Regeringens skrivelse

1998/99:150

Årsredovisning för staten 1998

Regeringens skrivelse

1998/99:150

Årsredovisning för staten 1998

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 3 juni

Lena Hjelm-Wallén

Lars-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

(Finansdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i

staten budgetåret 1998.

Skrivelsen omfattar resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt

det slutliga utfallet på

statsbudgetens inkomsttitlar och anslag under året. Vidare lämnas en redogörelse

 för avgiftsbelagd

verksamhet och statliga garantier. Vissa generella iakttagelser som

Riksrevisionsverket har gjort under

året redovisas och kommenteras i skrivelsen. Myndigheter som har fått

revisionsberättelse med

invändning omnämns och skälen för invändningarna anges.

I jämförelse med föregående års motsvarande skrivelse (1997/98:187) har det

tillkommit ett

makroekonomiskt avsnitt och en redovisning av utvecklingen inom

statsförvaltningen samt en

redogörelse för utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Avslutningsvis tar

regeringen även upp

frågor om ekonomiska konsekvensanalyser.

Innehållsförteckning

1 Inledning och sammanfattning 13

1.1 Inledning 13

1.2 Olika aspekter på det ekonomiska utfallet 13

1.3 Sammanfattning 13

2 Makroekonomiska förutsättningar och uppföljning av de budgetpolitiska

målen 19

2.1 Makroekonomiska förutsättningar 19

2.2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen 20

3 Analys av 1998 års resultaträkning, balansräkning och

finansieringsanalys 25

3.1 Inledning 25

3.2 Kvalitetsbedömning 25

3.3 Olika avgränsningar av begreppet staten 25

3.4 Sammanställning av vissa nyckeluppgifter 26

3.5 Nettoförmögenhetens förändring 26

3.6 Statsskulden 27

3.7 Skatteinbetalningar m.m. 29

3.8 Transfereringar och bidrag 32

4 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 37

4.1 Konsoliderad resultaträkning 37

4.2 Konsoliderad balansräkning 39

4.3 Finansieringsanalys 43

5 Statsbudgetens utfall 1998 49

5.1 Inledning 49

5.2 Statsbudgetens saldo 49

5.3 Statsbudgetens inkomster 50

5.3.1 Skatter m.m. 50

5.3.2 Övriga inkomster 59

5.4 Statsbudgetens utgifter 63

5.4.1 Utgifter per utgiftsområde 66

6 Avgiftsbelagd verksamhet 83

6.1 Inledning 83

6.2 Intäktsstruktur och totala avgiftsintäkter 83

6.3 Affärsverken 84

6.4 Myndigheter - exklusive affärsverken 85

7 Redovisning av statliga garantier m.m. 89

8 Utvecklingen inom statsförvaltningen 95

8.1 Inledning 95

8.2 Konsumtion 95

8.3 Sysselsättning 99

8.4 Personalkonsekvenser till följd av strukturförändringar 101

8.5 Uppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitik 102

9 Riksrevisionsverkets iakttagelser 113

9.1 Inledning 113

9.2 Revisionens iakttagelser 113

9.3 Revisionsberättelser med invändning 115

10 Ekonomiadministrativ värdering 121

11 Utveckling av den ekonomiska styrningen 125

11.1 Inledning 125

11.2 Ekonomisk styrning 125

11.3 Genomförda och pågående utvecklingsinsatser 126

11.4 Utvecklingsbehov 127

11.5 Framtida utvecklingsinsatser 127

12 Ekonomiska konsekvensanalyser 131

12.1 Bakgrund 131

12.2 Regeringens bedömning 131

Bilagor

Bilaga 1 Material avseende resultaträkning, balansräkning och

finansieringsanalys

Bilaga 2 Anslag och inkomsttitlar som blivit föremål för särskilt

avräkningsförfarande

Bilaga 3 Specifikation av statsbudgetens inkomster

Bilaga 4 Specifikation av utgifter på utgiftsområden

Tabellförteckning

2.1 Makroekonomiska förutsättningar år 1998 20

2.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande 21

2.4 Takbegränsade utgifter 1998 22

3.1 Nyckeluppgifter 26

3.2 Statsskuldens utveckling och sammansättning 1993/94 1998 27

3.4 Lån i svenska kronor 27

3.4 Statsskuldens kostnader 29

3.5 Skatteinbetalningar 30

3.6 Transfereringar och bidrag 1993/94 1998 32

3.7 Socialförsäkring 32

3.8 Arbetsmarknad 33

3.9 Bistånd och invandring 33

3.10 Övriga transfereringar och bidrag 34

4.1 Konsoliderad resultaträkning 38

4.2 Konsoliderad balansräkning 41

4.4 Finansieringsanalys 43

4.4 Justeringar till betalningar 44

4.5 Nyutlåning 1997 och 1998 44

4.6 Amorteringar 1997 och 1998 44

4.7 Utdelningar från statliga bolag 45

4.8 Förklaring av sambandet mellan statens nettoupplåning och

Riksgäldskontorets redovisade lånebehov 45

5.1 Statsbudgetens utfall år 1998 49

5.2 Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter 50

5.4 Förutsättningar vid olika prognostillfällen och avvikelser jämfört med

1999 års ekonomiska vårproposition 51

5.4 Fysiska personers inkomstskatt - periodiserat 54

5.5 Inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt 54

5.6 Juridiska personers inkomstskatt - periodiserat 55

5.7 Inkomsttiteln Juridiska personers inkomstskatt 55

5.8 Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmän pensionsavgift 56

5.9 Fastighetsskatt avseende inkomståret 1998 56

5.10 Skattekontot december 1998 59

5 11 Inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet 59

5.12 Inkomsttyp 3000 Inkomster av försåld egendom 61

5.13 Inkomsttyp 4000 Återbetalning av lån 61

5.14 Inkomsttyp 5000 Kalkylmässiga inkomster 62

5.15 Inkomsttyp 6000 Bidrag m.m. från EU 62

5.16 Inkomsttyp 7000 Extraordinära medel från EU 62

5.17 Indragningar 1998, större än 100 mkr 64

5.18 Statsbudgetens utgifter 1998 65

5.19 Uo 1 Rikets styrelse 66

5.20 Uo 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 66

5.21 Uo 3 Skatteförvaltning och uppbörd 67

5.22 Uo 4 Rättsväsendet 67

5.23 Uo 5 Utrikesförvaltning och int. samverkan 67

5.24 Uo 6 Totalförsvar 68

5.25 Uo 7 Internationellt bistånd 68

5.26 Uo 8 Invandrare och flyktingar 68

5.27 Uo 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 69

5.28 Uo 10 Ek. trygghet vid sjukdom och handikapp 69

5.29 Antal ersatta sjukdagar och genomsnittlig ersättning per dag 70

5.30 Uo 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 70

5.31 Uo 12 Ek. trygghet för familjer och barn 70

5.32 Uo 13 Ek. trygghet vid arbetslöshet 71

5.33 Uo14 Arbetsmarknad och arbetsliv 71

5.34 Uo 15 Studiestöd 72

5.35 Uo16 Utbildning och universitetsforskning 72

5.36 Uo17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 73

5.37 Uo18 Samhällsplanering, bostad och byggande 73

5.38 Uo19 Regional utjämning och utveckling 74

5.39 Uo20 Allmän miljö och naturvård 74

5.40 Uo21 Energi 74

5.41 Uo22 Kommunikationer 74

5.42 Uo23 Jord- och skogsbruk m.m. 75

5.43 Uo24 Näringsliv 76

5.44 Uo25 Allmänna bidrag till kommuner 76

5.45 Uo26 Statsskuldsräntor m.m. 76

5.46 Räntor på statsskulden 77

5.47 Uo27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 77

5.48 Minskning av anslagsbehållningar 78

5.49 Förbrukningar av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit

större än 500 miljoner kronor 78

5.50 Anslag med anslagsbehållningar överstigande 1 miljard kronor per 981231

78

5.51 Riksgäldskontorets nettoutlåning 79

5.52 Kassamässig korrigering 79

6.1 Statens totala avgiftsintäkter 84

6.2 Affärsverkens avgiftsintäkter 84

6.4 Myndigheternas avgiftsintäkter 1994/95 - 1998 85

6.4 Avgiftsintäkter fördelade på statliga myndigheter och övriga, år 1998

85

6.5 Avgiftsintäkter som disponeras resp. ej disponeras år 1998 86

7.1 Sammanställning av statliga garantier 91

8.1 Statliga områden och verksamheter indelade efter nationalräkenskaperna

96

8.2 Antal anställda inom staten 1997 och 1998 99

8.4 Avaktualiseringsorsak för uppsagda 1997 vid uppsägningstidens utgång

102

8.4 Genomsnittsålder i statsförvaltningens olika sektorer 1997 och 1998

104

8.5 Nyrekryteringar till och avgångar från den statliga sektorn i olika

åldersgrupper 1997 och 1998 105

9.1 Revisionsberättelser med invändning 115

10.1 Sammanfattning av EA-omdömen 121

Diagramförteckning

4.1 Statens intäkter 1998 38

4.2 Statens kostnader 1998 39

5.1 Statens lånebehov 1989-1998 50

5.2 Offentliga sektorns skatter 1997 och 1998. Avvikelser jämfört med utfall

(1997) och prognos (1998) fördelat efter skatteslag 52

5.4 Offentliga sektorns skatter 1997 och 1998. Avvikelser jämfört med utfall

(1997) och prognos (1998) fördelat efter sektorer 53

5.4 Statsbudgetens skatteinkomster 1998 vid olika prognostillfällen.

Avvikelser jämfört med utfall 53

5.5 Realisationsvinster 1980-1998 54

5.6 Större avvikelser jämfört med statsbudgeten, avvikelser större än

1 miljard kronor 63

7.1 Fördelning av den garanterade kapitalskulden per myndighet 1998 90

8.1 BNP-utveckling och volymförändring av statlig konsumtion 1990-1998

95

8.2 Konsumtion av statliga tjänster 1998, procent 96

8.3 Procentuell volymutvecklingen av konsumtionen inom försvaret och

staten totalt, 1990-1998 97

8.4 Procentuell volymutvecklingen av konsumtionen inom utbildningsområdet

och staten totalt, 1990-1998 97

8.5 Procentuell volymutvecklingen av konsumtionen inom området

näringslivstjänster och staten totalt, 1990-1998 98

8.6 Procentuell volymutvecklingen av konsumtionen inom området

samhällsskydd och rättskipning och staten totalt, 1990-1998 98

8.7 Procentuell volymutvecklingen av konsumtionen inom området allmänna

tjänster och staten totalt, 1990-1998 98

8.8 Sysselsättningen inom privat och offentlig sektor 1998 99

8.9 Sysselsättningen inom statens olika områden 1998, procent 100

8.10 Procentuell utveckling av sysselsättningen inom statsförvaltningen

1990-1998 100

8.11 Antal uppsagda inom olika statliga verksamhetsområden och

statsförvaltningen totalt, perioden 1990-1998 101

8.12 Andel uppsagda i statsförvaltningen fördelade efter kön och ålder 1998

102

8.13 Åldersfördelning inom statsförvaltningen och på arbetsmarknaden

totalt 1998 104

8.14 Åldersfördelning i staten 1990 och 1998 104

8.15 Personalrörlighet för statsanställda män och kvinnor i åldersgrupper,

perioden september 1997 - september 1998 105

8.16 Ackumulerad procentuell löneutveckling 1980-1998 inom olika

sektorer på arbetsmarknaden 106

8.17 Genomsnittslöner för män och kvinnor i statsförvaltningen,

september 1998 107

8.18 Genomsnittlig procentuell löneutveckling för kvinnor och män i staten,

perioden september 1997 - september 1998 107

8.19 Löneutvecklingen 1998 uppdelad på komponenter 108

8.20 Procentuell andel av identiska individer som inte haft avtalsmässiga

löneökningar, i olika löneökningsintervall, september

1997 - september 1998 108

8.21 Genomsnittliga lönenivåer och löneutveckling i statsförvaltningens olika

sektorer, september 1997 - september 1998 109

1

Inledning och

sammanfattning

1 Inledning och sammanfattning

1.1 Inledning

Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall

regeringen så snart som möjligt men senast nio

månader efter budgetårets utgång se till att en

årsredovisning för staten lämnas till riksdagen.

Årsredovisningen skall innehålla resultaträkning,

balansräkning och finansieringsanalys. Den skall

även innehålla det slutliga utfallet på

statsbudgetens inkomsttitlar och anslag.

I denna skrivelse presenteras årsredovisningen

för staten för 1998. Kapitel två t.o.m. sju

behandlar olika aspekter på det ekonomiska

utfallet under 1998. Till stor del baserar sig

materialet i dessa kapitel på underlag från

Ekonomistyrningsverket. I de följande kapitlen,

åtta t.o.m. tolv, redovisas utvecklingen inom

statsförvaltningen, revisionens iakttagelser och

EA-värderingen samt utvecklingen av den

ekonomiska styrningen. Avslutningsvis tar

regeringen även upp frågor om ekonomiska

konsekvensanalyser.

1.2 Olika aspekter på det

ekonomiska utfallet

I årsredovisningen redovisas det ekonomiska

utfallet från flera olika aspekter. I bokslutet för

staten baseras redovisningen på

bokföringsmässiga principer. Resultaträkningen

ger underlag för bedömning av statens samlade

resursförbrukning under 1998. Värdet av statens

tillgångar och skulder redovisas i

balansräkningen. Bokslutet omfattar

myndigheterna inklusive affärsverken under

regering och riksdag med undantag för

Riksbanken. Dessutom ingår

försäkringskassorna och de fonder som redovisas

av myndigheter. Alla verksamheter inkluderas i

bokslutet oavsett finansiering. I skrivelsen

jämförs utfallet för 1998 med utfallet för 1997.

Statsbudgeten är en finansiell plan för det

kommande årets inkomster och utgifter. I

skrivelsen jämförs och kommenteras

statsbudgetens utfall för 1998 med budgeterade

värden.

Den avgiftsbelagda verksamhetens omfattning

redovisas i eget kapitel. Detsamma gäller för

statliga garantier.

1.3 Sammanfattning

Budgetpolitiska mål

Det budgetpolitiska målet att de offentliga

finanserna skall vara i balans 1998 har uppfyllts

med god marginal. Det finansiella sparandet blev

39,6 miljarder kronor eller 2,2 procent av BNP.

Det långsiktiga budgetmålet är ett överskott på 2

procent av BNP i genomsnitt över en

konjunkturcykel. Som en gradvis anpassning av

detta är budgetmålen för den offentliga sektorns

finansiella sparande 0,5 procent av BNP 1999

och 2,0 procent från år 2000 och 2001.

Utgiftstaket för staten budgetåret 1998 var

720 miljarder kronor. Utfallet blev 718 miljarder

kronor.

Bokslutet

Nettoförmögenheten

Statens balansräkning visar att

nettoförmögenheten var -1 154 miljarder kronor

vid utgången av år 1998 vilket är en försämring

med 64 miljarder kronor jämfört med 1997.

Under året har ytterligare invärderingar gjorts

avseende både tillgångar och skulder. Bland

annat redovisas avsättningen för statens

tjänstepensioner, 111 miljarder kronor, som

skuld för första gången 1998. Detta är den

främsta förklaringen till att nettoförmögenheten

minskat.

Statsskulden

Balansräkningen visar att statsskulden vid

utgången av år 1998 uppgick till 1 446 miljarder

kronor, vilket är en ökning med 20 miljarder

kronor i jämförelse med 1997. Ökningen

motsvarar 1,4 procent vilket är en mycket liten

skuldökning i jämförelse med den snabba

ökningstakt som rådde t.o.m. budgetåret

1994/95. Hela skuldökningen är dessutom

hänförlig till orealiserade valutaförluster på ca 26

miljarder kronor, till följd av kronans

försvagning på valutamarknaden. Rensat för

valutaeffekter har det skett en nettominskning av

skulden med drygt 5 miljarder kronor.

Skatteinkomster

Statens resultaträkning visar att inkomster av

skatter år 1998 uppgick till 744 miljarder kronor

vilket är en ökning med 68 miljarder kronor (9

procent) jämfört med 1997. Ökningen hänförs

främst till fysiska personers inkomstskatt men

även arbetsgivaravgifterna och inkomstskatter

för juridiska personer har ökat.

Transfereringar och bidrag

Av resultaträkningen framgår att kostnaderna för

transfereringar och bidrag uppgick till 573

miljarder kronor år 1998, vilket är en ökning

med 22 miljarder kronor (4 procent) jämfört

med 1997. Bland transfereringarna förekommer

både minskningar och ökningar. En väsentlig

förklaring till nettoökningen är att avsättningen

till premiereserven för första gången redovisas i

resultaträkningen. Därutöver har

kostnadsökningar skett bl.a. avseende

socialförsäkringen, statsbidragen till kommuner

och landsting samt studiestöd och avskrivning av

lånefordringar. Den största

kostnadsminskningen på transfereringssidan

svarade räntebidragen för. Vidare sjönk

kostnaderna för arbetslöshetsersättningen.

Kostnader för statens egen verksamhet

Enligt resultaträkningen uppgick kostnaderna

för statens egen verksamhet till 157 miljarder

kronor 1998 vilket är en ökning med nästan 7

miljarder kronor (4 procent) jämfört med 1997.

Driftkostnaderna, avskrivningarna och

lokalkostnaderna ökade medan

personalkostnaderna minskade.

Statsbudgetens utfall

Makroekonomiska antaganden

Statsbudgeten bygger till stor del på antaganden

om den makroekonomiska utvecklingen. I

jämförelse med de antaganden som gjordes i

budgetpropositionen för 1998 blev både

tillväxten i landet och inflationen något lägre

under året. Även räntorna blev lägre. Den privata

konsumtionen ökade i enlighet med antagandena

medan lönesumman blev högre och den öppna

arbetslösheten lägre än vad som antogs i

budgeten. Utfallet innebar bl.a. högre inkomster

än budgeterat från mervärdesskatt,

arbetsgivaravgifter och inkomstskatt från fysiska

personer. Statens utgifter blev lägre än

budgeterat avseende bl.a.

arbetslöshetsersättningen. Den lägre inflationen

påverkade utgifterna endast marginellt under

1998, främst på grund av att prisbasbeloppet

påverkas med ett års eftersläpning.

Statsbudgetens saldo

Statsbudgetens saldo uppgick till 9,7 miljarder

kronor vid utgången av år 1998. Det är första

gången sedan 1989 som statsbudgeten uppvisar

ett positivt saldo.

Statsbudgetens inkomster

Statsbudgetens inkomster blev 706,3 miljarder

kronor vilket är 30,2 miljarder kronor högre än

beräknat. Skillnaden förklaras av högre

skatteinkomster bl.a. till följd av en högre

lönesumma samt högre företagsvinster och

realisationsvinster.

Statsbudgetens utgifter

Statsbudgetens utgifter blev 696,7 miljarder

kronor vilket är 5,7 miljarder kronor högre än

vad som ursprungligen budgeterats. Differensen

förklaras bl.a. av högre utgifter för

statsskuldsräntor och högre statsbidrag till

kommuner och landsting. Tas även hänsyn till

tilläggsbudgeten krymper differensen mellan

budget och utfall till 3,9 miljarder kronor.

Avgiftsbelagd verksamhet

De sammantagna avgiftsintäkterna uppgick till

70,7 miljarder kronor, vilket är 3,6 miljarder

kronor mer än år 1997. Ökningen beror

huvudsakligen på ökade interndebiteringar inom

staten. Elimineras de interna transaktionerna

uppgick avgiftsintäkterna till 36,5 miljarder

kronor år 1998.

Statliga garantier

Statens garanterade kapitalskuld var 668

miljarder kronor vid utgången av år 1998, varav

392 miljarder kronor avsåg

Insättningsgarantinämnden.

Utveckling inom statsförvaltningen

Konsumtionen av statliga tjänster ökade under

1998 med 3 procent jämfört med år 1997. Det är

främst satsningar på högre utbildning,

kommunikationer och arbetsmarknadsåtgärder

som förklarar ökningen. Staten har här

avgränsats enligt nationalräkenskapernas

definition vilket innebär att affärsverken inte är

inkluderade.

Antalet heltidsanställda inom staten (inklusive

affärsverken) var 207 900 personer i september

1998, vilket är en minskning med 2 procent

sedan föregående år.

Av de som blev uppsagda under 1998 var

drygt 2 600 anställda inom den civila

statsförvaltningen, ca 400 vid affärsverken och

550 vid försvaret.

Uppföljningen av myndigheternas

arbetsgivarpolitik visar att det löpande arbetet

inom de enskilda områdena fungerar

tillfredsställande men att det finns anledning för

många myndigheter att arbeta mer aktivt med

arbetsgivarpolitikens långsiktiga strategiska

inriktning, t.ex. avseende åldersstrukturen.

RRV:s iakttagelser och EA-värderingen

Riksrevisionsverkets (RRV) iakttagelser

avseende budgetåret 1998 rör bl.a. ansvar och

kontroll avseende EU-medel, millennieskiftet,

upphandling och internkontroll, det

ekonomiadministrativa regelverket och

myndigheternas representation. I skrivelsen

redovisas ett urval av iakttagelserna och

regeringens bedömning av dessa. En redogörelse

görs också för vilka myndigheter som erhållit

revisionsberättelse med invändning. I likhet med

år 1997 rör flertalet invändningar överträdelser

som har en direkt effekt på årsredovisningens

information, dvs. den är felaktig eller

ofullständig. Allvarligt är också att det i större

utsträckning är stora myndigheter som fått

invändning.

Den ekonomiadministrativa värdering (EA-

värdering) som genomförs av

Ekonomistyrningsverket visar på en viss

försämring av det sammanlagda resultatet

jämfört med 1997. Försämringen hänför sig

främst till de större myndigheterna.

Utveckling av den ekonomiska styrningen

Under 1998 har utvecklingsarbetet med den

ekonomiska styrningen fortsatt inom ramen för

bl.a. VESTA-projektet (verktyg för ekonomisk

styrning i staten). Projektet behandlar både

principiella frågor och informationsteknologi.

Under hösten 1998 har regeringen även påbörjat

en översyn av mål och målstrukturer inom

samtliga utgiftsområden.

Ekonomiska konsekvensanalyser

Riksdagen har uttalat sig för att det kan vara

lämpligt att regeringen redovisar hur och i vilken

omfattning regeringen och riksdagen har använt

ekonomiska konsekvensanalyser som en del av

underlaget för sina beslut. Regeringen delar

riksdagens uppfattning att ekonomiska

konsekvensanalyser kan vara ett värdefullt

hjälpmedel inför beslut där olika

handlingsalternativ övervägs. Regeringen avser

att även i fortsättningen använda det ekonomiska

beslutsunderlag som den i varje enskilt fall anser

vara lämpligt för att ett välgrundat beslut skall

kunna fattas eller föreslås riksdagen. Olika

åtgärder vidtas med detta syfte.

Bedömning av det ekonomiska utfallet

Regeringen kan sammanfattningsvis konstatera

att det ekonomiska utfallet avseende budgetåret

1998 visar att statens ekonomiska situation

stabiliserats ytterligare jämfört med 1997.

Statsbudgetens saldo är positivt för första gången

sedan 1989 vilket inneburit en amortering av

statsskulden med 9,7 miljarder kronor. Den

ökning av statsskulden som redovisas i bokslutet

beror på orealiserade valutakursförändringar.

Denna ökning är marginell och ökningstakten

har i princip planat ut helt. Det ekonomiska

utfallet visar dock att statsskuldens höga nivå ger

stor känslighet för bl.a. ränte- och

valutakursförändringar.

2

Makroekonomiska

förutsättningar och

uppföljning av de

budgetpolitiska målen

2 Makroekonomiska förutsättningar och

uppföljning av de budgetpolitiska målen

2.1 Makroekonomiska förutsättningar

Den offentliga sektorns finanser och

statsbudgetens inkomster och utgifter är starkt

beroende av den ekonomiska utvecklingen. I

tabell 2.1 redovisas några makroekonomiska

förutsättningar som är av särkild vikt för de

offentliga finanserna. De makroekonomiska

antaganden som budgetpropositionen för 1998

baserades på jämförs med utfallet.

I fasta priser växte BNP med 2,9 procent år

1998. Jämfört med bedömningen i

budgetpropositionen för 1998 innebar detta en

marginell nedrevidering av tillväxten.

I förhållande till antagandena i budgetpropo-

sitionen blev inflationen lägre 1998. Statens

utgifter påverkas dock på kort sikt endast

marginellt av en lägre inflation under

innevarande år, främst på grund av att

prisbasbeloppet påverkas med ett års

eftersläpning. Statens inkomster påverkas dock

negativt av en lägre prisökningstakt.

I fasta priser ökade den privata konsumtionen

under 1998 i ungefär den takt som förutsattes i

budgetpropositionen för 1998. I löpande priser

förändrades dock den privata konsumtionen i

mindre grad, eftersom konsumentpriserna blev

lägre jämfört med antagandena i

budgetpropositionen för 1998. Den privata

konsumtionen utgör större delen av skattebasen

för mervärdesskatten. En förändring av den

privata konsumtionen i löpande priser med en

procent beräknas påverka inkomster av

mervärdesskatten med drygt 1 miljard kronor.

Lönesumman har direkt effekt på

inkomsterna av arbetsgivaravgifter och

inkomstskatt från fysiska personer.

Lönesummans årsutvecklingstakt blev

2,1 procentenheter högre än vad som antogs i

budgetpropositionen för 1998, vilket medförde

att statens inkomster från nämnda skatter och

avgifter blev ca 9 miljader kronor högre än

tidigare beräknat.

Den snabba sysselsättningsuppgången under

1998 medförde att den öppna arbetslösheten och

den del av arbetskraften som omfattas av

arbetsmarknadspolitiska åtgärder blev 0,9

respektive 0,8 procentenheter lägre än beräknat i

budgetpropositionen för 1998. Dessa

förändringar påverkar främst statens utgifter i

form av arbetslöshetsersättning och

utbildningsbidrag. Den lägre arbetslösheten och

åtgärdsvolymen medförde att utgifterna för

dessa ersättningar blev ca 8 miljarder kronor

lägre, jämfört med beräkningen i

budgetpropositionen för 1998.

De korta och långa marknadsräntorna blev

lägre än vad som antogs i budgetpropositionen

för 1998. Räntorna på statsskulden blev ca 5

miljarder kronor lägre till följd av den lägre

räntenivån. Effekter av valutakursförändringar

ingår inte i denna beräkning. Den lägre

räntenivån innebar också att utgifterna blev

något lägre för räntebidrag.

Tabell 2.1 Makroekonomiska förutsättningar år 1998

BP98

Utfall

Avvikelse

BNP1

3,1

2,94

-0,2

Prisbasbelopp2

36,4

36,4

0,0

KPI

Årsgenomsnitt1

1,7

0,4

-1,3

Privat

konsumtion1

2,5

2,6

0,1

Lönesumma1

4,5

6,6

2,1

Öppen

arbetslöshet3

7,4

6,5

-0,9

Arbetsmarkn.pol

åtgärder3

4,7

3,9

-0,8

Ränta 5 år

Årsgenomsnitt

6,0

4,7

-1,3

Ränta 6 månader

Årsgenomsnitt

4,6

4,3

-0,3

1 Årlig procentuell förändring

2 Tusental kronor

3 Andel av arbetskraften

4 Enligt de nya principer som EU-länderna skall tillämpa vid uppställande av

nationalräkenskaperna blev utfallet enligt SCB 2,6 % år 1998.

2.2 Uppföljning av de

budgetpolitiska målen

De budgetpolitiska mål som riksdagen har

beslutat om innebär att:

- Finansiellt sparande i offentlig sektor skall

uppgå till 2 procent av BNP i genomsnitt

över en konjunkturcykel. För 1998 har

riksdagen fastställt målet att balans i de

offentliga finanserna skall uppnås. Utfallet

för 1998 innebär att målet uppnåddes med

bred marginal.

- De takbegränsade utgifterna skall rymmas

inom beslutade utgiftstak för staten. För

1998 har riksdagen fastställt utgiftstaket till

720 miljarder kronor. Utfallet för 1998

innebär att utgiftstaket klarades med

relativt liten marginal.

Den offentliga sektorns finansiella sparande

Det finansiella sparandet för den offentliga

sektorn visar sådana förändringar av den

offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet

som beror på reala transaktioner. Omvärdering

av finansiella tillgångar eller skulder påverkar

därmed inte det finansiella sparandet.

Försäljningar av aktier och andra finansiella

tillgångar påverkar inte det finansiella sparandet,

eftersom byte av en finansiell tillgång mot en

annan inte har någon effekt på den finansiella

förmögenhetsställningen. Målet för det

finansiella sparandet avser hela den offentliga

sektorn och påverkas därför inte av transaktioner

mellan den offentliga sektorns olika delar.

Det finns flera skäl till att Sverige bör ha ett

överskott i de offentliga finanserna:

- Den offentliga sektorns nettoskuld bör

minska för att stärka förtroendet för den

svenska ekonomin och för att minska de

offentliga finansernas känslighet för

ränteförändringar.

- En stor offentlig skuld innebär att framtida

generationer tvingas använda en del av de

resurser de skapar till att betala räntor och

amorteringar. Av rättviseskäl måste Sverige

därför minska den offentliga skulden.

- De offentliga finanserna i Sverige är

förhållandevis konjunkturkänsliga. Med ett

överskott i de offentliga finanserna vid ett

normalt konjunkturläge finns det en

marginal att motverka

konjunkturavmattningar utan att

underskottet hotar att bli för stort.

- Sverige måste rusta inför framtiden.

Andelen äldre kommer att öka en bit in i

2000-talet. Den offentliga sektorn måste då

vara ekonomiskt stark nog att möta denna

utveckling.

Mot denna bakgrund har regeringen föreslagit

och riksdagen ställt sig bakom följande

budgetpolitiska mål för de offentliga finanserna:

- För 1998 har riksdagen beslutat att de

offentliga finanserna skall vara i balans

(prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:FiU20,

rskr. 1994/95:447).

- En gradvis anpassning mot det långsiktiga

målet om ett överskott på i genomsnitt 2

procent uppnås genom ett överskott på 0,5

procent av BNP år 1999 och ett överskott

på 2 procent för respektive år 2000 och

2001.

De offentliga finanserna fortsätter att förstärkas.

År 1994 var underskottet i de offentliga

finanserna 158 miljarder kronor eller 10,3

procent av BNP. År 1998 visar de offentliga

finanserna enligt de preliminära

nationalräkenskaperna ett överskott på 39,5

miljarder kronor, vilket motsvarar 2,2 procent av

BNP.

Överskottet i de offentliga finanserna som

andel av BNP har alltså förstärkts med 12,5

procentenheter sedan 1994. Större delen av

denna förbättring mer än 8 procentenheter

har åstadkommits genom att utgifterna har

minskats. Endast en mindre del av förbättringen

av det offentliga överskottet beror på

konjunkturmässiga eller tillfälliga faktorer.

Förbättringen är huvudsakligen en följd av det

saneringsprogram för de offentliga finanserna

som påbörjades 1994 och som har genomförts i

och med budgeten för 1998.

Saneringsprogrammet under dessa år omfattade

åtgärder som innebär en varaktig årlig

budgetförstärkning på 126 miljarder kronor eller

ca 8 procent av BNP.

Det kan konstateras att målet att de offentliga

finanserna skall vara i balans uppfylldes 1998, då

utfallet blev 2,2 procent av BNP (se tabell 2.2).

Jämfört med den beräkning som gjordes i

budgetpropositionen för 1998 har det finansiella

sparandet förbättrats med 29,4 miljarder kronor

eller med 1,6 procent av BNP. Ökningen

förklaras främst av högre skatte- och

avgiftsinkomster jämfört med vad som

beräknades i budgetpropositonen för 1998.

År 1997 uppvisade det finansiella sparandet ett

underskott på 19,1 miljarder kronor för att år

1998 visa ett överskott på 39,5 miljarder kronor.

Genom överskottet år 1998 har den offentliga

sektorns finansiella sparande förbättrats med

58,7 miljarder kronor sedan år 1997.

Tabell 2.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande

Miljarder kronor

1998

Utfall

1997

BP98

Utfall

Utfall-

BP98

Inkomster

1 092,8

1 135,9

1 164,9

29,0

Utgifter

1 111,9

1 125,7

1 125,3

-0,4

Finansiellt

sparande

-19,1

10,2

39,51

29,4

Procent av BNP

-1,1

0,6

2,2

1,6

1 I det redovisade överskottet ingår inte effekten av att AP-fondens fastigheter

överfördes till bolagsform. Enligt internationella rekommendationer och i de

kommande

reviderade nationalräkenskaperna skall bolagiseringen av AP-fondens fastigheter

tillgodoräknas det finansiella sparandet, eftersom aktier till skillnad från

fastigheter

betraktas som en finansiell tillgång. Statistiska centralbyrån har emellertid

valt att inte

beakta denna transaktion, med hänsyn till att AP-fondens köp inte har

registrerats.

Utgiftstaket för staten

Det statliga utgiftstaket omfattar

utgiftsområdena 1-25 samt 27. Utgiftsområde 26

Statsskuldsräntor m.m. ingår således inte.

Orsaken till att detta utgiftsområde exkluderas är

att dessa utgifter på kort sikt inte kan påverkas av

regeringen. Till de takbegränsade utgifterna

adderas socialförsäkringssektorn vid sidan av

statsbudgeten (fr.o.m. 1999

ålderspensionssystemet vid sidan av

statsbudgeten) samt posten Minskning av

anslagsbehållningar. I budgetpropositionen för

1998 budgeterades minskningen av

anslagsbehållningar till 5 miljarder kronor. I

redovisningen av utfallet ingår dock denna post i

utgifterna under respektive anslag. Skillnaden

mellan det fastställda utgiftstaket och de

takbegränsade utgifterna utgörs av

budgeteringsmarginalen. Syftet med

budgeteringsmarginalen är främst att inom

utgiftstaket kunna hantera olika typer av

osäkerheter, t.ex. förändringar i den

makroekonomiska utvecklingen.

Utgiftstaket för staten innebär att regering

och riksdag måste prioritera mellan olika

utgiftsområden vilket skall ge budgetpolitiken en

långsiktig inriktning med hög förutsägbarhet.

Utgiftstaket för staten underlättar därför

möjligheten att uppnå målet för finansiellt

sparande i den offentliga sektorn.

Riksdagen fastställde våren 1996 utgiftstaket

för staten för budgetåret 1998 till 720 miljarder

kronor (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10,

rskr. 1995/96:314).

I budgetpropositionen för 1998 beräknades de

takbegränsade utgifterna år 1998 till 716,4

miljarder kronor (se tabell 2.3).

Budgeteringsmarginalen beräknades uppgå till

3,6 miljarder kronor.

I budgetpropositionen för 1999 beräknades

budgeteringsmarginalen för år 1998 till 1,1

miljarder kronor. Regeringen gjorde i denna

proposition bedömningen att utgiftstaket för

staten var hotat. För att undvika ett

överskridande beslutade regeringen därför om

ett antal senareläggningar och reduceringar av

utgifter som bl.a. berörde totalförsvaret, det

internationella biståndet och bidraget till de

särskilda insatserna i kommuner och landsting.

Vidare senarelades utgifter för miljöersättning

avseende flerårig vallodling från 1998 till 1999.

Utfallet för de takbegränsade utgifterna blev

718 miljarder kronor. Det innebär att de

takbegränsade utgifterna blev 2 miljarder kronor

lägre än utgiftstaket för staten.

Budgeteringsmarginalen blev därmed 1,6

miljarder kronor mindre än vad som beräknades

i budgetpropositionen för 1998. Statens utgifter

exklusive statsskuldsräntor uppgick till 585,7

miljarder kronor, vilket är 2 miljarder kronor

högre än i budgetpropositionen för 1998.

Utfallet för socialförsäkringssektorn vid sidan av

statsbudgeten uppgick till 132,3 miljarder

kronor, vilket är 0,4 miljarder kronor lägre än

beräknat i budgetpropositionen för 1998.

Som andel av BNP uppgick de takbegränsade

utgifterna för 1998 till 39,8 procent, vilket är

0,4 procentenheter mindre än år 1997. Statens

utgifter exklusive statsskuldsräntor uppgick till

32,5 procent av BNP år 1998.

År 1997 uppgick de takbegränsade utgifterna

till 698,9 miljarder kronor.

Budgeteringsmarginalen för detta år uppgick till

24,1 miljarder kronor. Jämfört med 1997 ökade

de takbegränsade utgifterna år 1998 med

19,1 miljarder kronor eller 2,7 procentenheter.

Tabell 2.3 Takbegränsade utgifter 1998

Miljarder kronor

1998

Utfall

1997

BP98

Utfall

Utfall-

BP98

Utgifter exkl.

statsskuldsräntor

569,2

583,71

585,7

2,0

Socialförsäkringssektorn

vid sidan av stats-

budgeten

129,7

132,7

132,3

-0,4

Takbegränsade utgifter

698,9

716,4

718,0

1,6

Budgeteringsmarginal

24,1

3,6

2,0

-1,6

Utgiftstak för staten

723,0

720,0

720,0

0,0

1 Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med 5 miljarder kronor.

3

Analys av 1998 års

resultaträkning,

balansräkning och

finansieringsanalys

3 Analys av 1998 års resultaträkning,

balansräkning och finansieringsanalys

3.1 Inledning

Ekonomistyrningsverket (ESV) lämnar varje år

underlag till årsredovisningen för staten till

regeringen. Underlaget innehåller resultat- och

balansräkning, finansieringsanalys med noter och

underliggande analyser. Redovisningen utgår

från vedertagna redovisnings- och värderings-

principer som förändrats så lite som möjligt över

tiden. Dessutom ingår en sammanställning av

den statliga sektorns tillgångar och skulder,

statens garantiverksamhet samt statsbudgetens

utfall i sammandrag. ESV:s underlag till

årsredovisningen baseras på den information

som myndigheterna inklusive affärsverken

lämnar till riksredovisningen och den

information som presenteras i

årsredovisningarna. I de fall denna information

inte varit tillräcklig för att t.ex. möjliggöra

elimineringar mellan myndigheter har ESV

inhämtat information i särskild ordning.

3.2 Kvalitetsbedömning

Bokslutet måste tolkas med viss försiktighet

avseende vissa poster, vilket även framgår av

ESV:s underlag. När det gäller tillgångssidan i

balansräkningen har Försvarsmakten ännu inte

invärderat en stor del av beredskapslagren. I

balansräkningen redovisas värdet av olika typer

av nationaltillgångar som t.ex. museisamlingar,

bibliotek och nationalparker endast till ringa

belopp.

Av Riksrevisionsverkets (RRV)

revisionsberättelser framgår att Försvarsmakten

fick revisionsberättelse med invändning då RRV

anser att balansräkningsposten

Beredskapstillgångar, som är upptagen till värdet

69,3 miljarder kronor är redovisad med ett för

lågt värde. Även Riksförsäkringsverket (RFV)

fick revisionsberättelse med invändning då RFV

bokfört balanserade utgifter för dataprogram

m.m. till ett belopp om 439 miljoner kronor. En

väsentlig del av denna balanspost bedöms utifrån

RRV:s granskning inte vara aktiverbar. Beloppet

är bokfört som immateriell tillgång i

balansräkningen.

Trots osäkerheterna är regeringens

bedömning att kvaliteten på bokslutet och

finansieringsanalysen har förbättrats i jämförelse

med tidigare år. Vidare bedömer regeringen att

ESV:s underlag uppfyller gällande krav vad gäller

konsolidering. Ett belägg för detta är resultatet

av den utomstående kvalitetsgranskning som

gjorts av underlaget.

3.3 Olika avgränsningar av begreppet

staten

Bokslutet för staten omfattar myndigheterna

inklusive affärsverken under riksdag och

regering. Riksbanken betraktas som ett

självständigt rättssubjekt och ingår därför inte.

Som myndigheter redovisas även

försäkringskassorna och de fonder som redovisas

av myndigheter. Försäkringskassorna är inte

statliga myndigheter men betraktas som sådana i

detta sammanhang eftersom de ingår i den

statliga redovisningsorganisationen. En

fullständig förteckning över samtliga

organisationer som ingår i bokslutet framgår av

bilaga 1.5 . I bilaga 1.3 görs en sammanställning

av den statliga sektorn, vilket innebär att den

inkluderar statliga bolag och finansinstitut samt

Riksbanken och AP-fonden.

I nationalräkenskaperna (NR) definieras

staten annorlunda. Nationalräkenskaperna är en

statistisk sammanställning i kontoform över den

svenska ekonomin med uppdelning på olika

institutionella sektorer och olika slag av

inkomster och utgifter. Begrepp, definitioner

och klassificeringar följer de rekommendationer

som Förenta Nationerna (FN) utfärdat. I den

kommande omläggningen av NR, som

Statistiska centralbyrån (SCB) publicerade för

första gången i maj 1999, har förutom FN också

EU varit delaktig. I NR beräknas

bruttonationalprodukten (BNP), det vill säga

värdet av den totala produktionen av varor och

tjänster i ett land under en tidsperiod. Den

offentliga sektorn delas in i tre delsektorer;

staten, kommunerna och

socialförsäkringssektorn. Till staten räknas

departementen och till dem hörande

myndigheter och inrättningar samt vissa statliga

fonder. Dessutom klassas bolag och stiftelser

som till mer än 50 procent finansieras med

statliga medel som ingående i den statliga

sektorn. Affärsverken hör enligt NR:s definition

av staten till näringslivet. I och med NR-

omläggningen 1999 omfattar

socialförsäkringssektorn enbart allmän

tilläggspension (ATP).

3.4 Sammanställning av vissa

nyckeluppgifter

I nedanstående tabell visas ett antal

nyckeluppgifter för statens finanser. Statens

nettoförmögenhet, statsskulden, transfereringar

och skatteinbetalningar beskrivs i kommande

avsnitt. Statsbudgetens saldo är från och med

1997 identiskt med statens lånebehov (med

omvänt tecken).

Tabell 3.1 Nyckeluppgifter

Miljarder kronor

1998

1997

1996

1994/95

1993/94

Statens

nettoförmögenh

et

-1 154

-1 091

-1 038

-1 040

-924

Statsbudgetens

saldo

10

-6

-58

-156

-177

Resultat enligt

resutaträk-

ningen

-23

-25

-45

-189

-220

Statsskulden

1 446

1 426

1 408

1 368

1 177

Transfereringar

och bidrag

573

550

545

533

515

Kostnader för

statens egen

verksamhet

157

150

150

169

160

Skatte-

inkomster

744

676

644

544

465

3.5 Nettoförmögenhetens förändring

Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden

mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda

värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar

statsbudgetens ackumulerade underskott, svarar

för den övervägande delen av den negativa

nettoförmögenheten. Förändringen av

nettoförmögenheten mellan två år motsvaras

således av statsskuldens förändring men även av

förändringar i övriga tillgångs- och skuldposter i

balansräkningen.

Vid utgången av 1998 var nettoförmögenheten

-1 154 miljarder kronor. Det är en försämring

med 64 miljarder kronor jämfört med 1997.

Orsaken till förmögenhetens förändring kan

sammanfattas enligt nedan:

Ökning av tillgångar

+ 89

Ökning av skulder

- 25

Ökning av avsättningar

- 128

- 64

Av skuldökningen är merparten, 20 miljarder

kronor, hänförlig till statsskuldens ökning.

Avsättningarna ökade med 128 miljarder kronor

vilket främst förklaras av att avsättningen för

statens tjänstepensioner, 111 miljarder kronor,

redovisas som skuld för första gången 1998.

Vidare har en avsättning till premiereserven

gjorts under året med 13 miljarder kronor. För

första gången har dessutom

Exportkreditnämnden (EKN) gjort en

avsättning på 4 miljarder kronor för risker i

garantiengagemang.

