/1/

1 Senaste lydelse 1990:1435

 /2/

1 Senaste lydelse 1990: 1436

 /3/

1 Senaste lydelse 1991: 702

 /4/

2 Senaste lydelse 1991: 702

Regeringens proposition

1991/92:1

om lotteriskatt m. m.

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som tagits

upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 6 juni 1991.

På regeringens vägnar

Odd[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att lotterier och spel anordnade av Svenska

Penninglotteriet AB, AB Tipstjänst och AB Trav och Galopp skall

beskattas lika oavsett vilket av bolagen som anordnar lotteriet.

Skatten föreslås utgå med 35 procent av insatserna efter avdrag för

beräknad utdelning till vinnarna (bruttoöverskottet). Den föreslagna

beskattningen bör regleras i en ny lag.

 Det föreslås vidare en ny lag som reglerar de fall där den nuvarande

lotterivinstskatten bör kvarstå. Den nuvarande lagen om skatt på

lotterivinster och lagen om skatt på totalisatorspel föreslås

upphävda då de nya lagarna träder i kraft.

 Dessutom föreslås vissa följdändringar i skattebrottslagen,

lagen om förmånsberättigade skattefordringar m. m. och lagen

om punktskatter och prisregleringsavgifter.

 Ändringarna föreslås bli genomförda den 1 januari 1992.

 Slutligen föreslås en justering av övergångsreglerna om

skattelättnader för ungdomsbosparande. Denna ändring föreslås gälla

fr. o.

m. 1 december 1991.

Propositionens lagförslag

1 Förslag till

Lag om lotteriskatt

 Härigenom föreskrivs följande.

1 § Lotteriskatt skall betalas enligt denna lag till staten för

svenskt lotteri.

 Skatt tas ut med 35 procent av den behållning som återstår sedan de

sammanlagda vinsterna enligt vinstplan eller annat beslut om att viss

andel av insatserna skall utbetalas som vinster avräknats från de

sammanlagda insatserna.

 Skatt skall inte betalas för

 1. sådant lotteri som avses i lagen (1972: 820) om skatt på spel, 2.

sådant lotteri som avses i lagen (1991: 000) om skatt på vinstsparande

 m. m.,

 3. vinstdragning på här i landet utfärdade premieobligationer,

 4. lotteri som har anordnats av sådan sammanslutning som avses i 11

§ lotterilagen (1982: 1011), eller

 5. lotteri där vinsterna inte utgörs av pengar.

 Beteckningen lotteri har samma betydelse i denna lag som i 1 §

lotterilagen (1982: 1011).

2 § Skattskyldig är den som anordnar ett sådant lotteri för

vilket skatt skall betalas enligt 1 §.

 Den som är skattskyldig skall vara registrerad hos riksskatteverket.

3 § Skattskyldigheten inträder vid vinstdragningen eller, om denna

har ägt rum före lottförsäljningens början, vid utgången

av den tid som bestämts för lottförsäljningen.

 Med vinstdragning avses i fråga om vadhållning det förfarande,

varigenom vinsterna bestäms.

4 § Regler för förfarandet vid beskattningen finns i lagen (1984:

151) om punktskatter och prisregleringsavgifter.

--

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

 2. Genom lagen upphävs lagen (1928: 376) om skatt på lotterivinster

och lagen (1984: 351) om totalisatorskatt.

 3. Lagen om skatt på lotterivinster skall dock fortfarande tillämpas

i sin lydelse före den 1 april 1986 i fråga om premieobligationer som

getts ut före den dagen.

 4. Äldre bestämmelser gäller i fråga om lotterier som påbörjats före

den 1 januari 1992.

Propositionens lagförslag

2 Förslag till

Lag om skatt på vinstsparande m. m.

 Härigenom föreskrivs följande.

1 § Skatt betalas enligt denna lag till staten för penningvinst vid

vinstdragning i sådant vinstsparande anordnat av bank eller sparkassa

som utgör svenskt lotteri och för penningvinst i sådant lotteri

som avses i 18 § lotterilagen (1982: 1011).

 Skatten utgör 30 procent av vinstens värde. För vinst i lotteri som

anordnas med stöd av 18 § lotterilagen skall skatt dock inte

betalas med högre belopp än att etthundra kronor återstår av vinsten.

Vid beräkning av skattebeloppet skall i vinstens värde inräknas den

skatt som skall betalas för vinsten.

 Skatt skall inte betalas för vinster som inte tagits ut av vinnaren.

2 § Skattskyldig är den som anordnar lotteriet.

 Skattskyldigheten inträder vid vinstdragningen.

3 § Om den skattskyldige visar att en vinnare inte har tagit ut sin

vinst inom föreskriven tid är den skattskyldige berättigad att

få tillbaka den skatt som betalats för vinsten.

Beskattningsmyndigheten beslutar om återbetalning efter ansökan av

den skattskyldige. Ränta lämnas inte på återbetalat belopp.

4 § Reglerna för förfarandet vid beskattningen finns i lagen

(1984: 151) om punktskatter och prisregleringsavgifter.

--

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1991: 700) om ändring i skattebrottslagen

(1971: 69)

 Härigenom föreskrivs att 1 § skattebrottslagen (1971: 69) i

paragrafens lydelse enligt lagen (1991: 700) om ändring i nämnda lag

skall ha följande lydelse.

1 §1

 Denna lag gäller i fråga om skatt eller avgift enligt

 1. lagen (1908: 128) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner

och rättigheter, lagen (1927: 321) om skatt vid utskiftning av

aktiebolags tillgångar, kommunalskattelagen (1928: 370), lagen (1933:

395) om ersättningsskatt, lagen (1941: 416) om arvsskatt och

gåvoskatt,

lagen (1946: 324) om skogsvårdsavgift, lagen (1947: 576) om statlig

inkomstskatt, lagen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt,

lagen (1958: 295) om sjömansskatt, lagen (1983: 219) om tillfällig

vinstskatt, lagen (1983: 1086) om vinstdelningsskatt, lagen (1984:

1052) om statlig fastighetsskatt, lagen (1986: 1225) om tillfällig

förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, understödsföreningar

och pensionsstiftelser, lagen (1989: 346) om särskild vinstskatt,

lagen (1989: 471) om investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten,

lagen (1990: 661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, lagen (1991:

586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen (1991:

591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.

