Allmänna bidrag till

kommuner

25

Förslag till statsbudget för 2001

Allmänna bidrag till kommuner

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Allmänna bidrag till kommuner 7

2.1 Omfattning 7

2.2 Utgiftsutveckling 7

2.3 Mål 9

2.4 Politikens inriktning 9

2.4.1 Utvecklingen i kommunsektorn de senaste åren 9

2.4.2 Bedömningen fram till 2003 9

2.4.3 Den kommunala ekonomin de närmaste åren 10

2.5 Insatser 11

2.6 Förslag inom andra utgiftsområden som påverkar kommuner och

landsting 12

2.7 Resultatbedömning 13

2.8 Anslag 13

2.8.1 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 13

2.8.2 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting

15

2.8.3 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 16

2.8.4 91:4 Bidrag till Rådet för kommunal redovisning 17

Bilaga 1 Anslagsbenämningar 19

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 5

2.1 Utgiftsutvecklingen 8

2.2 Tillskott till kommuner och landsting 1997 2003 10

2.3 Kommunsektorns finanser 10

2.4 Anslagsutvecklingen 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting

13

2.5 Anslagsnivå för generellt statsbidrag till kommuner och landsting 15

2.6 Anslagsutvecklingen 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och

landsting 15

2.7 Anslagsutvecklingen 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och

landsting 16

2.8 Anslagsutvecklingen 91:4 Bidrag till Rådet för kommunal redovisning 17

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner den föreslagna användningen av

anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i

vissa kommuner och landsting (avsnitt 2.8.2),

2. för budgetåret 2001 anvisar anslagen under

utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till

kommuner enligt följande uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

91:1

Generellt statsbidrag till kommuner och landsting

ramanslag

78 105 500

91:2

Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting

reservationsanslag

2 066 200

91:3

Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting

obetecknat anslag

19 190 233

91:4

Bidrag till Rådet för kommunal redovisning

obetecknat anslag

700

Summa

99 362 633

2 Allmänna bidrag till kommuner

2.1 Omfattning

Utgiftsområdet omfattar merparten av statens

utgifter för bidrag till kommuner och landsting.

Bidrag utgår dels i form av ett allmänt finansiellt

stöd (generellt statsbidrag) till kommuner och

landsting, dels i form av ett bidrag (statligt

utjämningsbidrag) för att åstadkomma likvärdiga

ekonomiska förutsättningar mellan kommuner

respektive mellan landsting. Vidare utgår ett

bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner

och landsting. En del av detta bidrag disponeras

av Bostadsdelegationen. Slutligen ingår även ett

mindre bidrag till Rådet för kommunal

redovisning. Under 1999 utgick även ett bidrag

till kommunernas och landstingens

skatteinkomster för 1997.

I budgetpropositionen för 2001 redovisas

flertalet utgiftsområden uppdelade på

politikområden. Vissa utgiftsområden, däribland

utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till

kommuner, utgörs inte direkt av statlig

verksamhet. Dessa omfattas därför inte av

politikområdesindelningen.

2.2 Utgiftsutveckling

I tabell 2.1 redovisas den beräknade utgiftsnivån

för utgiftsområdet.

Regeringen föreslår i förslaget till

tilläggsbudget för 2000 att det statliga

utjämningsbidraget till kommuner och landsting

höjs med 619 miljoner kronor till 19 190

miljoner kronor. Höjningen utgör skillnaden

mellan den preliminära beräkning som förslaget i

budgetpropositionen för 2000 baserades på, och

den definitiva beräkningen av bidraget.

Höjningen av det statliga utjämningsbidraget

motsvaras av en lika stor höjning av den

utjämningsavgift kommuner och landsting

betalar till statsbudgetens inkomstsida.

Regeringen föreslår i denna proposition att

det generella statsbidraget till kommuner och

landsting höjs med 3 250 miljoner kronor 2001,

varav 950 miljoner kronor är kopplade till den

nationella handlingsplanen för hälso- och

sjukvården. Det generella statsbidraget bör 2003

höjas med ytterligare 1 943 miljoner kronor.

Regeringen föreslår vidare en tillfällig höjning

med 700 miljoner kronor 2001 av bidraget till

särskilda insatser i vissa kommuner och

landsting.

Statsbidragsutvecklingen påverkas även av

ekonomiska regleringar mellan staten och

kommunsektorn. Regeringen föreslår att den

beräknade ökningen om 5 000 miljoner kronor

av kommunernas och landstingens

skatteinkomster 2001 som följer av den

föreslagna reducering av avdragsrätten för den

allmänna pensionsavgiften, regleras genom en

lika stor minskning av det generella statsbidraget

till kommuner och landsting. En reglering

gjordes av samma anledning för 2000 med

4 800 miljoner kronor. Samtidigt bör de

generella statsbidraget för 2001 höjas med

2 034 miljoner kronor till följd av effekterna av

den föreslagna förändringen av grundavdraget

och det särskilda grundavgdraget. Sammantaget

bör därmed det generella statsbidraget reduceras

med 2 966 miljoner kronor.

Med anledning av förändringarna i det

allmänna pensionssystemet görs en

beräkningsteknisk justering av bidragsramen för

2003. Justeringen innebär att det generella

statsbidraget till kommuner och landsting

reduceras med 9 500 miljoner kronor, vilket

motsvaras av en lika stor beräknad ökning av

kommunernas och landstingens skatteinkomster.

Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och

landsting

78 656

78 003

78 028

78 106

79 140

72 340

91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner

och landsting

760

1 091

1 218

2 066

1 007

665

91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och

landsting

20 526

18 571

19 190

19 190

19 190

19 190

91:4 Bidrag till Rådet för kommunal redovisning

1

1

1

1

1

1

A 5 Bidrag till kommunernas och landstingens

skatteinkomster år 1997

2 600

Totalt för utgiftsområde 251

102 542

97 666

98 437

99 363

99 338

92 196

1Utgiftsutvecklingen påverkas även av ekonomiska regleringar mellan staten och

kommunsektorn.

Ramen för 2001

För 2001 ökar ramen för utgiftsområdet med

1 697 miljoner kronor jämfört med 2000.

Förutom tillskott påverkas ramen av de

regleringar som görs till följd av ovan beskrivna

förändringar av inkomstbeskattningen och

reformeringen av det allmänna

pensionssystemet. Vidare påverkas utgiftsramen

av regleringar i enlighet med den kommunala

finansieringsprincipen.

2.3 Mål

Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och

likvärdiga ekonomiska förutsättningar för

kommuner respektive landsting att uppnå de

nationella målen inom olika verksamheter.

2.4 Politikens inriktning

2.4.1 Utvecklingen i kommunsektorn de

senaste åren

Saneringen av de offentliga finanserna och den

återhämtning i den svenska ekonomin som skett

efter den djupa lågkonjunkturen i början av

1990-talet har bl.a. inneburit att utrymme

skapats för en höjning av statsbidragen till

kommuner och landsting.

Vidare har skatteintäkterna ökat

förhållandevis kraftigt under de senaste åren, inte

minst tack vare den goda

sysselsättningsutvecklingen. Genom det

kommunala utjämningssystemet kommer denna

utveckling alla kommuner och landsting till del,

vilket ger dessa goda förutsättningar att uppnå

ekonomisk balans och samtidigt bibehålla eller

höja ambitionsnivån i verksamheterna. Även om

många kommuner och landsting fortfarande

redovisar negativa resultat, går

resultatutvecklingen för sektorn som helhet i

positiv riktning. En successiv förbättring av

kvaliteten i verksamheterna kan nu ske.

Övergången till i huvudsak generella

statsbidrag under 1990-talet har inneburit

ändrade förutsättningar för uppföljningen och

utvärderingen av de kommunala verksamheterna.

Uppföljningen och utvärderingen av kommuner

och landsting behöver förbättras, inte minst om

produktiviteten och effektiviteten skall kunna

ökas ytterligare. I syfte att förbättra

uppföljningen av kommuner och landsting

tillsatte regeringen 1998 en arbetsgrupp med

uppgift att lämna förslag till åtgärder för att på

längre sikt åstadkomma en väl fungerande

uppföljning av måluppfyllelse och

resursanvändning i kommuner och landsting.

Som en del i detta arbete har förslag till en

kommunal provdatabas presenterats i rapporten

 Snabbt och riktigt, utvalt och viktigt (Ds

2000:48). 12 kommuner har deltagit i projektet

med provdatabasen. I rapporten lämnas förslag

till hur arbetet med en kommunal databas bör

fortsätta.

2.4.2 Bedömningen fram till 2003

En god tillväxt i ekonomin väntas även under

nästa år, vilket leder till en fortsatt stark ökning

av de kommunala skatteinkomsterna. Ytterligare

höjningar av statsbidragen sker dessutom. Den i

tabell 2.1 redovisade utvecklingen påverkas även

av ekonomiska regleringar mellan staten och

kommunsektorn. Beslutade tillskott innebär att

statsbidragen 2000, exklusive regleringar, har

höjts med 20 miljarder kronor i förhållande till

1996-års nivå. För 2001 föreslår regeringen en

höjning med ytterligare 4 miljarder kronor.

Verksamheterna i kommuner och landsting

fungerar tillfredsställande, men det finns vissa

problem inom sjukvården som kräver aktiva

insatser. Regeringen har därför tidigare i år

presenterat en nationell handlingsplan för hälso-

och sjukvården (avsnitt 2.6).

Dessutom görs satsningar även inom andra

utgiftsområden. Bl.a. utgår fr.o.m. 2002

500 miljoner kronor per år för kvalitetssäkring av

barnomsorgen till de kommuner som inför en

maxtaxa. Vidare görs en särskild satsning på

skolan genom ett riktat bidrag på 500 miljoner

kronor andra halvåret 2001. Det riktade bidraget

ökar därefter successivt till 5 miljarder kronor,

och skall efter fem år infogas i det generella

statsbidraget.

Förutom tillskott i form av statsbidrag tillförs

kommuner och landsting 1999 2001 årligen

närmare 1 300 miljoner kronor i form av extra

skatteintäkter. Det fasta belopp om 200 kronor

per år som alla skattskyldiga betalar i statlig

inkomstskatt utgör under dessa år kommunal-

och landstingsskatt.

Tabell 2.2 Tillskott till kommuner och landsting 1997 2003

Miljoner kronor

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

1997 års ekon. vårprop.

4 000

8 000

8 000

8 000

8 000

8 000

8 000

Budgetprop. för 1998

4 000

8 000

8 000

8 000

8 000

1998 års ekon. vårprop.

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

Budgetprop. för 1999

1 300

300

710

850

1999 års ekon. vårprop.

1 300

2 000

3 000

5 000

Budgetprop. för 20001

3 000

2000 års ekonomiska vårproposition2

500

500

Budgetprop. för 20013

500

1 500

2 500

Ökning jämfört med 1996

4 000

12 000

17 300

21 300

25 800

25 710

28 850

1Varav 700 miljoner kronor avser bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner

 och landsting och 1 300 miljoner kronor 200-kronan .

