarsområde bidra till att

genomföra åtgärderna och uppnå angivna mål.

 I propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet

(prop. 1994/95:164) föreslog regeringen en förstärkning av forskningen med ett

genusperspektiv genom inrättande av professurer. Riksdagen godkände regeringens

förslag (bet. 1994/95:UbU 18, rskr. 1994/95:405). Forskningsrådsnämnden (FRN)

har efter uppdrag från regeringen föreslagit ämnen för sådana professurer.

Förslaget innebär inrättande av sex professurer och lika många

forskarassistenttjänster och doktorandtjänster. Forskningsråden kommer att få i

uppdrag att föreslå placering av sex professurer och lika många

forskarassistent- och doktorandtjänster för genusforskning inom följande ämnen:

litteraturvetenskap, sociologi, informationsteknologi, folkhälsovetenskap,

fysikundervisningens didaktik och människa-maskin. Regeringen föreslår under

anslaget D 19. Särskilda utgifter för forskningsändamål att 10 miljoner kronor

anvisas för ändamålet.

Ökad samverkan inom forskningen

Utvecklingen inom forskningen karakteriseras av att samarbete över alla gränser,

både disciplinära och geografiska, blir allt mer betydelsefullt. Detta gäller

även de forskningsfinansierande myndigheterna och regeringen föreslår mot denna

bakgrund en rad olika åtgärder. Regeringen föreslår i den forskningspolitiska

propositionen att en samverkansgrupp för tvärvetenskap och jämställdhet inrättas

vid forskningsråden under Utbildningsdepartementet, FRN, Rymdstyrelsen, Skogs-

och jordbrukets forskningsråd och Socialvetenskapliga forskningsrådet. Rege-

ringen avser att utse en extern ordförande i gruppen. Regeringen avser också att

ge forskningsråd och andra forskningsfinansierande myndigheter i uppdrag att

gemensamt bereda och lägga förslag till åtgärder som kan stärka forskning kring

t.ex. globala frågor, socialt motiverad teknikutveckling, ojämlikhet i hälsa

m.m.

Kvalitet, relevans och förnyelse

Regeringen fäster stor vikt vid kvalitet och relevans i forskningen liksom vid

forskningens förnyelse. Kvalitetskraven måste ges stor uppmärksamhet vid

granskningen av forskningsprojekt och genom internationella utvärderingar.

Jämställdhetsåtgärder leder också till högre kvalitet. Forskningsråd och

sektorsorgan bör gemensamt utarbeta rullande planer över områden som skall

utvärderas.

 Forskningsråden bör också stödja forskning som är strategisk för såväl

forskningens utveckling som samhällets behov. Detta vidgar deras uppgifter och

motiverar ett ökat samarbete med andra forskningsfinansiärer med

sektorsforskningsansvar. Detta innebär att forskarsamhällets måste ta ett ökat

ansvar för att medverka i samhällets samlade forskningsprioriteringar.

 Förnyelse främjas bl.a. genom åtgärder för ökad rörlighet, internationellt och

nationellt samt genom insatser för yngre forskare. Regeringen avser, vilket

närmare redovisas i den forskningspolitiska propositionen, att ge forsk-

ningsråden i uppdrag att utarbeta ett program för ökat stöd till yngre

forskare.

Anslagsberäkningar

I föreliggande proposition redovisas under verksamhetsområdet Nationella och

internationella forskningsresurser regeringens förslag till anslagsberäkningar

för berörda myndigheter. Dessa bygger på de övergripande ställningstagandena som

regeringen presenterar i forskningspropositionen. Härutöver tar regeringen upp

ett antal frågor som berör myndigheterna och som inte behandlats i

forskningspropositionen.

 Mot bakgrund av de bedömningar som görs i den forskningspolitiska

propositionen föreslår regeringen vissa särskilda förstärkningar inom

verksamhetsområdet Nationella och internationella forskningsresurser. Det gäller

bl.a. en satsning på forskarrekryteringstjänster inom humanistisk-

samhällsvetenskaplig forskning, för vilket regeringen har beräknat ytterligare

ca 5 miljoner kronor under anslaget till Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet (HSFR). Vidare föreslås särskilda insatser under anslaget till

FRN för longitudinell forskning om 10 miljoner kronor. Regeringen föreslår också

av statsfinansiella skäl besparingar som i första hand berör forskningsråden.

Detta redovisas närmare nedan.

 Inom Kungliga bibliotekets ansvarsområde föreslår regeringen en förnyelse av

bibliotekssystemet LIBRIS samt en utvidgning av ansvarsbibliotekssystemet.

Regeringen föreslår även att Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete

mellan Sverige och EU (EU/FoU-rådet) förstärks för utökad informations- och

rådgivningsverksamhet.

 Regeringen föreslår en neddragning av forskningsrådens och FRN:s anslag samt

anslaget till rymdforskning med i genomsnitt ca 14 %. Förslaget till besparingar

är inte relaterat till en bedömning av resultaten inom myndigheternas

verksamhetsområden utan betingat av det statsfinansiella läget och av de stora

resurser för forskning som tillförts de s.k. löntagarfondsstiftelserna.

Regeringen bedömer att huvuddelen av de föreslagna besparingarna skall kunna

kompenseras genom medel från stiftelserna. Detta kräver en bättre samordning

mellan stiftelsernas insatser och statliga insatser. I den forskningspolitiska

propositionen (avsnitt 3.5) redovisas regeringens förslag om vilken åtgärd som

bör vidtas för att nämnda samordning skall komma till stånd.

 Regeringen har gjort en nedjustering av medlen för lokalkostnader i vissa

myndighetsanslag med anledning av utvecklingen på hyresmarknaden. Regeringen

avser att följa upp om en motsvarande faktisk minskning av hyreskostnaderna

kommer att uppnås.

Utgiftsutvecklingen för verksamhetsområdet (miljoner kronor)

Utgift 1994/95 2 543

Anvisat 1995/96 3 793

Utgiftsprognos 1995/96 3 678

därav 1996 2 649

Förslag 1997 2 308

Beräknat 1998 2 211

Beräknat 1999 2 278

7.2 Resultatinformation

Forskningsråden och FRN har i årsredovisningarna redovisat verksamheten med

utgångspunkt i de gemensamma verksamhetsmål som finns angivna i regleringsbrev

för budgetåret 1994/95. Myndigheterna skall

 - öka stödet till yngre forskare,

 - stimulera till ökad rörlighet av forskare mellan institutioner och

 lärosäten,

 - bidra till att antalet artiklar av svenska forskare publicerade i interna-

 tionella vetenskapliga tidskrifter ökar,

 - förbättra informationen om forskning och forskningsresultat och

 - vidga det internationella samarbetet.

Myndigheterna har valt delvis olika åtgärder för att uppfylla verksamhetsmålen.

Detta beror bl.a. på de skilda villkor som gäller för olika vetenskapsområden.

 Rådens årsredovisningar ger en god bild av resultaten av verksamheten. Råden

har även lämnat en resultatredovisning i de fördjupade anslagsframställningarna

avseende budgetåren 1997-1999. Gemensamt för myndigheterna är att resultaten av

verksamheten kan betecknas som tillfredsställande.

 Regeringen har den 14 mars 1996 fattat beslut om att forskningsråden och i

tillämpliga delar även FRN skall ansvara för att en ekonomisk uppföljning

utifrån gemensamma grundprinciper görs av de medel som betalas ut till

universitet och högskolor. Bakgrunden till beslutet är en granskning av

Riksrevisionsverket (RRV) som påvisar vissa brister när det gäller den

ekonomiska uppföljningen av medel för forskningsprojekt. Myndigheterna har

inkommit till regeringen med en redogörelse för grundprinciperna. Av denna

framgår att råden har för avsikt att samordna de formella och innehållsmässiga

kraven på redovisningen samt att för forskningsprojekten tillämpa likartade

kontraktsvillkor vad gäller ekonomisk redovisning. Regeringen bedömer att

förutsättningarna för en god ekonomisk uppföljning av medel som betalas ut av

forskningsråden till universitet och högskolor nu är tillfredsställande. RRV:s

revisionsberättelser för myndigheterna inom verksamhetsområdet innehåller inga

invändningar.

 FRN har byggt upp nya intresseområden och genomfört åtgärder för att främja

kontakterna mellan olika ämnesområden m.m. Nämndens stöd till yngre forskare har

inte ökat märkbart. Däremot kan noteras att andelen kvinnliga forskare ökat

kraftigt. Förnyelseåtgärder har genomförts genom att ett antal temaområden

slagits samman och nya bildats. Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet (HSFR) söker främja kvinnors fortsatta forskarkarriär bl.a.

genom upprättandet av ett nytt stipendieprogram. HSFR:s program för

utvärderingar av discipliner och av de egna programmen ger underlag för

förnyelsearbetet inom HSFR:s många ämnesområden. Rådets översynsarbete har lett

till uppbyggnad av ett par nya programområden och vidareutveckling av några av

de äldre. Medicinska forskningsrådet (MFR) har inlett satsningar på yngre

forskare i form av fler forskarassistentjänster och forskningsanslag till

särskilt meriterade yngre forskare. Internationell rörlighet har stimulerats

huvudsakligen genom en kraftig utökning av antalet beviljade stipendier för

utlandsvistelse. Naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) har under året till-

skapat s.k. särskilda insatsområden. Detta innebär särskilda resurser till

projekt med interdisciplinär karaktär som under en begränsad tid ges stöd. Ett

åtgärdsprogram för ökad jämställdhet har antagits av rådet. Teknikvetenskapliga

forskningsrådet (TFR) har utvecklat konceptet forskarskolor samt nya former för

forskningsfinansiering såsom industridoktorander, adjungerade industriforskare

och utlandsdoktorander.

