Regeringens proposition 1993/94:253

Ekonomisk reglering för år 1995 mellan landsting

och kommuner med anledning av ökat kommunalt     Prop.

ansvar för psykiskt störda

1993/94:253

Regeringen överlänmar denna proposUion lill rUcsdagen. Stockholm den 7 juni 1994

Cari[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo[REDACTED_EFTERNAMN] (Socialdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Regeringen beslutade den 24 mars 1994 atl överlämna en proposition lill riksdagen om psykiskt stördas villkor (prop. 1993/94:218). 1 pro­positionen föreslog regeringen bl.a. att kommunema får elt lagreglerat obligatoriskt betalningsansvar för vissa psykiskt störda. Det slutliga ställningstagandet till hur den därav föranledda ekonomiska regleringen bör utformas borde enligt propositionen beredas vidare. Regeringen avsåg dock att återkomma under detta riksmöte med förslag om den ekonomiska regleringen för år 1995.

1 denna proposition redovisas en överenskommelse mellan Landstings­förbundet och Svenska kommunförbundet, som träffades den 3 juni 1994, om riktlinjer för avtal om överföring av verksamheter och ekonomiska resurser avseende vissa psykiskt störda.

Regeringen föreslår i anslutning härtill vissa tillägg i ikraftträdande- och övergångsbestämmelsema till lagen (1994:(X)0) om ändrmg i lagen (1990:1404) om kommunemas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. Landstingen får härigenom möjlighet alt för år 1995 lämna sådant ekonomiskt bidrag till kommunerna som motiveras av del utvidgade kommunala ansvaret för långvarigt psykiskt störda. Vidare bör för år 1995 möjlighet ges för landsting och kommuner alt lokalt träffa avtal om nivån på den ersättning som kommunerna skall utge för medicmskt färdigbehandlade patienter.

1 Riksdagen 1993/94. 1 saml. Nr 253

Innehållsförteckning

Prop. 1993/94:253

1

Förslag till riksdagsbeslut................................... 3

2

Lagtext.......................................................... 3

3

Ärendet och dess beredning   ............................ 4

4

Föreslagna förändringar beträffande psykiskt stördas villkor . . 4

4.1

Etl förtydligat kommunalt ansvar................... 4

4.2

Kommunalt betalningsansvar för vissa långvarigt psykiskt störda  5

4.3

Ett utökat statligt stöd    ........................... 8

5     Den ekonomiska regleringen................................ 9

5.1

Allmänna överväganden............................... 9

5.2

Ekonomisk reglering för år 1995................... 10

Bilaga 1     Redovisning av den nationella karlläggningen av medi­cinskt färdigbehandlade inom psykiatrisk slulenvård   . .   13

Bilaga 2     Överenskommelse mellan Landstingsförbundet och

Svenska kommunförbundet om riktlinjer för avtal om

överföring av verksamheter och ekonomiska resurser

avseende vissa psykiskt störda   ................ 21

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 juni 1994 ... 25

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

antar regeringens förslag till lag om ändrmg i lagen (1994:000) om ändring i lagen (1990:1404) om kommunemas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård.

Prop. 1993/94:253

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1994:000) om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:0(X)) om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård alt ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Om elt landsting och en kommun träffat överens­kommelse beträffande psykiatrisk vård enligt tidigare bestämmelser skall överenskommelsen tillämpas även efler ikraftträdandet.

Förestagen lydelse

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Om elt landsting och en kommun träffat överens­kommelse beträffande psykiatrisk vård enligt tidigare bestämmelser skall överenskommelsen tillämpas även efter ikraftträdandet.

2.

För år 1995 får ett landsting lämna sädant ekonomiskt bidrag till en kommun som motiveras av det kommurmh ansvaret för medi­cinskt färdigbehandlade patienter i psykiatrisk vård.

3.

För år 1995 får ett landsting och en kommun bestämma ersätt­ningen för medicinskt färdigbe­handlade patienter i psykiatrisk vård utan hinder av bestämmelser­na i 8 %.

Lydelse enligt prop. 1993/94:218.

1* Riksdagen 1993/94. 1 saml. Nr 253

3 Ärendet och dess beredning

Prop. 1993/94:253

Regermgen bemyndigade den 11 maj 1989 chefen för Socialdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppgifi all överväga och föreslå olika åtgärder för alt uppnå en förbättrad och effektivare service och vård lill psykiskt störda (dir. 1989:22). Den 15 november 1990 beslutade regeringen om tUläggsdirektiv (dir. 1990:71) lill utredningen, som bl.a. innebar alt utredningen förändrades lill en parlamentariskt sanunansatt kommitté. Vidare angavs att uppdraget främst skulle imiktas på att överväga och föreslå åtgärder vad gäller ansvarsfördelning och organisa­tion av slöd och vård till psykiskt störda.

Den 21 maj 1992 beslutade regeringen om ytterligare tUläggsdirektiv (dir. 1992:67), som innebar att Psykiatriutredningen inte skulle begränsas av de s.k. noll-direktiven.

Psykiatriutredningen överlämnade i september 1992 sitt slutbetänkande Välfärd och valfrUiet - service, stöd och vård till psykiskt störda (SOU 1992:73), med förslag till åtgärder som berör psykiskt störda personer till regeringen.

Betänkandet har remissbehandlats. En remissammanställning - Samman­ställning av remissyttranden över psykiatriutredningens slutbetänkande -redovisades år 1993 (Ds 1993:88).

Regeringen beslutade den 24 mars 1994 att överlämna en proposition till riksdagen om psykiskt stördas villkor (prop. 1993/94:218). I proposi­tionen föreslås bl.a. alt socialtjänstlagen förtydligas genom att det i 21 a § föreskrivs alt kommunernas uppgifter avser människor med såväl fysiska som psykiska funktionshinder. Regeringen konstaterar all det är av stor vikt alt nya boendeformer utvecklas inom kommunerna. För all påskynda denna utveckling föreslås kommunerna få elt lagreglerat obligatoriskt betalningsansvar för vissa psykiskt störda som vårdas inom landslingen. Betalningsansvaret föreslås gälla de långvarigt psykiskt störda personer som av specialistkompetent psykiatriker bedömts vara medicinskt färdigbehandlade inom psykiatrisk klinik eller annan enhet som bedriver aktiv psykiatrisk vård. För atl komma ifråga för elt kommunalt betalningsansvar skall den enskilde ha vårdats samman­hängande i den slutna vården i minst tre månader.