Tillgångarna ökade med drygt 89 miljarder

kronor. Försvarsmakten har invärderat och

redovisat beredskapslager uppgående till 69

miljarder kronor. Värdet på aktier och andelar i

dotter- och intresseföretag ökade med 9

miljarder kronor till följd av en ökning av

bolagens justerade egna kapital. Under perioden

har värdet på statliga vägar och järnvägar samt

pågående väg- och järnvägsanläggningar ökat

med 8 miljarder kronor.

Hos CSN har de osäkra

studielånefordringarna i balansräkningen i form

av konstaterade och befarade förluster värderats

till drygt 2 miljarder kronor. Beroende på vilka

antaganden som görs om den ekonomiska

utvecklingen beräknar dock CSN ett ytterligare

reserveringsbehov på minst 4 miljarder kronor.

EKN:s utestående skadefordringar (regress-

fordringar) har redovisats för första gången 1998.

Dessa uppgår i balansräkningen till 6 miljarder

kronor. Årets avsättning för risker i

garantiengagemanget, som redovisas i

resultaträkningen, uppgår till knappt 1 miljard

kronor.

3.6 Statsskulden

Efter den snabba ökningen av statsskulden till

och med budgetåret 1994/95 har skulden de

senaste åren haft en lugnare utveckling.

Ökningen under budgetåret 1998 var 20

miljarder kronor eller 1,4 procent. För tredje året

i rad har den del av skulden som utgörs av lån i

utländsk valuta minskat trots att den svenska

kronans försvagning medfört en skuldökning

med drygt 25 miljarder kronor. Rensat för

valutaeffekter har därmed statsskulden minskat

med ca 5 miljarder kronor. Skulden i absoluta tal

och som andel av BNP redovisas nedan (tabell

3.2) för de fem senaste åren.

Den upplåning som Riksgäldskontoret

(RGK) redovisar skiljer sig från vad som

redovisas i statens årsredovisning på grund av

elimineringar som gjorts för

Riksförsäkringsverkets, Riksgäldskontorets och

Svenska Kraftnäts innehav av statsobligationer

och skuldväxlar. Detta medför att den upplåning

som Riksgäldskontoret redovisar är ca 3

miljarder kronor högre än vad som anges här (se

not 42).

Statsskuldens utveckling och sammansättning

Tabell 3.2 Statsskuldens utveckling och sammansättning

1993/94 1998

Miljarder kronor

1998

1997

1996

1994/95

1993/94

Penning- och

obligations-

marknaden

1 013

940

894

818

671

Hushålls-

marknaden

70

100

116

124

130

Lån i utländsk

valuta

363

386

398

426

376

Summa

1 446

1 426

1 408

1 368

1 177

Andel av

BNP i %

80

82

83

86

79

Under hela perioden från budgetåret 1993/94 till

och med 1998 har statsskulden ökat med 269

miljarder kronor. Merparten av denna ökning,

231 miljarder kronor, skedde dock till och med

1996. Därefter har skuldens utveckling varit

lugnare. Statsskulden kan delas upp i en

kronskuld och en valutaskuld. Kronskuldens

sammansättning redovisas i tabellen nedan:

Tabell 3.3 Lån i svenska kronor

Miljarder kronor

1998

1997

1996

1994/95

Statsobligationer,

nominella

682

680

635

582

Statsobligationer,

reala

94

91

74

12

Statsskuldväxlar

226

144

180

213

Kontokrediter/dagslån

11

25

5

1

Penning- och

 valutamarknaden

1 013

940

894

808

Premieobligationer

59

61

60

63

Allemanssparkonto

0

29

44

50

Riksgäldskonto

6

7

12

12

Riksgäldssparkonto

5

3

Hushållsmarknaden

70

100

116

125

Summa lån i svenska

kronor

1 083

1 040

1 009

932

Under budgetåren 1994/95 till och med 1997

skedde en successiv neddragning av andelen

statsskuldväxlar i kronskuldens sammansättning.

Under 1998 är det dock detta låneinstrument

som ökat mest (82 miljarder kronor). Den

huvudsakliga förklaringen är att större delen av

ett obligationslån som förföll under året byttes in

mot statsskuldväxlar.

Den andel av kronskulden som avser

upplåning från hushållsmarknaden har minskat

från 13 procent budgetåret 1994/95 till drygt 6

procent 1998. Minskningen under 1998 förklaras

huvudsakligen av att sparformen

Allemanssparkonto avskaffades. Denna

omfattade 29 miljarder kronor vid utgången av år

1997.

Den förskjutning av skulden till en minskad

andel upplåning i utländsk valuta som skett

sedan 1994/95 har fortsatt under 1998.

Budgetåret 1994/95 utgjorde 31 procent av

skulden lån i utländsk valuta. År 1998 är

motsvarande andel 25 procent.

Effekten på skulden av de återbetalningar som

gjorts av lån i utländsk valuta motverkades under

året av en skuldökning på drygt 25 miljarder

kronor som en följd av kronans försvagning på

valutamarknaden. Trots detta minskade lånen i

utländsk valuta med 23 miljarder kronor, efter

valutakursförändringen.

Årets ökning av statsskulden med 20 miljarder

kronor kan därmed lite förenklat sammanfattas

enligt nedan.

Ökad upplåning i svenska kronor, netto

+ 44 miljarder

Minskad upplåning i utländsk valuta, netto

- 49 miljarder

Skuldökning p.g.a. valutakursförändringar

+ 25 miljarder

Statsskuldens nettoförändring 1998

+ 20 miljarder

Statsskulden i relation till BNP

Ett uttalat mål för regeringen är att stabilisera

statsskuldens storlek i förhållande till BNP.

Under budgetåret 1994/95 ökade skuldkvoten

med 7 procentenheter för att under följande år

gradvis sjunka. Under 1998 låg skuldkvoten åter

på ungefär samma nivå som under 1993/94 (se

tabell 3.2).

Statsskuldens kostnader

Enligt RGK:s årsredovisning har de

anslagsfinansierade utgifterna för hela

statsskulden under 1998 uppgått till 114

miljarder kronor. Beloppet är redovisat enligt

utgiftsmässiga principer och är i själva verket ett

netto av både inkomster och utgifter i

upplåningsverksamheten. Med detta

beräkningssätt har statsskuldens kostnader

utvecklats enligt nedan under åren 1994 till och

med 1998.

Miljarder kronor

1998

1997

1996

1995

1994

Statsskuldens netto-

utgifter

114

99

106

106

105

Den ökade räntebelastningen under 1998 med 15

miljarder kronor jämfört med 1997 förklaras

främst av större realiserade valutadifferenser än

tidigare som en följd av kronans försvagning

under 1998. Därtill kommer kursförluster som

genererats av större byten och uppköp av

obligationer som skett under året. Dessa åtgärder

kommer emellertid att minska statens framtida

räntebetalningar i motsvarande grad.

I RGK:s finansiella del i årsredovisningen sker

redovisning av räntor enligt kostnadsmässiga

principer och dessutom med bruttoredovisning

av intäkter och kostnader. Detta ger ett annat

utfall än vid utgiftsmässig redovisning.

Nedanstående tabell är en sammanfattning av

uppgifter från olika noter i RGK:s

årsredovisning med jämförelsetal fr.o.m.

budgetåret 1993/94. På grund av omläggning

från budgetår till kalenderår 1996 saknas

perioden 1/7 31/12 1995 i tabellen eftersom det

är 12-månadersperioder som jämförs.

Tabell 3.4 Statsskuldens kostnader

Miljoner kronor

1998

1997

1996

1994/95

1993/94

Räntor på

lån i

svenska

kronor

104 176

97 399

140 989

104 404

85 816

Räntor på

lån i

utländsk

valuta

60 148

59 030

54 731

49 070

44 339

Realise-

rade

valuta-

och

kursdiffe-

renser

25 352

182

864

17 958

19 381

Orealise-

rade

valutadiff

e-renser

25 730

12 600

533

4 862

-6 816

Övrigt

- 1 927

-164

-1 636

-4 650

-2 910

Summa

kostnader

213 479

169 047

195 481

171 644

139 810

Räntein-

täkter i

upplå-

ningsverk-

samheten

69 132

54 109

85 938

45 218

33 677

Netto-

kostnader

efter

intäkter

144 347

114 938

109 543

126 426

103 133

Statens totala räntekostnader enligt den

konsoliderade resultaträkningen uppgår till 218

miljarder kronor. Av tabellen ovan framgår att

drygt 213 miljarder kronor (97 procent) är att

hänföra till statsskulden.

Ränteintäkter i upplåningsverksamheten avser

upplåning i både svenska kronor och utländsk

valuta. Dessa intäkter har ökat under hela

perioden med undantag för 1997. Ökningen

under 1998 beror främst på upplåning i svensk

valuta, som ökat med ca 13 miljarder kronor.

Skillnaden mellan de nettokostnader på 144

miljarder kronor under 1998 som redovisas ovan,

och de 114 miljarder kronor i anslagsbelastning

orsakad av statsskulden som RGK redovisar,

förklaras huvudsakligen av de orealiserade

valutaförlusterna på ca 26 miljarder kronor.

Dessa beaktas inte vid en utgiftsmässig

redovisning och har därmed inte medfört någon

belastning på statsbudgeten. Det kan dock

noteras att under de fem år som redovisas har

realiserade kurs- och valutaförluster som belastat

statsverkets checkräkning uppgått till

sammantaget 64 miljarder kronor.

Under hela perioden 1993/94 till och med

1998 har räntenettot avseende statsskulden ökat

med 41 miljarder kronor. Mellan 1994/95 och

1997 sjönk nettokostnaden från 126 till 115

miljarder kronor bl.a. beroende på sjunkande

räntenivåer, uppköp av obligationer m.m. Den

kraftiga ökningen under 1998 till 144 miljarder

kronor kan som nämnts huvudsakligen hänföras

till kronans försvagning på valutamarknaden.

3.7 Skatteinbetalningar m.m.

I tabell 3.5 redovisas hur inbetalningar av skatter

och avgifter utvecklats mellan budgetåren

1993/94 till och med 1998. Uppgifter om belopp

och om fördelningen mellan juridiska respektive

fysiska personer, liksom mellan olika slag av

skatter och avgifter, är en sammanställning av

uppgifter ur årsredovisningarna för de

myndigheter som ansvarar för uppbörd.

Riksskatteverket (RSV) svarar för den

dominerande delen, ca 92 procent, av

uppbörden.

Följande tabeller visar skatteinbetalningarnas

fördelning och utveckling från budgetåret

1993/94 till och med budgetåret 1998. På grund

av omläggningen till kalenderårsredovisning

saknas perioden juli december 1995 i tabellerna.

Av avsnittet om skattekontot nedan framgår att

kontosystemet medför att det för skatteslagen

inkomstskatter, mervärdesskatt och i viss mån

arbetsgivaravgifter inte föreligger full

jämförbarhet mellan 1998 och tidigare år.

Tabell 3.5 Skatteinbetalningar

Miljoner kronor

1998

1997

1996

1994/95

1993/94

Skatter

Skatter - Fysis-

ka personer

126 946

111 414

78 557

72 807

27 074

Skatter - Juri-

diska personer

87 737

74 588

70 635

59 240

41 088

Skatter - Övrigt

8 002

4 389

10 180

7 497

7 010

Betalnings-

differenser

skattekonto

15 091

Arbetsgivar-

avgifter

235 575

220 348

213 813

186 842

171 468

Mervärdesskatt

153 251

147 719

151 668

115 282

121 784

Skatter på varor

och tullavgifter

74 126

71 755

71 865

69 123

65 963

Utjämningsavg.

kommuner och

landsting

21 265

23 862

23 773

1)

1)

Övrigt

21 870

22 165

23 616

33 635

30 683

Summa

skatteinbetalnin

gar m.m.

743 863

676 240

644 107

544 426

465 070

1 Utjämningsavgiften till kommuner och landsting ingår till och med 1994/95 i

posten Övrigt.

 Den kassamässiga redovisning av

skatteinkomster som görs i bokslutet avviker på

flera punkter från den redovisning av

skatteintäkter m.m. som görs på statsbudgetens

inkomstsida. I den senare sker omföringar och

nedbrytning av vissa belopp för att tydligare

redovisa hur inbetalningarna fördelar sig mellan

t.ex. skatt på inkomst, sociala avgifter etc.

Den största skillnaden mellan den redovisning

som görs i bokslutet och den som görs i

statsbudgeten, avser inbetalningar av skatter och

avgifter från fysiska personer. Utöver statlig

skatt på förvärvs- och kapitalinkomster ingår i

redovisningen nedan även allmänna egenavgifter,

egna företagares egenavgifter, fastighetsskatt och

förmögenhetsskatt. Med egna företagare avses

enskilda firmor som inte är juridiska personer,

samt delägare i handelsbolag.

En annan väsentlig skillnad mot statsbudgeten

är att i de inbetalningar av arbetsgivaravgifter

som RSV redovisar ingår ATP-avgiften och den

allmänna pensionsavgiften. I statsbudgeten

redovisas dessa netto efter avdrag för de

utbetalningar som sker till AP-fonden. I

bokslutet för 1998 ingår ATP-avgiften och

allmänna pensionsavgiften, 92 miljarder kronor,

som överförs till AP-fonden. Det är den

huvudsakliga förklaringen till att de totala

skatteinbetalningarna för 1998, drygt 742

miljarder kronor, överstiger de inkomster av

skatter m.m. som redovisas i statsbudgeten.

Utbetalningarna till AP-fonden, 92 miljarder

kronor, kvittas mot intäkter från AP-fonden,

125 miljarder kronor, i bokslutet.

Skatt från fysiska personer

Inbetalningar av skatter från fysiska personer,

löntagare och företagare, har ökat under

femårsperioden 1993/94 till 1998, från ca 27

miljarder kronor till 127 miljarder kronor. Därtill

kommer att en del av det belopp som redovisas

som betalningsdifferenser på skattekontot i

realiteten är att hänföra till fysiska personers

skatter. Det bör också påpekas att de belopp som

redovisas avser de faktiska inbetalningar av

skatter som sker ett visst budgetår, vilket innebär

att inbetalda skatter kan avse ett annat år och att

förändringar mellan åren därmed kan innebära

periodiseringseffekter.

Större periodiseringseffekter har skapats av

regelförändringar, som t.ex. en omläggning av

systemet för slutavräkning av kommunalskatter

1994/95. Förändringar av det slaget medför att

väsentliga belopp förskjuts mellan åren och en

rimlig bedömning är att utvecklingen av

skatteintäkterna under femårsperioden i

realiteten har varit betydligt jämnare än vad

uppgifterna i tabellen ger intryck av.

Under 1998 var ökningen av fysiska personers

skatteinbetalningar 15,5 miljarder kronor.

Därutöver gjordes fyllnadsinbetalningar i

december med cirka 7 8 miljarder kronor vilka

vid utgången av 1998 redovisades som

betalningsdifferens. Ökningen av

inbetalningarna kan till en del tillskrivas en

ökning av den totala lönesumman och höjningen

av den allmänna pensionsavgiften med en

procentenhet. Drygt 7 miljarder kronor av

ökningen förklaras av ökad skatt på kapital.

Bakom detta ligger en kombination av en

förskjutning av sparandet mot värdepapper och

börsens uppgång. Därtill kommer en skärpt

granskning av värdepappersförsäljning. Detta

sammantaget har lett till att reavinsterna (netto

efter förluster) blev hela 55 miljarder kronor vid

1998 års taxering.

Skatt från juridiska personer

Under de fem år som redovisas har juridiska

personers skatter ökat från ca 41 miljarder

kronor 1993/94 till ca 88 miljarder kronor 1998.

Den största ökningen, drygt 30 miljarder kronor,

skedde mellan 1993/94 och 1994/95 och var till

stor del hänförlig till resultatförbättringar i stora

exportföretag. Därefter har ökningarna mellan

åren varit mindre, mellan 1996 och 1997 endast

ca 4 miljarder kronor.

Under 1998 har emellertid ökningen varit

förhållandevis stor, ca 13 miljarder kronor. Den

regelförändring som skett, och som förklarar

ökningen till en viss del, är att avsättningsmöj-

ligheten till periodiseringsfond sänkts från 25 till

20 procent. I huvudsak förklaras dock ökningen

av en allmän resultatförbättring hos företagen.

Betalningsdifferenser på skattekonto

Skattekontosystemet infördes i januari 1998.

Innebörden i systemet är bl.a. att skatter och

avgifter som tidigare deklarerades och betalades

separat, nu hanteras samtidigt och på ett sam-

manhållet sätt inom ramen för en enda

uppbördsrutin. För skattskyldiga med enbart

löneinkomster innebär skattekontot i

normalfallet ingen större förändring jämfört med

i dag. De märkbara förändringarna gäller fysiska

och juridiska personer som betalar ett eller flera

av skatteslagen F-skatt, arbetsgivaravgifter,

moms och innehållna preliminärskatter för

anställda.

F-skatt debiteras månadsvis på kontot med

preliminära belopp. Deklaration av källskatter,

arbetsgivaravgifter och moms sker samlat på

samma handling och betalning av alla skatter

sammanräknat sker för flertalet skattskyldiga vid

endast en tidpunkt varje månad. För företag med

en omsättning överstigande 40 miljoner kronor

finns dock särbestämmelsen att moms skall

betalas drygt två veckor tidigare än vad som

gäller för skattskyldiga med lägre omsättning.

Alla de skatter som debiteras på kontot

summeras till en total fordran på den

skattskyldige, eller skuld i sådana fall den

skattskyldige t.ex. har moms att återfå. När

betalning sker till skattekontot avräknas

beloppet mot det totala saldot på skattekontot

och inte som tidigare mot de enskilda

skatteslagen. Det innebär att om en fordran eller

skuld uppkommer på kontot till följd av för stora

eller för små betalningar så hänförs inte sådana

saldon till bestämda skatteslag utan redovisas hos

RSV som betalningsdifferenser. Reglering av

sådana saldon sker successivt när

skattedebiteringar sker på kontot eller om

återbetalning sker.

Som framgår av tabell 3.5 fanns vid utgången

av 1998 positiva betalningsdifferenser om totalt

15 miljarder kronor. Enligt RSV:s bedömning är

mellan 7 8 miljarder kronor av differensen att

hänföra till fyllnadsbetalningar från fysiska

personer som gjorts redan i december 1998.

Resterande belopp avser bl.a. moms som

skattskyldiga har att återfå och som återbetalas

följande månad samt för sent inkomna

deklarationer.

Detta innebär att i realiteten är

betalningsdifferensen att hänföra till något av

skatteslagen inkomstskatt, moms och vad gäller

oregistrerade deklarationer även

arbetsgivaravgifter, och för dessa skatteslag ger

därmed inte den redovisning som sker i tabellen

ovan avseende 1998 full jämförbarhet med

tidigare år.

Arbetsgivaravgifter

Arbetsgivaravgifterna har under femårsperioden

successivt ökat med 63 miljarder kronor från 171

miljarder kronor till 234 miljarder kronor.

Ökningen under 1998 har varit ca 14 miljarder

kronor. Den ökning som skett av avgiftsnivån

under året har varit liten, 0,11 procentenheter,

och förklarar bara en marginell del av ökningen. I

huvudsak är den, liksom fysiska personers

skatter, hänförlig till en större total lönesumma i

landet.

Mervärdesskatt

Mervärdesskatten har ökat med ca 31 miljarder

kronor mellan budgetåret 1993/94 och 1998. I

likhet med vad som gäller för fysiska personers

skatter förklaras de förändringar som skett

mellan tidigare år av regeländringar. Dessa har

inneburit ändrade tidpunkter för betalning av

skatten och nya regler för uppbörd bl.a. i

samband med EU-inträdet 1995. Detta innebär

att den underliggande utvecklingen av

mervärdesskattebetalningarna har varit mer

kontinuerlig än vad tabellen ger intryck av.

Under 1998 redovisas en ökning av

mervärdesskatten med 5,5 miljarder kronor i

tabellen ovan, jämfört med 4 miljarder kronor

under 1997. Som framgår av avsnittet om

skattekontot ingår dock i posten

betalningsdifferenser oreglerade kontosaldon

som avser mervärdesskatt. Vissa av dessa är

överskott på skattekonton som beror på skatt

som skall återbetalas till skattskyldiga. Någon

exakt jämförbarhet föreligger därför inte mellan

1998 och tidigare år.

Övriga skatter på varor och tjänster samt

tullavgifter

Mellan 1993/94 och 1996 ökade övriga skatter på

varor och tjänster samt tullavgifter med nästan 6

miljarder kronor. Därefter har de årliga

ökningarna varit mindre och uppgår för hela

femårsperioden till och med 1998 till totalt 8

miljarder kronor. Mellan vissa skatteslag har

dock förändringar inträffat. Under 1997 skedde

t.ex. en breddning av basen och höjning av

skattesatserna för miljö- och energiskatter samt

en höjning av fordonsskatten.

Utjämningsavgifter för kommuner och landsting

De utjämningsavgifter som vissa kommuner och

landsting erlägger, och som redovisas av RSV,

motsvaras av bidragsutbetalningar med ungefär

samma belopp till kommuner som är berättigade

till sådana bidrag. Utbetalningarna redovisas i

statens resultaträkning som transfereringar

tillsammans med de generella statsbidrag som

utbetalas till kommuner och landsting. Dessa

utbetalningar kommenteras i avsnitt 3.8.

Övrigt

Det största enskilda beloppet i posten är

inlevererade överskott från Riksbanken som

ingår med 9,3 miljarder kronor. Därutöver

innehåller posten stämpel- och egendomsskatter

m.m.

Obetalda skatter och avgifter

Under budgetåren 1994/95 till och med 1998 har

den beloppsmässiga volymen av sådana obetalda

fordringar som Skatteförvaltningen lämnat till

Kronofogdemyndigheten (KFM) för indrivning

legat mellan 11 12 miljarder kronor. Efter

betalningar och återkallanden har den slutliga,

årliga s.k. uppbördsförlusten stannat vid mellan

5 6 miljarder per år. Detta motsvarar ca 0,6

procent av den totala årliga uppbörden.

Det nominella värdet av de ackumulerade

utestående fordringar som skatteförvaltningen

överlämnat till KFM för indrivning, och som

inte är preskriberade, uppgick vid utgången av

1998 till 50 miljarder kronor enligt RSV:s

årsredovisning. Preskription sker normalt efter

fem år men tiden kan förlängas när vissa

förutsättningar är uppfyllda. Cirka 65 procent av

fordringarna avser gäldenärer som försatts i

konkurs eller där konkursförfarande pågår. Efter

utredning har RSV bedömt det verkliga värdet av

fordringarna till 5 miljarder kronor vilket är den

fordran RSV redovisar i balansräkningen.

Förlusten avseende ej preskriberade fordringar

har därmed bedömts vara 45 miljarder kronor.

3.8 Transfereringar och bidrag

Tabell 3.6 Transfereringar och bidrag 1993/94 1998

Miljoner kronor

1998

1997

1996

1994/95

1993/94

Social-

försäkring

293 197

284 449

289 176

299 978

275 701

Arbets-

marknad

70 114

75 877

72 506

80 258

63 071

Bistånd och

invandring

14 173

14 408

14 168

20 366

16 945

Övrigt

195 076

175 330

169 207

132 138

159 205

Summa

572 560

550 064

545 057

532 560

514 922

Ovan visas utvecklingen av transfereringar och

bidrag från och med budgetåret 1993/94 till och

med budgetåret 1998. Nedan redovisas de fyra

delområdena närmare och kommenteras

kortfattat. På grund av omläggning från budgetår

till kalenderår 1996 saknas perioden 1/7 31/12

1995 eftersom det är 12-månadersperioder som

jämförs.

Socialförsäkring

Tabell 3.7 Socialförsäkring

Miljoner kronor

1998

1997

1996

1994/95

1993/94

Ersättning vid

ålderdom

164 858

162 618

161 172

156 406

142 364

Ersättning vid

sjukdom o

handikapp,

förtids-

pension,

vårdbidrag

84 346

80 769

83 622

89 943

86 073

Stöd till

barnfamiljer

43 993

41 062

44 382

53 449

47 264

Summa

293 197

284 449

289 176

299 798

275 501

Under perioden 1994/95 till 1997 skedde en

successiv minskning av kostnaderna för

socialförsäkringen från 300 miljarder kronor till

284 miljarder kronor. Under 1998 har denna

utveckling brutits och kostnaderna har ökat med

knappt 9 miljarder kronor (3 procent). Under

hela den redovisade perioden 1993/94 till 1998

har den totala ökningen varit knappt 18 miljarder

kronor (6,4 procent). Hela ökningen under

femårsperioden är hänförlig till ökade

pensionskostnader (22,5 miljarder kronor)

medan kostnaderna för övriga försäkringsformer

totalt sett minskat något. De ökade

pensionskostnaderna beror dels på ett ökat antal

pensionärer, dels på att en allt större andel av

dessa omfattas av ATP-systemet.

Av kostnadsökningen under 1998 är drygt 2

miljarder kronor hänförlig till ökade

pensionskostnader. Ökningen av stödet till

barnfamiljer med cirka 3 miljarder kronor är till

större delen hänförlig till höjningen av

barnbidraget från 640 till 750 kronor per barn

och månad. Inom området ersättning vid

sjukdom etc. förklaras hela ökningen med 3,6

miljarder kronor av ökade kostnader för

sjukpenningen. Denna ökning beror i sin tur på

ett ökat antal sjukdagar kombinerat med att den

sjuklöneperiod som arbetsgivaren ansvarar för

förkortades från 28 till 14 dagar. Vidare höjdes

ersättningsnivån för sjukpenning den 1 januari

1998 från 75 procent till 80 procent.

Arbetsmarknad

Tabell 3.8 Arbetsmarknad

Miljoner kronor

1998

1997

1996

1994/95

1993/94

Arbetslöshets-

ersättning

inkl. KAS

34 138

38 303

39 191

41 679

44 507

Arbetsmark-

nadspolitiska

åtgärder

29 384

28 739

27 448

32 474

11 351

Bidrag till

Samhall AB

4 456

4 424

4 516

4 900

4 934

Lönegarantier

m.m.

2 136

4 410

1 351

1 204

2 279

Summa

arbetsmarkna

d

70 114

75 876

72 506

80 258

63 071

Utvecklingen med dämpad konjunktur och

minskad efterfrågan på arbetskraft under 1990-

talets första hälft ledde till att kostnaderna för

olika former av stöd till arbetsmarknaden

kulminerade år 1994/95 då de nådde drygt 80

miljarder kronor. Därefter har kostnaderna med

vissa svängningar successivt reducerats och har

till och med 1998 sjunkit med 10 miljarder

kronor till 70 miljarder kronor.

Den minskning som skett under 1998 med

knappt 6 miljarder kronor förklaras till stor del

av att sysselsättningen ökat med cirka 57 000

personer samtidigt som de s.k. långtidsinskrivna

arbetslösa minskat. Dessförinnan låg dock

arbetslösheten länge på en konstant hög nivå och

den ytterligare minskning av kostnaderna som

ändå skett förklaras främst av olika

regelförändringar tidigare år. Som exempel kan

främst nämnas lägre ersättningsnivå i

arbetslöshetsförsäkringen och skärpta

ersättningsregler för deltidsarbetande. Men även

t.ex. högre egenavgifter för arbetsgivare för att

anlita praktikanter enligt reglerna för

arbetsplatsintroduktion (ALI) och mindre

gynnsamma villkor för s.k. utbildningsvikariat

har medfört att statens kostnader har minskat.

Hela kostnadsminskningen 1998 förklaras av

att kostnaderna för arbetslöshetsersättningen

och för den statliga lönegarantin har minskat

med tillsammans 6 miljarder kronor. Bland

övriga cirka 20-talet former för stöd och bidrag

förekommer både ökade och minskade

kostnader. Bland annat har kostnaderna för

arbetsmarknadsutbildning ökat med 1 miljard

kronor. Men samtidigt har t.ex. kostnaderna för

arbetslivsutveckling (ALU) minskat lika mycket

och sammanlagt ligger kostnaderna för de övriga

stödformerna på oförändrad nivå jämfört med

1997.

Bistånd och invandring

Tabell 3.9 Bistånd och invandring

Miljoner kronor

1998

1997

1996

1994/95

1993/94

Bidrag via

SIDA

7 739

8 084

7 298

7 603

6 714

Bidrag via UD

3719

4 196

3731

4 548

4 728

Bidrag till

invandring

1 812

2 129

3138

8 215

5 503

Summa

Bistånd och

Invandring

14 173

14 408

14 168

20 366

16 945

Under den ovan redovisade femårsperioden

1993/94 till 1998 nådde kostnaderna för bistånd

och invandring en topp under 1994/95 då de

uppgick till drygt 20 miljarder kronor. Följande

år sjönk kostnaderna till 14 miljarder kronor

vilket är den nivå som de därefter bibehållit.

Övrigt

Tabell 3.10 Övriga transfereringar och bidrag

Miljoner kronor

1998

1997

1996

1994/95

1993/94

Generella

bidrag och

utjämnings-

bidrag till

kommuner och

landsting

96 171

86 683

77 778

46 417

47 537

Sveriges avgift

till EU

21 210

21 057

18 456

7 348

(varav avgift

till Europeiska

Invest.banken)

0

876

1 681

974

Studiestöd/

avskrivning av

låneford.

18 283

13 338

9 368

10 345

8 241

Avsättning till

premiereserven

11 366

Räntebidrag

10 814

20 804

30 715

33 758

43 930

Stöd till

jordbruk

8 558

8 164

7 216

5 913

9 656

Bidrag inom

skolväsendet

4 029

3 114

1 864

2 008

1 864

Bidrag till

folkbildning

2 418

2 357

2 468

2 374

6 984

Bidrag till nä-

ringslivet m.m.

via NUTEK

1 873

1 530

3 172

2 271

2 470

Bidrag till in-

vesteringar i

infrastruktur

1 480

1 819

1 413

1 727

2 222

Övrigt

18 874

16 464

16 757

19 977

36 301

Summa

195 076

175 330

169 207

132 138

159 205

Vad gäller de övriga transfereringar och bidrag

som sammanfattas ovan har kostnaderna för

dessa ökat med totalt cirka 36 miljarder kronor

under hela perioden 1993/94 till 1998. Denna

förändring är dock ett netto av såväl väsentliga

höjningar som minskningar av en handfull poster

samtidigt som t.ex. EU-avgiften, som under

1998 uppgick till 21 miljarder kronor, har

tillkommit under perioden. I bilaga 1.4 redovisas

avgifter till och bidrag från EU.

Även en väsentlig del av kostnadsökningen

under 1998 med 20 miljarder kronor är ett netto

av främst fyra större förändringar som kan

sammanfattas enligt följande (miljarder kronor):

Bidrag till kommuner och landsting

+ 9,5

Avsättning till premiereserven

+ 11,3

Räntebidrag

- 10,0

Studiestöd inkl. avskrivning av lånefordringar

+ 4,9

Summa

+ 15,8

Av bidragen till kommuner och landsting på

totalt 96 miljarder avser drygt 21 miljarder s.k.

utjämningsbidrag. Denna utgift motsvaras av en

inkomst på ungefär samma belopp som erhålls

från de kommuner och landsting som enligt

särskilda regler har skyldighet att erlägga

utjämningsavgift. Inkomsten från avgiften

redovisas i resultaträkningen som skatteinkomst.

Resterande bidrag på 75 miljarder kronor utgörs

av generella stadsbidrag varav kommuner erhåller

58 miljarder kronor och landstingen 17 miljarder

kronor. Ökningen av bidragen till kommuner

och landsting förklaras bl.a. av de extra medel

som anvisats för att värna om kvaliteten i skola,

vård och omsorg.

Avsättningen till premiereserven har

tillkommit under året i resultaträkningen för

staten. Den gjordes dock även under 1997 men

redovisades då som ansvarsförbindelse och inte

som kostnad. Under 1997 var avsättningen drygt

10 miljarder kronor.

4

Resultaträkning,

balansräkning och

finansieringsanalys

4 Resultaträkning, balansräkning och

finansieringsanalys

4.1 Konsoliderad resultaträkning

I resultaträkningen redovisas intäkter och

kostnader som genererats under

redovisningsperioden. Skatteintäkter m.m. som

utgör merparten av statens inkomster redovisas

dock enligt kassamässiga principer, dvs. med de

belopp som faktiskt inbetalats under året.

Kostnaderna uppkommer i den statliga

verksamheten främst i de stora bidrags- och

försäkringssystem som staten hanterar, t.ex.

socialförsäkringssystemet. Även dessa

transfereringar redovisas kassamässigt då

avräkningen mot statsbudgeten sker på

kassamässiga grunder.

Den statliga verksamheten finansieras i viss

utsträckning med avgifter från försäljning av

varor och tjänster och bedrivs, med undantag för

affärsverkens verksamhet, utan vinstkrav. En

begränsad del av intäkterna kommer även i form

av bidrag, t.ex. från AP-fonderna.

De resultatposter som är speciella för statens

resultaträkning kommenteras nedan.

Intäkter av avgifter och andra ersättningar

Intäkter av avgifter utgör ersättning för de

kostnader som staten via myndigheterna har haft

för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra

former av ersättningar kan t.ex. utgöras av

intäkter som uppkommit i samband med

försäljning av anläggningstillgångar.

Intäkter av bidrag

Staten erhåller även intäkter från icke-statliga

organisationer som inte är relaterade till utförda

prestationer. Det kan t.ex. vara överföring av

medel från AP-fonderna till pensionssystemet

för att finansiera pensionsutbetalningarna när

dessa inte täcks av influtna ATP-avgifter. Andra

bidrag kan exempelvis vara intäkter från EU.

Transfereringar och bidrag

Transfereringar utgörs av medel som staten via

myndigheterna förmedlar från statsbudgeten till

olika mottagare. Transfereringar och bidrag

kännetecknas av att staten, eller myndigheterna,

inte erhåller någon motprestation. Detta gäller

t.ex. barnbidrag och pensioner. I vissa fall kan

dock transfereringarna vara förknippade med

villkor. Detta gäller t.ex. utbildningsbidrag där

kravet är att mottagaren genomför någon form

av utbildning.

Tabell 4.1 Konsoliderad resultaträkning

Miljoner kronor

Not

1998

1997

Intäkter

Skatter m.m.

1

743 863

676 240

Intäkter av avgifter

och andra

ersättningar

2

43 071

50 780

Intäkter av bidrag

3

48 264

45 851

Summa intäkter

835 198

772 871

Transfereringar

och bidrag

4

572 560

550 064

Intäkter efter

avdrag för

transfereringar

och bidrag

262 638

222 807

Kostnader för

statens egen

verksamhet

Kostnader för

personal

5

67 196

69 025

Kostnader för

lokaler

6

10 839

9 828

Övriga

driftkostnader

7

63 913

60 289

Avskrivningar

8

15 077

11 129

Summa kostnader

för statens egen

verksamhet

157 025

150 271

Resultat före

finansiella poster

105 613

72 536

Finansiella

intäkter och

kostnader

Resultat av

andelar i dotter-

och intresseföretag

9

14 914

11 909

Finansiella intäkter

10

78 536

66 333

Finansiella

kostnader

11

222 460

176 178

Summa finansiella

poster

-129 010

-97 636

Årets underskott

-23 397

-25 100

Kommentarer till resultaträkningen

Resultaträkningen för 1998 visar ett underskott

på 23 miljarder kronor vilket är en marginell

förbättring jämfört med 1997.

De totala intäkterna 1998 (inklusive finansiella

intäkter) uppgick till 929 miljarder kronor.

Diagram 4.1 Statens intäkter 1998

Inom parentes anges motsvarande värden för redovisningsperioden 1997.

Skatteinkomsterna uppgick till 744 miljarder

kronor varav 236 miljarder kronor avser

arbetsgivaravgifter, 223 miljarder kronor skatter

och avgifter från fysiska och juridiska personer

och 153 miljarder kronor mervärdesskatt.

Intäkter av skatter ökade med 68 miljarder

kronor jämfört med 1997. Ökningen hänförs

främst till skatter och avgifter för fysiska

personer. Arbetsgivaravgifterna och

inkomstskatterna för juridiska personer har

också ökat. Av arbetsgivaravgifterna 1998 avser

11 miljarder kronor avgifter som avsatts till

premiereserven.

För 1998 uppgick intäkter av avgifter och andra

ersättningar till 43 miljarder kronor vilket innebär

en minskning med nästan 8 miljarder kronor

jämfört med 1997. Förändringen kan främst

hänföras till minskade intäkter från försäljning av

bolagsaktier jämfört med föregående år då

försäljningen av Nordbanken och Stadshypotek

inbringade ca 9 miljarder kronor. EU-bidragen

är omklassificerade och återfinns under intäkter

av bidrag. Föregående år redovisades de som

intäkter av avgifter och andra ersättningar.

Intäkter av bidrag avser till största delen de

medel från AP-fondens avkastning som måste

tillskjutas när ATP-avgifterna inte räcker till för

utbetalning av allmän tilläggspension. Ökningen

på drygt 2 miljarder kronor från föregående år

kan bl.a. hänföras till EU-bidrag som ökat med

ca 1 miljard kronor.

Diagram 4.2 Statens kostnader 1998

Kostnaderna för transfereringar och bidrag

uppgick till 573 miljarder kronor 1998, en

ökning med 22 miljarder kronor jämfört med

1997. De största enskilda transfereringarna avser

skatteutjämningsbidrag och statsbidrag till

kommuner och landsting samt ålderspensioner

inklusive ATP .

Bland transfereringarna förekommer både

minskningar och ökningar mellan åren. En

förändring från föregående år är att avsättning till

premiereserven på 11 miljarder kronor för första

gången redovisas i resultaträkningen, vilket

förklarar en del av ökningen. Andra stora

ökningar avser kostnaden för statsbidrag till

kommuner och landsting som ökat med drygt 9

miljarder kronor till 75 miljarder kronor och

studiestöd och avskrivningar av lånefordringar

som ökat med 5 miljarder kronor till 18 miljarder

kronor. De utjämningsbidrag som utbetalats till

kommuner och redovisas som transfereringar

uppgick till 23 miljarder kronor och motsvaras

på inkomstsidan av den kommunala

utjämningsavgiften som redovisas under

uppbördsinkomster. Ålderspensioner inklusive

ATP ökade med drygt 2 miljarder kronor.

Arbetslöshetsersättning inklusive kontant

arbetsmarknadsstöd minskade däremot med 6

miljarder kronor. Likaså minskade räntebidragen

med 10 miljarder kronor.

Kostnaderna för statens egen verksamhet avser

personal, lokaler, övrig drift samt avskrivningar

och uppgick till 157 miljarder kronor 1998 vilket

är en ökning med nästan 7 miljarder kronor

jämfört med 1997.

Personalkostnaderna minskade med 2 miljarder

kronor. Minskningen hänförs bland annat till

försvarsmakten som dragit ner på personal.

Antalet anställda inom staten har under året

minskat med 2 procent. Underlaget för

eliminering av statens egna arbetsgivaravgifter

har också förbättrats, vilket bidragit till

minskningen.

Lokalkostnaderna ökade med 1 miljard kronor.

Ökningen kan hänföras till flera olika

myndigheter.

Driftskostnaderna ökade med 4 miljarder

kronor. Försvarets materielverk och Vägverket

har ökat sina driftskostnader för varor och

materiel med vardera 2 miljarder kronor.

Avskrivningarna ökade med 4 miljarder

kronor mellan 1997 och 1998. Den främsta

orsaken är att Försvarsmakten gjort en

nedskrivning på ett för högt värderat

reservdelslager och att Vägverket och Banverket

färdigställt ytterligare vägar och

järnvägsanläggningar.

De finansiella intäkterna hänförbara till stats-

skulden ökade mellan 1997 och 1998 med 13

miljarder kronor. Det var främst ränteintäkterna

avseende upplåning i svenska kronor som ökade.

De finansiella kostnaderna hänförbara till

statsskulden ökade med nästan 46 miljarder

kronor mellan 1997 och 1998. Det var främst

orealiserade valutaförluster som uppkommit vid

omvärdering av upplåningen i utländsk valuta

som ökade. Valutaförlusterna har ökat till följd

av kronans försvagning under 1998. Likaså har

de kursförluster som genererats av större byten

och uppköp av obligationer ökat.

Resultat från andelar i dotterföretag ökade

under perioden med drygt 3 miljarder kronor,

vilket sammantaget kan hänföras till flera olika

bolag däribland Apoteket AB där statens

ägarandel under 1998 ökade från 66,67 procent

till 100 procent.

4.2 Konsoliderad balansräkning

I balansräkningen redovisas i sammandrag värdet

av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital.

Värdet är beräknat per den 31 december 1998. I

de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier

och andelar i statliga bolag presenteras dessa i

bilaga 1.4.

De balansposter som är specifika för staten

kommenteras nedan.

Beredskapslager

Lager för beredskapssyften kan omfatta t.ex.

livsmedel, läkemedel, fordon, medicinsk

utrustning och krigsmateriel. Beredskapslager

innehas av ett flertal myndigheter som t.ex.

Jordbruksverket, Överstyrelsen för civil

beredskap och Försvarsmakten.

Depositioner

Deponerade medel finns främst hos

länsstyrelserna, Riksskatteverket, Tullverket och

de Allmänna advokatbyråerna. De kan t.ex.

utgöras av hyror som deponerats av hyresgäster i

samband med en pågående tvist med en

fastighetsägare.

Periodavgränsningsposter

Periodavgränsningsposter avser tillförda

fordrings- respektive skuldposter som behövs

för att bestämma de intäkter och kostnader som

rätteligen hör till räkenskapsåret. De består av

upplupna och förutbetalda intäkter och

kostnader och av upplupna och oförbrukade

bidrag. Exempel på en upplupen kostnad är

semesterlöneskuld för anställda.

Ansvarsförbindelser

Med ansvarsförbindelser avses garantiåtaganden

och andra större framtida åtaganden som inte

redovisats som skuld i balansräkningen.

Skuldbokföring av ansvarsförbindelser skall dock

ske så snart det är sannolikt att ersättning

kommer att betalas ut och beloppet kan

fastställas med rimlig sannolikhet. Statens

ansvarsförbindelser utgörs främst av

kreditgarantier, t.ex. bostadskrediter och

bankstöd. Under ansvarsförbindelser ingick 1997

även en beräknad skuld för tjänstepensioner till

statligt anställd personal, pensionärer samt övrig

före detta anställd personal. Under 1998 har

skulden för statens tjänstepensioner

skuldbokförts och återfinns under avsättningar

för pensioner och liknande förpliktelser.

Ännu ej invärderade tillgångar

Under 1998 har Försvarsmakten värderat och

redovisat som tillgång krigsmateriel och

förbrukningsmateriel uppgående till 69 miljarder

kronor. Försvarets myndigheter har haft dispens

från invärdering av dessa tillgångar till och med

räkenskapsåret 1997. Fortfarande återstår dock

delar att invärdera. I balansräkningen redovisas

inte heller värdet av olika typer av

nationaltillgångar som t.ex. museisamlingar,

bibliotek och nationalparker, frånsett till ringa

belopp, se not 31 .

Principdiskussion om värdering av tillgångar

En svårighet med att redovisa tillgångar är att

värdera dessa. Värderingen i bokslutet baseras på

anskaffningsvärdet vilket innebär att hänsyn inte

tas till inflation, prisförändringar och

teknologisk utveckling. Svårigheten är att

värdera äldre tillgångar såsom exempelvis

infrastruktur, där investeringar skett under en

lång tid. Anskaffningsvärdet motsvarar knappast

den förmögenhet som tillgångarna representerar.

Kulturföremål är också svåra att värdera

eftersom det i praktiken oftast saknas kunskap

om anskaffningsvärdet. Värdet är förmodligen

heller inte relevant eftersom kulturföremål

snarare ökar än minskar i värde.

