Regeringens proposition

1999/2000:138

Anpassningar i ålderspensionssystemet inför

år 2001, m.m.

Prop.

1999/2000:138

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 25 maj 2000

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ingela[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Socialdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen lämnas förslag till ändringar i bestämmelser som avser

ålderspension dels i lagen (1962:381) om allmän försäkring, dels i vissa

andra lagar. Vissa av förslagen är föranledda av att ålderspensioner för

personer födda 1938 eller senare fr.o.m den 1 januari 2001 skall utbetalas

från det reformerade ålderspensionssystemet enligt lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension (LIP) och lagen (1998:702) om garanti-

pension, samtidigt som andra pensionsförmåner fortsatt skall betalas ut

enligt lagen om allmän försäkring. Detta nödvändiggör vissa lagänd-

ringar för att de olika systemen skall kunna samordnas.

Andra förslag till ändring i de angivna lagarna är en följd av att ikraft-

trädandet av bestämmelserna om utbetalning av ålderspension i LIP, till

den del dessa avser personer födda 1937 eller tidigare, samtidigt föreslås

ändras till den 1 januari 2003. Förslaget i denna del innebär att ålderspen-

sionsbestämmelserna i AFL upphävs, men att ålderspensionen för per-

soner födda 1937 eller tidigare med stöd av övergångsbestämmelser ut-

betalas enligt AFL under åren 2001 och 2002. Den allmänna tilläggs-

pensionen skall därvid följsamhetsindexeras fr.o.m. år 2002.

I propositionen föreslås också att den tillfälliga höjning av pensionstill-

skottet som gäller för perioden juni 1999 november 2000 permanentas.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagtext 6

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän

försäkring 6

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:800) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 21

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:704) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 25

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1969:205) om

pensionstillskott 26

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer 28

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer 30

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1398) om

ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer 34

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:708) om

upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa

fall då make uppbär folkpension 37

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension 38

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1409) om

ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension 41

2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension 42

2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:702) om

garantipension 43

2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag 45

2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:707) om

ändring i lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg

till folkpension för långvarig vård av sjukt eller

handikappat barn 46

2.15 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799) 47

2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:192) om

allmänna pensionsfonder (AP-fonder) 49

2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:194) om

införande av ny lagstiftning för allmänna

pensionsfonder 50

2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:265) om

särskilt grundavdrag och deklarationsskyldighet för

fysiska personer i vissa fall vid 2000 och 2001 års

taxeringar 51

2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter 53

2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1271) om

ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta 54

2.21 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483) 56

2.22 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig

ålderspensionsavgift 57

2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1411) om

ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensions-

avgift 59

2.24 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229) 60

3 Ärendet och dess beredning 61

4 Vissa ändringar i lagen om allmän försäkring m.m. till följd av

ålderspensionsreformen 62

5 Vissa ändringar i lagen om inkomstgrundad ålderspension och i

införandelagen 65

5.1 Tilläggspension för personer födda 1937 eller tidigare 65

5.2 Folkpensionstillägg till utländska sjömän 66

5.3 Ändring av beslut 67

5.4 Vissa frågor angående samordning med yrkesskade-

livränta 68

6 Vissa ändringar i socialförsäkringslagen 69

6.1 Bestämmelser om beslutande försäkringskassa 69

6.2 Övergångsbestämmelser 70

7 Vissa ändringar i bestämmelserna om pensionstillskott m.m. 71

8 Följsamhetsindexering av ATP 72

9 Utbetalning av allmän pension 73

10 Författningskommentar 74

10.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring 74

10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:800) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 77

10.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:704) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 78

10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:205) om

pensionstillskott 79

10.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer 79

10.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer 80

10.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1398) om

ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer 81

10.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:708) om

upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i

vissa fall då make uppbär folkpension 81

10.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension 82

10.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1409) om

ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension 83

10.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension 83

10.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:702) om

garantipension 83

10.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag 83

10.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:707) om

ändring i lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg

till folkpension för långvarig vård av sjukt eller

handikappat barn 84

10.15 Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799) 84

10.16 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:192) om

allmänna pensionsfonder (AP-fonder) 85

10.17 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:194) om

införande av ny lagstiftning för allmänna

pensionsfonder 85

10.18 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:265) om

särskilt grundavdrag och deklarationsskyldighet för

fysiska personer i vissa fall vid 2000 och 2001 års

taxeringar 86

10.19 24 Övriga lagförslag 86

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 25 maj 2000 87

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

2. lag om ändring i lagen (1999:800) om ändring i lagen (1962:381)

 om allmän försäkring,

3. lag om ändring i lagen (1998:704) om ändring i lagen (1962:381)

 om allmän försäkring,

4. lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott,

5. lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till

 pensionärer,

6. lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till

 pensionärer,

7. lag om ändring i lagen (1999:1398) om ändring i lagen (1994:308)

 om bostadstillägg till pensionärer,

8. lag om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen

 (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär

 folkpension,

9. lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

 ålderspension,

10. lag om ändring i lagen (1999:1409) om ändring i lagen (1998:674)

 om inkomstgrundad ålderspension,

11. lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen

 (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,

12. lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipension,

13. lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och

 vårdbidrag,

14. lag om ändring i lagen (1998:707) om ändring i lagen (1990:773)

 om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av

 sjukt eller handikappat barn,

15. lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799),

16. lag om ändring i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder

 (AP-fonder),

17. lag om ändring i lagen (2000:194) om införande av ny lagstiftning

 för allmänna pensionsfonder,

18. lag om ändring i lagen (1999:265) om särskilt grundavdrag och

 deklarationsskyldighet för fysiska personer i vissa fall vid 2000

 och 2001 års taxeringar,

19. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

 kontrolluppgifter,

20. lag om ändring i lagen (1999:1271) om ändring i lagen (1991:586)

 om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta,

21. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483),

22. lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift,

23. lag om ändring i lagen (1999:1411) om ändring i lagen (1998:676)

 om statlig ålderspensionsavgift, och

24. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229).

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäk-

ring

dels att 5 kap. 12 och 13 §§, 6 kap., 9 kap., 12 kap., 15 kap., 19 kap.

4 § samt punkt 1 i övergångsbestämmelserna till lagen (1979:127) om

ändring i nämnda lag skall upphöra att gälla,

dels att 4 kap. 11 b §, 5 kap. 3 och 15 §§, 7 kap. 3 a och 4 §§, 8 kap.

9 §, 10 kap. 1 och 2 §§, 13 kap. 2 4 §§, 14 kap. 1, 3, 6 och 8 §§, 16 kap.

2, 4, 5, 8 och 9 §§, 17 kap. 2 §, 18 kap. 17 §, 19 kap. 3 § och 20 kap. 2 §

samt punkt 8 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om änd-

ring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

11 b §

För vård- eller tillsynsbehov

som grundat rätt till vårdbidrag

enligt 9 kap. 4 § utges inte tillfällig

föräldrapenning.

För vård- eller tillsynsbehov

som grundat rätt till vårdbidrag

enligt lagen (1998:703) om handi-

kappersättning och vårdbidrag ut-

ges inte tillfällig föräldrapenning.

5 kap.

3 §

Folkpension enligt 1 § första

stycket a eller andra stycket beräk-

nas i förhållande till det antal år

för vilka den pensionsberättigade

eller, när fråga är om efterlevande-

pension, den avlidne vid tilläggs-

pensionens beräkning tillgodoräk-

nats pensionspoäng.

Folkpension enligt 1 § a beräk-

nas i förhållande till det antal år

för vilka den pensionsberättigade

eller, när fråga är om efterlevande-

pension, den avlidne vid tilläggs-

pensionens beräkning tillgodoräk-

nats pensionspoäng.

Har pensionspoäng tillgodoräknats för minst 30 år, utges folkpension

med oavkortat belopp. I annat fall utges folkpension med så stor andel

därav som svarar mot förhållandet mellan det antal år för vilka pension-

poäng tillgodoräknats och talet 30.

Om rätt till tilläggspension inte

föreligger krävs att antalet år för

vilka pensionspoäng tillgodoräk-

nats uppgår till minst tre.

Om rätt till tilläggspension inte

föreligger krävs att antalet år för

vilka pensionspoäng tillgodoräk-

nats och därmed likställda år upp-

går till minst tre.

15 §

Vid beräkning av pension som

enligt reglerna i detta kapitel skall

utges med viss andel av en oav-

kortad pension beräknas först en

oavkortad pension med tillämp-

ning av reglerna i 6 9 kap. och

17 kap. 2 §. Det sålunda beräknade

pensionsbeloppet sätts sedan ned

till den andel med vilken pensio-

nen skall utges.

Vid beräkning av pension som

enligt reglerna i detta kapitel skall

utges med viss andel av en oav-

kortad pension beräknas först en

oavkortad pension med tillämp-

ning av reglerna i 7 och 8 kap. och

17 kap. 2 §. Det sålunda beräknade

pensionsbeloppet sätts sedan ned

till den andel med vilken pensio-

nen skall utges.

7 kap.

3 a §

En försäkrad som uppbär hel ål-

derspension enligt denna lag har

inte rätt till förtidspension. Om en

försäkrad uppbär tre fjärdedels,

halv eller en fjärdedels ålderspen-

sion enligt denna lag, har han inte

rätt till högre förtidspension än en

fjärdedel, halv respektive tre fjär-

dedelar av sådan pension.

En försäkrad som uppbär hel ål-

derspension i form av inkomstpen-

sion eller tilläggspension enligt

lagen (1998:674) om inkomst-

grundad ålderspension har inte

rätt till förtidspension. Om en för-

säkrad uppbär tre fjärdedels, halv

eller en fjärdedels ålderspension i

form av inkomstpension eller

tilläggspension enligt nämnda lag

har han eller hon inte rätt till högre

förtidspension än en fjärdedel,

halv respektive tre fjärdedelar av

sådan pension.

4 §

Hel förtidspension utgör, om inte annat följer av vad i andra stycket

sägs, för år räknat 90 procent av basbeloppet eller, för gift försäkrad,

72,5 procent av basbeloppet.

Om förtidspension utges för tid

efter det att ålderspension med

stöd av 6 kap. 3 § upphört att utgå,

skall förtidspensionen minskas

med motsvarande tillämpning av

bestämmelserna i 6 kap. 3 och

4 §§.

Om förtidspension utges för tid

efter det att ålderspension med

stöd av 12 kap. 3 § lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension upphört att utges,

skall förtidspensionen minskas

med motsvarande tillämpning av

6 kap. 3 och 4 §§ denna lag i pa-

ragrafernas lydelse före den

1 januari 2001.

8 kap.

9 §

Särskild efterlevandepension utges inte med anledning av sådan ned-

sättning av förvärvsmöjligheten för vilken den efterlevande är berättigad

till sjukpenning eller egenlivränta enligt lagen (1976:380) om arbetsska-

deförsäkring eller motsvarande ersättning som utges enligt annan författ-

ning eller på grund av regeringens förordnande.

Om den efterlevande uppbär ål-

derspension eller omställningspen-

sion enligt denna lag, utges inte

särskild efterlevandepension.

Om den efterlevande uppbär

omställningspension enligt denna

lag eller ålderspension enligt

lagen (1998:674) om inkomst-

grundad ålderspension, utges inte

särskild efterlevandepension.

Bestämmelserna i 5 § andra stycket gäller även i fråga om särskild

efterlevandepension.

Vad som föreskrivs i första och andra styckena gäller även beträffande

motsvarande förmån som utges till den efterlevande på grundval av ut-

ländsk lagstiftning.

10 kap.

1 §

Gift pensionsberättigad, vilken

stadigvarande lever åtskild från sin

make, skall, där ej särskilda skäl

till annat föranleda, vid tillämp-

ningen av 6 och 7 kap. likställas

med ogift pensionsberättigad.

Gift pensionsberättigad, som

stadigvarande lever åtskild från sin

make, skall, om inte särskilda skäl

föranleder annat, vid tillämp-

ningen av 7 kap. likställas med

ogift pensionsberättigad.

Med gift pensionsberättigad likställes vid tillämpning av nämnda

kapitel pensionsberättigad, som stadigvarande sammanbor med annan,

med vilken den pensionsberättigade varit gift eller har eller har haft barn.

2 §

Därest pensionsberättigad under hel månad är intagen i kriminalvårds-

anstalt eller är häktad eller eljest är på statens bekostnad intagen i anstalt

eller ock tillfälligt vistas utom anstalten, må av hans å månaden be-

löpande folkpension ej utgå högre belopp än regeringen bestämmer.

Allmän försäkringskassa må medgiva nära anhörig, vilken för sitt

uppehälle är beroende av den pensionsberättigade, rätt att helt eller delvis

uppbära sådan del av folkpension, som enligt vad i första stycket sägs

icke skall utgivas.

Om ett barn under en hel månad på statens bekostnad erhåller vård på

anstalt eller annars kost och bostad, får barnpension inte utges för den

månaden. Sådan förmån får dock utges för tid då barnet är inackorderat

vid sameskola.

I fråga om elev i specialskola

må pensionsförmån utgå utan hin-

der av bestämmelserna i första och

tredje styckena för tid då eleven

vistas utom skolan. För sådan tid

äga bestämmelserna om vårdbi-

drag i 9 kap. 5 § tredje stycket

motsvarande tillämpning.

I fråga om elev i specialskola

utges pensionsförmån utan hinder

av bestämmelserna i första och

tredje styckena för tid då eleven

vistas utom skolan. För sådan tid

har bestämmelserna om vårdbi-

drag i 16 § andra stycket lagen

(1998:703) om handikappersätt-

ning och vårdbidrag motsvarande

tillämpning.

13 kap.

2 §

Har pensionspoäng tillgodoräknats den försäkrade för minst två år av

de fyra år som närmast föregått det år då pensionsfallet inträffar, skall

förtidspension utges med tillämpning av bestämmelserna i andra stycket.

Härvid gäller inte bestämmelsen i 20 kap. 2 § första stycket. Bestämmel-

serna i andra stycket skall även tillämpas då vid tidpunkten för pensions-

fallet den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst eller den inkomst

som då skulle ha utgjort hans eller hennes sjukpenninggrundande in-

komst om försäkringskassan hade känt till samtliga förhållanden, uppgår

till lägst ett belopp som motsvarar det vid årets ingång gällande prisbas-

beloppet.

Hel förtidspension motsvarar

den tilläggspension i form av ål-

derspension, som skulle tillkomma

den försäkrade, om sådan pension

skulle börja utgå från och med den

månad varunder han eller hon fyl-

ler 65 år. Härvid skall ålderspen-

sionen beräknas under antagande

att den försäkrade för varje år från

och med det då förtidspensionen

börjar utgå till och med det då han

eller hon uppnår 64 års ålder till-

godoräknats pensionspoäng mot-

svarande medeltalet av de pen-

sionspoängtal, vilka tillgodoräk-

nats honom eller henne under de

fyra år som närmast föregått det år

då pensionsfallet inträffade eller,

om pensionen därigenom blir

större, under samtliga år från och

med det då han eller hon fyllt 16 år

till och med det som närmast före-

gått pensionsfallet. Vid beräk-

ningen av nämnda medeltal

bortses från de år intill ett antal av

hälften, för vilka pensionspoäng ej

tillgodoräknats den försäkrade

eller för vilka poängtalet är lägst.

Pension enligt denna paragraf

får ej utgå, om den försäkrade vid

65 års ålder inte kan bli berättigad

till ålderspension enligt 12 kap.

Hel förtidspension motsvarar

den tilläggspension i form av ål-

derspension, som skulle tillkomma

den försäkrade, om sådan pension

skulle börja utges från och med

den månad när han eller hon fyller

65 år. Härvid skall ålderspensio-

nen beräknas enligt 12 kap. i

kapitlets lydelse före den 1 januari

2001 och under antagande att den

försäkrade för varje år från och

med det då förtidspensionen börjar

utges till och med det då han eller

hon uppnår 64 års ålder till-

godoräknats pensionspoäng mot-

svarande medeltalet av de pen-

sionspoängtal, vilka tillgodoräk-

nats honom eller henne under de

fyra år som närmast föregått det år

då pensionsfallet inträffade eller,

om pensionen därigenom blir

större, under samtliga år från och

med det då han eller hon fyllt 16 år

till och med det som närmast

föregått pensionsfallet. Vid beräk-

ningen av nämnda medeltal bort-

ses från de år intill ett antal av

hälften, för vilka pensionspoäng ej

tillgodoräknats den försäkrade

eller för vilka poängtalet är lägst.

