Regeringens proposition

1999/2000:97

Vissa organisatoriska frågor inom Försvarsmakten,

m.m.

Prop.

1999/2000:97

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 9 mars 2000

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Björn von[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Försvarsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Propositionen är en uppföljning av det inriktningsbeslut som riksdagen

fattade våren 1999 (prop. 1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat

försvar, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224, bet. 1998/99:UFöU1,

rskr. 1998/99:222) och kompletterar det förslag till förändringar av det

militära försvaret som regeringen förelade riksdagen hösten 1999 (prop.

1999/2000:30 Det nya försvaret).

Regeringen redovisar vissa frågor om militärdistrikten. Regeringen

föreslår att underhållsregementena skall läggas ned den 31 december

2001 och att en ny organisationsenhet för Försvarsmaktens

underhållstjänst och stödverksamhet skall inrättas den 1 januari 2002.

Verksamheten vid Muskö örlogsvarv skall inordnas i den nya organisa-

tionsenheten för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet

varvid organisationsenheten Muskö örlogsvarv avvecklas. Regeringen

föreslår vidare en delvis förändrad organisation för Försvarsmaktens

skolor och centrum.

Regeringen redovisar därefter Högkvarterets organisation och verk-

samhetsledningen inom Försvarsmakten. Regeringen redovisar även om-

fattning och lokalisering av Försvarsmaktens grundorganisation samt

namn- och traditionsfrågor.

Avslutningsvis föreslår regeringen att Försvarets forskningsanstalt och

Flygtekniska försöksanstalten skall läggas ned den 31 december 2000

och att en ny myndighet för försvarsforskning skall inrättas den 1 januari

2001.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Ärendet och dess beredning 4

3 Förändringar inom Försvarsmakten 5

3.1 Militärdistriktens gränser, m.m. 5

3.2 Principiell utformning av Försvarsmaktens underhållstjänst

och stödverksamhet, m.m. 5

3.3 Skolor och centrum 8

3.4 Högkvarterets organisation, m.m. 13

3.5 Verksamhetsledning inom Försvarsmakten 15

3.6 Namn- och traditionsfrågor 17

3.7 Grundorganisationens omfattning 21

3.8 Vissa ekonomiska frågor 25

4 Sammanslagning av Försvarets forsknings-anstalt och Flygtekniska

försöksanstalten 25

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 mars 2000 Fel! Bokmärket

är inte definierat.

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner regeringens förslag att Södra underhållsregementet i

Kristianstad, Mellersta underhållsregementet i Strängnäs och Norra

underhållsregementet i Boden skall läggas ned (avsnitt 3.2),

2. godkänner regeringens förslag att en ny organisationsenhet för

Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet skall inrättas

(avsnitt 3.2),

3. godkänner regeringens förslag att verksamheten vid Muskö örlogsvarv

i Haninge skall inordnas i den nya organisationsenheten för Försvars-

maktens underhållstjänst och stödverksamhet varvid organisationsen-

heten Muskö örlogsvarv skall avvecklas (avsnitt 3.2),

4. godkänner regeringens förslag att Flygvapnets Uppsalaskolor,

Försvarsmaktens ledningscentrum, Rikshemvärnscentrum och Försvars-

maktens underhållscentrum skall läggas ned (avsnitt 3.3),

5. godkänner regeringens förslag att regeringen skall besluta om för-

ändringar beträffande Totalförsvarets skyddsskola, Försvarets inter-

nationella kommando, Örlogsskolorna, Markstridsskolan, Försvars-

maktens Halmstadsskolor, Försvarets sjukvårdscentrum och Försvars-

maktens underrättelse- och säkerhetscentrum (avsnitt 3.3),

6. godkänner regeringens förslag att Försvarets forskningsanstalt och

Flygtekniska försöksanstalten skall läggas ned (avsnitt 4),

7. godkänner regeringens förslag att en ny myndighet för försvars-

forskning skall inrättas (avsnitt 4).

2 Ärendet och dess beredning

I propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30) lämnade

regeringen förslag rörande bl.a. Försvarsmaktens framtida utformning.

Riksdagen förväntas besluta om propositionen inom kort. I propositio-

nens avsnitt 5.4 lämnade regeringen förslag om Försvarsmaktens

grundorganisation och anförde samtidigt att ett antal frågor rörande

grundorganisationen behövde utredas ytterligare innan beslut kan fattas i

dessa frågor. Regeringen uppdrog därför den 18 november 1999 åt

Försvarsmakten att utreda följande.

Det första uppdraget gällde namn- och traditionsfrågor. Försvars-

makten skulle efter samråd med bl.a. Statens försvarshistoriska museer

lämna förslag till benämningar av bl.a. de organisationsenheter som

kommer att inrättas eller förändras enligt regeringens förslag i

propositionen. Det andra uppdraget gällde skol- och centrumverksam-

heten. Försvarsmakten skulle redovisa förslag till skol- och centrumverk-

samhet som är anpassad till den försvarsmaktsorganisation regeringen

föreslagit i propositionen. Enligt det tredje uppdraget skulle Försvars-

makten på motsvarande grunder redovisa förslag till en underhålls-

organisation.

Efter att, i enlighet med regeringens direktiv, ha utarbetat underlagen i

nära samverkan med Regeringskansliet (Försvarsdepartementet) redo-

visade Försvarsmakten uppdragen till regeringen den 1 mars 2000.

Statens försvarshistoriska museer har i en skrivelse den 3 mars 2000

lämnat synpunkter i fråga om namn och traditioner.

Regeringen redovisade i propositionen Det nya försvaret (prop.

1999/2000:30) att en särskild utredare hade tillkallats den 29 april 1999

med uppdrag att lämna förslag till organisation och verksamhetsformer

för en ny myndighet m.m. inom Försvarsdepartementets verksamhets-

område (dir. 1999:33). Utredaren lämnade den 15 september 1999 sitt

slutbetänkande Ledande forskning för säkerhets skull (SOU 1999:110),

vari bl.a. föreslås att en ny myndighet för försvarsforskning inrättas.

Utredningens betänkande har remissbehandlats. Remissyttrandena finns

tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö1999/2028/MIL).

Ställningstagandet från de forskningsbeställande myndigheterna föran-

ledde Försvarsdepartementet att hålla ett remissmöte den 17 december

1999. Dokumentation från remissmötet finns tillgänglig i Försvars-

departementet (dnr Fö1999/2028/MIL).

3 Förändringar inom Försvarsmakten

3.1 Militärdistriktens gränser, m.m.

Regeringen föreslog i prop. 1999/2000:30 att fyra militärdistrikt inrättas

från och med 1 juli 2000. Militärdistrikten ersätter, vad gäller regional

territoriell ledning, delar ur tidigare militärområdesstaber samt Gotlands

militärkommando, försvarsområdesstaber, försvarsområdesgrupper,

marinkommandon och flygkommandon. Som regeringen anförde i propo-

sitionen behöver gränsdragningen mellan militärdistrikten fastställas.

Enligt regeringens mening är nuvarande gränser för indelningen i

militärområden även lämpliga för indelningen i militärdistrikt. Den

geografiska indelningen för Södra, Mellersta och Norra militärdistriktet

bör således överensstämma med indelningen för Södra, Mellersta och

Norra militärområdet. Gotlands militärdistrikt bör på motsvarande sätt

geografiskt omfatta Gotlands militärkommando.

Regeringen anförde vidare i prop. 1999/2000:30 att den närmare

utformningen av ledningsresurserna inom militärdistrikten även bör

tillgodose det särskilda ledningsbehov som finns i Stockholmsområdet

och i andra storstadsområden. För att tillgodose detta ledningsbehov bör

en del av militärdistriktsstaben i Mellersta miltärdistriktet vara avsedd för

ledningen av Stockholmsområdet och vara lokaliserad till Stockholm.

Denna bör även lösa vissa uppgifter inom ramen för den s.k. särskilda

planläggningen, dvs. förberedelserna för riksstyrelsens arbete under kris

och krig. De ledningsresurser som behövs för Göteborg och Malmö bör

ingå i Södra militärdistriktsstaben och lokaliseras till Göteborg och

Malmö.

3.2 Principiell utformning av Försvarsmaktens

underhållstjänst och stödverksamhet, m.m.

Regeringens förslag: Södra underhållsregementet, Mellersta

underhållsregementet och Norra underhållsregementet skall läggas

ned den 31 december 2001 eller vid den senare tidpunkt som

regeringen bestämmer.

En ny organisationsenhet för Försvarsmaktens underhållstjänst och

stödverksamhet skall inrättas den 1 januari 2002 eller vid den senare

tidpunkt som regeringen bestämmer.

Verksamheten vid Muskö örlogsvarv i Haninge skall inordnas i den

nya organisationsenheten för Försvarsmaktens underhållstjänst och

stödverksamhet varvid organisationsenheten Muskö örlogsvarv skall

avvecklas den 1 januari 2002 eller vid den senare tidpunkt som

regeringen bestämmer.