4 Föreslagna förändringar beträffande psykiskt Stördas villkor

4.1 Ett förtydligat kommunalt ansvar

1 regeringens proposition om psykiskt stördas vUlkor (prop. 1993/94:218) föreslås ett förtydligat kommunalt huvudansvar för alt planera och samordna insatser till psykiskt funktionshindrade. Detta föreslås ske genom alt det i 21 a § socialtjänstlagen föreskrivs alt kommunernas uppgifter avser människor med såväl fysiska som psykiska funktions­hinder.

I propositionen konstateras vidare atl landstmgen idag finansierar Prop. 1993/94:253 och/eller driver verksamheter som är atl betrakta som ett kommunalt ansvar. Orsakerna lill delta slår att söka dels i den snabba omstmk-tureringen från ett institutionsbundet omhändertagande lill vård och stöd i mera öppna former, dels i den oklara ansvarsfördelning mellan kommuner och landsting som har funnits på detta område.

De verksamheter som det oftast rör sig om är olika former av anpassat boende och omvårdnad t.ex. kollektivboende, familjehem, enskUda vårdhem eller sjukhem. Det kan också vara frågan om olUca verksamheter för daglig sysselsättning eller arbete. Då förhållandena varierar stort mellan olika delar av landet konstaterar regeringen i proposkionen att överenskommelser bör träffas lokall om vilka verksamheter som bör byta huvudman. Regeringen vill i delta sammanhang framhålla alt det bör gälla verksamheter som landslingen den 15 febmari 1994 drev i egen regi eller upphandlade från enskild eller annan vårdgivare. I propositionen anges alt arbetet med alt definiera dessa verksamheter bör ske skyndsamt. Vid vissa enskilda vårdhem ges dock en aktiv psykiatrisk vård. Dessa enheter bör förbli ett landstingskommunall ansvar.

1 propositionen anger regeringen vidare alt man kommer alt följa utvecklingen inom detla område med stor uppmärksamhet och återkomma till riksdagen med förslag till hur överförandel bör ske om del inle kan lösas lokalt.

4.2 Kommunalt betalmngsansvar för vissa långvarigt psykiskt störda

I syfte att bl.a. förbättra de psykiskt stördas boendesituation och skapa bättre fömtsättningar för elt omhändertagande i del lokala samhället har regeringen i propositionen om psykiskt stördas villkor föreslagit alt elt kommunall betalningsansvar skall införas vad avser vissa långvarigt psykiskt störda. Betalningsansvaret skall avse långvarigt psykiskt störda som av en specialistkompetent psykiatrUcer bedömts vara medicinskt färdigbehandlade inom sluten psykiatrisk vård som bedrivs vid psykiatrisk klinik eller annan enhet där aktiv psykiatrisk vård ges.

För atl en enskild skall omfattas av det kommunala betalningsansvaret skall han ha vårdats sammanhängande inom psykiatrin under minst tre månader. I de fall patienten inle flyttar från landstmgets inrätming bör det kommunala betalningsanvaret inträda två veckor efler del alt landstinget hos kommunen anmält patienten som medicinskt färdigbehandlad.

Socialstyrelsens inventering i mars 1991

Socialstyrelsen genomförde i mars 1991 en inventering av antalet vårdade i sluten psykiatrisk vård. Av inventeringen framgick atl cirka 7 200 patienter hade en vårdtid på sex månader eller mer vilket molsvarar i genomsnitt 84 personer per 1(K) 

(XX) 

invånare. Variationema var emellertid stora när man ställde vårdulnylljandel i relation till be­folkningen. Tre gmpper av landsling/landstingsfria kommuner kunde

särskiljas. En gmpp hade ett vårdutnyttjande som var mmdre än hälften Prop. 1993/94:253 av riksgenomsnittet. Till denna gmpp hörde Gotlands kommun, Skara­borgs, Örebro, Västmanlands, Kopparbergs, Gävleborgs och Väster-botlens läns landsting. En andra gmpp hade dubbelt eller närmare dubbelt så stort vårdutnyttjande som landet som helhet. Till denna gmpp hörde Jönköpings, Kronobergs, och Kristianstads läns landsting samt Malmö kommun och Göteborgs kommun. En tredje gmpp utgjordes av övriga landsting som låg närmare riksgenomsnittet.

Variationema mellan länen avspeglade sig även på kommunal nivå där vissa kommuner hade etl extremt högt vårdutnyttjande medan andra hade elt mycket lågt vårdutnyttjande.

Sociahepartementets kartläggning i febmari 1994

I detta avsnitt redovisas resultatet av den nationella karlläggning av antalet medicinskt färdigbehandlade personer inom psykiatrisk slutenvård som genomfördes tidigare i år. Resultatet redovisades inte i propositionen om psykiskt stördas villkor eftersom underlaget vid propositionens överlämnande analyserades inom regermgskansliet. Syftet med kartlägg­ningen har varit all ta fram elt underlag som gör del möjligt alt bedöma omfattningen av de ekonomiska resurser som bör föras över från landsting till kommuner med anlednmg av förslaget om kommunalt betalningsansvar. Samtliga landsting samt Malmö, Göteborgs och Gotlands kommuner har beretts tillfälle atl länma uppgifter till Social­departementet om hur många patienter som kl. 12.(X) den 15 febmari 1994 bedömdes vara medicinskt färdigbehandlade inom psykiatrisk slutenvård och enskilda vårcUiem. Någon medicinsk bedömning av patienter inom familjevården gjordes inle men antalet patienter inom denna vårdform har angetts.

1 bilaga 1 lämnas en redovisning av den nationella karlläggningen av antalet medicinskt färdigbehandlade personer inom psykiatrisk slutenvård. I sammanställningen saknas dock uppgifter från Malmö kommun. Socialstyrelsens palienlinvenlering som genomfördes i mars 1991 redovisas också i sammanställningen. Denna inventering gäller - till skillnad från kartläggningen i febmari 1994 - antalet personer som vårdals sex månader eller mer inom psykiatrin och patienter som genomgår tvångsvård.