Pension enligt denna paragraf

får ej utges, om den försäkrade vid

65 års ålder inte skulle kunnat bli

berättigad till ålderspension enligt

12 kap. i kapitlets lydelse före den

1 januari 2001.

3 §

Kan den försäkrade inte få för-

tidspension enligt 2 § men skulle

ha varit berättigad till tilläggspen-

sion i form av ålderspension om

han uppnått sextiofem års ålder det

år då pensionsfallet inträffar, skall

hel förtidspension utges med be-

lopp motsvarande vad den försäk-

rade i sådant fall skulle ha erhållit

i ålderspension, beräknad enligt

12 kap. 2 § första stycket och

12 kap. 2 § andra stycket i styckets

lydelse före den 1 januari 1998.

Kan den försäkrade inte få för-

tidspension enligt 2 § men skulle

ha varit berättigad till tilläggspen-

sion i form av ålderspension om

han eller hon uppnått 65 års ålder

det år då pensionsfallet inträffar,

skall hel förtidspension utges med

ett belopp som motsvarar vad den

försäkrade i sådant fall skulle ha

fått i ålderspension, beräknad en-

ligt 12 kap. 2 § första stycket i

styckets lydelse före den 1 januari

2001 och 12 kap. 2 § andra stycket

i styckets lydelse före den

1 januari 1998.

4 §

Om förtidspension utgår för tid

efter det att ålderspension med

stöd av 12 kap. 3 § upphört att

utgå, skall förtidspensionen mins-

kas med motsvarande tillämpning

av 12 kap. 3 och 4 §§.

Om förtidspension utges för tid

efter det att ålderspension med

stöd av 12 kap. 3 § lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension upphört att utges,

skall förtidspensionen minskas

med motsvarande tillämpning av

12 kap. 3 och 4 §§ denna lag i pa-

ragrafernas lydelse före den

1 januari 2001.

Vid beräkning av förtidspension skall hänsyn inte tas till pensions-

poäng som enligt 11 kap. 6 § första och tredje styckena, i dessa lagrums

lydelse före den 1 januari 1999, eller 4 kap. 1 § lagen (1998:674) om in-

komstgrundad ålderspension tillgodoräknats den försäkrade för tid då

förtidspension enligt denna lag utgått med anledning av samma in-

komstförlust. Vårdår som enligt 11 kap. 6 a §, i detta lagrums lydelse

före den 1 januari 1999, eller 4 kap. 1 § lagen om inkomstgrundad

ålderspension tillgodoräknats en försäkrad som under året uppburit

förtidspension enligt denna lag får inte åberopas för höjning av

förtidspensionen.

14 kap.

1 §

Har en försäkrad avlidit och var

han vid sitt frånfälle berättigad till

tilläggspension i form av förtids-

pension eller ålderspension eller

skulle han, om fall som avses i 13

kap. 1 § varit för handen vid tid-

punkten för dödsfallet, ha varit

berättigad till förtidspension, har

hans efterlevande rätt till tilläggs-

pension i form av efterlevandepen-

sion enligt vad som anges i detta

kapitel.

Har en försäkrad avlidit och var

han vid sitt frånfälle berättigad till

tilläggspension i form av förtids-

pension eller skulle han, om fall

som avses i 13 kap. 1 § varit för

handen vid tidpunkten för döds-

fallet, ha varit berättigad till för-

tidspension, har hans efterlevande

rätt till tilläggspension i form av

efterlevandepension enligt vad

som anges i detta kapitel.

Efterlevandepension utges i form av barnpension till den försäkrades

efterlevande barn och i form av omställningspension och särskild efter-

levandepension till den försäkrades efterlevande make.

Med efterlevande make likställs i fråga om rätt till

omställningspension och särskild efterlevandepension den som, utan att

vara gift, stadigvarande sammanbodde med en icke gift försäkrad vid

dennes död och som tidigare har varit gift med eller har eller har haft

eller då väntade barn med den försäkrade.

3 §

Barnpension för ett barn utgör

för år räknat, 30 procent av hel

förtidspension beräknad enligt

13 kap. 2 och 3 §§, som den för-

säkrade var berättigad till eller

skulle ha erhållit om rätt till sådan

pension hade inträtt vid tidpunkten

för dödsfallet, eller, om den för-

säkrade var berättigad till ålders-

pension, 30 procent av sådan pen-

sion beräknad enligt 12 kap. 2 §

första stycket och 12 kap. 2 §

andra stycket i styckets lydelse

före den 1 januari 1998. Är flera

barn berättigade till barnpension

efter den försäkrade, ökas det

nämnda procenttalet med 20 för

varje barn utöver det första. Det

sammanlagda barnpensionsbe-

loppet fördelas därvid lika mellan

barnen.

Barnpension för ett barn utgör

för år räknat, 30 procent av hel

förtidspension beräknad enligt

13 kap. 2 och 3 §§, som den för-

säkrade var berättigad till eller

skulle ha erhållit om rätt till sådan

pension hade inträtt vid tidpunkten

för dödsfallet. Är flera barn berät-

tigade till barnpension efter den

försäkrade, ökas det nämnda pro-

centtalet med 20 för varje barn

utöver det första. Det samman-

lagda barnpensionsbeloppet för-

delas därvid lika mellan barnen.

6 §

Omställningspension liksom hel

särskild efterlevandepension utgör

för år räknat, om det efter den för-

säkrade finns barn som enligt 2 §

har rätt till pension efter honom,

20 och i annat fall 40 procent av

den förtidspension eller ålderspen-

sion som anges i 3 § första stycket.

Omställningspension liksom hel

särskild efterlevandepension utgör

för år räknat, om det efter den för-

säkrade finns barn som enligt 2 §

har rätt till pension efter honom,

20 och i annat fall 40 procent av

den förtidspension som anges i

3 §.

8 §

Om efterlevandepensionerna

efter en försäkrad sammantagna

överstiger den förtidspension eller

ålderspension som avses i 3 §,

sätts efterlevandepensionerna ned

proportionellt så att de

tillsammans motsvarar denna

förtidspension eller ålderspension.

Om efterlevandepensionerna

efter en försäkrad sammantagna

överstiger den förtidspension som

avses i 3 §, sätts efterlevandepen-

sionerna ned proportionellt så att

de tillsammans motsvarar denna

förtidspension.

16 kap.

2 §

Som villkor för rätt till förtids-

pension eller handikappersättning

får föreskrivas att den försäkrade

skall under högst 30 dagar vara

intagen på visst sjukhus, vistas på

vårdinrättning för försäkrings-

medicinsk utredning eller under-

kasta sig undersökning av viss

läkare. Motsvarande gäller i fråga

om rätt till vårdbidrag och, såvitt

gäller efterlevande, särskild efter-

levandepension. För kostnader

som uppstår med anledning av en

sådan föreskrift skall ersättning

lämnas i enlighet med vad rege-

ringen förordnar.

Som villkor för rätt till förtids-

pension får anges att den försäk-

rade skall under högst 30 dagar

vara intagen på visst sjukhus, vis-

tas på vårdinrättning för försäk-

ringsmedicinsk utredning eller

underkasta sig undersökning av

viss läkare. Motsvarande gäller i

fråga om särskild efterlevande-

pension. För kostnader som upp-

står med anledning av ett sådant

villkor skall ersättning lämnas i

enlighet med vad regeringen för-

ordnar.

I fråga om rätt till förtidspension gäller även vissa bestämmelser om

utredning i 7 kap. 3 b §.

4 §

Pension skall betalas ut månadsvis. Om årspensionen uppgår till högst

2 400 kronor skall dock, om det inte finns särskilda skäl, utbetalning ske

i efterskott en eller två gånger per år. Efter överenskommelse med den

pensionsberättigade får utbetalning även i annat fall ske en eller två

gånger per år.

Vid beräkning av pensionsbe-

lopp för månad skall den årspen-

sion, från vilken beräkningen ut-

går, avrundas till närmaste hela

krontal, som är jämnt delbart med

tolv. Är årspensionsbeloppet lägre

än tolv kronor, bortfaller pensio-

nen för den månad som beräk-

ningen avser. Vid tillämpning av

vad nu sagts skola samtliga den

pensionsberättigade tillkommande

pensionsförmåner anses som en

pension. Avrundning skall i första

hand göras å folkpension enligt 6,

7 eller 8 kap.

Vid beräkning av pensionsbe-

lopp för månad skall den årspen-

sion, som beräkningen grundar sig

på, avrundas till närmaste hela

krontal som är jämnt delbart med

tolv. Är årspensionsbeloppet lägre

än tolv kronor, bortfaller pensio-

nen för den månad som beräk-

ningen avser. Vid tillämpning av

vad nu sagts skall samtliga den

pensionsberättigade tillkommande

pensionsförmåner anses som en

pension. Avrundning skall i första

hand göras på folkpension enligt 7

eller 8 kap.

5 §

Ålderspension utges från och

med den månad varunder den för-

säkrade fyller 65 år eller, om han

eller hon önskar att pensionen

skall börja utges tidigare eller

senare, från och med den månad

som anges i pensionsansökningen.

Förtidspension, handikapper-

sättning och vårdbidrag utgår från

och med den månad då rätt till

förmånen inträtt. I fall som avses i

1 § andra stycket utgår dock för-

tidspension från och med månaden

näst efter den då beslutet om pen-

sion meddelats.

Efterlevandepension utges från

och med den månad då den försäk-

rade avlidit eller, om han eller hon

vid sin död uppbar ålderspension

eller förtidspension, från och med

månaden näst efter den då döds-

fallet inträffat.

Inträder rätt till ålderspension

eller efterlevandepension vid an-

nan tidpunkt än som åsyftas i

första och tredje styckena, skall

pensionen betalas ut för tid från

och med den månad då rätten in-

trätt.

Annan pension än ålderspension

får inte betalas ut för längre tid

tillbaka än tre månader eller, i

fråga om barnpension eller handi-

kappersättning, två år före ansök-

ningsmånaden. Ålderspension får

betalas ut tidigast för månaden

närmast efter ansökningsmånaden.

Har den försäkrade uppburit för-

tidspension eller särskild efter-

levandepension omedelbart före

65 års ålder får dock ålderspen-

sion betalas ut för högst tre måna-

der före ansökningsmånaden.

Förtidspension utges från och

med den månad då rätt till pensio-

nen inträtt. I fall som avses i 1 §

andra stycket utges dock förtids-

pension från och med månaden

näst efter den då beslutet om pen-

sion meddelats.

Efterlevandepension utges från

och med den månad då den försäk-

rade avlidit eller, om han eller hon

vid sin död uppbar förtidspension

eller ålderspension enligt lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension, från och med

månaden näst efter den då döds-

fallet inträffat.

Inträder rätt till efterlevandepen-

sion vid annan tidpunkt än som

avses i andra stycket, skall pen-

sionen betalas ut för tid från och

med den månad då rätten inträtt.

Pension får inte betalas ut för

längre tid tillbaka än tre månader

eller i fråga om barnpension, två år

före ansökningsmånaden.

Det belopp som först förfaller till betalning efter beslut om

barnpension enligt 14 kap. 2 § skall minskas med vad som utbetalats i

omställningspension enligt 14 kap. 4 § eller särskild efterlevandepension

enligt 14 kap. 5 § för den tid som barnpensionsbeloppet avser utöver vad

som skulle ha utgetts om beslutet om barnpension förelegat vid

utbetalningen av omställningspensionen eller den särskilda

efterlevandepensionen.

8 §

Den som uppbär förtidspension

enligt 7 kap. 1 § eller 13 kap. 1 §

är skyldig att utan oskäligt dröjs-

mål anmäla till allmän försäk-

ringskassa om han eller hon börjar

förvärvsarbeta, börjar förvärvsar-

beta i större omfattning än tidi-

gare, fortsätter att förvärvsarbeta

efter tid som avses i 15 17 §§ eller

om hans eller hennes arbetsför-

måga väsentligt förbättras utan att

han eller hon börjar förvärvsar-

beta, börjar förvärvsarbeta i större

utsträckning än tidigare eller fort-

sätter att förvärvsarbeta efter tid

som avses i 15 17 §§. Motsva-

rande skall gälla den som uppbär

efterlevandepension eller förmån

enligt 9 kap., om förhållandena

ändras så att rätten till pensionen

eller förmånen påverkas. Är den

försäkrade omyndig, åvilar anmäl-

ningsskyldigheten förmyndaren.

Om den försäkrade har en god

man eller förvaltare enligt

föräldrabalken, har denne

motsvarande skyldighet att göra

anmälan, om det kan anses ingå i

uppdraget.

Underlåts anmälan som avses i

första stycket utan giltigt skäl, får

pensionen eller förmånen dras in

för viss tid eller tills vidare.

Den som uppbär förtidspension

enligt 7 kap. 1 § eller 13 kap. 1 §

är skyldig att utan oskäligt dröjs-

mål anmäla till allmän försäk-

ringskassa om han eller hon börjar

förvärvsarbeta, börjar förvärvsar-

beta i större omfattning än tidi-

gare, fortsätter att förvärvsarbeta

efter tid som avses i 15 17 §§ eller

om hans eller hennes arbetsför-

måga väsentligt förbättras utan att

han eller hon börjar förvärvsar-

beta, börjar förvärvsarbeta i större

utsträckning än tidigare eller fort-

sätter att förvärvsarbeta efter tid

som avses i 15 17 §§. Motsva-

rande skall gälla den som uppbär

efterlevandepension, om förhål-

landena ändras så att rätten till

pensionen påverkas. Är den för-

säkrade omyndig, åvilar anmäl-

ningsskyldigheten förmyndaren.

Om den försäkrade har en god

man eller förvaltare enligt

föräldrabalken, har denne

motsvarande skyldighet att göra

anmälan, om det kan anses ingå i

uppdraget.

Underlåts anmälan som avses i

första stycket utan giltigt skäl, får

pensionen dras in för viss tid eller

tills vidare.

9 §

Pensionsförmån utgår, om inte

något annat är särskilt föreskrivet,

till och med den månad då den

pensionsberättigade avlidit eller

rätten till förmånen annars upp-

hört. Vårdbidrag utgår till och

med månaden före den då barnet

fyller 16 år. Omställningspension

och särskild efterlevandepension

utgår längst till och med månaden

före den då den efterlevande fyller

65 år.

Pension utges, om inte något

annat är särskilt föreskrivet, till

och med den månad då den pen-

sionsberättigade avlidit eller rätten

till förmånen annars upphört.

Omställningspension och särskild

efterlevandepension utges längst

till och med månaden före den då

den efterlevande fyller 65 år.

17 kap.

2 §

Äger pensionsberättigad rätt till livränta på grund av obligatorisk för-

säkring jämlikt lagen om försäkring för olycksfall i arbete, lagen om för-

säkring för vissa yrkessjukdomar eller lagen om yrkesskadeförsäkring

eller äger han jämlikt annan lag eller särskild författning eller enligt rege-

ringens förordnande rätt till livränta, som bestämmes av eller utbetalas

från Riksförsäkringsverket, minskas honom eljest tillkommande pension

enligt vad nedan stadgas. Motsvarande skall äga tillämpning i fall då liv-

ränta utgår enligt utländsk lagstiftning om yrkesskadeförsäkring. Medför

skada, för vilken livränta börjat utgivas, återigen sjukdom som berättigar

till sjukpenning, skall det anses som om livränta utginge under sjuk-

domstiden. Har livränta eller del därav eller livränta för viss tid utbytts

mot ett engångsbelopp, skall anses som om livränta utginge eller den ut-

gående livräntan vore förhöjd med belopp som enligt de vid utbytet till-

lämpade försäkringstekniska grunderna svarar mot engångsbeloppet.