Regeringens bedömning: Den nya organisationsenheten för

underhållstjänst och stödverksamhet bör överta vissa uppgifter från

Försvarsmaktens underhållscentrum. Den närmare utformningen av

organisationsenheten bör bestämmas av regeringen.

Skälen för regeringens förslag och bedömning

Bakgrund

Regeringen anförde i prop. 1999/2000:30 att en del i ominriktningen av

Försvarsmakten består i att med utgångspunkt från dagens underhålls-

regementen utveckla en ny underhålls- och stödorganisation. Strukturen

för denna behövde enligt regeringens mening dock utredas ytterligare

innan beslut kan fattas och i avvaktan på detta borde underhålls-

regementena behållas. Ett första steg mot en ny underhålls- och

stödorganisation borde enligt regeringen tas tidigt genom att

stöduppgifterna övertas av underhållsregementena när försvarsområdes-

staberna läggs ned. Den operativa underhållsledningen borde inordnas i

Operativa insatsledningen.

Regeringen gav den 18 november 1999 Försvarsmakten i uppdrag att

utifrån de organisationsförändringar som föreslogs i propositionen

genomföra en översyn av dess underhålls- och stödorganisation.

Försvarsmakten har redovisat uppdraget genom att lägga fram ett förslag

som innebär att en ny organisation successivt utvecklas fram till år 2002.

Den nya underhålls- och stödorganisationen skall utvecklas ur dagens

underhållsregementen och stödenheterna vid förband m.m. Organisa-

tionen skall dels kunna stödja Försvarsmaktens grundorganisation, dels

kunna lämna stöd vid nationella och internationella insatser.

Enligt regeringens mening innebär Försvarsmaktens ominriktning,

med nya krav på operativ förmåga och förmåga till anpassning, ändrade

förutsättningar även för underhålls- och stödverksamheten. Detta innebär

en förändring jämfört med det tidigare invasionsförsvarets behov. Inom

Försvarsmakten behöver även det övriga samhällets kompetens och

resurser i frågor som rör underhålls- och stödverksamhet utnyttjas i större

utsträckning än vad som tidigare varit fallet.

Ominriktningen av Försvarsmakten ställer vidare krav på en

rationellare drift och kostnadsreduceringar inom underhålls- och

stödverksamheten. Dagens organisationslösning där stödverksamheten i

allt väsentligt är integrerad vid förband och försvarsområdesstaber

behöver därför omprövas. Den nya underhålls- och stödorganisationen

bör präglas av en helhetssyn på området, av flexibilitet inför förändrade

behov och vara utformad som en sammanhållen organisation. Organisa-

tionen skall därmed utgöra en försvarsmaktsgemensam resurs för stöd

vid insatser såväl nationellt som internationellt och för

grundorganisationens verksamhet.

Utformningen av den nya organisationen

Regeringen bedömer att det är viktigt att arbetet med utvecklingen av

underhålls- och stödverksamheten inom Försvarsmakten säkerställer att

ett tillräckligt och effektivt stöd kan lämnas under den omstruktu-

reringsperiod som Försvarsmakten befinner sig i under de närmaste åren.

Med beaktande av detta skall utvecklingen av den nya underhålls- och

stödorganisationen ske successivt under åren 2000 till 2002.

Inledningsvis skall under år 2000 lokala stödenheter organiseras vilka

under ett övergångsskede leds av underhållsregementena eller

utbildningsförbanden. De lokala stödenheterna skall organiseras

garnisonsvis efter produkt- och tjänsteområden såsom försörjning,

verkstäder och administrativ service. Dimensioneringen av de lokala

stödenheterna skall vara efterfrågestyrd. Verksamheten skall utformas i

dialog med utbildningsförbanden och andra beställare och därmed i hög

grad styras av dessas krav och behov. Visst utbildnings- och ledningsstöd

skall dock även i fortsättningen vara integrerat med utbildningsförbanden

och därmed inte ingå i den nya organisationsenheten. Till sådant stöd

räknas verksamhet som direkt sammanhänger med utbildning av

insatsförband och officerare som t.ex. drift av simulatorer, utbildnings-

anordningar och övnings- och skjutfält.

Verksamheten vid underhållsregementena och Försvarsmaktens under-

hållscentrum skall under åren 2000 och 2001 anpassas till och fort-

löpande integreras i den nya underhålls- och stödorganisationen. Därefter

bör den nya organisationen vara fullt utvecklad och underhålls-

regementena läggas ned den 31 december 2001. Den 1 januari 2002 bör

en ny organisationsenhet för Försvarsmaktens underhålls- och stödverk-

samhet inrättas. Verksamheten vid Muskö örlogsvarv bör inordnas i den

nya organisationsenheten för Försvarsmaktens underhållstjänst och

stödverksamhet varvid organisationsenheten Muskö örlogsvarv

avvecklas den 1 januari 2002. Likaså bör verksamheten vid

Försvarsmaktens flygverkstäder, Uppsala, och Militära servicekontoret,

Stockholm, inordnas i den nya organisationsenheten för Försvarsmaktens

underhålls-tjänst och stödverksamhet varvid även organisationsenheterna

Försvarsmaktens flygverkstäder och Militära servicekontoret avvecklas

den 1 januari 2002. Den närmare utformningen av den nya organisa-

tionsenheten för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet

bör bestämmas av regeringen. Regeringen bedömer att ett fortsatt

utredningsarbete behövs dels avseende den närmare utformningen av

organisationsenheten, dels för att pröva vilka ytterligare verksamheter

som kan ingå i organisationsenheten som t.ex. lokalförsörjning.

Regeringen avser att ge Försvarsmakten i uppdrag att utreda dessa frågor.

Regeringen återkommer i fråga om Försvarsmaktens underhållscentrum i

avsnitt 3.3.

Regeringen föreslog i prop. 1999/2000:30 att Sydkustens marin-

kommando i Karlskrona och Ostkustens marinkommando i

Haninge/Berga skall läggas ned. Regeringen anförde i samma

proposition att det för sjöstridskrafterna bör finnas två likvärdiga baser.

Riksdagen förväntas besluta med anledning av propositionen inom kort.

Delar av verksamheten vid de nuvarande marinkommandona kommer

att inordnas i Operativa insatsledningen när den inrättas den 1 juli 2000.

Andra delar kommer att utgöra grunden för de nya organisationsenheter

som skall bilda de två baserna för sjöstridskrafterna. Under förutsättning

att riksdagen beslutar att Sydkustens respektive Ostkustens marin-

kommando skall läggas ned den 30 juni 2000, avser regeringen att inrätta

Sydkustens marinbas i Karlskrona och Ostkustens marinbas i

Haninge/Berga den 1 juli 2000.

3.3 Skolor och centrum

Regeringens förslag: Följande organisationsenheter skall läggas ned

den 30 juni 2000 eller vid den senare tidpunkt som regeringen

bestämmer:

- Flygvapnets Uppsalaskolor Uppsala

- Försvarsmaktens ledningscentrum Enköping

- Rikshemvärnscentrum Stockholm

Följande organisationsenhet skall läggas ned den 31 december 2001

eller vid den senare tidpunkt som regeringen bestämmer:

- Försvarsmaktens underhållscentrum

 Karlstad

Beträffande följande organisationsenheter skall regeringen besluta om

förändringar:

- Totalförsvarets skyddsskola Umeå

- Försvarets internationella kommando Upplands-Bro/

 Kungsängen

- Örlogsskolorna Haninge/Berga och

 Karlskrona

- Markstridsskolan Skövde/Motala/

Boden

- Försvarsmaktens Halmstadsskolor Halmstad

- Försvarets sjukvårdscentrum Hammarö

- Försvarsmaktens underrättelse- Uppsala

 och säkerhetscentrum

Regeringens bedömning: Regeringen anser att Försvarsmaktens

skolor och centrum bör anpassas till den omstrukturering som

föreslagits i prop. 1999/2000:30. Regeringen anser vidare att om-

struktureringen av övriga delar av Försvarsmakten bör föranleda ett

förändrat funktionsutvecklingsansvar för ledningssystem, underhålls-

tjänst och logistik m.m.

Om riksdagen beslutar i enlighet med regeringens förslag, avser

regeringen vidta följande åtgärder:

- Inordna den utbildning som bedrivs vid Flygvapnets Uppsalaskolor i

Upplands flygflottilj,

- Inordna den utbildningsverksamhet som bedrivs vid

Försvarsmaktens ledningscentrum i Upplands regemente,

- Inordna rikshemvärnschefen med stab i Högkvarteret och inrätta

Hemvärnets stridsskola,

- Ändra benämningarna beträffande Totalförsvarets skyddsskola,

Försvarets internationella kommando och Försvarets sjukvårds-

centrum.