2Avser kvalitetssäkring av barnomsorgen för de kommuner som inför maxtaxa

3Avser bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem

För många kommuner och landsting innebär

dessa förutsättningar möjligheter till

återhämtning av såväl ekonomin som

verksamheterna. Det finns emellertid fortfarande

ett antal kommuner och landsting med

ekonomiska problem. Bl.a. finns det kommuner

med stora åtaganden i kommunala

bostadsföretag. Minskande befolkning skapar

problem i vissa regioner, för såväl kommuner

som landsting.

Genom det s.k. kommunkontosystemet får

kommuner och landsting sedan 1996 tillbaka

ingående moms för icke skattepliktig verksamhet

från ett kommunkonto respektive

landstingskonto. Utgifterna från kontona

finansieras med tillskott från kommuner och

landsting. Under de senaste åren har de av staten

fastställda tillskottsbeloppen (avgiften) till

kontona inte fullt ut täckt utbetalningarna.

Därmed finns det för närvarande ett ackumulerat

underskott, som beräknas uppgå till högst

4 300 miljoner kronor vid utgången av 2000. Att

höja avgiften så att den täcker även det

ackumulerade underskottet är dock inte rimligt

med hänsyn till kommunernas och landstingens

ekonomi och verksamhet. Regeringen föreslår

nu på tilläggsbudget för 2000 att den i statens

redovisning upptagna fordran som motsvarar

underskottet i kommunkontosystemet, dock

högst 4 300 miljoner kronor, skrivs av vid

utgången av år 2000.

Vissa kommuner har höga kostnader för

insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och

service till vissa funktionshindrade (LSS).

Orsaken är främst att den verksamhet som

tidigare bedrevs av landstingen, är koncentrerad

till vissa orter. Kommunerna har själva hanterat

dessa kostnadsskillnader genom

mellankommunala utjämningssystem inom

respektive län. Dessa system kommer successivt

att trappas av, vilket innebär att de inomregionala

kostnadsskillnaderna kommer att få ökat

genomslag.

2.4.3 Den kommunala ekonomin de

närmaste åren

Nedan redogörs översiktligt för den bedömning

av den kommunala sektorns finansiella

utveckling under 1999 2003 som redovisas i

volym 1, bilaga 2 (Svensk ekonomi). I bilagan

framgår de samhällsekonomiska

förutsättningarna för beräkningen.

Bedömningen av hur kommunsektorns

konsumtionsutgifter utvecklas har gjorts mot

beaktande av balanskravet. Kalkylen bygger på

oförändrade skattesatser fr.o.m. 2000.

Kommunsektorns finansiella utveckling

sammanfattas i tabell 2.3.

Tabell 2.3 Kommunsektorns finanser

Miljarder kronor (löpande priser)

1999

2000

2001

2002

2003

Inkomster

451

471

492

503

522

Skatter

316

338

355

362

386

Statsbidrag1

83

82

84

87

80

Övrigt

52

51

53

54

56

Utgifter

454

458

474

496

515

Konsumtion

378

382

396

417

434

Volymförändring2

2,0

 1,93

1,0

1,2

1,1

Övrigt

75

76

78

79

81

Finansiellt

sparande

-3

13

18

7

6

Anm: Kommunsektorn redovisas exkl. kyrkan fr.o.m. 2000.

1Statsbidragen redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens

avgift till det kommunala momssystemet.

2Årlig procentuell förändring av konsumtionsutgifter i fasta priser.

3Exklusive överföringen av kyrkan från kommunsektorn till hushållens ideella

organisationer ökar den kommunala konsumtionen med 0,7 %.

Kommunsektorns konsumtionsutgifter beräknas

sammantaget öka med ca 1 procent per år under

åren 2000 2003. Minskningen med 1,9 procent

mellan 1999 och 2000 beror på att kyrkan fr.o.m.

2000 inte längre räknas till kommunsektorn.

Exklusive kyrkan ökar konsumtionsutgifterna

med 0,7 procent. Det finansiella sparandet 2001

2003 väntas bli högre jämfört med bedömningen

i den ekonomiska vårpropositionen.

Skatteinkomsterna utvecklas gynnsamt, men

ökningen beror delvis på regeländringar som

påverkar det kommunala skatteunderlaget. En

utförligare redovisning av kommunalskatternas

utveckling ges i volym 1, avsnitt 5.5. För

kommunsektorn som helhet torde balanskravet i

huvudsak vara uppfyllt fr.o.m. 2000.

2.5 Insatser

Mot bakgrund av ovan redovisad utveckling

föreslås statsbidragen till kommuner och

landsting höjas med sammanlagt 3 950 miljoner

kronor 2001. Det generella statsbidraget till

kommuner och landsting bör höjas med 3

250 miljoner kronor, varav 950 miljoner kronor

avser satsningen på vården i den nationella

handlingsplanen för hälso- och sjukvården. Av

de 1 000 miljoner kronor som reserverats för

denna satsning 2001, tillförs 950 miljoner kronor

kommuner och landsting via det generella

statsbidraget. För att möjliggöra intentionerna i

den nationella handlingsplanen bör det generella

statsbidraget till kommuner och landsting höjas

med ytterligare 1 943 miljoner kronor 2003.