Folkpension och tilläggspension

i form av förtidspension eller ål-

derspension minskas med tre fjär-

dedelar av den pensionsberättigade

för samma tid tillkommande liv-

ränta såsom skadad; dock må av-

drag å annan förtidspension än hel

sådan ske endast om skadan in-

träffat före den tidpunkt från vil-

ken pensionen utgår och avdrag å

tilläggspension göras endast om

den pensionsberättigade ägt till-

godoräkna sig pensionspoäng för

minst ett år vid den tidpunkt då

skadan inträffat.

Folkpension i form av ålders-

pension eller efterlevandepension

samt tilläggspension i form av ef-

terlevandepension minskas med

tre fjärdedelar av den livränta som

den pensionsberättigade för sam-

ma tid har rätt till såsom efter-

levande. Avdrag på tilläggspen-

sion får dock göras endast om den

avlidne kunnat tillgodoräkna sig

pensionspoäng för minst ett år vid

den tidpunkt då skadan inträffat.

Minskning enligt denna paragraf

skall i första hand göras på

tilläggspension. Utan hinder av

vad som föreskrivs i paragrafen

skall folkpension alltid utgå, i

form av förtidspension eller barn-

pension med minst en fjärdedel

och i form av ålderspension med

minst tre fjärdedelar av det belopp

som annars skulle ha utgått.

Folkpension och tilläggspension

i form av förtidspension minskas

med tre fjärdedelar av den livränta

som den pensionsberättigade för

samma tid har rätt till såsom ska-

dad. Avdrag på annan förtidspen-

sion än hel sådan får dock göras

endast om skadan inträffat före

den tidpunkt från vilken pensionen

utges. Avdrag på tilläggspension

får göras endast om den pen-

sionsberättigade kunnat tillgodo-

räkna sig pensionspoäng för minst

ett år vid den tidpunkt då skadan

inträffat.

Folkpension och tilläggspension

i form av efterlevandepension

minskas med tre fjärdedelar av den

livränta som den pensionsberätti-

gade för samma tid har rätt till så-

som efterlevande. Avdrag på

tilläggspension får dock göras en-

dast om den avlidne kunnat till-

godoräkna sig pensionspoäng för

minst ett år vid den tidpunkt då

skadan inträffat.

Minskning enligt denna paragraf

skall i första hand göras på

tilläggspension. Utan hinder av

vad som föreskrivs i paragrafen

skall folkpension i form av för-

tidspension eller barnpension alltid

utges med minst en fjärdedel av

det belopp som annars skulle ha

utgetts.

I fråga om samordning av pension med livränta som utgår enligt eller

eljest bestämmes med tillämpning av lagen (1976:380) om arbetsskade-

försäkring föreskrives i 4 kap. 4 § och 6 kap. 1 § sagda lag.

18 kap.

17 §

En socialförsäkringsnämnd skall

avgöra ärenden om rätt till

1. förtidspension,

2. särskild efterlevandepension,

3. handikappersättning,

4. vårdbidrag,

dock inte såvitt avser förutsätt-

ningarna för rätt till pension enligt

5 kap.

En socialförsäkringsnämnd skall

avgöra ärenden om rätt till förtids-

pension och särskild efterlevande-

pension, dock inte när det gäller

förutsättningarna för rätt till pen-

sion enligt 5 kap.

Socialförsäkringsnämnden skall även avgöra ärenden om vilandeför-

klaring av förtidspension enligt 16 kap. när det samtidigt med pensionen

utgetts sådan livränta som samordnats med pensionen enligt 6 kap. 1 §

lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Socialförsäkringsnämnden

skall dessutom avgöra ärenden om rätt till förmåner enligt vad som före-

skrivs i andra författningar.

Om ett ärende som avgjorts av en socialförsäkringsnämnd överklagas,

skall nämnden företräda den allmänna försäkringskassan om försäkrings-

kassan skall föra det allmännas talan i målet. Nämnden får bemyndiga en

tjänstman vid försäkringskassan att företräda nämnden vid domstol.

19 kap.

3 §

Folkpensioneringen finansieras,

förutom genom avgifter som avses

i 1 §, med statsmedel, om ej annat

särskilt föreskrivits. Särskilda

folkpensionsförmåner i form av

bostadstillägg och särskilt bo-

stadstillägg till pensionärer, handi-

kappersättning och vårdbidrag

finansieras dock endast med stats-

medel.

Folkpensioneringen finansieras,

förutom genom avgifter som avses

i 1 §, med statsmedel, om ej annat

särskilt föreskrivits. Särskilda

folkpensionsförmåner i form av

bostadstillägg och särskilt bo-

stadstillägg till pensionärer finan-

sieras dock endast med statsmedel.

20 kap.

2 §

Vid tillämpningen av denna lag skall, om inte annat sägs i lagen, vård-

år som tillgodoräknats enligt 11 kap. 6 a §, i detta lagrums lydelse före

den 1 januari 1999, eller 4 kap. 12 § lagen (1998:674) om inkomstgrun-

dad ålderspension likställas med år för vilka pensionspoäng tillgodoräk-

nats.

Med förälder skall vid tillämp-

ningen av bestämmelserna i 9 kap.

4 § likställas den, med vilken för-

älder är eller varit gift eller har

eller har haft barn, om de stadig-

varande sammanbor.

 Med förälder skall vid till-

lämpningen av bestämmelserna i 9

kap. 4 § också likställas den som

med socialnämndens tillstånd har

tagit emot ett utländskt barn för

vård och fostran i syfte att adop-

tera det.

Har någon med socialnämndens medgivande tagit emot ett utländskt

barn i sitt hem här i landet för vård och fostran i adoptionssyfte, skall vid

tillämpning av bestämmelserna i 8 och 14 kap. om rätt till barnpension

barnet anses som barn till denne. I sådana fall anses barnet bosatt i

Sverige, om den blivande adoptivföräldern var bosatt här i landet vid den

tidpunkt då han eller hon avled.

Vid tillämpning av bestämmelserna i 3 kap. 2 a § andra stycket skall

den som lämnat uppgift om innehav av en F-skattsedel i en anbudshand-

ling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling, som även inne-

håller uppgifter om utbetalarens och betalningsmottagarens namn och

adress eller andra för identifiering godtagbara uppgifter samt uppgift om

betalningsmottagarens personnummer, samordningsnummer eller organi-

sationsnummer anses ha en sådan skattsedel. Uppgiften om innehav av

en F-skattsedel gäller även som sådant skriftligt åberopande av F-

skattsedeln som avses i 3 kap. 2 a § tredje stycket. Det som nu sagts

gäller dock inte om den som betalar ut ersättningen känner till att

uppgiften om innehav av en F-skattsedel är oriktig. Bestämmelser om

påföljd för den som lämnar oriktig uppgift finns i skattebrottslagen

(1971:69).

_______________

8. Om en kvinna, som avses i

punkt 5 och är född under något av

åren 1930 1944 samt har rätt till

tilläggspension i form av änkepen-

sion enligt äldre bestämmelser, för

samma månad får tilläggspension i

form av ålderspension, utges änke-

pensionen endast i den mån den

överstiger ålderspensionen. Kvin-

nan har dock alltid rätt till änke-

pension med sådant belopp att

denna, tillsammans med tilläggs-

pensionen i form av ålderspension,

motsvarar viss andel av summan

av kvinnans tilläggspension i form

av ålderspension och den tilläggs-

pension för mannen som avses i

14 kap. 3 § i dess äldre lydelse.

Denna andel utgör 60 procent om

kvinnan är född år 1930, 58 pro-

cent om kvinnan är född år 1931,

56 procent om kvinnan är född år

1932, 54 procent om kvinnan är

född år 1933, 52 procent om kvin-

nan är född år 1934 och 50 pro-

cent om kvinnan är född under

något av åren 1935 1944. Med

stöd av denna regel får emellertid

inte utbetalas tilläggspension i

form av änkepension med högre

belopp än vad som följer av

14 kap. 3 § i dess äldre lydelse.

8. Om en kvinna, som avses i

punkt 5 och är född under något av

åren 1938 1944 samt har rätt till

tilläggspension i form av änkepen-

sion enligt äldre bestämmelser, för

samma månad får tilläggspension i

form av ålderspension enligt lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension, utges änkepensio-

nen endast i den mån den över-

stiger ålderspensionen. Ålderspen-

sionen beräknas därvid enligt

6 kap. sistnämnda lag, dock utan

sådana tillägg och sådan minsk-

ning som avses i 2 § 2 samt 8 och

9 §§. Kvinnan har dock alltid rätt

till änkepension med sådant

belopp att denna, tillsammans med

tilläggspensionen i form av ålders-

pension, motsvarar 50 procent av

summan av kvinnans tilläggspen-

sion i form av ålderspension och

den tilläggspension för mannen

som avses i 14 kap. 3 § i dess äldre

lydelse. Med stöd av denna regel

får emellertid inte utbetalas

tilläggspension i form av änkepen-

sion med högre belopp än vad som

följer av 14 kap. 3 § i dess äldre

lydelse.

Vid tillämpning av bestämmelserna i första stycket skall, om kvinnan

uppskjuter uttaget av ålderspension till en senare tidpunkt än från och

med den månad då hon fyller 65 år, hänsyn tas till den tilläggspension i

form av ålderspension som skulle ha utgått om rätt därtill hade inträtt

från och med nämnda månad. Vidare skall, då kvinnan gjort

undantagande från försäkringen för tilläggspension, hänsyn tas till den

tilläggspension i form av ålderspension som skulle ha utgetts om

undantagande inte skett. Motsvarande skall gälla om bestämmelserna om

tillgodoräknande av pensionspoäng vid underlåten eller bristande

avgiftsbetalning i 11 kap. 6 § första stycket, i detta lagrums lydelse före

den 1 januari 1999, eller 4 kap. 8 § andra stycket lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension har tillämpats.

_______________

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2. Äldre bestämmelser skall fortsätta att gälla för pensionsförmåner

som avser tid före ikraftträdandet. För tid därefter till och med utgången

av år 2002 skall 5 kap. 3 och 15 §§, 6 kap., 7 kap. 3 a och 4 §§, 8 kap.

9 §, 10 kap. 1 §, 12 kap., 13 kap. 4 §, 15 kap., 16 kap. 4 § och 5 § första,

tredje femte styckena, 17 kap. 2 § samt punkt 8 i övergångsbestämmel-

serna till lagen (1988:881) om ändring i lagen om allmän försäkring i

deras äldre lydelse fortsätta att gälla för personer som är födda år 1937

eller tidigare. För dessa personer skall även 5 kap. 13 § i dess lydelse

före den 1 januari 1999 fortsätta att gälla.

3. Vid beräkning av tilläggspension i form av ålderspension för perso-

ner som är födda år 1937 eller tidigare skall för tid från och med årsskif-

tet 2001/2002 tilläggspensionen följsamhetsindexeras enligt bestämmel-

serna i 5 kap. 14 § och 6 kap. 4 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension samt 17 § lagen (1998:675) om införande av lagen om in-

komstgrundad ålderspension.

4. Vid tillämpning av 14 kap. skall, om den avlidne är född år 1937

eller tidigare, bestämmelserna i 1, 3, 6 och 8 §§ i deras lydelse före den

1 januari 2001 samt punkterna 2 och 3 gälla för åren 2001 och 2002.

2.2

Prop. 1999/2000:138

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:800) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäk-

ring

dels att 5 kap. 1 §, 16 kap. 1 § och 21 kap. 1 § lagen i stället för deras

lydelse enligt lagen (1999:800) om ändring i nämnda lag skall ha föl-

jande lydelse,

dels att punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1999:800) om

ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1999:800) om änd-

ring i nämnda lag skall införas en ny punkt, 2 a, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

1 §

En försäkrad har rätt till folk-

pension i form av förtidspension,

efterlevandepension och handi-

kappersättning som utgör tillägg

till pension

a) enligt 3 och 4 §§ i förhållande

till det antal år för vilka tillgodo-

räknats pensionspoäng för tilläggs-

pension, eller

b) enligt 5 7 och 9 11 §§ i för-

hållande till det antal år som till-

godoräknats som bosättningstid i

Sverige.

En försäkrad har rätt till folk-

pension i form av ålderspension

enligt 3 § i förhållande till det an-

tal år för vilka tillgodoräknats

pensionspoäng för tilläggspension.

En försäkrad har rätt till folk-

pension i form av förtidspension

och efterlevandepension

a) enligt 3 och 4 §§ i förhållande

till det antal år för vilka tillgodo-

räknats pensionspoäng för tilläggs-

pension, eller

b) enligt 5 7 och 9 11 §§ i för-

hållande till det antal år som till-

godoräknats som bosättningstid i

Sverige.

16 kap.

1 §

Den som önskar pension skall

göra ansökan hos allmän försäk-

ringskassa i enlighet med vad re-

geringen förordnar. I fall som

närmare anges av regeringen

eller, efter regeringens bemyndi-

gande, Riksförsäkringsverket, skall

försäkringskassan dock utan ans-

ökan besluta om hel ålderspension

till en pensionsberättigad från och

 med den månad han fyller 65 år,

om han inte skriftligen begärt

annat.

Den som önskar pension skall

göra ansökan hos allmän försäk-

ringskassa i enlighet med vad re-

geringen förordnar.

Uppbär en försäkrad sjukpenning eller ersättning för sjukhusvård eller

rehabiliteringspenning enligt denna lag, får försäkringskassan tillerkänna

honom förtidspension utan hinder av att han inte gjort ansökan därom.

Detsamma skall gälla då en försäkrad uppbär sjukpenning, ersättning för

sjukhusvård eller livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäk-

ring eller motsvarande ersättning som utgår enligt annan författning eller

på grund av regeringens förordnande.

Uppbär en försäkrad sjukbidrag

eller har handikappersättning

eller vårdbidrag tillerkänts honom

för begränsad tid, får den tid för

vilken förmånen skall utgå

förlängas utan att ansökan har

gjorts. Motsvarande gäller i fråga

om särskild efterlevandepension

som tillerkänts en efterlevande för

begränsad tid.

I den mån regeringen så förord-

nar må allmän försäkringskassa

tillerkänna den pensionsberätti-

gade pension enligt denna lag utan

hinder av att han icke gjort an-

sökan därom.

För kostnader för läkarunder-

sökning och läkarutlåtande vid

ansökan om förtidspension, handi-

kappersättning, vårdbidrag eller

särskild efterlevandepension skall

ersättning lämnas i enlighet med

vad regeringen eller, efter rege-

ringens bemyndigande, Riksför-

säkringsverket föreskriver.

Uppbär en försäkrad sjukbidrag,

får den tid för vilken förmånen

skall utges förlängas utan att an-

sökan har gjorts. Motsvarande

gäller i fråga om särskild efter-

levandepension som tillerkänts en

efterlevande för begränsad tid.

För kostnader för läkarunder-

sökning och läkarutlåtande vid

ansökan om förtidspension eller

särskild efterlevandepension skall

ersättning lämnas i enlighet med

vad regeringen eller, efter rege-

ringens bemyndigande, Riksför-

säkringsverket föreskriver.

21 kap.

1 §

Den som är bosatt här i landet, men inte är försäkrad för en sjukpen-

ning som, beräknad enligt 3 kap. 4 § första stycket 2, uppgår till 60 kro-

nor, skall från och med den månad då han eller hon fyller sexton år

kunna genom frivilliga avgifter försäkra sig för erhållande av sjukpen-

ning eller sjukpenningtillägg.

Den som inte har rätt till sjukpenning enligt 3 kap. 1 § får försäkra sig

för sjukpenning som uppgår till lägst 20 kronor och högst 60 kronor. Den

som har rätt till sjukpenning enligt 3 kap. 1 § får försäkra sig för sjuk-

penningtillägg, som tillsammans med den sjukpenning som han är berät-

tigad till enligt 3 kap. 4 § första stycket 2 uppgår till lägst 20 kronor och

högst 60 kronor.

En frivillig försäkring påverkas inte av att den försäkrades sjukpenning

enligt 3 kap., under där angivna förutsättningar, beräknas med tillämp-

ning av 5 § sjätte stycket eller 10 a eller 10 b § nämnda kapitel.

Försäkringen skall efter den försäkrades val gälla med en karenstid av

3 eller 30 dagar eller utan sådan karenstid.

Rätt till inträde i den frivilliga försäkringen eller förkortning av gäl-

lande karenstid enligt fjärde stycket tillkommer endast den som är under

55 år.