Skälen för regeringens förslag och bedömning

Allmänt

I prop. 1999/2000:30 redovisade regeringen sin syn på utvecklingen av

Försvarsmaktens skolor och centrum och att det då inte fanns tillräckligt

underlag för beslut beträffande förändringar i denna del av grund-

organisationen. Utgående från detta uppdrog regeringen åt

Försvarsmakten att lämna ett underlag avseende skolor och centrum för

att möjliggöra en samordning av dessas utveckling med de övriga

grundorganisationsförändringar som regeringen föreslagit i ovannämnda

proposition. Den 1 mars 2000 redovisade Försvarsmakten sitt uppdrag.

Regeringen anser att den förändring som Försvarsmaktens skolor och

centrum genomgått efter 1996 års försvarsbeslut i allt väsentligt medger

att nödvändigt funktionsutvecklingsarbete kan bedrivas och att Försvars-

maktens långsiktiga behov av personal kan tillgodoses. Regeringens

slutsats beträffande den senare delen grundas dock på de personalför-

sörjningsprinciper som tillämpas för närvarande.

Regeringen är medveten om att principerna för Försvarsmaktens

personalförsörjningssystem ifrågasatts av riksdagens försvarsutskott (bet.

1997/98:FöU1) och Riksrevisionsverket (RRV 1998:47). För att kunna

tillgodose de krav på en översyn som utskottet därvid ställt har

regeringen beslutat om en utredning vars uppgift är att redovisa en

samlad syn på Försvarsmaktens personalförsörjning (dir. 1999:84).

Utredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den 28 februari

2001 (dir. 2000:12). Utgående från de slutsatser som utredningen

kommer att redovisa avser regeringen, att vid behov, återkomma till

riksdagen beträffande fortsatt utveckling av Försvarsmaktens skolor och

centrum.

Regeringen anser dock att det redan nu är möjligt att besluta om en

viss rationalisering utan att för den skull riskera att försvåra

genomförandet av sådana åtgärder som kan visa sig motiverade när

personalförsörjnings-utredningen slutförts.

Efterhand som Försvarsmakten omstruktureras är det väsentligt, inte

minst av personalförsörjningsskäl, att likartade kompetensområden inom

Försvarsmakten samordnas organisatoriskt. Vidare bör Försvarsmaktens

skolor och centrum organiseras på ett sådant sätt att funktioner inte

dubbleras i onödan och så att minsta möjliga lednings- och

stödorganisation krävs. Genom en kombination av att lägga ned eller att

förändra organisationsenheter och genom att inordna viss verksamhet i

andra organisationsenheter anser regeringen att det är möjligt att göra

Försvarsmaktens skolor och centrum mindre personalkrävande och

därmed mer kostnadseffektiva. I de förslag som regeringen presenterar

har samordningsförutsättningarna vägts utifrån möjligheterna att, med

bibehållen kvalitet, bedriva rationell utbildning, studier, utveckling och

försök inom ramen för ett färre antal anställda. Regeringens förslag syftar

således mer till att effektivisera och anpassa Försvarsmaktens skolor och

centrum till den förändrade grund- och insatsorganisationen i övrigt än

till att skapa en helt ny organisation.

Förändring av organisationsenheter

Beträffande Flygvapnets Uppsalaskolor anser regeringen att det

föreligger sådana samordningsmöjligheter med Upplands flygflottilj att

skolverksamheten bör inordnas i flottiljen. Detta innebär att det inte

längre föreligger något behov av en separat skolledning. Flygvapnets

Uppsalaskolor bör således läggas ned.

I prop. 1999/2000:30 har regeringen föreslagit att Försvarsmaktens

operativa och taktiska ledning skall sammanföras i Operativa

insatsledningen. För att åstadkomma en sammanhållen utveckling av

ledningssystemen för dessa ledningsnivåer anser regeringen att

funktionsutvecklingsansvaret bör överföras från Försvarsmaktens

ledningscentrum till Operativa insatsledningen. Detta innebär att det inte

längre föreligger något behov av ett särskilt ledningscentrum inom

Försvarsmakten. Försvarsmaktens ledningscentrum bör således läggas

ned. Förutsatt att riksdagen beslutar i enlighet med regeringens förslag

bör Försvarsmakten därefter besluta hur funktionsutvecklingsansvaret

skall fördelas inom myndigheten.

Om Operativa insatsledningen och den nya organisationsenheten för

underhållstjänst och stödverksamhet inom Försvarsmakten inrättas, anser

regeringen att det också finns anledning att ändra funktionsut-

vecklingsansvaret beträffande underhållstjänst och logistik. Regeringen

bedömer att kravet på kompetens inom dessa områden kommer att vara

tydligt vid såväl Operativa insatsledningen som vid den nya

organisationsenheten. Utgående från detta anser regeringen att det också

är lämpligt att dessa båda organisationsenheter övertar funktionsut-

vecklingsansvaret beträffande underhållstjänst och logistik. Detta innebär

att det inte längre föreligger något behov av ett särskilt underhålls-

centrum inom Försvarsmakten. Försvarsmaktens underhållscentrum bör

således läggas ned. Förutsatt att riksdagen beslutar i enlighet med

regeringens förslag, bör Försvarsmakten därefter besluta hur funktionsut-

vecklingsansvaret och den utbildning som för närvarande bedrivs vid

Försvarsmaktens underhållscentrum skall fördelas inom myndigheten.

I prop. 1999/2000:30 föreslog regeringen att hemvärnet skulle

organiseras som en del av de nationella skyddsstyrkorna. Utgående från

detta har regeringen övervägt den bästa organisatoriska hemvisten för

rikshemvärnschefen med stab. Regeringen har därvid funnit att rikshem-

värnschefen med stab bör inordnas i Högkvarteret. Detta innebär att det

inte längre föreligger något behov av ett särskilt Rikshemvärnscentrum.

Rikshemvärnscentrum bör således läggas ned.

Regeringen har vidare föreslagit riksdagen att regeringen skall besluta

om förändringar beträffande Totalförsvarets skyddsskola, Försvarets

internationella kommando, Örlogsskolorna, Markstridsskolan, Försvars-

maktens Halmstadsskolor, Försvarets sjukvårdscentrum och Försvars-

maktens underrättelse- och säkerhetscentrum. Förslaget skall ses mot

bakgrund av att en rad beslut de senaste åren kommit att innebära att

riksdagen har att besluta om enheter som till sin storlek, och i vissa

stycken principiella betydelse, är mindre än några av dem som

regeringen beslutar om. Om riksdagen godkänner regeringens förslag,

innebär det att riksdagen beslutar om militärhögskolorna och att

regeringen beslutar om Försvarsmaktens skolor och centrum i övrigt.

Den personella omstrukturering som Försvarsmakten kommer att

genomgå är betydande. Enligt regeringens mening är det därför väsentligt

att förändringar beträffande Försvarsmaktens skolor och centrum

samordnas med de organisationsförändringar som genomförs i övrigt.

Mot denna bakgrund föreslår regeringen att Flygvapnets Uppsalaskolor,

Försvarsmaktens ledningscentrum och Rikshemvärnscentrum skall

läggas ned den 30 juni 2000 eller vid den senare tidpunkt som regeringen

bestämmer.

Regeringens förslag att Försvarsmaktens underhållscentrum skall

läggas ned den 31 december 2001 eller vid den senare tidpunkt som

regeringen bestämmer, avviker från tidplanen i övrigt. Detta är betingat

av regeringens förslag att en organisationsenhet för Försvarsmaktens

underhållstjänst och stödverksamhet skall inrättas den 1 januari 2002

eller vid den senare tidpunkt som regeringen bestämmer.

Övriga skolors och centrums utveckling

Utöver ovanstående redovisning beträffande skälen till regeringens

förslag vill regeringen i det följande också informera riksdagen om hur

regeringen avser utveckla de delar av Försvarsmaktens skolor och

centrum som regeringen skall besluta om. Regeringens inriktning är att

även dessa förändringar skall genomföras samordnat med övrig

omstrukturering, dvs. den 1 juli 2000.

Regeringen anser att de skäl för regeringens förslag som redovisats

ovan gäller för de delar av Försvarsmaktens skolor och centrum som

regeringen beslutar om. Mot denna bakgrund avser regeringen att inordna

Artilleriets stridsskola i Artilleriregementet i Kristinehamn och att

inordna Luftvärnets stridsskola i Luftvärnsregementet i Halmstad. Vidare

avser regeringen bryta ut Fältarbetsskolan ur Totalförsvarets

ammunitions- och minröjningscentrum för att därefter inordna skolan i

Göta ingenjörregemente i Eksjö.

Regeringen avser vidare att lägga ned Försvarsmaktens ledarskaps-

och idrottscentrum. Regeringen anser att det är mer rationellt att fördela

centrumets ganska väsensskilda uppgifter (ledarskap, idrott och

överlevnadskunskap) till andra förband och skolor än att bedriva dem

samordnat.

Regeringen avser också att inordna Kustartilleriets stridsskola i

Vaxholms amfibieregemente och att därvid även ändra skolans namn till

Amfibiestridsskolan. Detta namn återspeglar bättre den verksamhet som

bedrivs.