Av kartläggningen i febmari 1994 framgår alt totalt 2 742 patienter har bedömts vara medicinskt färdigbehandlade inom den slutna psykiatriska vården. Detta är färre patienter än del anial som hade vårdals sex månader eller längre enligl Socialstyrelsens inventering. Vid denna inventering framkom att 6 908 personer hade vårdats i sex månader eller längre inom den slutna psykiatrin (exkl. Malmö kommun). Del bör dock understrykas all karlläggningen 1994 och Socialstyrelsens inventering 1991 har haft olUca inriktning och därför inte är helt jämförbara.

Kartläggningen i febmari 1994 visar alt Stockholms läns landsting hade del största antalet färdigbehandlade patienter - 737 personer. Detta molsvarar 27 % av samUiga medicinskt färdigbehandlade patienter i riket. I Jönköpings läns landstmg fanns vid kanläggningslUlfällel 295 patienter

vilket motsvarar 11 % av det totala antalet färdigbehandlade patienter Prop. 1993/94:253 som redovisas i kartläggningen. Jönköpings läns landsting är också det landsting som har redovisat flest färdigbehandlade patienter per 100 (XK) invånare nämligen 98 patienter. De landsting som efter Jönköping redovisade flest färdigbehandlade personer per 100 0(X) invånare är Västernorrland och Halland (54), Blekinge (44) och Stockholm (43). Landstinget Dalama har redovisat den lägsta förekomsten av medicmskt färdigbehandlade patienter inom den slutna psykiatriska vården per 100 000 invånare. Detta landstmg har lämnat uppgifi om att totalt 14 patienter är färdigbehandlade inom de nämnda vårdformema. Detta innebär att det inom Dalama fanns 5 färdigbehandlade patienter på 100 000 invånare. De landstmg som efter Dalama redovisar lägst antal färdigbehandlade per 100 000 invånare är i nämnd ordnmg Söderman­lands och Jämtlands läns landsting. Dessa båda landsting har lämnat uppgift om att det finns 8 respektive 11 medicinskt färdigbehandlade patienter på 100 000 invånare mom de aktuella vårdformerna.

Vidare kan nänmas att antalet färdigbehandlade patienter för riket som helhet är 32 per 100 000 invånare. Som framgått tidigare visade Social­styrelsens inventering 1991 att 84 personer per 100 000 invånare hade vårdals sex månader eller längre inom sluten psykiatrisk vård.

Vid en analys av resultatet av kartläggningen på kommunnivå fmner man att del inom vissa kommuner fmns en förhållandevis stor andel färdigbehandlade patienter som utnyttjar sluten psykiatrisk vård. Som exempel på kommuner med ett omfattande vårdutnyttjande kan nämnas Sävsjö med 233, Värnamo med 134 och Eksjö med 121 färdigbehandlade patienter per 100 

(XX) 

invånare. Samtliga dessa kommuner fmns i Jönköpings län. I Hultsfreds kommun i Kalmar län fmns del en jämförel­sevis stor andel färdigbehandlade patienter nämligen 173 per 100 000 invånare.

Resultatet av kartläggningen visar också att del i ca 30 kommuner helt saknas patienter som är inskrivna i sluten psykiatrisk vård och är medicinskt färdigbehandlade.

Sammanfattande bedömning

Socialstyrelsens inventering 1991 och den nationella karlläggningen 1994 beskriver situationen inom psykiatrin vid vissa tidpunkter. Det är vUctigt att notera alt antalet färdigbehandlade patienter kan variera över tiden och att undersökningarna inle speglar elt tillstånd som är bestående en längre tid. Som nämnts tidigare är grunderna för mätningarna åren 1991 och 1994 olika vilket innebär att jämförelser försvåras. Resultatet av den nationella karUäggningen 1994 bör tolkas med viss försiktighet eftersom det finns risk för att riktlinjema inte har tolkats enhetligt av landstingen. Vidare har lidplanen för genomförandet av kartläggningen varit snäv vilket kan ha påverkal bedömnmgama.

Sedan mars 1991 har omfattande förändrmgar genomförts inom vård och omsorg som har påverkat antalet mneliggande inom sluten psykiatrisk vård. Den 1 januari 1992 genomfördes Ädelreformen som innebar en förändring av ansvars- och uppgiftsfördelningen vad gäller service och

1" Riksdagen 1993/94. 1 saml. Nr 253

vård till äldre, handikappade och långtidssjuka. Denna reform har vidare       Prop. 1993/94:253

inneburit att vissa dagverksamheter riktade lill psykiskt störda och

renodlade boendeformer för psykiskt störda som vissa landsting tidigare

svarade för ingår i de obligatoriska överföringar som genomförts i vissa

län. Vidare kan nämnas atl ett inte obetydligt antal åldersdementa tidigare

vårdades inom psykiatrin.

Enligt uppgifter från Landstingsförbundet har ca 1 700 patienter som ingick i 1991 års inventering förts över från landsting till kommuner i samband med Ädelreformen.

1 Ädelreformen ingår också ett särskill statligt bidrag för utbyggnad av särskilda boendeformer. Delta bidrag omfattar även gmppbosläder för psykiskt långtidssjuka. En effekt av del särskilda bidraget är alt kommu­nerna har byggt ul sina boendealternativ för människor med psykiska funktionshinder om än i begränsad omfattning. Landslingen har därmed fått möjlighet att reducera antalet vårdplatser inom psykiatrin.

