Regeringens proposition 1992/93:123

om vissa ekonomiska regleringar år 1993 mellan staten och kommunsektorn

Prop. 1992/93:123

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 29 oktober 1992,

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Anne[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att en ekonomisk reglering mellan staten och kommunsektora skall göras år 1993 till följd av ett antal beslutade och föreslagna åtgärder som direkt påverkar kommunsektoras ekonomi.

De åtgärder som omfattas är slopat schablonavdrag m,m,, införande av en allmän sjukförsäkringsavgift, reduktion av vissa pensionsförmåner, ändrad tidpunkt för utbetalning av pensioner, införande av en karensdag, sänkning av ersättningsnivåema i sjukförsäkringen, sänkning av arbetsgivaravgifteraa och den särskilda löneskatten samt ändrade regler för avgifter inom äldre- och handikappomsorgen.

Det belopp som föreslås regleras uppgår netto till 10,16 miljarder kronon Beloppet skall återföras från kommunsektora till staten. För kommuner och landsting sker regleringen genom att kommunal­skattemedlen minskas med ett visst belopp per invånare i kommunen respektive landstinget. För de kyrkliga kommuneraa sker regleringen genom att skattemedelsfordran vid ingången av år 1993 minskas med en viss procent.

Vissa följdändringar föreslås när det gäller övergången till det nya utbetalningssystemet för kommunalskattemedel för kommuner och landsting.

1 Riksdagen 1992193. 1 saml. Nr 123

Propositionens lagförslag

Prop. 1992/93:123

1  Förslag till

Lag om ändring i lagen (1992:000) om slutavräkning av kommunalskattemedel för år 1991

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1992:000) om slutavräkning av kommunal skattemedel för år 1991 skall ha följande lydelse.

Nuvararuie lydelse

Föreslagen lydelse

1 §' Från summorna av de skattemedel som sammanlagt skall betalas ut till kommuner respekfive landsting för år 1991 med stöd av lägen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menig­hets utdebitering av skatt, m.m., i dess lydelse före den 1 januari 1993, skall sedan avräkning skett enligt 4 § nämnda lag ytterligare avräkningar göras för såväl kommuner som landsting enligt följande:

1.   med summan av de prelimi- 1. med de preliminära skatte­

nära skattemedel som kommunema medel som kommuneraa respektive

respektive landstingen får enligt 4 landstingen får enligt 4 § andra

§ andra stycket lagen med särskil- stycket lagen med särskilda be-

da bestämmelser om kommuns och stämmelser om kommuns och

annan menighets utdebitering av annan menighets utdebitering av

skatt, m.m., i dess lydelse efter skatt, m.m., i dess lydelseyrd/i oc/i

den 1 januari 1993, minskat med med den. Ijanuari 1993, minskade

de medel som kommunema respek- dels med de medel som kommun-

tive landstingen uppburit i förskott eraa respektive landstingen skulle

inklusive tillägget för befolknings- ha uppburit i förskott inklusive

ökning enligt 4 § tredje och Qärde tillägget för befolkningsökning

styckena nämnda lag, i dess lydel- enligt 4 § tredje och Qärde styc-

se före den 1 januari 1993,

kena nämnda lag,  i dess lydelse

före den 1 januari 1993, dels med 1 137 miljoner kronor för kommun­erna och 712 miljoner kronor för landstingen.

2.   för kommuner som inte ingår i ett landsting med 1,07 kronor per

skattekrona och för övriga kommuner med 0,65 kronor per skattekrona,

beräknat på antalet skattekronor som fastställts vid 1992 års taxering

enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) och det antal skattekronor

som skulle ha tillskjutits för år 1993 om lagen (1988:491) om skatte­

utjämningsbidrag hade gällt, varvid de garanterade skattekrafter skall

användas som har fastställts för år 1992,

3. för landstigen med 0,42 kr per

3. för landstingen med 0,42 kronor

skattekrona, beräknat på antalet

per skattekrona, beräknat på antalet

skattekronor som fastställts vid

skattekronor som fastställts vid

1992 års taxering enligt 4 kap. 2 §

1992 års taxering enligt 4 kap. 2 §

taxeringslagen och det antal skatte-

taxeringslagen och det antal skatte­

kronor som skall tillskjutas för år

kronor som skall tillskjutas för år

' Nuvarande lydelse enligt prop. 1992/93:36 om vissa frägor om den kommunala ekonomin

1993  enligt lagen (1992:67) om    1993  enligt lagen (1992:67) om    Prop. 1992/93:123

skatteutjämningsbidrag   till   lands-    skatteutjämningsbidrag  till  lands­

ting,

ting,

4. for kommunema med 11 370 miljoner kronor och för landstingen med 520 miljoner kronor.