Ersättning enligt denna paragraf

utges inte för tid efter ingången av

den månad då den försäkrade bör-

jar uppbära hel förtids- eller ål-

derspension.

Ersättning enligt denna paragraf

utges inte för tid efter ingången av

den månad då den försäkrade bör-

jar uppbära hel förtidspension en-

ligt denna lag eller hel ålderspen-

sion enligt lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension.

_______________

2. Äldre bestämmelser tillämpas

fortfarande i fråga om förmåner

som avser tid före ikraftträdandet.

2. Äldre bestämmelser tillämpas

fortfarande i fråga om förmåner

som avser tid före ikraftträdandet.

För åren 2001 och 2002 skall

16 kap. 1 § fjärde stycket i dess

äldre lydelse fortsätta att gälla vid

beviljande av efterlevandepension.

2 a. För åren 2001 och 2002

skall för personer födda år 1937

eller tidigare följande gälla:

En försäkrad har rätt till folk-

pension i form av ålderspension

enligt 5 kap. 3 § i förhållande till

det antal år för vilka pensions-

poäng för tilläggspension till-

godoräknats.

I fall som närmare anges av re-

geringen eller, efter regeringens

bemyndigande, Riksförsäkrings-

verket, skall försäkringskassan

utan ansökan besluta om hel ål-

derspension till en pensionsberät-

tigad från och med den månad han

eller hon fyller 65 år, om den pen-

sionsberättigade inte skriftligen

begärt annat.

I den mån regeringen så förord-

nar får allmän försäkringskassa

tillerkänna den pensionsberät-

tigade pension enligt denna lag

utan hinder av att han eller hon

inte ansökt om pension.

Ersättning enligt 21 kap. 1 § ut-

ges inte för tid efter ingången av

den månad då den pensionsberät-

tigade börjar uppbära hel förtids-

eller ålderspension.

Prop. 1999/2000:138

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:704) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att punkten 2 i övergångsbestämmelserna till

lagen (1998:704) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2. Äldre bestämmelser skall

fortsätta att gälla för tid före

ikraftträdandet. För tid därefter

skall äldre bestämmelser av 5 kap.

1, 3, 8 och 13 §§ fortsätta att gälla

för personer som är födda år 1937

eller tidigare.

2. Äldre bestämmelser skall

fortsätta att gälla för tid före

ikraftträdandet. För tid därefter

skall 5 kap. 1, 3, 8 och 13 §§ lagen

(1962:381) om allmän försäkring,

punkten 11 i övergångsbestämmel-

serna till lagen (1988:881) om

ändring i nämnda lag samt punk-

ten 8 i övergångsbestämmelserna

till lagen (1992:1277) om ändring

i nämnda lag i deras äldre lydelse

fortsätta att gälla för personer som

är födda år 1937 eller tidigare.

Prop. 1999/2000:138

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1969:205) om

pensionstillskott

Härigenom föreskrivs att 2, 2 a, 2 b och 3 §§ lagen (1969:205) om pen-

sionstillskott skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

Om inte annat följer av bestäm-

melserna i andra och tredje

styckena eller i 2 c § är pen-

sionstillskottet till ålderspension

55,5 procent av basbeloppet enligt

1 kap. 6 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring.

Om inte annat följer av bestäm-

melserna i andra och tredje

styckena eller i 2 c § är pen-

sionstillskottet till ålderspension

56,9 procent av prisbasbeloppet

enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381)

om allmän försäkring.

För den som har börjat att ta ut sin ålderspension tidigare eller senare

än den månad under vilken han fyller sextiofem år är pensionstillskottet

det belopp som framkommer om det i första stycket angivna procenttalet

minskas eller ökas i motsvarande mån som pensionen skall minskas eller

ökas enligt 6 kap. lagen om allmän försäkring.

Pensionstillskottet till partiell ålderspension är motsvarande andel av

det pensionstillskott som angetts i första eller andra stycket.

2 a §

Om inte annat följer av bestäm-

melserna i andra stycket eller i

2 c § är pensionstillskottet till för-

tidspension 111,5 procent av

basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen

(1962:381) om allmän försäkring.

Om inte annat följer av bestäm-

melserna i andra stycket eller i

2 c § är pensionstillskottet till för-

tidspension 112,9 procent av

prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 §

lagen (1962:381) om allmän för-

säkring.

För den som har partiell förtidspension är pensionstillskottet motsva-

rande andel av det pensionstillskott som anges i första stycket. För den

som får förtidspension för tid efter det att ålderspension upphört att beta-

las ut enligt 6 kap. 3 § lagen om allmän försäkring skall pensionstillskot-

tet minskas i motsvarande mån som förtidspensionen minskas enligt

7 kap. 4 § andra stycket lagen om allmän försäkring.

2 b §

Om inte annat följer av bestäm-

melserna i andra stycket eller i

2 c § är pensionstillskottet till om-

ställningspension, särskild efter-

levandepension eller änkepension

61,5 procent av basbeloppet enligt

1 kap. 6 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring.

Om inte annat följer av bestäm-

melserna i andra stycket eller i

2 c § är pensionstillskottet till om-

ställningspension, särskild efter-

levandepension eller änkepension

62,9 procent av prisbasbeloppet

enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381)

om allmän försäkring.

Pensionstillskottet till änkepension, som enligt 8 kap. 4 § andra eller

tredje stycket lagen om allmän försäkring i detta lagrums lydelse vid ut-

gången av år 1989 betalas ut med minskat belopp, är det belopp som

framkommer om det i första stycket angivna procenttalet minskas i mot-

svarande mån. För den som har partiell särskild efterlevandepension eller

har änkepension, som med tillämpning av punkt 6 i övergångsbestäm-

melserna till lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän

försäkring betalas ut med viss andel av en oreducerad sådan pension, är

pensionstillskottet motsvarande andel av det pensionstillskott som

angetts i första stycket.

3 §

Den som utöver folkpension har

tilläggspension i form av ålders-

pension, änkepension, omställ-

ningspension, särskild efterlevan-

depension eller förtidspension har

rätt till pensionstillskott endast i

den mån tilläggspensionen inte

uppgår till det belopp som följer

av 2, 2 a, 2 b eller 2 c §.

Den som utöver folkpension har

tilläggspension i form av ålders-

pension, änkepension, omställ-

ningspension, särskild efterlevan-

depension eller förtidspension har

rätt till pensionstillskott endast i

den mån tilläggspensionen inte

uppgår till det belopp som följer

av 2, 2 a, 2 b eller 2 c §. Med

tilläggspension avses även sådan

tilläggspension som utges enligt

6 kap. lagen (1998:674) om in-

komstgrundad ålderspension, be-

räknad utan sådant tillägg som

avses i 2 § 2 och utan sådan

minskning som avses i 8 § det

kapitlet.

Om pensionstillskott till ålderspension, omställningspension, särskild

efterlevandepension, änkepension eller förtidspension utges med viss

andel av oavkortat sådant tillskott till följd av 2 c §, skall avräkning en-

ligt första stycket göras på ett oavkortat pensionstillskott och andelsbe-

räkning enligt 2 c § göras på det belopp som framkommer efter denna

avräkning.

_________________

Denna lag träder i kraft den 1 december 2000 i fråga om 2, 2 a och

2 b §§ och i övrigt den 1 januari 2001. Äldre föreskrifter gäller fortfa-

rande för tid före ikraftträdandet.

Prop. 1999/2000:138

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 §

Rätten till särskilt bostadstillägg prövas utan ansökan. Särskilt bo-

stadstillägg lämnas med skillnadsbeloppet, om den pensionsberättigades

inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig

levnadsnivå, allt räknat per månad.

Vid tillämpning av första stycket beaktas följande inkomster, nämligen

1. folkpension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, dock inte

handikappersättning,

2. pensionstillskott enligt lagen

(1969:205) om pensionstillskott

och tilläggspension enligt lagen

om allmän försäkring till den del

pensionen föranleder minskning

av pensionstillskott, det

sammanlagda beloppet dock

minskat med 25 procent av

basbeloppet när fråga är om

förtidspension,

2. pensionstillskott enligt lagen

(1969:205) om pensionstillskott

och tilläggspension enligt lagen

om allmän försäkring till den del

pensionen föranleder minskning

av pensionstillskott, det

sammanlagda beloppet dock

minskat med 25 procent av

prisbasbeloppet när fråga är om

förtidspension,

3. särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt pen-

sionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat

barn,

4. bostadstillägg enligt denna lag,

5. hälften av den inkomst som medräknas vid bestämmande av årsin-

komst enligt 5 §.

En skälig levnadsnivå enligt

första stycket skall alltid anses

utgöra lägst 1,22 gånger basbe-

loppet för den som är ogift och

lägst 1,01 gånger basbeloppet för

den som är gift.

Inkomsterna enligt andra stycket

1 och 2 skall sammanlagda alltid

anses utgöra lägst 1,515 gånger

basbeloppet för den som är ogift

och lägst 1,34 gånger basbeloppet

för den som är gift.

En skälig levnadsnivå enligt

första stycket skall alltid anses

utgöra lägst 1,234 gånger prisbas-

beloppet för den som är ogift och

lägst 1,024 gånger prisbasbeloppet

för den som är gift.

Inkomsterna enligt andra stycket

1 och 2 skall sammanlagda alltid

anses utgöra lägst 1,529 gånger

prisbasbeloppet för den som är

ogift och lägst 1,354 gånger pris-

basbeloppet för den som är gift.

Som skälig bostadskostnad enligt första stycket skall anses en bostads-

kostnad som uppgår till högst 5 200 kronor.

________________

Denna lag träder i kraft den 1 december 2000.

Prop. 1999/2000:138

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer

Härigenom föreskrivs att 5, 5 a och 7 §§ lagen (1994:308) om bostads-

tillägg till pensionärer skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 §

Storleken av det bostadstillägg som lämnas är beroende av pensionä-

rens årsinkomst. Med årsinkomst avses i denna lag den inkomst, för år

räknat, som någon kan antas komma att erhålla under den närmaste tiden.

Som årsinkomst räknas inte

1. allmänt barnbidrag,

2. folkpension,

3. tilläggspension enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring

till den del pensionen föranlett

minskning av pensionstillskott

enligt 3 § lagen (1969:205) om

pensionstillskott eller av barn-

tillägg enligt 9 kap. 1 § sista

stycket lagen om allmän

försäkring i detta lagrums lydelse

vid utgången av år 1989,

4. livränta som avses i 17 kap.

2 § lagen om allmän försäkring i

vad den enligt samma lagrum av-

dragits från pension eller under-

stöd som någon på grund av släkt-

skap eller svågerlag kan vara för-

anledd att utge,

3. tilläggspension enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring

eller sådan tilläggspension enligt

lagen (1998:674) om inkomst-

grundad ålderspension som anges

i 3 § lagen (1969:205) om pen-

sionstillskott, allt till den del pen-

sionen föranlett minskning av pen-

sionstillskott enligt 3 § lagen om

pensionstillskott eller av barn-

tillägg enligt 9 kap. 1 § sista

stycket lagen om allmän

försäkring i detta lagrums lydelse

vid utgången av år 1989,

4. livränta som avses i 17 kap.

2 § lagen om allmän försäkring

eller 12 kap. 9 § lagen om in-

komstgrundad ålderspension i vad

den enligt samma lagrum avdragits

från pension eller understöd som

någon på grund av släktskap eller

svågerlag kan vara föranledd att

utge,

5. vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen

(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,

6. studiehjälp och studiemedel enligt studiestödslagen,

7. för den vars förtidspension helt har vilandeförklarats enligt 16 kap.

16 § lagen om allmän försäkring, ett belopp som motsvarar ett för den

försäkrade beräknat belopp av hel folkpension i form av förtidspension

enligt lagen om allmän försäkring och pensionstillskott till förtidspension

enligt lagen om pensionstillskott,

8. socialbidrag,

9. bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

10. familjebidrag enligt familjebidragsförordningen (1991:1492),

12. ersättning som avses i lagen

(1971:118) om skattefrihet för er-

sättning till neurosedynskadade.

12. ersättning som avses i lagen

(1971:118) om skattefrihet för er-

sättning till neurosedynskadade,

13. handikappersättning och

vårdbidrag enligt lagen

(1998:703) om handikappersätt-

ning och vårdbidrag,

14. särskilt pensionstillägg till

ålderspension enligt lagen

(1990:773) om särskilt pensions-

tillägg till ålderspension för lång-

varig vård av sjukt eller han-

dikappat barn,

15. inkomstpension och premie-

pension enligt lagen om inkomst-

grundad ålderspension samt

tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 2

samma lag.

Som årsinkomst skall inte heller räknas inkomst som är avsedd att vara

en kostnadsersättning.

Avdrag från årsinkomsten får göras på sådant sätt som anges i 12 kap.

inkomstskattelagen (1999:1229) för kostnader som hänför sig till in-

komstslaget tjänst i den mån sådan intäkt ingår i årsinkomsten samt för

underhållsbidrag till före detta make i den utsträckning som anges i

62 kap. 7 och 9 §§ samma lag.

För den som uppbär partiell förtidspension skall vid inkomstberäk-

ningen bortses från ett belopp som motsvarar skillnaden mellan

a) ett för den försäkrade beräknat belopp av hel förtidspension jämte

däremot svarande pensionstillskott, beloppet i förekommande fall beräk-

nat med beaktande av bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän för-

säkring och

b) den utgående förtidspensionen jämte pensionstillskott.

Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efter regler som fastställs av

regeringen.

Avkastning av förmögenhet skall anses utgöra fem procent av för-

mögenhetsvärdet för år räknat. Vid beräkning av förmögenhets avkast-

ning skall dock denna höjas med tio procent av det belopp, varmed för-

mögenheten överstiger för den som är gift sextiotusen kronor, och för

annan sjuttiofemtusen kronor. Vid beräkning av förmögenhet skall värdet

av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som avses i 2 kap.

13 respektive 18 § inkomstskattelagen och som utgör pensionärens per-

manentbostad inte beaktas. För pensionär som har sin bostad i särskild

boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av privatbostadsfas-

tighet eller privatbostad som utgör permanentbostad för pensionärens

make.

I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra

hälften av deras sammanlagda årsinkomst. Vid tillämpning av sjunde

stycket skall i sådant fall värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälften

av deras sammanlagda förmögenhet.

Årsinkomsten avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela

tiotal kronor.

5 a §

Pension enligt utländsk lagstiftning skall räknas som årsinkomst enligt

5 § första stycket endast till de delar som anges i andra stycket.

För den som uppbär folk- eller

tilläggspension skall den utländska

pensionen räknas som årsinkomst

till den del pensionen tillsammans

med de belopp som avses i 5 §

andra stycket 2 och 3, överstiger

vad summan av sistnämnda belopp

skulle ha varit om de beräknats

efter oavkortade pensionsför-

måner. För annan pensionär skall

den utländska pensionen räknas

som årsinkomst till den del pen-

sionen överstiger ett belopp som

motsvarar oavkortad folkpension.

För den som uppbär folk- eller

tilläggspension skall den utländska

pensionen räknas som årsinkomst

till den del pensionen tillsammans

med de belopp som avses i 5 §

andra stycket 2 och 3 samt

tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 2

lagen (1998:674) om inkomst-

grundad ålderspension, överstiger

vad summan av sistnämnda belopp

skulle ha varit om de beräknats

efter oavkortade pensionsför-

måner. För annan pensionär skall

den utländska pensionen räknas

som årsinkomst till den del pen-

sionen överstiger ett belopp som

motsvarar oavkortad folkpension.

7 §

Rätten till särskilt bostadstillägg prövas utan ansökan. Särskilt bo-

stadstillägg lämnas med skillnadsbeloppet, om den pensionsberättigades

inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig

levnadsnivå, allt räknat per månad.