4.3 Ett utökat statligt stöd

Regeringen har i propositionen om psykiskt stördas villkor lämnat förslag med innebörd alt slaten skall anslå 4(X) miljoner kronor årligen under kalenderåren 1995 - 1997. Syftet med de anslagna medlen är att de skall användas som slöd för genomförandet av de förslag som regeringen presenterar i propositionen. Stimulansåtgärderna föreslås utfalla enligl följande (miljoner kronor):

1995

1996

1997

1995 - 1997

Utveckling av arbets­formerna inom social-

tjänst och psykiatri

285,0

335,0

335,0

955,0

Rehabilitering av tortyrskadade flyktingar

50,0

50,0

Psykiskt störda missbrukare

15,0

15,0

15,0

45,0

Anhörigstöd

15,0

15,0

15,0

45,0

Kamratstödjande verksamhet

15,0

15,0

15,0

45,0

Personligt ombud

8,0

8,0

8,0

24,0

Internationell

verksamhet

5,0

5,0

5,0

15,0

Översyn av innehållet i den psykiatriska vården

2,0

2,0

2,0

6,0

Uppföljning,utvärdering

5,0

5,0

5,0

15,0

SUMMA

400,0

400,0

400,0

1 200,0

Som framgår av tabellen imiebär regeringens förslag alt ett särskilt statligt bidrag lämnas för de ökade kostnader som under en period kan upp­komma till följd av omslniklurermgen och vidareutvecklingen av arbetsformerna inom socialtjänsten och psykiatrin. Regeringen vill i delta sammanhang framhålla att medlen även bör kunna användas för att utveckla vård och slöd lill psykiskt störda mom den kommunala hälso-och sjukvården. 1 propositionen anges vidare alt bidraget inte skall lämnas till löpande driftskostnader utan användas lill att stimulera och påskynda förändringar i verksamhetsinnehåll och arbetsorganisation. Enligt förslaget skall detta bidrag uppgå lill tolalt 955 miljoner kronor och utgå från och med den 1 januari 1995 till och med den 31 december 1997.

1 prop. 1993/94:218 lämnas också förslag om alt totalt 300 miljoner kronor av del stimulansbidrag lill anordnande av gmppbosläder och andra alternativa boendeformer som riksdagen beslutade i samband med Ädelreformen, skall förbehållas långvarigt psykiskt störda. Medlen anvisas under anslaget Stimulansbidrag inom äldreomsorgen inom en total ram av 9(X) miljoner kronor för budgetåret 1994/95.

Prop. 1993/94:253

5 Den ekonomiska regleringen

5.1 Allmänna överväganden

Regeringens bedömning: Den ekonomiska regleringen från och med år 1996 bör beredas vidare tillsammans med förslagen från bered­ningen (Fi 1993:24) om statsbidrag och utjänming i kommunsektorn.

Skälen för regeringens bedömning: Förtydligandet av det kommunala ansvaret för service och vård till psykiskt störda och betalningsansvaret får ekonomiska konsekvenser för huvudmännen. För att kommunema skall ges möjlighet att leva upp lill de i proposkionen preciserade åtagandena bör medel föras över från landstingen lill kommunerna. Samtidigt bör resurser finnas kvar inom landstingen för alt dessa skall kunna driva och vidareutveckla den psykiatriska vården.

Den reglering som här redovisas utgår från alt slaten inte skall behöva tillskjuta ytterligare resurser lill huvudmännen utan att lika mycket medel som las från landstinget skall tillskjutas kommunerna inom landstingsom­rådet. De landstingsfria kommunema (Golland, Göteborg och Malmö) berörs inte av regleringen.

Den ekonomiska regleringen skall ske i två steg. Detta har i första hand sin gmnd i det utredningsarbete som nu pågår bl.a. vad avser stats- och skatteutjämningsbidragen till kommuner och landstmg. Enligt regeringens förslag bör en tUlfällig lösning väljas för år 1995. Den slutgiUiga regleringen bör ske år  1996 företrädesvis genom skatteväxling och

beredas tUlsammans med förslagen från den parlamentariskt tUlsatta beredningen om statsbidrag och utjänming i kommunsektorn. Den slutliga regleringen 1996 bör ske med utgångspunkt i den ekonomiska nivå som ligger lill grund för den ekonomiska regleringen 1995 mellan kommuner och landsting. För detla förfarande talar också att etl arbete bör ske gemensamt mellan landsting och kommuner beträffande vilka verksam­heter som bör överföras till kommunall huvudmannaskap och de ekonomiska vUlkoren härför.

Prop. 1993/94:253

Beredningen om statsbidrag och utjämning i kommunsektom

Beredningen skall enligt sma direktiv (1993:137) föreslå hur statens bidrag tUl kommuner respektive landsting och utjämningen av de ekonomiska fömtsättningama mellan dem skall utformas från och med den 1 januari 1996. Förslagen skall utgå från vissa grundfömlsältningar som alt bidragens huvudsyfte skall vara atl utjämna de ekonomiska fömtsättningama mellan kommuner respektive landsting. Alla kommuner respektive landsting skall därmed efter inkomst- och kostnadsutjämning ha likvärdiga ekonomiska fömtsättningar att bedriva basverksamhet. Utjämningen skall däremot inle kompensera för skUlnader i servicenivå, kvalitet, avgiflssättning eller effektivitet. Vidare skall utjämningssystemen för kommuner respektive landsting samordnas så alt de inte utgör ett hinder för skillnader i fördelning i huvudmannaskap. Ett för kommuner och landsting gemensamt system kan därför övervägas.

Utjämningen för landstingen skall behandlas av beredningen och vägas samman med utjämningen för kommunerna. Beredningen skall därför ha ett nära samarbete med Landslingsekonomiska utredningen (Fi 1993:14). Utredningens förslag skall därmed utgöra ett av underlagen för be­redningens sludiga förslag.

Beredningen skall redovisa sitt uppdrag senast den 31 oktober 1994.

5.2 Ekonomisk reglering för år 1995

Regeringens förslag: Med anledning av överenskommelsen mellan Landstingsförbundet och Svenska kommunförbundet om riktlinjer för avlal om överföring av verksamheter och ekonomiska resurser avseeende vissa psykiskt störda ändras lagen (1994:000) om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård så att landstingen får möjlighet all för år 1995 lämna sådana bidrag lill kommunerna som föranleds av det utökade kommunala ansvaret för psykiskt störda. Vidare skall för år 1995 möjlighet ges för landsting och kommuner att lokall träffa avlal om nivån på den ersättning som kommunerna skall utge för medicinskt färdigbehandlade patienter.