 Regeringen har, vilket utförligare redovisas i den forskningspolitiska

propositionen, för avsikt att ställa skärpta krav på redovisning i forsk-

ningsrådens årsredovisningar av vilka åtgärder som vidtagits för att främja

förnyelse i rådens arbete. Regeringen avser också att uppdra åt råden att

redovisa ett program för ökat stöd åt yngre forskare.

 På en övergripande nivå visar de utvärderingar som genomförts av

forskningsråden att svensk forskning generellt har en hög kvalitet, men vissa

strukturella problem inom universitet och högskolor har påtalats. Det gäller

t.ex. bristande geografisk rörlighet bland forskarna, alltför små

organisatoriska miljöer och vissa fall en svag förnyelse inom forskningen.

 Råden konstaterar att nuvarande arbetsmetod med andra forskares granskning av

ansökningar (peer review), jämte internationella utvärderingar av forskning, har

visat sig vara den bästa garantin för hög vetenskaplig kvalitet. TFR tar även

hänsyn till projektens teknikrelevans. Kvalitetsbegreppet diskuteras också av

FRN som i allmänhet gör en sammanvägning av projektens inomvetenskapliga

kvalitet och deras samhällsrelevans.

 Råden gör ett mycket gott kvalitetsarbete genom de internationella

utvärderingar av forskningen som görs sedan många år tillbaka. De stor-

utvärderingar av hela ämnesområden (fysik, kemi, biologi, geovetenskaper,

matematik) som NFR har genomfört är enligt regeringens bedömning ett värdefullt

och utvecklande komplement till tidigare utvärderingar av smalare områden. HSFR

har löpande program för utvärderingar av hela discipliner och större

programområden. TFR har genomfört en utvärdering av den tillämpade matematiken

samt teknisk bullerforskning. MFR har gjort en särskild utvärdering av

insatsområdet genomforskning.

 Det är angeläget att rådens analys av utvärderingarna i ökad utsträckning

också leder fram till konkreta åtgärder och förändringsförslag. Internationella

utvärderingar bör nyttjas i ökad omfattning.

 Vad avser informationen om forskning och forskningsresultat arbetar råden och

FRN delvis på olika sätt. FRN har ett särskilt ansvar för forskningsinformation.

Nämnden har valt att koncentrera sig på större, riksomfattande

informationsprogram och pilotprojekt för att uppnå större effektivitet i

satsningarna. Rådens informationsinsatser omfattar i hög grad tidskrifter och

årsböcker, men även andra aktiviteter såsom information via Internet,

utställningar och lärarfortbildning.

 Regeringen anser att forskningsinformation till bl.a. skolor och allmänhet är

särskilt viktig och har i den forskningspolitiska propositionen föreslagit

särskilda åtgärder för att den skall förbättras. Råden och FRN bör utveckla sitt

arbete med forskningsinformation.

 När det gäller den internationella anknytningen i rådens verksamhet är

variationen stor. Generellt sett är myndigheternas arbete mycket starkt kopplat

till internationella samarbetsprojekt, internationella organisationer och EU:s

ramprogram för forskning och utveckling. FRN är ansvarig myndighet för Sveriges

deltagande i forskningsinstitutet IIASA (The International Institute for Applied

Systems Analysis). HSFR ansvarar för ett nordiskt samarbete men deltar också i

ett vidsträckt europeiskt kontaktnät. MFR:s internationella anknytning finns

framför allt inom EU:s forskningsprogram, där MFR utgör ansvarigt nationellt

kontaktorgan för det biomedicinska programmet. NFR är ansvarig myndighet för

kontakterna med en rad internationella forskningsanläggningar och ansvarar också

för svenskt deltagande i flera av särprogrammen inom EU:s ramprogram för

forskning och utveckling. Många av TFR:s forskningsprojekt ingår i

internationella samarbetsprojekt, bl.a. inom EU:s ramprogram för forskning och

utveckling.

 Resultatbedömningen av övriga myndigheters verksamhet, Rymdstyrelsen, Rådet

för forskning om universitet och högskolor, Kungliga biblioteket, Statens

psykologiskt-pedagogiska bibliotek, Institutet för rymdfysik,

Polarforskningssekretariatet och EU/FoU-rådet görs under respektive myndighets

anslagsavsnitt.

 Anslaget för Arkivet för ljud och bild redovisas under utgiftsområde 17:

Kultur, medier, trossamfund och fritid.

7.3 Anslag

D 1. Forskningsrådsnämnden: Forskning och forskningsinformation

1994/95 Utgift 92 8511) Reservation 4 603

1995/96 Anslag 131 465 Utgiftsprognos 131 470

 därav 1996 96 984

1997 Förslag 83 276

1998 Beräknat 85 774

1999 Beräknat 88 439

1 Beloppen anges i tusental kr

Anslaget avser utgifter för Forskningsrådsnämndens (FRN) verksamhet; initiering,

samordning och stöd till forskning samt forskningsinformation.

 FRN:s huvuduppgifter är att initiera och stödja forskning som är angelägen

från samhällets synpunkt, bl.a. tvärvetenskaplig forskning samt främja

information om forskning och forskningens roll i samhället.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar en reservation om 4

603 000 kr. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar

en reservation om 4 598 000 kr.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| För den kommande planeringsperioden skall de övergripande målen |

| för FRN:s verksamhet vara att initiera och stödja forskning som|

| är angelägen från samhällets synpunkt samt främja information om|

| forskning och forskningens roll i samhället. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag: 83 276 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Av FRN:s årsredovisning och fördjupade anslagsframställning framgår att nämnden

i huvudsak uppfyllt de mål för verksamheten som formulerats i regleringsbrev och

instruktion. Forskarrörlighet och jämställdhet är exempel på områden där FRN

uppvisat goda resultat. Ökat stöd till yngre forskare är ett exempel på

verksamhetsmål där FRN:s resultat kan förbättras ytterligare.

 De frågor FRN särskilt ansvarar för - tvärvetenskap, samhällsrelevans,

forskningsinformation - är alla sådana frågor som regeringen fäster stor vikt

vid. Frågorna behandlas utförligare i den forskningspolitiska propositionen.

 FRN:s ansvar att initiera nya forskningsområden kräver att betydande resurser

för detta varje år kan frigöras inom ramen för anslaget. Det är regeringens

uppfattning att FRN i ökad utsträckning bör överväga om stödet till tidigare

initierade forskningsområden kan avvecklas för att möjliggöra för nya att

etableras. Detta är inte enbart ett led i det kontinuerliga förnyelsearbetet

utan också ett särskilt ansvar för FRN.

 Verksamheten med forskningsinformation bör även fortsättningsvis koncentreras

på rikstäckande insatser med allmänheten som målgrupp. Särskild prioritet bör

ges informationsinsatser riktade mot grupper med låg utbildningsnivå och grupper

utan akademisk tradition.

 Från det tidigare anslaget C 47. Övriga utgifter inom forskning och

forskarutbildning föreslås 1,7 miljoner kronor överföras till detta anslag.

Medlen skall användas för särskilda projektbidrag för forskningsinformation.

Denna fråga behandlas utförligare i Utbildningsdepartementets avsnitt i den

forskningspolitiska propositionen.

 Sedan mars 1996 finns inom FRN Institutet för miljö- och rymdforskning i

Kiruna. Medel för institutets verksamhet anvisas under FRN:s anslag för

forskning och forskningsinformation.

 Regeringen föreslår en förstärkning av resurserna för databaser för longitudi-

nella studier med sammanlagt 15 miljoner kronor. Medlen föreslås dels anvisas

till FRN (10 000 000 kronor), dels avsättas inom ramen för Socialvetenskapliga

forskningsrådets anslag. De skall användas för vård och uppbyggnad av

individdatabaser för forskningsändamål.

 Regeringen föreslår att FRN fr.o.m budgetåret 1997 ges ansvar för

konsumentforskning. Särskilda medel anvisas under Inrikesdepartementets

huvudtitel (1,5 miljoner kronor).

 Regeringen föreslår vidare att ansvaret för ungdomsforskning överförs från FRN

till Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR). I samband därmed

bör de medel som särskilt anvisats till FRN för ändamålet ungdomsforskning

överföras till HSFR (4 500 000 kronor).

 Frågor om Miljö- och rymdforskningsinstitutet i Kiruna, longitudinell

forskning, ungdomsforskning och konsumentforskning behandlas utförligare i den

forskningspolitiska propositionen.

 FRN:s anslag föreslås av statsfinansiella skäl minskas med 12,4 miljoner

kronor.

 Beträffande fördelningen av nämndens kostnader på forskningsanslag respektive

förvaltningsanslag anser regeringen att utgångspunkten skall vara att

lönekostnader för nämndens kansli skall bekostas av förvaltningsanslaget. FRN

har sedan lång tid finansierat vissa tjänster inom kansliet med medel för den

forskningsinitierande verksamheten. Detta ger inte en korrekt bild av

medelsanvändningen och försvårar styrning och överblick. I enlighet härmed

föreslås en överföring av 8,3 miljoner kronor från nämndens forskningsanslag

till nämndens förvaltningsanslag.

 Övriga bedömningar och förslag som berör FRN, avseende forskningsrådens

organisation, genusforskning samt tvärvetenskap, redovisas i regeringens

forskningsproposition.

 Regeringens bedömning är att de övergripande målen för FRN:s verksamhet bör

kvarstå.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 85 774 000 kronor och för år 1999

till 88 439 000 kronor.