Fr.o.m. 1996 har särskilda medel anvisats för

att skapa möjligheter att tillfälligt bistå

kommuner och landsting som på grund av

speciella omständigheter kan hamna i en särskilt

svår ekonomisk situation. I denna propositionen

föreslås en tillfällig höjning 2001 med

700 miljoner kronor av medlen för särskilda

insatser i vissa kommuner och landsting. För att

hantera ansökningar om medel från enskilda

kommuner och landsting har regeringen inrättat

Kommundelegationen och Bostadsdelegationen.

Kommundelegationen avslutade sitt arbete

den 1 juli 2000 och har lämnat förslag till

överenskommelser med 36 kommuner och 3

landsting. Därtill kommer ett ärende där

förhandlingarna inte var klara den 1 juli, utan

kommer att slutföras av regeringen. Det totala

bidraget som av Kommundelegationen föreslås

utbetalas uppgår till 1 127 miljoner kronor.

Delegationens förslag till överenskommelser är

kopplade till åtgärdsplaner, upprättade av

respektive kommun och landsting, om hur

ekonomisk balans skall uppnås till senast 2002.

Kommundelegationen föreslår att utbetalning av

bidraget skall ske efter att åtgärderna genomförts

och ekonomisk balans uppnåtts. Regeringen

avser att under hösten ta ställning till

Kommundelegationens förslag.

Bostadsdelegationens uppdrag beräknas kunna

avslutas under 2001. Bostadsdelegationen

bedömer medelsbehovet för 2001 för de ärenden

som återstår till 400 miljoner kronor. Medlen ska

främst användas till avlösen av borgensåtaganden

för lån till bostadsrättsföreningar. Vid utgången

av 2000 förväntas att ramöverenskommelser har

träffats med samtliga berörda kommuner. Det

arbete som återstår under 2001 avser, förutom

avlösen av borgensåtaganden, främst uppföljning

av befintliga avtal. Förutom att följa upp

befintliga avtal kommer det även att finns behov

av ett uppföljningsarbete av vilka effekter stödet

haft för de kommuner som fått stöd samt hur det

gått för kommuner som inte fått stöd.

Regeringen överväger nu formerna för det

fortsatta arbetet.

Regeringen föreslår vidare på tilläggsbudget

för 2000 att 100 miljoner kronor får användas för

att bistå kommuner som drabbats av betydande

kostnader till följd av översvämningar i juli 2000.

I propositionen Vissa kommunalekonomiska

frågor (prop. 1999/2000:115) föreslår regeringen

att ett omställningsbidrag inrättas för de

landsting som har haft en stor

befolkningsminskning under en femårsperiod.

Omställningsbidraget skall finansieras med

medel från anslaget Bidrag för särskilda insatser i

vissa kommuner och landsting.

Omställningsbidraget kommer att utgå 2001 och

2002 och beräknas uppgå till 150 miljoner kronor

per år.

Delegationen för fortsatt utveckling av

utjämningsystemet för kommuner och landsting

(Fi 1999:11) kommer att fortsätta att arbeta bl.a.

med frågan om hur ekonomiska effekter av

befolkningsminskningar skall beaktas i

utjämningssystemet.

I propositionen Vissa kommunalekonomiska

frågor lämnades även förslag till ett

 högkostnadsskydd för kommuner med höga

kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387)

om stöd och service till vissa funktionshindrade

(LSS). Högkostnadsskyddet består av två

statsbidrag. Det ena statsbidraget (350 miljoner

kronor) fördelas av regeringen i enlighet med

vad som föreslås i propositionen. Det andra

statsbidraget (100 miljoner kronor) fördelas av

Socialstyrelsen efter ansökan från kommuner

med höga kostnader för vissa funktionshindrade

personer med särskilt stora behov av vård och

omsorg. Statsbidragen är tillfälliga under 2001

och 2002. Regeringen avser att tillsätta en

parlamentarisk utredning som skall lägga förslag

om en permanent nationell utjämning av LSS-

kostnader som kan träda i kraft 2003.

Beträffande kommunkontosystemet aviserade

regeringen i 2000 års ekonomiska vårproposition

(prop. 1999/2000:100) att de underskott som

ackumulerats på konton i Riksgäldskontoret

t.o.m. utgången av 2000 tas över av staten. Detta

innebär i praktiken ett tillskott till

kommunsektorn upp till 4 300 miljoner kronor,

medel som annars skulle ha betalats in av

kommuner och landsting till

kommunkontosystemet. Regeringens förslag i

ärendet ingår, som nämnts ovan, i det förslag till

tilläggsbudget för 2000 som fogats till

propositionen.

Ett fortsatt utredningsarbete av

kommunkontosystemet kommer enligt förslaget

till tilläggsbudget för 2000 att påbörjas. Efter

dessa analyser avser regeringen att återkomma

till riksdagen med förslag avseende

kommunkontosystemet.

Regeringen har i 2000 års ekonomiska

vårproposition också begärt medel för

utredningsinsatser, bl.a. avseende fortsatt

utveckling av en kommunal databas, och avser att

återkomma i denna fråga.

2.6 Förslag inom andra

utgiftsområden som påverkar

kommuner och landsting

Nationell handlingsplan för hälso- och sjuk vården

I samband med det aviserade resurstillskottet på

9 miljarder kronor till vården 2001 2004, har

regeringen nyligen presenterat en nationell

handlingsplan för vården i syfte att förbättra dess

kvalitet och tillgänglighet. Hur tillskotten skall

användas styrs för åren 2002 2004 genom ett

avtal om utvecklingsinsatser mellan staten,

Landstingsförbundet och Svenska

Kommunförbundet. En anpassning till lokala

förhållanden skall göras genom lokala

handlingsplaner, vilka skall redovisas under 2001.