10

Skälen för regeringens förslag: Den vård, omsorg och övriga insatser Prop. 1993/94:253 som idag ges tiU psykiskt störda är som tidigare redovisats mycket olika organiserad i olika delar av landet. I vissa delar av landet bedriver landstingen verksamheter som med den i propositionen angivna ansvars­fördelningen bör bedrivas i kommtmalt huvudmannaskap. De undersök­ningar som har gjorts visar även alt antalet medicinskt färdigbehandlade psykiskt störda varierar stort mellan olika landstingsområden och kommuner. Detta innebär enligl regeringens mening att del kan vara svårt alt fmna generella lösningar och att lokala lösningar bör sökas beträffande de verksamheter som skall föras över. Regeringen anser mot denna bakgmnd alt den ekonomiska regleringen för år 1995 i princip bör ske genom att landsting och kommuner träffar avtal dels om överförande av vissa verksamheter och resurser för dessa, dels om överföringsbelopp med anledning av det kommunala betalningsansvaret i enlighet med vissa rikdinjer som överenskommits mellan Landstingsförbundet och Svenska kommunförbundet. Den tillfälliga lösningen för år 1995 bör således vila på frivillig gmnd och fömtsätta att avtal om medelsfördelning träffas lokalt. Landslingens möjlighet alt lämna ifrågavarande bidrag till kommunerna lill följd av del utvidgade kommunala ansvaret för långvarigt psykiskt störda bör komma lill uttryck på det sätt som framgår av förslaget till riksdagsbeslut i denna proposition.

Lokah avtal om överföring av verksamheter och ekonomiska resurser

Som nämnts tidigare bör huvudmannaskapet för vissa verksamheter överföras från landsting lill kommuner i syfte att renodla ansvarsför­delningen mellan dessa huvudmän. Omfattningen av de verksamheter som bör föras över till kommunen varierar beroende på de lokala fömt­sättningama. Enligl regeringens mening bör förhandlingar mellan kommuner och landsting om vilka verksamheter som bör omfattas av etl förändrat huvudmannaskap saml kontrakt som bör överläs inledas skynd­samt. Som nämnts tidigare gäller det verksamheter som landslingen den 15 febmari 1994 drev i egen regi eller upphandlade från enskild eller annan vårdgivare.

Tidigare har också framhållits atl en fömtsättning för att kommunalt betalningsansvar för långvarigt psykiskt störda skall kunna införas är att en ekonomisk reglering genomförs där kommunerna tillförs medel för de nya åtaganden som föreslås.

Slyrelsema för Landstingsförbundet och Svenska kommunförbundet har den 3 juni 1994 godkänt en överenskommelse om rUctiinjer för avlal om överföring av verksamheter och ekonomiska resurser avseende vissa psykiskt störda. Överenskommelsen har träffats i samråd med Socialde­partementet och redovisas i bihga 2. I överenskommelsen anges att Landstingsförbundet och Svenska kommunförbundet rekommenderar landsting och kommuner att träffa avtal med anledning av den reform om psykiskt stördas villkor som avses träda i kraft den 1 januari 1995. De lokala avtalen kommer all utgöra underlag för reformens ekonomiska reglering för år 1995. Arbetet bör bedrivas med inriktningen atl avtalen

11

skall vara träffade och inkomna till Socialstyrelsen senasi den 1 november       Prop. 1993/94:253 1994.

1 avtalen skall redovisas de verksamheter som i enlighet med vad som anges i propositionen är ett kommunalt ansvar. Det gäller verksamheter som den 15 febmari drevs eller kontrakterades av landstingen och där överenskonunelse träffas att en eller flera kommuner skall överta verksamhet eller kontakt från landstingen. Vidare skall redovisas de nettokostnader som landslingen avlastas för den verksamhei och de kontrakt som förs över tUl respektive kommun. Detaljerade avtal skall därefter snarast träffas för respektive verksamhei mellan berörda parter. Berörda verksamheter skall enligl överenskommelsen vara överförda senast den 31 mars 1995 om inte särskilda skäl talar emot detta.

I avtalen mellan landsting och kommuner redovisas de belopp som skall föras över från landstingen till kommunema med anledning av bl.a. det kommunala betalningsansvar som föreslås mföras den 1 januari 1995. Även det antal patienter och de vårddagskostnader som ligger lUl grund för beräkningama skall framgå av avtalen.

För varje kategori av psykiatrisk vård dvs. klinUc- respektive sjukhems-vård, skall enhetliga vårddagskostnader beräknas inom respektive landstingsområde. Dessa kostnader skall ligga till grund för beräkning av såväl de belopp som skall överföras från landstingen till kommunema som kommuneraas ersättnmgar till landstingen för medicinskt färdigbe­handlade patienter. Regeringen anser mot denna bakgrund att möjlighet bör fmnas för landsting och kommuner att för år 1995 avtala om den ersättning som kommunema skaU utge tiU landsting för medicinskt färdigbehandlade patienter. Till följd härav bör i övergångsbestämmel­sema anges att landstmg och kommuner kan träffa sådana överenskom­melser ulan hinder av innehållet i 8 § betalningsansvarslagen.

Enligt överenskommelsen skall resultatet av den nationella kartlägg­ningen av antalet medicinskt färdigbehandlade patienter inom psykiatrisk slutenvård den 15 febmari 1994 ligga lill grund för beräkning av över­föringsbeloppen. Om partema är överens kan andra uppgifter än de som framgår av den nationella karlläggningen ligga till grund för lokala avtal.

I överenskommelsen anges vidare att en plan skall inges till Social­styrelsen senasi den 1 december 1994 om hur kommuner och landsting imder år 1995 skall använda medel från det statliga bidraget för omstrukturering av verksamheten. Enligt överenskommelsen kan bidrag även utgå i samband med avveckling av viss verksainhet och för insatser tiU psykiskt störda inom den kommunala hälso- och sjukvården.

Slutligen anges att en särskild beredningsgmpp skall inrättas som skall bistå huvudmännen om tvister uppkommer. Del anges att berednings-gmppen bör beslå av företrädare för Socialstyrelsen, Landstingsförbundet och Svenska kommunförbundet. Om huvudmännen ändå inle kommer överens skall beredningsgmppen rapportera till regeringen.

Regeringen har för avsikt alt ge Socialstyrelsen i uppdrag alt ingå i denna beredningsgmpp.

12

Redovisning av den nationella kartläggningen av antalet medicinskt färdigbehandlade inom psykiatrisk slutenvård

Prop. 1993/94:253 Bilaga 1

Landsting

Medicinskt färdigbehandlade

94-02-15

Socialstyrelsens

patientinventering

91-03-15

antal patienter

antal patienter per 100 000 invånare. (93.11.01)

antal patienter (vårdade 6 månader eller mer.)