D 2. Forskningsrådsnämnden: Förvaltning

1994/95 Utgift 9 0291 Anslagssparande 135

1995/96 Anslag 14 159 Utgiftsprognos 14 294

 därav 1996 9 605

1997 Förslag 18 318

1998 Beräknat 18 880

1999 Beräknat 19 466

1 Beloppen anges i tusental kr

Medlen disponeras för Forskningsrådsnämndens (FRN) förvaltning. FRN:s

huvuduppgifter är att initiera och stödja forskning som är angelägen från

samhällets synpunkt samt främja information om forskning och forskningens roll i

samhället.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslagssparande om

135 000 kronor.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag: 18 318 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Mot bakgrund av de resultat myndigheten har redovisat drar regeringen slutsatsen

att verksamheten bedrivs på ett tillfredsställande sätt.

 I enlighet med vad regeringen under föregående anslag föreslagit beträffande

fördelningen av nämndens kostnader på anslaget för forskning och

forskningsinformation respektive förvaltningsanslag föreslås en överföring av

8,3 miljoner kronor från nämndens forskningsanslag till förevarande anslag. En

motsvarande överföring om 0,5 miljoner kronor görs också från anslaget D 20.

Dyrbar vetenskaplig utrustning till anslaget.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 18 880 000 kronor och för år 1999

till 19 466 000 kronor.

D 3. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

1994/95 Utgift 202 2361) Reservation 57 732

1995/96 Anslag 341 100 Utgiftsprognos 350 269

 därav 1996 233 966

1997 Förslag 210 444

1998 Beräknat 216 757

1999 Beräknat 223 492

1 Beloppen anges i tusental kr

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådets (HSFR) uppgift är att främja

och stödja betydelsefull forskning inom kulturvetenskaperna, dvs. humanistiska,

religionsvetenskapliga, rättsvetenskapliga och samhällsvetenskapliga discipliner

och forskningsområden. I olika former, t.ex genom projektanslag, inrättande av

tjänster och medel till utrustning, stöder rådet forskning av god vetenskaplig

kvalitet. En uppgift för rådet är att bygga upp forskning inom nya

betydelsefulla områden. Rådet skall också arbeta med forskningsinformation och

samverka med andra forskningsfinansiärer.

 HSFR är svenskt kontaktorgan för ett antal nordiska och internationella

forskningsorganisationer och har tillsammans med Forskningsrådsnämnden

programansvar för EU:s socio-ekonomiska forskningsprogram TSER (Targeted Socio-

Economic Research). HSFR är svensk huvudman för samverkan med Europeiska

universitetsinstitutet (European University Institute, EUI) i Florens, som

inrättats av medlemsstaterna i EU för forskning och forskarutbildning inom vissa

samhällsvetenskaper, rättsvetenskap och humaniora.

 Kollegiet för samhällsforskning (The Swedish Collegium for Advanced Study in

the Social Sciences, SCASSS) är ett institut för avancerade studier inom

samhällsvetenskap och humaniora. Verksamheten bedrivs i form av

gästforskarprogram och internationellt organiserad forskning inom de aktuella

områdena. Riksdagen beslöt år 1995 (prop. 1994/95: 100, Bil.9, bet. 1994/95 UbU:

15, rskr. 1994/95:353) att ge SCASSS ställning som nationell resurs utan

särskild fakultetsanknytning (SFS 1995:1079) Förordning om kollegiet för

samhällsforskning. Medel till SCASSS anvisas under förevarande anslag.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar en reservation om 57

732 000 kronor. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar en reservation om 48 563 000 kronor.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| För den kommande planeringsperioden skall de övergripande målen |

| för Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet vara att |

| främja och stödja vetenskapligt betydelsefull forskning, verka |

| för att information om forskning sprids och samverka med andra |

| myndigheter inom forskningens område. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 210 444 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Enligt HSFR:s redovisning såväl i den fördjupade anslagsframställningen för

1997-1999 som i årsredovisningen bedrivs på många håll i landet högt

kvalificerad forskning inom kulturvetenskaperna. Detta bestyrks av bl.a.

internationella utvärderingar. Rådet driver sedan flera år ett program med

utvärderingar av hela discipliner, vilka också ger en god nationell överblick

över forskningen inom dessa områden. Rådet har statsmakternas uppdrag att

utveckla grundforskning beträffande vissa områden som offentlig sektor,

arbetsmarknad och kriminalvetenskap. Rådet arbetar även aktivt med frågor som

forskarrörlighet, jämställdhet, nyttiggörande av kunskap samt med

jävsproblematiken. HSFR bedriver härutöver en förtjänstfull utåtriktad

verksamhet med t.ex. seminarier, publiceringsbidrag och forskningsinformation.

 Det finns inom HSFR:s ansvarsområde, inte minst inom de humanistiska

disciplinerna, ofta sämre möjligheter att fullfölja en forskarkarriär än vad som

är fallet inom t.ex. medicin, teknik och naturvetenskap. Inom många

forskningsområden finns det få andra finansieringskällor. Rådet har påvisat att

det finns stora behov av fler forskarassistent- och doktorandtjänster.

Regeringen förordar att rådet för inrättande av sådana tillförs ytterligare

medel (5 000 000 kronor).

 Ungdomsstyrelsen har på regeringens uppdrag utrett ungdomsforskningens

framtida inriktning, organisation och finansiering. Detta beskrivs närmare i

Inrikesdepartementets avsnitt i 1996 års forskningsproposition.

Forskningsrådsnämnden (FRN) har haft uppdraget att bygga upp en bred

tvärvetenskaplig kompetens med avseende på ungdomsforskning. Regeringen anser

att initieringsfasen nu kan ses som avslutad och att det fortsatta ansvaret för

stödet till detta forskningsområde bör ges till HSFR. De medel som riksdagen

tidigare avsatt för ungdomsforskning bör även fortsättningsvis användas för

detta ändamål och de medel som tidigare anvisats till FRN bör i enlighet härmed

överföras till förevarande anslag (4 500 000 kronor).

 Regeringen avser att ge HSFR i uppdrag att i samråd med övriga berörda

myndigheter m.fl. inom området, utreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad och

utveckling av sektorsforskning inom kulturområdet. Frågor rörande detta

behandlas i Kulturdepartementets avsnitt i forskningspropositionen, prop.

1996/97:5. Medel för ändamålet, 2,5 miljoner kronor, har reserverats inom

utgiftsområde 17, anslaget J 1. Forsknings- och utvecklingsfrågor inom

kulturområdet.

 Regeringen har, i enlighet med riksdagens beslut med anledning av

propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop.

1994/95:164, bet. 1994/95 UbU:18, rskr. 1994/95:405), i mars 1996 beslutat om

fördelning av medel för tjänster som forskarassistenttjänster för

underrepresenterat kön. Medel har i enlighet med beslutet förts från anslaget C

47. Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning, anslagsposten 3. Nya

professurer och forskarassistentjänster m.m. till förevarande anslag (2 000 000

kronor).

 Medel för en tjänst för B.[REDACTED_EFTERNAMN] har beräknats under anslaget.

 HSFR är svenskt kontaktorgan för samarbete med Europeiska universi-

tetsinstitutet (European University Institute, EUI) i Florens. EUI bedriver

forskarutbildning och forskning inom rättsvetenskap, samhällsvetenskap och

humaniora. De sex ursprungliga medlemsländerna i EU bildade institutet år 1972

genom en konvention, till vilken fogats ett protokoll som reglerar privilegier

och immuniteter för institutet. De nya medlemsstaterna har efter hand anslutit

sig till konventionen. Konventionen har reviderats år 1992. Sverige har, utan

att vara medlem i institutet, genom ett särskilt avtal kunnat sända

forskarstuderande till EUI. I artikel 4.1. i anslutningsakten till fördraget

mellan unionens medlemsländer och bl.a. Sverige, förbinder sig Sverige att

ansluta sig till de avtal som de tidigare medlemsländerna ingått. Regeringen

föreslår i prop. 1996/97:5 riksdagen att dels godkänna konventionen den 19 april

1972 om grundandet av ett europeiskt universitetsinstitut och en konvention från

år 1992 om ändring av konventionen, dels anta förslag till lagändring i lagen

(1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall så att den även omfattar

EUI. Under förutsättning att dessa förslag godkänns av riksdagen föreslår

regeringen att HSFR anvisas medel under anslaget D 19 Europeisk forskningssam-

verkan för täckande av kostnaderna för ett svenskt medlemsskap i EUI.

 Finansieringen av SCASSS har under budgetåret 1995/96 skett genom att en

särskilt angiven del avdelats under anslaget. HSFR har efter hörande av

universiteten utsett en styrelse för SCASSS. Kollegiet, som är förlagt till

Uppsala och har en administrativ anknytning till Uppsala universitet, har

viktiga uppgifter på det internationella planet. Det utgör en nationell resurs i

det svenska forskningssystemet. Regeringen avser att till SCASSS för budgetåret

1997 avsätta 9 miljoner kronor under en egen anslagspost under förevarande

anslag.

 Regeringen föreslår av statsfinansiella skäl en besparing på HSFR:s anslag med

32,2 miljoner kronor.

 Övriga bedömningar och förslag som berör HSFR, avseende forskningsrådens

organisation, forskningsrådens rätt att inrätta professurer, genusforskning samt

tvärvetenskap redovisas i regeringens forskningsproposition, prop. 1996/97:5.

 Regeringens bedömning är att de övergripande målen för den verksamhet HSFR

ansvarar för bör kvarstå.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 216 757 000 kronor och för år 1999

till 223 492 000 kronor.