Huvuddelen av dessa medel, 8 779 miljoner

kronor, tillförs kommuner och landsting via det

generella statsbidraget under utgiftsområde 25

Allmänna bidrag till kommuner (avsnitt 2.8.1).

Läkemedelsförmånen

Ett av målen för 1997 års läkemedelsreform var

att bromsa den snabba kostnadsutvecklingen för

läkemedelsförmånen. Samhällets kostnader för

läkemedelsförmånen har emellertid fortsatt att

öka i en relativt hög takt. Åtgärder har därför

vidtagits, och planeras att vidtas, för att initiera

och genomföra förändringar i syfte att begränsa

ökningstakten för läkemedelskostnaderna och nå

ökad effektivitet i förmånssystemet.

En viktig åtgärd är att införa en ny modell för

statens ersättning till landstingen för

läkemedelsförmånens kostnader. Inriktningen är

att landstingen fr.o.m. den 1 januari 2002 skall ha

ett i princip fullständigt kostnadsansvar för

läkemedel och att en ny modell för statens

ersättning till landstingen för

läkemedelsförmånens kostnader då skall införas.

Personlig assistans för äldre

Regeringen föreslår i propositionen 2000/2001:5

att personer som beviljats insats i form av

personlig assistans enligt lagen (1993:387) om

stöd och service till vissa funktionshindrade

(LSS) och lagen (1993:389) om

assistansersättning, innan de uppnått 65 år, skall

få behålla insatsen även efter att de uppnått 65 år.

Förändringen föreslås träda i kraft den 1 januari

2001. För närvarande får personer som har

personlig assistans inte behålla insatsen fr.o.m. 65

år. I stället finns möjligheten att ansöka om

bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620).

Regeländringarna innebär att kommunernas

kostnader minskas, vilket föreslås regleras via det

generella statsbidraget (avsnitt 2.8.1).

Skolan

Ett riktat statsbidrag till skolsektorn införs

under utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning i syfte att öka

personaltätheten. Avsikten är att förbättra

skolans förutsättningar att höja resultatet i

förhållande till de mål som uttrycks i läroplaner

och kursplaner genom att tillföra mer personal.

Bidraget är i första hand avsett för

grundskolan och fritidshemmen, men får också

användas av gymnasieskolan. Det kommer att

utgå med 500 miljoner kronor under andra

halvåret 2001 för att därefter successivt öka till 5

miljarder kronor 2006. Efter fem år skall det

riktade bidraget infogas i det generella

statsbidraget.

Skolverket ges i uppdrag att utbetala och följa

upp bidraget. För de kommuner som önskar

erhålla bidraget skall särskilda villkor gälla.

Kommunen bestämmer själv vilka

personalkatgorier som pengarna skall användas

för. På så sätt utnyttjas fördelarna med lokala

beslut och den flexibilitet det ger.

Förskolan

Maxtaxa kommer att införas i förskolan fr.o.m.

2002. Det blir frivilligt för kommunerna att

tillämpa maxtaxan. Vidare ges barn till arbetslösa

och föräldralediga rätt till förskoleverksamhet

den 1 juli 2001 respektive den 1 januari 2002.

Allmän förskola för fyra- och femåringar införs

den 1 januari 2003. Ett särskilt statsbidrag för

kvalitetssäkrande åtgärder ges till de kommuner

som väljer att tillämpa maxtaxan. Bidraget, som

ingår i utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning, uppgår till 500 miljoner

kronor per år.

2.7 Resultatbedömning

De ökade statsbidragen har inneburit förbättrade

ekonomiska förutsättningar för kommuner och

landsting att uppnå de nationella målen i de olika

verksamheterna. Genom det kommunala

utjämningssystemet har de senaste årens

ekonomiska tillväxt kommit samtliga kommuner

och landsting till del.

Den skrivelse om utvecklingen inom den

kommunala sektorn (skr. 1999/2000:102), som

regeringen lämnade till riksdagen våren 2000,

innehåller en redovisning av hur ekonomin och

verksamheten i kommuner och landsting

utvecklats de senaste åren. Vissa av de

preliminära uppgifter som redovisas i skrivelsen

har reviderats.

Kommunerna redovisar för 1999 sammantaget

ett positivt resultat på 2,9 miljarder kronor.

Resultatet 1999 påverkades av extraordinära

poster. Resultatet före extraordinära poster var

negativt och uppgick 1999 -2,4 miljarder kronor,

men har dock förbättrats under de senaste åren.

Landstingen redovisar för 1999 sammantaget

ett resultat på -5,4 miljarder kronor, en viss

förbättring jämfört med 1998. Exklusive

extraordinära poster uppgick resultatet för 1999

till -5,1 miljarder kronor, vilket är detsamma som

för 1998.

Under 1999 erhöll två kommuner stöd i form

av medel från bidraget för särskilda insatser i

vissa kommuner och landsting. Därutöver har ett

antal ärenden överlämnats till

Kommundelegationen och Bostadsdelegationen.

Kommuner som tidigare fått stöd skall redovisa

vidtagna åtgärder till regeringen. Under första

halvåret 2000 har regeringen beslutat att

Göteborgs kommun skall erhålla 90 miljoner

kronor för att täcka kostnader till följd av

diskoteksbranden.

Genom Bostadsdelegationen har 34

kommuner givits förutsättningar att avlasta den

kommunala ekonomin från åtaganden i de

kommunala bostadsföretagen, vilket därmed gett

dessa kommuner avsevärt bättre förutsättningar

att klara de framtida krav som kan komma att

ställas på kommunerna.