STOCKHOLMS LANS LANDSTING

737

43

1559

Norrtälje

35

71

Danderyd

10

35

Österåker

3

9

Vaxholm

3

41

Täby

15

25

Vallentuna

4

17

Lidingö

11

21

Upplands-Väsby

25

70

Sigtuna

25

77

Upplands-Bro

5

25

Järfälla

4

7

Solna

5

9

Sundbyberg

14

13

Sollentuna

4

26

Nacka

20

30

Värmdö

9

36

Haninge

22

34

Tyresö

7

20

Nynäshamn

5

22

Huddinge

14

19

Botkyrka

8

12

Södertälje

73

90

Ekerö

4

20

Salem

2

4

Stockholm

410

60

UPPSALA LÄNS LANDSTING

40

14

Uppsala

31

17

Tierp

3

15

Östhammar

2

90

Älvkarleby

0

0

Enköping

4

11

Håbo

0

0

242

13

SÖDERMANLANDS LANS LANDSTING

22

117

Prop. 1993/94:253 Bilaga 1

Eskilstuna

6

Strängnäs

2

Oxelsund

4

Nyköping

5

Katrineholm

5

Flen

0

Gnesta

0

Trosa

0

Vingåker

0

6

7

33

10

15

O

O

O

O

ÖSTERGÖTLANDS LANS LANDSTING

121

30

283

Norrköping

45

Finspång

Söderköping

Valdemarsvik

5 2 3

Linköping Kinda

28

1

Ydre

Åtvidaberg

Motala

1 1

7

Mjölby Boxholm

13

2

Vadstena

9

Ödeshög Utomläns

1 3

37 22 14 34 21

9 23

8 16 50 35 117 16

JÖNKÖPINGS LANS LANDSTING

295

98

428

Jönköping

90

79

Aneby

7

96

Eksjö

22

121

Nässjö

30

98

Sävsjö

28

233

Tranås

23

121

Vetlanda

28

101

Gislaved

23

78

Vaggeryd

2

16

Värnamo

42

134

KRONOBERGS LÄNS LANDSTING

29

16

Växjö

5

7
[REDACTED_EFTERNAMN]

6

22

Alvesta

3

15

Tingsryd

2

14

Markaryd

3

28

Uppvidinge

10

96

Älmhult

0

0

Lessebo

0

0

254

14

KALMAR LANS LANDSllNG

80

33

Kalmar

12

21

Torsås

1

12

Borgholm

3

25

Mörbylånga

2

14

Nybro

8

39

Emmaboda

0

0

Oskarshamn

3

11

Högsby

6

85

Mönsterås

1

7

Hultsfred

29

173

Vimmerby

3

18

Västervik

12

30

GOTLANDS KOMMUN

12

20

BLEKINGE LÄNS LANDSTING

67

44

Karlskrona

27

45

Ronneby

18

62

Karlshamn

10

32

Sölvesborg

4

24

Olofström

8

54

184

23

76

Prop. 1993/94:253 Bilaga 1

KRISTUNSTADS LANS LANDSTING

87

30

498

Bromölla

2

Bästad

4

Hässleholm

14

Klippan

4

Kristianstad

34

Osby

2

Perstorp

1

Simrishamn

5

Tomelilla

0

Åstorp

7

Ängelholm

9

Örkelljunga

2

östra Göinge

3

16 28 28 25 47 15 13 24 O 53 25 21 20

MALMÖ KOMMUN

301

15

MALMOHUS LANS LANDSTING

142

25

386

Prop. 1993/94:253 Bilaga 1
[REDACTED_EFTERNAMN]

40

42

Burlöv

4

28

Staffanstorp

4

22

Lomma

2

11

Kävlinge

3

12

Landskrona

2

5

Svalöv

2

16

Trelleborg

18

49

Vellinge

2

7

Svedala

3

17

Helsingborg

17

15

Höganäs

9

40

Ystad

16

62

Sjöbo

4

24

Skurup

1

7

Hörby

6

44

Eslöv

8

30

Höör

1

4

Bjuv

0

0

HALLANDS LÄNS LANDSTING

144

54

Kungsbacka

29

50

Varberg

35

69

Falkenberg

25

65

Halmstad

37

45

Laholm

10

43

Hylte

8

72

GÖTEBORGS KOMMUN

161

37

269

844

GOTEBORGS- OCH BOHUS LANS LANDSTING

103

31

220

Strömstad

3

Tanum

4

Munkedal

15

Sotenäs

3

Lysekil

10

Uddevalla

26

Orust

9

Tjörn

7

Stenungsund

3

Kungälv

11

Öckerö

1

Mölndal

9

Partille

1

Härryda

1

28

32

136

30

65

54

30

48

15

31

9

17

3

4

16

ÄLVSBORGS LÄNS LANDSTING

89

20

Ale

2

8

Alingsås
[REDACTED_EFTERNAMN]

Borås

14

5 14

41 43 14

Dals Ed

2

37

Färgelanda Herrljunga Lemm

6

1 1

80

10

3

Lilla-Edet

3

23

Mark

6

18

Mellemd

2

19

Svenljunga Tranemo

1 4

9

32

Trollhättan

6

12

Ulricehamn

7

30

Vårgårda

Vänersborg

Åmål

1

12

2

9

33 15

348

Prop. 1993/94:253 Bilaga 1

SKARABORGS LANS LANDSTING

35

13

50

Töreboda

1

Hjo

1

Karlsborg

0

Tibro

3

Tidaholm

2

Skövde

1

Falköping

8

Vara

2

Grästorp

2

Skara

2

Götene

1

Lidköping

6

Mariestad

3

Gullspång

2

Essunga

1

9 11

O 27 15

2

25 12 32 11

7 16 12 31 16

17

VÄRMLANDS LÄNS LANDSTING

101

35

160

Prop. 1993/94:253 Bilaga 1

Arvika

15

Eda

4

Filipstad Forshaga Grums

2 3 1

Hagfors Hammarö

3 3

Karlstad

19

Kil

2

Kristinehamn

21

Munkfors

1

Storfors

2

Sunne

8

Säffle

8

Torsby Årjäng

8

1

56 43 15 24 9 19 21 24 16 81 21 38 57 45 54 10

ÖREBRO LANS LANDSTING

60

22

89

Örebro

38

31

Lekeberg Kumia

1 5

uppgift saknas 26

Hallsberg Askersund

3 2

18 16

Karlskoga Laxå

4

1

12 14

Nora

1

9

Hällefors

3

33

Degerfors

Lindesberg

Ljusnarsberg

1 1 0

8 4 0

VÄSTMANLANDS LANS LANDSTING

49

18

100

Västerås

25

Hallstahammar

3

Surahammar

0

Sala

7

Heby

3

Köping

8

Arboga

1

Kungsör

0

Fagersta

1
[REDACTED_EFTERNAMN]