Av denna anledning finns det tillgångar som

inte omfattas av kravet att de skall redovisas i

balansräkningen. Detta gäller mark, byggnader

och fast egendom i övrigt som främst har ett

kulturhistoriskt värde samt museiföremål som

normalt inte omsätts på en marknad. Dessa

tillgångar får redovisas, men det finns inte något

generellt krav. Emellertid kan regeringen i ett

regleringsbrev begära att enskilda myndigheter

skall redovisa kulturföremål som tillgångar,

vilket i sådana fall innebär att de ingår i

balansräkningen.

Tabell 4.2 Konsoliderad balansräkning

Miljoner kronor

TILLGÅNGAR

Not

98-12-31

97-12-31

Omsättningstillgångar

Kassa, bank m.m.

12

4 946

3 271

Värdepapper och andelar

13

10 766

16 562

Kundfordringar

14

3 101

2 852

Övriga fordringar

15

17 374

15 511

Pågående arbeten

16

520

3 977

Varulager och förråd

17

1 632

9 096

Förskott till leverantörer

18

13 594

14 319

Fastigheter

19

44

48

Summa

omsättningstillgångar

51 977

65 636

Periodavgränsningsposter

20

41 175

45 598

Utlåning

21

119 269

109 125

Anläggningstillgångar

Finansiella tillgångar

Aktier och andelar i

dotter- och intresseföretag

22

130 545

121 460

Obligationer och andra

värdepapper

23

5 932

3 276

Andra långfristiga fordringar

24

6 912

2 179

Summa finansiella

tillgångar

143 389

126 915

Materiella tillgångar

Beredskapslager

25

71 625

2 371

Pågående nyanläggningar

26

25 148

11 728

Tekniska anläggningar,

maskiner

27

11 259

11 980

Övriga anläggningar,

transportmedel, inventarier

28

20 210

18 877

Byggnader

29

22 141

22 679

Förbättringsutgifter på

annans fastighet

30

1 100

681

Mark och annan fast

egendom

31

10 267

10 269

Statliga vägar

32

61 340

66 175

Järnvägsanläggningar

33

48 877

47 005

Summa materiella

tillgångar

271 967

191 765

Immateriella tillgångar

34

1 048

762

Summa

anläggningstillgångar

416 404

319 442

SUMMA TILLGÅNGAR

628 825

539 801

SKULDER OCH EGET KAPITAL

Not

98-12-31

97-12-31

Kortfristiga skulder

Leverantörsskulder

35

12 818

11 221

Depositioner

36

862

539

Övriga skulder

37

18 890

17 810

Förskott från kunder

38

570

3 139

Summa kortfristiga

skulder

33 140

32 709

Periodavgränsningsposter

39

106 631

108 552

Långfristiga skulder

Långfristiga skulder övrigt

Depositioner

40

72

842

Andra långfristiga skulder

41

29 231

22 579

Summa långfristiga

skulder övrigt

29 303

23 421

Statsskulden

42

Lån i Sverige

1 083 436

1 040 005

Lån utomlands

362 525

385 668

Summa statsskulden

1 445 961

1 425 673

Summa långfristiga

skulder

1 475 264

1 449 094

Summa skulder

1 615 035

1 590 355

Avsättningar

Avsättningar för pensioner

och liknande förpliktelser

43

116 149

4 830

Övriga avsättningar

44

51 929

35 207

Summa avsättningar

168 078

40 037

Nettoförmögenhet

 45

-1 154 288

-1 090 591

SUMMA SKULDER OCH EGET

KAPITAL

628 825

539 801

Ansvarsförbindelser

46

667 703

772 348

Kommentarer till balansräkningen

Statens totala tillgångar uppgår till 629 miljarder

kronor och statens totala skulder och

avsättningar till 1 783 miljarder kronor. Under

räkenskapsåret 1998 ökade de redovisade

tillgångarna med 89 miljarder kronor, skulderna

med 25 miljarder kronor och avsättningar ökade

totalt med 128 miljarder kronor. Statens

nettoförmögenhet minskade därmed med 64

miljarder kronor under 1998. Detta beror

huvudsakligen på att avsättningar för statens

tjänstepensioner gjorts för första gången 1998

med 111 miljarder kronor och att statsskulden

ökat med 20 miljarder kronor. Samtidigt har

dock tillgångarna ökat till stor del beroende på

att Försvarsmakten värderat och redovisat

beredskapslager med 69 miljarder kronor.

Omsättningstillgångar minskade med 14

miljarder kronor och uppgår till 52 miljarder

kronor. Av denna minskning är 7 miljarder

kronor hänförlig till en omklassificering av

materiel hos försvarsmyndigheterna som i år

redovisas som beredskapslager under

anläggningstillgångar. Materielet redovisades

1997 som varulager och förråd. Minskningen

förklaras också av att den fordran staten hade på

Securum AB och på Venantius AB på nästan 5

miljarder kronor har reglerats.

Periodavgränsningsposter på tillgångssidan

avser fordringar som motsvaras av intäkter och

kostnader som rätteligen hör till

redovisningsperioden. Dessa minskade med 4

miljarder kronor till 41 miljarder kronor.

Minskningen avser främst Riksgäldskontorets

upplupna ränteintäkter från skuldskötselåtgärder

och förutbetalda underkurser vid upplåning.

Posten utlåning utgörs av fordringar som

uppstår i utlåningsverksamhet hos myndigheter

som enligt sina instruktioner är ålagda att bedriva

sådan verksamhet. Utlåningen uppgår till 119

miljarder kronor, vilket är en ökning med 10

miljarder kronor. Centrala studiestödsnämnden

har ökat sin utlåning med 9 miljarder kronor till

114 miljarder kronor och Riksgäldskontoret har

ökat sin utlåning med 1 miljard kronor vilket

avser en ökning av investeringslån till Svensk-

Danska broförbindelsen.

Finansiella anläggningstillgångar uppgår till 143

miljarder kronor. Det är en ökning med 16

miljarder kronor jämfört med föregående år. Det

bokförda värdet på aktier och andelar i dotter-

och intresseföretag har ökat med 9 miljarder

kronor vilket är en följd av förändringen av

bolagens justerade egna kapital. Det är främst i

Vattenfall AB och Telia AB som en ökning, 5

miljarder kronor, av det justerade egna kapitalet

skett. Vidare har under året förvärv skett av

Premia Fond AB, Specialfastigheter AB och

resterande aktiepost (33 procent) i Apoteket AB

vilket ökat det bokförda värdet med 2 miljarder

kronor. Posten obligationer och andra

värdepapper har ökat med knappt 3 miljarder

kronor. Detta beror huvudsakligen på att Statens

järnvägar ökat sitt innehav av

nollkupongplaceringar som innehas i syftet att

finansiera betalningar som blir nödvändiga när

olika leasingkontrakt förfaller. Även långfristiga

fordringar har ökat vilket till huvuddelen

förklaras av att Exportkreditnämnden för första

gången redovisar utestående skadefordringar på

6 miljarder kronor.

Materiella anläggningstillgångar uppgår till 272

miljarder kronor. Jämfört med föregående år är

det en ökning med drygt 80 miljarder kronor

som huvudsakligen kan förklaras av att Försvars-

makten 1998 invärderat beredskapslager

uppgående till 69 miljarder kronor. Det bokförda

värdet av pågående väganläggningar ökade med

knappt 2 miljarder kronor. Värdet av de statliga

järnvägsanläggningarna har också ökat med

knappt 2 miljarder kronor till 49 miljarder

kronor och värdet av pågående

järnvägsanläggningar har ökat med ca 3 miljarder

kronor. Statens järnvägar redovisar finansiell

leasing av lok och vagnar till ett värde av knappt

8 miljarder kronor under anläggningstillgångar.

Motsvarande skuld redovisas under långfristiga

skulder.

Kortfristiga skulder uppgår till 33 miljarder

kronor och är i stort sett oförändrade jämfört

med föregående år.

Periodavgränsningsposter på skuldsidan som

avser förutbetalda intäkter, upplupna kostnader

och oförbrukade bidrag uppgår till 107 miljarder

kronor. Jämfört med förgående år är det en

minskning med 2 miljarder kronor. Minskningen

hänför sig delvis till Riksgäldskontorets

upplupna kostnader för räntor på statsskulden.

En annan orsak är att huvudansvaret för

utbetalningar av läkemedelsersättning har

övertagits av landstingen från

Riksförsäkringsverket.

Övriga långfristiga skulder uppgår till 29

miljarder kronor, vilket är en ökning med 6

miljarder kronor. Riksgäldskontorets

skuldbytesavtal ökade med 2 miljarder kronor.

Vägverkets skuld till de egna dotterbolagen

Stockholmsleder AB och Göteborgs trafikleder

AB ökade med 1 miljard kronor. Vidare har

Statens järnvägar ökat avsättningen för

nollkupongplaceringar med 2 miljarder kronor

vilka skall finansiera leasingkontrakt som

förfaller.

Statsskulden ökade med 20 miljarder kronor

till 1 446 miljarder kronor. I statens

balansräkning är Riksförsäkringsverkets innehav

av statsobligationer som hör till verkets

fondförvaltning, Svenska Kraftnäts innehav och

Riksgäldskontorets uppköpta premieobligationer

på sammanlagt 3 miljarder kronor eliminerade,

vilket förklarar skillnaden mot

Riksgäldskontorets redovisade statsskuld på 1

449 miljarder kronor.

Ansvarsförbindelser

Staten har åtaganden i form av kreditgarantier

som redovisas inom linjen i balansräkningen på

sammanlagt 668 miljarder kronor. I not 46 och

kapitel 7 redogörs närmare för de statliga

garantierna.

4.3 Finansieringsanalys

Finansieringsanalysen visar statens in- och

utbetalningar fördelade på drift, investeringar,

finansiella aktiviteter och upplåning. Av analysen

framgår hur drift, investeringar och finansiella

aktiviteter har finansierats samt hur statens

upplåning har förändrats under

redovisningsperioden.

Uppgifterna avseende finansieringsanalysen

har hämtats från de konsoliderade resultat- och

balansräkningarna. Information om investeringar

har hämtats från myndigheternas

finansieringsanalyser. För affärsverken har

information hämtats i särskild ordning. Inom

staten används den s.k. indirekta metoden för att

sammanställa finansieringsanalysen. Den innebär

att utgångspunkten i analysen är intäkter och

kostnader från resultaträkningen. Intäkter och

kostnader som inte har medfört några

betalningsströmmar har eliminerats. För att få

fram betalningar har även hänsyn tagits till

förändringar av fordringar och skulder.

Tabell 4.3 Finansieringsanalys

Miljoner kronor

Not

1998

1997

Statens verksamhet

Intäkter av skatter m.m.

743 863

676 240

Intäkter av avgifter och andra

ersättningar

43 071

49 825

Intäkter av bidrag

48 264

37 747

Summa intäkter

835 198

763 812

Transfereringar och bidrag

-572 560

-550 064

Kostnader för statens

förvaltning

-130 583

-139 086

Summa kostnader exklusive

avskrivningar

-703 143

-689 150

Justeringar till betalningar

47

2 451

34 854

Saldo statens verksamhet

134 506

109 516

Investeringar

48

Finansiella investeringar

-1 671

-1 057

Materiella investeringar

-23 346

-21 731

Immateriella investeringar

-443

-211

Summa investeringar

-25 460

-22 999

Finansiella aktiviteter

Finansiellt netto för statens

upplåning, justerat för

valutakursförändringar,

utdelningar och resultatandelar

-105 276

-89 406

Justeringar till betalningar

49

1 749

-1 993

Summa finansiella aktiviteter

-103 527

-91 399

Totalt

5 519

-4 882

Statens upplåning

Förändring av statsskulden

20 289

17 964

Förändring av övrig upplåning

-78

-7

Orealiserade

valutakursförändringar

-25 730

-13 075

Saldo statens nettoupplåning

-5 519

4 882

Kommentarer till Finansieringsanalysen

Finansieringsanalysen för staten framställs

utifrån en begränsad tillgång till bakomliggande

redovisningsdata. Analyser av förändringar

avseende exempelvis anläggningstillgångar

försvåras därmed. Det medför att det för

närvarande inte är möjligt att särredovisa vissa

poster i finansieringsanalysen, t.ex. försäljningar

av anläggningstillgångar.

Statens verksamhet

Kassaflödet i statens verksamhet uppgick 1998

till 134,5 miljarder kronor, vilket är en ökning

från föregående år med 25 miljarder kronor. Att

nettobetalningarna i statens verksamhet har

förbättrats beror till stor del på ökade

skatteinbetalningar.

Kostnaderna för statens förvaltning har i

finansieringsanalysen justerats för avskrivningar

m.m. Justeringar till betalningar innehåller

följande poster:

Tabell 4.4 Justeringar till betalningar

Miljoner kronor

1998

Förändring kassa, bank m.m.

- 1 675

Förändring övriga omsättningstillgångar

7 548

Förändring utlåning

-10 144

Förändring finansiella anläggningstillgångar

-1 314

Förändring kortfristiga skulder

1 697

Förändring långfristiga skulder

6 339

Summa justeringar

2 451

Kassa, bank m.m. ökade under 1998 med 1,7

miljarder kronor vilket ökade statens upplåning.

Ökningen berodde främst på att likvida medel

hade ökat hos Riksskatteverket som en följd av

att dagssaldon från uppbördsinbetalningar till

skattemyndigheternas bankkonton numera förs

över till Statsverkets checkräkning med en dags

fördröjning.

Övriga omsättningstillgångar minskade med

7,5 miljarder kronor vilket medförde ett positivt

kassaflöde. En av anledningarna till förändringen

var att statens fordran på Securum AB med 4,8

miljarder kronor minskade då denna inbetalades

under 1998.

Utlåningen ökade under 1998 med 10,1

miljarder kronor vilket fick en negativ inverkan

på likviditeten. Nedan specificeras nyutlåning

och amorteringar avseende några av de

myndigheter som bedriver utlåning.

Tabell 4.5 Nyutlåning 1997 och 1998

Miljoner kronor

1998

1997

CSN

- 11 275

- 10 744

Riksgäldskontoret

- 1 300

- 400

NUTEK

-129

-189

Tabell 4.6 Amorteringar 1997 och 1998

Miljoner kronor

1998

1997

CSN

3 268

3 178

Kammarkollegiet

189

501

NUTEK

64

106

Riksgäldskontoret

0

12 325

Av tabellen framgår att CSN i likhet med

föregående år svarade för den största

nyutlåningen med 11,3 miljarder kronor.

Amorteringarna av lånen uppgick till 3,3

miljarder kronor. Riksgäldskontorets nyutlåning

under 1998 med 1,3 miljarder kronor avser lån

till Svensk-Danska Broförbindelsen AB.

Finansiella anläggningstillgångar ökade med

1,3 miljarder kronor vilket fick en negativ

inverkan på kassaflödet. En orsak till ökningen

var att Statens järnvägar ökade sitt innehav av

nollkupongplaceringar.

Kortfristiga och långfristiga skulder ökade

med 1,7 miljarder kronor respektive 6,3 miljarder

kronor vilket fick en positiv inverkan på

kassaflödet. Ökningen av de långfristiga

skulderna är i huvudsak hänförbara till att

Vägverkets skuld till Stockholmsleder AB och

Göteborgs trafikleder AB har ökat samt att

Statens järnvägars skulder som är hänförbara till

leasing har ökat.

Investeringar

Statens totala investeringar under 1998 uppgick

till 25,5 miljarder kronor, vilket är en ökning

med 2,5 miljarder kronor från föregående år.

Ökningen kan till stor del förklaras av att

väginvesteringar och investeringar i aktier har

ökat med 1,8 respektive 0,5 miljarder kronor från

föregående år.

De finansiella investeringarna var 1,7 miljarder

kronor varav 1,6 miljarder kronor är hänförliga

till Regeringskansliets köp av aktier i Apoteket

AB och OM-gruppen AB (1,1 respektive 0,5

miljarder kronor). De materiella investeringarna

uppgick till 23,3 miljarder kronor. Vägverket och

Banverket redovisade de största investeringarna

på 7,5 respektive 7 miljarder kronor.

Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till

0,4 miljarder kronor varav 0,2 miljarder kronor

är hänförliga till Riksförsäkringsverkets

utveckling av ett nytt pensionssystem. Av not 48

framgår beloppen av finansiella och materiella

investeringar för de myndigheter som redovisat

de största investeringsbeloppen.

Finansiella aktiviteter

Nettobetalningar från finansiella aktiviteter

under 1998 uppgick till -103,5 miljarder kronor,

vilket innebär ökade nettoutbetalningar med 12,1

miljarder kronor. Att nettoutbetalningarna

ökade berodde till stor del på

skuldskötselåtgärder av statsskulden.

Från resultaträkningen har finansiella poster

som inte påverkar betalningar eliminerats, t.ex.

resultatandelar från dotter- och intresseföretag

uppgående till 14,9 miljarder kronor. Dessutom

har orealiserade valutakursförluster på 29,5

miljarder kronor eliminerats varav 25,7 miljarder

kronor är hänförliga till statens upplåning. Dessa

har i huvudsak uppkommit vid omvärdering av

upplåning och kreditgivning i utländsk valuta.

Finansiella poster som inte utgör intäkter och

kostnader, t.ex. utdelningar, har tillkommit.

Utdelningar från statliga bolag som redovisas i

avsnittet finansiella aktiviteter uppgick till 7,5

miljarder kronor. Därutöver har Civitas AB gjort

en utdelning med 1,2 miljarder kronor i form av

aktierna i bolaget Specialfastigheter AB, vilket

inte medfört någon betalning. Utdelningar på 1,3

miljarder kronor från Nordbanken m.fl.

redovisas i avsnittet statens verksamhet i

finansieringsanalysen. De största utdelningarna

redovisas nedan.

Tabell 4.7 Utdelningar från statliga bolag

Miljoner kronor

1998

Civitas AB

1 509

(inkl. Specialfastigheter AB)

Vattenfall AB

1 500

Apoteket AB

1 500

Telia AB

1 210

I bilaga 1,4 finns information om utdelningar

m.m. från statliga bolag.

Statens upplåning

Statens nettoupplåning visar förändringen av

statens hela upplåning. Förutom

Riksgäldskontoret har endast ett fåtal

myndigheter möjlighet att ta upp lån på

marknaden. Förändringen av nettoupplåningen

justeras för orealiserade kursförluster/vinster i

utländsk valuta. Den myndighet som förutom

Riksgäldskontoret hade den största upplåningen

1998 var Statens järnvägar (1,1 miljarder kronor).

Statens nettoupplåning under 1998 var -5,5

miljarder kronor. Under året ökade statsskulden

med 20,3 miljarder kronor. För att komma fram

till statens nettoupplåning i slutraden har

justeringar gjorts för förändring av övrig

upplåning och för orealiserade

valutakursförändringar med -25,7 miljarder

kronor.

Tabell 4.8 Förklaring av sambandet mellan statens

nettoupplåning och Riksgäldskontorets redovisade

lånebehov

Miljarder kronor

1998

1997

Förändring av statsskulden

20,3

18,0

Förändring av övrig upplåning

0,0

0,0

Orealiserade valutakursförändringar

-25,7

-13,1

Statens nettoupplåning

-5,5

4,9

Justeringar för poster som inte är

likvida men som påverkar

statsskulden

-2,9

1,0

Förändring av övrig upplåning

0,0

0,0

Förändring av interna innehav av

statsskuldspapper

-1,3

0,3

Riksgäldskontorets lånebehov

-9,7

6,2

Skillnaden mellan statens nettoupplåning och

Riksgäldskontorets redovisade lånebehov består

huvudsakligen av tre komponenter:

 Justeringar för poster som inte är likvida men

som påverkar statsskulden

 Förändring av upplåning som sker utanför

Riksgäldskontoret

 Förändring av interna innehav av statsskulds-

papper

Statens nettoupplåning beräknas enligt

bokföringsmässiga grunder medan det av

Riksgäldskontoret redovisade lånebehovet är

kassamässigt. Det innebär att skulder och

fordringar som uppkommer i slutet av året men

som betalas efterföljande år påverkar statens

upplåning men inte det av Riksgäldskontoret

redovisade lånebehovet eftersom detta är

kassamässigt. Vid årsskiftet var

nettoförändringen av utestående fordringar och

skulder som påverkar statsskulden i

årsredovisningen men inte lånebehovet -2,9

miljarder kronor.

Några myndigheter har möjlighet att låna

medel på marknaden, dvs. utanför

Riksgäldskontoret. Förändringen av sådan övrig

upplåning uppgick till några miljoner kronor

både för 1998 och för 1997.

Statsskulden redovisas i balansräkningen med

ett belopp som är 2,9 miljarder kronor lägre än

den statsskuld som redovisas hos

Riksgäldskontoret. Skillnaden beror på att

interna innehav av statspapper, t.ex.

Riksförsäkringsverkets innehav av

statsskuldväxlar, har eliminerats i

årsredovisningen. Förändringen av interna

innehav under 1998 var -1,3 miljarder kronor.

Det är i huvudsak Riksförsäkringsverket som har

minskat sitt innehav av statspapper i samband

med att vissa fonder avvecklats.

5

Statsbudgetens utfall

1998

5 Statsbudgetens utfall 1998

5.1 Inledning

I 1999 års ekonomiska vårproposition redovisade

regeringen statsbudgetens preliminära utfall för

1998. I detta kapitel redovisar regeringen

statsbudgetens slutliga utfall för 1998. I avsnitt

5.1 görs en aggregerad redovisning av utfallet för

statsbudgetens saldo. Utfallet för statsbudgetens

inkomster redovisas i avsnitt 5.2. medan utfallet

för statsbudgetens utgifter presenteras i avsnitt

5.3 I bilagorna 3 och 4 redovisas det slutliga

utfallet för samtliga inkomsttitlar respektive

anslag på statsbudgeten.

5.2 Statsbudgetens saldo

Statsbudgetens saldo är sedan 1997 detsamma

som statens lånebehov (med motsatt tecken). Ett

positivt saldo innebär att staten amorterar på

statsskulden.

I tabell 5.1 redovisas det slutliga utfallet för

statsbudgeten och en jämförelse görs med

anvisade belopp i statsbudgeten samt med totalt

anvisade medel, (dvs. statsbudget samt

tilläggsbudget). Budgetsaldot uppgick år 1998 till

9,7 miljarder kronor. I statsbudgeten för 1998

beräknades budgetsaldot till -14,9 miljarder

kronor. Utfallet blev därmed 24,6 miljarder

kronor bättre än beräknat i statsbudgeten.

Jämfört med utfallet 1997 har statsbudgetens

saldo förbättrats med 15,9 miljarder kronor.

Statsbudgetens inkomster beräknades i

statsbudgeten till 676,1 miljarder kronor.

Utfallet blev 706,3 miljarder kronor, vilket är

30,2 miljarder kronor högre än beräknat.

Ökningen förklaras främst av högre

skatteinkomster.

Utfallet för statsbudgetens utgifter blev

696,7 miljarder kronor. Det är 5,7 miljarder

kronor högre än budgeterat. Det högre utfallet

förklaras bl.a. av högre utgifter för

statsskuldsräntor och högre statsbidrag till

kommuner och landsting. Under budgetåret

1998 tillfördes på tilläggsbudget 1,8 miljarder

kronor. Utfallet översteg därmed totalt anvisade

medel med 3,9 miljarder kronor.

Tabell 5.1 Statsbudgetens utfall år 1998

Miljarder kronor

Differens mot

Stats-

budgeten

Tilläggs

budget

Totalt

an-

visat

Utfall

Stats

bud-

get

Tot

anv.

Inkomster

676,1

0,0

676,1

706,3

30,2

30,2

Utgifter:

691,01

1,8

692,71

696,7

5,7

3,9

 Utgifts

omr.

1-27

692,81

1,8

694,61

699,1

6,3

4,5

 RGK:s

nettout

låning

m.m.2

-1,8

0,0

-1,8

-2,4

-0,6

-0,6

Budget

saldo

-14,9

9,7

24,6

1 Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med 5 miljarder kronor.

2 RGK= Riksgäldskontoret, inkl. posten Kassamässig korrigering

I diagram 5.1 redovisas statens lånebehov för

åren 1989-1998. Lånebehovet har förändrats

dramatiskt under perioden. Under 1990-talets

första år var staten tvungen att låna stora belopp.

Störst var lånebehovet 1993 då det uppgick till

totalt 241,7 miljarder kronor. Därefter har det

skett en kraftig minskning av lånebehovet och

1998 uppgick lånebehovet till minus 9,7 miljarder

kronor. Som framgår av diagrammet är det nio år

sedan staten senast kunde amortera på

statsskulden.

Diagram 5.1 Statens lånebehov 1989-1998

Miljarder kronor

Statsbudgetens saldo påverkas av tillfälliga eller

engångsvisa händelser. Det finns ingen entydig

metod som definierar vilka transaktioner som

skall räknas som engångsvisa. I tabell 5.2

redovisas för åren 1997 till 1998 bl.a. två större

extraordinära poster och deras effekter på

statsbudgetens saldo åskådliggörs.

Redovisningen omfattar inkomster till följd av

försäljning av statliga bolag m.m. och

inbetalningar av premiepensionsmedel till

Riksgäldskontoret.

Som framgår av tabellen försämras

statsbudgetens saldo rensat för större

engångseffekter med 24,9 miljarder kronor och

beräknas till

 15,2 miljarder kronor för 1998. Därav uppgår

posten försäljning av statliga bolag m.m. till

11,2 miljarder kronor. Den största delen av detta

belopp, 8 miljarder kronor, härrör från inleverans

av Delpensionsfondens behållning. Slutligen

justeras statsbudgetens saldo med 13,7 miljarder

kronor för inbetalningar avseende

premiepensionsmedel. År 2000 kommer

premiepensionsmedel för åren 1995 1998 att

utbetalas till Premiepensionsmyndigheten.

Tabell 5.2 Statsbudgetens saldo justerat för större

engångseffekter

Miljarder kronor

1997

1998

Statsbudgetens saldo

-6,2

9,7

Större engångseffekter

50,21

24,9

 Försäljning av statliga bolag m.m.

15,6

11,2

 Premiepensionsmedel, inbetalningar

12,1

13,7

Statsbudgetens saldo

(justerat för större engångseffekter)

-56,4

-15,2

1 Innehåller även posterna Venantius 6 mdkr, Securum 6,3 mdkr och en diversepost

 på

10,2 mdkr.

I 1997 års ekonomiska vårproposition föreslog

regeringen att riksdagen skulle bemyndiga

regeringen att tillämpa särskilda

avräkningsgrunder för vissa typer av anslag och

inkomsttitlar. Finansutskottet tillstyrkte

regeringens förslag i sitt betänkande

1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284 och föreslog

att riksdagen skulle godkänna dessa redan

etablerade avräkningsförfaranden m.m.

Utskottet utgick samtidigt från att regeringen i

ett sammanhang kommer att redovisa vilka

anslag som under år 1997 blivit föremål för

särskilt avräkningsförfarande enligt riksdagens

bemyndigande. I bilaga 2 redovisar regeringen de

anslag som under 1997 och 1998 blivit föremål

för särskilt avräkningsförfarande enligt

riksdagens bemyndigande.

5.3 Statsbudgetens inkomster

Inkomsterna på statsbudgeten uppgick år 1998

till 706 miljarder kronor, vilket är 30 miljarder

kronor högre än vad som beräknades till

budgetpropositionen för 1998. Utfallet för

inkomsttypen Skatter m.m. blev 640 miljarder

kronor, vilket är knappt 38 miljarder kronor eller

5,8 procent högre än beräknat. Som jämförelse

kan nämnas att avvikelsen för budgetåret 1997

uppgick till 9 miljarder kronor eller 1,6 procent.

De högre skatteinkomsterna 1998 förklaras i

huvudsak av en underskattning av löner,

företagsvinster och realisationsvinster samt

förändrade betalningsflöden till följd av det nya

uppbördssystemet. Uppskattningsvis förklarar

löner 9 miljarder kronor, bolagsskatter 10

miljarder kronor, realisationsvinster 14 miljarder

kronor och det nya uppbördssystemet cirka 5

miljarder kronor. Övriga inkomster uppgick till

67 miljarder kronor, vilket är 7 miljarder kronor

eller 10,5 procent lägre än beräknat. Avvikelsen

förklaras till största delen av lägre

aktieutdelningar och lägre inkomster av försåld

egendom.

5.3.1 Skatter m.m.

Ekonomisk utveckling

Bedömningar av den ekonomiska utvecklingen

är av central betydelse vid beräkningar av

skatteinkomsternas utveckling. I tabell 5.3

redovisas några av de förutsättningar som låg till

grund för beräkningen till statsbudgeten 1998

(SB98). I tabellen visas även de förutsättningar

som använts i beräkningarna till 1998 års

ekonomiska vårproposition (VP98),

budgetpropositionen för 1999 (BP99),

konvergensuppföljningen i december 1998

(KVB) samt 1999 års ekonomiska vårproposition

(VP99).

Tabell 5.3 Förutsättningar vid olika prognostillfällen och

avvikelser jämfört med 1999 års ekonomiska vårproposition

SB98

VP98

BP99

KVB

VP99

Timlön %

Avvikelse

3,5

0,1

3,1

0,5

3,3

0,3

3,3

0,3

3,6

Antal

arbetade

tim. %

Avvikelse

1,0

0,3

1,0

0,3

1,1

0,2

1,3

0,0

1,3

Utbetald

lön, %

Avvikelse

4,5

2,1

3,9

2,7

4,5

2,1

5,5

1,1

6,6

Utbetald

lön, mdkr

Avvikelse

794

12

786

20

791

15

799

7

806

Privat

konsumt.

löpande

priser,%

Avvikelse

4,7

-1,6

3,6

-0,5

3,5

-0,4

3,4

-0,3

3,1

Privat

konsumt.

löp.

priser,md

kr

Avvikelse

968

-16

956

-4

956

-4

954

-2

952

Jämfört med beräkningen till statsbudgeten för

1998 blev det preliminära utfallet vad avser

utbetalda löner 12 miljarder kronor högre.

Utfallet bygger på arbetsgivarnas deklarationer

till skattemyndigheterna. Utifrån utbetald

lönesumma och antalet arbetade timmar kan

timlönen beräknas till cirka 5,5 procent, vilket

kan jämföras med cirka 3,6 procent enligt

förtjänststatistiken. Det är inte ovanligt att olika

källor ger olika resultat, men skillnaden 1998 är

ovanligt stor. Möjligen kan skillnaden förklaras

av att uppbördsystemet lades om vid årsskiftet

1997/98. Klarhet i denna fråga kan fås när

kontrolluppgifterna för 1998 sammanställts.

Avvikelsen i den privata konsumtionen uppgick

till 16 miljarder kronor jämfört med

beräkningen till statsbudgeten 1998.

Övriga påverkande faktorer

Utöver ekonomiska förutsättningar och

bedömningar om betalningsflöden, dvs. när i

tiden skatterna betalas in till staten, påverkas

avvikelsen även av institutionella faktorer som

övergången till nytt uppbördssystem samt regel-

och redovisningsändringar.

Statsbudgeten för 1998 fastställdes i enlighet

med det gamla uppbördssystemet. Uppbördsåret

1998 infördes skattekontot, vilket framför allt

påverkar redovisningen av de enskilda

inkomsttitlarna. I det tidigare uppbördssystemet

redovisades inbetalda skatter på respektive

inkomsttitel, medan det i nuvarande system är

deklarerade skatter som redovisas på

inkomsttitlarna. Över- eller underbetalningar av

skatt redovisas under en särskild

inkomsthuvudgrupp Betalningsdifferenser.

Bland regeländringar kan nämnas att

riksdagen under våren 1998 beslutade att sänka

fastighetsskatten från 1,7 till 1,5 procent av

taxeringsvärdet. Bruttoeffekten av denna

sänkning avseende inkomståret 1998 uppgick till

2,6 miljarder kronor. Den kassamässiga effekten

är svårare att uppskatta eftersom det inte är känt

i vilken grad sänkningen, via ändrade

jämkningar, påverkat inbetalningarna av

preliminärskatter.

Även tidigare beslutade regeländringar kan

påverka utfallet i den mån bedömningen i

propositionen avviker från utfallet. Inkomståret

1997 infördes t.ex. lättnad i ägarbeskattningen i

små och medelstora företag (prop. 1996/97:45).

Den direkta kostnaden beräknades till ca 2,5

miljarder kronor. Utifrån taxeringsutfallet 1998,

avseende inkomståret 1997, kan skattebortfallet

för lättnaden uppskattas till 1,3 miljarder kronor.

Det lägre beloppet kan förklaras av en

felskattning eller av att de skattskyldiga valt att

spara en del av lättnadsbeloppet för framtida

utnyttjande. Det lägre skattebortfallet påverkar

även inkomstskatterna 1998, dock med ett lägre

belopp, eftersom utnyttjandegraden successivt

antas öka.

Under budgetåret har ändringar gjorts i

riksredovisningen vad gäller omföringar av

skatter mellan olika inkomsttitlar. Tidigare

omfördes mervärdesskatt, som debiteras fysiska

och juridiska personer i samband med

inkomsttaxeringen, andra året efter inkomståret.

Från och med budgetåret 1998 omförs

mervärdesskatt året efter inkomståret, vilket

innebär att två omföringar, avseende

inkomståren 1996 och 1997, gjordes under 1998.

Periodiserade skatter - offentlig sektor

Prognosen av statsbudgetens inkomster görs i

två steg. I ett första steg görs en prognos över

skatteintäkterna avseende de inkomstår som

omfattas av prognosperioden, en s.k.

periodiserad prognos. Därefter görs en prognos

över betalningsflöden, dvs. när i tiden skatterna

beräknas betalas in till staten. Denna

kassamässiga prognos är framför allt beroende av

de skattskyldigas beteenden när det gäller

jämkningar, fyllnadsinbetalningar m.m.

Inkomsterna på statsbudgeten 1998 är

beroende av skatteintäkterna för åren 1996 t.o.m.

1998. Inkomståret 1996 påverkar dels genom att

preliminärskatten för bolag och egenföretagare

baseras på den slutliga skatten två år tillbaka, dels

via de kvarskatter som fastställs i samband med

taxeringen 1997. Inkomståret 1997 påverkar

genom fyllnadsinbetalningar av preliminär skatt

och avser framför allt juridiska personers

inkomstskatt samt skatt på kapitalinkomster för

fysiska personer.

I diagram 5.2 visas skillnaden mellan utfall,

avseende inkomståren 1997 och 1998, och

prognoser vid tidigare beräkningar. Skatt på

arbetsinkomster och skatt på kapital avseende

inkomståret 1998 är fortfarande prognoser,

eftersom de fastställs i samband med taxeringen

1999. I diagrammet är skatterna grupperade efter

skatt på arbetsinkomster, skatt på kapital,

mervärdesskatt och övriga skatter. I skatt

på arbetsinkomster ingår statlig och kommunal

inkomstskatt på förvärvsinkomster och

socialavgifter. Skatt på kapital omfattar fysiska

personers kapitalskatter, juridiska personers

inkomstskatt samt egendomsskatter, dvs.

fastighets- och förmögenhetsskatt, stämpelskatt,

arvs- och gåvoskatt. I gruppen övriga skatter

ingår energiskatter, skatt på alkohol och tobak

m.fl.

Skatt på arbetsinkomster dominerar och

omfattar cirka 65 procent av samtliga skatter.

Mervärdesskatten utgör cirka 16 procent, skatt

på kapital 10 11 procent och övriga skatter utgör

8 9 procent. Den stora andelen skatt på arbets-

inkomster innebär att även små förändringar av

timlön och sysselsättning får relativt stora

effekter på prognosen. En förändring av

lönesumman med en procent påverkar

skatteintäkterna med 4 5 miljarder kronor.

Diagram 5.2 Offentliga sektorns skatter 1997 och 1998.

Avvikelser jämfört med utfall (1997) och prognos (1998)

fördelat efter skatteslag

Miljarder kronor

Jämfört med beräkningen till statsbudgeten

uppgick avvikelsen för de totala skatterna

avseende inkomståret 1997 till 26 miljarder

kronor eller 2,6 procent. Utfallet för skatt på

arbetsinkomster blev cirka 5 miljarder kronor

högre än prognosen till statsbudgeten.

Avvikelsen förklaras av ett för lågt antagande om

lönesumman och en underskattning av särskild

löneskatt. Utfallet för kapitalskatterna blev cirka

20 miljarder kronor högre än beräknat. Av

avvikelsen beror 9 miljarder kronor på

realisationsvinster, 6 miljarder kronor på

bolagsskatt och 5 miljarder kronor på övriga

kapitalinkomster. Som framgår av diagrammet

blev avvikelsen för inkomståret 1997 väsentligt

lägre från och med budgetpropositionen för

1999. Inför denna beräkning fanns ett

preliminärt taxeringsutfall avseende inkomståret

1997 att tillgå. Det preliminära utfallet ger en

indikation om felet i skattningarna av fysiska

personers kapitalskatter och bolagens

inkomstskatter.

Avvikelsen för de totala skatterna avseende

inkomståret 1998 beräknas i 1999 års

ekonomiska vårproposition till 29 miljarder

kronor eller 2,8 procent. Skatt på

arbetsinkomster beräknas bli 14 miljarder kronor

högre än i beräkningen till statsbudgeten.

Kapitalskatterna avseende inkomståret 1998

beräknas bli 15 miljarder kronor högre.

Avvikelsen för kapitalskatterna förklaras av skatt

på realisationsvinster om 8 miljarder kronor och

bolagsskatter om 7 miljarder kronor. Resterande

avvikelse förklaras av övriga kapitalskatter och

sänkt fastighetsskatt. Avvikelsen för

mervärdesskatt 1998 förklaras främst av den

tidigare nämnda ändringen av riksredovisningen.

Övriga skatter blev 7 miljarder kronor lägre.

Fördelningen av de periodiserade skatterna

mellan olika sektorer är tämligen konstant över

tiden. Statens andel uppgår till 59 procent,

kommunernas andel till 30 procent medan

pensionssystemets andel uppgår till 11 procent. I

diagram 5.3 redovisas avvikelserna fördelat på

olika sektorer.

Diagram 5.3 Offentliga sektorns skatter 1997 och 1998.

Avvikelser jämfört med utfall (1997) och prognos (1998)

fördelat efter sektorer

Miljarder kronor

Avvikelserna för kommunsektorn och

pensionssystemet förklaras huvudsakligen av

förändringar i lönesumman, medan

felskattningar av kapitalskatten förklarar en stor

del av avvikelsen för den statliga sektorn.

Skatteinkomster på statsbudgeten

Avvikelsen gentemot statsbudgeten uppgick till

38 miljarder kronor. I diagram 5.4 redovisas

avvikelserna dels mot statsbudgeten, dels

mot övriga prognoser. En del av avvikelsen

förklaras av att utbetalningarna av

kommunalskattemedel till kommunerna

fastställs i början av budgetåret och inte ändras

när lönesumman revideras. Högre

preliminärskatter via högre kommunalskatter

kommer därför att tillgodoräknas statsbudgeten

innevarande år, medan slutregleringen påverkar

statsbudgeten negativt två år senare. I

diagrammet har staplarna benämnda BudgetK

korrigerats för slutregleringen av

kommunalskattemedel. Exklusive

kommunalskatter uppgår avvikelsen till 33

miljarder kronor. Som jämförelse redovisas i

diagrammet även avvikelserna för de

periodiserade skatterna för den statliga sektorn .

Diagram 5.4 Statsbudgetens skatteinkomster 1998 vid

olika prognostillfällen. Avvikelser jämfört med utfall

Miljarder kronor

1111 Fysiska personers inkomstskatt

Miljarder kronor

Utfall 1997

SB 1998

Utfall 1998

Avvikelse

Titeln

41,8

34,1

39,8

5,7

Utfallet på titeln blev 5,7 miljarder kronor högre

än i beräkningen till statsbudgeten. Med hänsyn

tagen till de betalningar som redovisas på

inkomsthuvudgruppen Betalningsdifferenser kan

dock avvikelsen uppskattas till knappt 15

miljarder kronor.

Avvikelsen mellan statsbudgeten och utfallet

förklaras av förändringar i den periodiserade

prognosen avseende inkomståren 1996 t.o.m.

1998. Den slutliga skatten avseende inkomståret

1996 blev 0,3 miljarder kronor högre än

den prognos som gjordes till statsbudgeten. I

tabell 5.4 visas avvikelsen mellan prognosen,

avseende inkomståren 1997 och 1998, till

statsbudgeten och taxeringsutfallet respektive

prognosen i 1999 års ekonomiska

vårproposition. Utfallet avseende inkomståret

1997 blev 14 miljarder kronor högre än

prognosen till statsbudgeten. Prognosen

avseende inkomståret 1998 är 17 miljarder

kronor högre än beräkningen till statsbudgeten.

Tabell 5.4 Fysiska personers inkomstskatt - periodiserat

Miljarder kronor

Utfall

1997

Avvikelse

Prognos

1998

Avvikelse

Kommunalskatt

293

1

307

4

Statlig skatt

29

1

33

2

Skatt på kapital

11

12

13

11

 varav skatt

26

11

26

9

 varav skattereduktion

-15

1

-14

1

Övrigt

1

0

1

0

Periodiserat - fysiska

pers.

335

14

353

17

Omförda skatter

73

2

82

1

Totalt

408

16

435

18

Avvikelsen 1997 förklaras till största delen av

skatt på kapitalinkomster och då främst

realisationsvinster. Realisationsvinsterna

förklarar även en stor del av avvikelsen avseende

inkomståret 1998, men även en underskattning

av de utbetalda lönerna bidrar till avvikelsen.

Diagram 5.5 Realisationsvinster 1980-1998

Miljarder kronor

Av diagram 5.5 framgår att de beskattningsbara

realisationsvinsterna har uppvisat mycket

kraftiga svängningar under 1990-talet.

Kapitalvinster är svåra att prognostisera då

kapitaltillgångars värden uppvisar hög

variabilitet. Realisationsvinster är än mer svåra att

prognostisera eftersom de påverkas av individers

köp- och säljbeslut. Dessa beslut beror bland

annat på kostnaden för transaktionen och de kan

mycket enkelt flyttas från ett år till ett annat om

det bedöms som förmånligt. En möjlig

förklaring till de mycket kraftiga ökningarna av

realisationsvinsterna åren 1991, 1994 och 1996 är

ändrade skatteregler. År 1991 genomfördes

skattereformen, år 1994 var reavinstskatten

tillfälligt sänkt till 12,5 procent och 1996 var det

sista året som allemansfonder beskattades

förmånligare än andra typer av

aktieinnehav. Det mycket höga utfallet 1997

beror sannolikt på kapitalmarknadernas starka

utveckling. Denna utveckling fortsatte under

1998 och förväntas leda till realisationsvinster på

drygt 60 miljarder kronor inkomståret 1998.

I tabell 5.5 visas utfallet för titelns inkomster

och utgifter samt avvikelsen mot beräkningen till

statsbudgeten. De kassamässiga flödena går inte

att härleda till en specifik skatt. Preliminärskatt

betalas på löner och på en stor del av

ränteinkomster och utdelningar.

Preliminärskatten påverkas även av jämkningar

för fastighetsskatt och ränteutgifter. Däremot

antas ingen jämkning ske för förmögenhetsskatt

och skatt på realisationsvinster, utan dessa antas i

allmänhet betalas in som fyllnadsinbetalningar

eller kvarskatt. De högre preliminärskatterna kan

till stor del förklaras av tidigare nämnda

löneökningar. Avvikelsen vad avser

fyllnadsinbetalningar antas främst bero på högre

reavinster 1997. Den högre reavinsten 1998

påverkar däremot inte titeln Fysiska personers

inkomstskatt, eftersom fyllnadsinbetalningar av

preliminär skatt från och med 1998 redovisas på

inkomsthuvudgruppen Betalningsdifferenser.