2   Förslag till

Prop. 1992/93:123

Lag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel år 1993

Härigenom föreskrivs följande.

1 § Vid utbetalning av kommunal- eller landstingsskattemedel enligt 4 §

lagen (1965:269 ) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan

menighets utdebitering av skatt, m.m., skall för inkomståret 1993

konununalskattemedlen minskas med 752 kronor per invånare i kommun­

en den 1 november 1992 och landstingsskattemedlen med 400 kronor

per invånare i landstinget den 1 november 1992.

För en kommun som inte ingår i ett landsting skall kommunalskatte­medlen minskas med 1 152 kronor per invånare i kommunen den 1 november 1992.

2 § Vid utbetalning av en församlings eller en kyrklig samfällighets

fordran enligt 4 a § fjärde stycket lagen med särskilda bestämmelser om

kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., skall fordran

vid ingången av år 1993 minskas med 1,7 procent.

Denna lag träder i kraft den I januari 1993.

Finansdepartementet

Prop. 1992/93:123

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 29 oktober 1992

Närvarande: statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B. Wester­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén, Hömlund,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och P.[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om vissa ekonomiska regleringar år 1993 mellan staten och kommunsektorn

1   Inledning

1 årets kompletteringsproposifion (prop. 1991/92:150 del 

II, 

bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345) förespråkades bl.a. att den s.k. finansieringsprincipen fortsättningsvis bör tillämpas när det gäller förhållandet mellan staten och kommunsektom. Riksdagen har biträtt denna princip. Principen innebär att kommuner och landsting inte bör åläggas nya uppgifter utan att de samtidigt får möjlighet att fmansiera dessa med annat än höjda skatter. Om statsmaktema fattar beslut som gör att den kommunala verksamheten kan bedrivas billigare bör statsmakteraa på motsvarande sätt minska de statliga bidragen. På liknande sätt bör hänsyn också tas till statliga åtgärder som inte direkt tar sikte på, men som ändå får direkta ekonomiska effekter för kommunsektorn. Ett exempel är åtgärder som påverkar det kommunala skatteunderlaget.

Riksdagen beslutade, med anledning av nämnda proposition, att schablonavdraget vid inkomst av tjänst skall slopas och ersättas med en avdragsbegränsning från och med år 1993. Riksdagen godkände också att den ökning av kommunsektoras skatteinkomster som följer av nämnda förändring skall återföras till staten.

I proposition 1992/93:36 om vissa frågor om den kommunala ekonomin förespråkas en metod för ekonomisk reglering mellan staten och kommunsektora under år 1993. Metoden bör användas för att reglera effekten av att schablonavdraget tas bort samt effekteraa av vissa andra förslag av betydelse för den kommunala sektoms ekonomi. Propositionen har ännu inte behandlats av riksdagen.

I proposition 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin föreslås en rad åtgärder. Vissa av dessa får sådana effekter att en ekonomisk reglering mellan staten och kommunsektora bör göras. Det gäller förslagen om sänkta arbetsgivaravgifter och sänkt särskild löneskatt. Propositionen har ännu inte behandlats av riksdagen.

Regeringen har lagt och kommer inom kort att lägga fram ytterligare förslag som påverkar kommunsektorn och som likaledes bör regleras. Det gäller dels förslag fill ändringar i pensionssystemet (prop. 1992/93:116), dels förslag till ändringar i sjukförsäkringen och dels förslag till ändringar när det gäller avgifter inom äldre- och handikappomsorgen (prop. 1992/93:129).

I det följande tar jag upp den ekonomiska reglering som bör gälla år 1993. Somjag närmare redogjort för i prop. 1992/93:36 avser jag att återkomma till regeringen med förslag för år 1994 och framåt.

Prop. 1992/93:123

2  Åtgärder som bör föranleda en ekonomisk reglering mellan staten och kommunsektorn under år 1993

Jag redogör i det följande för vilka åtgärder som bör föranleda en ekonomisk reglering mellan staten och kommunsektora samt vilka belopp regleringen bör omfatta. Den reglering som föranleds av åtgärderaa inom skattesystemet, sjukförsäkringen och pensionssystemet omfattar inte de kyrkliga kommuneraa eftersom effekteraa på skatteunderlaget slår igenom på skatteinkomsteraa först år 1995 för dessa kommuner.