Vid tillämpning av första stycket beaktas följande inkomster, nämligen

1. folkpension enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring,

dock inte handikappersättning,

2. pensionstillskott enligt lagen

(1969:205) om pensionstillskott

och tilläggspension enligt lagen

om allmän försäkring till den del

pensionen föranleder minskning

av pensionstillskott, det

sammanlagda beloppet dock

minskat med 25 procent av

prisbasbeloppet när fråga är om

förtidspension,

3. särskilt pensionstillägg enligt

lagen (1990:773) om särskilt pen-

sionstillägg till folkpension för

långvarig vård av sjukt eller han-

dikappat barn,

4. bostadstillägg enligt denna

lag,

5. hälften av den inkomst som

medräknas vid bestämmande av

årsinkomst enligt 5 §.

1. folkpension enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring

och tilläggspension enligt 6 kap.

2 § 2 lagen (1998:674) om in-

komstgrundad ålderspension,

2. pensionstillskott enligt lagen

(1969:205) om pensionstillskott

och tilläggspension enligt lagen

om allmän försäkring eller sådan

tilläggspension enligt lagen om

inkomstgrundad ålderspension

som anges i 3 § lagen om pen-

sionstillskott, allt till den del pen-

sionen föranleder minskning av

pensionstillskott, det sammanlagda

beloppet dock minskat med

25 procent av prisbasbeloppet när

fråga är om förtidspension,

3. särskilt pensionstillägg enligt

lagen (1990:773) om särskilt pen-

sionstillägg till ålderspension för

långvarig vård av sjukt eller han-

dikappat barn,

4. vårdbidrag enligt lagen

(1998:703) om handikappersätt-

ning och vårdbidrag,

5. bostadstillägg enligt denna

lag,

6. hälften av den inkomst som

medräknas vid bestämmande av

årsinkomst enligt 5 §.

En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall alltid anses utgöra

lägst 1,234 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och lägst 1,024

gånger prisbasbeloppet för den som är gift.

Inkomsterna enligt andra stycket 1 och 2 skall sammanlagda alltid an-

ses utgöra lägst 1,529 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och

lägst 1,354 gånger prisbasbeloppet för den som är gift.

Som skälig bostadskostnad enligt första stycket skall anses en bostads-

kostnad som uppgår till högst 5 200 kronor.

______________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Prop. 1999/2000:138

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1398) om

ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:308) om bostadstillägg

till pensionärer att 5 § lagen i stället för dess lydelse enligt lagen

(1999:1398) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 §

Storleken av det bostadstillägg som lämnas är beroende av pensionä-

rens årsinkomst. Med årsinkomst avses i denna lag den inkomst, för år

räknat, som någon kan antas komma att erhålla under den närmaste tiden.

Som årsinkomst räknas inte

1. allmänt barnbidrag,

2. folkpension,

3. tilläggspension enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring

till den del pensionen föranlett

minskning av pensionstillskott

enligt 3 § lagen (1969:205) om

pensionstillskott eller av barn-

tillägg enligt 9 kap. 1 § sista

stycket lagen om allmän

försäkring i detta lagrums lydelse

vid utgången av år 1989,

4. livränta som avses i 17 kap.

2 § lagen om allmän försäkring i

vad den enligt samma lagrum av-

dragits från pension eller under-

stöd som någon på grund av släkt-

skap eller svågerlag kan vara för-

anledd att utge,

3. tilläggspension enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring

eller sådan tilläggspension enligt

lagen (1998:674) om inkomst-

grundad ålderspension som anges

i 3 § lagen (1969:205) om pen-

sionstillskott, allt till den del pen-

sionen föranlett minskning av pen-

sionstillskott enligt 3 § lagen om

pensionstillskott eller av barn-

tillägg enligt 9 kap. 1 § sista

stycket lagen om allmän

försäkring i detta lagrums lydelse

vid utgången av år 1989,

4. livränta som avses i 17 kap.

2 § lagen om allmän försäkring

eller 12 kap. 9 § lagen om in-

komstgrundad ålderspension i vad

den enligt samma lagrum avdragits

från pension eller understöd som

någon på grund av släktskap eller

svågerlag kan vara föranledd att

utge,

6. studiehjälp och studiemedel enligt studiestödslagen (1999:1395),

7. för den vars förtidspension helt har vilandeförklarats enligt 16 kap.

16 § lagen om allmän försäkring, ett belopp som motsvarar ett för den

försäkrade beräknat belopp av hel folkpension i form av förtidspension

enligt lagen om allmän försäkring och pensionstillskott till förtidspension

enligt lagen om pensionstillskott,

8. socialbidrag,

9. bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

10. familjebidrag enligt familjebidragsförordningen (1991:1492),

12. ersättning som avses i lagen

(1971:118) om skattefrihet för er-

sättning till neurosedynskadade.

12. ersättning som avses i lagen

(1971:118) om skattefrihet för er-

sättning till neurosedynskadade,

13. handikappersättning och

vårdbidrag enligt lagen

(1998:703) om handikappersätt-

ning och vårdbidrag,

14. särskilt pensionstillägg till

ålderspension enligt lagen

(1990:773) om särskilt pen-

sionstillägg till ålderspension för

långvarig vård av sjukt eller han-

dikappat barn,

15. inkomstpension och premie-

pension enligt lagen om inkomst-

grundad ålderspension samt

tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 2

samma lag.

Som årsinkomst skall inte heller räknas inkomst som är avsedd att vara

en kostnadsersättning.

Avdrag från årsinkomsten får göras på sådant sätt som anges i 12 kap.

inkomstskattelagen (1999:1229) för kostnader som hänför sig till in-

komstslaget tjänst i den mån sådan intäkt ingår i årsinkomsten samt för

underhållsbidrag till före detta make i den utsträckning som anges i

62 kap. 7 och 9 §§ samma lag.

För den som uppbär partiell förtidspension skall vid inkomstberäk-

ningen bortses från ett belopp som motsvarar skillnaden mellan

a) ett för den försäkrade beräknat belopp av hel förtidspension jämte

däremot svarande pensionstillskott, beloppet i förekommande fall beräk-

nat med beaktande av bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän för-

säkring och

b) den utgående förtidspensionen jämte pensionstillskott.

Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efter regler som fastställs av

regeringen.

Avkastning av förmögenhet skall anses utgöra fem procent av för-

mögenhetsvärdet för år räknat. Vid beräkning av förmögenhets avkast-

ning skall dock denna höjas med tio procent av det belopp, varmed för-

mögenheten överstiger för den som är gift sextiotusen kronor, och för

annan sjuttiofemtusen kronor. Vid beräkning av förmögenhet skall värdet

av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som avses i 2 kap.

13 respektive 18 § inkomstskattelagen och som utgör pensionärens per-

manentbostad inte beaktas. För pensionär som har sin bostad i särskild

boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av privatbostadsfas-

tighet eller privatbostad som utgör permanentbostad för pensionärens

make.

I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra

hälften av deras sammanlagda årsinkomst. Vid tillämpning av sjunde

stycket skall i sådant fall värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälften

av deras sammanlagda förmögenhet.

Årsinkomsten avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela

tiotal kronor.

Prop. 1999/2000:138

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:708) om

upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i

vissa fall då make uppbär folkpension

Härigenom föreskrivs att punkterna 1 och 2 i ikraftträdande- och över-

gångsbestämmelserna till lagen (1998:708) om upphävande av lagen

(1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1. Denna lag träder i kraft den

1 januari 2001. Äldre bestämmel-

ser gäller dock fortfarande för

hustrutillägg som avser tid före

upphörandet av lagen.

2. Övergångsbestämmelsen i

punkten 4 till den upphävda lagen

gäller också efter ingången av år

2001 för kvinnor som är födda år

1936 eller senare.

1. Denna lag träder i kraft den

1 januari 2003. Äldre bestämmel-

ser gäller dock fortfarande för

hustrutillägg som avser tid före

upphörandet av lagen.

2. Övergångsbestämmelsen i

punkten 4 till den upphävda lagen

gäller också efter ingången av år

2003 för kvinnor som är födda år

1938 eller senare.

Prop. 1999/2000:138

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension

dels att 2 kap. 5 §, 12 kap. 9 § och 13 kap. 7 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 6 kap. 18 §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

5 §

Som pensionsgrundande inkomst av anställning räknas vidare

1. sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om

allmän försäkring samt sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbets-

skadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgetts enligt annan

författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning

ersättningen har trätt i stället för en försäkrads inkomst som arbetstagare i

allmän eller enskild tjänst,

2. föräldrapenningförmåner enligt lagen om allmän försäkring,

3. ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för

närståendevård,

4. ersättning som en allmän försäkringskassa har utgett enligt 20 §

lagen (1991:1047) om sjuklön,

5. livränta enligt 4 kap. lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsva-

rande livränta som bestäms med tillämpning av den lagen,

6. delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring,

7. vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och

4 a §§ lagen om allmän försäk-

ring, i den utsträckning bidraget

inte är ersättning för

merkostnader,

7. vårdbidrag enligt lagen

(1998:703) om handikappersätt-

ning och vårdbidrag, i den ut-

sträckning bidraget inte är ersätt-

ning för merkostnader,

8. dagpenning från arbetslöshetskassa,

9. statsbidrag till arbetslösa som tillskott till deras försörjning när de

startar egen näringsverksamhet,

10. utbildningsbidrag i form av dagpenning under arbetsmarknadsut-

bildning och yrkesinriktad rehabilitering samt ersättning vid genera-

tionsväxling,

11. utbildningsbidrag för doktorander,

12. korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen

(1973:349),

13. vuxenstudiebidrag enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxen-

studiestöd för arbetslösa samt särskilt utbildningsbidrag,

14. timersättning vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)

och ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar

(TUFF),

15. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen

(1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning en-

ligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt

16. bidrag från Sveriges författarfond och Konstnärsnämnden i den ut-

sträckning som regeringen så föreskriver.

6 kap.

18 §

För en utländsk medborgare

skall, vid bedömning enligt 1 § av

rätten till sådan tilläggspension

som avses i 2 § 2, år före år 1974,

för vilka sjömansskatt betalats,

likställas med år för vilka pen-

sionspoäng beräknats. Motsva-

rande gäller vid beräkning av så-

dan pension enligt 2 § 2 och 3 §.

12 kap.

9 §

För en pensionsberättigad som har rätt till livränta på grund av obliga-

torisk försäkring enligt lagen (1916:235) om försäkring för olycksfall i

arbete, lagen (1929:131) om försäkring för vissa yrkessjukdomar eller

lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller som enligt annan lag

eller särskild författning eller enligt regeringens förordnande har rätt till

annan livränta, som bestäms av eller betalas ut av Riksförsäkringsverket,

skall inkomstpensionen och tilläggspensionen minskas enligt vad som

sägs i andra stycket. Motsvarande skall gälla i fall då livränta utges enligt

utländsk lagstiftning om yrkesskadeförsäkring. Minskning skall däremot

inte ske på grund av livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeför-

säkring eller annan livränta som bestäms med tillämpning av nämnda lag.

Medför skada för vilken livränta har börjat utges återigen sjukdom som

berättigar till sjukpenning, skall det anses som om livränta utgavs under

sjukdomstiden. Har livränta eller del därav eller livränta för viss tid bytts

ut mot ett engångsbelopp, skall det vid beräkning enligt andra stycket

anses som om livränta utges eller som om den livränta som utges har

höjts med ett belopp som svarar mot engångsbeloppet enligt de vid ut-

bytet tillämpade försäkringstekniska grunderna.

Summan av inkomstpension,

tilläggspension och garantipension

enligt lagen (1998:702) om garan-

tipension skall minskas med tre

fjärdedelar av varje livränta som

överstiger en sjättedel av prisbas-

beloppet enligt 1 kap. 6 § lagen

(1962:381) om allmän försäkring

och som den pensionsberättigade

uppbär som skadad. Minskning

skall därvid i första hand göras på

garantipensionen och därefter på

tilläggspensionen.

Summan av inkomstpension,

tilläggspension och garantipension

enligt lagen (1998:702) om garan-

tipension skall minskas med tre

fjärdedelar av varje livränta som

överstiger en sjättedel av prisbas-

beloppet enligt 1 kap. 6 § lagen

(1962:381) om allmän försäkring

och som den pensionsberättigade

uppbär som skadad. Minskning

skall därvid i första hand göras på

garantipensionen och därefter på

tilläggspensionen. Avdrag på in-

komstpension och tilläggspension

enligt 6 kap. 2 § 1 får dock göras

endast om den pensionsberätti-

gade kunnat tillgodoräkna sig

pensionspoäng för minst ett år när

skadan inträffade.

Sammanlagd pension enligt denna lag skall dock aldrig, på grund av

bestämmelserna i denna paragraf, för månad räknat understiga 13 procent

av prisbasbeloppet för den som är ogift och 11,5 procent av prisbasbe-

loppet för den som är gift.

13 kap.

7 §

Ett beslut enligt denna lag skall ändras om det föranleds av en ändring

som gjorts i beräkningsunderlaget för beslutet eller av en ändring av ett

beslut enligt skattebetalningslagen (1997:483) som avser egenavgift. Det-

samma gäller om det efter en ändring av taxeringen står klart att pen-

sionsrätt för premiepension, till följd av bestämmelserna i 4 kap. 5 §, inte

skulle ha tillgodoräknats.

Ett beslut om pensionsrätt och pensionspoäng skall också ändras när

det följer av bestämmelserna i 4 kap. 4 § eller 8 § andra stycket om obe-

talda avgifter.

Ändring enligt första stycket

första meningen av ett beslut om

pensionsgrundande inkomst eller

andra pensionsgrundande belopp

skall göras endast om storleken av

inkomsten eller beloppet skulle

öka eller minska med minst 1 000

kronor. Den som beslutet avser

skall skriftligen underrättas om

ändringen och om hur man begär

omprövning av beslutet.

Ändring enligt första stycket

första meningen av ett beslut om

pensionsgrundande inkomst skall

göras endast om storleken av in-

komsten skulle öka eller minska

med minst 1 000 kronor. Den som

beslutet avser skall skriftligen un-

derrättas om ändringen och om hur

man begär omprövning av be-

slutet.

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Prop. 1999/2000:138

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1409) om

ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension att 2 kap. 5 § lagen i stället för dess lydelse enligt lagen

(1999:1409) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

5 §

Som pensionsgrundande inkomst av anställning räknas vidare

1. sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om

allmän försäkring samt sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbets-

skadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgetts enligt annan

författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning

ersättningen har trätt i stället för en försäkrads inkomst som arbetstagare i

allmän eller enskild tjänst,

2. föräldrapenningförmåner enligt lagen om allmän försäkring,

3. ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för

närståendevård,

4. ersättning som en allmän försäkringskassa har utgett enligt 20 §

lagen (1991:1047) om sjuklön,

5. livränta enligt 4 kap. lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsva-

rande livränta som bestäms med tillämpning av den lagen,

6. delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring,

7. vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och

4 a §§ lagen om allmän försäk-

ring, i den utsträckning bidraget

inte är ersättning för

merkostnader,

7. vårdbidrag enligt lagen

(1998:703) om handikappersätt-

ning och vårdbidrag, i den ut-

sträckning bidraget inte är ersätt-

ning för merkostnader,

8. dagpenning från arbetslöshetskassa,

9. statsbidrag till arbetslösa som tillskott till deras försörjning när de

startar egen näringsverksamhet,

10. utbildningsbidrag i form av dagpenning under arbetsmarknadsut-

bildning och yrkesinriktad rehabilitering samt ersättning vid genera-

tionsväxling,

11. utbildningsbidrag för doktorander,

13. särskilt utbildningsbidrag,

14. ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar

(TUFF),

15. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen

(1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning en-

ligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt

16. bidrag från Sveriges författarfond och Konstnärsnämnden i den ut-

sträckning som regeringen så föreskriver.

Prop. 1999/2000:138

2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension

Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1998:675) om införande av lagen

(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 §

Denna lag träder i kraft den

1 januari 1999. Detsamma gäller

bestämmelserna i 1 4 kap., 5 kap.

2 och 4 10 §§, 7 och 8 kap.,

10 kap. 1 6, 11 och 12 §§, 11 kap.,

12 kap. 4 8 §§ såvitt angår pre-

miepension till efterlevande enligt

10 kap. 1 §, 13 kap., 14 kap.

2 6 §§ och 15 kap. lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension. Övriga bestämmel-

ser i lagen om inkomstgrundad

ålderspension träder i kraft den

1 januari 2001.