Minskningen av debiterad F-skatt beror på att

egenföretagarna jämkade mer än väntat, trots att

den slutliga skatten för 1998 beräknas bli något

högre än vad som prognostiserades till

statsbudgeten.

Tabell 5.5 Inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt

Miljarder kronor

Titeln

Statsbudget

Utfall

Avvikelse

Preliminär A-skatt

395,9

392,5

-3,4

Prel. F- prognos och budgetering,

koncernredovisning, betalningssystem,

informations- och analysverktyg samt

arbetsflödes- och dokumenthanteringssystem.

I delprojektet prognos och budgetering, har bl.a.

behandlats ett stort antal principiella

frågeställningar som har att göra med den

ekonomiska styrningen i staten. Arbetet har

resulterat i åtta arbetsrapporter med inriktning

på olika centrala frågeställningar inom området.

Inom ramen för delprojektet har Statskontoret

haft i uppdrag att utveckla en

informationsmodell för resultatstyrning genom

att i pilotprojekt tillsammans med

Justitiedepartementet och Socialdepartementet ta

fram förslag till mål och målstrukturer inom

utgiftsområde 4 Rättsväsendet och

utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för

familjer och barn.

Delprojektet koncernredovisning behandlar

frågor som har att göra med myndigheternas in-

rapportering av utfallsinformation till statsredo-

visningen och bearbetningen av denna informa-

tion till utfallsrapporter, årsredovisning för

staten m.m. Inom ramen för delprojektet har

även genomförts en analys av behovet av kon-

cerninformation inom Regeringskansliet, stabs-

myndigheterna och riksdagen samt en

inventering av koncernredovisningssystem som

tillhandahålls av olika leverantörer.

Det delprojekt som behandlar statens

betalningssystem har under 1998 fokuserat på

frågan om koncernkonto och

betalningsförmedling. Regeringen har i 1999 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100)

berört frågan i anslutning till ett förslag om

ändrad verksamhetsinriktning för Postgirot

Bank AB. Regeringen har vidare gett

Riksgäldskontoret ett utredningsuppdrag i

ärendet.

Delprojektet informations- och analysverktyg

har under 1998 genomfört upphandling och

påbörjat implementering av ett datalager som i

ett första skede kommer att innehålla budget-

och redovisningsinformation. Avsikten är att

datalagret på längre sikt skall innehålla också

andra typer av koncerninformation och att

informationen skall vara tillgänglig både för

användare inom Regeringskansliet och för andra

användare.

Delprojektet arbetsflödes- och

dokumenthanteringssystem har under 1998 dels

genomfört process- och informationsanalys av

budgetprocessen, dels tagit fram en

kravspecifikation för ett

dokumenthanteringssystem till stöd för

budgetprocessen i Finansdepartmentet.

Projektet är för närvarande inne i en

införandefas.

Under hösten 1998 har regeringen även

påbörjat ett arbete med en översyn av mål och

målstrukturer inom samtliga utgiftsområden (se

prop. 1998/99:1, vol. 1). Projektet, som benämns

Två-årsöversynen, bedrivs i samverkan mellan

Finansdepartementet och övriga

fackdepartement.

Två-årsöversynen syftar till att ta fram

målstrukturer för samtliga utgiftsområden

byggda på gemensamma principer för hur mål

formuleras och hur mål kopplas till varandra

mellan olika nivåer. Vidare skall regeringens

resultatredovisning till riksdagen följa

målstrukturen samt strategier för uppföljning

och utvärdering finnas för samtliga

utgiftsområden.

Regeringen har för avsikt att i samband med

budgetpropositionen och regleringsbreven för

2001 tillämpa den nya strukturen inom samtliga

utgiftsområden. De första resultaten av två-

årsöversynen kan komma att skönjas redan i

budgetpropositionen och regleringsbreven för år

2000.

Regeringen kommer att lämna en samlad

redovisning av arbetet med två-årsöversynen till

riksdagen under våren år 2001.

11.4 Utvecklingsbehov

Regeringen konstaterar att det genomförda

utvecklingsarbetet bidragit till att långsiktigt

förbättra den ekonomiska styrningen i staten.

Med utgångspunkt i de grundläggande

principer för den ekonomiska styrningen som

behandlats i avsnitt 11.2, kan regeringen dock

identifiera ett antal områden inom vilka det

finns ett utvecklingsbehov.

Det handlar främst om brister i samverkan

mellan delarna i den ekonomiska styrningen, dvs.

kopplingen mellan resultatstyrning och finansiell

styrning, och mellan planering och

uppföljning/utvärdering. Dessa brister får en rad

konsekvenser för den ekonomiska styrningens

möjligheter att bidra till att riksdag och regering

får ett bra beslutsunderlag och att statens

verksamhet bedrivs med hög effektivitet och god

resurshushållning:

 Det är svårt att göra jämförelser mellan

budget och redovisning. Orsaken till detta

problem är att budgeten och redovisningen

till vissa delar baseras på olika principer,

och att statens avgränsning inte är

densamma i budgeten och redovisningen.

 Det är svårt att i efterhand få en bild av

resultatet av insatta resurser på

statsmaktsnivån. Bedömningar av

effektiviteten i den statliga verksamheten

försvåras därmed. Orsaken till detta

problem är att uppföljning av

resursförbrukning och resultat sker i olika

strukturer.

 Det är ofta svårt att ta fram underlag för

prioriteringsdiskussioner i budgetprocessen.

Orsaken till det är bl.a. att de mål som

formuleras för verksamheten i termer av

prestationer och effekter inte direkt kan

relateras till planerad resursförbrukning

och att den nuvarande ekonomiska

styrningen i staten är endimensionell. Det

senare visar sig bl.a. i att det är få områden

inom vilka det på aggregerad nivå är möjligt

att få fram både resultatinformation och

finansiell information i både en

verksamhetsstruktur som svarar mot målen

inom området, och en organisatorisk

struktur.

 I lagen om statsbudgeten anges att alla

inkomster och utgifter skall budgeteras

brutto, dock med undantag för inkomster

som helt skall täcka den aktuella

verksamhetens utgifter. Det innebär att

budgetens omslutning i stort sett endast

omfattar anslagsfinansierad verksamhet.

Statsbudgeten ger därmed inte en samlad bild

av den statliga ekonomin.

11.5 Framtida utvecklingsinsatser

Regeringen anser att utvecklingen av enskilda

delar av den statliga ekonomistyrningen måste

fortsätta med oförminskad kraft. Med

utgångspunkt i de generella krav som ställs på

den ekonomiska styrningen i avsnitt 11.2 och

det utvecklingsbehov som lyfts fram i avsnitt

11.4, kommer regeringen dock att tydligare

inrikta det fortsatta utvecklingsarbetet på att

förbättra samverkan mellan resultatstyrning och

finansiell styrning, och mellan planering och

uppföljning/utvärdering så att de kan utgöra en

fungerande helhet.

Inom ramen för denna allmänna inriktning

kommer ett antal principiella frågeställningar

rörande den ekonomiska styrningen i staten att

beröras i det fortsatta utvecklingsarbetet. Det

gäller bl.a. strukturen på budget, mål, redovisning

och resultatuppföljning, kopplingen mellan de

budgetpolitiska målen och den ekonomiska

styrningen av verksamheter och förvaltning,

principerna för budgetering och redovisning samt

budgetens omfattning.

Avslutningsvis vill regeringen framhålla vikten

av att framtidens ekonomiska styrning i staten sker

med hjälp av moderna informationsteknologiska

verktyg. Arbetet med att utveckla och införa

sådana verktyg kommer därför att fortsätta

parallellt med det övriga utvecklingsarbetet.

12

Ekonomiska

konsekvensanalyser

12 Ekonomiska konsekvensanalyser

12.1 Bakgrund

Riksdagens revisorer har i ett förslag till

riksdagen (1996/97:RR7) anfört att regeringen

för riksdagen skall redovisa för vilken typ av

beslut regeringen har för avsikt att utarbeta

ekonomiska konsekvensanalyser och att

regeringen efter några år redovisar i vilken

omfattning regeringen och riksdagen har använt

ekonomiska konsekvensanalyser som en del av

underlaget för sina beslut. I sitt yttrande till

justitieutskottet anförde finansutskottet

(1996/97:FiU2y) att det inte är meningsfullt att

ställa generella krav på ekonomiska

konsekvensanalyser. Justitieutskottet och

riksdagen beslutade att som sin mening ge

regeringen detta till känna (bet. 1996/97:JuU14,

rskr. 1996/97:196). Däremot ansåg

finansutskottet i sitt nämnda yttrande att det kan

vara lämpligt att regeringen om några år

redovisar hur och i vilken omfattning regeringen

och riksdagen har använt ekonomiska

konsekvensanalyser som en del av underlaget för

sina beslut. Justitieutskottet och riksdagen anslöt

sig till denna uppfattning som också gavs

regeringen till känna.

12.2 Regeringens bedömning

Regeringen delar riksdagens uppfattning att

ekonomiska konsekvensanalyser kan vara ett

värdefullt hjälpmedel inför beslut där olika

handlingsalternativ övervägs. Som

finansutskottet framhåller i sitt yttrande är det

emellertid inte meningsfullt att ställa generella

krav på ekonomiska konsekvensanalyser. Kravet

på ett beslutsunderlags innehåll och omfattning

måste ställas i relation till de effekter ett beslut

kan förväntas få. Frågan om ekonomiska konse-

kvensanalyser skall läggas till grund för ett beslut

måste därför prövas från fall till fall.

Mot denna bakgrund har regeringen svårt att

se att man kan gå längre än att som allmän

riktlinje ange att ekonomiska

konsekvensanalyser skall användas i de fall de

bedöms ha väsentlig betydelse för beslutet i

fråga. Det är enligt regeringens mening varken

möjligt eller lämpligt att införa en ordning som

mer i detalj lägger fast för vilka typer av beslut

som ekonomiska konsekvensanalyser skall

användas och ange den närmare arten av sådana

analyser. Eftersom det inte går att generellt ange

för vilka typer av beslut som ekonomiska

konsekvensanalyser av vitt skilda slag bör

användas, ställer sig regeringen också tvivlande

till värdet av en uppföljande redovisning med

den inriktning som revisorerna föreslår. Det

torde vara svårt att dra några generella slutsatser

av en redovisning av förekomsten av ekonomiska

konsekvensanalyser i regeringens och riksdagens

samlade beslutsunderlag. En sådan uppföljning

kan enligt regeringens mening kanske i stället

ske genom riktade revisionella insatser som mera

ingående belyser och analyserar erfarenheterna

av ekonomiska konsekvensanalyser i olika

beslutssituationer och därvid beaktar det arbete

som utförs hos myndigheterna, regeringen och

riksdagen.

Att utveckla metoderna för och öka

användningen av ekonomiska och andra

konsekvensanalyser ingår som en viktig del i det

arbete som pågår för att allmänt förbättra

kvaliteten i regeringens och riksdagens

beslutsunderlag. Det statliga kommittéväsendet

och remissförfarandet hör till grundstenarna i

den svenska förvaltningstraditionen. I prop.

1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas

tjänst angav regeringen att kommittéväsendet

skulle ses över i syfte att skapa bättre

förutsättningar för kommittéernas arbete och

öka kvaliteten i de statliga utredningarna. I årets

kommittéberättelse (skr. 1998/99:103) har

regeringen redovisat vilka åtgärder som

genomförts och planeras för förbättra

förutsättningarna för kommittéernas arbete.

Reglerna för kommittéväsendet har setts över.

En ny kommittéförordning (1998:1474) har

införts och arbete med en ny kommittéhandbok

pågår.

I samband med den nya

kommittéförordningen har kraven på

ekonomiska och andra konsekvensanalyser setts

över och reglerats på ett mera samlat och

överskådligt sätt än tidigare. Av förordningen

framgår att om förslagen i ett betänkande

påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten,

kommuner, landsting, företag eller andra

enskilda, skall en beräkning av dessa

konsekvenser redovisas i betänkandet. Om

förslagen innebär samhällsekonomiska

konsekvenser i övrigt, skall dessa redovisas. När

det gäller kostnadsökningar eller

intäktsminskningar för staten, kommuner eller

landsting, skall kommittén föreslå en

finansiering.

Om förslagen i ett betänkande har betydelse

för den kommunala självstyrelsen, skall

konsekvenserna i det avseendet anges i

betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har

betydelse för brottsligheten och det

brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning

och offentlig service i olika delar av landet, för

små företags arbetsförutsättningar,

konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i

förhållande till större företag, för jämställdheten

mellan kvinnor och män eller för möjligheterna

att nå de integrationspolitiska målen.

Som ett stöd till kommittéernas arbete finns i

kommittéhandboken närmare beskrivningar av

hur arbetet med konsekvensanalyser kan läggas

upp och vilka metoder som kan användas.

I Regeringskansliets arbete med

budgetpropositionen, den ekonomiska

vårpropositionen och andra propositioner av

ekonomisk karaktär, liksom vid beredningen av

verkställighetsbeslut, använder Regeringskansliet

de beräkningsmetoder som behövs för att så

långt möjligt söka fånga en förändrings relevanta

ekonomiska effekter. Det betyder att frågan om

var kalkylgränsen skall dras avgörs för varje

särskilt fall. Det är sällan som alla effekter av en

förändring bara berör ett anslag. Ofta måste

därför kompletterande eller kompenserande

effekter på andra anslag beaktas. Vidare påverkar

många gånger en utgiftsförändring även

statsbudgetens inkomstsida. Inte sällan påverkas

kommunerna och då görs noggranna

beräkningar för att den s.k.

finansieringsprincipen skall kunna tillämpas.

Exempel på detta finns i prop. 1998/99:1

utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till

kommuner (s. 12 14). I en del fall används också

så vida kalkylgränser att beräkningarna får

samhällsekonomisk karaktär. Alla dessa

beräkningar och valet av kalkylgräns ingår i

den löpande budgetdialogen mellan

fackdepartementen och Finansdepartementet.

I sammanhanget kan också nämnas att inom

Finansdepartementet har bestämda regler (be-

räkningskonventioner) lagts fast och tillämpas

för enhetlig beräkning och redovisning av

budgeteffekter vid ändrade skatte- och

avgiftsregler.

Som framgår av ovanstående avser regeringen

att även i fortsättningen använda det ekonomiska

beslutsunderlag som den i varje enskilt fall anser

vara lämpligt för att ett välgrundat beslut skall

kunna fattas eller föreslås riksdagen. Olika

åtgärder vidtas med detta syfte.

Bilaga 1

Material avseende

resultaträkning,

balansräkning och

finansieringsanalys

Bilaga 1

Material avseende resultaträkning,

balansräkning och

finansieringsanalys

Innehållsförteckning

1 Redovisningsprinciper 5

2 Noter 7

3 Sammanställning av den statliga sektorn 32

4 Avgifter till och bidrag från EU 36

5 Statliga dotter- och intresseföretag 38

6 Statliga myndigheter och fonder 1998 40

7 Nyckeltal för statliga bolag 44

Tabellförteckning

1.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder 32

1.2 De tio största företagens omsättning 34

1.3 De tio största företagens resultat 34

1.4 De tio största företagens värde 34

1.5 Det kassamässiga flödet mellan EU och statsbudgeten 37

1.6 Statliga dotter- och intresseföretag 38

1.7 Fondställningar per 1998-12-31 43

Nyckeltal för statliga bolag:

1.8 Omsättning 44

1.9 Nettovinst 44

1.10 Kassalikviditet 44

1.11 Soliditet 45

1.12 Skuldsättningsgrad 45

1.13 Räntabilitet på totalt kapital 46

1.14 Ränta på eget kapital 46

1.15 Ränta på sysselsatt kapital 46

1.16 Tillgångarnas omsättningshastighet 47

1 Redovisningsprinciper

Redovisningsperiod

Från och med 1997 sammanfaller statens

budgetår med kalenderår. Som jämförelsetal

till 1998 års balans- och resultaträkning med

noter, liksom i finansieringsanalysen,

redovisas utfall och ställning per den 31

december 1997.

Avgränsning av redovisningsenheten

Balans- och resultaträkningarna samt

finansieringsanalysen myndigheterna under

riksdag och regering, med undantag för Riks-

banken som betraktas som ett självständigt

rättssubjekt och därför inte ingår.

Riksbankens grundfond ingår dock med 1

miljard kronor. Även försäkringskassorna

betraktas i detta sammanhang som

myndigheter och ingår bl.a. därför att de ingår

i den statliga redovisningsorganisationen.

Ingår gör även sådana fonder som redovisas

hos en myndighet som t.ex. Jordfonden. En

fullständig förteckning över vilka

myndigheter, organisationer och fonder som

omfattas av den statliga

redovisningsorganisationen återfinns som

bilaga 1.6.

Redovisningsprinciper

Myndigheternas redovisning liksom

upprättande av årsbokslut sker enligt

Bokföringsförordningen (1979:1212).

Årsredovisning med bl.a. balans- och

resultaträkning samt finansieringsanalys

upprättas enligt Förordning om myndigheters

årsredovisning m.m. (1996:882).

Uppbörd och transfereringar redovisas enligt

kontantmässiga principer men behandlas i

resultaträkningen som om de utgjorde intäkter

och kostnader.

I de fall myndigheterna väsentligt avviker från

de redovisningsprinciper eller från de scheman

som föreskrivs i nämnda förordningar

kommenteras detta i not. Några förändringar av

redovisningsprinciper i statens konsoliderade

redovisning jämfört med föregående

räkenskapsår har gjorts. Statens åtagande vad

gäller tjänstepensioner redovisas för första

gången i den konsoliderade balansräkningen.

Exportkreditnämnden redovisar för första

gången utestående skadefordringar liksom risker

för slutliga förluster i garantiverksamheten. Från

och med 1998 skuldför Sida och

Arbetsmarknadsverket inte bidrag i samband

med att rekvisitioner eller dylikt erhålls utan

redovisar dessa först vid utbetalningstillfället.

Värderingsprinciper

Myndigheter följer normalt generella

värderingsprinciper för statlig redovisning.

Det finns dock myndigheter som p.g.a.

verksamhetens särart, genom dispens, särskilt

regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl

avviker ifrån dessa. Väsentliga avvikelser

kommenteras i not till aktuell post.

Omsättningstillgångar

Omsättningstillgångar skall värderas enligt

lägsta värdets princip. Det innebär att de tas

upp till anskaffningsvärdet eller till det

verkliga värdet om detta är lägre. Med verkligt

värde avses försäljningsvärde med avdrag för

beräknad försäljningskostnad. Om tillgångens

särskilda beskaffenhet eller andra

omständigheter ger anledning till detta får det

verkliga värdet bestämmas till

återanskaffningsvärdet eller annat värde som

är förenligt med god redovisningssed. Vidare

får omsättningstillgångar tas upp över

anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda

omständigheter och det samtidigt är förenligt

med god redovisningssed. Osäkra fordringar

skall redovisas med det belopp varmed de

beräknas inflyta. Fordringar och skulder i

främmande valuta värderas till balansdagens

kurs.

Anläggningstillgångar

Anläggningstillgångar värderas till

anskaffningsvärde med avdrag för

ackumulerade avskrivningar. Avskrivningarna

skall anpassas till respektive

anläggningstillgångs ekonomiska livslängd.

Om tillgångens värde har minskat mer än vad

som motsvarar gjorda avskrivningar, och

nedgången bedöms som varaktig, skall

tillgångens värde skrivas ned.

Anläggningstillgångar som har ett värde som

väsentligt överstiger det belopp som

redovisats föregående år får tas upp till högst

detta värde.

Aktier och andelar

Aktier och andelar i dotter- och

intresseföretag har värderats enligt

kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att

statens andel av bolagens justerade egna

kapital och ackumulerade vinster, reducerat

med utbetalda utdelningar, har tagits upp i

myndigheternas redovisning.

Kapitalandelsmetoden har använts för både

intresse- och dotterföretag eftersom

myndigheterna inte upprättar någon

koncernredovisning. Affärsverkens

dotterbolag ingår dock med aktiernas

anskaffningsvärde. I bilaga 1.5 redovisas

kapitalandelsvärdet för varje bolag. I de fall

staten innehar aktier i börsnoterade företag

presenteras även marknadsvärdet för aktierna i

denna bilaga.

Övrigt

Periodavgränsningsposter är fr.o.m. 1998 upp-

delade på förutbetalda/upplupna kostnader,

upplupna/oförbrukade bidrag och övriga upp-

lupna/förutbetalda intäkter i not, dock inte i

balansräkningen.

Konsolideringsprinciper

Med konsolidering avses åtgärderna att efter

eliminering av interna transaktioner summera

och redovisa samtliga myndigheter som om de

vore en enhet. Konsolidering av staten sker

genom sammanläggning av myndigheternas

balansräkningar och resultaträkningar ur myn-

digheternas inrapportering till

riksredovisningen efter det att interna

mellanhavanden i form av t.ex. fordringar,

skulder, intäkter och kostnader mellan

myndigheterna eliminerats.

Utöver elimineringar av transaktioner mellan

myndigheter har även transaktioner som varken

är intäkter eller kostnader respektive fordringar

eller skulder för staten som helhet eliminerats.

Exempel är statens arbetsgivaravgifter för egen

personal. Dessa redovisas som personalkostnad

hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd

hos Riksskatteverket.

Omklassificeringar av poster

Vissa typer av transaktioner omklassificeras i

statens konsoliderade redovisning i

förhållande till myndigheternas redovisning.

Anledningen till detta är att de ur statens

perspektiv utgör t.ex. kostnader och inte

transfereringar. Ett exempel är

omklassificering av statens tjänstepensioner

som redovisas som personalkostnad i statens

konsoliderade redovisning men som

transferering i myndighetens årsredovisning. I

några fall följer inte myndigheterna de

resultat- och balansräkningsscheman som

föreskrivs i förordningen. Detta medför att

resultat- och/eller balansräkningen måste

omklassificeras innan konsolidering görs.

2 Noter

Noter till resultaträkning (1-11)

Not 1

Skatter m.m.

Miljoner kronor

1998

1997

Skatter m.m. fysiska personer

126 946

111 414

Skatter juridiska personer

87 737

74 588

Ofördelbara skatter m.m.

8 002

4 389

Betalningsdifferenser skattekonto

15 091

Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt

235 575

220 348

Mervärdesskatt

153 251

147 719

Övriga skatter på varor aktiva pensionärer 39 miljarder

kronor, passiva (livräntor) 4,1 miljarder kronor

och skuld till förmånstagare 60 miljarder kronor.

Flertalet myndigheter betalar pensionspremier

till Nämnden för statens avtalsförsäkringar

(NSA) inom SPV som administrerar merparten

av statens pensionsåtagande. Undantag är

affärsverken och några få andra myndigheter

vilka specificeras i noten ovan. Årets avsättning

till pensioner uppgående till 7,8 miljarder kronor

har inte redovisats i resultaträkningen utan

endast direkt i balansräkningen som en ökning

av avsättningar till pensioner och andra

förpliktelser. Anledningen till att SPV inte

redovisar förändringen av skulden i

resultaträkningen är att pensionsåtagandet inte är

att betrakta som tillhörigt SPV varför skulden

balanseras i deras balansräkning som en

fordranspost på statsverket. Därför kommer den

heller aldrig att redovisas i resultaträkningen hos

SPV.

Riksförsäkringsverket (RFV) redovisar på

motsvarande sätt försäkringskassornas

tjänstepensionsskuld för första gången fr.o.m.

1998. Även jämförelsetal för 1997, 7,5 miljarder

kronor redovisas i RFV:s årsredovisning för

1998, dock inte i den konsoliderade

balansräkningen för staten. Inte heller RFV har

redovisat årets förändring av pensionsskulden i

resultaträkningen utan endast direkt i

balansräkningen som en ökning av avsättningar

till pensioner och andra förpliktelser. Årets

avsättning uppgick till 113 miljoner kronor

Försvarsmaktens, Riksskatteverkets och

Rikspolisstyrelsens avsättningar för pensioner

redovisades föregående år som långfristiga

skulder. De myndigheter som själva gör

avsättningar för pensioner beräknar

avsättningarna enligt samma beräkningsmodell

som Nämnden för statens avtalsförsäkringar

använder för statens övriga pensioner.

I Sjöfartsverkets avsättning i jämförelsetalen

för 1997 ingår löneskatt 120 miljoner kronor

som inte eliminerades.

Not 44

Övriga avsättningar

Miljoner kronor

1998

1997

Riksförsäkringsverket, avsättning till

premiereserven

46 194

32 801

Exportkreditnämnden, avsättning för risker i

garantiengagemang

3 621

-

Banverket, avsättning för återanskaffning

av produktionsanläggningar

411

-

Affärsverk

Statens Järnvägar

1 693

2 406

Övriga myndigheter

10

-

Summa

51 929

35 207

Enligt den proformabalansräkning som

upprättats av Exportkreditnämnden för 1997 är

jämförelsevärdet för avsättning för risker i

garantiengagemang 2,8 miljarder kronor.

Statens järnvägar gör främst avsättningar för

förlustavtal, 1,1 miljarder kronor men även en

omstruktureringsreserv, 196 miljoner kronor

m.m. finns redovisad under övriga avsättningar.

Not 45

Nettoförmögenheten

Miljoner kronor

1998

1997

Statskapital

331 999

266 962

Uppskrivningskapital

407

400

Gåvo- och Donationskapital

613

1 195

Resultatandelar i dotterföretag

52 925

50 272

Särskilda avsättningar

19 478

-2 154

Balanserad kapitalförändring

-1 536 313

-1 382 166

Kapitalförändring enligt

resultaträkningen

-23 397

-25 100

Summa

-1 154 288

-1 090 591

Statskapital består främst av kapital som staten

tillskjutit för investeringar i vägar och järnvägar

men även av kapitaltillskott till investeringar som

de olika departementen gjort. Försvarsmaktens

invärdering av beredskapstillgångar förklarar

merparten av den ökning som skett av

statskapitalet under 1998. Se not 25.

Minskningen av gåvo- och donationskapital

med 420 miljoner kronor är i huvudsak hänförlig

till en omklassificering i redovisningen av

oförbrukade bidrag hos Göteborgs universitet.

Resultatandelar i dotterföretag ökade med 2,6

miljarder kronor.

I posten särskilda avsättningar ingår

Kärnavfallsfondens kapital där andelarna innehas

av fyra större kraftbolag.

I en enskild myndighets bokslut utgörs posten

balanserad kapitalförändring normalt av

föregående års ackumulerade förändring

summerat med årets under- eller överskott. I den

konsoliderade balansräkningen för staten uppnås

ingen sådan överensstämmelse. Orsaken är

främst de större tillgångs- och skuldposter som

tidigare inte redovisats men som värderats och

redovisats i balansräkningen för första gången

under 1998. Exempel på väsentligare sådana

poster är det beredskapslager som

Försvarsmakten redovisar fr.o.m. 1998 med 69,4

miljarder kronor, och statens tjänstepensioner

som SPV redovisar med 103,1 miljarder kronor.

Not 46

Ansvarsförbindelser

Miljoner kronor

1998

1997

Kreditgarantier

667 162

671 333

Statliga tjänstepensioner

-

100 551

Affärsverk

Luftfartsverket

369

294

Statens Järnvägar

172

170

Summa

667 703

772 348

Kreditgarantierna redovisas i kapitel 7, Statliga

garantier m.m.

Noter till finansieringsanalysen (47-49)

Not 47

Justering till betalningar

Miljoner kronor

1998

1997

Förändring kassa, bank

-1 675

-312

Förändring övriga omsättnings-tillgångar

7 548

2 218

Förändring utlåning

-10 144

4 027

Förändring finansiella anläggnings-

tillgångar

-1 314

2 174

Förändring kortfristiga skulder

1 697

-2 755

Förändring långfristiga skulder

6 339

2 656

Försäljning Securum AB

11 157

Försäljning av andelar i Nordbanken AB

8 129

Försäljning Stadshypotek AB

7 560

Summa justeringar

2 451

34 854

Not 48

Investeringar

Miljoner kronor

1998

1997

Finansiella investeringar

Regeringskansliet

1 554

446

Karolinska institutet

40

133

Lunds universitet

13

126

Stockholms universitet

0

254

Materiella investeringar

Vägverket

7 476

6 130

Banverket

7 002

7 222

Statens järnvägar

858

763

Luftfartsverket

823

756

Fortifikationsverket

786

703

Av denna not framgår inte samtliga investeringar

utan endast investeringar för de myndigheter

som redovisat de största investeringsbeloppen.

 Not 49

Justering till betalningar

Miljoner kronor

1998

1998

Förändring övriga omsättningstillgångar

hänförbar till ränta på statens upplåning

2 874

2031

Förändring kortfristiga skulder hänförbar till

ränta på statens upplåning

-1 125

-4 024

Summa justeringar

1 749

-1 993

3 Sammanställning av den statliga

sektorn

Bokslutet omfattar i allt väsentligt de statliga

myndigheterna. Genom ägarintressen i bolag och

genom att t.ex. Riksbanken faller utanför den av-

gränsning som gjorts, är emellertid det som

brukar benämnas den statliga sektorn i realiteten

större.

Förevarande sammanställning görs i syfte att

ge en samlad och översiktlig bild av samtliga

verksamheter som staten har ett väsentligt

inflytande över. Väsentligt inflytande har

definierats som att staten har en ägarandel på

minst 20 procent i de aktuella organisationerna.

Definitionen överensstämmer med näringslivets

definition av intresseföretag. Med denna

definition faller stiftelser utanför. Statliga

sektorn inkluderar därmed förutom

myndigheterna även statliga bolag och

finansinstitut samt Riksbanken och AP-fonden.

När det gäller de tillgångar och skulder som

bara indirekt ägs av staten via annan juridisk

person har statens andel beräknats med hänsyn

tagen till ägarandelen. Detta innebär t.ex. att ett

helägt bolags tillgångar och skulder tas med i sin

helhet.

Sammanställningen, som bygger på de olika

organisationernas officiella årsredovisningar eller

delårsrapporter, ger en uppfattning om den

totala statliga förmögenheten. Den ger även

möjligheter till analyser av hur till exempel

bolagiseringar och privatiseringar påverkar de

inbördes relationerna mellan de olika

kategorierna i sammanställningen och även den

totala statliga förmögenheten. Någon fullständig

eliminering har inte kunnat göras eftersom

underlag för elimineringar saknas i vissa fall och

de olika organisationernas redovisningsperioder

och redovisningsprinciper skiljer sig åt.

Dessutom lyder de under olika regelverk vilket

komplicerar konsolideringen. De elimineringar

som gjorts framgår av not 6.

Den statliga sektorns samlade ekonomiska

ställning

Tabell 1.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och

skulder

Miljarder kronor

Myndigheter 1

98

97

96

94/95

93/94

92/93

Summa tillgångar

629

540

548

474

398

475

Summa skulder

1783

1598

1586

1514

1322

1167

Nettoförmögen-

het/kapital

-1154

-1058

-1038

-1040

-924

-692

S:a skulder

och kapital

629

540

548

474

398

475

Statliga Bolag 2

98

97

96

95

94

93

92

Summa tillgångar

355

344

322

312

344

362

256

Summa skulder

229

219

210

209

246

274

184

Nettoförmögen-

het/kapital

126

125

112

103

98

88

72

S:a skulder

och kapital

355

344

322

312

344

362

256

Statliga banker 3,4 och finansinstitut

98

97

96

95

94

93

92

Summa tillgångar

264

409

576

504

560

619

611

Summa skulder

243

391

538

466

527

593

570

Nettoförmögen-

het/kapital

21

18

38

38

33

26

41

S:a skulder

och kapital

264

409

576

504

560

619

611

Riksbanken 3

98

97

96

95

94

93

92

Summa tillgångar

214

189

213

257

269

275

371

Summa skulder

95

95

126

180

204

192

307

Nettoförmögen-

het/kapital

119

94

87

77

65

83

64

S:a skulder

och kapital

214

189

213

257

269

275

371

AP-fonden 3,4,5,6

98

97

96

95

94

93

92

Summa tillgångar

642

622

600

575

544

548

509

Summa skulder

1

2

3

1

3

14

2

Nettoförmögen-

het/kapital

641

620

597

574

541

534

507

S:a skulder

och kapital

642

622

600

575

544

548

509

Eliminering 6

98

97

96

95

94

93

92

Summa tillgångar

-135

-125

-125

-103

-66

-58

-42

Summa skulder

Nettoförmögen-

het/kapital

-135

-125

-125

-103

-66

-58

-42

S:a skulder

och kapital

-135

-125

-125

-103

-66

-58

-42

Totalt bokförda värden

98

97

96

95

94

93

92

Summa tillgångar

1969

1805

2134

2094

2127

2144

2180

Summa skulder

2351

2140

2463

2444

2495

2395

2229

Nettoförmögen-

het/kapital

-382

-335

-329

-350

-368

-251

-49

S:a skulder

och kapital

1969

1805

2134

2094

2127

2144

2180

Enligt sammanställningen i tabell 1.1 av den

statliga sektorns samlade tillgångar och skulder

är tillgångarnas bokförda värde 1 969 miljarder

kronor. Av dessa ägs 629 miljarder kronor direkt

av staten medan 1 340 miljarder kronor utgörs av

statens andel i andra juridiska enheter. I relation

till bruttonationalprodukten (BNP) är statens

samlade tillgångar 109 procent. För redovis-

ningsperioden 1998 var BNP 1 804 miljarder

enligt SCB.

Skuldsidan visar att den statliga sektorns

samlade skulder uppgick till 2 351 miljarder

kronor. Den största enskilda skuldposten utgörs

av den av Riksgäldskontoret förvaltade

statsskulden på 1 446 miljarder kronor (efter

eliminering av myndigheternas innehav av

statsobligationer). I relation till BNP är

bruttoskulden 130 procent och statsskulden 80

procent.

Eftersom skulderna är större än tillgångarna

har den statliga sektorn en negativ

nettoförmögenhet på -382 miljarder kronor. I

relation till BNP är nettoförmögenheten -21

procent. Jämfört med året innan har den statliga

sektorns förmögenhet minskat med 47 miljarder

kronor. Detta beror bland annat på minskningen

av myndigheternas eget kapital med 96 miljarder

kronor, vilket är den största minskningen sedan

budgetåret 94/95. AP-fondens eget kapital ökade

däremot med 20 miljarder kronor, vilket även

statliga banker och finansinstitut och

Riksbankens eget kapital gjorde med 3

respektive 25 miljarder kronor.

Staten har utöver detta ansvarsförbindelser i

form av statliga kreditgarantier m.m. uppgående

till 668 miljarder kronor.

Förändringar i den statliga sektorns

förmögenhet

År 1998 har varit relativt lugnt när det gäller

förändringar i den statliga bolagssektorn.

Nordbanken och Merita Abp har genom sitt

samgående bildat en ny bankkoncern, koncernen

MeritaNordbanken. Den nya bankkoncernens

struktur utgår från två holdingbolag,

Nordbanken Holding AB och Merita Abp.

Svenska statens aktieinnehav i Nordbanken

Holding AB är även under 1998 42,5 procent.

Specialfastigheter Sverige AB har skiljts ut

från Civitas Holding AB genom att samtliga

aktier i bolaget delades ut till staten.

Specialfastigheter AB blev på detta sätt direkt

underställt Finansdepartementet. Under 1998

har svenska staten förvärvat ytterligare drygt 33

procent av aktierna i Apoteket AB. Därmed äger

staten 100 procent av bolaget.

Vid försäljningen av aktier i IT-företaget

Enator erhöll staten drygt 440 miljoner kronor

och ytterligare 925 miljoner kronor i utdelning

från Förvaltningsbolaget Stattum AB.

Utdelningen var pengar från Förvaltningsbolaget

Stattum AB:s utförsäljning av aktier i Enator.

De 10 största företagen med statligt ägande

De tio största bolagen 1998 omsätter

tillsammans 215 miljarder kronor. Telia AB är

störst med en omsättning på 56 miljarder

kronor. Bland de tio största aktiebolagen har

staten aktiemajoriteten i nio, varav åtta är 100-

procentigt ägda. De tio mest vinstrika bolagen

redovisar tillsammans nästan 20 miljarder kronor

i resultat 1998. Det bolag som redovisar högsta

resultatet och ägs till 100 procent av staten är

Telia AB med 4,5 miljarder kronor.

De tio högst värderade bolagen representerar

tillsammans ett värde på 107 miljarder kronor på

tillgångssidan i statens balansräkning.

Siffrorna i tabellerna visar bolagens totala

omsättning, resultat och värde och inte bara

statens andel. Procenttal inom parentes visar

statens ägarandel i de fall staten ej äger 100

procent. I bilaga 1.7 redovisas även nyckeltal för

några statliga bolag.

Tabell 1.2 De tio största företagens omsättning

Miljarder kronor

1. Telia AB

56,1

2. Vattenfall AB

28,6

3. Posten AB

24,4

4. AssiDomän AB (50,2%)

24,1

5. Apoteket AB

23,4

6. Systembolaget

15,5

7. Celsius (25%)

14,3

8. AB Svenska Spel

12,7

9. SBAB

10,8

10. LKAB

5,1

Tabell 1.3 De tio största företagens resultat

Miljarder kronor

1. Telia AB

4,5

2. AB Svenska Spel

3,9

3. Nordbanken Holding AB (42,5%)

3,7

4. Vattenfall AB

2,7

5. Civitas Holding AB

1,7

6. Vin & Sprit

0,9

7. Posten AB

0,8

8. Förvaltningsbolaget Stattum AB

0,8

9. LKAB

0,7

10. AssiDomän AB (50,2%)

0,7

Tabell 1.4 De tio största företagens värde

Miljarder kronor

1. Vattenfall AB

31,8

2. Telia AB

26,9

3. Civitas Holding AB

9,3

4. LKAB

8,2

5. AssiDomän AB (50,2%)

7,9

6. Statliga Akademiska Hus AB

6,2

7. Nordbanken Holding AB (42,5%)

4,8

8. Almi Företagspartner

4,5

9. Förvaltnings AB Stattum

3,7

10. SBAB

3,5

Noter till tabell 1.1

Not 1.

Myndigheter

I bilaga 1.6 redovisas de myndigheter som ingår i

sammanställningen avseende

redovisningsperioden 1998.

Not 2.

Statliga bolag

Med statliga bolag avses de bolag som ingår i

regeringens skrivelse 1998/99:20 till riksdagen

med redogörelse för företagande med statligt

ägande och där statens ägande uppgår till minst

20 procent. Uppgifter ur föregående års

regeringsskrivelser har använts som underlag för

1992-1997 års värden.

Bilaga 1.5 redovisar de statliga bolag som ingår

i sammanställningen. Se även bilaga 1.7 där

nyckeltal för några statliga bolag redovisas.

Not 3.

Statliga banker och finansinstitut

År 1998 ingick Nordbanken Holding AB,

Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag (SBAB),

AB Svensk Exportkredit och Venantius AB.

Siffrorna (summa tillgångar och summa skulder)

för 1997 är reviderade.

Statliga banker och finansinstitut omfattade

1997 Nordbanken, Statens

Bostadsfinansieringsaktiebolag (SBAB), AB

Svensk Exportkredit och Venantius AB. 1996

ingick Nordbanken, Securum AB, Stadshypotek,

Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag (SBAB),

AB Svensk Exportkredit och Venantius AB.

1995 ingick Nordbanken, Retriva, Securum,

Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag (SBAB)

och AB Svensk Exportkredit och Venantius AB.

1994 ingick Nordbanken, Retriva, Securum och

Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag (SBAB).

1993 ingick Nordbanken inklusive (Gota),

Retriva, Securum och SBAB och 1992 ingick

Gota Nordbanken, Securum och SBAB.

Not 4.

AP-fonderna

Bokslut 98

 (i tkr)

Tillgångar

Skulder

Kapital

1-3 Fonden

587 288

33

587 255

4:e Fonden

34 687

5

34 682

5:e Fonden

7 890

10

7 880

6:e Fonden

12 470

817

11 653

Totalt

642 335

 865

641 470

(Fjärde och femte fondstyrelsens skuld till 1-3

AP-fondstyrelsen är eliminerad.)

Not 5

Pensionsskulden

I ett betänkande från Pensionsarbetsgruppen

(SOU 1994:20) presenteras det nuvarande

allmänna pensionssystemet. Nuvarande

folkpensions- och ATP-system är i princip

uppbyggt som ett så kallat fördelningssystem.

Detta innebär att ett års löpande

pensionsutbetalningar skall finansieras med de

löpande pensionsavgifter som under samma år

inbetalas till pensionssystemen av den

förvärvsarbetande generationen. Enligt dagens

regler tas emellertid dessutom såväl skattemedel

som andra inkomster i anspråk för att täcka

pensionsutgifterna. Sådana inkomster härrör

bland annat från AP-fonden. Ett syfte med AP-

fonden var att den skulle utgöra en buffert mot

tillfälliga variationer i avgiftsbetalningarna

och/eller pensionerna mellan olika år. Ett annat

syfte var att bidra till sparandet i den svenska

ekonomin.

Från och med den 1 januari 1999 införs ett

nytt pensionssystem. Det berör alla som är födda

1938 och senare och baseras på avgifter som

betalats in under hela det yrkesverksamma livet.

Till det nya pensionssystemet skall, enligt

principöverenskommelsen, avgifter på 18,5

procent tas ut på löner upp till taket (273 000

kronor om året). Av avgifterna på 18,5 procent

går 16 procentenheter till "fördelningssystemet",

det vill säga AP-fonderna för utbetalning av årets

pensioner och 2,5 procentenheter till individuellt

fondsparande i så kallade premiereserver.

Not 6.

Eliminering

Statens aktier i statliga bolag, med ett bokfört

värde av 135 (125) miljarder kronor, redovisas

främst av Regeringskansliet. Då

sammanställningen av den statliga sektorn även

omfattar statliga bolag, banker och finansinstitut

elimineras aktierna mot bolagens kapital för att

undvika dubbel redovisning. Även Riksbankens

grundfond på 1 (1) miljard kronor ingår i

myndigheterna och elimineras därför mot

Riksbankens kapital. Affärsverkens aktier i

dotterbolag elimineras med ett bokfört värde av

870 miljoner kronor. Däremot har inte AP-

fondens innehav av statspapper eliminerats mot

statsskulden. AP-fondens innehav av statspapper

per 1998-12-31 var bokfört till 242 (229)

miljarder kronor.

Skillnaden mellan Regeringskansliets innehav i

elimineringsunderlaget och not 22 Aktier och

andelar i intresse- och dotterföretag består till

största del av innehavet i Nordbanken Holding

AB, som redovisas under not 13 Värdepapper

och andelar i den konsoliderade balansräkningen

för staten. Den totala summan i

elimineringsunderlaget stämmer inte heller helt

överens med bilaga 1.5, vilket kan förklaras med

att myndigheterna inte haft tillgång till bolagens

årsredovisningar för 1998 och bygger istället en

stor del av sin redovisning på delårsrapporter.

Miljoner kronor

1998

1997

Regeringskansliet

133 174

123 179

Riksbankens

grundfond

1 000,0

1 000

Summa

134 174

124 179

Affärsverk

Luftfartsverket

80

50

Statens Järnvägar

716

716

Svenska Kraftnät

74

62

Summa

870

827

Övriga myndigheter

147

134

Totalt

135 191

125 141

4 Avgifter till och bidrag från EU

Den 1 januari 1995 blev Sverige medlem av den

Europeiska Unionen (EU). Enligt Maas-

trichtfördraget består EU av tre s.k. pelare. Den

första pelaren omfattar den före detta Europeiska

ekonomiska gemenskapen och den monetära

unionen. Den andra pelaren utgörs av den

gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

och den tredje av det inrikespolitiska samarbetet.