2.1   Ändringar i skattesystemet, sjukförsäkringen och pensionssystemet

Mitt förslag: Medel skall återföras till staten motsvarande den ökning av kommunsektoras skatteinkomster som följer av att

schablonavdraget slopas och ersätts med avdragsbegränsning fr.o.m. år 1993 och

tidpunkten för utbetalning av pension ändras fr.o.m. den 1 juli 1993.

Medel   skall   återföras   till   kommunsektora  motsvarande  den minskning av kommunsektoms skatteinkomster som följer av att

en karensdag införs den 1 april 1993,

ersättningsnivåeraa i sjukförsäkringen sänks den 1 april 1993,

vissa pensionsförmåner reduceras till 98% fr.o.m. år 1993 och

  en allmän sjukförsäkringsavgift införs fr.o.m. år 1993.

Sammantaget skall 1,84 miljarder kronor återföras från kommuner

och landsting Ull staten år 1993.

Skälen för mitt förslag:

Skattesystemet

Riksdagen har tidigare godkänt att kommunsektoras ökade skatteinkom­ster till följd av att schablonavdraget slopas m.m. skall återföras till staten.

Regeringen har den 22 oktober 1992 till lagrådet överiämnat ett förslag Prop. 1992/93:123 om en ny allmän sjukförsäkringsavgift. Förslaget innebär bl.a. att en avgift till sjukförsäkringen införs fno.m. inkomståret 1993. Avgiften skall utgöra en viss procent på förvärvsinkomster upp till 7,5 basbelopp. Avgiften blir avdragsgill vid inkomsttaxeringen. Kommunsektoras skatteinkomster kommer därmed att minska. En återföring av motsvaran­de belopp bör därför ske.

Den sammantagna förändringen av skatteinkomsteraa för kommuner och landsting år 1993 till följd av dessa förändringar beräknas bli en ökning med 3,78 miljarder kronor.

Sjukförsäkringen

Regeringen har den 20 oktober 1992 överlämnat ett förslag till lagrådet om att införa en karensdag i sjukförsäkringen.

Den minskning av skatteinkomsteraa som följer av att en karensdag införs skall kompenseras. Motsvarande princip bör gälla i fråga om det i prop. 1992/93:50 aviserade förslaget om sänkta ersättningsnivåer i sjukförsäkringen. Förslagen om att införa en karensdag och att sänka ersättningsnivåeraa i sjukförsäkringen avses träda i kraft den 1 april 1993,

Helårseffekten för kommunsektoras skatteinkomster av karensdagen och de sänkta ersättningsnivåema i sjukförsäkringen beräknas till en minskning på 1,44 miljarder kronon För år 1993 beräknas effekten bli 1,08 miljarder kronon Vid beräkningen har tagits hänsyn till att sjukfrån­varon har minskat under senare tid.

Pensionssystemet

De förändringar av kommunsektorns skatteinkomster som följer av förändringar i pensionssystemet bör regleras på samma sätt som de förändringar jag tidigare har nämnt.

Förslaget om att vid utbetalningen reducera vissa pensionsförmåner till 98% (prop. 1992/93:116) avses träda i kraft den 1 januari 1993. Det medför minskade skatteinkomster för kommunsektora.

Förslaget om ändrad pensioneringstidpunkt innebär att tidpunkten för pensionering skall inträda vid utgången av det kvartal, i stället för den månad, då pensionsåldera uppnås. Förslaget avses träda i kraft den 1 juli 1993, Förslaget leder till ökade skatteinkomsten

Åtgärderaa beräknas sammantagna leda till att skatteinkomsteraa minskar med 0,86 miljarder kronor år 1993.

För att mildra effekten för de sämst ställda pensionäreraa tillförs denna gmpp 500 miljoner kronon

2.2   Sänkning av arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt      Prop. 1992/93:123

Mitt förslag: Medel motsvarande den minskning av kommun­sektorns kostnader som följer av sänkta arbetsgivaravgifter och sänkt särskild löneskatt skall återföras till staten. Kostnadsminskningen beräknas med utgångspunkt i hela den kommunala verksamheten exklusive s.k. affärsdrivande verksamhet.

För år 1993 skall 7,5 miljarder kronor föras från kommunsektom till staten.

Skälen för mitt förslag: I prop. 1992/93:50 föreslås att arbetsgivar­avgifteraa skall sänkas med 4,3 procentenheten Vidare föreslås att den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster och på pensionskost­nader skall sänkas med 4,16 procentenheter. Förändringaraa avses träda i kraft den 1 januari 1993.