Denna lag träder i kraft den

1 januari 1999. Detsamma gäller

bestämmelserna i 1 4 kap., 5 kap.

2 och 4 10 §§, 7 och 8 kap.,

10 kap. 1 6, 11 och 12 §§, 11 kap.,

12 kap. 4 8 §§ såvitt angår pre-

miepension till efterlevande enligt

10 kap. 1 §, 13 kap., 14 kap.

2 6 §§ och 15 kap. lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension. Övriga bestämmel-

ser i lagen om inkomstgrundad

ålderspension träder i kraft den

1 januari 2003 för den som är

född år 1937 eller tidigare och den

1 januari 2001 för övriga.

Bestämmelserna i lagen om inkomstgrundad ålderspension om fast-

ställande av pensionsgrundande inkomst, andra pensionsgrundande be-

lopp, pensionsrätt och pensionspoäng samt tillgodoräknande av vårdår

skall tillämpas första gången för år 1999.

Bestämmelserna i lagen om inkomstgrundad ålderspension om fast-

ställande av

1. inkomstbasbelopp skall tillämpas första gången för år 2002, och

2. arvsvinstfaktorer för fördelning av arvsvinster enligt 5 kap. 5 §

första stycket nämnda lag skall tillämpas första gången för år 2000.

______________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Prop. 1999/2000:138

2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:702) om

garantipension

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 4 § lagen (1998:702) om garantipen-

sion skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

4 §

För en pensionsberättigad som har rätt till livränta på grund av obliga-

torisk försäkring enligt lagen (1916:235) om försäkring för olycksfall i

arbete, lagen (1929:131) om försäkring för vissa yrkessjukdomar eller

lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller som enligt annan lag

eller särskild författning eller enligt regeringens förordnande har rätt till

annan livränta, som bestäms av eller betalas ut av Riksförsäkringsverket,

skall garantipensionen minskas enligt vad som sägs i andra stycket. Mot-

svarande skall gälla i fall då livränta utges enligt utländsk lagstiftning om

yrkesskadeförsäkring. Minskning skall däremot inte ske på grund av liv-

ränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller annan liv-

ränta som bestäms med tillämpning av nämnda lag. Medför en skada för

vilken livränta har börjat utges återigen sjukdom som berättigar till sjuk-

penning, skall det anses som om livränta utgavs under sjukdomstiden.

Har livränta eller del därav eller livränta för viss tid bytts ut mot ett en-

gångsbelopp, skall det vid beräkning enligt andra stycket anses som om

livränta utges eller som om den livränta som utges har höjts med ett be-

lopp som svarar mot engångsbeloppet enligt de vid utbytet tillämpade

försäkringstekniska grunderna.

Summan av garantipension, in-

komstpension enligt lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension och tilläggspension

enligt samma lag skall minskas

med tre fjärdedelar av varje liv-

ränta som överstiger en sjättedel

av prisbasbeloppet och som den

pensionsberättigade uppbär som

skadad. Minskning skall därvid i

första hand göras på garantipen-

sionen och därefter på tilläggspen-

sionen. Garantipension skall på

motsvarande sätt minskas med den

livränta som den pensionsberätti-

gade uppbär som efterlevande.

Summan av garantipension, in-

komstpension enligt lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension och tilläggspension

enligt samma lag skall minskas

med tre fjärdedelar av varje liv-

ränta som överstiger en sjättedel

av prisbasbeloppet och som den

pensionsberättigade uppbär som

skadad. Minskning skall därvid i

första hand göras på garantipen-

sionen och därefter på tilläggspen-

sionen. Garantipension skall på

motsvarande sätt minskas med den

livränta som den pensionsberätti-

gade uppbär som efterlevande.

Avdrag på inkomstpension och

tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 1

lagen om inkomstgrundad ålders-

pension får dock göras endast om

den pensionsberättigade kunnat

tillgodoräkna sig pensionspoäng

för minst ett år när skadan inträf-

fade.

Garantipension skall dock aldrig, på grund av bestämmelserna i denna

paragraf, tillsammans med utgiven pension enligt lagen om inkomstgrun-

dad ålderspension, för månad räknat understiga 13 procent av prisbasbe-

loppet för den som är ogift och 11,5 procent av prisbasbeloppet för den

som är gift.

Prop. 1999/2000:138

2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag

Härigenom föreskrivs att det i övergångsbestämmelserna till lagen

(1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag skall införas två nya

punkter, 4 och 5, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4. Vid tillämpning av 6 § andra

stycket och 17 § skall med ålders-

pension enligt lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension

likställas sådan ålderspension som

utges med stöd av punkten 2 i

övergångsbestämmelserna till

lagen (2000:000) om ändring i

lagen (1962:381) om allmän för-

säkring. Vid tillämpning av 17 §

får dock utbetalning göras utan

beaktande av ålderspension enligt

lagen om inkomstgrundad ålders-

pension under åren 2001 och

2002.

5. Den som vid utgången av år

2000 uppbär handikappersättning

eller vårdbidrag enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring

skall, under förutsättning att han

eller hon enligt denna lag har rätt

till förmånen, utan ansökan få så-

dan förmån från och med den

1 januari 2001.

Prop. 1999/2000:138

2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:707) om

ändring i lagen (1990:773) om särskilt pen-

sionstillägg till folkpension för långvarig vård av

sjukt eller handikappat barn

Härigenom föreskrivs att det i övergångsbestämmelserna till lagen

(1998:707) om ändring i lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till

folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn skall in-

föras en ny punkt, 3, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3. För personer som är födda år

1937 eller tidigare skall för tid till

och med utgången av år 2002

äldre bestämmelser i 1, 5 och 6 §§

tillämpas.

Prop. 1999/2000:138

2.15 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799)

Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringslagen (1999:799)

dels att 2 kap. 7 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 5 a §, av följande

lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna till nämnda lag skall införas två

nya punkter, 6 och 7, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

7 §

Med arbete i Sverige avses vid tillämpning av denna lag förvärvsarbete

i verksamhet här i landet.

Om en fysisk person som be-

driver näringsverksamhet har så-

dant fast driftställe i Sverige som

avses i punkt 3 av anvisningarna

till 53 § kommunalskattelagen

(1928:370) skall verksamhet hän-

förlig dit anses bedriven här i lan-

det.

Om en fysisk person som be-

driver näringsverksamhet har så-

dant fast driftställe i Sverige som

avses i 2 kap. 29 § inkomstskatte-

lagen (1999:1229) skall verksam-

het hänförlig dit anses bedriven

här i landet.

5 kap.

5 a §

Om regeringen, eller den myn-

dighet regeringen bestämmer, en-

ligt 18 kap. 2 § lagen (1962:381)

om allmän försäkring har före-

skrivit att det hos en eller flera

försäkringskassor skall finnas ge-

mensamma enheter för alla försäk-

ringskassor för vissa ärenden eller

frågor, skall ett ärende i stället för

vad som anges i 4 och 5 §§ av-

göras av en sådan försäkrings-

kassa.

________________

6. För den som är född år 1937

eller tidigare skall till och med

utgången av år 2002 vad som sägs

i 3 kap. 1 § 3 och 4 § 3 och 4 även

gälla folk- och tilläggspension i

form av ålderspension. Vidare

 skall vad som sägs i 3 kap. 12 och

13 §§ även gälla tilläggspension i

form av ålderspension.

7. Den som vid utgången av år

2000 uppbär folkpension vid bo-

sättning utomlands skall ha fort-

satt rätt till utbetalning av sådan

pension enligt äldre bestämmelser

i lagen (1962:381) om allmän för-

säkring.

Prop. 1999/2000:138

2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:192) om

allmänna pensionsfonder (AP-fonder)

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § lagen (2000:192) om allmänna

pensionsfonder (AP-fonder) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

2 §

Riksförsäkringsverket skall, i

den mån andra medel inte står till

förfogande, från Första Fjärde

AP-fonderna rekvirera de medel

som behövs för att finansiera för-

säkringen för inkomstpension och

tilläggspension enligt lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension och tilläggspension

i form av ålderspension enligt

lagen (1962:381) om allmän

försäkring. Var och en av fonderna

skall tillskjuta en fjärdedel av

medlen.

Riksförsäkringsverket skall, i

den mån andra medel inte står till

förfogande, från Första Fjärde

AP-fonderna rekvirera de medel

som behövs för att finansiera för-

säkringen för inkomstpension och

tilläggspension enligt lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension. Var och en av fon-

derna skall tillskjuta en fjärdedel

av medlen.

Prop. 1999/2000:138

2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:194) om

införande av ny lagstiftning för allmänna pensions-

fonder

Härigenom föreskrivs att det i lagen (2000:194) om införande av ny

lagstiftning för allmänna pensionsfonder skall införas en ny paragraf,

16 §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

16 §

Bestämmelsen i 2 kap. 2 § lagen

(2000:192) om allmänna pen-

sionsfonder (AP-fonder) om pen-

sionsutbetalningar skall till och

med utgången av år 2002 även

avse tilläggspension i form av ål-

derspension enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring

och folkpension i form av ålders-

pension enligt 6 kap. samma lag

till personer som har rätt till

tilläggspension i form av ålders-

pension enligt nämnda lag i be-

stämmelsernas lydelse före den

1 januari 2001.

________________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Prop. 1999/2000:138

2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:265) om

särskilt grundavdrag och deklarationsskyldighet för

fysiska personer i vissa fall vid 2000 och 2001 års

taxeringar

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:265) om särskilt grund-

avdrag och deklarationsskyldighet för fysiska personer i vissa fall vid

2000 och 2001 års taxeringar

dels att rubriken till lagen samt 1 och 3 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Lag om särskilt grundavdrag

och deklarationsskyldighet för

fysiska personer i vissa fall vid

2000 och 2001 års taxeringar

Lag om särskilt grundavdrag

och deklarationsskyldighet för

fysiska personer i vissa fall vid

2000 2003 års taxeringar

1 §

För den som inte har haft in-

komst av aktiv näringsverksamhet

eller annan inkomst av tjänst än

folkpension och pensionstillskott

enligt 2 eller 2 b § lagen

(1969:205) om pensionstillskott

eller allmän tilläggspension som

föranlett avräkning av sådant pen-

sionstillskott skall vid 2000 re-

spektive 2001 års taxeringar

2 respektive 3 § gälla i stället för

vad som sägs om deklarations-

skyldighet i 2 kap. 6 § lagen

(1990:325) om självdeklaration

och kontrolluppgifter.

För den som inte har haft in-

komst av aktiv näringsverksamhet

eller annan inkomst av tjänst än

folkpension och pensionstillskott

enligt 2 eller 2 b § lagen

(1969:205) om pensionstillskott

eller allmän tilläggspension som

föranlett avräkning av sådant pen-

sionstillskott skall vid 2000 2003

års taxeringar 2 respektive 3 §

gälla i stället för vad som sägs om

deklarationsskyldighet i 2 kap. 6 §

lagen (1990:325) om självdeklara-

tion och kontrolluppgifter.

3 §

Skyldighet att lämna självdek-

laration till ledning för 2001 års

taxering gäller endast om den

uppburna pensionen överstiger

följande belopp:

a) för gift skattskyldig: 135,29

procent av prisbasbeloppet enligt

1 kap. 6 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring och

b) för annan skattskyldig:

152,79 procent av prisbasbeloppet.

Skyldighet att lämna självdek-

laration till ledning för 2001 2003

års taxeringar gäller endast om

den uppburna pensionen överstiger

följande belopp:

a) för gift skattskyldig: 135,4

procent av prisbasbeloppet enligt

1 kap. 6 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring och

b) för annan skattskyldig: 152,9

procent av prisbasbeloppet.

Beloppet i första stycket b) gäller också för gift skattskyldig som under

någon del av året har fått folkpension som ogift.

Vid bedömningen av deklarationsskyldigheten enligt denna paragraf

räknas barnpension och vårdbidrag inte som folkpension.

5 §

Vid 2002 respektive 2003 års

taxering skall det särskilda grund-

avdraget enligt 63 kap. inkomst-

skattelagen (1999:1229) i stället

för vad som sägs i 63 kap. 8 § den

lagen uppgå till de belopp som

anges i 3 §.

Reduceringen av det särskilda

grundavdraget enligt 63 kap. 9 §

inkomstskattelagen skall vid 2002

och 2003 års taxeringar göras

med 66,5 procent.

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 december 2000.

Prop. 1999/2000:138

2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § lagen (1990:325) om självdeklara-

tion och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

6 §

För den som inte haft inkomst av aktiv näringsverksamhet eller annan

inkomst av tjänst än folkpension och pensionstillskott enligt 2 eller 2 b §

lagen (1969:205) om pensionstillskott eller allmän tilläggspension som

föranlett avräkning av sådant pensionstillskott gäller i stället för vad som

sägs i 4 § första stycket 1 följande. Skyldighet att lämna självdeklaration

föreligger endast om den uppburna pensionen överstiger för gift skatt-

skyldig 134,0 procent och för annan skattskyldig 151,5 procent av bas-

beloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Grän-

sen 151,5 procent av sistnämnda belopp gäller också gift skattskyldig

som under någon del av året uppburit folkpension som ogift.

Som folkpension räknas inte

barnpension och vårdbidrag.

Som folkpension räknas inte

barnpension.

________________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Prop. 1999/2000:138

2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1271) om

ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta

Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomst-

skatt för utomlands bosatta i stället för dess lydelse enligt lagen

(1999:1271) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 §

Skattepliktig inkomst enligt denna lag är:

1. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning

eller uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun;

2. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av annan an-

ställning eller annat uppdrag än hos svenska staten eller svensk kommun,

i den mån inkomsten förvärvats genom verksamhet här i riket;

3. arvode och liknande ersättning som uppburits av någon i egenskap

av ledamot eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i svenskt

aktiebolag eller annan svensk juridisk person, oavsett var verksamheten

utövats;

4. pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del

beloppet överstiger uppburen folkpension och pensionstillskott som upp-

burits enligt 2 § lagen (1969:205) om pensionstillskott eller, för den som

uppburit folkpension i form av förtidspension, till den del beloppet över-

stiger uppburen folkpension och 52 procent av pensionstillskott som

uppburits enligt 2 a § sistnämnda lag, eller, om folkpension enligt be-

stämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring samordnats med

yrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagrum angiven livränta, till den

del beloppet överstiger den pension som skulle ha utgått om sådan sam-

ordning inte skett, och för annan ersättning enligt lagen om allmän för-

säkring;

5. pension på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten

eller svensk kommun;

6. belopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än tjänste-

pensionsförsäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedriven för-

säkringsrörelse samt belopp som utbetalas från pensionssparkonto fört av

ett svenskt pensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i

Sverige enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande;

7. pension på grund av tjänstepensionsförsäkring samt annan pension

eller förmån, om förmån utgår från Sverige på grund av förutvarande

tjänst och den tidigare verksamheten huvudsakligen utövats här;

8. ersättning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller

lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1989:225) om

ersättning till smittbärare samt enligt annan lag eller författning, som ut-

gått till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av

militärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) om statligt

personskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till

sjömän;

9. dagpenning från arbetslöshetskassa enligt lagen (1997:238) om ar-

betslöshetsförsäkring;

10. korttidsstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349);

11. annan härifrån uppburen, genom verksamhet här i riket förvärvad

inkomst av tjänst;

12. återfört avdrag för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om social-

avgifter, egenavgifter som satts ned genom ändrad debitering, i den mån

avdrag har medgetts för avgifterna samt avgifter som avses i 62 kap. 6 §

inkomstskattelagen (1999:1229) och som satts ned genom ändrad debite-

ring i den mån avdrag har medgetts för avgifterna och dessa inte hänför

sig till näringsverksamhet;

13. sjöinkomst som avses i

64 kap. 3 och 4 §§ inkomstskatte-

lagen.

Som inkomst enligt första

stycket 1 3 anses också förskott

på sådan inkomst. Som

folkpension behandlas även

tilläggspension i den mån den

enligt lagen om pensionstillskott

föranlett avräkning av

pensionstillskott. Däremot räknas

inte barnpension eller vårdbidrag

som folkpension.