fl., lagen (1991: 687) om särskild löneskatt på pensionskostnader,

/kolumn1/ 2. lagen (1928: 376) om skatt på

/kolumn2/ 2. lagen (1928: 376) om skatt på

lotterivinster, lagen (1941: 251) om

/kolumn2/lotterivinster, lagen (1941: 251) om

särskild varuskatt, lagen

/kolumn2/särskild varuskatt, lagen

(1957: 262) om allmän energiskatt,

/kolumn2/(1957: 262) om allmän energiskatt,

lagen (1961: 372) om bensinskatt,

/kolumn2/lagen (1961: 372) om bensinskatt,

lagen (1961: 394) om tobaksskatt,

/kolumn2/lagen (1961: 394) om tobaksskatt,

stämpelskattelagen (1964: 308),

/kolumn2/stämpelskattelagen (1964: 308),

lagen (1968: 430) om mervärde-

/kolumn2/lagen (1968: 430) om mervärde-

skatt, lagen (1972: 266) om skatt på

/kolumn2/skatt, lagen (1972: 266) om skatt på

annonser och reklam, lagen

/kolumn2/annonser och reklam, lagen

(1972: 820) om skatt på spel, lagen

/kolumn2/(1972: 820) om skatt på spel, lagen

(1973: 37) om avgift på vissa dryc-

/kolumn2/(1973: 37) om avgift på vissa dryc-

kesförpackningar, vägtrafikskatte-

/kolumn2/kesförpackningar, vägtrafikskatte-

lagen (1973: 601), lagen

/kolumn2/lagen (1973: 601), lagen

(1973: 1216) om särskild skatt för

/kolumn2/(1973: 1216) om särskild skatt för

oljeprodukter och kol, bilskrot-

/kolumn2/oljeprodukter och kol, bilskrot-

ningslagen (1975: 343), lagen

/kolumn2/ningslagen (1975: 343), lagen

(1976: 338) om vägtrafikskatt på

/kolumn2/(1976: 338) om vägtrafikskatt på

vissa fordon, som icke är registrera-

/kolumn2/vissa fordon, som icke är registrera-

de i riket, lagen (1977: 306) om

/kolumn2/de i riket, lagen (1977: 306) om

dryckesskatt, lagen (1978: 69) om

/kolumn2/dryckesskatt, lagen (1978: 69) om

försäljningsskatt på motorfordon,

/kolumn2/försäljningsskatt på motorfordon,

lagen (1978: 144) om skatt på vissa

/kolumn2/lagen (1978: 144) om skatt på vissa

resor, lagen (1982: 691) om skatt på

/kolumn2/resor, lagen (1982: 691) om skatt på

vissa kassettband, lagen

/kolumn2/vissa kassettband, lagen

(1982: 1200) om skatt på video-

/kolumn2/(1982: 1200) om skatt på video-

bandspelare, lagen (1982: 1201) om

/kolumn2/bandspelare, lagen (1982: 1201) om

skatt på viss elektrisk kraft, lagen

/kolumn2/skatt på viss elektrisk kraft, lagen

(1983: 1053) om skatt på omsätt-

/kolumn2/(1983: 1053) om skatt på omsätt-

ning av vissa värdepapper, lagen

/kolumn2/ning av vissa värdepapper, lagen

(1983: 1104) om särskild skatt för

/kolumn2/(1983: 1104) om särskild skatt för

elektrisk kraft från kärnkraftverk,

/kolumn2/elektrisk kraft från kärnkraftverk,

lagen (1984: 351) om totalisator-

/kolumn2/lagen (1984: 351) om totalisator-

skatt, lagen (1984: 355) om skatt på

/kolumn2/skatt, lagen (1984: 355) om skatt på

vissa dryckesförpackningar, lagen

/kolumn2/vissa dryckesförpackningar, lagen

(1984: 404) om stämpelskatt vid in-

/kolumn2/(1984: 404) om stämpelskatt vid in-

skrivningsmyndigheter, lagen

/kolumn2/skrivningsmyndigheter, lagen

(1984: 405) om stämpelskatt på ak-

/kolumn2/(1984: 405) om stämpelskatt på ak-

tier, lagen (1984: 409) om avgift på

/kolumn2/tier, lagen (1984: 409) om avgift på

gödselmedel, lagen (1984: 410) om

/kolumn2/gödselmedel, lagen (1984: 410) om

avgift på bekämpningsmedel, lagen

/kolumn2/avgift på bekämpningsmedel, lagen

(1984: 852) om lagerskatt på viss

/kolumn2/(1984: 852) om lagerskatt på viss

bensin, vägtrafikskattelagen

/kolumn2/bensin, vägtrafikskattelagen

(1988: 327), lagen (1988: 328) om

/kolumn2/(1988: 327), lagen (1988: 328) om

vägtrafikskatt på utländska fordon,

/kolumn2/vägtrafikskatt på utländska fordon,

lagen (1988: 1567) om miljöskatt på

/kolumn2/lagen (1988: 1567) om miljöskatt på

inrikes flygtrafik, lagen (1990: 582)

/kolumn2/inrikes flygtrafik, lagen (1990: 582)

om koldioxidskatt, lagen

/kolumn2/om koldioxidskatt, lagen

(1990: 587) om svavelskatt, lagen

/kolumn2/(1990: 587) om svavelskatt, lagen

(1990: 613) om miljöavgift på ut-

/kolumn2/(1990: 613) om miljöavgift på ut-

släpp av kväveoxider vid energi-

/kolumn2/släpp av kväveoxider vid energi-

produktion, lagen (1990: 662) om

/kolumn2/produktion, lagen (1990: 662) om

skatt på vissa premiebetalningar,

/kolumn2/skatt på vissa premiebetalningar,

lagen (1990: 1087) om lagerskatt på

/kolumn2/lagen (1990: 1087) om lagerskatt på

vissa oljeprodukter, lagen

/kolumn2/vissa oljeprodukter, lagen

(1990: 1427) om särskild premie-

/kolumn2/(1990: 1427) om särskild premie-

skatt för grupplivförsäkring, m. m.,

/kolumn2/skatt för grupplivförsäkring, m. m.,

/kolumn2/lagen (1991: 000) om lotteriskatt, /kolumn2/lagen

(1991: 000) om skatt på

/kolumn2/vinstsparande m. m.,

 3. lagen (1981: 691) om socialavgifter.

 Lagen gäller även preliminär skatt, kvarstående skatt och

tillkommande skatt som avses i uppbördslagen (1953: 272).

 Lagen tillämpas inte om skatten eller avgiften fastställs eller

uppbärs i den ordning som gäller för tull och inte heller beträffande

restavgift, skattetillägg eller liknande avgift.

--

4 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1991: 701) om ändring i lagen (1971:

1072) om förmånsberättigade skattefordringar m. m.

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1971: 1072) om

förmånsberättigade skattefordringar m. m. i paragrafens lydelse

enligt lagen (1991: 701) om ändring i nämnda lag skall ha följande

lydelse.

1 §2

 Förmånsrätt enligt 11 § förmånsrättslagen (1970: 979)

följer med fordran på

 1. skatt och avgift, som anges i 1 § första stycket uppbördslagen

(1953: 272), samt skatt enligt lagen (1908: 128) om

bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, lagen

(1958: 295)

om sjömansskatt, kupongskattelagen (1970: 624), lagen (1983: 219) om

tillfällig vinstskatt, lagen (1986: 1225) om tillfällig

förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, understödsföreningar och

pensionsstiftelser, lagen (1990: 661) om avkastningsskatt på

pensionsmedel, lagen (1991: 586) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta och lagen

(1991: 591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.

fl., 2. skatt enligt lagen (1968: 430) om mervärdeskatt,

/kolumn1/ 3. skatt eller avgift enligt lagen

/kolumn2/ 3. skatt eller avgift enligt lagen

(1928: 376) om skatt på lotterivins-

/kolumn2/(1928: 376) om skatt på lotterivins-

ter, lagen (1941: 251) om särskild

/kolumn2/ter, lagen (1941: 251) om särskild

varuskatt, lagen (1957: 262) om all-

/kolumn2/varuskatt, lagen (1957: 262) om all-

män energiskatt, lagen (1961: 372)

/kolumn2/män energiskatt, lagen (1961: 372)

om bensinskatt, lagen (1961: 394)

/kolumn2/om bensinskatt, lagen (1961: 394)

om tobaksskatt, stämpelskattelagen

/kolumn2/om tobaksskatt, stämpelskattelagen

(1964: 308), lagen (1972: 266) om

/kolumn2/(1964: 308), lagen (1972: 266) om

skatt på annonser och reklam, lagen

/kolumn2/skatt på annonser och reklam, lagen

(1972: 820) om skatt på spel, lagen

/kolumn2/(1972: 820) om skatt på spel, lagen

(1973: 37) om avgift på vissa dryc-

/kolumn2/(1973: 37) om avgift på vissa dryc-

kesförpackningar, lagen

/kolumn2/kesförpackningar, lagen

(1973: 1216) om särskild skatt för

/kolumn2/(1973: 1216) om särskild skatt för

oljeprodukter och kol, bilskrot-

/kolumn2/oljeprodukter och kol, bilskrot-

ningslagen (1975: 343), lagen

/kolumn2/ningslagen (1975: 343), lagen

(1977: 306) om dryckesskatt, lagen

/kolumn2/(1977: 306) om dryckesskatt, lagen

(1978: 69) om försäljningsskatt på

/kolumn2/(1978: 69) om försäljningsskatt på

motorfordon, lagen (1978: 144) om

/kolumn2/motorfordon, lagen (1978: 144) om

skatt på vissa resor, lagen

/kolumn2/skatt på vissa resor, lagen

(1982: 691) om skatt på vissa kas-

/kolumn2/(1982: 691) om skatt på vissa kas-

settband, lagen (1982: 1200) om

/kolumn2/settband, lagen (1982: 1200) om

skatt på videobandspelare, lagen

/kolumn2/skatt på videobandspelare, lagen

(1982: 1201) om skatt på viss elek-

/kolumn2/(1982: 1201) om skatt på viss elek-

trisk kraft, lagen (1983: 1053) om

/kolumn2/trisk kraft, lagen (1983: 1053) om

skatt på omsättning av vissa värde-

/kolumn2/skatt på omsättning av vissa värde-

papper, lagen (1983: 1104) om sär-

/kolumn2/papper, lagen (1983: 1104) om sär-

skild skatt för elektrisk kraft från

/kolumn2/skild skatt för elektrisk kraft från

kärnkraftverk, lagen (1984: 351)