Syftet med den föreslagna sänkningen av arbetsgivaravgifteraa m.m. (prop. 1992/93:50) är att öka konkurrenskraften för näringslivet. Sänkningen görs generell för att undvika snedvridning i kon­kurrensföratsättningama mellan verksamhet i privat respektive offentlig regi.

Det finansiella utrymmet för kommunsektora bör således inte öka till följd av att arbetsgivaravgifteraa och den särskilda löneskatten sänks (jfn prop, 1992/93:50 s, 13). Sänkningen bör därför regleras för hela den konimunala verksamheten på så sätt att den kostnadsminskning som sänkningen ger upphov till återförs till staten. Undantag bör dock göras för vissa verksamheten

Den kommunala verksamheten kan grovt sett delas in i sådan verksam­het som helt eller till stor del finansieras med skattemedel och sådan verksainhet som helt eller till stor del finansieras med avgifter eller motsvarande (s.k. affärsdrivande verksamhet). Till den förra hör exempelvis skola, baraomsorg och äldreomsorg. Till den senare hör exempelvis energiförsörjning och bostaden

Den skattefinansierade verksamheten bedrivs främst i egen regi men viss entreprenadverksamhet förekommer också. Affärsverksamheten bedrivs till stor del i form av bolag eller andra konimunala företag. En niindre del bedrivs i egen regi i förvaltningsform eller på entreprenad. Det finns också exempel på affärsverksamhet som drivs helt i privat regi.

Den skattefinansierade verksamheten kan inte sägas vara utsatt för någon egentlig konkurrens. Kommunen agerar i första hand som producent och i vissa fäll som köpare av tjänster. Affärsverksamheten däremot kan mer eller mindre betraktas som konkurrensutsatt eftersom kommunala och privata producenter kan verka på samma marknad. I detma verksamhet är priset ett viktigt styrmedel.

Jag föreslår att en neutralisering av sänkningen av arbetsgivaravgifteraa och den särskilda löneskatten sker för den i huvudsak skattefinansierade verksamheten, oavsett i vilken regi denna bedrivs. Verksamhetsformen

saknar i detta fäll betydelse eftersora sänkningen av arbetsgivaravgifteraa, och därmed också av kostnaderaa, sker generellt. Den kostnadsminskning som följer av sänkningen bör således återföras till staten.

För den affärsdrivande verksamheten bör ingen reglering ske. I stället föratsätts att sänkningen av arbetsgivaravgiftema och den särskilda löneskatten slår igenom i form av lägre avgifter på de producerade tjänsteraa. Exempelvis bör hyrorna i de kommunala bostadsföretagen påverkas.

Det belopp som skall återföras till staten år 1993 bör motsvara den kostnadsminskning inom den skattefmanserade verksamheten som kommunsektom kan beräknas få detta år till följd av att arbetsgivar­avgiftema och den särskilda löneskatten sänks. Beräkningen av kost­nadsminskningen baseras på lönesumman i den kommunala sektom år 1991, exklusive den del som avser affärsverksamhet. Lönesumman räknas upp till 1993 års nivå. Ett tillägg görs med ett uppskattat belopp som skall motsvara löneandelen av entreprenaderaa. Därvid erhålls lönebasen för beräkning av kostnadsminskningen. Effekten av den sänkta särskilda löneskatten på pensionskostnader beräknas ufifrån uppgifter om konmiunsektoras pensionskostnaden

Den sammanlagda kostnadsminskningen för kommunsektorn kan utifrån dessa underlag beräknas till 7,5 miljarder kronor.

Prop. 1992/93:123

2.3   Avgifter inom äldre- och handikappomsorgen

Mitt förslag: Medel skall återföras till staten motsvarande den förändring som följer av att kommuneraa i stället för staten får uppbära avgifter för vård i sjukhem och andra vårdinrättningar som kommuneraa övertagit från landstingen.

Medel skall återföras till staten motsvarande den kostaadsminsk­ning som uppstår för kommuner och landsting till följd av att vården vid kommuneraas särskilda boendeformer för service och omvårdnad skall likställas med öppen vård i fråga om kostaadsansvaret for läkemedel och läkarvård, kostnadsfria förbmkningsartiklar samt resor.

För år 1993 skall 0,70 miljarder kronor återföras från kommu­neraa till staten och 0,12 miljarder kronor återföras från landsfingen till staten.