13. sjöinkomst som avses i

64 kap. 3 och 4 §§ inkomstskatte-

lagen;

14. pension enligt lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension.

Som inkomst enligt första

stycket 1 3 anses också förskott

på sådan inkomst. Som

folkpension behandlas även

tilläggspension i den mån den

enligt lagen om pensionstillskott

föranlett avräkning av

pensionstillskott. Däremot räknas

inte barnpension som folkpension.

Verksamhet på grund av anställning i svenskt företag anses utövad här

i riket även om tjänsteinnehavaren i och för sin tjänst måste göra till-

fälliga besök utomlands eller under längre tid uppehålla sig där under

kringresande (t.ex. handelsresande).

Skattepliktig inkomst enligt denna lag är dock endast sådan inkomst

som skulle ha beskattats hos en obegränsat skattskyldig enligt inkomst-

skattelagen.

Prop. 1999/2000:138

2.21 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483)

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 4 § skattebetalningslagen (1997:483)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

4 §

Skatteavdrag skall, om inte

annat följer av 9 §, göras enligt

särskilda skattetabeller från sjuk-

penning och annan ersättning som

avses i 11 kap. 24, 30 och 31 §§

samt 15 kap. 8 § inkomstskatte-

lagen (1999:1229), med undantag

för vårdbidrag enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring.

De särskilda skattetabellerna

skall för olika sjukpenninggrun-

dande inkomster enligt 3 kap.

lagen om allmän försäkring ange

det skatteavdrag som skall göras

från en viss ersättning uttryckt i

procent. I övrigt gäller bestämmel-

serna i 3 §.

Skatteavdrag skall, om inte

annat följer av 9 §, göras enligt

särskilda skattetabeller från sjuk-

penning och annan ersättning som

avses i 11 kap. 24, 30 och 31 §§

samt 15 kap. 8 § inkomstskatte-

lagen (1999:1229), med undantag

för vårdbidrag enligt lagen

(1998:703) om handikappersätt-

ning och vårdbidrag.

De särskilda skattetabellerna

skall för olika sjukpenninggrun-

dande inkomster enligt 3 kap.

lagen (1962:381) om allmän för-

säkring ange det skatteavdrag som

skall göras från en viss ersättning

uttryckt i procent. I övrigt gäller

bestämmelserna i 3 §.

______________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Prop. 1999/2000:138

2.22 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om

statlig ålderspensionsavgift

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1998:676) om statlig ålderspen-

sionsavgift skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

Avgiften utgör 10,21 procent av ersättning i form av

1. sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om

allmän försäkring samt sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbets-

skadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgetts enligt annan

författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning

ersättningen trätt i stället för en försäkrads inkomst av anställning enligt

2 kap. 3 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller in-

komst av annat förvärvsarbete enligt 2 kap. 6 § första stycket 1 3

nämnda lag,

2. föräldrapenningförmåner enligt lagen om allmän försäkring,

3. ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för

närståendevård,

4. ersättning som en allmän försäkringskassa utgett enligt 20 § lagen

(1991:1047) om sjuklön,

5. livränta enligt 4 kap. lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsva-

rande livränta som bestäms med tillämpning av den lagen,

6. delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring,

7. vårdbidrag enligt 9 kap. 4

och 4 a §§ lagen om allmän för-

säkring, i den utsträckning bi-

draget inte är ersättning för mer-

kostnader,

7. vårdbidrag enligt lagen

(1998:703) om handikappersätt-

ning och vårdbidrag, i den ut-

sträckning bidraget inte är ersätt-

ning för merkostnader,

8. dagpenning från arbetslöshetskassa,

9. statsbidrag till arbetslösa som tillskott till deras försörjning när de

startar egen näringsverksamhet,

10. utbildningsbidrag i form av dagpenning under arbetsmarknadsut-

bildning och yrkesinriktad rehabilitering samt ersättning vid genera-

tionsväxling,

11. utbildningsbidrag för doktorander,

12. korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen

(1973:349),

13. vuxenstudiebidrag enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstu-

diestöd för arbetslösa samt särskilt utbildningsbidrag,

14. timersättning vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)

och ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar

(TUFF),

15. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen

(1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning en-

ligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt

16. bidrag från Sveriges författarfond och Konstnärsnämnden i den ut-

sträckning som regeringen så föreskriver.

___________________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Prop. 1999/2000:138

2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1411) om

ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspen-

sionsavgift

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:676) om statlig ålders-

pensionsavgift att 2 § lagen i stället för dess lydelse enligt lagen

(1999:1411) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

Avgiften utgör 10,21 procent av ersättning i form av

1. sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om

allmän försäkring samt sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbets-

skadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgetts enligt annan

författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning

ersättningen trätt i stället för en försäkrads inkomst av anställning enligt

2 kap. 3 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller in-

komst av annat förvärvsarbete enligt 2 kap. 6 § första stycket 1 3

nämnda lag,

2. föräldrapenningförmåner enligt lagen om allmän försäkring,

3. ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för

närståendevård,

4. ersättning som en allmän försäkringskassa utgett enligt 20 § lagen

(1991:1047) om sjuklön,

5. livränta enligt 4 kap. lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsva-

rande livränta som bestäms med tillämpning av den lagen,

6. delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring,

7. vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och

4 a §§ lagen om allmän försäk-

ring, i den utsträckning bidraget

inte är ersättning för

merkostnader,

7. vårdbidrag enligt lagen

(1998:703) om handikappersätt-

ning och vårdbidrag, i den ut-

sträckning bidraget inte är ersätt-

ning för merkostnader,

8. dagpenning från arbetslöshetskassa,

9. statsbidrag till arbetslösa som tillskott till deras försörjning när de

startar egen näringsverksamhet,

10. utbildningsbidrag i form av dagpenning under arbetsmarknadsut-

bildning och yrkesinriktad rehabilitering samt ersättning vid genera-

tionsväxling,

11. utbildningsbidrag för doktorander,

13. särskilt utbildningsbidrag,

14. ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar

(TUFF),

15. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen

(1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning en-

ligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt

16. bidrag från Sveriges författarfond och Konstnärsnämnden i den ut-

sträckning som regeringen så föreskriver.

Prop. 1999/2000:138

2.24 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229)

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 16 § och 11 kap. 31 § inkomstskatte-

lagen (1999:1229) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

16 §

Handikappersättning enligt

9 kap. 2 och 3 §§ lagen

(1962:381) om allmän försäkring

och ersättning för merutgifter för

resor enligt 3 kap. 7 a § samma lag

är skattefria.

Handikappersättning enligt

lagen (1998:703) om handikapp-

ersättning och vårdbidrag och

ersättning för merutgifter för resor

enligt 3 kap. 7 a § lagen

(1962:381) om allmän försäkring

är skattefria.

11 kap.

31 §

Följande ersättningar i samband med vård av närstående skall tas upp:

1. föräldrapenningförmåner och

vårdbidrag enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring,

och

2. ersättningar enligt lagen

(1988:1465) om ersättning och

ledighet för närståendevård.

1. föräldrapenningförmåner en-

ligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring,

2. ersättningar enligt lagen

(1988:1465) om ersättning och

ledighet för närståendevård, och

3. vårdbidrag enligt lagen

(1998:703) om handikappersätt-

ning och vårdbidrag.

Vårdbidrag skall dock inte tas upp till den del det utgör ersättning för

merutgifter.

_________________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001 och tillämpas första gången

vid 2002 års taxering.

Prop. 1999/2000:138

3 Ärendet och dess beredning

Den 8 juni 1998 antog riksdagen lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension (LIP) och lagen (1998:702) om garantipension

(prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14, rskr. 1997/98:315

och 320 och prop. 1997/98:152, bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315).

Bestämmelserna om uttag och utbetalning av ålderspension träder i kraft

den 1 januari 2001 och ersätter bestämmelserna om ålderspension i

lagen (1962 :381) om allmän försäkring (AFL). I propositionen Garanti-

pension till personer födda 1937 eller tidigare (prop. 1999/2000:127)

lämnar regeringen förslag till garantipension för personer födda 1937

eller tidigare. Det föreslås där att bestämmelserna skall träda i kraft den

1 januari år 2003. Till följd av detta förslag föreslår regeringen i denna

proposition att ikraftträdandet av bestämmelserna enligt LIP, till den del

dessa avser personer födda 1937 eller tidigare, senareläggs till den 1

januari 2003.

Som en följd av nämnda förslag och beslut föreslår regeringen i denna

proposition en rad ändringar. Således föreslås att bestämmelserna om

ålderspension i AFL skall upphävas fr.o.m. den 1 januari 2001 men att

dessa regler med stöd av övergångsbestämmelser skall fortsätta gälla un-

der åren 2001 och 2002 för personer födda 1937 eller tidigare. För per-

soner födda något av åren 1938 1941 som samtidigt med ålderspension

uppbär förtidspension och/eller efterlevandepension, föreslås ändringar i

AFL och i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Vidare

föreslås att ATP i form av ålderspension enligt AFL skall följ-

samhetsindexeras enligt bestämmelserna om följsamhetsindexering i LIP

fr.o.m. år 2002. Slutligen föreslås att socialförsäkringslagen (1999:799)

anpassas så att dess bestämmelser om bosättningsbaserad och arbets-

baserad försäkring fram till utgången av år 2002 omfattar även folk- och

tilläggspension i form av ålderspension för personer födda 1937 eller

tidigare. Ärendet har i nämnda delar beretts med Riksförsäkringsverket.

Vissa delar har även beretts med den arbetsgrupp som har tillsatts för att

bereda och vårda pensionsöverenskommelsen mellan de fem partierna

som står bakom överenskommelsen om reformering av ålderspensions-

systemet, den s.k. genomförandegruppen.

I propositionen föreslås även vissa andra förändringar och komplette-

ringar i socialförsäkringslagen. Dessa rör undantag från bestämmelserna

om vilken försäkringskassa som skall besluta i ett visst ärende. Förslaget

baseras på en skrivelse av Riksförsäkringsverket (dnr S2000/3327/SF). I

samma skrivelse hemställer Riksförsäkringsverket om lagändring i lagen

(1998:675) om införande av lagen om inkomstgrundad ålderspension.

Regeringen har, med hänsyn till vad Lagrådet anförde vid granskning av

lagförslagen i prop. 1983/84:30, inte ansett en sådan ändring erforderlig.

Vidare föreslås i en övergångsbestämmelse att folkpension i vissa fall

skall kunna betalas ut till utlandet. Motsvarande förslag avseende änke-

pension har tidigare lagts fram i regeringens lagrådsremiss Efterlevande-

pensioner och efterlevandestöd till barn. Regeringen lämnade dock inte

något förslag i denna fråga i propositionen rörande efterlevandeskyddet

(prop. 1999/2000:91), utan valde att lägga ett gemensamt förslag för de

olika pensionsslagen i nu föreliggande proposition.

I samband med beslutet om ett nytt ålderspensionssystem antog riks-

dagen också lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag.

Den nya lagen träder i kraft den 1 januari 2001. I denna proposition

föreslås som en följd därav att bestämmelserna om handikappersättning

och vårdbidrag i AFL skall upphävas fr.o.m. den 1 januari 2001.

Riksförsäkringsverket har i en skrivelse till regeringen

(S2000/3356/SF) hemställt om en lagändring i 13 kap. 7 § LIP vad gäller

beslut om pensionsrätt i vissa fall. Regeringen föreslår i denna proposi-

tion att den nämnda paragrafen ändras i enlighet med förslaget i skrivel-

sen. Ärendet har i denna del beretts med Premiepensionsmyndigheten.

Riksförsäkringsverket har vidare i en skrivelse till regeringen

(S2000/2391/SF) påpekat att år med sjömansskatt, för vilka folkpension i

dag beräknas, i vissa fall inte kommer att generera ålderspension i och

med att bestämmelserna om pension i LIP träder i kraft. I propositionen

föreslås ändringar i LIP med anledning av skrivelsen.

I propositionen föreslås också att den tillfälliga höjningen av pen-

sionstillskottet och det särskilda bostadstillägget till pensionärer, som en-

ligt riksdagsbeslut skulle gälla t.o.m. november 1999, permanentas i en-

lighet med vad som aviserats i den ekonomisk politiska vårpropositionen

(prop. 1999/2000:100).

I en skrivelse till regeringen (S1999/9506/SF) har Riksförsäkrings-

verket föreslagit att utbetalningsadministrationen av allmän pension skall

flyttas över från Statens Pensionsverk (SPV) och KPA AB (KPA) till

Riksförsäkringsverket. Skrivelsen har remitterats till SPV, KPA samt

arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer för synpunkter. I

propositionen aviserar regeringen att den har för avsikt att ändra de

förordningar som styr utbetalningsadministrationen på så sätt att utbetal-

ningsansvaret av allmän reformerad ålderspension skall åvila Riksför-

säkringsverket.

I propositionen föreslås även vissa följdändringar i andra lagar, bl.a.

inom skattelagstiftningen. Merparten av de föreslagna ändringarna kräver

inte Lagrådets hörande. I övrigt är ändringarna av enklare beskaffenhet

och Lagrådets hörande skulle därför sakna betydelse.

4 Vissa ändringar i lagen om allmän försäkring

m.m. till följd av ålderspensionsreformen

Regeringens förslag: Ålderspensionsbestämmelserna i lagen

(1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall upphävas den 1 januari

2001. Med stöd av övergångsbestämmelser skall dessa regler fortsätta

att gälla under åren 2001 och 2002 för personer födda 1937 eller tidi-

gare.

Bestämmelserna om handikappersättning och vårdbidrag i AFL

skall upphävas den 1 januari 2001.

Vid fastställande av inkomst för beräkning av bostadstillägg till

pensionärer (BTP) och särskilt bostadstillägg till pensionärer (SBTP)

skall alltid inkomst av tilläggspension enligt LIP beräknas som om

hela den inkomstgrundade pensionen utges i form av ATP, dvs. med

bortseende från eventuella 20-delar i det reformerade systemet. In-

komstpension, premiepension och den del av tilläggspensionen som

ersätter den 30-dels baserade folkpensionen enligt lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension (LIP) beaktas däremot inte vid be-

räkning av inkomst. Reglerna skall gälla fr.o.m. den 1 januari 2001.

Skälen för regeringens förslag: Ålderspensionerna kommer, enligt

riksdagsbeslut, framöver att regleras i lagen (1998:674) om inkomstgrun-

dad ålderspension (LIP) och i lagen (1998:702) om garantipension för

samtliga, oavsett om dessa berörs av det reformerade ålderspensionssys-

temet eller ej. Bestämmelserna om utbetalning av inkomstgrundad pen-

sion och garantipension träder i kraft den 1 januari 2001 vad gäller per-

soner födda 1938 eller senare. Samma datum för ikraftträdande skulle,

enligt tidigare riksdagsbeslut, även gälla för de bestämmelser i LIP som

avser de äldre generationerna. Emellertid föreslår regeringen i denna

proposition (avsnitt 5.1) att bestämmelserna om ålderspension i AFL

skall fortsätta att tillämpas fram till år 2003 för personer som är

födda 1937 eller tidigare. Anledningen till detta är att bestämmelserna

om garantipension för denna åldersgrupp skall träda i kraft först år 2003

enligt förslag i propositionen Garantipension till personer födda 1937

eller tidigare (prop. 1999/2000:127).

Nämnas kan att för personer födda 1938 eller senare gäller att ga-

rantipension inte kan lyftas före 65 års ålder. Detta sker första gången

år 2003 då de personer som är födda 1938 fyller 65 år.

Allt eftersom bestämmelserna i LIP och i lagen om garantipension trä-

der i kraft kan de nuvarande reglerna om ålderspension i AFL avskaffas.

Regeringen föreslår en lösning som innebär att bestämmelserna om ål-

derspension i AFL skall upphävas från och med år 2001 men genom

övergångsbestämmelser alltjämt gälla för personer födda 1937 eller

tidigare för åren 2001 och 2002.

Handikappersättning och vårdbidrag

I dag kompletteras folkpensionen, pensionstillskottet och det särskilda

grundavdraget med vissa särskilda folkpensionsförmåner. Dessutom in-

går i regelsystemet för folkpension några förmåner som utges som själv-

ständiga förmåner. Handikappersättning utges i dag dels som självständig

förmån, dels som tillägg till pension. I samband med arbetet med garanti-

pension konstaterades att dessa nu behandlade behov inte täcks av någon

förmån inom det reformerade ålderspensionssystemet (prop.