2.8 Anslag

2.8.1 91:1 Generellt statsbidrag till

kommuner och landsting

Tabell 2.4 Anslagsutvecklingen 91:1 Generellt statsbidrag

till kommuner och landsting

Tusental kronor

1999

Utfall

78 655 792

Anslags-

sparande

38 079

2000

Anslag

78 003 500

Utgifts-

prognos

78 028 340

2001

Förslag

78 105 500

2002

Beräknat

79 140 000

2003

Beräknat

72 340 000

Det generella statsbidraget till kommuner och

landsting utgör ett allmänt finansiellt stöd till

kommuner och landsting. Bidraget fungerar även

som ett instrument för att genomföra

ekonomiska regleringar mellan staten och

kommuner respektive landsting. Anslaget

fördelas i relation till kommunens eller

landstingets invånarantal. En mindre del av

bidraget till kommuner fördelas under 1997

2001 efter ålderskriterier.

Regeringen föreslår att det generella

statsbidraget höjs med 3 250 miljoner kronor

2001. Av denna höjning avser 950 miljoner

kronor det resurstillskott till vården som är

kopplat till den nationella handlingsplanen för

hälso- och sjukvården, vilket fördelas med

30 procent till kommunerna och med 70 procent

till landstingen. Resterande 2 300 miljoner

kronor av höjningen fördelas med 70 procent till

kommunerna och med 30 procent till

landstingen. Sammanlagt innebär detta att 1 895

miljoner kronor tillförs kommunerna och 1 355

miljoner kronor tillförs landstingen.

Det generella statsbidraget bör 2003, i enlighet

med den nationella handlingsplanen för vården,

höjas med 1 943 miljoner kronor. Beloppet bör

fördelas med 30 procent till kommunerna och 70

procent till landstingen.

I propositionen Vissa kommunalekonomiska

frågor (prop. 1999/2000:115) föreslår regeringen

att ett statsbidrag införs 2001 och 2002 för att

kompensera kommuner som har höga kostnader

för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd

och service till vissa funktionshindrade (LSS).

Statsbidraget beräknas uppgå till 350 miljoner

kronor per år. Regeringen föreslår med

anledning av detta att 2001 förs 350 miljoner

kronor från anslaget 91:1 Generellt statsbidrag till

kommuner och landsting till anslaget 91:2 Bidrag

till särskilda insatser i vissa kommuner och

landsting. En lika stor överföring bör göras 2002.

Minskningen av det generella statsbidraget berör

i detta fall endast kommunerna.

Regeringen föreslår att den beräknade

ökningen om 5 000 miljoner kronor av

kommunernas och landstingens skatteinkomster

2001 som följer av de föreslagna begränsningen

av avdragsrätten för den allmänna

pensionsavgiften, regleras genom en lika stor

minskning av det generella statsbidraget till

kommuner och landsting. För kommunerna

reduceras bidraget med 3 375 miljoner kronor

och för landstingen med 1 625 miljoner kronor.

Regeringen föreslår vidare att den beräknade

minskningen om 2 034 miljoner kronor av

kommunernas och landstingens skatteinkomster

som följer av den föreslagna höjningen av

grundavdraget och det särskilda grundavdraget

2001 regleras genom en lika stor ökning av det

generella statsbidraget till kommuner och

landsting. För kommunerna höjs bidraget med

1 373 miljoner kronor och för landstingen med

661 miljoner kronor.

Med anledning av beslutade förändringar i det

allmänna pensionssystemet görs en

beräkningsteknisk justering av bidragsramen för

2003. Justeringen innebär att det generella

statsbidraget till kommuner och landsting

reduceras med 9 500 miljoner kronor, vilket

motsvaras av en lika stor beräknad ökning av

skatteinkomster till kommuner och landsting.

För kommunerna reduceras bidraget med 6 413

miljoner kronor och för landstingen med 3 087

miljoner kronor.

Regleringar enligt finansieringsprincipen

Regeringen föreslår under utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning att en

utökning av den garanterade undervisningstiden

i gymnasieskolan. För att kompensera

kommunerna för kostnaderna härför föreslår

regeringen att det generella statsbidraget till

kommuner höjs med 110 miljoner kronor 2001.

Vidare redovisas inom utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning (anslaget

25:7 Specialmyndigheten och resurscenter) att

hemkommunens ersättning till staten för den

som är elev i specialskolan skall höjas fr.o.m.

hösten 2001. Regeringen föreslår att medel

motsvarande den ökade avgiften från

hemkommunerna tillförs det generella

statsbidraget till kommuner med 22 miljoner

kronor 2001 och med ytterligare 21 miljoner

kronor 2002.

Föreslagna regeländringar i lagen (1993:387)

om stöd och service till vissa funktionshindrade

och lagen (1993:389) om assistansersättning

(prop. 2000/2001:5), avseende personlig assistans

innebär att staten fr.o.m. 2001 till en del övertar

kostnadsansvaret för stödet till

funktionshindrade som är 65 år och äldre.

Därmed minskar kommunernas kostnader. Till

följd av detta bör det generella statsbidraget till

kommuner minskas med 189 miljoner kronor

2001.