/kolumn2/kärnkraftverk, lagen (1984: 351)

om totalisatorskatt, lagen

/kolumn2/om totalisatorskatt, lagen

(1984: 355) om skatt på vissa dryc-

/kolumn2/(1984: 355) om skatt på vissa dryc-

kesförpackningar, lagen (1984: 404)

/kolumn2/kesförpackningar, lagen (1984: 404)

om stämpelskatt vid inskrivnings-

/kolumn2/om stämpelskatt vid inskrivnings-

myndigheter, lagen (1984: 405) om

/kolumn2/myndigheter, lagen (1984: 405) om

stämpelskatt på aktier, lagen

/kolumn2/stämpelskatt på aktier, lagen

(1984: 410) om avgift på bekämp-

/kolumn2/(1984: 410) om avgift på bekämp-

ningsmedel, lagen (1984: 852) om

/kolumn2/ningsmedel, lagen (1984: 852) om

lagerskatt på viss bensin, lagen

/kolumn2/lagerskatt på viss bensin, lagen

(1988: 1567) om miljöskatt på inri-

/kolumn2/(1988: 1567) om miljöskatt på inri-

kes flygtrafik, lagen (1990: 582) om

/kolumn2/kes flygtrafik, lagen (1990: 582) om

koldioxidskatt, lagen (1990: 587)

/kolumn2/koldioxidskatt, lagen (1990: 587)

om svavelskatt, lagen (1990: 613)

/kolumn2/om svavelskatt, lagen (1990: 613)

om miljöavgift på utsläpp av

/kolumn2/om miljöavgift på utsläpp av

kväveoxider vid energiproduktion,

/kolumn2/kväveoxider vid energiproduktion,

lagen (1990: 662) om skatt på vissa

/kolumn2/lagen (1990: 662) om skatt på vissa

premiebetalningar, lagen

/kolumn2/premiebetalningar, lagen

(1990: 1087) om lagerskatt på vissa

/kolumn2/(1990: 1087) om lagerskatt på vissa

oljeprodukter, lagen

/kolumn2/oljeprodukter, lagen (1990: 1427)

(1990: 1427) om särskild premie-

/kolumn2/om särskild premieskatt för grupp-

skatt för grupplivförsäkring, m. m.,

/kolumn2/livförsäkring, m. m., lagen

/kolumn2/(1991: 000) om lotteriskatt, lagen (1991: 000) om skatt på

vinstsparande m. m.,

 4. skatt enligt vägtrafikskattelagen(1973: 601), lagen(1976: 339) om

saluvagnsskatt, vägtrafikskattelagen (1988: 327), lagen (1988: 328)

om vägtrafikskatt på utländska fordon,

 5. tull, särskild avgift enligt 39 § tullagen (1973: 670) och

avgift enligt lagen (1968: 361) om avgift vid införsel av vissa

bakverk, 6. avgift enligt lagen (1967: 340) om prisreglering på

jordbrukets område, lagen (1974: 266) om prisreglering på fiskets

område, lagen (1984: 409) om avgift på gödselmedel, lagen (1990: 615)

om avgifter på vissa jordbruksprodukter m. m. och lagen (1990: 616)

om införande av lagen (1990: 615) om avgifter på vissa

jordbruksprodukter m. m., 7. avgift som uppbärs med tillämpning av

lagen (1984: 668) om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare.

 Förmånsrätten omfattar ej restavgift och liknande avgift som

utgår vid försummelse att redovisa eller betala fordringar och

ej heller skatte- eller avgiftstillägg och förseningsavgift.

--

5 Förslag till

Lag om ändring i lagen om punktskatter och

prisregleringsavgifter

 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § och 2 kap. 2 § lagen (1984:

151) om punktskatter och prisregleringsavgifter skall ha följande

lydelse. 1 kap.

1 §1

 Denna lag gäller för skatter och avgifter som tas ut enligt

/kolumn1/ 1. lagen (1928: 376) om skatt på

/kolumn2/ 1. lagen (1928: 376) om skatt på

lotterivinster, lagen (1941: 251) om

/kolumn2/lotterivinster, lagen (1941: 251) om

särskild varuskatt, lagen

/kolumn2/särskild varuskatt, lagen

(1957: 262) om allmän energiskatt,

/kolumn2/(1957: 262) om allmän energiskatt,

lagen (1961: 372) om bensinskatt,

/kolumn2/lagen (1961: 372) om bensinskatt,

lagen (1961: 394) om tobaksskatt,

/kolumn2/lagen (1961: 394) om tobaksskatt,

lagen (1972: 266) om skatt på an-

/kolumn2/lagen (1972: 266) om skatt på an-

nonser och reklam, lagen

/kolumn2/nonser och reklam, lagen

(1972: 820) om skatt på spel, lagen

/kolumn2/(1972: 820) om skatt på spel, lagen

(1973: 37) om avgift på vissa dryc-

/kolumn2/(1973: 37) om avgift på vissa dryc-

kesförpackningar, lagen

/kolumn2/kesförpackningar, lagen

(1973: 1216) om särskild skatt för

/kolumn2/(1973: 1216) om särskild skatt för

oljeprodukter och kol, bilskrot-

/kolumn2/oljeprodukter och kol, bilskrot-

ningslagen (1975: 343), lagen

/kolumn2/ningslagen (1975: 343), lagen

(1977: 306) om dryckesskatt, lagen

/kolumn2/(1977: 306) om dryckesskatt, lagen

(1978: 69) om försäljningsskatt på

/kolumn2/(1978: 69) om försäljningsskatt på

motorfordon, lagen (1978: 144) om

/kolumn2/motorfordon, lagen (1978: 144) om

skatt på vissa resor, lagen

/kolumn2/skatt på vissa resor, lagen

(1982: 691) om skatt på vissa kas-

/kolumn2/(1982: 691) om skatt på vissa kas-

settband, lagen (1982: 1200) om

/kolumn2/settband, lagen (1982: 1200) om

skatt på videobandspelare, lagen

/kolumn2/skatt på videobandspelare, lagen

(1982: 1201) om skatt på viss elek-

/kolumn2/(1982: 1201) om skatt på viss elek-

trisk kraft, lagen (1983: 1053) om

/kolumn2/trisk kraft, lagen (1983: 1053) om

skatt på omsättning av vissa värde-

/kolumn2/skatt på omsättning av vissa värde-

papper, lagen (1983: 1104) om sär-

/kolumn2/papper, lagen (1983: 1104) om sär-

skild skatt för elektrisk kraft från

/kolumn2/skild skatt för elektrisk kraft från

kärnkraftverk, lagen (1984: 351)

/kolumn2/kärnkraftverk, lagen (1984: 351)

om totalisatorskatt, lagen

/kolumn2/om totalisatorskatt, lagen

(1984: 355) om skatt på vissa dryc-

/kolumn2/(1984: 355) om skatt på vissa dryc-

kesförpackningar, lagen (1984: 405)