1

Skinnskatteberg

0

20

18

O

31

21

30

7

O

7

15

O

18

LANDSTINGET DALARNA

14

5

Rättvik

1

9
[REDACTED_EFTERNAMN]

1

5

Orsa

1

13

Falun

3

5

Borlänge Säter

4 3

8

25

Hedemora

1

6

Avesta

0

0

Gagnef Leksand

0 0

0 0

Ludvika

0

0

Malung

Smedjebacken

Vansbro

0 0 0

0 0 0

Älvdalen

0

0

95

Prop. 1993/94:253 Bilaga 1

GÄVLEBORGS LÄNS LANDSTING

102

Hudiksvall

3
[REDACTED_EFTERNAMN]

3

Nordanstig

1

Söderhamn

21

Bollnäs

19

Gävle

35

Sandviken

16
[REDACTED_EFTERNAMN]

4

Ockelbo

0

Ovanåker

0

35

8 14

9 71 67 39 41 34

O

O

111

LANDSTINGET VÄSTERNORRLAND

142

54

235

Ange

6

Sundsvall

64

Timrå

21

Härnösand

14

Kramfors

13

Sollefteå

10

Örnsköldsvik

14

48 68 112 51 54 41 24

JÄMTLANDS LANS LANDSTING 15

Östersund

Strömsund
[REDACTED_EFTERNAMN]

Härjedalen

Bräcke

Krokom

Ragunda

Åre

11

15

13

23

8

12

O

O

O

67

19

V

Ä

STERBOTTENS LANS LANDSTING

25

12

70

Prop. 1993/94:253 Bilaga 1

Umeå

14

Vindeln

1

Vännäs

2

Asele

1

Robertsfors

1

Skellefteå

6

14 15 23 24 13 8

NORRBOTTENS LANS LANDSTING

70

Luleå

5

Boden

10

Övertomeå

5

Haparanda Kalix

3

2

Överkalix

1

Piteå

24

Arvidsjaur Jokkmokk

1 1

Gällivare

12

Kiruna

6

Arjeplog

Pajala

Älvsbyn

0 0 0

26

7

33

80

28

10

21

59

13

15

54

23

O

O

O

200

Totalt

2 742

32

7 209

TOTALT

2569 st patienter

exklusive de landstingsfria l(onununerna.

Totalt enligt Socialstyrelsens utredning 1991

exklusive de landstingsfria kommunema

6 041 st patienter

20

överenskommelse mellan Landstingsförbundet och     Prop. 1993/94:253 Svenska kommunförbundet om riktlinjer för avtal     Bilaga 2 om överföring av verksamheter och ekonomiska resurser avseende vissa psykiskt störda

1 propositionen om psykiskt stördas villkor (prop. 1993/94:218) konstateras all landstingen idag finansierar och/eller driver verksamheter som är all betrakta som ett kommunalt ansvar. Del gäller verksamheter inom vilka det inle bedrivs någon aktiv psykiatrisk vård.

De verksamheter som avses ovan är olika former av anpassat boende och omvårdnad t.ex. kollektivboende, familjehem, enskilda vårdhem eller sjukhem. Del kan också vara frågan om olika verksamheter för daglig sysselsättning eller arbete. Då förhållandena varierar stort mellan olika delar av landet konstaterar regeringen i propositionen om psykiskt stördas villkor atl överenskommelser bör träffas lokalt om vilka verksamheter som skall byta huvudman och vilka kontrakt som skall överläs. Del gäller således verksamheter som landslingen den 15 februari 1994 drev i egen regi eller upphandlade från enskild eller annan vårdgivare. Arbetet med atl defmiera dessa verksamheter bör ske skyndsamt.

1 syfte all bl.a. förbättra de psykiskt stördas boendesituation och skapa bättre förutsättningar för elt omhändertagande i det lokala samhället har regeringen i den nämnda propositionen föreslagit alt elt kommunalt betalningsansvar skall införas vad avser vissa långvarigt psykiskt störda. Betalningsansvaret skall avse långvarigt psykiskt störda som av en specialistkompeient psykiatriker bedömts vara medicinskt färdigbehand­lade inom sluten psykiatrisk vård.

I propositionen föreslås vidare att regeringen årligen fastställer ersätt­ningen för psykiatrisk vård som lämnas vid inrättning som tillhör ett landsting. Regeringen fastställer årligen de belopp som avses.

Regeringen föreslår vidare alt etl särskill statligt bidrag bör lämnas för de ökade kostnader som under en period kan uppkomma lill följd av omstruktureringen och vidareutvecklingen av socialtjänstens, psykiatrins arbetsformer. Bidraget skall inle lämnas till löpande driftskostnader ulan användas till atl stimulera och påskynda förändringar i verksamhets-innehåll och arbetsorganisation. Enligt förslaget skall delta bidrag uppgå lill totalt 955 miljoner kronor och utgå från och med den 1 januari 1995 till och med den 31 december 1997.

Beslul om utbetalning av ekonomiska medel bör fattas av Socialstyrel­sen efler del att inkomna avtal från landsting och kommuner har granskats och godkänts.

Den ekonomiska regleringen med anledning av det kommunala betal­ningsansvaret och överföringen av verksamheter och kontrakt bör ske genom atl landsting och kommuner träffar avlal med anledning av den psykialrireform som avses träda ikraft den I januari 1995. Avlal skall träffas dels om överförande av vissa verksamheter och de ekonomiska villkoren för delta, dels om överföringsbelopp med anledning av det kommunala betalningsansvaret. Dessutom skall del i en särskild plan

21

anges hur del statliga stimulansbidraget skall användas.  De lokala       Prop. 1993/94:253 överenskommelserna skall bilda underlag för den centrala regleringen av       Bilaga 2 psykialrireformen som avses ske företrädesvis genom skatteväxling från och med 1996.