Utgående från det förslag som regeringen presenterat beträffande

funktionsutvecklingsansvaret för Försvarsmaktens ledningssystem avser

regeringen att inordna Försvarets krigsspelcentrum i Operativa

insatsledningen.

Beträffande Flygmedicincentrum överväger regeringen en fortsatt

utveckling mot ett specialmedicinskt centrum där bl.a. navalmedicinsk

kompetens skulle kunna ingå. En mer genomgripande utveckling för

Flygmedicincentrum kräver dock ytterligare utredning.

Vad avser Arméns tekniska skola, Försvarsmusikcentrum och

Försvarsmaktens rekryteringscentrum anser regeringen att det för

närvarande inte föreligger något behov av att förändra verksamheten.

Under förutsättning att riksdagen beslutar att Flygvapnets Uppsala-

skolor skall läggas ned, avser regeringen att inordna Flygvapnets

stridslednings- och luftbevakningsskola och Flygvapnets flygbefälsskola

i Upplands flygflottilj.

Under förutsättning att riksdagen beslutar att Försvarsmaktens

ledningscentrum skall läggas ned, avser regeringen att inordna dess

skolverksamhet m.m. i Upplands regemente. Förändringen innebär att

ansvaret för den totalförsvarsanknutna verksamhet som bedrivs vid

Försvarsmaktens ledningscentrum övertas av Upplands Regemente.

Enligt regeringens mening är det därvid väsentligt att en tydlig total-

försvarsprofil kan vidmakthållas.

Under förutsättning att riksdagen beslutar att Rikshemvärnscentrum

skall läggas ned, avser regeringen att inrätta en organisationsenhet

benämnd Hemvärnets stridsskola.

Under förutsättning att riksdagen godkänner att regeringen skall

besluta om förändringar beträffande Totalförsvarets skyddsskola, avser

regeringen att ändra benämningen till Totalförsvarets skyddscentrum.

Regeringen anser att det funktionsutvecklingsansvar som nuvarande

Totalförsvarets skyddsskola har är av en sådan omfattning och av en så

principiell betydelse att skolans status bör förändras till centrum.

Under förutsättning att riksdagen godkänner att regeringen skall

besluta om förändringar beträffande Försvarets internationella

kommando, avser regeringen att ändra dess benämning till

Försvarsmaktens centrum för internationell utbildningsverksamhet. Till

skillnad från Totalförsvarets skyddscentrum sker detta till följd av att

verksamheten förändras. Om Operativa insatsledningen inrättas, kommer

den, under Försvarsmaktens myndighetsledning, att ansvara för

ledningen av såväl nationella som internationella insatser. Mot denna

bakgrund kommer också en del av de uppgifter av mer operativ karaktär

som Försvarets internationella kommando har att överföras till Operativa

insatsledningen. När denna överföring skett blir benämningen kommando

missvisande. Med de principer för hur organisationsenheter inom

Försvarsmakten benämns anser regeringen därför att enhetens namn bör

vara Försvarsmaktens centrum för internationell utbildningsverksamhet.

Under förutsättning att riksdagen godkänner att regeringen skall

besluta om förändringar beträffande Försvarets sjukvårdscentrum, avser

regeringen att ändra dess benämning till Försvarsmaktens sjukvårds-

centrum. Med denna förändring får centrumet ett namn som överens-

stämmer med övriga centrums.

Under förutsättning att riksdagen godkänner att regeringen skall

besluta om förändringar beträffande Örlogsskolorna, anser regeringen att

den utbildning som bedrivs vid den enhet inom Försvarsmakten som

benämns Sjöstridsskolan skall inordnas i Örlogsskolornas verksamhet.

Försvarsmakten bör därefter lägga ned Sjöstridsskolan.

Beträffande de organisationsenheter i övrigt (Markstridsskolan,

Försvarsmaktens Halmstadsskolor och Försvarsmaktens underrättelse-

och säkerhetscentrum) som regeringen begärt att få besluta om, anser

regeringen att verksamheten, bortsett från några smärre justeringar som

Försvarsmakten bör besluta om, för närvarande inte behöver förändras.

Avslutningsvis vill regeringen informera riksdagen om att regeringens

bedömning beträffande militärhögskolorna kvarstår, dvs. att det krävs

ytterligare utredningsinsatser innan ett slutligt beslut om dessas framtid

kan fattas. Regeringen avser återkomma till riksdagen i denna fråga

under hösten 2000.

I avsnitt 3.7 redovisar regeringen en sammanställning över Försvars-

maktens framtida grundorganisation.

3.4 Högkvarterets organisation, m.m.

Regeringens bedömning: Inrättandet av Operativa insatsledningen

samt förändringarna inom underhållsfunktionen och skol- och

centrumverksamheten leder till att Försvarsmaktens högkvarters

organisation behöver förändras. En ny linjeenhet, strategiledningen,

bör skapas ur nuvarande planeringsstaben och ur de delar av den

nuvarande operationsledningen som inte förs till Operativa

insatsledningen. Enheten bör även vara myndighetsledningens

inriktnings- och planeringsorgan.

Rikshemvärnschefen med stabsfunktioner bör inordnas i

grundorganisationsledningen i Högkvarteret. I sin egenskap av

hemvärnets främste företrädare bör rikshemvärnschefen lyda direkt

under myndighetsledningen.

Arbetet med att anpassa Högkvarterets organisation till den

förändrade Försvarsmakten kommer att fortsätta.

Skälen för regeringens bedömning: Genom prop. 1997/98:83

informerade regeringen riksdagen om huvuddragen i den organisation för

Försvarsmaktens högkvarter som gäller sedan den 1 juli 1998. I korthet

är Högkvarteret organiserat enligt följande. Under myndighetsledningen,

med överbefälhavaren och ställföreträdande överbefälhavaren, är

Högkvarteret indelat i tre linjeenheter och två stabsenheter. Linje-

enheterna är operationsledningen, krigsförbandsledningen och grund-

organisationsledningen. Stabsenheterna är planeringsstaben och personal-

staben. Utöver dessa enheter finns inom Högkvarteret Försvarsmaktens

säkerhetsinspektion, militära underrättelse- och säkerhetstjänsten samt

fristående avdelningar för bl.a. samordning, juridik och administration.

Regeringen har i prop. 1999/2000:30 föreslagit riksdagen förändringar

i Försvarsmaktens organisation. Härutöver redovisar regeringen tidigare i

föreliggande proposition ytterligare förändringar. Förändringarna

kommer att påverka Högkvarteret, dess organisation och arbetssätt.

Regeringen vill därför översiktligt informera riksdagen om kommande

förändringar inom Högkvarteret.

Genom att det militära ledningssystemet reformeras i grunden och att

Operativa insatsledningen inrättas, kommer Försvarsmaktens struktur att

förändras på ett markant sätt.

Operativa insatsledningen bildas av bl.a. delar av Högkvarterets

operationsledning. Även de förändringar som redovisats i avsnitten 3.2

och 3.3, dvs. underhålls- och stödfunktionen samt skol- och

centrumverk-samheten, påverkar Högkvarterets organisation. En

betydelsefull förändring härvidlag är att rikshemvärnschefen med

stabsfunktioner inordnas i Högkvarteret. Skälet till denna förändring är,

som tidigare nämnts, att hemvärnet enligt regeringens förslag i prop.

1999/2000:30 skall organiseras som en del i de nationella

skyddsstyrkorna. I det perspektivet är det naturligt att

hemvärnsverksamhetens organisatoriska ställning förändras och att

verksamheten inordnas i grundorganisations-ledningen i Högkvarteret. I

sin egenskap av hemvärnets främste före-trädare skall

rikshemvärnschefen lyda direkt under myndighetsledningen.

Den största och viktigaste förändringen i Högkvarteret är att en ny

linjeenhet inrättas, nämligen strategiledningen. Strategiledningen skapas

främst av delar av den nuvarande operationsledningen och den nuvarande

planeringsstaben. Strategiledningen skall även vara myndighets-

ledningens inriktnings- och planeringsorgan. Under myndighetsledningen

skall denna linjeenhet således svara för uppföljning, prioritering och

avvägning. Enheten skall svara för den långsiktiga försvarsplaneringen

genom militärstrategisk ledning i vid bemärkelse. Den skall således leda

den militärstrategiska planeringen för Försvarsmaktens utnyttjande såväl

nationellt som internationellt. Enheten skall vidare, under myndighets-

ledningen, inrikta bl.a. Operativa insatsledningen, förbandsverksamheten

och grundorganisationen, insatsorganisationen samt Försvarsmaktens

förmåga och kompetens. Härutöver skall strategiledningen inrikta

militär-distrikten och ansvara för central samordning med övriga

totalförsvars-myndigheter. Bland strategiledningens övriga uppgifter vill

regeringen peka på att enheten skall leda arbetet med Försvarsmaktens

planering och avvägning. Strategiledningen övertar även nuvarande

operations-ledningens övergripande ansvar för internationella insatser.