/kolumn2/kesförpackningar, lagen (1984: 405)

om stämpelskatt på aktier, lagen

/kolumn2/om stämpelskatt på aktier, lagen

(1984: 410) om avgift på bekämp-

/kolumn2/(1984: 410) om avgift på bekämp-

ningsmedel, lagen (1988: 1567) om

/kolumn2/ningsmedel, lagen (1988: 1567) om

miljöskatt på inrikes flygtrafik,

/kolumn2/miljöskatt på inrikes flygtrafik,

lagen (1990: 582) om koldioxid-

/kolumn2/lagen (1990: 582) om koldioxid-

skatt, lagen (1990: 587) om svavel-

/kolumn2/skatt, lagen (1990: 587) om svavel-

skatt, lagen (1990: 662) om skatt på

/kolumn2/skatt, lagen (1990: 662) om skatt på

vissa premiebetalningar, lagen

/kolumn2/vissa premiebetalningar, lagen

(1990: 1087) om lagerskatt på vissa

/kolumn2/(1990: 1087) om lagerskatt på vissa

oljeprodukter, lagen (1990: 1427)

/kolumn2/oljeprodukter, lagen (1990: 1427)

om särskild premieskatt för grupp-

/kolumn2/om särskild premieskatt för grupp-

livförsäkring, m. m.,

/kolumn2/livförsäkring, m. m., lagen

/kolumn2/(1991: 000) om lotteriskatt, lagen (1991: 000) om skatt på

vinstsparande m. m.,

 2. lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område, lagen

(1974: 226) om prisreglering på fiskets område, lagen (1984: 409) om

avgift på gödselmedel, lagen (1990: 615) om avgifter på vissa

jordbruksprodukter m. m., lagen (1990: 616) om införande av lagen

(1990: 615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m. m.

 Har i författning som anges i första stycket eller i författning som

utfärdats med stöd av sådan författning lämnats bestämmelse

som avviker från denna lag gäller dock den bestämmelsen.

2 kap.

2 §2

 Skatteredovisningen i deklarationen skall avse bestämda tidsperioder

(redovisningsperioder).

/kolumn1/ Första stycket gäller dock inte i

/kolumn2/ Första stycket gäller dock inte i

fråga om skatt på lotterivinster eller

/kolumn2/fråga om skatt på lotterivinster,

stämpelskatt på aktier och inte hel-

/kolumn2/skatt enligt lagen (1991: 000) om

ler för avgifter som tas ut enligt för-

/kolumn2/skatt på vinstsparande m. m. eller

fattningarna i 1 kap. 1 första styc-

/kolumn2/stämpelskatt på aktier och inte hel-

ket 2 i den mån jordbruksverket

/kolumn2/ler för avgifter som tas ut enligt för-

eller fiskeriverket meddelar av-

/kolumn2/fattningarna i 1 kap. 1 första styc-

vikande bestämmelser.

/kolumn2/ket 2 i den mån jordbruksverket eller fiskeriverket meddelar

avvikande bestämmelser.

--

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

6 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1990: 675) om ändring i lagen (1988: 847)

om skattelättnader för allemansssparande och

ungdomsbosparande

 Härigenom föreskrivs att övergångsbestämmelserna till lagen

(1990: 675) om ändring i lagen (1988: 847) om skattelättnader

för allemanssparande och ungdomsbosparande skall ha följande lydelse.

/kolumn1/ Denna lag träder i kraft den 1 juli

/kolumn2/ Denna lag träder i kraft den 1juli

1990 och tillämpas första gången vid

/kolumn2/1990 och tillämpas första gången vid

1992 års taxering. /kolumn2/1992 års taxering. De äldre bestäm-

melserna i 3 § tillämpas dock fortfarande i fråga om bonusränta som

tillgodoräknas spararen före utgången

av år 1991.

-- Denna lag träder i kraft den 1 december 1991.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 juni 1991

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande och statsråden

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

--

Proposition om lotteriskatt m. m.

1 Inledning

Den 16 november 1989 tillkallade chefen för finansdepartementet

en särskild utredningsman (regeringsrådet Arne Baekkevold) att

göra en översyn av beskattningen av de lotterier som bedrivs av

Svenska Penninglotteriet AB (Penninglotteriet), AB Tipstjänst

(Tipstjänst) och AB Trav och galopp (ATG).

 Utredningen lämnade i juni 1990 sitt slutbetänkande (SOU 1990:

56) Skatt på lotterier och spel. Utredningens sammanfattning bör

fogas till detta protokoll som bilaga 1 och utredningens lagförslag

bör fogas till protokollet som bilaga 2.

 Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av

remissyttranden har gjorts inom finansdepartementet och finns

tillgänglig där (dnr 3362/90). Jag avser nu att ta upp frågan om

lagstiftning i anledning av utredningens betänkande. Inledningsvis

redogör jag i avsnitt 2 kort för nuvarande beskattning.

 Jag tar i propositionen också upp en fråga om skattelättnader

för bonusränta på ungdomsbosparande.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 8 maj 1991 att inhämta lagrådets yttrande

över förslag till lag om skatt på lotterier och lag om skatt

på vinstsparande m. m. Till lagrådet remitterade lagförslag avseende

skatt på lotterier bör fogas till protokollet som bilaga 3.

 Lagrådet har i sitt yttrande, som bör fogas till protokollet som

bilaga 4, ansett att lagen om skatt på lotterier bör benämnas

lagen om lotteriskatt och har i övrigt lämnat förslagen utan erinran.

Lagrådets synpunkt har beaktats.

2 Gällande rätt

Regler om lotterier finns i lotterilagen (1982: 1011, senast ändrad

1988: 839). Med lotterier förstås enligt denna lag spelverksamhet i

vilken vinstmöjligheterna helt eller delvis beror på slumpen

till följd av lottning, gissning, vadhållning eller liknande

förfarande. Begreppet lotterier har alltså här en vidare omfattning

än vad

det har i allmänhet och omfattar även t. ex. fotbollstips och

spel på hästar.

 Av lotterilagen framgår också att lotterier som huvudregel inte får

anordnas utan tillstånd. Folkrörelser eller liknande föreningar får

dock anordna vissa typer av lotterier utan särskilt tillstånd. I

några sådana fall krävs dock registrering.

 I fråga om tillståndspliktiga lotterier utan penningvinster eller

med penningvinster som inte överstiger 500 kr. är länsstyrelsen

eller lotterinämnden tillståndsmyndighet. I andra fall skall tillstånd

lämnas av regeringen.

 Penninglotteriet, Tipstjänst och ATG har alla särskilt tillstånd av

regeringen att bedriva sina respektive spel (lotterier). I tillstånden

ges bestämmelser om förutsättningarna under vilka de medgivna

spelen får bedrivas.

 Skattepliktiga lotterier beskattas enligt tre olika modeller beroende

på vilken typ av spel eller lotterier det är frågan om.

 Den generellt gällande lagen på området är lagen (1928: 376)

om skatt på lotterivinster (senast ändrad 1991: 321). Huvudregeln är

att skatt för vinst på spel och lotteri utgår med 30 procent

av vinsternas värde. Lagen tillämpas huvudsakligen på

Penninglotteriets och Tipstjänsts spel, men även på vinster i

vinstsparande och

vissa lotterier anordnade med stöd av 18 § lotterilagen. Enligt

övergångsbestämmelser kan lotterivinstskatt i vissa fall utgå

på äldre premieobligationer.

 För roulett- och bingospel regleras beskattningen av lagen (1972:

820) om skatt på spel (senast ändrad 1988: 1571). För roulettspel

utgår skatt med ett fast belopp per bord och månad och för bingospel

med 3 procent av det sammanlagda värdet av omsättningen och

entréavgifterna. Bingospel anordnat av ideella föreningar beskattas

endast om penningvinster förekommer.

 Beskattningen av vinster vid totalisatorspel på hästar regleras i

lagen (1984: 351) om totalisatorskatt (senast ändrad 1990: 1088).

Totalisatorskatt tas under år 1991 ut med 11 procent av de sammanlagda

insatserna upp till 3 700 milj. kr. och med 8 procent på överstigande

insatser.

 Härutöver finns regler om redovisning av skatt, skattekontroll

och revision, betalning av skatt m. m. i lagen (1984: 151) om

punktskatter och prisregleringsavgifter (senast ändrad 1991: 702).