Tabell 2.5 Anslagsnivå för generellt statsbidrag till kommuner och landsting

Miljoner kronor

Kommuner

Landsting

2001

2002

2003

2001

2002

2003

Anslagsnivå 2000

59 140

59 140

59 140

18 864

18 864

18 864

Överföring från 91:2

20

20

20

Överföring från 91:2

280

280

120

120

Lärarpensioner

180

390

600

Överföring till 91:2 (prop 1999/2000:115)

-350

-350

Regleringar enligt finansieringsprincipen

Vårdartjänster

25

25

25

Höjning av avgiften för elever i specialskolor

22

43

43

Ökad undervisningstid i gymnasieskolan

110

110

110

Assistansersättning över 65 år

-189

-189

-189

Övrigt

Minskning på grund av effekter av reformeringen av det

allmänna pensionssystemet

-6 413

-3 087

Ökning pga förändringar i inkomstbeskattningen

1 373

1 373

1 373

661

661

661

Minskning på grund av effekter av skatteförslag i denna

proposition

-3 375

-3 375

-3 375

-1 625

-1 625

-1 625

Tillskott 2001 Vård och omsorg1

285

283

883

665

660

2 060

Tillskott 20012

1 610

1 897

1 995

690

813

855

Summa

58 851

59 647

54 492

19 255

19 493

17 848

1Fördelas med 30 % till kommunerna och 70 % till landstingen.

2Fördelas med 70 % till kommunerna och 30 % till landstingen.

Regeringens överväganden

Mot bakgrund av ovanstående föreslår

regeringen att det för 2001 anvisas 78 105 500

000 kronor under anslaget 91:1 Generellt

statsbidrag till kommuner och landsting. För 2002

beräknas anslaget till 79 140 000 000 kronor och

för 2003 till 72 340 000 000 kronor.

2.8.2 91:2 Bidrag till särskilda insatser i

vissa kommuner och landsting

Tabell 2.6 Anslagsutvecklingen 91:2 Bidrag till särskilda

insatser i vissa kommuner och landsting

Tusental kronor

1999

Utfall

759 545

Anslags-

sparande

1 071 857

2000

Anslag

1 091 500

Utgifts-

prognos

1 218 000

2001

Förslag

2 066 200

2002

Beräknat

1 007 000

2003

Beräknat

665 000

Syftet med anslaget för Bidrag till särskilda

insatser i vissa kommuner och landsting är att

skapa möjligheter att i rekonstruktivt syfte

tillfälligt bistå kommuner och landsting som på

grund av speciella omständigheter kan hamna i

en särskilt svår ekonomisk situation. På

statsbudgeten anvisades för 2000 1 091,5

miljoner kronor på anslaget. Regeringen

bedömer att bidraget bör höjas engångsvis med

700 miljoner kronor under 2001.

Regeringen bedömer Bostadsdelegationens

medelsbehov för 2001 för de ärenden som

återstår, till 400 miljoner kronor. Medlen ska

främst användas till avlösen av borgensåtaganden

för lån till bostadsrättsföreningar.

Ett omställningsbidrag till landsting med

befolkningsminskning avses utgå 2001 och 2002,

och finansieras med medel från anslaget Särskilda

insatser i vissa kommuner och landsting (prop.

1999/2000:115). Omställningsbidraget beräknas

uppgå till 150 miljoner kronor per år och utgår

med 60 kronor per invånare i landstinget för

varje procentenhet med vilken minskningen av

befolkningen överstiger två procent.

Ett statsbidrag avses införas 2001 och 2002 som

en övergångslösning, i avvaktan på en långsiktigt

hållbar lösning, för att kompensera kommuner

som har höga kostnader för verksamhet enligt

lagen (1993:387) om stöd och service till vissa

funktionshindrade, LSS (prop. 1999/2000:115).

Statsbidraget beräknas uppgå till 350 miljoner

kronor per år och finansieras med medel från

anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa

kommuner och landsting. Samtidigt bör 350

miljoner föras till detta anslag från anslaget 91:1

Generellt statsbidraget till kommuner och landsting

(avsnitt 2.8.1).

För särskilt kostnadskrävande insatser enligt

LSS avses vidare ett särskilt statsbidrag införas

2001 och 2002, som kommuner kan ansöka om

(prop. 1999/2000:115). Det särskilda bidraget

beräknas uppgå till 100 miljoner kronor per år.

Till följd av införandet av bidragen för insatser

enligt LSS har regeringen givit Statistiska

centralbyrån respektive Socialstyrelsen vissa

utredningsuppdrag.

Regeringen förslår att till utgiftsområde 24

Näringliv, anslaget 40:2 Konsumentverket, från

detta anslag förs tillfälligt 8 miljoner kronor

2001. Åren 2002 och 2003 bör 6 miljoner kronor

föras till samma anslag. Medlen skall bl.a.

användas till att stödja den kommunala

konsumentvägledningen.

Vidare föreslår regeringen att till

utgiftsområde 24 Näringliv, anslaget 40:6

Konsumentbefrämjande åtgärder, från detta anslag

förs tillfälligt 3,8 miljoner kronor 2001. Medlen

skall användas dels till stöd till

konsumentorganisationer, dels för projektstöd.

I förslaget till tilläggsbudget för 2000 föreslås

vidare att 100 miljoner kronor av anslaget får

användas för att bistå kommuner som drabbats

av betydande kostnader till följd av

översvämningarna i juli 2000. För att få

ekonomisk bistånd skall berörda kommuner

redovisa sina kostnader till regeringen senast den

1 november 2000, varefter en prövning görs.

Till de medel som står till regeringens

förfogande på anslaget Särskilda insatser i vissa

kommuner och landsting kommer 699 miljoner

kronor genom att staten, efter utnyttjande av sin

köpoption, har sålt aktierna i Haninge Holding

AB till Venantius AB. En del av

fastighetsbeståndet i det av holdingbolaget ägda

bostadsföretaget Haninge Bostäder AB kommer

att säljas, varvid ytterligare medel kommer att

kunna återvinnas.