D 4. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning

1994/95 Utgift 7 1741 Anslagssparande 1 075

1995/96 Anslag 15 351 Utgiftsprognos 14 426

 därav 1996 10 307

1997 Förslag 7 795

1998 Beräknat 8 061

1999 Beräknat 8 327

1 Beloppen anges i tusental kr

Medlen disponeras för Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådets

förvaltning.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslagssparande om

1 075 000 kronor

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag: 7 795 tkr |

--------------------------------------------------------------------

HSFR:s årsredovisning visar att myndighetens ekonomiska resultat är

tillfredsställande. RRV har i en rapport pekat på vissa brister när det gäller

uppföljningen av forskningsprojekt. Regeringens bedömning och slutsatser med

anledning av rapporten framgår av det inledande avsnittet till

verksamhetsområdet. Mot bakgrund av de resultat myndigheten har redovisat drar

regeringen slutsatsen att verksamheten bedrivits på ett tillfredsställande sätt.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 8 061 000 kronor. och för år 1999

till 8 327 000 kronor.

D 5. Medicinska forskningsrådet: Forskning

1994/95 Utgift 394 4951) Reservation 22 428

1995/96 Anslag 552 004 Utgiftsprognos 568 491

 därav 1996 414 928

1997 Förslag 326 533

1998 Beräknat 336 330

1999 Beräknat 346 779

1 Beloppen anges i tusental kr

De övergripande målen för Medicinska forskningsrådet (MFR) är att främja och

stödja vetenskapligt betydelsefull forskning, verka för att information om

forskning sprids och samverka med andra myndigheter inom forskningens område.

MFR fördelar resurser för medicinsk forskning inklusive de farmaceutiska,

odontologiska och veterinärmedicinska områdena. Verksamheten syftar till att

genom stöd till forskning öka förståelsen av orsakerna till sjukdom och

härigenom förbättra förutsättningarna för att förebygga, diagnosticera och

behandla sjukdomar. De tre största målområdena är nervsystemet och dess

sjukdomar, mikrobiologi och infektionssjukdomar samt hjärta och kärl. Rådet

bidrar med ca 10 % av de offentliga medlen till medicinsk forskning.

 MFR stödjer forskning huvudsakligen genom bidrag till projekt och apparatur

samt finansiering av forskartjänster. Vid sidan av direkt forskningsstöd

bedriver MFR forskningsinformation t.ex. genom att framställa tryckt material,

bidra till anordnandet av utställningar samt fortbilda lärare och journalister.

MFR ger också ekonomiskt stöd och bedriver rådgivning inom försöksdjursområdet.

MFR är nationell programansvarig myndighet för det biomedicinska programmet inom

EU:s ramprogram för forskning och utveckling.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar en reservation om 22

428 000 kronor. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar en reservation om 5 891 000 kronor.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| För den kommande planeringsperioden skall de övergripande målen |

| för Medicinska forskningsrådet vara att främja och stödja |

| vetenskapligt betydelsefull forskning, verka för att |

| information om forskning sprids och samverka med andra |

| myndigheter inom forskningens område. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag: 326 533 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Svensk medicinsk forskning kännetecknas av ett omfattande internationellt

samarbete och har en framskjuten position med avseende på publiceringsstatistik

i internationella vetenskapliga tidsskrifter. Som framgår av redovisningen i

inledningen till verksamhetsområdet har MFR i huvudsak uppfyllt de övergripande

målen för verksamheten. Detta har skett t.ex. genom att öka resurser till yngre

forskare, stimulera internationell rörlighet och genom att utveckla verksamheten

med forskningsinformation. Under den kommande perioden avser rådet bl.a. att

verka för förnyelse och flexibilitet i forskningsmiljöer och att ytterligare

förstärka stödet till yngre forskare

 MFR:s arbetsformer har debatterats livligt under de senaste åren. Kritiken har

berört bl.a. beslutsformerna, frågan om gynnande av forskare i råd och

beredningsgrupper, uppföljningen och kontrollen av medelsanvändningen samt

fördelningen av medel och tjänster till kvinnor. Eftersom rådet är en offentlig

myndighet har dess verksamhet kunnat granskas i detalj av utomstående. Rådet har

till följd av analyser av bl.a. RRV och av regeringsbeslut, men också som

resultat av självprövning, vidtagit olika åtgärder för att komma tillrätta med

problemen. Rådet redovisar i sin senaste anslagsframställning ett program med

specificerade åtgärder för att öka andelen kvinnor bland rådets anslagsmottagare

och innehavare av forskartjänster. Problemen synes i allt väsentligt vara

åtgärdade även om rådet har anledning att kontinuerligt följa upp dessa frågor.

 Regeringen föreslår med hänvisning till det statsfinansiella läget en

minskning av MFR:s anslag med 52,1 miljoner kronor.

 Regeringen föreslår vidare att medel för försöksdjursverksamhet överförs från

MFR:s förvaltningsanslag (D 6 Medicinska forskningsrådet: Förvaltning) till

förevarande anslag (4 000 000 kronor).

 Regeringen har, i enlighet med riksdagens beslut med anledning av

propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop.

1994/95:164, bet. 1994/95 UbU:18, rskr. 1994/95:405), i mars 1996 beslutat om

fördelning av medel för tjänster som forskarassistenttjänster för

underrepresenterat kön. Medel har i enlighet med beslutet förts från anslaget C

47. Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning, anslagsposten 3. Nya

professurer och forskarassistentjänster m.m. till förevarande anslag (1 800 000

kronor).

 Bedömningar och förslag som berör MFR avseende forskningsrådens organisation,

forskningsrådens rätt att inrätta professurer, genusforskning samt tvärvetenskap

redovisas i regeringens forskningsproposition (prop. 1996/97:5).

 Regeringens bedömning är att de övergripande målen för den verksamhet MFR

ansvarar för bör kvarstå.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 336 330 000 kronor och för år 1999

till 346 779 000 kronor.

D 6. Medicinska forskningsrådet: Förvaltning

1994/95 Utgift 11 7451) Anslagssparande 2 382

1995/96 Anslag 20 302 Utgiftsprognos 20 109

 därav 1996 15 580

1997 Förslag 9 771

1998 Beräknat 10 103

1999 Beräknat 10 435

1 Beloppen anges i tusental kr

Medlen disponeras för Medicinska forskningsrådets (MFR) förvaltning.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslagssparande om

2 382 000 kronor.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag: 9 771 tkr |

--------------------------------------------------------------------

MFR:s årsredovisning visar att myndighetens ekonomiska resultat är

tillfredsställande. RRV har i en rapport pekat på vissa brister när det gäller

uppföljningen av forskningsprojekt. Regeringens bedömning och slutsatser med

anledning av rapporten framgår av det inledande avsnittet till

verksamhetsområdet. Mot bakgrund av de resultat myndigheten har redovisat drar

regeringen slutsatsen att verksamheten bedrivs på ett tillfredsställande sätt.

 Regeringen föreslår att de medel för försöksdjursverksamhet som innevarande år

anvisats under förevarande anslag i stället anvisas under anslaget D 5.

Medicinska forskningsrådet: forskning eftersom detta står i bättre

överensstämmelse med medlens användning (4 000 000 kronor)

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 10 103 000 kronor och för år 1999

till 10 435 000 kronor.

D 7. Naturvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

1994/95 Utgift 585 7081) Reservation 41 886

1995/96 Anslag 900 017 Utgiftsprognos 892 679

 därav 1996 622 537

1997 Förslag 525 426

1998 Beräknat 541 189

1999 Beräknat 558 002

1 Beloppen anges i tusental kr

Naturvetenskapliga forskningsrådets (NFR) uppgift är att främja och stödja

vetenskapligt betydelsefull forskning inom biologi, fysik, geovetenskaper, kemi

och matematik. Genom olika stödformer som projektanslag tjänster, och medel till

utrustning kan rådet dels stödja etablerad forskning av hög kvalitet, dels

bygga upp forskning inom nya betydelsefulla områden. Rådet skall också arbeta

med forskningsinformation.

 Rådet ansvarar vidare för medelsfördelning till nationella forskningsan-

läggningar och till energirelaterad grundforskning. NFR är svenskt kontaktorgan

för flera internationella forskningsorganisationer och har programansvar för

vissa av EU:s forskningsprogram.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar en reservation på 41

886 000 kronor. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar en reservation om 49 224 000 kronor.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| För den kommande planeringsperioden skall de övergripande målen |

| för Naturvetenskapliga forskningsrådet vara att främja och stödja|

| vetenskapligt betydelsefull forskning, verka för att |

| information om forskning sprids och samverka med andra |

| myndigheter inom forskningens område. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag: 525 426 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Enligt NFR:s redovisning i fördjupad anslagsframställning och årsredovisning

har svensk naturvetenskaplig forskning en mycket god kvalitet. Som framgår av

bedömningarna och slutsatserna i inledningen till verksamhetsområdet har rådet i

hög grad förmått uppfylla de uppställda målen för verksamheten. Arbetet har

inriktats mot såväl förnyelse av forskningen som mot den internationella

anknytningen. Rådet utför ett gott kvalitetsarbete genom regelbundna

internationella utvärderingar av forskning. Sådana har under perioden genomförts

i form av s.k. storutvärderingar där hela forskningsområden granskas. Under den

kommande perioden avser rådet att i samverkan med högskolorna öka sina insatser

för forskningens förnyelse.

 Regeringen föreslår med hänvisning till det statsfinansiella läget en

minskning av NFR:s anslag med 85 miljoner kronor.

 Regeringen har, i enlighet med riksdagens beslut med anledning av

propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop.