3 Val av beskattningsmodell

Mitt förslag: Lotterier bedrivna av Penninglotteriet, Tipstjänst och

ATG skall beskattas på samma sätt. Skatten skall tas ut på

insatserna efter avdrag för beräknad utdelning till vinnarna i

lotteriet (bruttoöverskottsbeskattning). Beskattningen bör regleras i

en särskild lag.

 Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med mitt. Utredningen

har dock föreslagit att skatten skall beräknas utifrån faktiskt

utdelade vinster.

 Remissinstanserna har haft olika uppfattningar. Huvudparten har inte

haft någon erinran mot utredningens förslag. ATG och LO har

uttryckligen förordat den föreslagna beskattningsmodellen. Även

kammarrätten i Sundsvall och statskontoret har uttalat stöd för denna

beskattningsmodell. Riksrevisionsverket, Penninglotteriet och

Tipstjänst har förordat att skatten skall tas ut på omsättningen utan

några avdrag (omsättningskatt). Näringsfrihetsombudsmannen och TCO

har förordat att skatten tas

ut på omsättningen med avdrag för utdelning till vinnarna i lotteriet

och bolagets administrationskostnader (nettoöverskottsbeskattning).

Lotterinämnden, Folkrörelsernas samarbetsorgan för lotterifrågor,

Centerns lotteribyrå och Sveriges riksidrottsförbund har motsatt sig

förslaget med hänvisning till folkrörelsernas minskade möjligheter

att bedriva lotterier.

 Skälen för mitt förslag: Som framgått av föregående avsnitt

beskattas i dag Penninglotteriets och Tipstjänsts spel och lotterier

enligt en beskattningsmodell (lotterivinstskatt) och ATGs spel enligt

en annan (totalisatorskatt). Detta har uppfattats som olämpligt

då bolagen bedriver likartad verksamhet. Det har också framhållits

att lotterivinstskatten medfört att spel med hög återbetalningsprocent

inte kunnat drivas med bibehållen lönsamhet. Utredningen skulle

lägga fram förslag till en gemensam beskattningsform för de

tre spelbolagens spel och lotterier vilken skulle vara neutral i den

bemärkelsen att beskattningen inte skulle påverka spelarrangörens val

av spelform. Beskattningen skulle således inte styra spelmarknaden.

Den styrning av denna marknad som var nödvändig och önskvärd

skulle i stället helt ske genom den lagstiftning som styr

lotteriverksamheten och genom tillståndsgivningen för sådan

verksamhet.

 Utredningen har funnit tre tänkbara beskattningsmodeller;

omsättningsskatt, bruttoöverskottsbeskattning (beskattning av

omsättning efter avdrag för utdelning till vinnarna) och

nettoöverskottsbeskattning (beskattning av omsättning efter avdrag

för administrationskostnader och utdelning till vinnarna).

 Vid en jämförelse av beskattningsformerna utifrån ett antagande att

administrationskostnaden för ett visst spel är 12 procent

av omsättningen och att skattesatsen bestäms så att skatteuttaget

skall vara detsamma i de olika fallen kommer olönsamhet att uppstå

vid följande återbetalningsprocent.

 För en omsättningsskatt om 9,5 procent kommer olönsamhet att

inträda vid en återbetalningsprocent om 78,5 procent.

 För en bruttoöverskottsbeskattning om 35 procent kommer olönsamhet

att inträda vid en återbetalningsprocent om 81,5 procent.

 För en nettoöverskottsbeskattning om 63,3 procent kommer olönsamhet

att inträda vid en återbetalningsprocent om 88 procent, vilket

är samma återbetalningsprocent vid vilken olönsamhet uppkommer

vid skattefrihet.

 Nettoöverskottsbeskattningen är således helt neutral och ur

den aspekten den bästa modellen. Emellertid har den vissa nackdelar.

Den ger en smalare bas och högre skattesats än de andra modellerna

vilket kan leda till att bolagen vidtar åtgärder enbart för

att minimera skatten. Modellen minskar även bolagens incitament

till att hålla ner administrationskostnaderna. Slutligen blir det

praktiskt mer komplicerat att ta fram underlaget för beskattningen.

Detta gäller i synnerhet för ATG som vid sidan av spelverksamheten

driver annan verksamhet vars adminstrationskostnader naturligtvis

inte bör få dras av i detta sammanhang.

 Ur neutralitetssynpunkt ligger omsättningsskatten och

bruttoöverskottsskatten mycket nära varandra. Bruttoöverskottsskatten

är dock något

bättre ur denna aspekt och ger därför bättre förutsättningar

för de svenska spelbolagen att möta en möjlig framtida konkurrens

från utländska spelbolag. Utredningen har inte funnit att de två

modellerna i övrigt har några avgörande för- eller nackdelar

i förhållande till varandra eller nettoöverskottsbeskattningen.

 Den kritik som har framförts mot bruttoöverskottsbeskattningen

av de remissinstanser som förordat en omsättningsskatt eller som helt

avvisat en ny lotteribeskattning är i huvudsak att spelmarknaden i

större omfattning kommer att styras mot spel med högre

återbetalningsprocent vilket kan leda till olika negativa effekter,

såsom en ökad spelvolym på bekostnad av föreningslivets spel

och/eller, om volymökningen inte är tillräckligt stor, minskade

statsintäkter. Detta är

naturligtvis beaktansvärda synpunkter. Enligt min mening skall

emellertid regleringen av spelmarknaden inte ske via skattesystemet

utan via tillståndsgivningen och via lagstiftningen avseende

lotteriverksamhet. Tillståndsgivningen måste således ske på så sätt

att såväl

föreningslivets som statens intressen tillgodoses.

 Regeringen har den 11 april 1991 beslutat att tillkalla en

parlamentarisk kommitté som skall se över lotterilagstiftningen.

Syftet

är att undersöka om folkrörelserna i högre grad än för

närvarande kan finansiera sin verksamhet med lotterier och spel

och om det ur kontrollsynpunkt är möjligt att förenkla och avreglera

vissa lotteriformer.

 Vid avvägningen av för- och nackdelarna mellan de olika modellerna

menar jag, liksom utredningen, att bruttoöverskottsbeskattningen

framstår som det bästa alternativet.

 Utredningen har föreslagit att skatten skall beräknas på ett

underlag där till vinnarna faktiskt utdelade priser beaktas. Detta

leder till att den slutliga skatten att betala för ett visst lotteri

inte kan bestämmas förrän samtliga vinster hämtats eller tiden

för avhämtande av av vinsterna gått ut. Detta medför en rad

praktiska nackdelar. Jag föreslår därför att beskattningen

skall ske på ett underlag där avdrag medges för vinster enligt

fastställd vinstplan eller motsvarande. Att outhämtade vinster

på detta sätt undgår beskattning får kompenseras genom en högre

skattesats.

 Den nya beskattningsmodellen bör regleras i en särskild lag.

4 Skattesats

Mitt förslag: Skatt tas ut med 35 procent.

 Utredningens förslag överensstämmer med mitt.

 Remissinstanserna har i huvudsak inte haft någon erinran. ATG har

dock anfört att skattesatsen kan behöva justeras för att motverka

effekter av skattereformen.

 Skälen för mitt förslag: Skattesatsen bör bestämmas så

att statens intäkter inte minskar. Från Penninglotteriet och

Tipstjänst får staten intäkter dels i form av skatt dels i form av

bolagens överskott. Skattesatsens storlek påverkar således inte de

sammantagna statsintäkterna från dessa bolag.

Från ATG får staten intäkter endast i form av skatt medan överskottet

går till annat ändamål. Skattesatsen bör därför bestämmas

så att den ger staten en lämplig andel i ATGs resultat. Jag anser att

en skattesats om 35 procent är lämplig.

5 Andra lotterier

Mitt förslag: Lotterier som beskattas enligt lagen om skatt på

spel påverkas inte av mina förslag. Andra lotterier än sådana

som anordnas av Penninglotteriet eller Tipstjänst och som i dag

beskattas enligt lagen om skatt på lotterivinster bör även i

fortsättningen beskattas enligt nuvarande principer. Denna beskattning

bör dock regleras i en ny lag.