De förslag till lagändringar som lämnas i propositionen föreslås träda i kraft den 1 januari 1995. Den slutgiltiga regleringen 1996 bör ske med utgångspunkt i den ekonomiska nivå som ligger lill grund för den ekonomiska regleringen 1995 mellan kommuner och landsting.

Mot denna bakgrund enas parterna om följande avtal:

Allmänt

1§

Landstingsförbundet och Svenska kommunförbundet rekommenderar landsting och kommuner att träffa avtal på sätt som nedan anges med anledning av den psykiatrireform som avses träda i kraft den 1 januari 1995.

De lokala avtalen kommer all utgöra underlag för reformens ekono­miska reglering för år 1995.

2§

Upprättade avtal skall vara inkomna till Socialstyrelsen senast den 1 november 1994. Kopia av upprättande avlal skall lämnas lill Social­departementet.

Verksamhetsansvar

3§

1 avtalen skall i fråga om verksamhetsansvar redovisas

A.  De verksamheter som enligl propositionen skall vara etl kommunall

ansvar och som drevs eller kontrakterades av landslingen den 15 februari

1994 och där överenskommelser träffas att en eller flera kommuner skall

överta verksamhetsansvaret från landstingen.

B.   De nettokostnader landslingen avlastas för den verksamhet och de

kontrakt som förs över till respektive kommun.

4

§

Sedan överenskommelse träffats enligl 3 § skall detaljerade avlal snarast träffas för respektive verksamhet mellan berörda parter.

Berörda verksamheter skall vara överförda senasi den 31 mars 1995 om inte särskilda skäl talar däremot.

KommunaU betalningsansvar

5%

I avtalen skall redovisas de belopp som skall överföras från landslingen

22

lill kommunema med anledning av att kommunalt betalningsansvar för       Prop. 1993/94:253 vissa medicinskt färdigbehandlade patienter införs från den 1 januari       Bilaga 2 1995. Även del antal patienter och de vårddagskostnader som ligger lill grund för beräkningarna skall framgå av avtalen.

För varje kategori av psykiatrisk vård dvs. klinik- respektive sjukhems­vård, skall enhetliga vårddagskostnader beräknas inom varje lands­tingsområde. Dessa skall ligga till grund för beräkning av såväl de belopp som skall överföras från landstingen lill kommunema som kommunernas ersättningar lill landslingen för medicinskt färdigbehandlade patienter.

6§

Resultatet av den nationella kartläggningen av antalet medicinskt färdigbehandlade personer inom psykiatrisk slutenvård den 15 febmari 1994 skall ligga till grund vid beräkning av överföringsbelopp för all täcka kostnadema för vissa medicinskt färdigbehandlade psykiatriska patienter.

Om parterna är överens kan andra uppgifter än de som framgår av den nationella kartläggningen ligga lill gmnd för lokala avtal.

7§

A.   Överföringsbeloppen från landslingen lill kommunerna för betal­

ningsansvar avseende medicinskt färdigbehandlade vid psykiatrisk klinik

eller annan enhet som bedriver aktiv psykiatrisk vård fastställs till 1 500

kronor per dag. Detta belopp kan ökas eller minskas med högst 20 %.

Den ersättning som kommunema lämnar lill landslingen för vård av medicinskt färdigbehandlade inom psykiatrisk klinik eller motsvarande skall i avtalen fastställas till elt belopp som är 10 % högre än över­föringsbeloppet.

B.  Överföringsbeloppet från landstingen till kommunerna för betalnings­

ansvar avseende medicinskt färdigbehandlade vid sjukhem eller sjukhems-

liknande enhet skall i avtalen fastställas till 1 200 kronor per dag. Detla

belopp kan ökas eller minskas med högst 20 %.

Den ersättning som kommunerna lämnar till landslingen för vård av medicinskt färdigbehandlade vid sjukhem eller sjukhemsliknande enhet skall i avtalen fastställas till samma belopp som överföringsbeloppet för deima vård.

överföringsbeloppet för 1995 skall reduceras med 4 % med hänsyn till att varseltiden om två veckor iimebär att betalningsansvaret kan träda i kraft tidigast den 15 januari 1995.

StatUga bidrag för utveckling av arbetsformerna inom psykiatri och socialtjänst

8§

En gemensamt upprättad plan mellan landsting och kommuner om hur medel från del statliga bidraget för omstmkturering och utveclding av verksamheten skall utnyttjas under kalenderåret 1995 skall vara inlämnad

23

till Socialstyrelsen senasi den 1 december 1994 för att medel skall kunna börja utbetalas senast i februari 1995. Bidrag kan även utgå i samband med avveckling av viss verksainhet och för insalser till psykiskt störda inom den kommunala hälso- och sjukvården. Kopia av upprättade avtal skall inämnas till Socialdepartementet.

Prop. 1993/94:253 Bilaga 2

Övrigt

9%

En särskild beredningsgmpp skall inrättas som skall bistå huvudmännen vid uppkomna tvister. Beredningsgmppen skall bestå av företrädare för Socialstyrelsen, Landstingsförbundet och Svenska kommunförbundet. Om huvudmännen inte kommer överens trots bistånd från beredningsgmppen skall denna avge yttrande till regeringen.

10 §

Avtalets giltighet fömtsätter godkännande av Landstingsförbundets styrelse och Svenska kommunförbundets styrelse. Om fömtsättningama for avtalet på gnmd av riksdagens beslut, med anledning av proposition 1993/94:218, ändras upphör detta avtal omedelbart att gälla.

Stockholm den 3 juni 1994 LANIWTINGSPéfUNDET

SVENSKA

MMUNFÖEBUNDET

24

Socialdepartementet

Prop. 1993/94:253

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 juni 1994

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1993/94:253 Ekonomisk reglering för år 1995 mellan landsting och kommuner med anledning av ökat kommunalt ansvar för psykiskt störda.

25