Regeringens överväganden

Mot bakgrund av ovanstående föreslår

regeringen att det för 2001 anvisas 2 066 200 000

kronor under anslaget 91:2 Bidrag till särskilda

insatser i vissa kommuner och landsting samt att

anslaget får användas även för de ändamål som

angetts i det föregående. För 2002 och 2003

beräknas anslaget till 1 007 000 000 kronor

respektive 665 000 000 kronor.

2.8.3 91:3 Statligt utjämningsbidrag till

kommuner och landsting

Tabell 2.7 Anslagsutvecklingen 91:3 Statligt

utjämningsbidrag till kommuner och landsting

Tusental kronor

1999

Utfall

20 526 423

Anslags-

sparande

2000

Anslag

18 571 000

Utgifts-

prognos

19 190 233

2001

Förslag

19 190 233

2002

Beräknat

19 190 233

2003

Beräknat

19 190 233

Regeringen föreslår på tilläggsbudget för 2000 att

det statliga utjämningsbidraget till kommuner

och landsting höjs med 619 233 000 kronor till

19 190 233 000 kronor.

Syftet med det statliga utjämningssystemet för

kommuner och landsting är att åstadkomma

likvärdiga ekonomiska förutsättningar för

kommuner respektive landsting att bedriva sin

verksamhet oavsett strukturella förhållanden.

Utjämningssystemet består av

inkomstutjämning och kostnadsutjämning. I

inkomstutjämningen sker det en utjämning av

skatteinkomster mellan kommuner respektive

mellan landsting. De som har en skattekraft som

är lägre än genomsnittet för riket får ett bidrag

från staten, medan de som har en skattekraft som

är högre än riksgenomsnittet får betala en avgift

till staten.

Den andra delen i utjämningssystemet,

kostnadsutjämningen, utjämnar för strukturella

kostnadsskillnader. Kommuner och landsting

som har en ogynnsam kostnadsstruktur får ett

bidrag. De som har en gynnsam struktur får

betala en avgift.

Anslaget för utjämningsbidrag motsvarar

summan av samtliga bidrag som kommuner och

landsting får i både inkomst- och

kostnadsutjämningen. Avgiften tas upp på

statsbudgetens inkomstsida. Inkomst- och

kostnadsutjämningen är således statsfinansiellt

neutral, eftersom summan av bidragen respektive

avgifterna är lika stora.

Utjämningssystemet medförde stora

bidragsförändringar för många kommuner och

landsting när det infördes 1996. För att dämpa

effekten av omläggningen finns särskilda

införanderegler.

Vissa förändringar i det kommunala

utjämningssystemet trädde i kraft i januari 2000

(prop. 1998/99:89, bet. 1998/99:FiU25, rskr.

1998/99:253). Förändringarna berör delar av

kostnadsutjämningen samt införandereglerna.

Regeringen har även föreslagit vissa förändringar

i inkomstutjämningen som avses träda i kraft i

januari 2001 (prop. 1999/2000:115).

Regeringen har i juni 1999 tillsatt dels en

delegation med uppgift att följa upp och

utvärdera delar av utjämningssystemet (dir.

1999:57), dels en expertgrupp för att utreda

möjligheterna att förenkla utjämningssystemet

och att göra systemet mer stabilt (dir. 1999:58).

Delegationen och expertgruppen skall redovisa

sina uppdrag till regeringen senast den 30

november 2000.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att det för 2001 anvisas

19 190 233 000kronor under anslaget 91:3 Statligt

utjämningsbidrag till kommuner och landsting.

För 2002 och 2003 beräknas anslaget till

19 190 233 000 kronor för vardera året.

2.8.4 91:4 Bidrag till Rådet för

kommunal redovisning

Tabell 2.8 Anslagsutvecklingen 91:4 Bidrag till Rådet för

kommunal redovisning

Tusental kronor

1999

Utfall

700

Anslags-

sparande

0

2000

Anslag

700

Utgifts-

prognos

500

2001

Förslag

700

2002

Beräknat

700

2003

Beräknat

700

Syftet med bidraget är att vara ett ekonomiskt

stöd till Rådet för kommunal redovisning, som

är en ideell förening för normbildning i

redovisningsfrågor för kommuner och landsting.

Rådets uppgift är att främja och utveckla god

redovisningssed i enlighet med lagen (1997:614)

om kommunal redovisning.

Medlemmar i rådet är staten, Svenska

Kommunförbundet och Landstingsförbundet.

Regeringens överväganden

Nivån på anslaget följer av regeringens avtal med

Svenska Kommunförbundet och

Landstingsförbundet som redovisades i 1999 års

ekonomiska vårproposition. Regeringen föreslår

att det för 2001 anvisas 700 000 kronor under

anslaget 91:4 Bidrag till Rådet för kommunal

redovisning. För 2002 och 2003 beräknas anslaget

till 700 000 kronor för respektive år.

Bilaga 1

Anslagsbenämningar

Nya anslagsbenämningar

Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen åren 2000 och 2001. Syftet med

 tabellen är att

underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikerområden

 införs.

Anslagsbenämningar 2000 och 2001

Benämning 2000

Benämning 2001

Anslagets namn

A1

91:1

Generellt statsbidrag till kommuner och landsting

A2

91:2

Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting

A3

91:3

Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting

A4

91:4

Bidrag till Rådet för kommunal redovisning

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25

2

5

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25

17PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25

16

17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25

18

19

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 BILAGA 1

20

21

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 BILAGA 1

22

22