 Utredningens förslag överenstämmer i huvudsak med mitt. Utredningen

har dock endast föreslagit ändringar i den nuvarande lagen om

skatt på lotterivinster.

 Remissinstanserna har i huvudsak inte haft någon erinran.

Kammarrätten i Sundsvall har framhållit att det från lagteknisk

synpunkt förefaller lämpligt att utforma lagen om skatt på

vinstsparande m. m. som

en helt ny lag och inte låta den få karaktären av en ändring

i 1928 års lag om skatt på lotterivinster.

 Skälen för mitt förslag: Det finns i dag några lotterier utöver de

som arrangeras av Penninglotteriet och Tipstjänst som beskattas

enligt lagen om lotterivinstskatt. I likhet med utredningen anser jag

att det inte finns skäl att ändra beskattningen av dessa lotterier.

Jag delar kammarrättens i Sundsvall bedömning att denna beskattning

bör regleras i en ny lag mot bakgrund av den begränsade tillämpning

denna beskattningsform får enligt förslagen. De materiella reglerna

bör dock inte ändras.

 Inte heller reglerna för de lotterier som beskattas enligt lagen om

skatt på spel bör ändras.

6 Följdändringar i andra lagar

De ovan lämnade förslagen leder till att vissa följdändringar

behövs i skattebrottslagen (1971: 69), lagen (1984: 151) om

förmånsberättigade skattefordringar m. m. och lagen (1984: 151) om

punktskatter och prisregleringsavgifter. 7 Bonusränta för

ungdomsbosparande

Mitt förslag: Bonusränta på ungdomsbosparande som tillgodoräknas

spararen t. o. m. den 31 december 1991 skall inte vara

skattepliktig. Kälen för mitt förslag: I december 1988 infördes

ungdomsbosparande för

ungdomar mellan i första hand 16--25 år. Sparandet regleras i lagen

(1988: 846) om ungdomsbosparande. Lagen innehåller bl. a. bestämmelser

om lägsta ränta, om bonusränta, och om möjlighet att låna

för bostadsändamål. Bonusräntan bekostas av staten och betalas

ut av riksgäldskontoret.

Bonusräntan räknas successivt spararen tillgodo. För att bonusränta

skall

betalas ut krävs dels ett ungdomsbosparande i minst tre år, dels att

de ackumulerade nettoinsättningarna uppgår till lägst 5 000 kr.

Bonusränta var skattefri före år 1991 enligt den tidigare lydelsen av

lagen (1988: 847) om

skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande. I samband

med skattereformen infördes en beskattning av bonusräntan på

ungdomsbosparandet, i likhet med allemanssparandet, med en skattesats

på 20 % .

Beskattningen kom enligt övergångsbestämmelserna att gälla

även bonusränta som är hänförlig till tiden före skattereformen, d.

v. s. före år 1991.

 Den sista april i år uppgick antalet sparare i ungdomsbosparande till

48 184. Det totala sparade beloppet uppgick vid samma tidpunkt till

179,7 milj. kr.

 Jag kan konstatera att de första bonusutbetalningarna sker först i

december i år. De kommer därför enligt nu gällande bestämmelser att

beskattas i

sin helhet med 20 %

. Mot bakgrund bl. a. av de generösa övergångsreglerna

för beskattning av "äldre" värdestegring på andelar i allemansfond

anser jag

att övergångsbestämmelserna i fråga om beskattningen av bonusränta

bör

ändras så att bonusränta som är hänförlig till tiden före

skattereformen skall

vara skattefri trots att bonusbeloppet betalas ut först fr. o. m. i

år. För att

förenkla administrationen av utbetalningarna bör skattefriheten

för bonusräntan utsträckas till att gälla även den bonus

som tillgodoräknas 1991. Jag

föreslår därför en ändring i de aktuella övergångsbestämmelserna för

att

uppnå detta.

 De nya övergångsbestämmelserna bör gälla fr. o. m. den 1

december i år.

Avdrag för preliminär skatt skall inte ske för den skattefria

bonusdelen %[jfr

3 kap. 23 § 3 lagen (1990: 325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter%]. Statens intäkter av inkomstskatten kan till

följd av detta förslag beräknas

minska med 2 milj. kr.

8 Upprättade förslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom finansdepartementet

upprättats förslag till

 1. lag om skatt på lotterier,

 2. lag om skatt på vinstsparande m. m.,

3. lag om ändring i lagen (1991: 700) om ändring i skattebrottslagen

(1971: 69),

4. lag om ändring i lagen (1991: 701) om ändring i lagen (1984: 151)

om förmånsberättigade skattefordringar m. m.,

5. lag om ändring i lagen (1984: 151) om punktskatter och

prisregleringsavgifter och

6. lag om ändring i lagen (1990: 675) om ändring i lagen (1988: 847)

om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande.

Förslagen enligt 3--6 är av sådan beskaffenhet att lagrådets yttrande

enligt min mening skulle sakna betydelse.

9 Specialmotivering

9.1 Lag om lotteriskatt

1 §

I paragrafen bestäms skattepliktigt område och skattesats. Paragrafen

är uppbyggd på samma sätt som 1 § i den nuvarande lagen om skatt på

lotterivinster. I förtydligande syfte har en definition av lotterier

införts i form av en hänvisning till 1 § lotterilagen.

2 och 3 §§

Överenstämmer med innehållet i 2 § nuvarande lagen om skatt

på lotterivinster. I den föreslagna 2 § införs dessutom en

bestämmelse som innebär att den som är skattskyldig skall registreras

hos

riksskatteverket. Detta följer vad som i allmänhet gäller avseende

punktskatter.

4 §

Förfarandet bör ske i enlighet med de allmäna reglerna i lagen

om punktskatter och prisregleringsavgifter.

9.2 Lag om skatt på vinstsparande m. m.

Lotterivinstskatt utgår på vinst vid vinstdragning i vinstsparande.

Det finns inte i det här sammanhanget skäl att ändra på det

förhållandet.

Regeringen har gett vissa banker och sparkassor rätt att bedriva

sådant skattepliktigt lotteri. Regeringen har även gett Tipstjänst

och Penninglotteriet tillstånd att bedriva skattepliktigt lotteri.

För närvarande finns inte någon annan som har särskilt tillstånd från

regeringen att bedriva skattepliktigt lotteri. Om någon sådan

skattskyldig skulle tillkomma i framtiden

bör denne beskattas på samma sätt som spelbolagen.

Skattskyldighet enligt lagen om skatt på lotterivinster kan utöver

genom tillstånd av regeringen endast uppkomma i ett fall. Det är vid

sådant lotteri

som bedrivs med stöd av 18 § lotterilagen (1982: 1011). Det avser

vissa lotterier i tidningar och radio. Sådan skattskyldig finns i

dag. Denna typ av lotteriverksamhet bör även i fortsättningen

beskattas på det

sätt som sker i

dag.

Lotterivinstbeskattningen bör således kvarstå för vinstsparande

och lotterier som anordnas med stöd av 18 § lotterilagen. Vid denna

begränsade

tillämpning bör dock den nya beskattningen av spelbolagen utformas som

den för lotterier generellt gällande beskattningen och

lotterivinstbeskattningen som en specialreglering av vissa fall.

Paragraferna i den föreslagna lagen om skatt på vinstsparande m. m.

över-ensstämmer med vissa ändringar motsvarande paragrafer i lagen om

skatt på lotterivinster. Ändringarna innebär i allt väsentligt att

de områden på

vilka lagen inte längre skall tillämpas har rensats ut.

10 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta förslagen

till 1. lag om lotteriskatt,

 2. lag om skatt på vinstsparande m. m.,

 3. lag om ändring i lagen (1991: 700) om ändring i skattebrottslagen

(1971: 69),

 4. lag om ändring i lagen (1991: 701) om ändring i lagen (1984: 151)

om förmånsberättigade skattefordringar m. m.,

 5. lag om ändring i lagen (1984: 151) om punktskatter och

prisregleringsavgifter 6. lag om ändring i lagen (1990: 675) om

ändring i lagen (1988: 847) om skattelättnader för allemanssparande

och ungdomsbosparande.