Enheten skall således bereda ärenden om sådana insatser. Därefter svarar

Operativa insatsledningen för att genomföra insatserna. Det är också

strategi-ledningen som skall svara för samordningen gentemot

Regeringskansliet.

Enligt regeringen är det angeläget att avvägningsfunktionen stärks i

Högkvarteret. Strategiledningen skall ha denna uppgift. Strategiledningen

skall därför kunna väga myndighetens samtliga verksamhetsområden mot

varandra för att kunna utforma och förorda en ur försvarsmaktsperspektiv

optimal avvägning. En annan funktion inom strategiledningen som får

stor betydelse är studieorganisationen. I och med att anpassning är en av

grunderna för den nya Försvarsmakten ökar kraven på myndighetens

studie- och utvecklingsverksamhet.

Regeringen vill härutöver erinra om ytterligare några förändringar

inom Högkvarterets organisation som är av betydelse. En särskild

funktion för lägespresentation skall inrättas. Operativa insatsledningen

skall ansvara för att förse Högkvarteret med erforderligt underlag för

presentation. För att tydliggöra ansvaret för skolverksamheten inom

Högkvarteret och för att stärka utbildningssamordningen med

Försvarshögskolan skall funktionen för skolverksamheten förstärkas.

Avslutningsvis kan framhållas att det övergripande ansvaret för central

samverkan med civila myndigheter skall åvila Högkvarteret och således

inte Operativa insatsledningen.

För att ytterligare tydliggöra förhållandet mellan Högkvarteret och

Operativa insatsledningen vill regeringen i detta sammanhang också

informera om Operativa insatsledningens organisation och uppgifter.

Operativa insatsledningen skall bestå av fyra delar: en operationsledning

samt ett armétaktiskt, ett marintaktiskt och ett flygtaktiskt kommando. I

Operativa insatsledningen ingår även funktioner för ledning av

helikopterförband, underhållstjänst, sjukvårdstjänst samt informations-

och ledningskrigföring. I sammanhanget vill regeringen peka på att sjuk-

vårdsavdelningen ingår i nuvarande operationsledningen i Högkvarteret.

Eftersom sjukvårdsavdelningens huvuduppgift är att planera och leda

sjukvården inom Försvarsmaktens insatsorganisation anser regeringen

det vara mest ändamålsenligt att avdelningen inordnas i Operativa insats-

ledningen.

Operativa insatsledningen skall leda genomförandet av nationella och

internationella insatser med Försvarsmaktens insatsorganisation. Enheten

skall således leda Försvarsmaktens insatsorganisation vid försvar mot

väpnat angrepp, vid upprätthållande av territoriell integritet, vid

internationella fredsfrämjande insatser samt vid den övningsverksamhet

som sammanhänger med dessa uppgifter. Operativa insatsledningen skall

också kunna ställa resurser till förfogande för stöd till samhället.

Regeringens inriktning är att de förändringar som har redovisats i detta

avsnitt skall genomföras samtidigt med övriga förestående förändringar

inom Försvarsmakten den 1 juli 2000.

Sammanfattningsvis kommer Högkvarteret att bestå av myndig-

hetsledningen, tre linjeenheter, nämligen strategiledningen, krigsför-

bandsledningen och grundorganisationsledningen, och en stabsenhet,

nämligen personalstaben. Utöver dessa enheter finns inom Högkvarteret

Försvarsmaktens säkerhetsinspektion, militära underrättelse- och

säkerhetstjänsten samt fristående avdelningar för bl.a. lägespresentation,

samordning, juridik och administration.

Genom de här redovisade förändringarna tas det första steget till att

anpassa Försvarsmaktens centrala nivå till den förändrade Försvarsmakt

som följer av regeringens förslag enligt prop. 1999/2000:30.

Förändringsarbetet kommer att fortsätta och regeringen avser att

informera riksdagen om dessa förändringar i den utsträckning det

behövs.

3.5 Verksamhetsledning inom Försvarsmakten

Den reformering av det militära ledningssystemet som redovisades i

prop. 1999/2000:30 leder till att verksamhetsledningssystemet inom

Försvarsmakten behöver förändras.

Högkvarteret bör även fortsättningsvis ansvara för verksamhetsled-

ningen. Verksamhetsledningen bör genomföras direkt från Högkvarteret

till den verkställande nivån. Operativa insatsledningen bör ansvara för

den operativa och taktiska ledningen. Operativa insatsledningen bör dock

medverka i verksamhetsledningen och vad avser främst större övningar

ha en samordningsroll.

Verksamhetsledningen omfattar inriktning, uppdragsstyrning, upp-

följning, korrigering samt värdering och rapportering av verksamhetens

genomförande och resultat mot uppställda mål. Verksamhetsledningen i

fred skall utövas av Högkvarteret, med biträde av de taktiska

kommandona inom Operativa insatsledningen, och förbanden, skolorna

och centrumen.

Regeringen anser att det måste ställas vissa krav på Försvarsmaktens

system för verksamhetsledning. Några av dessa krav är följande.

Ledningen skall utövas inom ramen för en för Försvarsmakten

gemensam struktur och med tydliga ansvarsförhållanden.

Verksamhetsledningen skall därför genomföras i samma struktur som

den operativa-taktiska ledningen. Verksamhetsledningen skall vidare

bygga på mål- och resultatstyrning med decentralisering och delegering.

Slutligen skall genom systemet insatsförband ur grundorganisationens

utbildnings-förband kunna ställas till operativa och taktiska chefers

förfogande.

Regeringen vill också understryka att strukturen för verksamhets-

ledning på ett ändamålsenligt sätt bör ansluta till riksdagens beslut våren

1998 om förändrad styrning av Försvarsmakten m.m. (prop. 1997/98:83,

bet. 1997/98:FöU10, rskr. 1997/98:269). En grundläggande fråga i det

sammanhanget var att bryta upp den dåvarande försvarsgrensindelningen

och styrningen i program för att i stället styra och följa upp

Förvarsmakten i sex verksamhetsområden. Enligt regeringen är det

angeläget att ansvaret för styrning och inriktning av förbandsverk-

samheten entydigt ligger på Högkvarteret (grundorganisationsledningen).

De taktiska kommandona inom Operativa insatsledningen bör medverka i

Högkvarterets styrning bl.a. genom att ställa operativa och taktiska krav

samt att på uppdrag av Högkvarteret samordna och leda större förbands-

övningar på operativ och taktisk nivå. De taktiska kommandona bör

däremot inte ansvara för verksamhetsstyrningen. Det skulle i princip leda

till att de tidigare försvarsgrenarna återuppstod.

Försvarsmaktens verksamhetsledning skall utövas i ett antal olika steg.

Huvudprincipen är att alla direktiv m.m. och återredovisningar skall gå

direkt mellan Högkvarteret och den lokala genomförandenivån, dvs.

förbanden och andra enheter. I ett första steg beslutar Högkvarteret om

direktiv för uppdragsförslag. Operativa insatsledningens taktiska kom-

mandon medverkar i det arbetet så att bl.a. de operativa och taktiska

kraven beaktas i arbetet. Dessa direktiv går direkt till förbanden. Det

andra steget innebär att förbanden utarbetar uppdragsförslag. Operativa

insatsledningen yttrar sig över uppdragsförslagen. I det tredje steget

genomför Högkvarteret (grundorganisationsledningen), vid behov med

stöd av de taktiska kommandona, dialoger med förbanden. Därefter

beslutar Högkvarteret om uppdrag till förbanden. Det fjärde steget,

slutligen, är att den genomförda verksamheten återredovisas från

förbanden direkt till Högkvarteret.

Regeringen anser att denna reformerade struktur för verksam-

hetsledning innebär en enhetlig ledningsstruktur inom Försvarsmakten

med direktiv och order från Högkvarteret direkt till genomförandenivån

och på motsvarande sätt med resultatredovisning direkt till Högkvarteret.

Genom att Operativa insatsledningens tre taktiska kommandon

involveras i arbetet tillförsäkras nödvändig samordning och att operativa

och taktiska hänsyn ligger till grund för arbetet. Systemet kommer enligt

regeringen att leda till klarare ordergivning, förenklade rutiner och

därmed minskad administration.

3.6 Namn- och traditionsfrågor

Regeringens bedömning: För arméstridskrafterna bör regemente

användas som samlande benämning på de förband som skall svara för

utbildning av armébrigadledningar och mekaniserade förband.

Specialtruppslagens kvarvarande förband bör också benämnas

regemente. Specialtruppslagens enheter för att bibehålla och utveckla

vinterkompetens bör benämnas bataljon.

För marinstridskrafternas sjöstridsförband bör flottilj vara den

enhetliga benämningen. Basområde bör benämnas marinbas. För kust-

artilleriförbanden bör regemente behållas som samlande benämning.