1994/95:164, bet. 1994/95 UbU:18, rskr. 1994/95:405), i mars 1996 beslutat om

fördelning av medel för tjänster som forskarassistenttjänster för

underrepresenterat kön. Medel har, i enlighet med beslutet, förts från anslaget

C 47. Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning, anslagsposten 3. Nya

professurer och forskarassistentjänster m.m. till förevarande anslag (2 500 000

kronor).

 Övriga bedömningar och förslag som berör NFR, avseende forskningsrådens

organisation, forskningsrådens rätt att inrätta professurer, genusforskning samt

tvärvetenskap, redovisas i regeringens forskningsproposition (prop. 1996/97:5).

 Regeringens bedömning är att de övergripande målen för den verksamhet NFR

ansvarar för bör kvarstå.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 541 189 000 kronor och för år 1999

till 558 002 000 kronor.

D 8. Naturvetenskapliga forskningsrådet : Förvaltning

1994/95 Utgift 17 3291) Anslagssparande 928

1995/96 Anslag 27 644 Utgiftsprognos 28 221

 därav 1996 19 127

1997 Förslag 18 773

1998 Beräknat 19 390

1999 Beräknat 20 048

1 Beloppen anges i tusental kr

Medlen disponeras för Naturvetenskapliga forskningsrådets (NFR) förvaltning.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslagssparande om

928 000 kronor.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag: 18 773 tkr |

--------------------------------------------------------------------

NFR:s årsredovisning visar att myndighetens ekonomiska resultat är

tillfredsställande. RRV har i en rapport pekat på vissa brister när det gäller

uppföljningen av forskningsprojekt. Regeringens bedömning och slutsatser med

anledning av rapporten framgår av det inledande avsnittet till

verksamhetsområdet. Mot bakgrund av de resultat myndigheten har redovisat drar

regeringen slutsatsen att verksamheten bedrivs på ett tillfredsställande sätt.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 19 390 000 kronor och för år 1999

till 20 048 000 kronor.

D 9. Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

1994/95 Utgift 257 3401) Reservation 69 900

1995/96 Anslag 463 978 Utgiftsprognos 489 542

 därav 1996 353 000

1997 Förslag 272 237

1998 Beräknat 280 404

1999 Beräknat 289 116

1 Beloppen anges i tusental kr

Teknikvetenskapliga forskningsrådets (TFR) uppgift är att stärka och bygga upp

svensk teknisk grundforskning och forskarutbildning. TFR skall göra långsiktiga

insatser för kunskapsuppbyggande forskning inom teknik- och vetenskapsområden

som har relevans för svenskt näringsliv och andra samhällssektorer.

 Rådets stöd till yngre forskare avser bl.a. finansiering av s.k. TFR-

doktorander, doktorander i projekt, forskarassistenter, postdoktorer, ut-

landsdoktorander och industridoktorander. TFR stödjer även s.k. adjungerade

industriforskare till industriforskningsprojekt med väsentligt inslag av teknisk

grundforskning.

 Medel för Rådets för högpresterande datorsystem (HPD-rådet) verksamhet, som

startade den 1 juli 1994, anvisas inom förevarande anslag.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar en reservation om 69

900 000 kronor. Prognosen för anslagsbelastningen för innevarande budgetår visar

en reservation om 44 336 000 kronor.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| För den kommande planeringsperioden skall de övergripande målen |

| för Teknikvetenskapliga forskningsrådet vara att främja och stödja|

| vetenskapligt betydelsefull forskning, verka för att |

| information om forskning sprids och samverka med andra |

| myndigheter inom forskningens område. |

| Det övergripande målet för HPD-rådet är att finansiera högpreste-|

| rande datorsystem för forskning vid universitet och högskolor |

| och hos andra avnämare. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag: 272 237 tkr |

--------------------------------------------------------------------

TFR har det senaste året genomfört en utvärdering av den tillämpade matematiken

och av teknisk bullerforskning. För de kommande åren avser TFR främja en

internationellt stark teknikvetenskaplig grundforskning inom landet, stärka och

förnya den tekniska forskarutbildningen samt inrikta förnyelsearbetet på att

stödja strategiskt viktiga men eftersatta områden och expansiva områden av

betydelse för dagens och morgondagens svenska tillväxtindustri.

 Regeringen har, i enlighet med riksdagens beslut med anledning av

propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop.

1994/95:164, bet. 1994/95 UbU:18, rskr. 1994/95:405) i mars 1996 beslutat om

fördelning av medel för tjänster som forskarassistenttjänster för

underrepresenterat kön. Medel har, i enlighet med beslutet, förts från anslaget

C 47. Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning, anslagsposten 3. Nya

professurer och forskarassistentjänster m.m. till förevarande anslag (2 700 000

kronor).

 HPD-rådet fullgör sin uppgift främst genom stöd till nationell spetsbe-

räkningskapacitet men även genom stöd till kompetensuppbyggnad, liksom till viss

annan utrustning och verksamhet. Insatserna skall vara nationella och

långsiktiga. Rådet har en hög ambitionsnivå och har gjort större insatser vid

Parallelldatorcentrum vid KTH och Nationellt Superdatorcentrum vid Linköpings

Universitet.

 Regeringen föreslår av statsfinansiella skäl en minskning av TFR:s anslag med

43,8 miljoner kronor.

 Övriga bedömningar och förslag som berör TFR, avseende forskningsrådens

organisation, forskningsrådens rätt att inrätta professurer, genusforskning samt

tvärvetenskap, redovisas i regeringens forskningsproposition, prop. 1996/97:5.

 Regeringens bedömning är att de övergripande målen för den verksamhet TFR

ansvarar för bör kvarstå.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 280 404 000 kronor och för år 1999

till 289 116 000 kronor.

D 10. Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning

1994/95 Utgift 5 7801) Anslagssparande 6 048

1995/96 Anslag 13 533 Utgiftsprognos 11 693

 därav 1996 8 638

1997 Förslag 9 244

1998 Beräknat 9 563

1999 Beräknat 9 887

1 Beloppen anges i tusental kr

Medlen disponeras för Teknikvetenskapliga forskningsrådets förvaltning.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslagssparande om

6 048 000 kronor.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag: 9 244 tkr |

--------------------------------------------------------------------

RRV har i en rapport pekat på vissa brister när det gäller uppföljningen av

forskningsprojekt. Regeringens bedömning och slutsatser med anledning av

rapporten framgår av det inledande avsnittet till verksamhetsområdet. RRV har

pekat på vissa svagheter i TFR:s årsredovisning; framför allt kan noteras att

verksamhetens samtliga kostnader inte redovisats per verksamhetsgren. Rådet har

vidtagit åtgärder för att rätta till påvisade brister.

 RRV:s granskning har inte föranlett några påpekanden utöver vad som anförts

ovan.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 9 563 000 kronor och för år 1999

till 9 887 000 kronor.

D 11. Rymdforskning

1994/95 Utgift 73 6831) Reservation 248

1995/96 Anslag 65 125 Utgiftsprognos 65 373

 därav 1996 49 107

1997 Förslag 38 837

1998 Beräknat 40 002

1999 Beräknat 41 245

1 Beloppen anges i tusental kr

Från anslaget betalas kostnader för forskning inom Rymdstyrelsens verk-

samhetsområde.

 Rymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den

svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, särskilt för forskning och

utveckling.

 Rymdstyrelsens övergripande mål är att bidra till utvecklingen av svensk

rymdforskning och näringsverksamhet till högsta internationella nivå.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar en reservation om 248

000 kronor.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 38 837 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Rymdstyrelsen har i fördjupad anslagsframställning och årsredovisning redovisat

hur den svenska rymdforskningen sedan länge bedrivs i internationell samverkan.

Svenska forskargrupper deltar i ett flertal internationella forskningsprogram

och projekt. I de utvärderingar som gjorts inom ramen för NFR:s övergripande

utvärderingar av den svenska fysiken respektive geovetenskaperna, får den

rymdrelaterade forskningen mycket goda vitsord. Ett stort antal vetenskapliga

och tekniska artiklar har publicerats samtidigt som en god grund har lagts för

den framtida forskningsverksamheten. En ökad satsning har gjorts på finansiering

av forskarstuderande, vilket Rymdstyrelsen bedömer bör avspegla sig i ett ökande

antal examina under de närmast kommande åren.

 Rymdstyrelsens verksamhet beskrivs även i den forskningspolitiska

propositionen under Närings- och handelsdepartementets verksamhetsområde.

 Av Rymdstyrelsens redovisningar framgår att verksamheten varit framgångsrik.

Regeringen drar slutsatsen att Rymdstyrelsen i hög grad förmått uppfylla de

uppställda målen för verksamheten.

 Regeringen har inom ramen för förevarande anslag beräknat medel för vissa

merkostnader till följd av att Rymdstyrelsen skall betala lokalkostnader i

anslutning till den forskningsverksamhet myndigheten finansierar. Principen om

full kostnadstäckning beskrivs närmare i avsnitt 5. Universitet och högskolor.

 Regeringen föreslår av statsfinansiella skäl en minskning av anslaget för

rymdforskning med 6,2 miljoner kronor.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 40 002 000 kronor och för år 1999

till 41 245 000 kronor.

D 12. Rådet för forskning om universitet och högskolor

1994/95 Utgift 8 1701) Reservation 462

1995/96 Anslag 12 149 Utgiftsprognos 11 857

 därav 1996 8 828

1997 Förslag 8 207

1 Beloppen anges i tusental kr

Anslaget avser utgifter för Rådets för forskning om universitet och högskolor

verksamhet. Rådets uppgifter är att främja och stödja forskning och

utvecklingsarbete rörande universitet och högskolor samt att verka för att

information om och resultat av forskning och utvecklingsarbete inom rådets

ansvarsområde sprids. Anslaget avser också rådets förvaltningskostnader.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar en reservation om 462

000 kronor.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag: 8 207 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Rådet för forskning om universitet om högskolor har under budgetåret 1994/95

fördelat medel till forskningsprojekt, konferenser, publiceringsstöd,

internationellt samarbete m.m. Resultatet av rådets arbete är enligt regeringens

uppfattning tillfredsställande.