11 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och

beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag

som föredraganden har lagt fram.

Bilaga 1

Utredningens sammanfattning

Utredningen gäller beskattningen av spel som anordnas av

Penninglotteriet, Tipstjänst och AB Trav och Galopp (ATG).

 Den nuvarande beskattningen följer olika system beroende på vilket

spelbolag som arrangerar spelen. Skatt på spel som anordnas av

Penninglotteriet och Tipstjänst utgår som en lotterivinstskatt med 30

%

 av vinstens värde inklusive skatten (42,86 %

 av vinstens värde exklusive skatt). Skatt skall dock inte betalas

med högre belopp än att det av vinsten återstår 100 kr. Skatt

på spel som anordnas av ATG tas ut i form av en omsättningsskatt med

11 % av de sammanlagda insatserna upp till 3 500 milj. kr.

(gränsbelopp för 1990) och med 8 %

 på överstigande insatser.

 Spelmarknaden har under senare år förändrats. Efterfrågan har

förskjutits till förmån för nya spel som kännetecknas bl.

a. av att de kan spelas dagligen och att vinsterna i jämförelse

med vinsterna i de traditionella spelen ofta är fler men mindre.

Lotterier, lotto, tips och V65 har sålunda gått tillbaka medan

spelformer som Tipstjänsts Oddset och ATG:s Dagens Dubbel har ökat

kraftigt. Flera av de nya spelen kännetecknas också av att en

relativt stor andel av insatserna betalas tillbaka till spelarna i

form av vinster. Vinståterbetalningsprocenten är t. ex. för

Tipstjänsts oddsspel

Matchen och Toppen 70 %

 och för Dagens Dubbel 75 %

.

 Kombinationen av hög vinståterbetalningsprocent och en

lotterivinstskatt på 30 %

 har medfört vissa problem. Vissa av Tipstjänsts nya spel går

nämligen med förlust för bolaget. Att det ändå kan vara försvarligt

att driva spelen beror på att det allmänna sammantaget får ett

överskott genom beskattningen. ATG kan däremot tillhandahålla

spelformer med hög vinståterbetalningsprocent som ändå är

lönsamma för bolaget genom att det har en annan beskattningsform,

nämligen omsättningsskatt.

 Lotterivinstskatten kan således sägas medföra en snedvridning

mellan spelformer med olika vinståterbetalningsprocent, eftersom den

kan leda till att spelformer med hög vinståterbetalningsprocent kan

slås ut. Lotterivinstskatten ger under dessa förhållanden

inte heller spelbolagen incitament att utveckla spelmarknaden och

därmed öka statens intäkter. Även omsättningsskatten har

emellertid brister i de angivna avseendena.

 Ett annat problem med den nuvarande beskattningen består i den

olikhet i beskattningen som sålunda föreligger mellan å ena sidan

spel

som bedrivs av Penninglotteriet och Tipstjänst och å andra sidan spel

som bedrivs av ATG. Det har hävdats att denna olikhet kan ha bidragit

till att arrangörernas spel utvecklats olika.

 En översyn av beskattningen är motiverad också med tanke på

den konkurrens från utländska spel som har uppkommit under senare år.

Det finns anledning att undersöka i vad mån denna konkurrens -- och

den ökade konkurrens som kan bli följden av utvecklingen

inom EG-området -- föranleder ändring av beskattningsreglerna.

 Utredningsuppdraget går i princip ut på att åstadkomma ett

spelskattesystem som innebär att

 -- konkurrensneutralitet upprätthålles mellan spelformer och

spelbolag, -- bolagen får incitament att utveckla spelmarknaderna i

positiv riktning och att öka statens intäkter från spelsektorn.

 Utredningen har undersökt olika spelskattemodeller med utgångspunkt

i dessa krav. Det är främst två beskattningsmodeller som tilldragit

sig intresse. Den ena är en enhetlig omsättningsskatt. Den andra är

en enhetlig skatt på bolagens bruttoöverskott, varmed förstås

bolagens överskott på spelverksamheten efter det att man från

spelinsatserna dragit vinstutbetalningarna till spelarna.

 Utredningen har stannat för att föreslå en skatt på spelbolagens

bruttoöverskott. Skattesatsen har bestämts så att skattebelastningen

på ATG skall bli densamma som enligt nuvarande regler. Det innebär en

skattesats på 35 %

.

 En skatt på bruttoöverskottet har vissa fördelar jämfört

med omsättningsskatten, bl. a. genom att den har något mindre

snedvridningseffekt och ger bättre möjligheter att möta utländsk

konkurrens från

spelformer med hög vinståterbetalningsprocent.

 Med 35 %

 skatt på bruttoöverskottet och administrationskostnader på t. ex. 12

% av omsättningen blir spelformer med en vinståterbetalningsprocent

överstigande 81,5 %

 olönsamma för bolagen. Det kan jämföras med att vid en

omsättningsskatt motsvarande ATG:s nuvarande blir under samma

förutsättningar spelformer med en återbetalningsprocent överstigande

78,5 %

 olönsamma för bolagen.

 En skatt på bruttoöverskottet ger vidare bolagen större incitament

att utveckla nya spelformer än nuvarande system. Den torde också ge

relativt god överensstämmelse mellan det företagsekonomiska

resultatets utveckling och utvecklingen av statsinkomsterna.

 Den nya skatten innebär en ganska kraftig skattehöjning för

de statliga bolagen. Det beror på att deras omsättning genomsnittligt

avser spel med lägre vinståterbetalningsprocent (högre

bruttoöverskott) än ATG. Det förhållandet att de statliga bolagen får

en skattehöjning har inte ansetts innebära någon större förändring

för bolagens

del. Bolagens vinst på spelverksamheten betalas för närvarande

löpande in till statsverket och det nya systemet innebär således att

vinstleveranserna minskar medan skattebetalningarna ökar.

 Det bör slutligen påpekas att skattereglerna inte har någon direkt

effekt för spelarna. Vad som är av betydelse för dem är den

andel av omsättningen som går tillbaka till vinnarna

(vinståterbetalningsprocenten). Hur resten fördelar sig på skatt,

kostnader och spelarrangörens

överskott påverkar inte direkt spelarna. Däremot kan skattereglerna

som nyss nämnts påverka bolagens beteenden. Det gäller naturligtvis

främst om skatten gör att spel med hög vinståterbetalningsprocent

inte blir lönsamma för bolagen. Härigenom kan spelarna indirekt

komma att beröras av skattereglerna.

Bilaga 2

Utredningens lagförslag

1 Förslag till

lag om skatt på lotterier;

 Härigenom föreskrivs följande.

1 § Lotteriskatt betalas enligt denna lag till staten för behållning

av svenskt lotteri. Skatt tas ut med trettiofem procent av den

behållning som återstår sedan de till vinnarna i lotteriet utbetalade

sammanlagda vinsterna avräknats från de sammanlagda insatserna.

 Skatt skall inte betalas för

 1. sådant lotteri som avses i lagen (1928: 376) om skatt på

vinstsparande m. m.,

 2. sådant lotteri som avses i lagen (1972: 820) om skatt på spel, 3.

vinstdragning på här i riket utfärdade premieobligationer,

 4. lotteri som har anordnats av sådan sammanslutning som avses i 11

§ lotterilagen (1982: 1011),

 5. lotteri där vinsterna inte utgörs av pengar.

2 § Skattskyldig är den som anordnar ett sådant lotteri för

vilket skatt skall betalas enligt 1 §.

3 § Skattskyldighet inträder vid vinstdragning eller, om denna

har ägt rum för lottförsäljningens början, vid utgången

av den tid som bestämts för lottförsäljningen.

 Med vinstdragning avses i fråga om vadhållning det förfarande,

varigenom vinsterna bestäms.

4 § När skattskyldigheten har inträtt skall en preliminär

skatteredovisning göras. Vid denna redovisning skall vinsterna

beräknas till belopp enligt vinstplan eller annat beslut om att viss

andel av insatserna skall utbetalas som vinster.