EU:s gemenskapsbudget finansierar i första hand

åtgärder inom den första pelaren av samarbetet

samt administrationen av de övriga två pelarna.

Avgifter till EU

Gemenskapsbudgeten benämns EU:s egna

medel och finansieras i huvudsak med avgifter

från medlemsländerna. Till och med 1998 har

den avgift Sverige erlägger delats in i fyra poster.

Från och med 1999 kommer den s.k.

Storbritannien-avgiften att redovisas som en

separat femte post. Under 1995-1998 har

Sveriges avgift reducerats med en successivt

sjunkande s.k. infasningsrabatt. Den totala

avgiftens olika beståndsdelar kommenteras

kortfattat nedan.

Tullavgifter

Tullavgifter tas ut vid handel med icke-med-

lemsländer. Av intäkterna går 90 procent till EU.

Resterande 10 procent får behållas för att

finansiera administrationskostnader.

Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter

Avser avgifter eller tillägg inom ramen för den

gemensamma jordbrukspolitiken samt den

gemensamma sockermarknaden. Även vad gäller

dessa avgifter tillfaller 90 procent EU-budgeten.

Mervärdesskattebaserad avgift

Denna avgift beräknas som en procentuell andel

av den s.k. mervärdesskattebasen som beräknas

på ett enhetligt sätt för alla medlemsländer. Med

mervärdesskattebas avses värdet på den samlade

konsumtionen av varor och tjänster i ett land.

Avgift som baseras på BNI

Denna avgift beräknas som en procentuell andel

av medlemslandets bruttonationalinkomst

(BNI) beräknad till marknadspriser. BNI

uttrycker värdet av de samlade inkomsterna i ett

land.

Storbritannien-avgift

Storbritannien har sedan flera år beviljats en s.k.

budgetrabatt på avgiften som finansieras

gemensamt av övriga medlemsländer. Beslutet

om rabatten togs under en period då den

brittiska ekonomin hade problem. Rabatten har

t.o.m. 1998 i första hand redovisats under den

mervärdesskattebaserade avgiften. Från och med

1999 kommer den att redovisas som en separat

avgiftspost och beräknas då uppgå till ca 1,8

miljarder kronor.

Finansiering vid sidan om gemenskapsbudgeten

Utöver gemenskapsbudgeten finns tre andra

finansiella instrument. Dessa är den Europeiska

investeringsbanken (EIB), Lomé-konventionen

och Europeiska kol- och stålgemenskapen.

Sverige har under åren 1995-1997 tillskjutit

medel till EIB:s totala kapital med sammanlagt

4,4 miljarder kronor. I och med 1997 års

betalning var Sveriges initiala kapitaltillskott till

EIB slutbetalat. EIB:s uppgift är i första hand att

bidra till en balanserad regional utveckling inom

EU genom att finansiera investeringar i de mest

eftersatta regionerna.

Avgiftens förväntade utveckling

Enligt tidigare beslut om EU-budgetens

utveckling sker en successiv förskjutning av

avgiftens tyngdpunkt från den

mervärdesskattebaserade avgiften till BNI-

avgiften. Bland annat detta har den effekten att

Sveriges andel av gemenskapsbudgetens

finansiering successivt ökar.

Bidrag från EU

De medel Sverige erhåller som bidrag från EU

kommer huvudsakligen från

gemenskapsbudgeten. Huvuddelen av bidragen

är jordbruksstöd inom ramen för den

gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel är

areal- och djurbidrag, trädesersättning och

exportstöd. Dessutom erhålls olika former av

strukturstöd som t.ex. regional- och

arbetsmarknadsstöd liksom medel från

forsknings- och utvecklingsprogram.

 I följande tabell sammanfattas det

kassamässiga flödet mellan EU och den svenska

statsbudgeten under perioden 1995-1998 samt en

prognos för 1999.

Tabell 1.5 Det kassamässiga flödet mellan EU och

statsbudgeten

Miljoner kronor

1999

Prognos

1998

1997

1996

1995

Tullavgift

2 780

3 030

2 861

3 046

3 124

Jordbruksavgifter

340

359

286

222

164

Momsbaserad

avgift

8 021

9 149

10 298

8 087

8 642

BNI-baserad

avgift

9 772

8 672

6 736

5 419

3 518

Storbritannien-

avgift

1 775

Summa avgifter

22 688

21 210

20 181

16 774

15 448

Infasningsrabatt

0

-275

-657

 -3 622

 -4 531

Nettoavgift

22 688

20 935

19 524

13 152

10 917

Bidrag från EU

-10 349

-9 580

-8 228

-6 771

-1 130

Nettoflöde mellan

EU och

statsbudgeten

12 339

11 355

11 296

6 381

9 787

Den minskning av nettoflödet som skedde

mellan 1995 och 1996, respektive den ökning

som skedde följande år, har påverkats av

periodiseringseffekter. Sådana effekter kan

uppkomma då vissa avgifter beräknas utifrån

prognoser varefter en avräkning sker mot

verkligt utfall. Den höjning som skett under

medlemsåren har i realiteten varit successivt

stigande bl.a. som en följd av avtrappningen av

infasningsrabatten.

Uppgifterna i tabellen ger dock ingen helhets-

bild av alla effekter av EU-medlemskapet för

statsbudgeten. Hänsyn måste i så fall även tas till

de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-

bidrag. Vidare förekommer utgifter föranledda

av EU-medlemskapet under myndigheternas

förvaltningsanslag. Å andra sidan erhålls vissa

medel från EU, exempelvis forskningsstöd, som

inte redovisas på statsbudgeten. Dessutom

förekommer naturligtvis indirekta effekter, för

såväl inkomster som utgifter, som inte går att

beräkna.

5 Statliga dotter- och intresseföretag

Tabell 1.6 Statliga dotter- och intresseföretag

Statliga dotter- och intresseföretag

Bokfört värde

1998-12-31

Bokfört värde

1997-12-31

Ägarandel

98 (97)

Utdelning

98

Utdelning

97

Börsvärde

1998-12-31

Börsvärde

1997-12-31

A-Banan Projekt AB

50,0

50,0

100

Almi Företagspartner AB

4 478,8

4 247,9

100

AMUGruppen AB

381,4

352,7

100

22,3

A O Dom Svetsii

13,0

36

Apoteket AB

1 766,3

1 440,5

100 (66,7)

1 500,0

200,0

AssiDomän AB 1)

7 899,9

7 913,9

50,4 (50,2)

306,5

292,6

7 133,7

11 478,2

AB Bostadsgaranti

2,5

2,2

50

Brisingen Holding AB

0,1

0,1

100

Celsius AB 2)

797,5

724,0

25

9,1

9,2

759,6

894,8

Civitas Holding AB 3)

9 371,0

9 872,0

100

1509,7

300,0

Enator AB 4)

247,5

0 (25)

1 310,4

Förvaltnings AB Stattum

3 673,2

4 534,2

100

925

325,0

Grängesbergs gruvor AB

3,0

3,0

100

AB Göta Kanalbolag

36,4

35,9

100

Halmstad Högskolans

4,0

4,1

100

Utvecklingsaktiebolag

Holding AB vid

 Luleå Tekniska Högskola 6

-0,2

4,0

100

Holdingbolaget vid Göteborgs

2,7

6,1

100

Universitet AB

Holdingbolaget vid Umeå

6,3

5,2

100

Universitet AB

IREKO Holding AB

0,4

0,3

55

Karolinska Institutet Holding AB

4,4

4,9

100

Kasernen Fastighets AB

73,7

74,3

100

2,2

2,0

KTH Holding AB

6,2

6,7

100

Kungliga Dramatiska Teatern AB

10,7

2,8

100

Kungliga Teatern AB (Operan)

6,4

20,7

100

AB Kurortsverksamhet

27,0

27,0

100

LFV Holding AB

75,0

45,0

100

Luossavaara-Kiirunavaara AB

8 802,0

8 392,0

100

289,8

428,4

Lunds Universitets

38,6

10,8

100

Utvecklingsaktiebolag

Norrland Center AB

5,0

4,6

33

Posten AB

4 846,0

3 601,0

100

Premia Fond AB

10,0

100

Riksbankens grundfond

1 000,0

1 000,0

100

Samhall AB

1 601,3

1 689,0

100

SAQ Kontroll AB

104,1

108,3

100

6,5

6,5

SAS Sverige AB

2 988,7

2 550,8

50

141

105,8

2 626,1

SBL Vaccin AB

0(100)

Securum AB 6)

100

6 300,0

SKD Företagen AB

3,0

4,6

100

SLU Holding AB

4,0

4,1

100

SOS Alarm Sverige AB (SOSAB)

65,8

33,1

50

Specialfastigheter AB 7)

1 284,4

100

Statens Bostadsfinansierings-

3 451,0

3 216,0

100

150

470,0

aktiebolag (SBAB)

Statliga Akademiska Hus AB

6 213,0

6 085,9

100

235

200,0

Stockholms Universitet Holding AB

5,4

5,3

100

AB Svensk Bilprovning

258,0

254,7

52

1,8

AB Svensk Exportkredit

2 224,3

2 219,9

50

354,6

329,0

Svenska Lagerhus AB

56,9

84,9

100

23,6

7,5

Svenska Miljöstyrningsrådet AB

0,9

0,3

90

Svenska Rymdaktiebolaget

386,6

168,2

100

Svenska Skogsplantor AB

143,3

109,4

100

Svenska Spel AB

134,9

0,3

100

Svenska Statens Språkresor AB

1,9

3,4

100

Svensk-Danska Broförbindelser AB

14,8

14,8

100

Svenskhemmet Voksenåsen A/S

6,1

5,3

100

Sveriges Geologiska AB, SGAB

34,6

31,9

100

Sveriges Provnings- och

forskningsinstitut AB, SP

186,6

175,8

100

Sveriges Rese- och Turistråd

5,1

4,5

50

AB Swedcarrier

716,0

715,8

100

Swedesurvey AB

25,1

21,6

100

Swedfund International AB

835,5

812,5

100

Swedish National Road Consulting

AB

22,3

100

Systembolaget AB

1 053,0

981,1

100

115

90,0

Telia AB

26 927,0

23 294,0

100

1210

1 152,0

Teracom Svensk Rundradio AB

978,1

953,8

100

12

5,3

Universitetsholding i Linköping AB

4,6

5,1

100

Uppsala Universitets

8,1

7,9

100

 Utvecklingsaktiebolag

V&S Vin & Sprit AB

1 919,6

1 900,0

100

415

270,0

Vattenfall AB

31 793,0

29 484,0

100

1500

1 500,0

Venantius AB

3 529,0

3 689,0

100

10

Vägverkets Investeringsaktiebolag

37,8

100

Väginvest

29,7

100

0,5

Värdepapperscentralen VPC AB

104,6

75,9

50

Zenit Shipping AB

6,3

6,3

100

Totalt

130 517,9

121 388,7

8 739,6

11 993,3

Staten innehar även en ägarandel på 42,6 % i Nordbanken Holding AB. Ägarandelen

som uppgick till 4 645,8 år 1998 redovisas under omsättningstillgångar och

värderas till anskaffningsvärdet.

1) Av ägarandelen avser 3 procent indirekt ägande från Förvaltningsaktiebolaget

 Stattum.

2) Av ägarandelen avser 15,4 procent indirekt ägande från

Förvaltningsaktiebolaget Stattum.

3) Vasakronan AB ingår i Civitas Holding AB.

4) Av ägarandelen 1997 avser 15,4 procent indirekt ägande från

Förvaltningsaktiebolaget Stattum.

5) AB Swedcarrier redovisas till anskaffningsvärde.

6) Tidigare Holding AB vid Högskolan i Luleå

7) Specialfastigheter AB har erhållits genom utdelning från Civitas Holding AB

6 Statliga myndigheter och fonder

1998

Myndigheter

A

Alkoholinspektionen

Allmänna advokatbyråerna

Allmänna reklamationsnämnden

Arbetarskyddsstyrelsen

Arbetsdomstolen

Arbetsgivarverket

Arbetslivsinstitutet

Arbetsmarknadsstyrelsen

Arkitekturmuseet

Arkivet för ljud och bild

B

Banverket

Barnombudsmannen

Birgittaskolan, Örebro

Bostadsdelegationen

Boverket

Brottsförebyggande rådet

Brottsoffermyndigheten

Byggforskningsrådet

C

Centrala försöksdjursnämnden

Centrala studiestödsnämnden

Civilbefälhavaren i Mellersta civilområdet

Civilbefälhavaren i Norra civilområdet

Civilbefälhavaren i Södra civilområdet

D

Danshögskolan

Datainspektionen

Delegationen för genomförande av vissa EU-

program

Delegationen för utländska investeringar i

Sverige

Delegationen för översättning av EG:s regelverk

Domstolsverket

Dramatiska institutet

E

Ekeskolan, Örebro

Ekobrottsmyndigheten

Ekonomistyrningsverket

Elsäkerhetsverket

Exportkreditnämnden

F

Fastighetsmäklarnämnden

Finansinspektionen

Fiskeriverket

Flygtekniska försöksanstalten

Folkens museum/Etnografiska

Folkhälsoinstitutet

Forskningsrådsnämnden

Fortifikationsverket

Försvarets forskningsanstalt

Försvarets materielverk

Försvarets radioanstalt

Försvarshögskolan

Försvarsmakten

G

Gentekniknämnden

Glesbygdsverket

Granskningsnämnden för radio och TV

Göteborgs universitet

H

Handelsflottans kultur och fritidsråd

Handikappombudsmannen

Humanistisk- samhällsvetenskapliga

forskningsrådet

Hällsboskolan, Sigtuna

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd

Högskolan Dalarna

Högskolan i Borås

Högskolan i Gävle/Sandviken

Högskolan i Halmstad

Högskolan i Kalmar

Högskolan i Karlskrona/Ronneby

Högskolan i Karlstad

Högskolan i Kristianstad

Högskolan i Skövde

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

Högskolan i Växjö

Högskolan i Örebro

Högskolan på Gotland

Högskoleverket

I

Idrottshögskolan i Stockholm

Inspektionen för strategiska produkter

Institutet för arbetsmarknadspolitisk

utvärdering

Institutet för rymdfysik

Insättningsgarantinämnden

Integrationsverket

J

Justitiekanslern

Jämställdhetsombudsmannen och

Jämställdhetsnämnden

K

Kammarkollegiet

Karolinska institutet

Kemikalieinspektionen

Kommerskollegium

Kommunikationsforskningsberedningen

Koncessionsnämnden för miljöskydd

Konjunkturinstitutet

Konkurrensverket

Konstfack

Konstnärsnämnden

Konsumentverket

Kriminalvårdsstyrelsen

Kristinaskolan, Härnösand

Kungliga Biblioteket

Kungliga Konsthögskolan

Kungliga Musikhögskolan i Stockholm

Kungliga Slottsstaten

Kungliga Tekniska högskolan

Kustbevakningen

L

Lantmäteriverket

Linköpings universitet

Livrustkammaren/Skoklosters slott/ Hallwylska

museet

Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden

Lotteriinspektionen

Luftfartsverket, affv

Luleå tekniska universitet

Lunds universitet

Läkemedelsverket

Länsstyrelsen i Blekinge län

Länsstyrelsen i Dalarnas län

Länsstyrelsen i Gotlands län

Länsstyrelsen i Gävleborgs län

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län

Länsstyrelsen i Hallands län

Länsstyrelsen i Jämtlands län

Länsstyrelsen i Jönköpings län

Länsstyrelsen i Kalmar län

Länsstyrelsen i Kronobergs län

Länsstyrelsen i Norrbottens län

Länsstyrelsen i Skaraborgs län

Länsstyrelsen i Skåne län

Länsstyrelsen i Stockholms län

Länsstyrelsen i Södermanlands län

Länsstyrelsen i Uppsala län

Länsstyrelsen i Värmlands län

Länsstyrelsen i Västerbottens län

Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Länsstyrelsen i Västmanlands län

Länsstyrelsen i Älvsborgs län

Länsstyrelsen i Örebro län

Länsstyrelsen i Östergötlands län

Lärarhögskolan i Stockholm

M

Malmö Högskola

Manillaskolan, Stockholm

Marknadsdomstolen

Medicinska forskningsrådet

Mitthögskolan

Mälardalens högskola

N

Naturhistoriska riksmuseet

Naturvetenskapliga forskningsrådet

Naturvårdsverket

Nordiska Afrikainstitutet

Nämnden för offentlig upphandling

Närings- och teknikutvecklingsverket

O

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och

nämnden mot etnisk diskriminering

Operahögskolan i Stockholm

P

Patent- och registreringsverket

Patentbesvärsrätten

Polarforskningssekretariatet

Post- och Telestyrelsen

Premiepensionsmyndigheten

Presstödsnämnden

R

Radio- och TV-verket

Regeringskansliet

Revisorsnämnden

Riksantikvarieämbetet och statens historiska

museer

Riksarkivet

Riksdagens förvaltningskontor

Riksdagens ombudsmän JO

Riksdagens revisorer

Riksförsäkringsverket

Riksgäldskontoret

Rikspolisstyrelsen

Riksrevisionsverket

Riksskatteverket

Riksutställningar

Riksskatteverket DataService

Riksåklagaren

Rymdstyrelsen

Rådet för arbetslivsforskning

Rådet för forskning om universitet och

högskolor

Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete

mellan Sverige och EU

Rättsmedicinalverket

S

Sameskolstyrelsen

Sametinget

Sjöfartsverket, affv

Skogs- och jordbrukets forskningsråd

Skogsstyrelsen

Smittskyddsinstitutet

Socialstyrelsen

Socialvetenskapliga forskningsrådet

Språk- och folkminnesinstitutet

Sprängämnesinspektionen

Statens beredning för utvärdering av medicinsk

metodik

Statens biografbyrå

Statens bostadskreditnämnd

Statens fastighetsverk

Statens försvarshistoriska museer

Statens geotekniska institut

Statens haverikommission

Statens historiska muséer

Statens institut för handikappfrågor i skolan

Statens institut för kommunikationsanalys

Statens institut för psykosocial miljömedicin

Statens institut för regional forskning

Statens institut för särskilt utbildningsstöd

Statens institutionsstyrelse

Statens invandrarverk

Statens jordbruksverk

Statens järnvägar, affv

Statens konstmuseer

Statens konstråd

Statens kulturråd

Statens kärnkraftinspektion

Statens livsmedelsverk

Statens lokalförsörjningsverk

Statens löne- och pensionsverk

Statens musiksamlingar

Statens nämnd för internationella

adoptionsfrågor

Statens oljelager

Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek

Statens räddningsverk

Statens sjöhistoriska museer

Statens skola för vuxna i Härnösand

Statens skola för vuxna i Norrköping

Statens skolverk

Statens strålskyddsinstitut

Statens utsädeskontroll

Statens VA-nämnd

Statens veterinärmedicinska anstalt

Statens väg- och transportforskningsinstitut

Statens växtsortnämnd

Statistiska centralbyrån

Statskontoret

Stockholms universitet

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

Styrelsen för kärnavfallsfonden

Styrelsen för psykologiskt försvar

Svenska institutet

Svenska kraftnät, affv

Svenskt biografiskt lexikon

Sveriges geologiska undersökning

Sveriges lantbruksuniversitet

Sveriges meteorologiska och hydrologiska

institut

Sveriges riksbank

Säkerhetspolisen

Södertörns högskola

T

Talboks- och punktskriftsbiblioteket

Teaterhögskolan i Stockholm

Teknikvetenskapliga forskningsrådet

Tomtebodaskolans resurscenter

Totalförsvarets chefsnämnd

Totalförsvarets pliktverk

Tullverket

Turistdelegationen

U

Umeå universitet

Ungdomsstyrelsen

Uppsala universitet

Uppsala universitets datacentral

Utlänningsnämnden

V

Verket för högskoleservice

Vägverket

Vänerskolan, Vänersborg

Å

Åsbackaskolan, Gnesta

Ö

Östervångsskolan,[REDACTED_EFTERNAMN]

Överklagandenämnden för totalförsvaret

Överstyrelsen för civil beredskap

Fondställningar per 1998-12-31 i miljoner

kronor

Tabell 1.7 Fondställningar per 1998-12-31

Miljoner kronor

Fond

Fondens kapital

 1998-12-31

Redovisandemyndighet

Allmänna arvsfonden

709,8

Kammarkollegiet

Arbetsskadefonden

0

Avvecklad 1998

Batterifonden

115,7

Naturvårdsverket

Bilskrotningsfonden

711,2

Vägverket

Clearingfonden

0

Avvecklad 1998

Delpensionsfonden

0

Avvecklad 1998

Energiteknikfonden

0

Avvecklad 1998

Folkpensionsfonden

60,0

Riksförsäkringsverket

Fond för frivillig

pensionsförsäkring

811,0

Riksförsäkringsverket

Jordfonden

337,2

Jordbruksverket

Kärnavfallsfonden

22 043,8

Kärnavfallsfondens

styrelse

Lönegarantifonden

0

Avvecklad 1998

Skyltfonden

23,7

Vägverket

7 Nyckeltal för statliga bolag

Omsättning

Summan av försäljningen och övriga

rörelseintäkter

Tabell 1.8 Omsättning

Miljoner kronor

1998

1997

1996

1995

Apoteksbolaget AB

23 449

21 536

24 107

20 765

Assi Domän AB

24 138

21 280

19 316

21 836

Celsius AB*

14 293

11 659

11 329

15 075

Civitas Holding AB1

3 531

4 430

3 098

3 729

LKAB

5 313

5 387

4 891

4 557

Posten AB

24359

23 424

22 725

22 271

SAS Sverige AB

1 044

911

712

1 146

St Akademiska hus AB

3 261

3 126

2 031

1 723

Stattum AB

0

0

Svenska Spel, AB

12 924

11 464

10 903

Swedcarrier, AB

6 779

5 463

5 550

8 402

Systembolaget AB

15 766

15 612

15 987

16 155

Telia AB

56 128

47 631

44 100

41 060

V&S Vin & Sprit AB

3 479

3 253

3 223

4 125

Vattenfall AB

28 652

29 556

29 760

27 150

Värdepapperscentralen AB

253

256

215

211

Nettovinst

Ett företags totala intäkter minus alla kostnader

som uppkommit för att skapa intäkterna.

Tabell 1.9 Nettovinst

Miljoner kronor

1998

1997

1996

1995

Apoteksbolaget AB

254

799

801

426

Assi Domän AB

710

772

1 407

3 418

Celsius AB*

512

207

285

-494

Civitas Holding AB

1 750

1 194

191

494

LKAB

672

858

670

657

Posten AB

752

726

363

454

SAS Sverige AB

838

799

801

1 290

St Akademiska hus AB

528

575

421

408

Stattum AB

772

174

Svenska Spel, AB

3 938

3 612

2 640

Swedcarrier, AB

172

-60

395

392

Systembolaget AB

254

174

104

58

Telia AB

4 491

2 735

2 304

2 234

V&S Vin & Sprit AB

862

496

173

518

Vattenfall AB

2 664

3 399

3 658

3 576

Värdepapperscentralen AB

44

57

38

19

Kassalikviditet

Visar företagets kortsiktiga betalningsberedskap.

Beräkningsformel: (Omsättningstillgångar varulager) /

kortfristiga skulder

Tabell 1.10 Kassalikviditet

I procent

1998

1997

1996

1995

Apoteksbolaget AB

87

119

102

80

Assi Domän AB

49

54

112

112

Celsius AB*

88

88

73

73

Civitas Holding AB

29

59

19

26

LKAB

483

500

464

467

Posten AB

73

86

83

84

SAS Sverige AB

212

119

102

St Akademiska hus AB

87

41

31

35

Stattum AB

0

0

Svenska Spel, AB

336

400

337

Swedcarrier, AB

86

85

86

62

Systembolaget AB

110

91

77

74

Telia AB

67

70

69

74

V&S Vin & Sprit AB

253

200

154

171

Vattenfall AB

76

62

77

54

Värdepapperscentralen AB

480

201

Soliditet

Soliditet beskriver ett företags kapitalstruktur,

med avseende på andelen eget kapital i

förhållande till det totala kapitalet. Därmed visar

soliditet ett företags förmåga att med hjälp av

befintligt eget kapital absorbera förluster.

Beräkningsformel: Justerat eget kapital / (Summa skulder + eget

kapital)

Tabell 1.11 Soliditet

I procent

1998

1997

1996

1995

Apoteksbolaget AB

24

41

33

30

Assi Domän AB

45

48

58

57

Celsius AB*

26

25

24

21

Civitas Holding AB

51

39

36

34

LKAB

72

75

75

75

Posten AB

7

6

5

5

SAS Sverige AB

40

37

33

St Akademiska hus AB

30

35

35

42

Stattum AB

100

98

Svenska Spel, AB

74

77

72

Swedcarrier, AB

25

37

35

29

Systembolaget AB

33

32

30

28

Telia AB

40

38

37

37

V&S Vin & Sprit AB

38

43

50

42

Vattenfall AB

40

42

39

37

Värdepapperscentralen AB

74

65

60

51

Skuldsättningsgrad

Talar om hur mycket externt kapital som lånats

per egen krona.

Beräkningsformel: (Genomsnittliga justerade kortfristiga +

långfristiga skulder) / Genomsnittligt eget kapital

Tabell 1.12 Skuldsättningsgrad

I procent

1998

1997

1996

1995

Apoteksbolaget AB

0,78

0,50

0,85

Assi Domän AB

0,62

0,40

0,26

0,27

Celsius AB*

0,98

0,82

0,88

0,76

Civitas Holding AB

0,93

1,26

1,47

1,49

LKAB

0,15

0,03

0,11

0,17

Posten AB

0,49

0,37

0,35

0,27

SAS Sverige AB

0,00

0,50

0,85

St Akademiska hus AB

1,74

0,82

0,00

Stattum AB

0,00

0,00

Svenska Spel, AB

0,33

0,34

0,38

Swedcarrier, AB

0,24

0,51

0,38

Systembolaget AB

0,01

0,04

0,11

Telia AB

0,75

0,90

0,91

0,94

V&S Vin & Sprit AB

0,00

0,00

0,00

0,00

Vattenfall AB

0,81

0,86

1,00

Värdepapperscentralen AB

0,00

0,00

0,00

0,00

Räntabilitet på totalt kapital

Visar hur effektivt kapitalet har utnyttjats för att

generera vinst.

Beräkningsformel: (Kapitaltäckningsgrad / genomsnittliga

tillgångar (år 1 och 2))

Tabell 1.13 Räntabilitet på totalt kapital

I procent

1998

1997

1996

1995

Apoteksbolaget AB

87

15

17

Assi Domän AB

5

5

8

21

Celsius AB*

6

2

4

-2

Civitas Holding AB

11

17

7

8

LKAB

9

11

9

9

Posten AB

4

2

1

2

SAS Sverige AB

14

15

17

St Akademiska hus AB

7

8

8

Stattum AB

30

8

Svenska Spel, AB

78

87

145

Swedcarrier, AB

11

4

16

10

Systembolaget AB

11

8

10

Telia AB

12

6

6

6

V&S Vin & Sprit AB

29

20

8

17

Vattenfall AB

8

10

11

Värdepapperscentralen AB

19

27

22

Räntabilitet på eget kapital

Bedömning av huruvida ett resultat över en pe-

riod ger tillfredsställande ersättning efter skatt

med hänsyn till ägarens kapitalinsats.

Beräkningsformel: (Resultat efter finansiella poster * 72% /

genomsnittligt justerat eget kapital)

Tabell 1.14 Ränta på eget kapital

I procent

1998

1997

1996

1995

Apoteksbolaget AB

11

31

41

Assi Domän AB

5

5

9

26

Celsius AB*

14

8

10

-9

Civitas Holding AB

14

18

3

8

LKAB

8

11

9

9

Posten AB

32

23

11

19

SAS Sverige AB

26

31

41

St Akademiska hus AB

8

9

9

Stattum AB

22

6

Svenska Spel, AB

75

90

156

Swedcarrier, AB

15

-1

32

23

Systembolaget AB

23

19

12

Telia AB

20

13

13

12

V&S Vin & Sprit AB

52

30

14

31

Vattenfall AB

10

13

14

Värdepapperscentralen AB

22

34

31

19

Räntabilitet på sysselsatt kapital

Ger en bild av företagets lönsamhet oberoende

av hur finansieringen skett.

Beräkningsformel: (Kapitaltäckningsgrad / genomsnittligt justerat

eget kapital + räntebärande kortfristiga och långfristiga skulder)

Tabell 1.15 Ränta på sysselsatt kapital

I procent

1998

1997

1996

1995

Apoteksbolaget AB

9

27

29

Assi Domän AB

7

7

11

29

Celsius AB*

13

5

9

-4

Civitas Holding AB

13

15

9

9

LKAB

10

14

10

10

Posten AB

35

29

22

35

SAS Sverige AB

37

27

29

St Akademiska hus AB

8

22

20

Stattum AB

30

8

Svenska Spel, AB

78

87

145

Swedcarrier, AB

28

7

36

39

Systembolaget AB

34

25

30

Telia AB

18

9

9

8

V&S Vin & Sprit AB

73

39

18

41

Vattenfall AB

11

13

14

Värdepapperscentralen AB

27

44

40

26

Tillgångars omsättningshastighet

Beskriver hur många omsättningskronor som

genererats per investerad krona.

Beräkningsformel: (Rörelseintäkter / genomsnittligt totalt kapital)

Tabell 1.16 Tillgångarnas omsättningshastighet

I procent

1998

1997

1996

1995

Apoteksbolaget AB

3,18

2,82

3,41

Assi Domän AB

0,74

0,75

0,76

0,97

Celsius AB*

1,17

1,00

0,90

1,05

Civitas Holding AB

0,17

0,23

0,17

0,19

LKAB

0,45

0,47

0,45

0,42

Posten AB

0,76

0,34

0,35

0,39

SAS Sverige AB

0,14

2,99

3,41

St Akademiska hus AB

0,17

0,18

0,16

Stattum AB

0,00

0,00

Svenska Spel, AB

2,57

2,75

5,99

Swedcarrier, AB

1,86

1,30

1,00

1,15

Systembolaget AB

4,59

4,84

5,00

Telia AB

0,86

0,76

0,74

0,73

V&S Vin & Sprit AB

0,95

0,97

0,94

0,96

Vattenfall AB

0,35

0,38

0,39

Värdepapperscentralen AB

0,76

0,88

0,90

0,96

* Den 1 september 1997 ingår bl.a. Vasakronan AB i Civitas Holding AB

Bilaga 2

Anslag och

inkomsttitla

r som blivit

föremål för

särskilt

avräknings-

förfarande

Bilaga 2

Anslag och inkomsttitlar som blivit

föremål för särskilt

avräkningsförfarande

Innehållsförteckning

Avräkning av anslag och inkomsttitlar 5

Avräkning av anslag och inkomsttitlar

Med anledning av finansutskottets betänkande

1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284 redovisas

nedan vilka anslag som under år 1997 och 1998

blivit föremål för särskilt avräkningsförfarande

enligt riksdagens bemyndigande. Redogörelse

görs med utgångspunkt från de olika typfall som

presenterades i regeringens proposition

1996/97:150.

Anslag för grundutbildning

Universitet och högskolor tilldelas anslag för

grundutbildning på grundval av fastställda

ersättningsbelopp för helårsprestationer och

helårsstudenter. Enligt statsmakternas beslut

(prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr.

1992/93:363) avräknas anslaget preliminärt när

medel månatligen tillförs respektive myndighets

räntekonto i Riksgäldskontoret, dvs. normalt

med en tolftedel per månad. I samband med

bokslutet görs en slutlig avräkning grundad på

antalet utförda prestationer. Detta är ett

avräkningsförfarande som varken är kassa- eller

utgiftsmässigt. Avräkningsgrunden tillämpas för

följande anslag:

Uo

Anslagsbeteckning och nam

Statsbudget 97,

tkr

Statsbudget 98,

tkr

16

B1 Uppsala universitet,

grundutbildning

763 015

766 767

16

B3 Lunds universitet,

grundutbildning

1 228 535

1 165 260

16

B5 Göteborgs universitet,

grundutbildning

926 538

926 126

16

B7 Stockholms universitet,

grundutbildning

631 848

647 173

16

B9 Umeå universitet

634 097

677 386

16

B11 Linköpings universitet

577 673

638 344

16

B13 Karolinska institutet

307 388

295 824

16

B15 Kungliga Tekniska högskolan

622 837

676 183

16

B17 Luleå tekniska universitet

322 002

351 662

16

B19 Danshögskolan

21 995

22 248

16

B20 Dramatiska institutet

52 273

53 284

16

B21 Högskolan i Borås

125 528

168 506

16

B22 Högskolan i Dalarna

166 828

185 586

16

B23 Högskolan i Gävle/Sandviken

166 145

186 991

16

B24 Högskolan i Halmstad

100 710

127 659

16

B25 Högskolan i Kalmar

172 385

172 385

16

B26 Högskolan i

Karlskrona/Ronneby

96 554

127 406

16

B27 Högskolan i Karlstad

247 545

274 584

16

B28 Högskolan i Kristianstad

126 461

150 031

16

B29 Högskolan i Skövde

95 901

126 990

16

B30 Högskolan i

Trollhättan/Uddevalla

80 533

94 030

16

B31 Högskolan i Växjö

197 693

225 300

16

B32 Högskolan i Örebro

232 609

273 355

16

B33 Högskoleutbildning på Gotland

31 918

40 725

16

B34 Idrotttshögskolan i Stockholm

33 396

33 997

16

B35 Konstfack

95 437

96 727

16

B36 Kungliga Konsthögskolan

45 377

45 749

16

B37 Kungliga Musikhögskolan

80 450

81 574

16

B38 Lärarhögskolan i Stockholm

275 532

280 765

16

B39 Mitthögskolan

304 044

351 669

16

B40 Mälardalens högskola

203 776

267 925

16

B41 Operahögskolan i Stockholm

13 165

13 352

16

B42 Södertörns högskola

75 975

99 006

16

B43 Teaterhögskolan

21 743

21 924

Anslag för forskning och forskarutbildning

m.m.

Anslag för forskning och forskarutbildning

avräknas definitivt när medel månatligen tillförs

respektive myndighets räntekonto i

Riksgäldskontoret. Avräkningen är varken kassa-

eller utgiftsmässig. Förfarandet, som grundar sig

på statsmakternas beslut (prop. 1992/93:170, bet.

1992/93:UbU15, rskr. 1992/93:388), tillämpas

för följande anslag:

Uo

Anslagsbeteckning och namn

Tilldelat 97, tkr

Tilldelat 98, tkr

16

B2 Uppsala universitet

906 412

952 889

16

B4 Lunds universitet

941 950

977 689

16

B6 Göteborgs universitet

723 664

784 320

16

B8 Stockholms universitet

743 788

776 182

16

B10 Umeå universitet

500 155

522 150

16

B12 Linköpings universitet

323 203

343 420

16

B14 Karolinska universitetet

558 025

603 168

16

B16 Kungliga tekniska högskolan

487 667

506 043

16

B18 Luleå tekniska universitet

166 997

178 285

16

B46: 1-26 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid

vissa högskolor

295 196

438 686

16

Del av D17:9 Särskilda utgifter för

forskningsändamål, Medel till

regeringens förfogande för särskilda

utgifter för forskningsändamål

16 000

15

A2:07 Utveckling av skolväsende

och barnomsorg, särskilda uppgifter

rörande svenska som andraspråk

och svenskundervisning för

invandrare (Lärarhögskolan i

Stockholm)

2 500

17

J2 Forskning och dokumentation om

medieutvecklingen, Göteborgs

universitet

 820

820

16

B 45:2 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m.,

finansiering av lånekostnader

(Karolinska institutet, Universiteten

i[REDACTED_EFTERNAMN] och Göteborg)

21 280

16

B45:12 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m.,

Fortbildning av journalister

(Högskolan i Kalmar)

853

16

B45:9 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m.

(Konstfack, Umeå och Göteborgs

universitet)

4 086

16

B45:11 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m.

(Malmö högskola)

171 130

16

B45:12 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m. (För

regeringens fördelning)

37 609

16

D20:2 Vissa särskilda utgifter för

forskningsändamål (bå95/96), till

regeringens disposition

2 000

23

G1 Sveriges lantbruksuniversitet

980 773

1 021 979

Anslag för bidrag till statliga myndigheter som

i övrigt bedriver avgiftsfinansierad verksamhet

För anslag av denna typ tillämpas ett

motsvarande avräkningsförfarande som för

anslag för forskning och forskarutbildning m.m.

Följande anslag har identifierats:

Uo

Anslagsbeteckning och namn

Tilldelat 97, tkr

Tilldelat 98, tkr

22

E1 Statens väg- och

transportforskningsinstitut

32 205

29 203

22

E4 Bidrag till Sveriges

meterologiska och hydrologiska

institut m.m.

31 469

188 751

16

C3 Anslagspost 2, CSN

23 000

Statsinkomster som inte är skatter

Statsinkomster som inte är skatter i vid mening

skall enligt bestämmelserna i budgetlagen

avräknas mot inkomsttitlar på inkomstmässig

grund. I en del fall tillämpas dock sedan tidigare

av praktiska skäl en kassamässig avräkning. Det

görs t.ex. ifråga om vissa offentligrättsliga

avgifter, återbetalningar av lån och

ränteinkomster på studielån. Det kan

förekomma att en och samma inkomsttitel till

viss del avräknas inkomstmässigt och till viss del

kassamässigt. I vissa fall är det också svårt att

definiera om en viss avräkningsprincip är

kassamässig eller inkomstmässig, t.ex. vid

bokföring av ansökningsavgifter. En total

kartläggning av avvikande avräkningsprincip

kräver kontakt med samtliga myndigheter som

redovisar inkomster mot inkomsttitel och

djupgående diskussioner om hur

inkomstmässighet respektive kassamässighet bör

definieras i varje enskilt fall. Det finns också en

gråzon mellan vad som är skatt respektive inte är

skatt, exempelvis har böter i detta

kartläggningsarbete betraktats som skatt. I det

följande ges några exempel då statsinkomster

som inte är skatter avräknas kassamässigt:

Inkomsttitel

Myndighet

Utfall 97, tkr

Utfall 98, tkr

2343 Räntor studielån

CSN

1 178 983

1 438 122

2394 Ränteinkomster (delvis)

2525 Finansieringsavgift

för A-kassor

AMS

1 718 921

2 491 504

2526 Utjämningsavgift för A-kassor

AMS

64 119

66 012

2539 Täktavgift (beroende

på defininition av inkomst)

Länsstyrelser

25 779

24 416

2541 Avgifter vid Tullverket (delvis)

Tullverket

Bidrag m.m. från EU

I prop. 1994/95:40 om budgeteffekter av

Sveriges medlemskap i Europeiska unionen

behandlades principer för budgetering och

redovisning av medel som Sverige betalar till

respektive tar emot från EU. För att nå tydlighet

och fullständighet i den ekonomiska

redovisningen på statsbudgeten föreslog

regeringen att bruttoredovisning skall tillämpas

av såväl utgifterna som inkomsterna. Riksdagen

anslöt sig till detta förslag (bet. 1994/95:FiU5,

rskr. 1994/95:67). Bidrag m.m. från EU kan inte

sägas utgöra skatteinkomster i vid mening. Ändå

är det naturligt att de avräknas mot inkomsttitlar

på kassamässig grund, bl. a. eftersom avgiften till

EU enligt de generella reglerna skall avräknas

kassamässigt. Bidrag m.m. från EU tillförs

följande inkomsttitlar:

Inkomsttitel

Myndighet

Utfall 97, tkr

Utfall 98, tkr

6111-6121 Bidrag

från EG:s

jordbruksfond

Statens

jordbruksverk

6 634 019

7 245 919

6211Bidrag från

EG:s fiskefond

Fiskeriverket

175 618

5 394

6311 Bidrag från

EG:s regionalfond

NUTEK och

länsstyrelser

612 338

451 265

6411 Bidrag från

EG:s regionalfond

AMS och

länsstyrelser

668 276

1670 678

6511 Bidrag till

transeuropeiska

nätverk

Banverket,

Vägverket,

Luftfartsverket,

Sjöfartsverket och

SJ

93 657

144 604

6911 Bidrag till

transeuropeiska

nätverk

Skogsstyrelsen,

Statens

jordbruksverk m.fl.

44 419

94 936

Bilaga 3

Specifikatio

n av

statsbudget

ens

inkomster

Bilaga 3

Specifikation av

statsbudgetens

inkomster

Innehållsförteckning

Specifikation statsbudgetens

inkomster budgetåret 1998 5

Tabell 03 Specifikation statsbudgetens inkomster

budgetåret 1998

Tusental kronor

Titel

Statsbudget

Utfall

inkomster

Utfall

utgifter

Nettoinkomst

nettoutgift

Avvikelse mot

statsbudget

1000

Skatter m.m.

602 096 493

639 692 084

37 595 591

1100

Skatt på inkomst

98 934 396

114 234 913

15 300 517

1111

Fysiska personers inkomstskatt, netto

34 205 364

418 590 052

378 758 830

39 831 222

5 625 858

1121

Juridiska personers inkomstskatt, netto

57 884 032

83 432 082

15 109 638

68 322 444

10 438 412

1123

Beskattning av tjänstegruppliv

1 080 000

802 241

-277 759

1131

Ofördelbara inkomstskatter

3 000 000

2 131 558

-868 442

1141

Kupongskatt

1 650 000

1 964 759

314 759

1144

Lotteriskatt

1 115 000

1 182 689

67 689

1200

Socialavgifter och allmänna

egenavgifter

208 777 250

210 857 419

2 080 169

1211

Folkpensionsavgift

52 303 082

53 153 577

850 495

1221

Sjukförsäkringsavgift

58 425 708

59 334 599

908 891

1231

Barnomsorgsavgift

0

-429

-429

1241

Utbildningsavgift

0

0

0

1251

Tilläggspensionsavgift, netto

3 817 710

55 532 124

51 601 693

3 930 431

112 721

1252

Delpensionsavgift, netto

0

1 581 104

1 579 630

1 474

1 474

1253

Arbetsskadeavgift, netto

4 714 269

15 746 513

10 903 124

4 843 390

129 121

1254

Arbetsmarknadsavgift

38 693 054

38 547 260

-145 794

1255

Arbetarskyddsavgift

1 292 033

1 312 012

19 979

1256

Lönegarantiavgift

1 900 049

1 929 486

29 437

1257

Sjömanspensionsavgift, netto

0

28 407

28 407

0

0

1261

Allmän sjukförsäkringsavgift

3 213 000

2 630 000

-583 000

1262

Allmän pensionsavgift, netto

0

52 025 337

52 025 337

0

0

1281

Allmän löneavgift

33 074 856

33 579 869

505 013

1291

Särskild löneskatt

11 343 489

12 154 589

811 100

1299

Avräkning socialavgifter, netto

0

-558 840

-558 840

1300

Skatt på egendom

35 105 157

35 132 877

27 720

1312

Fastighetsskatt

24 240 100

24 028 215

-211 885

1321

Fysiska personers förmögenhetsskatt

5 064 497

5 033 577

-30 920

1322

Juridiska personers förmögenhetsskatt

80 560

113 666

33 106

1331

Arvsskatt

1 300 000

1 754 646

454 646

1332

Gåvoskatt

220 000

249 881

29 881

1341

Stämpelskatt

4 200 000

3 952 893

-247 107

1400

Skatt på varor och tjänster

238 313 638

243 130 428

4 816 790

1411

Mervärdesskatt, netto

154 883 518

307 378 634

144 771 270

162 607 365

7 723 847

1423

Försäljningsskatt på motorfordon

263 000

269 910

6 910

1424

Tobaksskatt

8 500 000

7 506 548

-993 452

1425

Alkoholskatt

10 932 116

9 962 070

-970 046

1428

Energiskatt

50 928 568

49 810 649

-1 117 919

1429

Särskild avgift på svavelhaltigt bränsle

0

0

0

1431

Särskild skatt på elektrisk kraft från

kärnkraftverk

1 595 000

1 537 218

-57 782

1434

Skatt på viss elektrisk kraft

0

-381

-381

1435

Särskild skatt mot försurning

57 000

58 384

1 384

1436

Skatt på avfall

325 000

0

-325 000

1442

Systembolaget AB:s inlevererade överskott

25 000

115 000

90 000

1451

Reseskatt

0

0

0

1452

Skatt på annonser och reklam

1 121 136

1 191 842

70 706

1454

Skatt på spel

45 000

62 587

17 587

1461

Fordonsskatt

5 873 000

6 103 143

230 143

1471

Tullmedel

3 316 000

3 356 481

40 481

1472

Övriga skatter m.m. på import

-5 700

6 293

11 993

1473

Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter

340 000

403 139

63 139

1481

Övriga skatter på varor och tjänster

115 000

140 180

25 180

1500

Utjämningsavgift

20 966 052

21 265 151

299 099

1511

Utjämningsavgift för kommuner och landsting

20 966 052

21 265 151

299 099

1600

Betalningsdifferenser, skattekonto

0

15 071 296

15 071 296

1611

Betalningsdifferenser, anstånd, netto

0

-14 123

-14 123

1621

Uppbördsförluster, netto, fysiska personers

inkomstskatt

0

-591 314

-591 314

1622

Uppbördsförluster, netto, juridiska personers

inkomstskatt

0

-74 444

-74 444

1623

Uppbördsförluster, netto, arbetsgivaravgifter

0

-236 929

-236 929

1624

Uppbördsförluster, netto, mervärdesskatt

0

-338 748

-338 748

1625

Uppbördsförluster, netto, räntor m.m.