 Riksdagen har beslutat att den verksamhet som finansieras av rådet för

forskning om universitet och högskolor fr.o.m. budgetåret 1998 skall bedrivas

genom stöd från forskningsorgan som finansierar forskning av liknande slag och

vägas mot andra angelägna ändamål inom berörda forskningsområden.

 Fram till rådets nedläggning år 1998 bör Rådets verksamhet bedrivas enligt

samma riktlinjer som tidigare. Övriga frågor som rör rådet behandlas i den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5).

D 13. Kungl. biblioteket

1994/95 Utgift 119 6091) Anslagssparande 33 816

1995/96 Anslag 263 754 Utgiftsprognos 195 523

 därav 1996 133 000

1997 Förslag 190 162

1998 Beräknat 195 552

1999 Beräknat 201 259

1 Beloppen anges i tusental kr

Kungl. biblioteket (KB) är Sveriges nationalbibliotek och skall som sådant

främja svensk informationsförsörjning genom att samla, bevara och tillhandahålla

det svenska trycket och förvärva utländsk litteratur, framställa

nationalbibliografiska produkter samt stödja svenskt biblioteksväsen med

centrala insatser.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslagssparande om

33 816 000 kronor. Prognosen för anslagsbelastningen för innevarande budgetår

visar ett anslagssparande om 102 047 000 kronor. Det prognostiserade

anslagssparandet förklaras dels av att utgifter för vissa beslutade projekt

uppkommer först budgetåret 1997, dels av att vissa hyreskostnader uteblivit på

grund av om- och tillbyggnadsarbete. Anslagssparandet beräknas användas under

planeringsperioden.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| Kungl. biblioteket (KB) skall främja svensk |

| informationsförsörjning genom att samla, bevara och |

| tillhandahålla det svenska trycket och förvärva utländsk |

| litteratur, framställa nationalbibliografiska produkter samt |

| stödja svenskt biblioteksväsen med centrala insatser. |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 190 162 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Kungliga bibliotekets årsredovisning visar att KB, trots vissa problem i samband

med bl.a. om- och tillbyggnaden av lokalerna i Humlegården, uppehållit en

verksamhet som i många avseenden varit framgångsrik. Under år 1997 kommer KB att

kunna flytta in större delen av verksamheten i de ombyggda lokalerna och de

nytillkomna magasinen. Riksdagen har tidigare beslutat om medel för inredning

och utrustning av byggnaderna. KB:s organisation har under året varit föremål

för utredning och som en följd av detta har vissa förändringar genomförts.

 KB har genom sitt sekretariat BIBSAM sammanställt en rapport med en

undersökning och en analys av högskolebibliotekens utveckling särskilt ur

studenternas synvinkel. De olika delstudierna liksom den sammanfattande analysen

ger tillsammans en god bild av de svenska universitets- och högskolebiblioteken

och utgör ett ändamålsenligt underlag för en fortsatt utveckling av dessa

bibliotek.

 Det nationella biblioteksdatasystemet (LIBRIS), ett av de första i sitt slag i

världen, behöver förnyas för att kunna fungera i en modern datamiljö. Ett

systemskifte av detta slag fordrar såväl investeringar i ny teknik som visst

utvecklingsarbete. Regeringen förordar en ökning av KB:s anslag för en förnyelse

av LIBRIS och för att systemet skall kunna utnyttjas optimalt och avgiftsfritt

inom det svenska bibliotekssystemet

(11 miljoner kronor). Härigenom blir det möjligt för KB att tillhandahålla

LIBRIS i utvecklad form utan att debitera användarna av systemet.

 Systemet med ansvarsbibliotek syftar till att skapa ett nationellt infor-

mationsförsörjningssystem på hög internationell nivå och stärka forsk-

ningsbibliotekens utåtriktade verksamhet. Regeringen föreslår att systemet byggs

ut. KB bör i detta sammanhang särskilt uppmärksamma den växande kvinno, mans-

och genusforskningens behov. De kvinnohistoriska samlingarna vid Göteborgs

universitet innebär att det där bör finnas särskilda förutsättningar för en

vidare utveckling inom området. Regeringen föreslår att KB tilldelas 500 000

kronor för uppbyggnad av en ansvarsbiblioteksfunktion med avseende på kvinno-,

mans- och genusforskning.

 Stiftelsen Svenska Barnboksinstitutet har uppgifter som i praktiken motsvarar

en ansvarsbiblioteksfunktion inom barnboksområdet och har genom KB ett

statsbidrag. Institutet bedriver en kvalificerad verksamhet såväl nationellt som

internationellt. Svenska Barnboksinstitutet har utarbetat en strategi för

utveckling och för utnyttjande av ny teknik som ger institutet möjlighet att

effektivisera insatserna inom sitt ansvarsområde. Institutet behöver en teknisk

upprustning. Regeringen föreslår en ökning av bidraget till Svenska

Barnboksinstitutet med 400 000 kronor.

 Övriga slutsatser och förslag beträffande KB redovisas i regeringens

forskningsproposition (prop 1996/97:5).

 Regeringens bedömning är att de övergripande målen för den verksamhet som KB

ansvarar för bör kvarstå.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 195 552 000 kronor och för år 1999

till 201 259 000 kronor.

D 14. Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek

1994/95 Utgift 7 3961) Anslagssparande 133

1995/96 Anslag 11 971 Utgiftsprognos 12 205

 därav 1996 8 137

1997 Förslag 8 029

1998 Beräknat 8 281

1999 Beräknat 8 538

1 Beloppen anges i tusental kr

Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek (SPPB) är ett vetenskapligt bibliotek

med nationellt ansvar för referens- och beståndsservicen inom ämnesområdena

psykologi, pedagogik och folkbildningsforskning.

 SPPB:s övergripande mål är att med beaktande av förutsättningarna inom resp.

område samla, beskriva, bevara och tillhandahålla svenska och utländska skrifter

och annat informationsmaterial inom sina ämnesområden.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslagssparande om

133 000 kronor.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| SPPB:s övergripande mål skall för planeringsperioden vara att med|

| beaktande av förutsättningarna inom resp. område samla, beskriva,|

| bevara och tillhandahålla svenska och utländska skrifter och |

| annat informationsmaterial inom sina ämnesområden. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 8 029 tkr |

--------------------------------------------------------------------

SPPB har lämnat en resultatredovisning i årsredovisningen, vilken har utvecklats

i den fördjupade anslagsframställningen. SPPB redovisar också två undersökningar

som myndigheten låtit göra. Sedan år 1993 gör SPPB årliga

användarundersökningar, som år 1995 byggts ut till att gälla inte bara

kvantitets- utan även kvalitetsaspekter. SPPB har därutöver låtit göra en

utvärdering av kvaliteten på verksamheten sedd ur ett användar- eller

kundperspektiv, vilket inneburit en förtjänstfull problematisering av kvali-

tetsaspekten. Av redovisningarna framgår att verksamheten varit framgångsrik och

vuxit i omfattning. Såväl antalet besökande som antalet fjärrlån har ökat

markant. Forskares och andra användares möjligheter att återfinna information

inom SPPB:s ansvarsområde har också väsentligen förbättrats genom bibliotekets

utvecklingsarbete inom dataområdet. Kvaliteten på verksamheten framstår som god.

 SPPB deltar i flera internationella projekt och nätverk, inte minst inom ramen

för EU-samarbetet. Under året har folkbildningsforskning tillkommit som nytt

ansvarsområde.

 Regeringens bedömning är att de övergripande målen för den verksamhet SPPB

ansvarar för bör kvarstå.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 8 281 000 kronor och för år 1999

till 8 538 000 kronor.

D 15. Institutet för rymdfysik

1994/95 Utgift 38 1371) Anslagssparande 5 066

1995/96 Anslag 57 600 Utgiftsprognos 57 619

 därav 1996 39 503

1997 Förslag 36 434

1998 Beräknat 37 600

1999 Beräknat 38 802

1 Beloppen anges i tusental kr

Institutets för rymdfysik (IRF) uppgift är att bedriva och främja forskning,

utbildning och utvecklingsarbete samt mät- och registreringsverksamhet inom

främst området rymdfysik och inom sitt verksamhetsområde medverka vid

forskarutbildning som anordnas bl. a. vid universiteten i Uppsala och Umeå.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslagssparande om

5 066 000 kronor.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| Institutets för rymdfysik övergripande mål skall för |

| planeringsperioden vara att bedriva grundforskning och |

| utbildning i ämnet rymdfysik samt att stödja den tekniska |

| utvecklingen inom rymdteknologi och informationsteknologi. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 36 434 tkr |

--------------------------------------------------------------------

IRF har god kvalitet på sin verksamhet. Institutets verksamhetsmål har uppfyllts

till största delen med undantag för ett delprogram, området radiofjärranalys,

som lagts ner i avsaknad av externt stöd. IRF önskar utvidga sin medverkan i

såväl forskarutbildningen som grundutbildningen inom sitt verksamhetsområde.

 IRF redovisar i fördjupad anslagsframställning och årsredovisning att

institutets verksamhet ligger långt framme inom rymdforskningsområdet, speciellt

vad avser experimentell forskning från rymdfarkoster/satelliter, men även på

marksidan inom radarområdet. Forskare vid IRF har deltagit i ett flertal

internationella projekt.