Förbanden bör benämnas amfibieregemente.

För helikopterförbanden bör benämningen helikopterbataljon

behållas. Enheten för att bibehålla och utveckla vinterkompetens bör

benämnas skvadron.

För flygstridskrafterna bör benämningen flottilj behållas.

Militärdistrikten bör benämnas efter riksgeografisk belägenhet. De

29 nya enheterna bör benämnas militärdistriktsgrupper och ges

traditionsnamn eller namn efter den geografiska lokaliseringen.

Benämningarna bör införas när regeringen beslutar om ändring av

förordningen (1994:642) med instruktion för Försvarsmakten med

ikraftträdande den 1 juli 2000.

Skälen för regeringens bedömning

Allmänt

 I prop. 1999/2000:30 underströk regeringen betydelsen av benäm-

ningarna och traditionsfrågorna när det gäller Försvarsmaktens grund-

organisation (avsnitt 5.4.4). Regeringen pekade på att dessa frågor har en

viktig roll i folkförankringen av det svenska försvaret och att

benämningarna därför bör ha ett allmänt stöd. I propositionen anförde

regeringen vidare att den, även om det ankommer på regeringen att

besluta om benämningar, mot bakgrund av frågans principiella betydelse

avsåg att informera riksdagen om frågans vidare behandling. Eftersom

det inte då var möjligt att i tillräcklig utsträckning pröva namnfrågorna

utreddes de ytterligare genom att regeringen uppdrog åt Försvarsmakten

att efter samråd med bl.a. Statens försvarshistoriska museer lämna

förslag i saken. I en särskild skrivelse i anslutning till Försvarsmaktens

redovisning av detta uppdrag anser Statens försvarshistoriska museer att

militärdistriktsgrupperna bör benämnas regemente.

Förändringen av grundorganisationen leder till att ett antal organisa-

tionsenheter kommer att läggas ned. Detta innebär i sin tur att en del

benämningar kommer att upphöra. Vidare kommer ett antal enheter att

inrättas. Det gäller t.ex. hela den nya ledningsorganisationen med 29

militärdistriktsgrupper. Regeringens inriktning när det gäller benäm-

ningar är, bl.a. av kostnadsskäl, att åstadkomma så få förändringar som

möjligt.

Regeringen redovisar i det följande benämningarna av

arméstridskrafterna, marinstridskrafterna, flygstridskrafterna, de

försvars-maktsgemensamma förbanden m.m. och, slutligen, den

territoriella ledningen. Om en förbandstyp eller motsvarande inte

kommenteras innebär detta att den nuvarande benämningen bibehålls.

Avslutningsvis kommer regeringen att beröra traditionsfrågorna. I nästa

avsnitt redovisas den framtida grundorganisationens omfattning och

därvid samtliga benämningar.

Arméstridskrafternas förband och skolor

Inom arméstridskrafterna skiljs i detta sammanhang mellan utbildnings-

förband, vissa grundutbildningsbataljoner och skolor. För utbildnings-

förbanden bör regemente användas som en samlande benämning på de

förband som skall svara för utbildning av armébrigadledningar och

mekaniserade förband. Vidare bör de kvarvarande specialtrupp-

slagsförbanden som idag benämns kår likaledes benämnas regemente.

Av traditionsskäl bör dock några undantag medges från denna

huvudregel. Ett sådant undantag gäller Livregementets husarer i

Karlsborg som bör behålla sin nuvarande benämning. Ett annat undantag

bör göras för nuvarande Svea livgarde som av militärhistoriska skäl bör

behålla gardesbenämningen och benämnas Livgardet.

I prop. 1999/2000:30 föreslår regeringen att endast en organisations-

enhet skall bibehållas för varje specialtruppslag. Vidare skall för

respektive specialtruppslag finnas en mindre enhet för att bibehålla och

utveckla vinterkompetens. Den kvarvarande organisationsenheten bör

behålla sin nuvarande benämning med undantag för att suffixet skall vara

regemente i stället för kår. När det gäller artilleriet och luftvärnet, där

flera organisationsenheter läggs ned inom respektive specialtruppslag,

bör emellertid en mer samlande och icke ortsanknuten benämning gälla.

När det gäller markstridsförbanden kan regeringen avslutningsvis erinra

om att begreppet brigad försvinner från benämningarna eftersom

förbanden inte längre skall vara kaderorganiserade krigsförband.

De enheter som skall finnas i Norrland för att bibehålla och utveckla

specialtruppslagens vinterkompetens bör benämnas bataljoner.

I fråga om skolverksamheten anser regeringen att organisations-

enheterna bör behålla nuvarande benämningar. Den nya organisations-

enheten för hemvärnsutbildning bör, som redovisats i avsnitt 3.3,

benämnas Hemvärnets stridsskola.

Marinstridskrafternas förband och skolor

Regeringen anser att sjöstridsförbanden bör ges enhetliga benämningar.

Det är enligt regeringens mening mest ändamålsenligt att genomgående

benämna dem flottilj.

Kustartilleriförbanden bör behålla den samlande benämningen

regemente. Verksamheten inom förbanden får i framtiden emellertid en

något annan inriktning än hittills. För att namnen bättre skall spegla

verksamhetens art bör dessa förband därför benämnas amfibieregemente.

Härutöver bör benämningen av vapenslaget kustartilleriet ändras till

amfibiekåren.

Baserna för sjöstridsförbanden bör benämnas marinbaser.

Marinstridskrafternas skolor bör liksom arméstridskrafternas

benämnas stridsskolor, t.ex. Amfibiestridsskolan. Örlogsskolorna i

Haninge/Berga och Karlskrona bör dock behålla sin benämning.

Flygstridskrafternas förband

För flygflottiljerna bör flottiljbegreppet behållas.

Försvarsmaktsgemensamma förband, m.m.

Inom helikopterverksamheten bör Helikopterflottiljen och de

kvarvarande helikopterbataljonerna behålla sina benämningar. Den

mindre enheten för helikopterverksamhet i Norrland bör benämnas

skvadron.

Regeringen har i avsnitt 3.3 redovisat att Totalförsvarets skyddsskola

bör benämnas Totalförsvarets skyddscentrum. Genom den ändrade

benämningen speglas enhetens centrumfunktion och verksamhetens art

på ett ändamålsenligt sätt. I samma avsnitt har regeringen redovisat att

Försvarets internationella kommando fortsättningsvis bör vara ett

centrum och därför benämnas Försvarets centrum för internationell

utbildningsverksamhet. De övriga kvarvarande försvarsmaktsgemen-

samma skolorna och centrumen bör behålla sina nuvarande benämningar.

I fråga om underhållsförbanden gäller att nuvarande benämningar bör

behållas intill dess att underhållsorganisationen förändras och dessa

organisationsenheter läggs ned (se avsnitt 3.2).

Territoriell ledning

Enligt regeringens förslag i prop. 1999/2000:30 skall hela den nuvarande

ledningsorganisationen läggas ned den 30 juni 2000. Den 1 juli 2000

skall en ny ledningsorganisation inrättas. Detta innebär nya benämningar

på ett stort antal enheter.

Militärdistriktsstaberna bör enligt regeringen benämnas militärdistrikt

och i övrigt ha sin benämningsmässiga grund i den riksgeografiska

belägenheten.

Regeringen kommer att inrätta 29 militärdistriktsgrupper. I prop.

1999/2000:30 kallades dessa enheter militärdistriktsenheter. Huvud-

principen är att dessa enheter skall benämnas med traditionsnamn som

prefix. Genom att bl.a. flera av de nuvarande brigadförbanden läggs ned

riskerar traditionsrika benämningar, ofta med landskapsanknytning, att

gå förlorade. Regeringen anser att det är betydelsefullt att sådana land-

skapsbenämningar så långt möjligt kan behållas, bl.a. därför att de

levandegör en långvarig och värdefull militär tradition i bygden. I den

mån ett sådant traditionsnamn saknas skall enheten benämnas efter den

ort i vilken enheten är lokaliserad.

När det gäller suffixet i enheternas benämning, dvs. vilket samlande

begrepp som skall användas, har regeringen övervägt flera alternativ. Ett

av dessa alternativ är regemente. Regeringen finner att skäl kan tala för

en sådan begreppsbenämning, bl.a. traditionsskälen. Ett flertal av de

svenska arméförbanden har en månghundraårig historia som i sin tur har

levt vidare genom landskapsregementsnamnen. På senare tid har, även

om det egentliga regementet har lagts ned, regementsnamnet kunnat leva

vidare genom att försvarsområdesfunktionen fått överta namnet.

Som regeringen har anfört ovan skall begreppet regemente användas

som samlande benämning på bl.a. de förband som skall svara för

utbildning av mekaniserade förband. Regeringen anser också att även om

det finns skäl för att använda regemente som suffix för de nya enheterna,

talar de övervägande skälen för att använda något annat begrepp.