0

-24 712

-24 712

1631

Betalningsdifferenser, övriga

0

16 351 564

16 351 564

1691

Betalningsdifferenser, skattemyndigheterna,

netto

0

0

0

1692

Indrivna medel, kronofogdemyndigheten, netto

0

0

0

2000

Inkomster av statens verksamhet

39 704 082

37 452 526

-2 251 556

2100

Rörelseöverskott

14 271 900

13 865 438

-406 462

2113

Statens järnvägars inlevererade överskott

0

0

0

2114

Luftfartsverkets inlevererade överskott

135 000

12 015

-122 985

2116

Affärsverket svenska kraftnäts inlevererade

utdelning och av motsvarighet till statlig skatt

309 000

421 000

112 000

2118

Sjöfartsverkets inlevererade överskott

47 900

310 508

262 608

2124

Inlevererat överskott av Riksgäldskontorets

garantiverksamhet

50 000

37 427

-12 573

2126

Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit

130 000

258 096

128 096

2131

Riksbankens inlevererade överskott

9 800 000

9 300 000

-500 000

2153

Inlevererat överskott från AB Svenska Spel

3 800 000

3 526 392

-273 608

2200

Överskott av statens fastighets-

förvaltning

176 000

256 277

80 277

2215

Överskott av Statens fastighetsverks

verksamhet

176 000

256 277

80 277

2300

Ränteinkomster

1 399 983

1 652 354

252 371

2314

Ränteinkomster på lån till

fiskerinäringen

3 677

2 689

-988

2316

Ränteinkomster på vattenkraftslån

23

23

0

2321

Ränteinkomster på skogsvägslån

4

2

-2

2322

Räntor på övriga näringslån,

Kammarkollegiet

48 581

56 123

7 542

2323

Räntor på övriga näringslån,

Statens jordbruksverk

990

895

-95

2324

Ränteinkomster på lokaliseringslån

25 000

25 392

392

2341

Ränteinkomster på statens lån för

universitetsstudier och garantilån för

studerande

0

35

35

2342

Ränteinkomster på allmänna studielån

38 500

39 050

550

2343

Ränteinkomster på studielån upptagna efter

1989

1 240 000

1 438 122

198 122

2361

Räntor på medel avsatta till folkpensionering

6 000

4 001

-1 999

2371

Räntor på beredskapslagring och

förrådsanläggningar

13 000

0

-13 000

2383

Ränteinkomster på statens bosättningslån

40

0

-40

2385

Ränteinkomster på lån för studentkårslokaler

0

0

0

2391

Ränteinkomster på markförvärv för jordbrukets

rationalisering

700

1 281

581

2392

Räntor på intressemedel

2 000

1 779

-221

2394

Övriga ränteinkomster

18 768

60 371

41 603

2395

Räntor på särskilda räkningar i Riksbanken

2 700

2 437

-263

2397

Räntor på skattekonto m.m., netto

0

20 156

20 156

2400

Aktieutdelning

12 000 000

8 922 856

-3 077 144

2411

Inkomster av statens aktier

12 000 000

8 922 856

-3 077 144

2500

Offentligrättsliga avgifter

8 046 986

7 546 310

-500 676

2511

Expeditions- och ansökningsavgifter

558 993

625 281

66 288

2519

Koncessionsavgift på televisionens område

275 188

344 332

69 144

2521

Avgifter till Granskningsnämnden

4 536

4 464

-72

2522

Avgifter för granskning av filmer och

videogram

10 000

8 775

-1 225

2523

Avgift generationsväxling

291 000

2 162

-288 838

2524

Bidrag för arbetsplatsintroduktion

557 000

323 122

-233 878

2525

Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor

2 540 000

2 491 504

-48 496

2526

Utjämningsavgift från arbetslöshetskassor

66 120

66 012

-108

2527

Avgifter för statskontroll av krigsmateriel-

tillverkning

14 200

14 762

562

2528

Avgifter vid bergsstaten

5 500

-3 610

-9 110

2529

Avgifter vid patent- och registreringsväsendet

34 124

55 935

21 811

2531

Avgifter för registrering i förenings- m.fl.

register

0

1 170

1 170

2532

Avgifter vid kronofogdemyndigheterna

895 000

786 894

-108 106

2533

Vägavgifter

500 000

530 167

30 167

2534

Avgifter för körkort och motorfordon

600 110

562 210

-37 900

2535

Avgifter för statliga garantier

3 000

3 139

139

2536

Lotteriavgifter

20 830

24 003

3 173

2537

Miljöskyddsavgift

85 823

70 581

-15 242

2538

Miljöavgift på bekämpningsmedel och

handelsgödsel

441 734

389 211

-52 523

2539

Täktavgift

26 772

24 416

-2 356

2541

Avgifter vid Tullverket

66 600

66 712

112

2542

Patientavgifter vid tandläkarutbildningen

5 400

5 857

457

2543

Avgifter för Kemikalieinspektionen

18 292

58 584

40 292

2544

Avgifter för Alkoholinspektionens verksamhet

31 000

22 575

-8 425

2545

Närradioavgifter

907

1 234

327

2546

Lokalradioavgifter

119 533

118 043

-1 490

2547

Avgifter för Post- och telestyrelsens

verksamhet

113 100

117 728

4 628

2548

Avgifter för Finansinspektionens verksamhet

113 005

109 633

-3 372

2549

Avgifter för provning vid riksprovplatser

6 500

376

-6 124

2551

Avgifter från kärnkraftverken

178 225

195 186

16 961

2552

Övriga offentligrättsliga avgifter

358 344

387 938

29 594

2553

Registreringsavgift till

Fastighetsmäklarnämnden

6 150

6 018

-132

2554

Avgifter för telekommunikation

100 000

100 022

22

2555

Kartavgifter för jordbrukets blockdatabas

0

31 872

31 872

2556

Djurregisteravgifter

0

1

1

2600

Försäljningsinkomster

1 201 856

1 674 844

472 988

2624

Inkomster av uppbörd av felparkeringsavgifter

54 856

53 978

-878

2625

Utförsäljning av beredskapslager

224 000

687 269

463 269

2626

Inkomster vid Banverket

913 000

875 788

-37 212

2627

Offentlig lagring, försäljningsintäkter

10 000

57 808

47 808

2700

Böter m.m.

1 165 557

1 304 874

139 317

2711

Dröjsmålsavgifter

799 377

918 048

118 671

2712

Bötesmedel

357 100

330 511

-26 589

2713

Vattenföroreningsavgifter m.m.

1 050

9 177

8 127

2714

Sanktionsavgifter m.m.

8 030

6 888

-1 142

2715

Skattetillägg

0

40 249

40 249

2716

Förseningsavgifter

0

0

0

2800

Övriga inkomster av statens

verksamhet

1 441 800

2 229 574

787 774

2811

Övriga inkomster av statens verksamhet

1 241 800

2 040 848

799 048

2812

Återbetalning av lönegarantimedel

200 000

188 726

-11 274

3000

Inkomster av försåld egendom

15 001 000

11 227 411

-3 773 589

3100

Inkomster av försålda byggnader och

maskiner

0

67 508

67 508

3125

Fortifikationsverkets försäljning av fastigheter

0

67 508

67 508

3200

Övriga inkomster av markförsäljning

1 000

0

-1 000

3211

Övriga inkomster av markförsäljning

1 000

0

-1 000

3300

Övriga inkomster av försåld egendom

15 000 000

11 159 904

-3 840 096

3311

Inkomster av statens gruvegendom

0

0

0

3312

Övriga inkomster av försåld egendom

15 000 000

11 159 904

-3 840 096

4000

Återbetalning av lån

2 690 055

2 888 652

198 597

4100

Återbetalning av näringslån

173 428

186 035

12 607

4123

Återbetalning av lån till fiskerinäringen

20 861

21 679

818

4131

Återbetalning av vattenkraftslån

83

83

0

4132

Återbetalning av lån avseende

såddfinansiering

25 000

19 210

-5 790

4135

Återbetalning av skogsvägslån

19

16

-3

4136

Återbetalning av övriga näringslån,

Kammarkollegiet

49 984

88 800

38 816

4137

Återbetalning av övriga näringslån, Statens

jordbruksverk

3 108

2 734

-374

4138

Återbetalning av tidigare infriade statliga

garantier

4 373

1 756

-2 617

4139

Återbetalning av lokaliseringslån

70 000

51 757

-18 243

4300

Återbetalning av studielån

2 387 500

2 464 484

76 984

4311

Återbetalning av statens lån för

universitetsstudier

0

34

34

4312

Återbetalning av allmänna studielån

2 500

922

-1 578

4313

Återbetalning av studiemedel

2 385 000

2 463 528

78 528

4500

Återbetalning av övriga lån

129 127

238 132

109 005

4514

Återbetalning av lån för studentkårslokaler

67

16

-51

4516

Återbetalning av utgivna startlån och bidrag

1 300

526

-774

4517

Återbetalning från Portugalfonden

0

58 226

58 226

4519

Återbetalning av statens bosättningslån

40

0

-40

4525

Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor

100 000

27 264

-72 736

4526

Återbetalning av övriga lån

27 720

152 100

124 380

5000

Kalkylmässiga inkomster

5 337 207

5 164 970

-172 237

5100

Avskrivningar och amorteringar

1 504 207

1 187 608

-316 599

5113

Statens järnvägars avskrivningar

0

0

0

5121

Avskrivningar på fastigheter

672 140

435 047

-237 093

5131

Uppdragsmyndigheters m.fl. komplement-

kostnader

831 567

752 560

-79 007

5144

Avskrivningar på förrådsanläggningar för civilt

totalförsvar

500

0

-500

5200

Statliga pensionsavgifter

3 833 000

3 977 362

144 362

5211

Statliga pensionsavgifter

3 833 000

3 977 362

144 362

6000

Bidrag m.m. från EU

10 978 950

9 612 795

-1 366 155

6100

Bidrag från EG:s jordbruksfond

7 565 000

7 245 919

-319 081

6111

Arealbidrag

3 730 000

3 636 149

-93 851

6112

Kompletterande åtgärder

1 050 000

880 521

-169 479

6113

Övriga interventioner

520 000

332 456

-187 544

6114

Exportbidrag

1 000 000

553 607

-446 393

6115

Djurbidrag

725 000

666 296

-58 704

6116

Offentlig lagring

10 000

412 859

402 859

6119

Övriga bidrag från EG:s jordbruksfonds

garantisektion

160 000

220 237

60 237

6121

EG-finansierade struktur- och regionalstöd till

jordbrukssektorn

370 000

543 793

173 793

6200

Bidrag från EG:s fiskefond

9 400

5 394

-4 006

6211

Bidrag från EG:s fiskefond

9 400

5 394

-4 006

6300

Bidrag från EG:s regionalfond

700 000

451 265

-248 735

6311

Bidrag från EG:s regionalfond

700 000

451 265

-248 735

6400

Bidrag från EG:s socialfond

2 621 000

1 670 678

-950 322

6411

Bidrag från EG:s socialfond

2 621 000

1 670 678

-950 322

6500

Bidrag till transeuropeiska nätverk

53 150

144 604

91 454

6511

Bidrag till transeuropeiska nätverk

53 150

144 604

91 454

6900

Övriga bidrag från EG

30 400

94 936

64 536

6911

Övriga bidrag från EG

30 400

94 936

64 536

7000

Extraordinära medel från EU

269 558

275 081

5 523

7100

Återbetalning avseende avgiften till

gemenskapsbudgeten

269 558

275 081

5 523

7111

Återbetalning avseende avgiften till

gemenskapsbudgeten

269 558

275 081

5 523

Totala inkomster

676 077 345

706 313 519

30 236 174

Bilaga 4

Specifikatio

n av utgifter

på

utgiftsområ

den

Bilaga 4

Specifikation av utgifter

på utgiftsområden

Innehållsförteckning

Specifikation av utgifter på utgiftsområden år

1998..................................................................5

Tabell 124 Specifikation av utgifter på utgiftsområde år 1998

Ingående

reservation.

och ramöver-

föringsbel.

Statsbudget

(SB)

Tilläggsbudget

(TB)

Medgivna

överskrid

(MU)

Indragning

(ID)

Totalt

Tilldelade

medel

(IB+SB+

TB+MU+ID)

Utfall

Avvikelse mot

statsbudget

Avvikelse

 mot

anvisade

medel

(SB+TB)

Avvikelse mot

tilld. medel

(IB+SB+TB+

MU+ID)

Maximalt

anslags

sparande

Utgående

reservation

och ramöver-

föringsbel.

Uo 01 Rikets styrelse

1 521 089

3 976 700

18 693

0

-49 975

5 466 507

4 328 281

351 581

332 888

-1 138 226

7 260

1 133 523

A

Statschefen

-26

72 404

0

0

26

72 404

70 441

-1 963

-1 963

-1 963

1 963

1

Kungliga hov- och slottsstaten, a

-26

72 404

0

0

26

72 404

70 441

-1 963

-1 963

-1 963

1 963

B

Riksdagen och dess ombudsmän

115 840

955 960

0

0

0

1 071 800

913 108

-42 852

-42 852

-158 691

158 691

1

Riksdagens ledamöter och partier m.m., a

8 403

460 000

0

0

0

468 403

432 223

-27 777

-27 777

-36 180

36 180

2

Riksdagens förvaltningskostnader, a

70 526

460 000

0

0

0

530 526

438 910

-21 090

-21 090

-91 617

91 617

3

Riksd. ombudsmän, Justitieombudsmännen, a

2 078

35 960

0

0

0

38 038

37 381

1 421

1 421

-657

657

95/96 15A2 Riksdagsutskotten resor utom Sverige, r

11 256

0

0

0

0

11 256

1 901

1 901

1 901

-9 355

9 355

95/96 15A4 Riksdagens byggnader m.m., r

23 577

0

0

0

0

23 577

2 693

2 693

2 693

-20 883

20 883

C

Regeringen m m

1 392 013

2 222 155

18 693

0

-50 000

3 582 861

2 615 125

392 970

374 277

-967 737

7 260

963 033

1

Regeringskansliet m.m., a

404 894

1 870 944

18 693

0

0

2 294 531

2 122 642

251 698

233 005

-171 889

171 889

2

Svensk författningssamling, a

55

1 011

0

0

0

1 066

789

-222

-222

-277

277

3

Allmänna val, a

23 874

205 000

32 400

0

0

261 274

175 963

-29 037

-61 437

-85 311

85 311

4

Stöd till politiska partier, a

39 676

145 200

-32 400

0

0

152 476

140 513

-4 687

27 713

-11 963

7 260

7 260

93/94 14A2 Utredningar m.m., r

80

0

0

0

0

80

0

0

0

-80

80

95/96 01B2 Samarbete o. utveckl. inom Östersjöreg., r

923 435

0

0

0

-50 000

873 435

175 218

175 218

175 218

-698 217

698 217

D

Centrala myndigheter

2 783

47 057

0

0

0

49 840

45 629

-1 428

-1 428

-4 211

4 211

1

Justitiekanslern, a

886

9 199

0

0

0

10 085

9 803

604

604

-282

282

2

Datainspektionen, a

2 734

24 493

0

0

0

27 227

23 660

-833

-833

-3 567

3 567

3

Sametinget, a

-838

13 365

0

0

0

12 527

12 166

-1 199

-1 199

-362

362

E

Mediefrågor

10 479

679 124

0

0

-1

689 602

683 978

4 854

4 854

-5 624

5 624

1

Presstödsnämnd och taltidningsnämnd, a

1 635

5 659

0

0

0

7 294

4 601

-1 058

-1 058

-2 693

2 693

2

Presstöd, a

-14 272

531 579

12 000

0

-1

529 306

543 041

11 462

-538

13 735

-13 735

3

Stöd till radio- och kassettidningar, a

16 439

127 300

-12 000

0

0

131 739

121 185

-6 115

5 885

-10 554

10 554

4

Radio- och TV-verket, a

4 110

8 022

0

0

0

12 132

8 384

362

362

-3 748

3 748

5

Granskningsnämnden för radio och TV, a

1 653

6 564

0

0

0

8 217

6 766

202

202

-1 451

1 451

95/96 11D3 Avveckling av Radioämnden m.fl., a

126

0

0

0

0

126

0

0

0

-126

126

95/96 11C34 Utvecklingsstöd till dagspressen, r

787

0

0

0

0

787

0

0

0

-787

787

95/96 11C37 Stöd till radio- och kassettidningar, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Uo 02 Samhällsekonomi och finansförvaltning

1 089 739

2 062 814

-21 400

0

-68 755

3 062 398

1 980 738

-82 076

-60 676

-1 081 660

0

729 951

A

Centrala myndigheter och nämnder

361 559

1 856 441

-1 400

0

-68 755

2 147 845

1 392 536

-463 905

-462 505

-755 309

0

403 599

1

Konjunkturinstitutet, a

1 369

35 494

0

0

0

36 863

35 812

318

318

-1 051

1 051

2

Riksrevisionsverket, a

21 312

176 625

-27 400

0

0

170 537

153 181

-23 444

3 956

-17 356

17 356

3

Statskontoret, a

11 537

65 370

0

0

0

76 907

66 960

1 590

1 590

-9 947

9 947

4

Statistiska centralbyrån, a

12 122

327 886

0

0

0

340 008

329 454

1 568

1 568

-10 554

10 554

5

Folk- och bostadsräkning, r

67 867

70 000

0

0

0

137 867

21 491

-48 509

-48 509

-116 377

116 377

6

Finansinspektionen, a

4 777

110 875

1 000

0

0

116 652

111 951

1 076

76

-4 701

4 701

7

Insättningsgarantinämnden, a

14 753

985

0

0

0

15 738

3 290

2 305

2 305

-12 448

12 448

8

Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader, a

24 049

82 644

125

0

0

106 818

71 045

-11 599

-11 724

-35 773

35 773

9

RGK: Kostnader för upplåning o låneförvaltn., a

0

769 000

-1 400

0

0

767 600

415 890

-353 110

-351 710

-351 710

0

0

10

Riksgäldskontoret: Garantiverksamhet, a

1

1

0

0

0

2

0

-1

-1

-2

2

11

SLOK: Avvecklingskostnader, a

0

8 500

0

0

0

8 500

9 603

1 103

1 103

1 103

-1 103

12

Täckning av merkostnader för lokaler, a

3 473

20 000

0

0

0

23 473

16 699

-3 301

-3 301

-6 775

6 775

13

Nämnden för offentlig upphandling, a

2 933

6 292

0

0

0

9 225

8 150

1 858

1 858

-1 076

1 076

14

Ekonomiska rådet, a

291

1 680

0

0

0

1 971

1 492

-188

-188

-479

479

15

Kostnader för vissa nämnder m.m., a

0

1 588

0

0

0

1 588

1 286

-302

-302

-302

302

16

Bokföringsnämnden, a

231

5 394

800

0

0

6 425

4 673

-721

-1 521

-1 752

1 752

17

Bidr. t. Stift. för utv. av god redovisn.sed, o

0

800

-800

0

0

0

0

-800

0

0

0

18

Utvecklingsarbete, a

40 034

30 170

0

0

0

70 204

18 292

-11 878

-11 878

-51 912

51 912

19

Kammarkollegiet, a

10 344

23 137

0

0

0

33 481

24 951

1 814

1 814

-8 531

8 531

20

Kontrollfunktionen i staten, r

74 348

120 000

0

0

0

194 348

75 750

-44 250

-44 250

-118 598

118 598

21

Ekonomistyrningsverket, a

0

0

26 275

0

0

26 275

22 076

22 076

-4 199

-4 199

4 199

93/94 07C6 Vissa investeringar m.m., r

60 255

0

0

0

-60 255

0

0

0

0

0

0

95/96 07I8 Ekonomiska rådet, r

489

0

0

0

0

489

492

492

492

3

-3

1997 02A11 Statens lokalförsörjningsverk, a

11 374

0

0

0

-8 500

2 874

0

0

0

-2 874

2 874

B

Tidsbegränsade åtaganden

728 320

189 700

-20 000

0

0

898 020

573 056

383 356

403 356

-324 964

324 964

1

Åtgärder för det finansiella systemet, a

135 790

55 000

-15 871

0

0

174 919

18 577

-36 423

-20 552

-156 342

156 342

2

Avgift för Stadshypotekskassans grundfond, a

30 395

134 700

-20 000

0

0

145 095

80 000

-54 700

-34 700

-65 095

65 095

3

Bidr. t. kap. i Europeiska invest.banken, a

-15 871

0

15 871

0

0

0

0

0

-15 871

0

0

1997 02B3 Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken, a

68 438

0

0

0

0

68 438

20 437

20 437

20 437

-48 001

48 001

1997 02B6 Värdering m.m. av aktier i VPC AB, a

9 567

0

0

0

0

9 567

3 749

3 749

3 749

-5 818

5 818

1997 02B7 Invest. i infrastrukt. på sv. finansmarkn., a

500 000

0

0

0

0

500 000

450 292

450 292

450 292

-49 708

49 708

C

Riksdagens revisorer

-140

16 673

0

0

0

16 533

15 146

-1 527

-1 527

-1 388

1 388

1

Riksdagens revisorer, a

-140

16 673

0

0

0

16 533

15 146

-1 527

-1 527

-1 388

1 388

Uo 03 Skatteförvaltning och uppbörd

792 353

5 662 254

24 148

0

0

6 478 755

5 863 711

201 457

177 309

-615 044

615 044

A

Skatteförvaltningen och Tullverket

792 353

5 662 254

24 148

0

0

6 478 755

5 863 711

201 457

177 309

-615 044

615 044

1

Riksskatteverket, a

212 598

356 304

-14 000

0

0

554 902

421 580

65 276

79 276

-133 322

133 322

2

Skattemyndigheterna, a

482 503

4 269 581

17 588

0

0

4 769 672

4 370 886

101 305

83 717

-398 785

398 785

3

Tullverket, a

97 252

1 036 369

20 560

0

0

1 154 181

1 071 244

34 875

14 315

-82 937

82 937

Uo 04 Rättsväsendet

1 124 089

21 034 170

86 430

0

-20 966

22 223 723

21 412 590

378 420

291 990

-811 133

811 133

A

Polisväsendet

-17 979

11 473 693

45 976

0

0

11 501 690

11 288 938

-184 755

-230 731

-212 752

212 752

1

Polisorganisationen, a

-218 900

10 956 709

60 976

0

0

10 798 785

10 759 988

-196 721

-257 697

-38 797

38 797

2

Säkerhetspolisen, a

200 921

516 984

-15 000

0

0

702 905

528 950

11 966

26 966

-173 955

173 955

B

Åklagarväsendet

-40 209

814 705

0

0

0

774 496

740 526

-74 179

-74 179

-33 971

33 971

1

Åklagarorganisationen, a

-40 209

634 605

0

0

0

594 396

583 806

-50 799

-50 799

-10 590

10 590

2

Ekobrottsmyndigheten, a

180 100

0

0

0

180 100

156 719

-23 381

-23 381

-23 381

23 381

C

Domstolsväsendet m m

158 046

2 979 279

11 012

0

0

3 148 337

3 062 962

83 683

72 671

-85 375

85 375

1

Domstolsväsendet m.m., a

158 046

2 979 279

11 012

0

0

3 148 337

3 062 962

83 683

72 671

-85 375

85 375

D

Kriminalvården

720 032

3 376 390

12 442

0

0

4 108 864

3 866 215

489 825

477 383

-242 650

242 650

1

Kriminalvården, a

720 032

3 376 390

12 442

0

0

4 108 864

3 866 215

489 825

477 383

-242 650

242 650

E

Kronofogdemyndigheterna

218 032

1 283 651

0

0

-20 000

1 481 683

1 303 098

19 447

19 447

-178 584

178 584

1

Kronofogdemyndigheterna, a

218 032

1 283 651

0

0

-20 000

1 481 683

1 303 098

19 447

19 447

-178 584

178 584

F

Övrig verksamhet inom rättsväsendet

86 167

1 106 452

17 000

0

-966

1 208 653

1 150 852

44 400

27 400

-57 801

57 801

1

Brottsförebyggande rådet, a

1 431

46 864

0

0

0

48 295

38 866

-7 998

-7 998

-9 429

9 429

2

Rättsmedicinalverket, a

13 432

165 709

0

0

0

179 141

171 973

6 264

6 264

-7 168

7 168

3

Gentekniknämnden, a

1 023

2 218

0

0

0

3 241

2 700

482

482

-540

540

4

Brottsoffermyndigheten, a

3 119

9 356

0

0

0

12 475

10 855

1 499

1 499

-1 621

1 621

5

Ersättning för skador på grund av brott, a

10 163

73 645

0

0

0

83 808

48 252

-25 393

-25 393

-35 556

35 556

6

Rättshjälpskostnader m.m., a

37 155

758 544

0

0

0

795 699

831 201

72 657

72 657

35 502

-35 502

7

Diverse kostnader för rättsväsendet, a

-515

19 560

15 000

0

0

34 045

25 040

5 480

-9 520

-9 006

9 006

8

Bidrag till internationella sammanslutningar, a

1 520

8 356

2 000

0

0

11 876

8 349

-7

-2 007

-3 527

3 527

9

Bidrag till brottsförebyggande arbete, a

3 072

22 200

0

0

4 128

29 400

6 944

-15 256

-15 256

-22 456

22 456

95/96 02A5 Information o upplysning om ekobrott, r

4 967

0

0

0

-966

4 001

0

0

0

-4 001

4 001

95/96 02A6 Bidrag t brottsförebyggande arbete, r

10 800

0

0

0

-4 128

6 672

6 672

6 672

6 672

0

0

Uo 05 Utrikesförvaltn och internationell samverkan

819 201

2 811 310

-600

0

-228 653

3 401 258

2 637 959

-173 351

-172 751

-763 299

763 299

A

Utrikesförvaltningen m m

413 072

1 763 483

0

0

-3 727

2 172 828

1 820 920

57 437

57 437

-351 907

351 907

1

Utrikesförvaltningen, a

395 555

1 757 629

-100

0

0

2 153 084

1 807 447

49 818

49 918

-345 637

345 637

2

Nordiskt samarbete, a

391

1 452

100

0

0

1 943

1 588

136

36

-355

355

3

Ek. bistånd t. svenska medborgare i utlandet, a

1 918

4 402

0

0

0

6 320

1 667

-2 735

-2 735

-4 653

4 653

95/96 03A5 Utredningar m.m., r

15 208

0

0

0

-3 727

11 481

10 219

10 219

10 219

-1 262

1 262

B

Internationella organisationer

387 981

906 270

-600

0

-224 926

1 068 725

679 359

-226 911

-226 311

-389 366

389 366

1

Bidr. t. vissa internationella organisation, a

184 608

464 161

-600

0

-183 464

464 705

268 862

-195 299

-194 699

-195 842

195 842

2

Nordiska ministerrådet, a

35 767

274 300

0

0

-35 767

274 300

267 745

-6 555

-6 555

-6 555

6 555

3

Org för ekonomisk samarbete o utveckl (OECD), a

5 695

24 400

0

0

-5 695

24 400

20 052

-4 348

-4 348

-4 348

4 348

4

Fredsfrämjande verksamhet, a

55 456

143 409

0

0

0

198 865

74 823

-68 586

-68 586

-124 043

124 043

94/95 03E6 Medel f. översättn. av EG:s regelverk, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 03B9 Fredsbevarande verksamhet, r

106 455

0

0

0

0

106 455

47 877

47 877

47 877

-58 578

58 578

C

Information om Sverige i utlandet

2 213

60 583

0

0

0

62 796

61 028

445

445

-1 768

1 768

1

Svenska institutet, a

124

50 748

0

0

0

50 872

49 445

-1 303

-1 303

-1 427

1 427

2

Övrig information om Sverige i utlandet, a

128

9 835

0

0

0

9 963

9 679

-156

-156

-284

284

95/96 03D1 Svenska institutet, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 03D2 Övrig info. om Sverige i utlandet, r

1 961

0

0

0

0

1 961

1 904

1 904

1 904

-57

57

D

Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor

4 495

57 373

0

0

0

61 868

57 055

-318

-318

-4 813

4 813

1

Utredn. o andra insatser utrikespol. omr., a

2 181

2 259

-500

0

0

3 940

1 752

-507

-7

-2 187

2 187

2

Info. om säkerhetspolitik o. fredsfrämj., a

390

9 000

0

0

0

9 390

8 686

-314

-314

-704

704

3

Bidr. till Sthlms int. fredsforskningsinst., o

0

20 324

0

0

0

20 324

20 324

0

0

0

0

4

Forskn. till stöd för nedrustn. o säkerhet, a

233

10 262

500

0

0

10 995

10 393

131

-369

-602

602

5

Utrikespolitiska Institutet, o

0

10 004

0

0

0

10 004

10 004

0

0

0

0

6

Forsknverks. av särsk. utrikes o säkerhpol., a

120

5 524

0

0

0

5 644

5 094

-430

-430

-550

550

95/96 03F1 Utr. o andra insatser på utrikespol. omr., r

1 432

0

0

0

0

1 432

666

666

666

-766

766

95/96 03F2 Info. om säkerhetpol. o fredsfrämj. utv., r

140

0

0

0

0

140

137

137

137

-3

3

95/96 03F6 Foverks. av srsk. utrikes- o säkpol. bet., r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

E

Övriga utrikespolitiska frågor

11 441

23 601

0

0

0

35 042

19 597

-4 004

-4 004

-15 445

15 445

1

Inspektionen för strategiska produkter, a

677

15 801

0

0

0

16 478

14 594

-1 207

-1 207

-1 884

1 884

2

Europainformation m.m., a

404

7 800

0

0

0

8 204

2 984

-4 816

-4 816

-5 220

5 220

95/96 03E4 Krigsmaterielinspektionen, a

3 405

0

0

0

0

3 405

0

0

0

-3 405

3 405

95/96 03E6 Europainformation m.m., r

6 919

0

0

0

0

6 919

2 019

2 019

2 019

-4 900

4 900

1997 05E4 Bidr. till org. för mänskl. rättigh., a

36

0

0

0

0

36

0

0

0

-36

36

Uo 06 Totalförsvar

4 491 784

41 243 865

99 800

0

-213 988

45 621 461

42 399 200

1 155 335

1 055 535

-3 222 261

12 600

3 128 477

A

Militärt försvar

3 427 256

37 203 519

150 000

0

0

40 780 775

38 625 543

1 422 024

1 272 024

-2 155 232

2 155 232

1

Försvarsmakten, a

3 405 662

36 757 400

-207 136

0

0

39 955 926

38 093 772

1 336 372

1 543 508

-1 862 154

1 862 154

2

Fredsfrämjande truppinsatser, a

21 216

384 419

357 136

0

0

762 771

472 162

87 743

-269 393

-290 609

290 609

3

Ersättning för kroppsskador, a

378

61 700

0

0

0

62 078

59 609

-2 091

-2 091

-2 469

2 469

B

Vissa funktioner inom det civila försvaret

949 206

2 588 514

-50 200

0

-212 988

3 274 532

2 365 286

-223 228

-173 028

-909 246

909 246

1

Funktionen Civil ledning, a

158 613

473 145

-200

0

-14 088

617 470

388 748

-84 397

-84 197

-228 722

228 722

2

Funktionen Försörjning med industrivaror, a

97 476

140 974

-25 000

0

-28 000

185 450

86 086

-54 888

-29 888

-99 364

99 364

3

Funkt. Befolkningsskydd och räddningstjänst, a

106 962

1 182 554

-28 700

0

-2 284

1 258 532

1 246 863

64 309

93 009

-11 669

11 669

4

Funktionen psykologiskt försvar, a

4 398

18 002

0

0

0

22 400

13 244

-4 758

-4 758

-9 156

9 156

5

Funktionen Ordning och säkerhet m.m., a

39 855

31 889

0

0

-14 800

56 944

14 776

-17 113

-17 113

-42 168

42 168

6

Funktionen hälso- och sjukvård, a

200 680

99 563

0

0

0

300 243

78 630

-20 933

-20 933

-221 613

221 613

7

Funktionen Telekommunikationer, a

48 789

199 500

0

0

0

248 289

151 805

-47 695

-47 695

-96 484

96 484

8

Funktionen Postbefordran, a

407

21 700

0

0

0

22 107

12 990

-8 710

-8 710

-9 116

9 116

9

Funktionen Transporter, a

3 253

190 500

3 700

0

14 800

212 253

195 975

5 475

1 775

-16 278

16 278

10

Funktionen Energiförsörjning, a

95 808

230 687

0

0

0

326 495

171 088

-59 599

-59 599

-155 407

155 407

95/96 06C1 Beredskap för civil luftfart, r

15 568

0

0

0

0

15 568

0

0

0

-15 568

15 568

95/96 12E1 Handlingsberedskap, r

7 519

0

0

0

0

7 519

4 131

4 131

4 131

-3 389

3 389

95/96 04C2 Tekniska åtgärder i ledningssystemet, r

39 341

0

0

0

-39 341

0

0

0

0

0

0

95/96 04F2 ÖCB: Industriella åtgärder, r

141 363

0

0

0

-141 363

0

0

0

0

0

0

95/96 12E2 Åtgärder inom elförsörjningen, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 04C3 Civilbefälhavarna, a

-12 088

0

0

0

12 088

0

0

0

0

0

0

95/96 06E4 ÖCB: Ågärder inom civila försvaret, r

1 260

0

0

0

0

1 260

949

949

949

-311

311

95/96 06A6 Vägverket: Försvarsuppgifter, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 06A14 Banverket: Försvarsuppgifter, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

C

Kustbevakningen och nämnder m m

84 475

483 725

0

0

-1 000

567 200

443 101

-40 624

-40 624

-124 099

12 600

30 316

1

Kustbevakningen, a

64 951

426 827

0

0

0

491 778

385 395

-41 432

-41 432

-106 383

12 600

12 600

2

Nämnder m.m., a

2 379

11 898

0

0

-1 000

13 277

10 055

-1 843

-1 843

-3 222

3 222

3

Förebygg. åtg. jordskred andra naturolyckor, a

9 962

25 000

0

0

0

34 962

28 405

3 405

3 405

-6 557

6 557

4

Ersättn. för verksamhet vid räddningstjänst, a

7 211

20 000

0

0

0

27 211

19 246

-754

-754

-7 964

7 964

95/96 04G11 Överklagandenämnden för totalförsvaret, a

-28

0

0

0

0

-28

0

0

0

28

-28

D

Stödverksamhet

30 848

968 107

0

0

0

998 955

965 270

-2 837

-2 837

-33 685

33 683

1

Totalförsvarets pliktverk, a

21 766

231 750

0

0

0

253 516

244 586

12 836

12 836

-8 930

8 930

2

Försvarshögskolan, a

4 481

36 603

0

0

0

41 084

30 765

-5 838

-5 838

-10 319

10 319

3

Försvarets radioanstalt, a

-4 274

428 667

0

0

0

424 393

427 258

-1 409

-1 409

2 864

-2 864

4

Försvarets forskningsanstalt, a

1 422

137 343

0

0

0

138 765

131 356

-5 987

-5 987

-7 410

7 410

5

Flygtekniska försöksanstalten, a

7 295

31 773

0

0

0

39 068

29 336

-2 437

-2 437

-9 732

9 732

6

Stöd frivilliga försvarsorg inom totalförsv, o

0

101 971

0

0

0

101 971

101 969

-2

-2

-2

0

94/95 04G6 Strategisk försvarsforskning, r

156

0

0

0

0

156

0

0

0

-156

156

Uo 07 Internationellt bistånd

7 480 044

11 434 400

0

0

0

18 914 444

11 478 583

44 183

44 183

-7 435 861

7 435 861

A

Internationellt utvecklingssamarbete

5 983 083

10 623 600

0

0

0

16 606 683

10 789 595

165 995

165 995

-5 817 087

5 817 087

1

Biståndsverksamhet, r

5 848 446

10 214 267

0

0

0

16 062 713

10 373 444

159 177

159 177

-5 689 269

5 689 269

2

Biståndsförvaltning, a

133 396

409 333

0

0

0

542 729

416 151

6 818

6 818

-126 578

126 578

94/95 03C13 Projektbistånd till vissa länder m.m., r

991

0

0

0

0

991

0

0

0

-991

991

95/96 03C1 Bidrag till internat. biståndsprogram, r

7

0

0

0

0

7

0

0

0

-7

7

95/96 03C2 Utvecklingssamarbete genom SIDA, r

241

0

0

0

0

241

0

0

0

-241

241

B

Samarbete med Central- och Östeuropa

1 496 962

810 800

0

0

0

2 307 762

688 988

-121 812

-121 812

-1 618 774

1 618 774

1

Samarbete med Central- och Östeuropa, r

971 325

789 800

0

0

0

1 761 125

688 044

-101 756

-101 756

-1 073 081

1 073 081

2

Avsättn. förlustrisk f. finans stöd o export, r

521 000

21 000

0

0

0

542 000

0

-21 000

-21 000

-542 000

542 000

95/96 03G1 Samarb m Central- o Östeuropa g SIDA, r

4 636

0

0

0

0

4 636

943

943

943

-3 693

3 693

Uo 08 Invandrare och flyktingar

-19 293

3 863 934

366 000

0

-17 835

4 192 806

4 186 019

322 085

-43 915

-6 787

182 168

-49 756

A

Migrationspolitik

748

1 748 234

92 000

0

-15 835

1 825 147

1 822 992

74 758

-17 242

-2 155

73 620

-40 898

1

Statens invandrarverk, a

28 044

452 402

3 000

0

-13 474

469 972

466 619

14 217

11 217

-3 353

13 200

3 353

2

Mottagande av asylsökande, a

-72 437

773 650

208 000

0

-1 266

907 948

971 750

198 100

-9 900

63 803

38 680

-63 803

3

Migrationspolitiska åtgärder, a

25 815

313 289

-85 000

0

0

254 104

200 584

-112 705

-27 705

-53 520

12 670

12 670

4

Utlänningsnämnden, a

1 521

65 388

0

0

0

66 909

65 355

-33

-33

-1 554

2 000

1 554

5

Offentl. biträde i utlänningsärenden, a

8 163

60 295

-11 000

0

-1 096

56 362

51 249

-9 046

1 954

-5 113

2 910

2 910

6

Utresor för avvisade och utvisade, a

0

83 210

-23 000

0

0

60 210

64 624

-18 586

4 414

4 414

4 160

-4 414

94/95 11D12 Särsk. åtgärder i flyktingmottagandet, r

7 357

0

0

0

0

7 357

2 719

2 719

2 719

-4 638

4 638

95/96 10D10 Int. samv. flykting- och migrationspol., r

2 285

0

0

0

0

2 285

92

92

92

-2 193

2 193

B

Invandrares integration

-20 041

2 115 700

274 000

0

-2 000

2 367 659

2 363 027

247 327

-26 673

-4 632

108 548

-8 859

1

Integrationsmyndigheten, a

0

40 487

-8 000

0

0

32 487

29 632

-10 855

-2 855

-2 855

1 725

1 725

2

Särskilda insatser i utsatta bostadsområden, a

54 528

189 763

-25 000

0

0

219 291

92 316

-97 447

-72 447

-126 975

126 975

3

Integrationsåtgärder, a

0

68 097

-10 000

0

0

58 097

49 605

-18 492

-8 492

-8 492

8 492

4

Kommunersättningar vid flyktingmottagande, a

-115 736

1 713 915

324 000

0

0

1 922 179

2 089 602

375 687

51 687

167 423

101 896

-167 423

5

Hemutrustningslån, a

5 095

98 549

-7 000

0

0

96 644

79 356

-19 193

-12 193

-17 288

4 927

4 927

6

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, a

-47

4 889

0

0

0

4 842

4 863

-26

-26

20

-20

95/96 10D3 Åtgärder för invandrare, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 10D11 Åtg. mot främlingsfientligh. o. rasism, r