 IRF använder sig av olika kvalitetsmått för att beskriva verksamhetens

kvalitet. Ett kvalitetsmått är antalet publicerade vetenskapliga rapporter. Av

IRF:s redovisning framgår att publikationsfrekvensen per forskare vid IRF har

ökat under den senaste femårsperioden. Institutet visar på en kraftig ökning av

antalet parallellt pågående satellitprojekt under den sista femårsperioden.

IRF:s bedömning är att institutets forskare därmed i högre grad än tidigare

bundits till projektarbete - ett arbete som kan betraktas som en långsiktig

investering för framtida forskning. Av IRF:s redovisning drar regeringen

slutsatsen att IRF i hög grad har förmått uppfylla målen för verksamheten.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 37 600 000 kronor och för år 1999

till 38 802 000 kronor.

D 16. Polarforskningssekretariatet

1994/95 Utgift 16 8461) Anslagssparande 5 991

1995/96 Anslag 31 710 Utgiftsprognos 28 838

 därav 1996 26 113

1997 Förslag 21 850

1998 Beräknat 22 350

1999 Beräknat 22 876

1 Beloppen anges i tusental kronor

Polarforskningsekretariatets övergripande mål är att främja och samordna

svensk polarforskning på hög internationell nivå.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslagssparande om

5 991 000 kronor.

 Polarforskningssekretariatet har till uppgift att planera och genomföra

expeditioner till polarområdena och bevaka den internationella utvecklingen på

området.

 Polarforskningssekretariatet skall dessutom verka för ett förbättrat skydd av

miljön i polartrakterna. Sedan den 1 juli 1994 är sekretariatet även till-

ståndsmyndighet för svenskars vistelse och verksamhet i Antarktis. Under den

kommande perioden planeras två större forskningsexpeditioner, en till det

kanadensiska Arktis och en till Antarktis. Forskningens tyngdpunkt finns inom

miljörelaterade projekt som kan bidra till kunskapen om de processer som

påverkar den globala miljön.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| För den kommande planeringsperioden skall |

| Polarforskningssekretariatets övergripande mål vara att att |

| främja och samordna svensk polarforskning på hög internationell |

| nivå. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag: 21 850 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Polarforskningssekretariatet har i fördjupad anslagsframställning och

årsredovisning redovisat hur verksamheten byggts upp under en tioårsperiod till

dagens nivå där ett par hundra svenska forskare är engagerade i polarforskning.

Årligen deltar många av dessa i forskningsexpeditioner till Arktis och

Antarktis. Regeringen bedömer att sekretariatets verksamhet väl uppfyller

angivna mål.

 Under den senaste treårsperioden har verksamheten bedrivits över stora delar

av polarområdena med tyngdpunkter i Antarktis, på Svalbard samt i ryska Arktis.

De nordiska länderna har utvecklat ett kostnadseffektivt samarbete i Antarktis.

Sekretariatets miljöverksamhet har förändrats och blivit mer omfattande till

följd av det nya ansvaret för tillståndsgivning för vistelse i Antarktis.

 Den utökade verksamheten i Arktis som sekretariatet planerar är angelägen då

Arktis är ett svenskt närområde. Rysslands ökade öppenhet har medfört

möjligheter till samarbete som ger ny kunskap om bl.a. miljöproblem som kräver

akuta åtgärder. De vetenskapliga frågeställningarna i Antarktis är fortsatt

angelägna, t.ex. inom klimatforskning. Verksamheten i Antarktis bör

konsolideras, bl.a. i internationella samarbetsprojekt som ger goda möjligheter

för svenska forskare. Stor vikt bör även läggas vid forskningsplanering i nära

samverkan med forskningsfinansiärerna. Strävan bör vara att skapa goda

förutsättningar för såväl etablerade forskare som för doktorander inom de

aktuella områdena i syfte att bygga upp ett stabilt polarforskningssamhälle i

Sverige.

 Verksamheten präglas av en mycket ojämn kostnadsfördelning över tiden till

följd av stor belastning vid genomförande av expeditioner. Detta innebär att

regeringen kan ha anledning att pröva frågan om fördelning av kostnaderna för

sekretariatets verksamhet mellan budgetåren 1997 och 1998, genom omfördelning av

resurser inom verksamhetsområdet Nationella och internationella

forskningsresurser. Ett eventuellt ökat behov av medel under budgetåret 1997

motsvaras av ett minskat behov av medel under budgetåret 1998.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 22 350 000 kronor och för år 1999

till 22 876 000 kronor.

D 17. Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan Sverige och EU

1995/96 Anslag 11 9011) Utgiftsprognos 10 184

 därav 1996 9 900

1997 Förslag 9 506

1998 Beräknat 9 839

1999 Beräknat 10 181

1 Beloppen anges i tusental kr

Rådets övergripande mål är att svara för samordning inom landet av det samarbete

mellan Sverige och EU som avser forskning och teknisk utveckling. Rådet skall

vara ett nationellt kontaktorgan för samarbetet.

 Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett

anslagssparande om 1 717 000 kronor. Det prognostiserade anslagssparandet

förklaras av att myndigheten är relativt nybildad (juli 1994) och av att

verksamheten fortfarande är under uppbyggnad samt av att utgifter för vissa

beslutade projekt uppkommer först under budgetåret 1997.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| Rådets övergripande mål skall för planeringsperioden vara att |

| svara för samordning inom landet av det samarbete mellan |

| Sverige och EU som avser forskning och teknisk utveckling. |

| Rådet skall vara nationellt kontaktorgan för samarbetet. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 9 506 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Rådet har undantagits från kraven på resultatredovisning enligt 9 § förordningen

(SFS 1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning för

budgetåret 1994/95. Rådets årsredovisning innehåller trots detta viss

resultatinformation vilken har vidareutvecklats i den fördjupade

anslagsframställningen. Av redovisningen framgår att verksamheten har varit

framgångsrik både vad gäller information och rådgivning men också samordning.

Den information rådet producerat har varit mycket efterfrågad. Rådet har

anpassat verksamheten till de ökade behoven av information vartefter Sveriges

deltagande har ökat. Även samordningsverksamheten har fyllt en viktig funktion.

 Mot bakgrund av bl.a. den redovisning rådet har lämnat i den fördjupade

anslagsframställningen och det snabbt ökande samarbetet med EU föreslår

regeringen en resursförstärkning för rådet som framför allt avser en utökning av

informations- och rådgivningsverksamheten. Genom resurstillskottet kan

förutsättningarna förbättras när det gäller att säkerställa ett ökat svenskt

deltagande i EU-samarbetet och därmed ett förstärkt stöd till svensk forskning

och utveckling från kommissionen. Förslaget om en förstärkning av EU/FoU-rådet

behandlas närmare i den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5).

 Regeringens bedömning är att de övergripande målen för den verksamhet EU/FoU-

rådet ansvarar för bör kvarstå.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 9 839 000 kronor och för år 1999

till 10 181 000 kronor.

D 18. Europeisk forskningssamverkan

1994/95 Utgift 384 1741) Anslagssparande 48 230

1995/96 Anslag 560 033 Utgiftsprognos 487 997

 därav 1996 385 880

1997 Förslag 317 367

1998 Beräknat 170 795

1999 Beräknat 175 149

1 Beloppen anges i tusental kr

Anslaget skall täcka utgifter för svenskt deltagande i sådan europeisk

forskningssamverkan som regleras genom regeringsavtal. Medlen disponeras av

olika ansvariga myndigheter enligt nedanstående sammanställning. Regeringen

avser att i regleringsbrev slutligt fördela medlen på angivna myndigheter.

1. Utgifter för svenskt deltagande i, dels den europeiska rymdorganisationen

ESA:s vetenskapliga program, dels ESA:s projekt vid Esrange. Rymdstyrelsen

disponerar medlen.

2. Utgifter för Sveriges bidrag till den europeiska kärnforskningsorganisationen

(CERN), den europeiska organisationen för astronomisk forskning rörande södra

stjärnhimlen (ESO), den europeiska konferensen för molekylärbiologi (CEBM), det

europeiska laboratoriet för molekylärbiologi (EMBL), den europeiska

synkrotronljuskällan (ESRF) och den europeiska fusionsforskningsansläggningen

(JET). Naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) disponerar medlen.

3. Utgifter för svenskt deltagande i Europeiska universitetsinstitutet.

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR) disponerar medlen.

4. Utgifter för Sveriges bidrag till deltagande i verksamheten vid Interna-

tionella institutet för tillämpad systemanalys (IIASA). Forskningsrådsnämnden

(FRN) disponerar medlen .

5. Utgifter för tull och mervärdesskatt på varor och tjänster för European

Incoherent Scatter Facility (EISCAT). Länsstyrelsen i Norrbottens län disponerar

medlen.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslags-sparande

på 48 230 000 kronor. Prognosen för anslagsbelastningen för innevarande budgetår

visar ett anslagssparande på 72 036 000 kronor. Det prognostiserade

anslagssparandet förklaras av att vissa uppskattade medlemsavgifter blivit lägre

än hittills beräknat.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 317 367 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Sverige har åtagit sig stora engagemang och håller en hög profil på sitt

internationella forskningssamarbete. Myndigheterna har genomgående redovisat

goda resultat inom sina respektive verksamhetsområden.

 Regeringens bedömning är att tilläggsfinansiering i anslutning till uni-

versitets och högskolors deltagande i EU-programmen normalt bör avsättas på

utförandenivå. Regeringen föreslår därför att forskningsrådens särskilda medel

för tilläggsfinansiering dras in som besparing. I den mån råden önskar avsätta

medel för tilläggsfinansiering får detta ske inom respektive råds

forskningsanslag. Utöver denna besparing föreslår regeringen en minskning av

anslaget till europeisk forskningssamverkan med 52,9 miljoner kronor.