Skälen för mitt förslag och min bedömning: I prop. 1992/93:129 om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen läggs vissa forslag som påverkar de ekonomiska relationeraa mellan staten, kommuneraa och landstingen. Bl.a. föreslås att kommunema får uppbära avgifter för vård i sjukhem och andra vårdinrättningar som kommuneraa övertagit från landstingen. Avgifteraa får tas ut enligt samma grander som övriga konimunala avgifter för boende, service och omvårdnad. Avgifteraa tas f n. ut av försäkringskassan och Riksförsäkringsverket genom ett avdrag på utgående pensionsförmåner.

Vidare föreslås att vården vid kommuneraas särskilda boendeformer för    Prop. 1992/93:123 service och omvårdnad skall likställas med öppen vård i fråga om kostnadsansvaret för läkemedel och läkarvård, kostnadsfria förbmknings­artiklar samt resor Detta innebär vissa omfördelningar av kostnadsansva­ret mellan staten, kommuneraa och landstingen.

Förändringaraa föreslås träda i kraft fr.o.m. 1 januari 1993.

Effektema av dessa förändringar innebär att 0,70 miljarder kronor bör föras från kommuneraa till staten och att 0,12 miljarder bör föras från landstingen till staten.

I propositionen föreslås vidare att nuvarande särreglering av avgifter som avser helinackordering i särskilda boendeformer för service och omvårdnad upphävs. Avgifteraa skall bestämmas så att den enskilde förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov. Avgiftema skall dessutom vara skäliga och får inte överstiga kommunens självkostnad. Som närmare framgår av propositionen om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen innebär detta att det för kommuneraa skapas ett ökat utrymme för avgiftsuttag. Regleringen av de ekonomiska konsekvenseraa av kommunemas ökade möjligheter att ta ut avgifter behandlas inte i detta sammanhang.

2.4   Sammanfattning av kommunalekonomiska effekter

Sammanställning  av  ekonoiniska  effekter  för  konununsektom  år 1993  av beslutade och föreslagna förändringar (miljarder kronor)

Schablonavdrag

-1-5,68

Allmän sjukförsäkringsavgift

-1,90

Sjukförsäkringsförmåner

-1,08

Pensionsnivå

-0,91

Utbeuilningstidpunkt pensioner

-1-0,05

Arbetsgivaravgift

-t-7,33

Särskild löneskatt på pensionskostnader

+0,17

Äldre- och handikappomsorg

4-0,82

Summa att reglera

H-10,16

varav   kommuner

-(-6,52

landsting

-t-3,47

kyrkan

+0,17

10

3   Ekonomisk reglering år 1993

3.1   Metoder för ekonomisk reglering år 1993

Prop. 1992/93:123

Mitt förslag: Vid utbetalning av kommunalskattemedel för inkomst­året 1993 skall, för kommunema, kommunalskattemedlen minskas med 752 kronor per invånare i kommunen den 1 november år 1992.

Vid utbetalning av landstingsskattemedel för inkomståret 1993 skall, för landstingen, landstingsskattemedlen minskas med 400 kronor per invånare i landstinget den 1 november år 1992,

För de landstingsfria kommunema skall, vid utbetalning av kom­munalskattemedel för inkomståret 1993, dessa minskas med 1 152 kronor per invånare i kommunen den 1 november år 1992.

För de kyrkliga kommuneraa skall skattemedelsfordran vid ingången av år 1993 minskas med 1,7%.

Skälen för mitt förslag: I proposition 1992/93:36 om vissa frågor om den kommunala ekonomin förordas en metod för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektom för år 1993 som iimebär att kommu­nal- respektive landstingsskattemedlen minskas med ett visst belopp per invånare i kommuner och landsting.

Metoden för ekonomisk reglering för kommuner och landsting år 1993 bör vara densamma för samtliga åtgärder där en reglering bör ske. Den metod jag föreslår är enkel och kommer inte att föranleda någon särskild redovisning eller uppföljning. Metoden är också neutral såtillvida att den inte skapar några incitament t,ex, vid valet mellan egen regi eller entreprenad under år 1993,

Jag har övervägt andra metoder för ekonomisk reglering när det gäller sänkningen av arbetsgivaravgifteraa, t,ex, att basera regleringen på lönesumman eller antalet anställda per kommun. Ett antal problem är emellertid förknippade med sådana metoden Jag anser därför att den förespråkade metodens fördelar i form av enkelhet och neutralitet väger tyngre än nackdelaraa.