10 576

0

0

0

-2 000

8 576

6 651

6 651

6 651

-1 925

1 925

95/96 10D12 Särsk. insats. i invandrartäta områden, r

25 543

0

0

0

0

25 543

11 001

11 001

11 001

-14 542

14 542

Uo 09 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

529 732

22 499 516

254 300

0

-66 669

23 216 878

23 123 574

624 058

369 758

-93 304

291 653

69 980

A

Hälso- och sjukvård

219 191

16 387 184

0

0

-1 383

16 604 992

17 147 551

760 367

760 367

542 559

78 000

-542 559

1

Sjukvårdsförmåner m.m., a

-8 415

1 550 000

0

0

0

1 541 585

1 879 925

329 925

329 925

338 340

78 000

-338 340

2

Bidrag till läkemedelsförmånen, a

0

13 491 000

0

0

0

13 491 000

13 765 366

274 366

274 366

274 366

-274 366

3

Bidrag till hälso- och sjukvård, a

0

939 424

0

0

0

939 424

928 987

-10 437

-10 437

-10 437

10 437

4

Insatser mot aids, a

9 662

65 622

0

0

0

75 284

69 007

3 385

3 385

-6 277

6 277

5

Ersättning till Spri, o

0

29 700

0

0

0

29 700

29 700

0

0

0

6

Bidrag till WHO, a

735

33 697

0

0

0

34 432

33 464

-233

-233

-968

968

7

Bidr WHO-enh för rapport läkemedelsbiverkn, o

0

2 591

0

0

0

2 591

2 591

0

0

0

8

Bidrag till Nordiska hälsovårdshögskolan, a

-136

16 800

0

0

0

16 664

14 700

-2 100

-2 100

-1 964

1 964

9

Folkhälsoinstitutet, a

16 089

110 178

0

0

0

126 267

107 435

-2 743

-2 743

-18 832

18 832

10

Smittskyddsinstitutet, a

29 013

98 923

0

0

0

127 936

125 611

26 688

26 688

-2 325

2 325

11

Statens institut f psykosocial miljömedicin, a

503

10 853

0

0

0

11 356

11 305

452

452

-50

50

12

St beredn f utvärdering av medicinsk metodik, a

4 458

15 517

0

0

0

19 975

19 975

4 458

4 458

0

0

13

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, a

8 218

22 879

0

0

0

31 097

21 071

-1 808

-1 808

-10 026

10 026

93/94 05D8 Bidrag till kvalitet i äldrevården, r

1 383

0

0

0

-1 383

0

0

0

0

0

0

95/96 05C2 Insatser mot aids, r

3 119

0

0

0

0

3 119

2 434

2 434

2 434

-685

685

95/96 05C9 Allmänt bidrag till hälso- och sjukvården, r

462

0

0

0

0

462

125

125

125

-337

337

1997 09A8 Bidrag till psykiatriområdet, r

154 098

0

0

0

0

154 098

135 853

135 853

135 853

-18 246

18 246

B

Omsorg om äldre o funktionshindrade personer

282 086

4 960 950

250 000

0

-65 287

5 427 749

4 820 748

-140 202

-390 202

-607 002

213 653

584 178

1

Statsbidr inom äldre- och handikappområdet, r

115 392

275 000

0

0

0

390 392

312 039

37 039

37 039

-78 353

78 353

2

Statsbidrag till vårdartjänst, a

41 597

186 000

0

0

0

227 597

168 770

-17 230

-17 230

-58 828

58 828

3

Bidr till verks för pers med funktionshinder, o

0

78 394

0

0

0

78 394

78 275

-119

-119

-119

0

4

Bidrag till handikapp- och pensionärsorg, o

0

132 194

0

0

0

132 194

132 194

0

0

0

0

5

Ersättning för texttelefoner, a

1 361

16 077

0

0

-576

16 862

14 948

-1 129

-1 129

-1 914

804

804

6

Bilstöd till handikappade, a

-70

203 978

0

0

0

203 908

211 721

7 743

7 743

7 812

10 199

-7 812

7

Kostnader för statlig assistansersättning, a

55 422

4 053 000

0

0

0

4 108 422

3 884 178

-168 822

-168 822

-224 244

202 650

202 650

8

Statens institut för särskilt utildningsstöd, a

3 048

8 561

0

0

0

11 609

9 543

982

982

-2 066

2 066

9

Handikappombudsmannen, a

624

7 746

0

0

0

8 370

8 481

735

735

111

-111

10

Bidrag till äldrebostäder m.m., r

0

0

250 000

0

0

250 000

598

598

-249 402

-249 402

249 402

95/96 05D1 Stimbidr. särsk. boendeformer o rehab., r

64 711

0

0

0

-64 711

0

0

0

0

0

0

C

Åtg f barn, soc behandl, alkohol- o narkpol

-4 714

679 567

4 300

0

0

679 153

675 368

-4 199

-8 499

-3 785

3 285

1

Bidr ungdomsvård, missbrvård, alko-narkotika, o

0

52 000

0

0

0

52 000

52 000

0

0

0

0

2

Bidrag till org på det sociala området, o

0

64 341

0

0

0

64 341

63 841

-500

-500

-500

0

3

Barnombudsmannen, a

-23

7 550

0

0

0

7 527

7 725

175

175

198

-198

4

Statens nämnd för internat adoptionsfrågor, a

-54

6 468

0

0

0

6 414

5 920

-548

-548

-494

494

5

Statens institutionsstyrelse, a

-37 507

503 986

4 300

0

0

470 779

496 449

-7 537

-11 837

25 669

-25 669

6

Alkoholinspektionen, a

4 015

14 548

0

0

0

18 563

12 690

-1 858

-1 858

-5 873

5 873

7

Alkoholsortimentsnämnden, a

351

674

0

0

0

1 025

108

-566

-566

-918

918

8

Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder, a

27 117

30 000

0

0

0

57 117

35 248

5 248

5 248

-21 869

21 869

95/96 05E1 Bidr. t. missbrukarvård o. ungdomsvård, r

8

0

0

0

0

8

8

8

8

0

0

95/96 05E4 Alkohol- och drogpolitiska åtgärder, r

1 379

0

0

0

0

1 379

1 380

1 380

1 380

1

-1

D

Socialstyrelsen

30 236

369 636

0

0

0

399 872

377 711

8 075

8 075

-22 161

22 161

1

Socialstyrelsen, a

30 236

369 636

0

0

0

399 872

377 711

8 075

8 075

-22 161

22 161

E

Stöd till forskning

2 933

102 179

0

0

0

105 112

102 197

18

18

-2 915

2 915

1

Socvetenskapl forsknrådet: Forskning, a

3 030

94 610

0

0

0

97 640

94 631

21

21

-3 009

3 009

2

Socvetenskapl. forsknrådet: Förvaltning, a

-97

7 569

0

0

0

7 472

7 566

-3

-3

94

-94

Uo 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom o. handikapp

327 842

37 192 476

0

617 000

0

38 137 318

39 685 256

2 492 780

2 492 780

1 547 939

1 612 800

-2 164 939

A

Ekonomisk trygghet vid sjukdom o. handikapp

353 848

32 257 900

0

617 000

0

33 228 748

35 310 800

3 052 900

3 052 900

2 082 052

1 612 800

-2 699 052

1

Sjukpenning och rehabilitering m.m., a

475 772

17 881 000

0

617 000

0

18 973 772

20 761 211

2 880 211

2 880 211

1 787 438

894 050

-2 404 438

2

Förtidspensioner, a

-121 789

13 375 000

0

0

0

13 253 211

13 553 856

178 856

178 856

300 645

668 750

-300 645

3

Handikappersättningar, a

-135

1 001 900

0

0

0

1 001 765

995 733

-6 167

-6 167

-6 032

50 000

6 032

B

Socialförsäkringsadministration

-26 006

4 934 576

0

0

0

4 908 570

4 374 457

-560 119

-560 119

-534 113

534 113

1

Riksförsäkringsverket, a

91 458

665 012

0

0

0

756 470

667 158

2 146

2 146

-89 312

89 312

2

Allmänna försäkringskassor, a

-117 464

4 269 564

0

0

0

4 152 100

3 707 299

-562 265

-562 265

-444 801

444 801

Uo 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

840 882

62 701 000

0

0

-37 738

63 504 145

62 683 993

-17 007

-17 007

-820 151

3 135 050

590 753

A

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

840 882

62 701 000

0

0

-37 738

63 504 145

62 683 993

-17 007

-17 007

-820 151

3 135 050

590 753

1

Ålderspensioner, a

261 804

52 492 000

0

0

52 753 804

52 673 501

181 501

181 501

-80 303

2 624 600

80 303

2

Efterlevandepensioner till vuxna, a

63 588

555 000

0

0

-20 738

597 850

475 750

-79 250

-79 250

-122 100

27 750

27 750

3

Bostadstillägg till pensionärer, a

515 491

9 654 000

0

0

-17 000

10 152 491

9 534 743

-119 257

-119 257

-617 748

482 700

482 700

Uo 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

3 147 335

35 813 561

0

0

-2 106 779

36 854 118

35 909 582

96 021

96 021

-944 536

1797645

930 863

A

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

3 147 335

35 813 561

0

0

-2 106 779

36 854 118

35 909 582

96 021

96 021

-944 536

1797645

930 863

1

Allmänna barnbidrag, a

230 095

17 018 000

0

0

0

17 248 095

16 829 601

-188 399

-188 399

-418 494

850 900

418 494

2

Föräldraförsäkring, a

2 909 761

14 759 000

-735 000

0

-2 100 161

14 833 600

14 128 584

-630 416

104 584

-705 016

701 200

701 200

3

Underhållsstöd, a

-23 394

2 125 661

735 000

0

0

2 837 267

2 989 187

863 526

128 526

151 920

150 000

-151 920

4

Bidr t kostn för internationella adoptioner, a

4 214

24 000

0

0

-3 014

25 200

19 976

-4 024

-4 024

-5 224

1 200

1 200

5

Barnpensioner, a

18 854

291 000

0

0

-3 604

306 250

285 868

-5 132

-5 132

-20 382

14 550

14 550

6

Vårdbidrag för funktionshindrade barn, a

7 806

1 595 900

0

0

0

1 603 706

1 656 367

60 467

60 467

52 661

79 795

-52 661

Uo 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet

2 395 720

42 723 356

-4 238 334

0

-2 395 720

38 485 022

37 331 495

-5 391 861

-1 153 527

-1 153 527

1 153 527

A

Ersättning vid arbetslöshet

2 395 720

42 723 356

-4 238 334

0

-2 395 720

38 485 022

37 331 495

-5 391 861

-1 153 527

-1 153 527

1 153 527

1

Bidrag till arbetslöshetsersättning, a

2 301 957

40 681 334

-4 238 334

0

-2 301 957

36 443 000

35 289 473

-5 391 861

-1 153 527

-1 153 527

1 153 527

2

Bidrag till lönegarantiersättning, a

93 763

2 042 022

0

0

-93 763

2 042 022

2 042 022

0

0

0

0

Uo 14 Arbetsmarknad och arbetsliv

4 490 806

47 541 952

-80 542

0

-1 217 750

50 734 467

47 667 659

125 707

206 249

-3 066 808

3 066 808

A

Arbetsmarknad

4 096 351

33 922 550

-180 542

0

-1 139 338

36 699 021

34 039 137

116 587

297 129

-2 659 883

2 659 883

1

Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader, a

235 700

4 118 585

13 458

0

-5 357

4 362 386

4 207 365

88 780

75 322

-155 021

155 021

2

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, a

1 977 400

21 043 793

-194 000

0

-875 150

21 952 043

21 266 071

222 278

416 278

-685 972

685 972

3

Särskilda åtgärder för arbetshandikappade, a

254 982

6 596 798

0

0

-254 982

6 596 798

6 291 867

-304 931

-304 931

-304 931

304 931

4

Europeiska socialfonden m.m., a

811 761

2 100 600

0

0

0

2 912 361

1 713 082

-387 518

-387 518

-1 199 279

1 199 279

5

Institutet för arbetsmarknadspol utvärdering, a

3 972

11 274

0

0

0

15 246

7 154

-4 120

-4 120

-8 091

8 091

6

Kostn förinförav allm arbetslöshetsförs, a

0

51 500

0

0

0

51 500

56 650

5 150

5 150

5 150

-5 150

95/96 10A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, r

812 537

0

0

0

-3 850

808 687

496 947

496 947

496 947

-311 739

311 739

95/96 10B4 Särskilda åtg för arbetshandikappade, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

B

Arbetsliv

334 236

5 484 529

100 000

0

-36

5 918 729

5 533 997

49 468

-50 532

-384 732

384 732

1

Arbetarskyddsverket, a

47 171

365 196

147

0

-36

412 478

369 942

4 746

4 599

-42 535

42 535

2

Arbetslivsinstitutet, a

34 080

208 361

0

0

0

242 441

220 429

12 068

12 068

-22 012

22 012

3

Bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet, a

193 871

261 485

0

0

0

455 356

196 470

-65 015

-65 015

-258 886

258 886

4

Rådet för arbetslivsforskning, a

3 552

24 752

0

0

0

28 304

23 937

-815

-815

-4 367

4 367

5

Forskn och utveckling inom arbetslivsområdet, a

49 983

212 217

0

0

0

262 200

217 407

5 190

5 190

-44 793

44 793

6

Bidrag till Samhall AB, a

0

4 356 419

100 000

0

0

4 456 419

4 456 419

100 000

0

0

0

7

AMU-gruppen AB, a

5

9 514

0

0

0

9 519

4 933

-4 581

-4 581

-4 586

4 586

8

Arbetsdomstolen, a

1 512

15 849

0

0

0

17 361

15 839

-10

-10

-1 522

1 522

9

Statens förlikningsmannaexpedition, a

384

2 339

0

0

0

2 723

2 147

-192

-192

-575

575

10

Statens nämnd för arbetstagares uppfinningar, a

13

55

0

0

0

68

51

-4

-4

-17

17

11

Bidrag t Stiftelsen Utbildning Nordkalotten, o

0

4 147

-147

0

0

4 000

4 000

-147

0

0

0

12

Internationella avgifter, a

3 666

24 195

0

0

0

27 861

22 422

-1 773

-1 773

-5 439

5 439

0

C

Jämställdhet mellan kvinnor och män

35 146

31 081

0

0

-683

65 545

35 992

4 911

4 911

-29 553

29 553

1

Jämställdhetsombudsmannen, a

2 046

13 943

0

0

0

15 989

14 082

139

139

-1 908

1 908

2

Särskilda jämställdhetsåtgärder, a

10 827

13 706

0

0

0

24 533

1 076

-12 630

-12 630

-23 457

23 457

3

Bidr t kvinnoorg centrala verksamhet, o

0

3 432

0

0

0

3 432

3 432

0

0

0

0

95/96 05G2 Särskilda jämställdhetsåtgärder, r

22 273

0

0

0

-683

21 590

17 402

17 402

17 402

-4 188

4 188

95/96 13E5 Bidrag till kvinnoorg centrala verksamhet, a

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

D

Staten som arbetsgivare

25 073

8 103 792

0

0

-77 693

8 051 172

8 058 532

-45 260

-45 260

7 360

-7 360

1

Stabsuppgifter vid Arbetsgivarverket, a

3 018

3 000

0

0

0

6 018

1 253

-1 747

-1 747

-4 764

4 764

2

Statliga tjänstepensioner m.m., a

-117 196

8 042 900

0

0

0

7 925 704

8 046 193

3 293

3 293

120 489

-120 489

3

Bidr t förnyelsefonder på statliga området, a

77 685

57 892

0

0

-77 685

57 892

11 086

-46 806

-46 806

-46 806

46 806

91/92 13B1 Vissa utvecklingsåtgärder, r

8

0

0

0

-8

0

0

0

0

0

0

94/95 07E3 Regeringens disp f omställningskostn, r

5 197

0

0

0

0

5 197

0

0

0

-5 197

5 197

95/96 07E6 Bidr förnyelsefonder inom stalig omr, r

56 362

0

0

0

0

56 362

0

0

0

-56 362

56 362

Uo 15 Studiestöd

1 120 239

21 333 755

-60 000

0

-406 292

21 987 701

21 919 010

585 255

645 255

-68 692

894 106

52 777

A

Studiestöd

1 120 239

21 333 755

-60 000

0

-406 292

21 987 701

21 919 010

585 255

645 255

-68 692

894 106

52 777

1

Studiehjälp m.m., a

21 165

2 139 056

0

0

0

2 160 221

2 153 716

14 660

14 660

-6 505

64 172

6 505

2

Studiemedel m.m., a

-9 478

9 930 570

0

0

0

9 921 092

10 067 259

136 689

136 689

146 166

496 529

-146 166

3

Vuxenstudiestöd m.m., a

1 082 452

8 624 280

-27 500

0

-400 232

9 279 000

9 113 479

489 199

516 699

-165 521

316 214

165 521

4

Bidr. till viss gymnasieutb. o föräldarutb., a

4 492

63 773

0

0

-2 620

65 645

34 905

-28 868

-28 868

-30 740

30 740

5

Bidrag till vissa studiesociala ändamål, a

4 117

23 073

0

0

-3 440

23 750

20 853

-2 220

-2 220

-2 897

692

692

6

Särsk. vuxenstudiestöd t. stud. lärarutb., a

1 722

61 632

0

0

0

63 354

47 765

-13 867

-13 867

-15 589

1 879

1 879

7

Särsk. vuxenstudiestöd t. stud. vid n/t utb., a

15 767

491 371

-32 500

0

0

474 638

481 032

-10 339

22 161

6 394

14 621

-6 394

95/96 08E5 Vuxenstudiestöd m.m., r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Uo 16 Utbildning och universitetsforskning

2 820 132

27 050 554

195 530

0

-219 170

29 847 046

27 736 813

686 259

490 729

-2 110 233

2 110 233

A

Barnomsorg, skola och vuxenutbildning

474 124

5 181 740

5 330

0

-5 100

5 656 094

5 543 373

361 633

356 303

-112 721

112 721

1

Statens skolverk, a

63 190

236 995

0

0

0

300 185

275 004

38 009

38 009

-25 182

25 182

2

Utveckling av skolväsende och barnomsorg, a

29 489

163 360

0

0

0

192 849

162 236

-1 124

-1 124

-30 613

30 613

3

Forskning inom skolväsendet, a

84

7 873

0

0

0

7 957

7 780

-93

-93

-177

177

4

Genomförande av skolreformer, a

47 181

83 971

0

0

0

131 152

92 416

8 445

8 445

-38 737

38 737

5

Statens institut f. handikappfrågor i skolan, a

5 779

116 623

0

0

0

122 402

114 158

-2 465

-2 465

-8 244

8 244

6

Skolutv. o prod. lärom. f. elev. m handikapp, a

1 558

20 936

0

0

0

22 494

17 194

-3 742

-3 742

-5 300

5 300

7

Specialskolor och resurscenter, a

56 662

418 943

5 330

-5 100

475 835

420 217

1 274

-4 056

-55 618

55 618

8

Särskilda insatser på skolområdet, a

2 426

258 336

0

0

0

260 762

255 544

-2 792

-2 792

-5 218

5 218

9

Sameskolstyrelsen, a

1 321

33 714

0

0

0

35 035

33 729

15

15

-1 306

1 306

10

Bidr. viss verks. motsv. grund-/gymnasieskol, a

8 814

118 091

0

0

0

126 905

102 565

-15 526

-15 526

-24 340

24 340

11

Bidrag t. svensk undervisning i utlandet, a

11 787

67 108

0

0

0

78 895

73 046

5 938

5 938

-5 848

5 848

12

Statens skolor för vuxna, a

2 406

38 155

0

0

0

40 561

38 678

523

523

-1 884

1 884

13

Bidrag viss verksamhet inom vuxenutbildning, a

27 128

134 236

0

0

0

161 364

114 948

-19 288

-19 288

-46 416

46 416

14

Särskilda utbildningsinsatser för vuxna, a

97 948

3 474 333

0

0

0

3 572 281

3 738 557

264 224

264 224

166 276

-166 276

15

Sv. EU-programkontoret f. utb. o komp.utv., a

472

9 066

0

0

0

9 538

9 676

610

610

138

-138

95/96 08A3 Skolutv. o prod. läromedel för handik. elev., r

1 494

0

0

0

0

1 494

1 493

1 493

1 493

0

0

95/96 08A4 Stöd för utveckling av skolväsendet, r

38 394

0

0

0

0

38 394

31 886

31 886

31 886

-6 508

6 508

95/96 08A5 Forskning inom skolväsendet, r

6 801

0

0

0

0

6 801

6 801

6 801

6 801

0

0

95/96 08A6 Fortbildning m.m., r

40 792

0

0

0

0

40 792

32 849

32 849

32 849

-7 942

7 942

95/96 08A7 Genomförande av skolreformer, r

21 301

0

0

0

0

21 301

14 597

14 597

14 597

-6 704

6 704

95/96 08A12 Statens skola för vuxna i Härnösand, a

-2

0

0

0

0

-2

0

0

0

2

-2

95/96 08A17 Avvecklingskostnader avseende ASSE, r

9 100

0

0

0

0

9 100

0

0

0

-9 100

9 100

B

Universitet och högskolor m m

1 630 375

19 198 839

107 800

0

-214 070

20 722 945

19 333 640

134 801

27 001

-1 389 305

1 389 305

1

Uppsala universitet: Grundutbildning, a

25 267

766 767

0

0

0

792 034

751 962

-14 805

-14 805

-40 072

40 072

2

Uppsala universitet: Forskn. o forskarutb., a

0

952 889

0

0

0

952 889

952 889

0

0

0

0

3

Lunds universitet: Grundutbildning, a

1 211

1 165 260

0

0

0

1 166 471

1 148 051

-17 209

-17 209

-18 420

18 420

4

Lunds universitet: Forskn. o forskarutb., a

0

977 689

0

0

0

977 689

977 689

0

0

0

0

5

Göteborgs universitet: Grundutbildning, a

10 731

926 126

0

0

0

936 857

917 547

-8 579

-8 579

-19 310

19 310

6

Göteborgs universitet: Forskn. o forskarutb., a

0

784 320

0

0

0

784 320

784 320

0

0

0

0

7

Stockholms universitet: Grundutbildning, a

2 908

647 173

0

0

0

650 081

644 595

-2 578

-2 578

-5 486

5 486

8

Stockholms universitet: Forskn. o forskarutb, a

0

776 182

0

0

0

776 182

776 182

0

0

0

0

9

Umeå universitet: Grundutbildning, a

6 842

677 386

0

0

0

684 228

673 007

-4 379

-4 379

-11 221

11 221

10

Umeå universitet: Forskn. o forskarutb., a

0

522 150

0

0

0

522 150

522 150

0

0

0

0

11

Linköpings universitet: Grundutbildning, a

4 708

638 344

0

0

0

643 052

630 077

-8 267

-8 267

-12 975

12 975

12

Linköpings universitet: Forskn. o forskarutb, a

0

343 420

0

0

0

343 420

343 420

0

0

0

0

13

Karolinska institutet: Grundutbildning, a

0

295 824

0

0

0

295 824

295 824

0

0

0

0

14

Karolinska institutet: Forskn. o forskarutb., a

0

603 168

0

0

0

603 168

603 168

0

0

0

0

15

KTH: Grundutbildning, a

6 882

676 183

0

0

0

683 065

676 132

-51

-51

-6 933

6 933

16

KTH: Forskning och forskarutbildning, a

0

506 043

0

0

0

506 043

506 043

0

0

0

0

17

Luleå tekniska universitet: Grundutbildning, a

4 001

351 662

0

0

0

355 663

351 662

0

0

-4 001

4 001

18

Luleå tekn. univ.: Forskn. o forskarutb., a

0

178 285

0

0

0

178 285

178 285

0

0

0

0

19

Danshögskolan: Grundutbildning, a

0

22 248

0

0

0

22 248

22 248

0

0

0

0

20

Dramatiska institutet: Grundutbildning, a

0

53 284

0

0

0

53 284

53 284

0

0

0

0

21

Högskolan i Borås: Grundutbildning, a

1 221

168 506

0

0

0

169 727

162 381

-6 125

-6 125

-7 346

7 346

22

Högskolan i Dalarna: Grundutbildning, a

9 940

186 586

0

0

0

196 526

184 170

-2 416

-2 416

-12 357

12 357

23

Högskolan i Gävle/Sandviken: Grundutbildn., a

14 716

186 991

0

0

0

201 707

173 601

-13 390

-13 390

-28 105

28 105

24

Högskolan i Halmstad: Grundutbildning, a

5 294

127 659

0

0

0

132 953

126 803

-856

-856

-6 150

6 150

25

Högskolan i Kalmar: Grundutbildning, a

4 623

201 819

0

0

0

206 442

198 680

-3 139

-3 139

-7 762

7 762

26

Högsk. i Karlskrona/Ronneby: Grundutbildn., a

4 286

127 406

0

0

0

131 692

119 492

-7 914

-7 914

-12 200

12 200

27

Högskolan i Karlstad: Grundutbildning, a

4 300

274 584

0

0

0

278 884

268 987

-5 597

-5 597

-9 897

9 897

28

Högskolan i Kristianstad: Grundutbildn., a

6 661

150 031

0

0

0

156 692

134 873

-15 158

-15 158

-21 819

21 819

29

Högskolan i Skövde: Grundutbildning, a

7 539

126 990

0

0

0

134 529

123 786

-3 204

-3 204

-10 743

10 743

30

Högskolan i Trollh/Uddevalla: Grundutbildn., a

4 783

94 030

0

0

0

98 813

93 212

-818

-818

-5 601

5 601

31

Högskolan i Växjö: Grundutbildning, a

8 508

225 300

0

0

0

233 808

219 492

-5 808

-5 808

-14 316

14 316

32

Högskolan i Örebro: Grundutbildning, a

2 658

273 355

0

0

0

276 013

267 239

-6 116

-6 116

-8 774

8 774

33

Högskolan på Gotland: Grundutbildning, a

1 866

40 725

0

0

0

42 591

38 876

-1 849

-1 849

-3 715

3 715

34

Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildn., a

0

33 997

0

0

0

33 997

33 997

0

0

0

0

35

Konstfack: Grundutbildning, a

0

96 727

0

0

0

96 727

96 727

0

0

0

0

36

Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning, a

0

45 749

0

0

0

45 749

45 749

0

0

0

0

37

Kungl. Musikhögsk. Stockholm: Grundutbildn., a

2

81 574

0

0

0

81 576

81 574

0

0

-2

2

38

Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildn., a

0

280 765

0

0

0

280 765

280 765

0

0

0

0

39

Mitthögskolan: Grundutbildning, a

3 543

351 669

0

0

0

355 212

351 669

0

0

-3 543

3 543

40

Mälardalens högskola: Grundutbildning, a

4 585

267 925

0

0

0

272 510

267 176

-749

-749

-5 334

5 334

41

Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildn., a

0

13 352

0

0

0

13 352

13 352

0

0

0

0

42

Södertörns högskola: Grundtbildning, a

5 059

99 006

0

0

0

104 065

92 883

-6 123

-6 123

-11 182

11 182

43

Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildn., a

0

21 924

0

0

0

21 924

21 924

0

0

0

0

44

Enskilda o kommunala högskoleutb. m.m., a

14 250

1 462 630

0

0

0

1 476 880

1 461 190

-1 440

-1 440

-15 690

15 690

45

Särsk. utgifter inom univ. och högsk. m.m., a

549 850

350 984

107 800

0

0

1 008 634

448 893

97 909

-9 891

-559 741

559 741

46

Forskn. o konstn. utveckl.arb. vid högsk., a

-2

438 686

0

0

0

438 684

454 028

15 342

15 342

15 344

-15 344

47

Sunet, a

102 638

37 292

0

0

0

139 930

64 312

27 020

27 020

-75 618

75 618

48

Ersättn. för klinisk utbildn. o forskn., a

0

1 568 174

0

0

0

1 568 174

1 568 174

0

0

0

0

93/94 08G1 Inredn. o utrustn. av lok. vid högskoleenh., r

110 627

0

0

0

-110 627

0

0

0

0

0

0

95/96 08C23 Högskolan i Gävle/Sandviken:Grundutbildning,r

0

0

0

0

358

358

0

0

0

-358

358

95/96 08C43 Enskilda o kommunala högskoleutbildningar, r

4 652

0

0

0

-2 000

2 652

1 888

1 888

1 888

-764

764

95/96 08C44 Utvecklingsverkssamhet o int. samverkan, r

6 095

0

0

0

0

6 095

6 095

6 095

6 095

0

0

95/96 08C45 Särsk. utg. inom universitet o högskolor, r

144 211

0

0

0

-4 100

140 111

101 060

101 060

101 060

-39 051

39 051

95/96 08C46 Övriga utgifter inom grundutbildning, r

482 082

0

0

0

-78 100

403 982

7 874

7 874

7 874

-396 108

396 108

95/96 08C47 Övriga utgifter inom forskn. o forskarutb., r

63 766

0

0

0

-19 600

44 166

14 183

14 183

14 183

-29 983

29 983

95/96 08C49 Forskstödjande åtg. mindre o medelst. hgsk., r

70

0

0

0

0

70

0

0

0

-70

70

0

C

Högskolemyndigheter

45 163

391 483

82 400

0

0

519 046

476 067

84 584

2 184

-42 980

42 980

1

Högskoleverket, a

38 912

127 667

0

0

0

166 579

124 609

-3 058

-3 058

-41 970

41 970

2

Verket för högskoleservice, a

5 051

9 892

0

0

0

14 943

12 358

2 466

2 466

-2 584

2 584

3

Centrala studiestödsnämnden, a

1 200

253 924

82 400

0

0

337 524

339 099

85 175

2 775

1 575

-1 575

D

Nationella o internat forskningsresurser

627 620

2 219 603

0

0

0

2 847 223

2 330 093

110 490

110 490

-517 130

517 130

1

Forskningsrådsnämnden: Forskn. o forskninfo., a

11 337

88 858

0

0

0

100 195

90 125

1 267

1 267

-10 071

10 071

2

Forskningsrådsnämnden: Förvaltning, a

1 315

21 205

0

0

0

22 520

19 636

-1 569

-1 569

-2 885

2 885

3

Hum-samhvetenskapl. forskn.srådet: Forskning, a

66 102

205 750

0

0

0

271 852

215 910

10 160

10 160

-55 942

55 942

4

Hum-samhvetenskapl. forskn.srådet: Förvaltn., a

2 306

10 239

0

0

0

12 545

10 621

382

382

-1 924

1 924

5

Medicinska forskningsrådet: Forskning, a

34 277

332 272

0

0

0

366 549

334 374

2 102

2 102

-32 175

32 175

6

Medicinska forskningsrådet: Förvaltning, a

3 826

9 806

0

0

0

13 632

9 924

118

118

-3 708

3 708

7

Naturvetenskapliga forskn.rådet: Forskning, a

83 836

709 769

0

0

0

793 605

749 031

39 262

39 262

-44 574

44 574

8

Naturvetenskapliga forskn.rådet: Förvaltning, a

-116

19 714

0

0

0

19 598

18 577

-1 137

-1 137

-1 021

1 021

9

Teknikvetenskapl. forskn.rådet: Forskning, a

34 398

237 692

0

0

0

272 090

239 440

1 748

1 748

-32 650

32 650

10

Teknikvetenskapl. forskn.rådet: Förvaltning, a

8 888

8 048

0

0

0

16 936

5 433

-2 615

-2 615

-11 502

11 502

11

Rymdforskning, a

205

118 925

0

0

0

119 130

112 130

-6 795

-6 795

-7 000

7 000

12

Kungl. biblioteket, a

61 817

193 061

0

0

0

254 878

227 274

34 213

34 213

-27 604

27 604

13

Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek, a

391

8 183

0

0

0

8 574

8 372

189

189

-202

202

14

Institutet för rymdfysik, a

8 914

37 296

0

0

0

46 210

37 941

645

645

-8 270

8 270

15

Polarforskningssekretariatet, a

13 424

22 237

0

0

0

35 661

16 246

-5 991

-5 991

-19 415

19 415

16

Rådet f. FoU-samarb. mellan Sverige o EU, a

3 147

9 654

0

0

0

12 801

10 989

1 335

1 335

-1 812

1 812

17

Särskilda utgifter för forskningsändamål, a

197 560

124 095

0

0

0

321 655

155 287

31 192

31 192

-166 368

166 368

18

Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning, a

37 952

62 799

0

0

0

100 751

62 368

-431

-431

-38 383

38 383

95/96 08D1 Forskningsrådsnämnden: Forskn. o forskn.info, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 08D3 Human-samhällsvet. forskn.rådet: Forskning, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 08D5 Medicinska forskningsrådet: Forskning, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 08D7 Naturvetenskaplia forskningsrådet: Forskning, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 08D9 Teknikvetenskapl. forskningsrådet: Forskning, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 08D12 Rådet för forskn. om universitet o hgsk., r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 08D20 Särskilda utgifter för forskningsändamål, r

6 128

0

0

0

0

6 128

3 546

3 546

3 546

-2 581

2 581

95/96 08D21 Vissa bidrag till forskningsverksamhet, r

50 000

0

0

0

0

50 000

1 000

1 000

1 000

-49 000

49 000

95/96 08D22 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1997 16D10 HPDR: Förvaltning, a

1 870

0

0

0

0

1 870

1 870

1 870

1 870

0

0

1997 16D12 Rådet för forskning om universitet o högsk., a

43

0

0

0

0

43

0

0

0

-43

43

0

0

0

E

Gemensamma ändamål

42 849

58 889

0

0

0

101 738

53 640

-5 249

-5 249

-48 098

48 098

1

Kostn. för Sv. medlemskap i UNESCO m.m., a

10 432

36 365

0

0

0

46 797

40 604

4 239

4 239

-6 193

6 193

2

Utvecklingsarb. inom Utbildningsdeps. område, a

15 742

22 524

0

0

0

38 266

6 357

-16 167

-16 167

-31 909

31 909

94/95 08F4 Försöksverksamhet med trainee-utbildning, r

815

0

0

0

0

815

0

0

0

-815

815

95/96 08F2 Utvecklingsarbete inom utbildningsdep. omr., r

15 861

0

0

0

0

15 861

6 679

6 679

6 679

-9 181

9 181

Uo 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

323 338

7 334 967

0

0

-12 350

7 645 956

7 341 774

6 807

6 807

-304 182

297 859

A

Allmän kulturverksamhet

57 472

310 344

1 000

0

-7 000

361 816

346 106

35 762

34 762

-15 710

15 710

1

Statens kulturråd, a

946

26 920

500

0

0

28 366

28 499

1 579

1 079

133

-133

2

Bidr. t. kulturverks., int. kulturutbyt., a

16 595

125 075

500

0

-7 000

135 170

123 533

-1 542

-2 042

-11 637

11 637

3

Kulturåret 1998, r

760

83 636

0

0

0

84 396

82 136

-1 500

-1 500

-2 260

2 260

4

Nationella uppdrag, a

0

6 000

0

0

0

6 000

6 000

0

0

0

0

5

Försöksverksamhet m. ändr. regional fördeln., o

0

68 713

0

0

0

68 713

68 713

0

0

0

0

94/95 11A1 Internationellt samarbete m.m., r

-497

0

0

0

0

-497

0

0

0

497

-497

95/96 11A1 Utveckl., internationellt samarb. m.m., a

233

0

0

0

0

233

0

0

0

-233

233

95/96 11C2 Bidr. utveckl.verks. inom kulturomr., r

3 255

0

0

0

0

3 255

2 702

2 702

2 702

-553

553

95/96 11C3 Bidrag till samisk kultur, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 11B13 Sysselsättninsatser kulturområdet, r

36 179

0

0

0

0

36 179

34 523

34 523

34 523

-1 656

1 656

0

0

0

0

0

0

0

0

0

B

Teater, dans och musik

11 977

1 428 482

0

0

0

1 440 459

1 429 885

1 403

1 403

-10 575

10 574

1

Bidr. Sv. riksteater, Operan ,Dramaten m.fl., o

0

727 076

0

0

0

727 076

727 076

0

0

0

0

2

Bidr. t. reg. musikverksamh., teater m.m., o

0

604 512

0

0

0

604 512

604 512

0

0

0

0

3

Bidr. teater-, dans- o. musikändamål, a

7 767

96 894

0

0

0

104 661

96 878

-16

-16

-7 783

7 783

95/96 11C14 Bidr. fria teater-, dans- o. musikgrp. m.m., r

68

0

0

0

0

68

68

68

68

0

0

95/96 11C31 Stöd till fonogram och musikalier, r

4 143

0

0

0

0

4 143

1 351

1 351

1 351

-2 792

2 792

C

Bibliotek, litteratur o kulturtidskrifter

27 081

219 025

0

0

0

246 106

216 748

-2 277

-2 277

-29 359

29 359

1

Bidr. t. regional biblioteksverks., o

0

36 872

0

0

0

36 872

36 872

0

0

0

0

2

Litteraturstöd, a

3 176

64 567

0

0

0

67 743

61 446

-3 121

-3 121

-6 297

6 297

3

Stöd till kulturtidskrifter, a

896

19 500

0

0

0

20 396

19 864

364

364

-533

533

4

Stöd till bokhandel, a

655

7 301

0

0

0

7 956

3 428

-3 873

-3 873

-4 528

4 528

5

Talboks- och punktskriftsbiblioteket, a

14 766

56 704

0

0

0

71 470

55 988

-716

-716

-15 482

15 482

6

Bidr. t. Stiftelsen f. lättläst nyhetsinfo., o

0

13 056

0

0

0

13 056

13 056

0

0

0

0

7

Bidr. Sv. Dövas Riksf. f. video på teckensp., o

0

17 524

0

0

0

17 524

17 524

0

0

0

0

8

Bidr. Sv. o. Sverigefinska språknämnden, o

0

3 501

0

0

0

3 501

3 501

0

0

0

0

95/96 11C17 Litteraturstöd, r

1 693

0

0

0

0

1 693

832

832

832

-861

861

95/96 11C18 Stöd till kulturtidskrifter, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 11C19 Stöd till bokhandel, r

5 895

0

0

0

0

5 895

4 237

4 237

4 237

-1 658

1 658

D

Bild och form samt konsthantverk

16 617

80 145

-1 000

0

0

95 762

79 443

-702

298

-16 319

16 319

1

Statens konstråd, a

32

4 503

0

0

0

4 535

4 622

119

119

87

-87

2

Konstn. gestaltn. av gemensamma miljön, a

11 214

42 938

-1 000

0

0

53 152

37 366

-5 572

-4 572

-15 786

15 786

3

Nämnden för hemslöjdsfrågor, a

411

1 056

0

0

0

1 467

1 064

8

8

-403

403

4

Främjande av hemslöjden, a

105

16 907

0

0

0

17 012

16 795

-112

-112

-217

217

5

Bidrag till bild- och formområdet, a

0

14 741

0

0

0

14 741

14 741

0

0

0

0

95/96 11C5 Visningsers. bild- o. formkonstnärer, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 11C25 Förvärv av konst för statens byggn., r

4 856

0

0

0

0

4 856

4 856

4 856

4 856

0

0

0

E

Ersättningar och bidrag till konstnärer

15 783

249 312

0

0

0

265 095

252 488

3 176

3 176

-12 607

12 607

1

Konstnärsnämnden, a

383

9 207

0

0

0

9 590

9 335

128

128

-255

255

2

Ersättn. o. bidrag till konstnärer, a

15 400

240 105

0

0

0

255 505

243 153

3 048

3 048

-12 352

12 352

95/96 11C6 Bidrag till konstnärer, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

F

Arkiv

21 838

285 355

0

0

0

307 193

297 776

12 421

12 421

-9 418

9 418

1

Riksarkivet och landsarkiven, a

20 901

226 435

0

0

0

247 336

238 878

12 443

12 443

-8 459

8 459

2

Arkivet för ljud och bild, a

2 051

25 434

0

0

0

27 485

25 853

419

419

-1 632

1 632

3

Språk- och folkminnesinstitutet, a

-1 350

27 761

0

0

0

26 411

27 088

-673

-673

677

-677

4

Svenskt biografiskt lexikon, a

236

3 405

0

0

0

3 641

3 637

232

232

-4

4

5

Bidrag till regional arkivverksamhet, o

0

2 320

0

0

0

2 320

2 320

0

0

0

0

G

Kulturmiljö

73 818

423 916

0

0

-1 904

495 830

392 901

-31 015

-31 015

-102 929

102 929

1

Riksantikvarieämbetet, a

12 446

136 979

0

0

0

149 425

145 973

8 994

8 994

-3 452

3 452

2

Bidr. kulturmiljöv. o. kulturstöd vid omb., a

59 388

236 937

0

0

0

296 325

196 928

-40 009

-40 009

-99 397

99 397

3

Restaurering kgl. slott/rikets fästn., r

0

50 000

0

0

0

50 000

50 000

0

0

0

0

93/94 11B28 Kulturmiljövård, r

208

0

0

0

-208

0

0

0

0

0

0

93/94 11B38 Inredn. av lokaler f. kulturändamål, r

1 696

0

0

0

-1 696

0

0

0

0

0

0

95/96 07B4 Rest.arb. kungl. slotten o. rikets fästn., r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1997 17G3 Utställn.garanti o. inköp kulturförem., a

80

0

0

0

0

80

0

0

0

-80

80

H

Museer och utställningar

62 207

932 462

0

0

0

994 670

939 336

6 874

6 874

-55 334

55 317

1

Centrala museer: Myndigheter, a

51 781

571 863

0

0

0

623 644

574 107

2 244

2 244

-49 537

49 537

2

Centrala museer: Stiftelser, o

0

173 050

0

0

0

173 050

173 050

0

0

0

0

3

Bidrag till regionala museer, o

0

104 499

0

0

0

104 499

104 483

-16

-16

-17

0

4

Bidrag till vissa museer, o

0

39 504

0

0

0

39 504

39 504

0

0

0

0

5

Stöd t. icke-statliga kulturlokaler, a

10 426

10 000

0

0

0

20 426

16 245

6 245

6 245

-4 181

4 181

6

Stiftelsen Riksutställningar, a

0

33 466

0

0

0

33 466

31 868

-1 598

-1 598

-1 598

1 598

7

Utställn.garantier och inköp vissa kult.för., a

0

80

0

0

0

80

79

-1

-1

-1

1

95/96 11C27 Utst. nutida svensk konst i utlandet, r

0

0

0

0

0

1

0

0

0

-1

0

I

Film och medier

2 277

164 049

0

0

-400

165 926

163 155

-894

-894

-2 770

2 577

1

Filmstöd, a

553

129 838

0

0

0

130 391

129 530

-308

-308

-861

861

2

Statens biografbyrå, a

882

7 661

0

0

0

8 543

7 612

-49

-49

-931

931

3

Utbyte av TV-sändn. mellan Sve. o. Fin., o

0

25 540

0

0

0

25 540

25 347

-193

-193

-193

0

4

Bidr. t. dok. mediepolitisk utv. m.m., a

841

1 010

0

0

-400

1 451

666

-344

-344

-785

785

J

Forskning

5 962

37 772

0

0

0

43 734

41 880

4 108

4 108

-1 854

2 254

1

FoU inom kulturområdet, a

5 962

36 938

0

0

0

42 900

40 646

3 708

3 708

-2 254

2 254

2

Forskn. o. dokumentation om medieutv., o

0

834

0

0

0

834

1 234

400

400

400

0

K

Trossamfund

2

55 700

0

0

0

55 702

55 700

0

0

-2

2

1

Stöd till trossamfund, a

2

55 700

0

0

0

55 702

55 700

0

0

-2

2

95/96 13B1 Stöd till trossamfund m.m., r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