Besparingarna föreslås med anledning av det statsfinansiella läget.

 För budgetåret 1998 beräknas en ytterligare minskning av anslaget om 149,9

miljoner kronor avseende i första hand deltagande i internationella

forskningsorganisationer. Regeringen avser att, vilket utförligare redovisas i

den forskningspolitiska propositionen, senare fatta beslut om en översyn av

Sveriges deltagande i storskaligt internationellt forskningssamarbete.

 Frågor rörande Europeisk forskningssamverkan behandlas även i den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5).

 Regeringen planerar att fördela anslaget enligt följande:

1. Rymdforskning 98 000 000 kr

2. Samarbete inom NFR:s område 191 609 000 kr

3. Samarbete inom HSFR:s område 3 000 000 kr

4. Samarbete inom FRN:s område 7 196 000 kr

5. EISCAT 1 439 000 kr

6. Till regeringens disposition 16 123 000 kr

D 19. Särskilda utgifter för forskningsändamål1)

1994/95 Utgift 192 7072) Reservation 4 851

1995/96 Anslag 140 3533) Utgiftsprognos 124 417

 därav 1996 83 901

1997 Förslag 104 366

1998 Beräknat 106 662

1999 Beräknat 109 480

1 Motsvarar anslagen D 20. Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål och D

21. Vissa bidrag till forskningsverksamhet.

2 Beloppen anges i tusental kr

3 Regeringen har därutöver på tilläggsbudget föreslagit ytterligare 50 miljoner

kronor för budgetåret 1995/96.

Anslaget avser bidrag till forskningsverksamhet och vissa särskilda utgifter för

forskningsändamål. De tidigare två anslagen för dessa ändamål slås härigenom

samman till ett anslag.

 Anslaget avser att finansiera utgifter för följande verksamheter.

1. Bidrag till Kungl. vetenskapsakademien

2. Bidrag till Svenska institutet i Rom

3. Bidrag till Svenska institutet i Athen

4. Bidrag till Svenska forskningsinstitutet i Istanbul

5. Bidrag till Nämnden för svenskt-amerikanskt forskarutbyte

6. Bidrag till Institutet för framtidsstudier

7. Bidrag till Svenska institutet

8. Till regeringens disposition

De tre medelhavsinstituten, Svenska institutet i Athen, Svenska institutet i

Rom och Svenska forskningsinstutet i Istanbul är enligt sina stadgar primärt

vetenskapliga institutioner med forskning och undervisning som huvuduppgifter.

Instituten skall främja svensk forskning, främst inom de klassiska

vetenskaperna, men även andra vetenskapsområden kan inrymmas.

 Svenska institutet i Athen är tillsammans med motsvarande institut i Danmark,

Finland och Norge delägare i det nordiska biblioteket i Athen. Driften av

biblioteket finansieras gemensamt av de deltagande instituten.

 Nämnden för svensk-amerikanskt forskarutbyte etablerades år 1952. Dess

verksamhet innebär huvudsakligen utdelande av stipendier.

 Institutet för framtidsstudier är en stiftelse med uppgift att bedriva

framtidsstudier, långsiktig analys och därmed sammanhängande verksamhet.

 Svenska institutet är en stiftelse med uppgift att informera om Sverige i

utlandet. En viktig uppgift för institutet är också att stipendiera svenska och

utländska akademiker och att ge stöd till internationella akademiska konferenser

och symposier. Utöver de medel som årligen anvisas institutet från anslag under

Utbildningsdepartementets huvudtitel, disponerar institutet genom en

engångssatsning år 1995 särskilda medel för anordnande av internationella

vetenskapliga konferenser och symposier.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar en reservation på 4

851 000 kronor. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar en reservation om 20 787 000 kronor.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 104 366 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Bidraget till Svenska institutet i Athen bör förstärkas med 500 000 kronor.

Förstärkningen möjliggör bl.a. finansiering av en biträdande föreståndare.

 Stiftelsens Institutet för framtidsstudier verksamhet utvärderades på uppdrag

av regeringen under år 1994. Utvärderarens samlade bedömning av institutet var

positiv, även om viss kritik riktades mot delar av verksamhetens inriktning.

Institutet reviderade med anledning av utvärderarens kritik delar av

forskningsprogrammet för perioden 1995-2000. Det är regeringens uppfattning att

institutets verksamhet väl svarar mot de mål som anges i institutets stadgar.

 Regeringen föreslår att 4,6 miljoner kronor avseende stipendieverksamhet

överförs från det tidigare anslaget C 45 Övriga utgifter inom universitet och

högskolor till detta anslag.

 Under detta anslag föreslås medel för inrättande av tjänster för forskning med

ett genusperspektiv. Medlen beräknas under anslagsposten Till regeringens dis-

position. När tjänsternas placering är fastställd kommer medlen att ställas till

berörda högskolors disposition.

 Regeringen planerar att fördela anslaget enligt följande:

1. Bidrag till Kungl. vetenskapsakademien 29 210 000

2. Bidrag till Svenska institutet i Rom 6 504 000

3. Bidrag till Svenska institutet i Athen 2 449 000

4. Bidrag till Svenska forskningsinstitutet

 i Istanbul 1 744 000

5. Bidrag till Nämnden för svenskt-amerikanskt

 forskarutbyte 2 638 000

6. Bidrag till Institutet för framtidsstudier 11 864 000

7. Bidrag till Svenska institutet 24 228 000

8. Till regeringens disposition för särskilda

 utgifter för forskningsändamål 25 729 000

För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 106 662 000 kronor och för år 1999

till 109 480 000 kronor.

D 20. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning

1994/95 Utgift 118 2211) Reservation 3 897

1995/96 Anslag 158 390 Utgiftsprognos 162 287

 därav 1996 119 897

1997 Förslag 90 978

1998 Beräknat 93 707

1999 Beräknat 96 619

1 Beloppen anges i tusental kr

Medlen disponeras och fördelas av Forskningsrådsnämnden (FRN) för dyrbar

vetenskaplig utrustning. FRN skall i samverkan med andra forskningsfinansiärer

fördela medel för vetenskaplig utrustning som kostar mer än 2 miljoner kronor.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar en reservation på 3

897 000 kronor. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar att anslaget kommer att utnyttjas i sin helhet.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 90 978 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Anslaget används för att anskaffa och bygga upp forskningsutrustning med ett

värde över 2 miljoner kronor. Medel till utrustning för det tekni-ska

fakultetsområdet har under den senaste femårsperioden dominerat (35 %), följt av

medel till nationella och internationella anläggningar (23 %) och till det

naturvetenskapliga fakultetsområdet (19 %). Medelstilldelningen för utrustning

till de humanistiska, samhällsvetenskapliga, teologiska och juridiska

fakultetsområdena utgör tillsammans ca 5 % av anslagsförbrukningen.

 Förutsättningarna för finansiering av dyrbar vetenskaplig utrustning har under

den senaste femårsperioden i hög grad kommit att påverkas av faktorer som den

svenska kronans depreciering och kravet på universitet och högskolor att

lånefinansiera utrustning. De resursbegränsningar som detta fått till följd

ställer höga krav på prioritering bland ansökningarna om medel för

utrustningsinvesteringar.

 Det grundläggande kravet för att medel för investering i utrustning skall

beviljas är att de forskningsprojekt som motiverar investeringen bedöms hålla

hög kvalitet av den sakkunniggrupp som bereder ansökningarna. Andra krav är att

utrustningen skall vara en förutsättning för att projekten skall kunna

genomföras samt att investeringen är motiverad med hänsyn till koncentration och

profilering av forskningsresurserna nationellt och regionalt.

 Regeringen bedömer att systemet för fördelning av dyrbar vetenskaplig

utrustning fungerar väl.

 För år 1998 beräknas utgifterna uppgå till 93 707 000 kronor och för år 1999

till 96 619 000 kronor.

7.4 Bemyndiganden

Forskningsråden och FRN bör även för den aktuella planeringsperioden ges

möjlighet att göra åtaganden som omfattar mer långsiktigt projektstöd.

Regeringen föreslår därför att riksdagen bemyndigar regeringen att under år 1997

låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning

som finansieras under verksamhetsområdet Nationella och internationella

forskningsresurser som innebär åtaganden enligt följande uppställning (miljoner

kronor):

----------------------------------------------------------------------

|Anslag |År 1998|År 1999|År 2000|År 2001|År 2002|

----------------------------------------------------------------------

|D1. Forskningsrådsnämnden: |81 |68 |54 |41 |27 |

|Forskning och | | | | | |

|forskningsinformation | | | | | |

----------------------------------------------------------------------

|D3. Humanistisk- |140 |117 |94 |70 |47 |

|samhällsvetenskapliga | | | | | |

|forskningsrådet: Forskning | | | | | |

----------------------------------------------------------------------

|D5. Medicinska |227 |140 |87 |45 |34 |

|forskningsrådet: | | | | | |

|Forskning | | | | | |

----------------------------------------------------------------------

|D7. Naturvetenskapliga |370 |154 |93 |62 |43 |

|forskningsrådet: Forskning | | | | | |

----------------------------------------------------------------------

|D9. Teknikvetenskapliga |254 |159 |79 |48 |25 |

|forskningsrådet: Forskning | | | | | |

----------------------------------------------------------------------

|D20. Medel för |86 |54 |27 |16 |9 |

|dyrbar vetenskaplig | | | | | |

|utrustning | | | | | |

----------------------------------------------------------------------

|Summa: |1 158 |692 |434 |282 |185 |

----------------------------------------------------------------------