De föreslagna förändringaraa inom äldre- och handikappomsorgen irmebär att ansvarsfördelningen mellan staten och kommunsektora ändras. Jag anser i princip att den ekonomiska regleringen i sådana fell bör ske i form av en förändring av statsbidragsramen. Av praktiska skäl föreslår jag emellertid att regleringen år 1993 när det gäller äldre- och handikap­pomsorgen görs enligt samma metod som jag föreslår för övriga regleringar i denna proposition.

Även för de kyrkliga kommuneraa skall för år 1993 en reglering göras motsvarande de sänkta arbetsgivaravgiftema och den sänkta särskilda löneskatten. Eftersom uppgiftsfördelningen mellan församlingar och kyrkliga samfälligheter varierar anser jag att regleringen skall omlätta samtliga kyrkliga kommunen En reglering i form av ett visst belopp per invånare är mindre lämplig för de kyrkliga kommuneraa. Jag föreslär därför att regleringen görs så att den skattemedelsfordran som de kyrkliga kommuneraa har vid ingången av år 1993 minskas med 1,7%.

11

3.2  Följdändringar vid övergången år 1993 till ett nytt system för utbetalning av skattemedel till kommuner och landsting

Prop. 1992/93:123

Mitt förslag; Den minskning av slutavräkningen för år 1991 som

föranleds av ökade utbetalningar av kommunalskattemedel till följd av att utbetalningssystemet läggs om (nivåförändringen) skall justeras ner med hänsyn till de åtgärder som påverkar det kommunala skatteunderlaget år 1993 och som föreslås regleras i denna proposi­tion. Nedjusteringen skall uppgå till 1 137 miljoner kronor för konununeraa och 712 iniljoner kronor för landstingen.

Skälen för mitt förslag: Regeringen har i prop. 1992/93:36 föreslagit en lagreglering av övergången till ett nytt system för utbetalning av -skattemedel till kommuner och landsting. Förslaget, som ännu inte har behandlats av riksdagen, innebär att den merbelastning för staten som uppstår vid övergången skall regleras genom att slutavräkningen av skattemedel avseende år 1991 enligt det gamla systemet minskas enligt vissa gmnder (prop, 1992/93:36 s,43-45). Minskningen skall göras kollektivt för kommuner respektive landsting. Bl.a. skall en minskning göras på grand av de ökade utbetalningar av skattemedel som år 1993 följer av att utbetalningssystemet läggs om (nivåförändringen).

Nivåförändringen beräknas som skillnaden mellan preliminära kom­munal- och landstingsskattemedel för år 1993 enligt det nya utbetalnings-systemet och motsvarande skattemedel (förskott inklusive uppräkning på grand av befolkningsökning) enligt det gamla systemet. Nivåförändringen är bl.a. beroende av de åtgärder som påverkar skatteunderlaget och som jag tagit upp i detta ärende. För att det inte skall bli en dubbel reglering måste reduktionen av slutavräkningen på gmnd av nivåförändringen justeras ned motsvarande de nämnda regleringaraa.

Beträffande de landstingsfria kommuneraa bör den justering jag nu har föreslagit helt och hållet regleras i den kollektiva avräkningen för kommuneraa.

4  Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom Finansdepartementet upprättats förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1992:000) om slutavräkning av kommunal­skattemedel år 1991,

2.

lag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel år 1993.

Lagförslagen avser i och för sig sådana frågor som faller inom Lagrådets granskningsområde. Förslagen är emellertid av sådan be­skaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.

12

5   Hemställan

P-op- 1992/93:123

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att anta lagförslagen.

6  Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredra­ganden har lagt fram.

13

Innehåll

Prop, 1992/93:123

Propositionens huvudsakliga innehåll

1

Propositionens lagförslag

2

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 29 oktober 1992

5

1

Inledning

5

2

Åtgärder som bör föranleda en ekonomisk reglering mellan

staten och kommunsektora under år 1993

6

2.1

Ändringar i skattesystemet, sjukförsäkringen och pensionssystemet

6

2.2

Sänkning av arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt

8

2.3

Avgifter inom äldre-och handikappomsorgen

9

2.4

Sammanfattning av kommunalekonomiska effekter

10

3   Ekonomisk reglering år 1993

11

3.1

Metoder för ekonomisk reglering år 1993

11

3.2

Följdändringar vid övergången år 1993 till ett nytt system för utbetalning av skattemedel till kommuner

och landsting

12

4

Upprättade lagförslag

12

5

Hemställan

13

6

Beslut

13

14