L

Folkbildning

1

2 497 187

0

0

0

2 497 188

2 490 674

-6 513

-6 513

-6 514

1

1

Bidrag till folkbildningen, o

0

2 418 014

0

0

0

2 418 014

2 418 014

0

0

0

0

2

Bidr. t. handikappåtg. inom folkbildn., o

0

70 325

0

0

0

70 325

64 332

-5 993

-5 993

-5 993

0

3

Bidrag till kontakttolkutbildning, o

0

8 848

0

0

0

8 848

8 328

-520

-520

-520

0

95/96 08B3 Bidrag till kontakttolkutbildning, r

1

0

0

0

0

1

0

0

0

-1

1

M

Ungdomsfrågor

5 544

108 490

0

0

-1 079

112 955

108 212

-278

-278

-4 743

4 743

1

Ungdomsstyrelsen, a

-117

12 101

0

0

0

11 984

10 526

-1 575

-1 575

-1 458

1 458

2

Bidr. nat. o. internat. ungdomsverks. m.m., a

3 152

96 389

0

0

0

99 541

96 301

-88

-88

-3 240

3 240

93/94 13E3 Stöd t. internat. ungdomssamarbete, r

1 079

0

0

0

-1 079

0

0

0

0

0

0

95/96 13D2 Bidr. nat. o. internat. ungdomsverks., r

1 430

0

0

0

0

1 430

1 385

1 385

1 385

-45

45

N

Folkrörelse- och idrottsfrågor

22 759

542 728

0

0

-1 967

563 520

527 471

-15 257

-15 257

-36 050

36 050

1

Bidrag till allmänna samlingslokaler, a

10 011

40 000

0

0

0

50 011

20 485

-19 515

-19 515

-29 526

29 526

2

Stöd till idrotten, a

691

483 240

0

0

0

483 931

485 338

2 098

2 098

1 407

-1 407

3

Lotteriinspektionen, a

4 119

19 488

0

0

0

23 607

19 571

83

83

-4 036

4 036

95/96 13E4 Utveckling av ideell verksamhet, r

2 000

0

0

0

-2 000

0

0

0

0

0

0

95/96 13E6 Stöd till idrotten, r

888

0

0

0

0

888

877

877

877

-12

12

1997 17N2 Stöd till demokratiutveckling, a

5 050

0

0

0

33

5 083

1 200

1 200

1 200

-3 883

3 883

Uo 18 Samhällsplanering, bostad och byggande

2 744 784

22 825 533

366 304

275

-2 248 191

23 688 705

22 370 599

-454 934

-821 238

-1 318 106

656 000

632 377

A

Plan-, bygg- och bostadsväsendet

2 654 598

19 922 744

375 400

275

-2 248 191

20 704 826

19 627 943

-294 801

-670 201

-1 076 883

656 000

391 155

1

Boverket: Förvaltningskostnader, a

34 490

120 455

-17 000

0

0

137 945

129 520

9 065

26 065

-8 425

8 425

2

Räntebidrag m.m., a

2 571 191

12 100 000

-600 000

0

-2 211 191

11 860 000

10 814 271

-1 285 729

-685 729

-1 045 729

360 000

360 000

3

Äldre låne-/bidragsstöd f bostadsänd, a

43 498

8 000

0

0

-37 000

14 498

3 438

-4 562

-4 562

-11 060

11 060

4

BKN: Förvaltningskostnader, a

7 603

12 480

-2 000

0

0

18 083

11 856

-624

1 376

-6 227

6 227

5

BKN: Garantiverksamhet, a

185 551

1 500 000

1 015 000

0

0

2 700 551

2 696 535

1 196 535

181 535

-4 016

4 016

6

Byggforskningsrådet: Förvaltnkostn., a

565

22 779

0

0

0

23 344

22 591

-188

-188

-753

753

7

Byggforskning, a

50 017

164 430

0

0

0

214 447

158 587

-5 843

-5 843

-55 860

55 860

8

Bidrag till Fonden för fukt- o. mögelskador, a

16 500

60 000

-15 000

0

0

61 500

28 100

-31 900

-16 900

-33 400

33 400

9

Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder, a

3 668

12 000

-7 000

0

0

8 668

8 696

-3 304

3 696

28

-28

10

Bostadsbidrag, a

-260 053

5 919 600

0

0

0

5 659 547

5 749 257

-170 343

-170 343

89 710

296 000

-89 710

11

Bonusränta för ungdomsbosparande, a

1 568

3 000

1 400

275

0

6 243

5 092

2 092

692

-1 152

1 152

B

Geoteknik

2 422

22 555

0

0

0

24 977

21 931

-624

-624

-3 046

3 046

1

Geoteknik, a

2 422

22 555

0

0

0

24 977

21 931

-624

-624

-3 046

3 046

0

C

Länsstyrelserna m m

122 497

1 658 711

-7 096

0

0

1 774 112

1 696 372

37 661

44 757

-77 740

77 740

1

Länsstyrelserna m.m., a

122 497

1 646 031

-7 096

0

0

1 761 432

1 683 692

37 661

44 757

-77 740

77 740

2

Regionala självstyrelseorgan, o

0

12 680

0

0

0

12 680

12 680

0

0

0

0

0

D

Lantmäteriverksamhet

-34 733

421 523

-2 000

0

0

384 790

407 220

-14 303

-12 303

22 430

-22 430

1

Förvaltningskostnader för Lantmäteriverket, a

-36 936

416 174

0

0

0

379 238

402 164

-14 010

-14 010

22 926

-22 926

2

Statens va-nämnd, a

2 203

5 349

-2 000

0

0

5 552

5 056

-293

1 707

-496

496

0

0

0

E

Stöd till ekologisk utveckling

0

800 000

0

0

0

800 000

617 133

-182 867

-182 867

-182 867

182 867

1

Stöd t. lok. investeringsprogram f. ekolog., a

0

800 000

0

0

0

800 000

617 133

-182 867

-182 867

-182 867

182 867

Uo 19 Regional utjämning och utveckling

3 797 644

3 604 853

0

0

-1 876

7 400 621

3 437 153

-167 700

-167 700

-3 963 468

37 500

3 963 229

A

Regional utveckling och utjämning

3 797 644

3 604 853

0

0

-1 876

7 400 621

3 437 153

-167 700

-167 700

-3 963 468

37 500

3 963 229

1

Regionalpolitiska åtgärder, a

1 059 699

1 597 517

0

0

0

2 657 216

954 064

-643 453

-643 453

-1 703 152

1 703 152

2

Regionalpolitisk låneverksamhet, a

309 487

390 000

0

0

0

699 487

81 755

-308 246

-308 246

-617 732

617 732

3

Förluster kreditgarantier regionalpolitiken, a

2 526

12 000

0

0

-1 876

12 650

7 776

-4 224

-4 224

-4 874

4 874

4

Ersättn. för nedsättning av socialavgifter, a

18 075

415 000

0

0

0

433 075

421 341

6 341

6 341

-11 734

20 750

11 734

5

Transportbidrag, a

32 463

336 000

0

0

0

368 463

351 474

15 474

15 474

-16 989

16 750

16 750

6

Glesbygdsverket, a

4 193

23 393

0

0

0

27 586

22 096

-1 297

-1 297

-5 490

5 490

7

Statens institut för regionalforskning, a

2 200

7 943

0

0

0

10 143

8 721

778

778

-1 422

1 422

8

Europeiska regionala utvecklingsfonden, a

562 887

748 000

0

0

0

1 310 887

655 575

-92 425

-92 425

-655 312

655 312

9

Utg f. lok. av statl. arbetstillf. Söderhamn, r

0

75 000

0

0

0

75 000

21 945

-53 055

-53 055

-53 055

53 055

94/95 10C6 Särsk. regionalpol. infrastrukturåtgärder, r

141 012

0

0

0

0

141 012

65 151

65 151

65 151

-75 861

75 861

95/96 10C1 Lokaliseringsbidrag m.m., r

598 649

0

0

0

0

598 649

167 589

167 589

167 589

-431 060

431 060

95/96 10C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m., r

1 076 263

0

0

0

0

1 076 263

689 475

689 475

689 475

-386 788

386 788

1997 19A5 Sysselsättningsbidrag, a

-9 809

0

0

0

0

-9 809

-9 809

-9 809

-9 809

0

0

Uo 20 Allmän miljö- och naturvård

1 436 817

1 178 052

61 750

0

-93 074

2 583 545

1 372 277

194 225

132 475

-1 211 268

1 211 268

A

Miljövård

1 398 193

933 816

61 750

0

-93 074

2 300 685

1 132 691

198 875

137 125

-1 167 994

1 167 994

1

Statens naturvårdsverk, a

12 637

268 104

1 750

0

0

282 491

253 808

-14 296

-16 046

-28 683

28 683

2

Miljöövervakning m.m., a

17 076

85 452

15 000

0

0

117 528

98 317

12 865

-2 135

-19 211

19 211

3

Bidr till kalkningsverks sjöar o vattendrag, a

24 159

140 000

0

0

1 560

165 719

154 360

14 360

14 360

-11 359

11 359

4

Investeringar och skötsel för naturvård, a

21 361

291 473

45 000

0

0

357 834

265 038

-26 435

-71 435

-92 797

92 797

5

Koncessionsnämnden för miljöskydd, a

2 570

19 014

0

0

0

21 584

19 897

883

883

-1 687

1 687

6

Kemikalieinspektionen, a

-1 134

80 011

0

0

0

78 877

80 661

650

650

1 784

-1 784

7

Visst internationellt miljösamarbete, a

2 945

37 762

0

0

0

40 707

39 154

1 392

1 392

-1 553

1 553

8

Stockholms internationella miljöinstitut, o

0

12 000

0

0

0

12 000

12 000

0

0

0

0

94/95 14E1 Bidr int samarb kring byggda miljön, r

511

0

0

0

0

511

377

377

377

-134

134

94/95 14A6 Landskapsvårdande åtgärder, r

130

0

0

0

0

130

130

130

130

0

0

94/95 14A8 Miljöinsatser i Östersjöregionen, r

157 549

0

0

0

0

157 549

29 291

29 291

29 291

-128 258

128 258

94/95 14A16 Åtgärder för att rena Dalälven, r

30 560

0

0

0

0

30 560

2 842

2 842

2 842

-27 718

27 718

95/96 14A2 Bidrag till miljöarbete, r

63 192

0

0

0

0

63 192

48 974

48 974

48 974

-14 218

14 218

95/96 14A3 Bidr t kalkningsverks sjöar o vattendrag, r

5 572

0

0

0

-1 634

3 938

1 847

1 847

1 847

-2 091

2 091

95/96 14A4 Investeringar inom miljöområdet, r

19 160

0

0

0

0

19 160

17 961

17 961

17 961

-1 199

1 199

95/96 14A5 Miljöforskning, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 14A7 Forskn f kretsloppsanpassad samh.utv, r

17 712

0

0

0

0

17 712

17 139

17 139

17 139

-573

573

95/96 14A8 Investbidrag eko-omställning, r

942 633

0

0

0

-93 000

849 633

62 128

62 128

62 128

-787 505

787 505

95/96 14A11 Särskilda projekt, r

1 000

0

0

0

0

1 000

1 000

1 000

1 000

0

0

95/96 14A13 Visst internationellt miljösamarbete, r

9 960

0

0

0

0

9 960

2 313

2 313

2 313

-7 647

7 647

1997 20A5 Miljö- och kretsloppsforskning, a

42 052

0

0

0

0

42 052

11 024

11 024

11 024

-31 028

31 028

1997 20A6 Sanering o återställning av miljöskadade omr, r

20 548

0

0

0

0

20 548

11 211

11 211

11 211

-9 337

9 337

1997 20A11 Utbildning och information om miljöbalken, r

8 000

0

0

0

0

8 000

3 219

3 219

3 219

-4 781

4 781

B

Strålskydd, kärnsäkerhet m m

38 624

244 236

0

0

0

282 860

239 586

-4 650

-4 650

-43 274

43 274

1

Statens strålskyddsinstitut, a

14 045

78 055

0

0

0

92 100

77 567

-488

-488

-14 534

14 534

2

Statens kärnkraftinspektion: Förvaltnkostn, a

14 983

75 479

0

0

0

90 462

69 059

-6 420

-6 420

-21 403

21 403

3

Statens kärnkraftinspektion: Kärnsäkhforskn, a

10 801

63 950

0

0

0

74 751

67 581

3 631

3 631

-7 170

7 170

4

Internat samarbete i fråga om kärnsäkerhet, a

-1 205

26 752

0

0

0

25 547

25 380

-1 372

-1 372

-167

167

Uo 21 Energi

662 864

1 583 041

428 150

0

-44 954

2 629 101

867 092

-715 949

-1 144 099

-1 762 009

1 762 009

A

Energisystemefrågor

364 421

163 041

7 150

0

0

534 612

258 726

95 685

88 535

-275 887

275 887

1

Energimyndighet: Förvaltningskostnader, a

0

138 041

7 150

0

0

145 191

118 048

-19 993

-27 143

-27 143

27 143

2

Kostn. f. bildandet av en ny energimyndighet, a

28 695

25 000

0

0

0

53 695

26 458

1 458

1 458

-27 236

27 236

95/96 12E7 Insatser för ny energiteknik, r

152 161

0

0

0

0

152 161

47 922

47 922

47 922

-104 239

104 239

95/96 12E11 Åtgärder f. energieff. Baltikum o Östeuropa, r

48 707

0

0

0

0

48 707

37 576

37 576

37 576

-11 131

11 131

1997 21A1 Åtgärder f. effektivare användning av energi, r

134 858

0

0

0

0

134 858

28 721

28 721

28 721

-106 137

106 137

B

Omställning och utveckling av energisystemet

298 443

1 420 000

421 000

0

-44 954

2 094 489

608 367

-811 633

-1 232 633

-1 486 123

1 486 123

1

Bidrag för att minska elanvändningen, a

0

290 000

0

0

0

290 000

130 005

-159 995

-159 995

-159 995

159 995

2

Bidr. inv. i elprod. fr. förnybara energik., a

79 752

215 000

0

0

0

294 752

56 599

-158 401

-158 401

-238 153

238 153

3

Åtgärder f effektivare energianvändning, a

498

90 000

0

0

0

90 498

63 293

-26 707

-26 707

-27 205

27 205

4

Energiforskning, a

223 272

320 000

0

0

0

543 272

243 592

-76 408

-76 408

-299 680

299 680

5

Bidrag till Energiteknikfonden, o

0

90 000

-90 000

0

0

0

0

-90 000

0

0

0

6

Introduktion av ny energiteknik, a

0

160 000

0

0

0

160 000

43 254

-116 746

-116 746

-116 746

116 746

7

Energipol. motiv. internat. klimatinsatser, a

7 000

50 000

0

0

0

57 000

4 096

-45 904

-45 904

-52 904

52 904

8

Förluster statliga garantier inom energiomr., a

2 000

5 000

0

0

-2 000

5 000

0

-5 000

-5 000

-5 000

5 000

9

Åtgärder för el- o värmeförsörjn. Sydsverige, a

0

200 000

0

0

0

200 000

1 810

-198 190

-198 190

-198 190

198 190

10

Energiteknikstöd, a

0

0

510 000

0

-42 954

467 046

65 716

65 716

-444 284

-401 330

401 330

11

Ersättn. för avveckling reaktor i Barsebäck, a

0

0

1 000

0

0

1 000

0

0

-1 000

-1 000

1 000

95/96 12E9 Energiforskning, r

-14 078

0

0

0

0

-14 078

0

0

0

14 078

-14 078

Uo 22 Kommunikationer

3 931 178

24 100 564

-2 200

321 700

0

28 351 242

27 348 357

3 247 793

3 249 993

-1 002 885

680 391

A

Vägar och järnvägar

3 264 469

21 491 752

-113 900

0

0

24 642 321

24 409 844

2 918 092

3 031 992

-232 477

232 477

1

Vägverket: Administrationskostnader, a

20 547

1 209 781

-63 000

0

0

1 167 328

1 069 891

-139 890

-76 890

-97 438

97 438

2

Vägverket: Väghållning och statsbidrag, a

0

11 835 873

21 300

0

0

11 857 173

11 905 193

69 320

48 020

48 020

-48 020

3

Banverket: Sektorsuppgifter, a

145 175

755 694

0

0

0

900 869

776 747

21 053

21 053

-124 122

124 122

4

Inv. samt drift o underhåll av statliga jväg, a

97 697

7 490 404

-72 200

0

0

7 515 901

7 595 939

105 535

177 735

80 038

-80 038

5

Gemenskapens finastöd transeurpeiska nätverk, a

82 897

200 000

0

0

0

282 897

152 639

-47 361

-47 361

-130 258

130 258

94/95 06A2 Drift och underhåll av statliga vägar, r

1 700

0

0

0

0

1 700

1 700

1 700

1 700

0

0

94/95 06A15 Underhållsåtgärder sysselsättning o tillväxt, r

60 523

0

0

0

0

60 523

60 341

60 341

60 341

-182

182

94/95 06A16 Sysselsättngskapande åtg.

kommunikationsdep., r

51 709

0

0

0

0

51 709

43 165

43 165

43 165

-8 545

8 545

95/96 06A5 Bidrag t. drift o byggande av enskilda vägar, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1997 22A2 Drift och underhåll av statliga vägar, a

314 566

0

0

0

0

314 566

314 576

314 576

314 576

10

-10

1997 22A3 Byggande av vägar, a

209 159

0

0

0

0

209 159

209 159

209 159

209 159

0

0

1997 22A4 Byggande av länstrafikanläggningar, a

436 078

0

0

0

0

436 078

436 078

436 078

436 078

0

0

1997 22A6 Vägverket: Kostnader för registerverksamhet, a

67 325

0

0

0

0

67 325

67 325

67 325

67 325

0

0

1997 22A9 Nyinv. i stomjärnvägar, ers. kap.kostnader, a

1 777 092

0

0

0

0

1 777 092

1 777 092

1 777 092

1 777 092

0

0

B

Sjö- och luftfart

13 612

697 275

111 700

321 700

0

1 144 287

1 099 261

401 986

290 286

-45 026

-277 183

1

Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m., o

0

44 415

0

0

0

44 415

44 415

0

0

0

0

2

Transportstöd för Gotland, a

16 639

175 000

0

321 700

0

513 339

492 747

317 747

317 747

-20 592

-301 108

3

Ersättning till viss kanaltrafik m.m., o

0

62 660

0

0

0

62 660

62 660

0

0

0

0

4

Bidrag till sjöfarten, a

-3 657

400 000

110 000

0

0

506 343

483 049

83 049

-26 951

-23 294

23 294

5

Driftbidrag till kommunala flygpl i skogslän, o

0

15 200

0

0

0

15 200

15 200

0

0

0

0

6

Utredning av M/S Estonias förlisning, o

0

0

1 700

0

0

1 700

1 191

1 191

-509

-509

0

1997 22B5 Övervakning av M/S Estonia, r

630

0

0

0

0

630

0

0

0

-630

630

1997 22B8 Vissa kostn för övertäckning av M/S Estonia, a

1

0

0

0

0

1

0

0

0

-1

1

C

Post- och telekommunikation

207 479

679 408

0

0

0

886 887

751 053

71 645

71 645

-135 833

135 833

1

Post- och telestyrelsen, a

26 968

156 924

0

0

0

183 892

134 820

-22 104

-22 104

-49 072

49 072

2

Upphandling av särskilda samhåtaganden, a

68 535

157 484

0

0

0

226 019

150 791

-6 693

-6 693

-75 228

75 228

3

Ers till Posten för rikstäckande bet.service, a

200 000

0

0

0

200 000

200 000

0

0

0

0

4

Kostnader statens ägande i SOS Alarmering, a

140 000

0

0

0

140 000

140 000

0

0

0

0

5

Informationsteknik: Telekommunikation m.m., a

6 549

25 000

0

0

0

31 549

20 366

-4 634

-4 634

-11 183

11 183

95/96 06D2 Upphandling av särskilda samhällsåtaganden, r

100 107

0

0

0

0

100 107

100 107

100 107

100 107

0

0

95/96 06D4 Kostnader för statens ägande SOS Alarmering, r

4 969

0

0

0

0

4 969

4 969

4 969

4 969

0

0

95/96 06D5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m., r

350

0

0

0

0

350

0

0

0

-350

350

D

SJ, kollektivtrafik m m

268 085

830 194

0

0

0

1 098 279

615 557

-214 637

-214 637

-482 723

482 438

1

Ers till SJ vid utdelning från Swedcarrier, a

200 000

200 000

0

0

0

400 000

26 315

-173 685

-173 685

-373 685

373 685

2

Köp av interreg. persontrafik på jväg. m.m., a

44 427

412 946

0

0

0

457 373

385 533

-27 413

-27 413

-71 840

71 840

3

Ers t. trafikhuvudman för kolektivtrafik köp, a

16 242

209 463

0

0

0

225 705

198 192

-11 271

-11 271

-27 513

27 513

4

Viss internationell verksamhet, a

7 365

7 500

0

0

0

14 865

5 516

-1 984

-1 984

-9 348

9 348

5

Kostn för avveckl. av Styr. f riksfärdtjänst, o

285

0

0

0

285

0

-285

-285

-285

0

95/96 06E2 Köp av interregional persontrafik på jväg., r

-48

0

0

0

0

-48

0

0

0

48

-48

95/96 06E3 Ers t trafikhuvudman för kollektivtrafik köp, r

100

0

0

0

0

100

0

0

0

-100

100

0

0

0

E

Kommunikationsforskn och meteorologi

177 533

401 935

0

0

0

579 468

472 642

70 707

70 707

-106 826

106 826

1

Statens väg- och transportforskninst, a

8 618

29 203

0

0

0

37 821

33 024

3 821

3 821

-4 797

4 797

2

Kommunikationsforskningsberedningen, a

55 984

146 766

0

0

0

202 750

165 220

18 454

18 454

-37 530

37 530

3

Statens institut för kommunikationsanalys, a

4 786

37 215

0

0

0

42 001

39 490

2 275

2 275

-2 511

2 511

4

Bidrag till SMHI, a

21 358

188 751

0

0

0

210 109

186 312

-2 439

-2 439

-23 797

23 797

95/96 06G3 EUMETSAT, r

17 545

0

0

0

0

17 545

17 545

17 545

17 545

0

0

95/96 06F6 Transportinformatik, r

163

0

0

0

0

163

0

0

0

-163

163

1997 22E3 Bidrag till forskning om el- o hybridfordon, r

57 372

0

0

0

0

57 372

19 343

19 343

19 343

-38 028

38 028

1997 22E6 EUMETSAT, WMO och ECMWF, a

11 707

0

0

0

0

11 707

11 707

11 707

11 707

0

0

Uo 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m.

3 535 718

13 725 623

6 400

0

-45 000

17 222 741

11 836 186

-1 889 437

-1 895 837

-5 386 555

5 386 555

A

Internationellt samarbete

324

37 414

0

0

0

37 738

37 560

146

146

-178

178

1

Bidrag till vissa internationella org m.m., a

324

37 414

0

0

0

37 738

37 560

146

146

-178

178

B

Jordbruk och trädgårdsnäring

3 157 957

11 379 890

-18 600

0

-45 000

14 474 247

9 483 362

-1 896 528

-1 877 928

-4 990 885

4 990 885

1

Statens jordbruksverk, a

-122

220 188

0

0

0

220 066

206 053

-14 135

-14 135

-14 014

14 014

2

Stöd till jordbrukets rationalisering m.m., a

9 401

22 000

0

0

0

31 401

18 084

-3 916

-3 916

-13 317

13 317

3

Djurregister, a

4 446

35 000

0

0

0

39 446

20 521

-14 479

-14 479

-18 924

18 924

4

Statens utsädeskontroll, a

395

978

0

0

0

1 373

583

-395

-395

-790

790

5

Statens växtsortnämnd, a

843

1 349

0

0

0

2 192

1 476

127

127

-716

716

6

Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, r

61 879

26 246

0

0

0

88 125

43 710

17 464

17 464

-44 415

44 415

7

Bekämpande av växtsjukdomar, a

-18

2 629

0

0

0

2 611

2 114

-515

-515

-496

496

8

Strukturstöd inom livsmedelssektorn, a

84 535

110 000

0

0

0

194 535

80 631

-29 369

-29 369

-113 904

113 904

9

Från EG-budgeten finansierat strukturstöd, a

93 802

125 000

0

0

0

218 802

89 781

-35 219

-35 219

-129 021

129 021

10

Regionala stöd till jordbruket, a

-24 020

717 000

0

0

0

692 980

728 102

11 102

11 102

35 122

-35 122

11

Fr EG-budg finansierade regstöd t jordbruket, a

116 984

325 000

0

0

0

441 984

256 471

-68 529

-68 529

-185 512

185 512

12

Kompletterande åtgärder inom jordbruket, a

407 764

1 420 000

0

0

0

1 827 764

931 373

-488 627

-488 627

-896 392

896 392

13

Fr EG-budg finansierade kompl åtg jordbruket, a

332 107

1 427 500

0

0

-45 000

1 714 607

877 046

-550 454

-550 454

-837 561

837 561

14

Arealersättning och djurbidrag m.m., a

629 732

4 850 000

0

0

0

5 479 732

4 372 510

-477 490

-477 490

-1 107 222

1 107 222

15

Intervention o exportbidr för jordbruksprod, a

1 004 074

2 000 000

0

0

0

3 004 074

1 582 446

-417 554

-417 554

-1 421 628

1 421 628

16

Räntekostn för förskotterad arealersättning, a

60 037

80 000

-25 000

0

0

115 037

42 492

-37 508

-12 508

-72 545

72 545

17

Jordbrukets blockdatabas, a

13 208

17 000

6 400

0

0

36 608

26 670

9 670

3 270

-9 938

9 938

95/96 09B4 Rådgivning och utbildning, r

229

0

0

0

0

229

229

229

229

0

0

95/96 09B17 Fr EG-bud fin komp jordbruksomrkurs, r

362 680

0

0

0

0

362 680

203 068

203 068

203 068

-159 612

159 612

C

Fiske

90 346

193 448

0

0

0

283 794

147 246

-46 202

-46 202

-136 548

136 548

1

Fiskeriverket, a

-2 604

57 908

0

0

0

55 304

57 072

-836

-836

1 768

-1 768

2

Strukturstöd till fisket m.m., a

13 988

30 890

0

0

0

44 878

17 915

-12 975

-12 975

-26 962

26 962

3

Fr EG-budg finansierade strukturstöd fisket, a

76 909

84 650

0

0

0

161 559

53 726

-30 924

-30 924

-107 833

107 833

4

Fiskevård, a

2 053

20 000

0

0

0

22 053

18 532

-1 468

-1 468

-3 521

3 521

D

Rennäring m m

48 300

109 738

-5 700

0

0

152 338

87 864

-21 874

-16 174

-64 474

64 474

1

Främjande av rennäringen m.m., a

30 434

61 700

-5 700

0

0

86 434

34 361

-27 339

-21 639

-52 073

52 073

2

Ersättningar för viltskador, a

11 751

46 500

0

0

0

58 251

49 916

3 416

3 416

-8 335

8 335

3

Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m., a

908

1 538

0

0

0

2 446

1 551

13

13

-895

895

95/96 09D2 Främjande av rennäringen, r

5 042

0

0

0

0

5 042

1 890

1 890

1 890

-3 153

3 153

95/96 09D6 Stöd t inneh av fjällägenheter m.m., r

165

0

0

0

0

165

146

146

146

-19

19

E

Djurskydd och djurhälsovård

68 055

268 349

30 700

0

0

367 104

300 869

32 520

1 820

-66 235

66 235

1

Statens vererinärmedicinska anstalt, a

-1 393

75 055

0

0

0

73 662

74 880

-175

-175

1 218

-1 218

2

Bidr till distriktsveterinärorganisationen, o

0

78 109

0

0

0

78 109

78 109

0

0

0

0

3

Djurhälsovård o djurskyddsfrämjande åtgärder, a

4 322

18 792

3 700

0

0

26 814

20 948

2 156

-1 544

-5 867

5 867

4

Centrala försöksdjursnämnden, a

453

6 893

0

0

0

7 346

6 450

-443

-443

-895

895

5

Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, a

51 673

89 500

27 000

0

0

168 173

120 482

30 982

3 982

-47 691

47 691

95/96 09E5 Djurhälsovård o djurskyddsfrämj åtg, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1997 23E6 Gränskontroll av livsmedel och levande djur, r

13 000

0

0

0

0

13 000

0

0

0

-13 000

13 000

F

Livsmedel

37 246

176 548

0

0

0

213 794

187 405

10 857

10 857

-26 389

26 389

1

Statens livsmedelsverk, a

20 723

105 831

0

0

0

126 554

119 214

13 383

13 383

-7 341

7 341

2

Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden, a

3 817

4 019

0

0

0

7 836

4 769

750

750

-3 067

3 067

3

Kostnader för livsmedelsberedskap, a

2 606

28 614

0

0

0

31 220

25 378

-3 236

-3 236

-5 842

5 842

4

Livsmedelsstatistik, a

1 849

27 084

0

0

0

28 933

23 410

-3 674

-3 674

-5 523

5 523

5

Jordbr- o livsmedelsstatistik fin fr EG-budg, a

1 500

6 000

0

0

0

7 500

4 000

-2 000

-2 000

-3 500

3 500

6

Exportfrämjande åtgärder, a

0

5 000

0

0

0

5 000

5 000

0

0

0

0

95/96 09G8 Konsument- o marknadsfåtg livsmomr, r

6 751

0

0

0

0

6 751

5 634

5 634

5 634

-1 116

1 116

G

Utbildning och forskning

64 551

1 228 920

0

0

0

1 293 471

1 254 089

25 169

25 169

-39 382

39 382

1

Sveriges lantbruksuniversitet, a

0

1 021 979

0

0

0

1 021 979

1 021 979

0

0

0

2

Skogs- o jordbr forsknråd: Förvaltningskostn, a

892

10 806

0

0

0

11 698

10 287

-519

-519

-1 411

1 411

3

Skogs- o jordbr forsknråd: Forskning, a

63 659

195 234

0

0

0

258 893

220 923

25 689

25 689

-37 971

37 971

4

Bidrag till Skogs- o lantbruksakademien, o

0

901

0

0

0

901

901

0

0

0

0

95/96 09H2 Skogs- o jordbr forsknråd: Forskn, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 09H4 Stöd till kollektiv forskning, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

H

Skogsnäring

68 940

331 316

0

0

0

400 256

337 791

6 475

6 475

-62 464

62 464

1

Skogsvårdsorganisationen, a

5 237

257 211

0

0

0

262 448

250 853

-6 358

-6 358

-11 595

11 595

2

Bidrag till skogsvård m.m., r

4 983

6 000

0

0

0

10 983

1 076

-4 924

-4 924

-9 907

9 907

3

Insatser för skogsbruket, a

34 380

60 700

0

0

0

95 080

65 596

4 896

4 896

-29 484

29 484

4

Internationellt skogssamarbete, a

509

1 405

0

0

0

1 914

658

-747

-747

-1 256

1 256

5

Från EG-budg fin medel skogsskadeövervakning, a

4 825

6 000

0

0

0

10 825

8 459

2 459

2 459

-2 366

2 366

95/96 12B5 Insatser för skogsbruket, r

14 410

0

0

0

0

14 410

9 822

9 822

9 822

-4 588

4 588

95/96 12B6 Bidrag till skogsfröplantager, r

3 596

0

0

0

0

3 596

1 328

1 328

1 328

-2 268

2 268

1997 23H3 Förlust statl kreditgarantier bygg skogsväg, r

1 000

0

0

0

0

1 000

0

0

0

-1 000

1 000

Uo 24 Näringsliv

2 088 390

2 698 330

19 850

0

-79 895

4 726 675

2 776 645

78 315

58 465

-1 950 030

1 950 030

A

Näringspolitik

891 157

855 222

-7 150

0

-78 895

1 660 334

975 788

120 566

127 716

-684 546

684 546

1

NUTEK: Förvaltningskostnader, a

54 953

208 355

-7 150

0

0

256 158

232 997

24 642

31 792

-23 161

23 161

2

Småföretagsutveckling, a

19 972

134 062

0

0

0

154 034

105 894

-28 168

-28 168

-48 139

48 139

3

Stöd till kooperativ utveckling, a

865

16 500

0

0

0

17 365

15 662

-838

-838

-1 703

1 703

4

Turistfrämjande, a

2 967

80 096

0

0

0

83 063

80 296

200

200

-2 767

2 767

5

Täckande av förluster vid viss garantigivn., a

8 336

12 000

0

0

0

20 336

4 977

-7 023

-7 023

-15 358

15 358

6

Medel till AB Göta kanalbolag, o

0

15 000

0

0

0

15 000

15 000

0

0

0

0

7

Omstrukturering vissa statligt ägda företag, a

22 894

25 000

0

0

-4 795

43 099

2 433

-22 567

-22 567

-40 666

40 666

8

Avgifter till vissa internationella org., a

13 293

24 329

0

0

0

37 622

18 763

-5 566

-5 566

-18 859

18 859

9

SGU: Geologisk undersökningsverksamhet m.m., a

16 023

184 093

0

0

0

200 116

173 719

-10 374

-10 374

-26 397

26 397

10

SGU: Geovetenskaplig forskning, a

1 259

4 687

0

0

0

5 946

4 164

-523

-523

-1 782

1 782

11

SGU: Miljösäkring av oljelagringsanläggning., a

0

77 000

0

0

0

77 000

37 038

-39 962

-39 962

-39 962

39 962

12

Medv. vid finans. av civilt flygplansprojekt, r

0

74 100

0

0

-74 100

0

0

-74 100

-74 100

0

0

95/96 12A2 Småföretagsutveckling, r

48 636

0

0

0

0

48 636

17 608

17 608

17 608

-31 028

31 028

95/96 13E2 Stöd till kooperativ utveckling, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 12A4 Bidrag till tekniköverföring, r

28 582

0

0

0

0

28 582

21 284

21 284

21 284

-7 298

7 298

95/96 12A6 Turistfrämjande, r

196

0

0

0

0

196

0

0

0

-196

196

95/96 12A16 Progam f. småftgsutv., förnyelse o tillväxt, r

673 182

0

0

0

0

673 182

245 953

245 953

245 953

-427 229

427 229

B

Teknologisk infrastruktur

29 057

155 537

0

0

-1 000

183 594

160 715

5 178

5 178

-22 879

22 879

1

Patentbesvärsrätten, a

1 375

12 237

0

0

0

13 612

11 666

-571

-571

-1 946

1 946

2

SWEDAC: Myndighetsverksamhet, a

4 879

12 536

0

0

0

17 415

17 523

4 987

4 987

108

-108

3

SWEDAC: Bidrag till riksmätplatser, o

0

8 271

0

0

0

8 271

8 271

0

0

0

0

4

Elsäkerhetsverket, a

14 700

36 961

0

0

-1 000

50 661

38 345

1 384

1 384

-12 316

12 316

5

Sprängämnesinspektionen, a

8 103

14 943

0

0

0

23 046

14 322

-621

-621

-8 725

8 725

6

Bidr. standardisering, provn-och mättekn FoU, a

0

70 589

0

0

0

70 589

70 589

0

0

0

95/96 12C6 SWEDAC: Bidrag till riksmätplatser, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

C

Konkurrensfrågor

19 641

65 579

0

0

0

85 220

76 712

11 133

11 133

-8 508

8 508

1

Konkurrensverket, a

11 516

62 106

0

0

0

73 622

69 488

7 382

7 382

-4 134

4 134

2

Konkurrensforskning, a

1 754

3 473

0

0

0

5 227

853

-2 620

-2 620

-4 374

4 374

95/96 12D2 Konkurrensforskning, r

6 371

0

0

0

0

6 371

6 371

6 371

6 371

0

0

0

D

Teknisk forskning och utveckling

1 100 128

1 246 568

0

0

0

2 346 696

1 214 383

-32 185

-32 185

-1 132 313

1 132 313

1

Teknisk forskning och utveckling, a

1 078 009

672 953

0

0

0

1 750 962

630 132

-42 821

-42 821

-1 120 829

1 120 829

2

Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader, a

91

14 351

0

0

0

14 442

14 328

-23

-23

-115

115

3

Rymdverksamhet, a

22 028

524 013

0

0

0

546 041

534 672

10 659

10 659

-11 369

11 369

4

Bidr. St. Sv. tekn-vetenskap attacheverks., o

0

29 892

0

0

0

29 892

29 892

0

0

0

0

5

Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademien, o

0

5 359

0

0

0

5 359

5 359

0

0

0

0

E

Utrikeshandel, export- o investeringsfrämj

40 601

272 420

27 000

0

0

340 021

248 034

-24 386

-51 386

-91 987

91 987

1

Kommerskollegium, a

473

46 533

0

0

0

47 006

45 344

-1 189

-1 189

-1 662

1 662

2

Exportfrämjande verksamhet, a

0

127 656

0

0

0

127 656

127 656

0

0

0

0

3

Exportkreditnämnden, a

8 213

50 000

-7 600

0

0

50 613

7 352

-42 648

-35 048

-43 262

43 262

4

Sv. Expkredits statstödda exportkreditgivn., a

78

9 063

7 600

0

0

16 741

11 509

2 446

-5 154

-5 232

5 232

5

Investeringsfrämjande, a

26 484

39 168

0

0

0

65 652

47 193

8 025

8 025

-18 459

18 459

6

Världsutställningen i Hannover år 2000, a

0

0

27 000

0

0

27 000

5 000

5 000

-22 000

-22 000

22 000

95/96 03E2 Exportfrämjande verksamhet, r

1 769

0

0

0

0

1 769

1 159

1 159

1 159

-610

610

95/96 12A5 Investeringsfrämjande, r

3 583

0

0

0

0

3 583

2 821

2 821

2 821

-763

763

F

Konsumentfrågor

7 806

103 004

0

0

0

110 810

101 012

-1 992

-1 992

-9 798

9 798

1

Marknadsdomstolen, a

4 895

4 686

-1 000

0

0

8 581

5 534

848

1 848

-3 047

3 047

2

Konsumentverket, a

-542

67 876

1 000

0

0

68 334

63 757

-4 119

-5 119

-4 577

4 577

3

Allmänna reklamationsnämnden, a

609

13 560

0

0

0

14 169

14 467

907

907

299

-299

4

Fastighetsmäklarnämnden, a

642

6 068

0

0

0

6 710

6 620

552

552

-90

90

5

Stöd till konsumentorganisationer, a

643

4 100

0

0

0

4 743

4 108

8

8

-635

635

6

Stöd till konsumentforskning, a

511

2 114

0

0

0

2 625

1 175

-939

-939

-1 450

1 450

7

Bidrag till miljömärkning av produkter, o

4 600

0

0

0

4 600

4 600

0

0

0

0

95/96 13C4 Stöd till konsumentorganisationer, r

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

95/96 13C5 Konsumentforskning, r

1 047

0

0

0

0

1 047

751

751

751

-296

296

Uo 25 Allmänna bidrag till kommuner

399 875

93 048 700

4 250 000

0

-38 893

97 659 682

96 784 236

3 735 536

-514 464

-875 446

871 705

A

Bidrag o ersättn till kommuner och landsting

399 875

93 048 700

4 250 000

0

-38 893

97 659 682

96 784 236

3 735 536

-514 464

-875 446

871 705

1

Generellt statsbidr. kommuner/landst, a

45 893

71 326 400

3 585 000

0

-38 893

74 918 400

74 904 530

3 578 130

-6 870

-13 870

13 870

2

Bidr t särsk ins i vissa kommuner/landsting, r

353 982

736 600

380 000

0

0

1 470 582

612 748

-123 852

-503 852

-857 834

857 834

3

Statl utjämningsbidr t kommuner/landsting, o

0

20 985 000

285 000

0

0

21 270 000

21 266 259

281 259

-3 741

-3 741

0

4

Bidrag till Rådet för kommunal redovisning, o

0

700

0

0

0

700

700

0

0

0

0

Uo 26 Statsskuldsräntor m.m.

3 231

109 125 000

0

4896176

0

114 02 407

113405 226

4 280 226

4 280 226

-619 180

0

12 361

A

Räntor på statsskulden

0

108 415 000

0

4896176

0

113 31 176

113 311176

4 896 176

4 896 176

0

0

0

1

Räntor på statsskulden, a

0

108 415 000

0

4896176

0

113 311176

113 311176

4 896 176

4 896 176

0

0

0

B

Oförutsedda utgifter

3 231

10 000

0

0

0

13 231

869

-9 131

-9 131

-12 361

12 361

1

Oförutsedda utgifter, a

3 231

10 000

0

0

0

13 231

869

-9 131

-9 131

-12 361

12 361

C

RGKs provisionskostnader

0

700 000

0

0

0

700 000

93 182

-606 818

-606 818

-606 818

0

0

1

RGKs provisionskostnader vid skuldförvaltn., a

0

700 000

0

0

0

700 000

93 182

-606 818

-606 818

-606 818

0

0

Uo 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

1 955 648

19 645 000

0

0

0

21 600 648

21 209 950

1 564 950

1 564 950

-390 698

390 698

A

Sveriges avgift till gemenskapsbudgeten

1 955 648

19 645 000

0

0

0

21 600 648

21 209 950

1 564 950

1 564 950

-390 698

390 698

1

Tullavgift, a

368 971

2 934 000

0

0

0

3 302 971

3 030 331

96 331

96 331

-272 640

272 640

2

Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter, a

284 412

362 000

0

0

0

646 412

359 358

-2 642

-2 642

-287 054

287 054

3

Mervärdesskattebaserad avgift, a

0

8 093 000

993 000

0

0

9 086 000

9 148 554

1 055 554

62 554

62 554

-62 554

4

Avgift baserad på bruttonationalinkomsten, a

1 302 265

8 256 000

-993 000

0

0

8 565 265

8 671 708

415 708

1 408 708

106 442

-106 442

Minskning av anslagsbehållningar

0

5 000 000

0

0

0

5 000 000

0

-5 000 000

-5 000 000

-5 000 000

0

Summa utgiftsområden

53 851 179

692 815 280

1 774 279

5 835151

-9 614 522

744 661 367

699 093 960

6 278 680

4 504 401

-45 567 407

8 626782

37 536 015

Summa utgiftsområden exkl. Uo 26 statsskuldsräntor

53 847 949

583 690 280

1 774 279

938 975

-9 614 522

630 636 961

585 688 734

1 998 454

224 175

-44 948 227

8 626782

37 523 654

Utdrag ur protokoll

vid regeringssammanträde den 3 juni 1999

Närvarande: statsråden Hjelm-Wallén, ordförande, Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], von
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

______________

Regeringen beslutar skrivelse 1998/99:150

Årsredovisning för staten 1998, m.m.

 I bilaga 1.1 anges de redovisningsprinciper som legat till grund för

bokslutet. Bilaga 1.2 innehåller notförteckningen.

 I juni 1999 presenterar Ekonomistyrningsverket en mer omfattande

rapport om den statliga avgiftsbelagda verksamheten.

 När begrepp som totala avgiftsintäkter används avses samtliga

avgiftsintäkter från statliga myndigheter under regeringen exklusive

affärsverken.

 Den offentliga konsumtionen beräknas utifrån produktionsvärdet, där

produktionsvärdet kan skrivas som summan av löner, arbetsgivaravgifter,

avskrivningar och inköp av varor och tjänster. Från produktionsvärdet

dras sedan inkomster från försäljning mot avgifter. Resultatet blir den

offentliga konsumtionen.

I detta avsnitt avgränsas statlig produktion och konsumtion genomgående

efter den definition enligt nationalräkenskaperna som gällde innan

omläggningen till nya internationella rekommendationer som

presenterades första gången i slutet av maj 1999.

 Uppgifterna för 1996 och tidigare har inte korrigerats för att

departementen räknades som separata myndigheter fram till dess. Till och

med 1996 räknas t.ex. Försvarsdepartementet till området försvar. Där-

efter utgör alla departement en myndighet, Regeringskansliet, som ingår i

området allmänna tjänster.

 Detta då relativt stora bolagiseringar har genomförts inom detta område

under 1990-talet. Under perioden 1991 - 1994 ombildades fem av de

tidigare åtta affärsverken till aktiebolag. FFV AB bildades 1991, Vattenfall

AB och Domän AB 1992, Telia AB 1993, och Posten blev aktiebolag

1994.

 Försäkringskassorna ingår inte i beräkningarna.

 Den sektorsindelning som valts här följer Arbetsgivarverkets

löneförhandlingssektorer.

 Avgångar till följd av bolagiseringar och huvudmannaskapsbyten

borträknade, och nyanställda ej medräknade.

 Definierad som lägst av antalet nyanställda och avgångar dividerat med

genomsnittligt antal anställda under perioden.

 Bolagens mellanhavanden såsom fordringar och skulder samt intäkter

och kostnader tas bort.

PROP. 1998/99:150

7

Skr. 1998/99:150

Skr. 1998/99:150

10

9

Skr. 1998/99:150

Skr. 1998/99:150

16

15

Skr. 1998/99:150

Skr. 1998/99:150

22

21

Skr. 1998/99:150

 Skr. 1998/99:150

34

33

Skr. 1998/99:150

Skr. 1998/99:150

44

45

Skr. 1998/99:150

 Skr. 1998/99:150

78

77

Skr. 1998/99:150

 Skr. 1998/99:150

86

85

PROP. 1998/99:150

PROP. 1998/99:150

4

4

Skr. 1998/99:150

Skr. 1998/99:150

90

91

PROP. 1998/99:150

Skr. 1998/99:100

6

6

Skr. 1998/99:150

Skr. 1998/99:150

102

101

Skr. 1998/99:150

 Skr. 1998/99:150

116

115

SKR. 1998/99:150

 Skr. 1998/99:150

120

121

Skr. 1998/99:150

Skr. 1998/99:150

126

127

Skr. 1998/99:150

 Skr. 1998/99:150

132

131

Skr. 1998/99:150 BILAGA 1

Skr. 1998/99:150 BILAGA 1

170

165

Skr. 1998/99:150 BILAGA 2

Skr. 1998/99:150 BILAGA 2

180

181

Skr. 1998/99:150 BILAGA 3

Skr. 1998/99:150 BILAGA 3

184

185

Skr.1998/99:150 BILAGA4

Skr.1998/99:150 BILAGA4

228

231