Regeringen anser således att förbandens benämningar principiellt skall ge

besked om verksamhetens karaktär och omfattning. Den allmänna

uppfattningen om regemente är ett ställe för utbildning av värnpliktiga

med kaserner, matsal, förråd och övningsområde m.m. Regeringen anser

i detta perspektiv att en regementsbenämning av

militärdistriktsgrupperna är mindre lämplig. Regeringen vill vidare

framhålla att de aktuella enheterna är en del av militärdistrikten. Enligt

regeringens mening vore det mindre lämpligt att ett antal regementen

ingår i ett militärdistrikt. Mot att använda regementsbegreppet talar också

vissa praktiska omständigheter. Används regementsbegreppet kommer

detta att leda till att det i en och samma ort t.ex. Strängnäs finns flera

regementen med i stort sett samma namn. Regeringen vill också erinra

om att Sverige enligt Organisationen för säkerhet och samarbete i

Europas (OSSE) Wiendokumentet 1999 är skyldigt att rapportera

förband ned till brigad/regemente. Även om det givetvis inte är avsikten

att i sak rapportera dessa delar av militärdistrikten är det enligt

regeringen olämpligt att skapa oreda i denna angelägna

säkerhetsskapande institution genom att använda en

regementsbenämning.

Regeringen anser sammanfattningsvis således att regemente inte bör

användas som suffix. En mer ändamålsenlig benämning är i stället grupp.

De 29 enheterna bör därför benämnas militärdistriktsgrupper. Detta

begrepp speglar på ett naturligt sätt enheternas inriktning och arten av

deras verksamhet, nämligen att ha samverkansuppgifter med t.ex.

kommunerna och att svara för stöd till de frivilliga försvarsorga-

nisationerna och utbildning av hemvärnet.

Benämningarna bör införas när regeringen beslutar om ändring av

förordningen (1994:642) med instruktion för Försvarsmakten med

ikraftträdande den 1 juli 2000. Benämningarna skall därför dessförinnan

betraktas som preliminära.

Avslutningsvis vill regeringen behandla traditionsfrågorna. I och med

att ett antal förband kommer att läggas ned är det angeläget att de

nedlagda förbandens traditioner förs vidare på ett lämpligt sätt.

Regeringen anser att traditionsvården bör ägnas stor uppmärksamhet

eftersom dessa frågor är av betydelse för såväl de anställda inom

Försvarsmakten som allmänheten. Försvarsmakten bör i samverkan med

Statens försvarshistoriska museer bestämma hur traditionerna från

nedlagda förband m.m. skall föras vidare.

3.7 Grundorganisationens omfattning

För att ge riksdagen en samlad bild av hela Försvarsmaktens

grundorganisation redovisas i det följande utöver de organisations-

enheter om vilka riksdagen beslutar också de organisationsenheter och

andra enheter som regeringen beslutar om.

I de föregående avsnitten har regeringen redovisat förslag som innebär

förändringar inom Försvarsmaktens grundorganisation. Det bör vara en

uppgift för regeringen att besluta om organisationsenheternas

benämningar. Utöver den del av grundorganisationen som riksdagen

beslutar om finns ett antal organisationsenheter och andra enheter som

regeringen beslutar om. Regeringen har tidigare i denna proposition

redovisat sin inriktning i dessa delar.

Regeringen bedömer att merparten av de grundorganisatoriska

förändringarna i och med dessa beslut är slutförda. Regeringen anser

därför att det är lämpligt att nu informera riksdagen om Försvarsmaktens

samlade grundorganisation, alltså även den del som regeringen beslutar

om.

Med de förslag regeringen redovisat i prop. 1999/2000:30 och i

föreliggande proposition, tillsammans med de enheter som regeringen

beslutar om, kommer följande organisationsenheter m.m. att ingå i

Försvarsmaktens grundorganisation

Ledning

a) Organisationsenheter som riksdagen beslutar om

Högkvarteret Stockholm

Operativa insatsledningen

Södra militärdistriktet Göteborg

Mellersta militärdistriktet Strängnäs

Norra militärdistriktet Boden

Gotlands militärdistrikt Gotland/Visby

b) Enheter som regeringen beslutar om

Inom enskilda organisationsenheter ingår enheter enligt följande

Operativa insatsledningen Försvarets krigsspels-

 funktion

I de fyra militärdistrikten ingår militärdistriktsgrupper enligt följande

Södra militärdistriktet

Södra skånska gruppen Lund/Revinge

Skånska dragongruppen Hässleholm

Hallandsgruppen Halmstad

Kalmargruppen Kalmar

Kronobergsgruppen Växjö

Norra Smålandsgruppen Eksjö

Blekingegruppen Karlskrona

Göteborgsgruppen Göteborg

Bohus-Dalsgruppen Uddevalla/Skredsvik

Älvsborgsgruppen Borås

Skaraborgsgruppen Skövde

Mellersta militärdistriktet

Livgrenadjärgruppen Linköping

Värmlandsgruppen Kristinehamn

Västmanlandsgruppen Västerås

Livregementets grenadjärgrupp Örebro

Södermanlandsgruppen Strängnäs

Södertörnsgruppen Haninge

Livgardesgruppen Upplands-Bro/Kungsängen

Upplandsgruppen Uppsala

Dalagruppen Falun

Gävleborgsgruppen Gävle

Norra militärdistriktet

Västernorrlandsgruppen Sollefteå

Härnösandsgruppen Härnösand

Jämtlandsgruppen Östersund

Västerbottensgruppen Umeå

Norrbottensgruppen Boden

Norrbottens gränsjägargrupp Kalix

Lapplandsjägargruppen Kiruna

Gotlands militärdistrikt

Gotlandsgruppen Gotland/Visby

Förband

a) Organisationsenheter som riksdagen beslutar om

Södra skånska regementet Lund/Revingehed

Skaraborgs regemente Skövde

Livregementets husarer Karlsborg

Luftvärnsregementet Halmstad

Göta ingenjörregemente Eksjö

Göta trängregemente Skövde

Tredje ytstridsflottiljen Karlskrona

Älvsborgs amfibieregemente Göteborg

Skaraborgs flygflottilj Lidköping/Såtenäs

Blekinge flygflottilj Ronneby/Kallinge

Livgardet Upplands-Bro/Kungsängen

Södermanlands regemente Strängnäs

Artilleriregementet Kristinehamn

Upplands regemente Enköping

Andra ytstridsflottiljen Haninge/Berga

Första ubåtsflottiljen Haninge/Berga och Karlskrona

Fjärde minkrigsflottiljen Haninge/Berga och Karlskrona

Vaxholms amfibieregemente Vaxholm

Upplands flygflottilj Uppsala

Försvarsmaktens helikopterflottilj Linköping/Malmen

Svea helikopterbataljon Haninge/Berga

Östgöta helikopterbataljon Linköping/Malmen

Jämtlands fältjägarregemente Östersund

Norrbottens regemente Boden

Norrlands dragonregemente Arvidsjaur

Jämtlands flygflottilj Östersund

Norrbottens flygflottilj Luleå

Gotlands regemente Gotland/Visby

b) Organisationsenheter och andra enheter som regeringen beslutar om

Sydkustens marinbas Karlskrona

Ostkustens marinbas Haninge/Berga

Inom enskilda organisationsenheter finns enheter enligt följande

Norrbottens regemente Norrlands artilleribataljon,

 Boden

 Norrlands luftvärnsbataljon,

 Boden

 Norrlands ingenjörbataljon,

 Boden

 Norrlands signalbataljon, Boden

Jämtlands fältjägarregemente Norrlands trängbataljon,

 Östersund

Försvarsmaktens helikopterflottilj Norrlands helikopterskvadron,

 Boden

Skolor och centrum, m.m.

a) Organisationsenheter som riksdagen beslutar om

Försvarsmaktens underhållstjänst (lokaliseringen utreds)

och stödverksamhet

Militärhögskolan Halmstad Halmstad

Militärhögskolan[REDACTED_EFTERNAMN] Solna

Militärhögskolan Östersund Östersund

b) Organisationsenheter och andra enheter som regeringen beslutar om

Totalförsvarets skyddscentrum Umeå

Totalförsvarets ammunitions- och

minröjningscentrum Eksjö

Försvarsmaktens centrum för

internationell utbildningsverksamhet Upplands-Bro/Kungsängen

Försvarsmaktens sjukvårdscentrum Hammarö

Försvarsmusikcentrum Strängnäs

Försvarsmaktens Halmstadsskolor Halmstad

Försvarsmaktens underrättelse-

och säkerhetscentrum Uppsala

Försvarsmaktens rekryteringscentrum Stockholm

Redovisningsavdelning Bergslagen Örebro

Markstridsskolan Skövde/Motala/Boden

Arméns tekniska skola Östersund

Hemvärnets stridsskola Salem

Örlogsskolorna Haninge/Berga och

 Karlskrona

Flygmedicincentrum Stockholm

Inom enskilda organisationsenheter finns enheter enligt följande

Försvarsmaktens Halmstadsskolor Försvarsmaktens

 bas- och underhållsskola

 Informations teknologi-

 skolan

 Flygtekniska skolan

 Flygtrafiktjänstskolan

 Väderskolan

Försvarsmaktens underrättelse- och

säkerhetscentrum Tolkskolan

Arméns tekniska skola Motorskolan

Artilleriregementet Artilleriets stridsskola

Luftvärnsregementet Luftvärnets stridsskola

Göta ingenjörregemente Fältarbetsskolan

Upplands regemente Ledningsskolan

 Totalförsvarets signalskyddsskola

Vaxholms amfibieregemente Amfibiestridsskolan

Upplands flygflottilj Flygvapnets stridslednings- och

 luftbevakningsskola

 Flygvapnets flygbefälsskola

 Flygskolan

3.8 Vissa ekonomiska frågor

Regeringens förslag och bedömningar i föreliggande proposition har sin

grund i prop. 1999/2000:30 som riksdagen förväntas fatta beslut om

inom kort. Regeringen konkretiserar nu förslagen inom några områden.