 När föreskriven tid för vinsternas avhämtande gått till

ända skall en slutlig skatteredovisning göras på grundval av

till vinnarna i lotteriet faktiskt utbetalade vinster.

5 § Regler för förfarandet vid beskattningen finns i lagen (1984:

151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. Vad som enligt den

lagen gäller för redovisning skall även gälla för preliminär

och slutlig redovisning avses i 4 §.

 Redovisningsperiod är kalendermånad. Regeringen eller den myndighet

regeringen bestämmer får dock om särskilda skäl föreligger

medge att redovisningsperioden för slutlig redovisning som avses i 4

§ andra stycket tills vidare skall vara halvt eller ett helt

beskattningsår. Medgivande som nu sagts får lämnas endast om det kan

antas att de skattebelopp som skall betalas i samband med den

slutliga redovisningen regelmässigt är ringa i förhållande

till den totala skatten för perioden i fråga.

--

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

 2. Genom lagen upphävs lagen (1984: 351) om totalisatorskatt.

 3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om lotterier

som påbörjats före den 1 januari 1991.

2 Förslag till

lag om ändring i lagen (1928: 376) om skatt på lotterivinster;

 Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (1928: 376) om skatt på

lotterivinster samt 1-3 §§ lagen skall ha följande lydelse.

 Lag om skatt på vinstsparande m. m.

/kolumn1/ 1 § Skatt betalas enligt denna lag

/kolumn2/ 1 § Skatt betalas enligt denna lag

till staten för vinst i svenskt lotteri.

/kolumn2/till staten för vinst vid vinstdrag-

/kolumn2/ning i sådant vinstsparande anord- nat av bank eller

sparkassa som ut- gör svenskt lotteri och för vinst i sådant lotteri

som

avses i 18 § lotte- rilagen (1982: 1011). /kolumn1/ Skatten

utgör fyrtio procent av

/kolumn2/ Skatten utgör 40 procent av vins-

vinstens värde i fråga om vinst vid

/kolumn2/tens värde i fråga om vinst vid

vinstdragning i vinstsparande an-

/kolumn2/vinstdragning i vinstsparande och

ordnat av bank eller sparkassa och

/kolumn2/trettio procent av vinstens värde i

trettio procent av vinstens värde i

/kolumn2/fråga om annan vinst. Skatt skall

fråga om annan vinst. Skatt skall

/kolumn2/dock inte betalas med högre belopp

dock inte betalas med högre belopp

/kolumn2/än att av vinsten återstår etthundra

än att av vinsten återstår etthundra

/kolumn2/kronor.

kronor.

/kolumn1//kolumn1/ Skatt skall inte betalas för

 1. vinst vid vadhållning genom to-

talisator vid hästtävling eller vinst

vid vinstdragning på här i riket ut-

färdade premiobligationer,

 2. vinst i lotteri, när vinsten inte

utgörs av pengar,

 3. vinst i sådant spel som avses i

lagen (1972: 820) om skatt på spel,

 4. vinst i pengar som utfallit på

lott i lotteri som har anordnats av

sådan sammanslutning som avses i

11 § lotterilagen (1982: 1011),

 5. annan vinst i pengar som upp-

går till högst etthundra kronor.

/kolumn2/ /kolumn1/ Vid beräkning av skattebeloppet

/kolumn2/ Vid beräkning av skattebeloppet

skall i vinstens värde inräknas den

/kolumn2/skall i vinstens värde inräknas den

skatt som belöper på vinsten.

/kolumn2/skatt som belöper på vinsten.

/kolumn1//kolumn1/ Skatt skall inte betalas för vinster /kolumn2/

Skatt skall inte betalas för vinster som utfallit på lotter som

inte sålts,

/kolumn2/som inte tagits ut av vinnaren.

eller för vinster som inte tagits ut av vinnaren

/kolumn1//kolumn1/ 2 § Skattskyldig är den som an-

/kolumn2/ 2 § Skattskyldig är den som an-

ordnar lotteriet.

/kolumn2/ordnar lotteriet.

 Skattskyldigheten inträder vid

/kolumn2/ Skattskyldigheten inträder vid

vinstdragning eller,om denna har

/kolumn2/vinstdragningen.

ägt rum före lottförsäljningens bör-

jan, vid utgången av den tid som har bestämts för

lottförsäljningen. Med vinstdragning avses i fråga

om vadhållning det förfarande, var-

igenom vinsterna bestäms.

/kolumn1//kolumn1/ 3 § Om den skattskyldige visar

/kolumn2/ 3 § Om den skattskyldige visar

att en vinnare inte har tagit ut sin

/kolumn2/att en vinnare inte har tagit ut sin

vinst inom föreskriven tid eller att

/kolumn2/vinst inom föreskriven tid är den

vinst utfallit på osåld lott, är den

/kolumn2/skattskyldige berättigad att få till-

skattskyldige berättigad att få till-

/kolumn2/baka den skatt som erlagts för vins-

baka den skatt som erlagts för vins-

/kolumn2/ten. Beskattningsmyndigheten be-

ten. Beskattningsmyndigheten be-

/kolumn2/slutar om återbetalning efter ansö-

slutar om återbetalning efter ansö-

/kolumn2/kan av den skattskyldige. Ränta ut-

kan av den skattskyldige. Ränta ut-

/kolumn2/går inte på återbetalat belopp.

går inte på återbetalat belopp.

--

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

Bilaga 3

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till

Lag om skatt på lotterier;

 Härigenom föreskrivs följande.

1 § Lotteriskatt skall betalas enligt denna lag till staten för

svenskt lotteri.

 Skatt tas ut med 35 procent av den behållning som återstår sedan de

sammanlagda vinsterna enligt vinstplan eller annat beslut om att viss

andel av insatserna skall utbetalas som vinster avräknats från de

sammanlagda insatserna.

 Skatt skall inte betalas för

 1. sådant lotteri som avses i lagen (1972: 820) om skatt på spel, 2.

sådant lotteri som avses i lagen (1991: 000) om skatt på vinstsparande

 m. m.,

 3. vinstdragning på här i landet utfärdade premieobligationer,

 4. lotteri som har anordnats av sådan sammanslutning som avses

i 11 § lotterilagen (1982: 1011), eller

 5. lotteri där vinsterna inte utgörs av pengar.

 Beteckningen lotteri har samma betydelse i denna lag som i 1 §

lotterilagen (1982: 1011).

2 § Skattskyldig är den som anordnar ett sådant lotteri för

vilket skatt skall betalas enligt 1 §.

 Den som är skattskyldig skall vara registrerad hos riksskatteverket.

3 § Skattskyldigheten inträder vid vinstdragningen eller, om denna

har ägt rum före lottförsäljningens början, vid utgången

av den tid som bestämts för lottförsäljningen.

 Med vinstdragning avses i fråga om vadhållning det förfarande,

varigenom vinsterna bestäms.

4 § Regler för förfarandet vid beskattningen finns i lagen (1984:

151) om punktskatter och prisregleringsavgifter.

--

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

 2. Genom lagen upphävs lagen (1928: 376) om skatt på lotterivinster

och lagen (1984: 351) om totalisatorskatt.

 3. Lagen om skatt på lotterivinster skall dock fortfarande tillämpas

i sin lydelse före den 1 april 1986 i fråga om premieobligationer som

getts ut före den dagen.

 4. Äldre bestämmelser i gäller fråga om lotterier som påbörjats före

den 1 januari 1992.

Bilaga 4

LAGRÅDET

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1991-05-14

Närvarande: f. d. regeringsrådet Bengt O. Hamdahl, regeringsrådet

Bertil Werner, justitierådet Ulf Gad.

 Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 8 maj 1991 har

regeringen på hemställan av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat inhämta

lagrådets

yttrande över förslag till lag om skatt på lotterier m. m.

 Förslagen har inför lagrådet föredragits av kammarättsassessorn Per

Kjellsson.

 Lagrådet, som anser att lagen om skatt på lotterier bör benämnas lag

om lotteriskatt, lämnar i övrigt förslagen utan erinran.