Avseende skolor och centrum beräknas inga avgörande skillnader uppstå

jämfört med Försvarsmaktens underlag den 19 maj 1999. Den successiva

anpassningen av underhålls- och stödorganisationen medför att den

materiella avvecklingen och förnödenhetsavvecklingen kan genomföras.

4 Sammanslagning av Försvarets forsknings-

anstalt och Flygtekniska försöksanstalten

Regeringens förslag: Försvarets forskningsanstalt och Flygtekniska

försöksanstalten skall läggas ned den 31 december 2000. En ny

myndighet för försvarsforskning skall inrättas den 1 januari 2001.

Regeringens bedömning: En organisationskommitté för den nya

myndigheten bör tillsättas omgående.

Utredarens förslag överensstämmer i allt väsentligt med regeringens

förslag.

Utredaren konstaterar att Försvarets forskningsanstalt och Flygtekniska

försöksanstalten bedriver försvarsforskning med olika inriktning och att

myndigheterna inom några förhållandevis begränsade områden har

likartade kompetenser. Utredaren bedömer att på längre sikt kan

emellertid synergieffekter uppkomma genom samordning av likartade

verksamheter inom ramen för en gemensam myndighet medan närtida

rationaliseringsvinster var små.

Vidare framhåller utredaren att en integration mellan myndigheterna

kan skapa bättre förutsättningar på sikt att vidmakthålla och utveckla

totalförsvarsforskningen som en internationellt och vetenskapligt

högtstående verksamhet.

Utredaren bedömer att lämplig ledningsform för en sammanslagen

myndighet bestående av Försvarets forskningsanstalt och Flygtekniska

försöksanstalten är en styrelse med fullt ansvar för verksamheten.

Remissinstanserna: Försvarsmakten, Försvarets materielverk och

Försvarets forskningsanstalt är positiva till en sammanslagning medan

Flygtekniska försöksanstalten anser att kommande utredningar bör

avvaktas.

Remissmötet

Ställningstagandet från remissinstanserna föranledde Försvarsdeparte-

mentet att kalla till ett remissmöte som genomfördes den 17 december

1999. Vid detta framhölls att gemensam ledning för de båda

organisationerna krävs för att tillgodose nya krav på forskning och

teknikförsörjning. Vidare framkom att

 det är möjligt att först utreda försvarsforskningens inriktning och

precisera nya krav inom beställande myndigheter och därefter anpassa

organisation och processer. Ett modernare sätt är dock att anpassa

strukturer och processer parallellt med att nya krav på forskning och

beställningssystem utvecklas. Detta kräver gemensam ledning för

dagens båda organisationer,

 regeringen bör beakta den oro som personalen på Flygtekniska

försöksanstalten upplever. Om denna oro inte beaktas, är risken

betydande att viktig kompetens försvinner från försvarssektorn. Vid

ett principbeslut om sammanslagning bör integrationsarbetet starta

omedelbart,

 även om inte den gemensamma ledningen direkt kan utnämnas bör det

praktiska arbetet med en sammanslagning börja så snart regeringen

uttalar sig för en sådan.

Skälen för regeringens förslag och bedömning

Det framtida totalförsvarets behov av forskning och teknikutveckling kan

främst tillgodoses genom en organisation med förmåga att dels överföra

kunskap inom nationell och internationell forskning och utveckling till

totalförsvarets behov, dels att inom smalare nischer besitta egen

spetskompetens. Totalförsvarets båda forskningsorganisationer har för

detta ändamål samma roll. De måste kunna repliera på varandras

kompetenser och i gemensamma projekt presentera nya tekniska

lösningar där skilda kompetensområden i högre grad än vad som varit

fallet tidigare är inbördes beroende.

Omvärldens förändring kräver anpassning men skapar också ökade

möjligheter till internationell samverkan såväl inom industrin som inom

forskningen. För de behov som finns inom totalförsvarsområdet är den

internationella samverkan inte ett mål i sig utan ett medel för att uppnå

de syften och erhålla den kompetens som vårt framtida försvar behöver.

Totalförsvarets möjlighet att tillgodogöra sig forskningskunskap och

omvandla den till praktiska tillämpningar utgör en viktig grund i

förmågan till anpassning.

I framtiden får vapenbärande plattformar relativt sett mindre betydelse

medan betydelsen av systemtänkande och ledningsförmåga ökar. I

framtiden kommer kravet på anpassning att medföra krav på ett flertal

alternativa tekniska lösningar för olika taktiska och strategiska behov. De

nya förhållandena ställer nya krav på upphandlingsförmåga, system-

kompetens och adaptivitet i nära anslutning till den forskning som kan se

de nya möjligheterna och som förstår kraven. Denna forsknings-

kompetens skall kunna överbrygga en rad olika forskningsområden för

att i tvärvetenskapliga projekt lyfta fram försvarsspecifika och flexibla

lösningar. Synergier kan vinnas inom systeminriktade områden som

kräver kompetenser från ett brett spektrum av discipliner. Ett område

som berörs av detta är exempelvis obemannade farkoster där kompetens-

områden som idag är uppdelade mellan Försvarets forskningsanstalt och

Flygtekniska försöksanstalten såsom telekrigsteknik, människa-system-

interaktion och aerodynamik är inbördes beroende.

Det finns även vissa synergier på teknisk nivå, där angränsande

kompetensområden skulle kunna bli tillräckligt stora och samtidigt

bredda sina tillämpningsområden.

Det är nödvändigt att skapa förutsättningar för att möta de framtida

behoven inom försvaret genom att utforma en struktur som förmår att

tillgodose framtida behov av samverkande kompetenser, vilket kan leda

till synergier som idag inte helt kan förutses.

Regeringen delar i huvudsak utredarens bedömning att myndigheterna

inom några förhållandevis begränsade områden har likartade

kompetenser men att synergieffekter kan uppkomma på längre sikt.

Regeringen bedömer dock att de viktigaste synergieffekterna på längre

sikt ligger i att skapa förutsättningar att driva tvärvetenskapliga och

systemövergripande projekt samt att vissa rationaliseringsvinster kan

uppnås redan i närtid.

Sammanfattningsvis kan en sammanslagning innebära följande

generella synergier:

 en effektivare och mer komplett myndighet avseende försvarsinriktad

forskning och utveckling,

 bättre förutsättningar att leda forskning och att utveckla forsknings-

kompetens för tvärvetenskapliga projekt på övergripande system-

nivåer,

 en förenklad styrning av s. k. kompetensnätverk,

 ett utvidgat gemensamt internationellt kontaktnät,

 en attraktivare och tydligare partner i internationellt forsknings-

samarbete inom tvärvetenskapliga projekt,

 kompetensgrupper och kompetensområden inom en sammanslagen

myndighet har större möjlighet att uppnå tillräcklig volym.

Regeringen beslutar senare denna dag om direktiv för en översyn av

forskning och utveckling inom totalförsvaret. En sammanslagning av

Försvarets forskningsanstalt och Flygtekniska försöksanstalten påverkar

inte förutsättningarna för denna översyn eftersom översynen främst avser

behov och inriktning av forskning och utveckling, inte hur forskningen

skall organiseras.

Regeringen bedömer sammanfattningsvis att en sammanslagning av de

båda myndigheterna skapar organisatoriska förutsättningar, och

väsentligt förbättrar förmågan, att möta försvarets framtida behov av

forskning och teknikutveckling. Sammanslagningen bör ske genom att de

båda myndigheterna läggs ned och en ny myndighet inrättas. Regeringen

bör besluta om den nya myndighetens namn.

Regeringen bedömer slutligen att en organisationskommitté för den

nya myndigheten bör tillsättas omgående.

Försvarsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 mars 2000

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Freivalds,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet von[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1999/2000:97 Vissa organisatoriska

frågor inom Försvarsmakten, m.m.

1

2

2

2

2

2

2

2

2

2

2

2

2

2