1997/98:152). Reglerna om handikappersättning och vårdbidrag har

därför i princip oförändrade förts över från AFL till en fristående lag,

lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. Lagen träder i

kraft den 1 januari 2001. Bestämmelserna i denna lag är avsedda att gälla

såväl för personer som är födda 1937 eller tidigare som för personer

födda 1938 eller senare. Med anledning av detta föreslår regeringen att

bestämmelserna i AFL om handikappersättning och vårdbidrag upphävs

fr.o.m. den 1 januari 2001.

Bostadstillägg till pensionärer (BTP)

Vid beräkning av bostadstillägg beaktas bl.a. viss del av ATP. Från och

med den 1 januari 2001 betalas även inkomstpension och premiepension

ut och det är då rimligt att även dessa inkomster påverkar bostadstillägget

på motsvarande sätt.

Det är dock för en mycket begränsad grupp som inkomstpension eller

premiepension betalas ut i kombination med BTP. Som tidigare nämnts

är det under åren 2001 och 2002 endast till personer födda något av åren

1938 1941 med förtida uttag som det kan förekomma utbetalning av

inkomstpension eller premiepension. Bostadstillägg kan emellertid inte

lämnas till personer som enbart har allmän pension i form av ålders-

pension före 65 år. Däremot kan en person med partiellt förtida uttag

vara berättigad till BTP om denne samtidigt har en förtidspension eller

efterlevandepension. Sammanlagt torde gruppen inte vara större än som

mest något tiotal personer i hela landet vad gäller ensamstående. Därtill

tillkommer makar. Med hänsyn till att den berörda gruppen således är

mycket liten, och med hänsyn till att helt nya regler för BTP kommer att

gälla från och med år 2003, bör enkla lösningar väljas. Regeringen

föreslår därför att hänsyn till inkomstgrundad pension enligt LIP vid

bestämmande av BTP skall göras på ett delvis schabloniserat sätt.

En person född år 1938 får 16/20 av sin pension från ATP-systemet

medan den som är född år 1941 får 13/20 därifrån. Förslaget innebär att

inkomsten i dessa fall beräknas som om hela den inkomstgrundade pen-

sionen betalades ut enligt ATP-reglerna. Effekten av detta är att den års-

inkomst som påverkar storleken av BTP i de flesta fall avviker något från

den verkliga inkomsten, men eftersom pensionen från de olika systemen

som regel är relativt lika och då det endast rör sig om högst 7/20 in-

komstpension kommer påverkan på BTP normalt att vara mycket mar-

ginell.

När det gäller SBTP så syftar denna förmån till att ge pensionären ett

visst minsta överskott när en skälig hyra har betalats. Detta talar för en

mer exakt beräkning och för att den verkliga inkomstpensionen och pre-

miepensionen skall räknas med. Å andra sidan beräknas det efter års-

skiftet endast finnas runt 10 000 personer med SBTP, vilket motsvarar ett

par procent av BTP-tagarna. Det är därför högst osäkert om det kommer

att finnas en enda person med pension från det nya systemet som sam-

tidigt får SBTP. Detta talar för att reglerna för SBTP bör ändras på mot-

svarande sätt som föreslås för BTP.

5 Vissa ändringar i lagen om inkomstgrundad

ålderspension och i införandelagen

5.1 Tilläggspension för personer födda 1937 eller

tidigare

Regeringens förslag: De bestämmelser i lagen (1998:674) om in-

komstgrundad ålderspension som ännu inte har trätt i kraft skall såvitt

gäller personer födda 1937 eller tidigare träda i kraft den 1 januari

2003.

Skälen för regeringens förslag: Den inkomstrelaterade ålderspensio-

nen för personer som helt eller delvis kommer att få sin ålderspension

utbetald enligt de reformerade reglerna regleras i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension (LIP) och i införandelagen till den

nämnda lagen.

I LIP finns även bestämmelser om den inkomstgrundade pensionen för

personer födda 1937 eller tidigare. För dessa personer skall tilläggs-

pensionen beräknas på samma sätt som gäller för de yngre personerna,

som delvis kommer att få pensionen beräknad enligt reglerna för ATP

och delvis enligt de reformerade reglerna. Detta innebär att tilläggspen-

sionen för personer födda 1937 eller tidigare framöver skall bestå av

ATP jämte den del av folkpensionen som baseras på antal intjänade

ATP-år (s.k. folkpensionstillägg).

Bestämmelserna i LIP om utbetalning av ålderspension inklusive be-

stämmelserna om tilläggspension för personer födda 1937 eller tidigare

skulle träda i kraft den 1 januari 2001. När detta datum fastställdes förut-

sattes att reglerna för garantipension för personer födda 1937 eller

tidigare skulle träda i kraft samtidigt. Det har emellertid visat sig att be-

stämmelserna om garantipension av administrativa skäl först kan träda i

kraft år 2003. Detta framgår även av propositionen Garantipension för

personer födda 1937 eller tidigare (prop. 1999/2000:127). Följden av

senareläggningen av de nämnda garantipensionsbestämmelserna är att

även tillämpningen av bestämmelserna om tilläggspension för personer

födda 1937 eller tidigare måste senareläggas.

Mot bakgrund av det anförda föreslår regeringen att bestämmelserna i

LIP till den del dessa avser personer födda 1937 eller tidigare skall träda

i kraft samtidigt med bestämmelserna om garantipension för denna

åldersgrupp, dvs. den 1 januari 2003. Som en följd härav kommer de

bestämmelser i LIP som rör följsamhetsindexeringen att tillämpas

tidigast år 2004 för dem som är födda 1937 eller tidigare. Enligt vad som

framgår av avsnitt 8 skulle detta kunna innebära att ålderspensionärer går

miste om en real höjning av pensionen. För att så inte skall ske föreslår

regeringen i avsnitt 8 att ATP skall följsamhetsindexeras fr.o.m. år 2002.

5.2 Folkpensionstillägg till utländska sjömän

Regeringens förslag: För utländsk medborgare skall år före år 1974

för vilka sjömansskatt har betalats och som enligt AFL skulle ge rätt

till folkpension ge motsvarande rätt till folkpensionstillägg enligt

6 kap. 1 § och 2 § 2, lagen om inkomstgrundad ålderspension.

Skälen för regeringens förslag: Den 1 januari 1974 blev utländska

sjömän på svenska fartyg omfattade av försäkringen för tilläggspension.

Något krav på bosättning i Sverige ställdes inte. Därefter har utländska

sjömäns rätt till svensk pension successivt utvidgats till att även gälla

folkpension för åren med tjänstgöring på svenska fartyg före år 1974. I

dag gäller att de utländska sjömän som under åren 1960 till 1973

tjänstgjorde på svenska fartyg kan ha rätt till svensk folkpension om

sjömansskatt har betalats under något eller några av dessa år. Den rätt till

folkpension som baseras på sådana år likställs med ATP-år och

exporteras därför som 30-delsberäknad folkpension även till länderna

utanför EU-området.

I det reformerade ålderspensionssystemet gäller, som tidigare nämnts,

att den ATP-baserade folkpensionen ersätts av ett så kallat folkpen-

sionstillägg och utgör därefter en del av tilläggspensionen. För personer

födda 1938 eller senare gäller detta fr.o.m. år 2001. För personer födda

1937 eller tidigare föreslås i denna proposition att bestämmelserna om

tilläggspension i LIP skall tillämpas fr.o.m. år 2003.

Vid beräkningen av folkpensionstillägget beaktas endast år för vilka

ATP-poäng har tillgodoräknats. Bestämmelserna om vissa år som lik-

ställs med ATP-år har inte överförts till LIP. Således skulle de utländska

sjömän som med stöd av dagens regler har rätt till folkpension för åren

1960 1973 inte bli berättigade till motsvarande förmån i form av folk-

pensionstillägg enligt bestämmelserna i LIP. Emellertid skulle garanti-

pension utbetalas för de nämnda åren om den enskilda personen omfattas

av förordningen (EEG) 1408/71, vilket gäller de allra flesta.

Utländska sjömän som inte omfattas av förordningen 1408/71, men

som tidigare haft rätt till folkpension grundad på år med sjömansskatt,

skulle emellertid gå miste om rätt till svensk ålderspension för åren

1960 1973. För de sjömän som redan uppbär svensk folkpension enligt

bestämmelserna om likställda år skulle detta innebära att dessa personer

skulle mista en förmån som de för närvarande uppbär.

Mot bakgrund av att den tidigare ambitionen har varit att skapa en er-

sättning för de utländska sjömän som sedan ATP-systemets tillkomst har

arbetat på svenska fartyg anser regeringen att de nämnda konsekvenserna

inte är acceptabla. Vi föreslår därför att år före år 1974 för vilket sjö-

mansskatt betalats och som enligt AFL skulle ge rätt till folkpension för

utländska medborgare skall fr.o.m. år 2001 ge motsvarande rätt till folk-

pensionstillägg enligt LIP.

Regeringens förslag innebär att kostnaderna för ålderspension enligt

LIP ökar något. Under åren 2001 och 2002 berörs ett fåtal personer som

gör förtida uttag på sin ålderspension. I samband med att de nya reglerna

om tilläggspension för födda 1937 eller tidigare träder i kraft år 2003

kommer något fler att beröras. Regeringen räknar med att utbetalningarna

av ålderspension ökar med högst 5 miljoner kronor år 2003 till följd av

förslaget.

5.3 Ändring av beslut

Regeringens förslag: Den gräns enligt 13 kap. 7 § LIP som innebär

att en ändring av ett beslut om pensionsgrundande inkomst eller pen-

sionsgrundande belopp skall göras endast om storleken på den pen-

sionsgrundande inkomsten eller det pensionsgrundande beloppet änd-

ras med minst 1 000 kronor skall begränsas till att endast gälla pen-

sionsgrundande inkomst.

Skälen för regeringens förslag: Enligt 13 kap. 7 § LIP skall ett beslut

enligt lagen ändras om det föranleds av en ändring i beräkningsunder-

laget för beslutet, även om den som beslutet avser inte har begärt om-

prövning. Ändring av ett beslut om pensionsgrundande inkomst eller

pensionsgrundande belopp skall därvid göras endast om storleken på den

pensionsgrundande inkomsten eller det pensionsgrundande beloppet

därmed skulle ändras med minst 1 000 kronor. Att ändringen begränsas

på detta sätt har i förarbeten motiverats av administrativa skäl. Därvid

framhölls bl.a. vikten av att det inom ramen för premiereservsystemet

inte ständigt skulle behöva göras ändringar på premiepensionskontona

för mycket små belopp.

Pensionsrätt beräknas på ett underlag som består av

pensionsgrundande inkomst i botten och därefter i fastställd

prioritetsordning pensionsgrundande belopp för förtidspension,

plikttjänstgöring, barnår och studier. Om den pensionsgrundande

inkomsten eller ett pensionsgrundande belopp ändras kan det påverka ett

annat pensionsgrundande belopp, genom att det utrymme som finns för

att fastställa pensionsgrundande inkomster och belopp är begränsat till

7,5 inkomstbasbelopp.

Administrationen av pensionsgrundande inkomst och pensionsgrun-

dande belopp är således en komplicerad process. Under arbetet med att

utveckla de nödvändiga ADB-lösningarna har det framkommit att om en

1000-kronors gräns tillämpas på pensionsgrundande belopp kompliceras

systemet ytterligare. Således motverkar bestämmelsen delvis sitt syfte att

förenkla systemet. Mot bakgrund av detta har frågan om en 1000-kronors

gräns prövats på nytt. Ärendet har också beretts underhand med både

Premiepensionsmyndigheten och Riksförsäkringsverket.

Den nämnda beredningen har lett till att regeringen nu föreslår att en

1000-kronors gräns inte skall tillämpas för att avgöra om ett pensions-

grundande belopp skall ändras.

5.4 Vissa frågor angående samordning med yrkesskade-

livränta

Regeringens förslag: Vid samordning med yrkesskadelivränta får av-

drag på inkomstpension respektive tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 1

lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension endast göras om

den pensionsberättigade kunnat tillgodoräknats pensionspoäng för

minst ett år vid den tidpunkt då skadan inträffade.

Skälen för regeringens förslag: I 12 kap. 9 § lagen (1998:674) om in-

komstgrundad ålderspension (LIP) samt i 4 kap. 4 § lagen (1998:702) om

garantipension finns bestämmelser om samordning mellan pensionsför-

månerna och sådan yrkesskadelivränta som den pensionsberättigade har

rätt till som skadad. Bestämmelserna har sin motsvarighet i 17 kap. 2 §

lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Bakgrunden till samord-

ningsbestämmelserna är att undvika en överkompensation som annars

skulle kunna uppstå. Samordningsbestämmelsen i AFL innehåller dock

en begränsning för när tilläggspension enligt samma lag får minskas som

innebär att avdrag på tilläggspension endast får göras om den pensions-

berättigade kunnat tillgodoräknas pensionspoäng för minst ett år när ska-

dan inträffade. Om denna förutsättning inte är uppfylld är en avräkning

inte motiverad för att förebygga överkompensation. I sådana fall måste

tilläggspensionen vara grundad på inkomster som den pensionsberätti-

gade har kunnat skaffa sig med sin efter yrkesskadan kvarstående ar-

betsförmåga. Den här beskrivna begränsningsregeln har av förbiseende

inte fått någon motsvarighet i 12 kap. 9 § LIP och 4 kap. 4 § lagen om

garantipension. Vi föreslår därför att det nu införs en sådan regel i de

aktuella bestämmelserna. I det reformerade pensionssystemet kommer

den tidigare tilläggspensionen att motsvaras av inkomstpension och

sådan tilläggspension som anges i 6 kap. 2 § 1 LIP. Begränsningsregeln

bör därför omfatta dessa pensionsförmåner. Vad vi här föreslår motsvarar

vad som har föreslagits för samordning mellan efterlevandepensioner och

yrkesskadelivränta i prop.1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efter-

levandestöd till barn.

6 Vissa ändringar i socialförsäkringslagen

6.1 Bestämmelser om beslutande försäkringskassa

Regeringens förslag: Socialförsäkringslagens (1999:799) bestämmel-

ser om vilken försäkringskassa som skall besluta i ett ärende skall inte

gälla i de fall regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer

enligt 18 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring har före-

skrivit att det hos en eller flera försäkringskassor skall finnas gemen-

samma enheter för alla försäkringskassor för vissa ärenden eller frå-

gor. I dessa fall skall i stället den eller de angivna försäkringskassorna

vara behörig kassa.

Skälen för regeringens förslag: Riksförsäkringsverket och försäk-

ringskassorna arbetar gemensamt för att förnya IT-stödet för försäkrings-

kassorna. Beslut har fattats om att införa ett ärendehanteringsstöd som

innebär en långtgående datorisering och automatisering av handlägg-

ningsprocessen. Det är en fördel om ett sådant nytt system kan introduce-

ras stegvis, dvs. till att börja med tas i drift endast vid någon eller några

försäkringskassor. En sådan ordning kan således innebära att en försäk-

ringskassa handlägger en viss typ av ärenden för hela landet.

I 18 kap. 2 §, lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) anges vil-

ken verksamhet en försäkringskassa skall respektive får bedriva. I be-

stämmelsen anges också att regeringen, eller den myndighet regeringen

bestämmer, får föreskriva att det hos en eller flera försäkringskassor skall

finnas gemensamma enheter för alla kassor för vissa ärenden eller frågor.

Enligt AFL kan således föreskrivas att en viss kassa skall handha samt-

liga ärenden av en viss typ.

Den 1 januari 2001 träder socialförsäkringslagen (1999:799, SofL) i

kraft. Bestämmelser om vilken försäkringskassa som skall besluta i ett

ärende för den enskilde finns i 5 kap. 4 och 5 §§. Ett ärende skall normalt

sett beslutas av den försäkringskassa inom vars verksamhetsområde den

enskilde är bosatt eller arbetar. Någon motsvarighet till undantagsbe-

stämmelsen i AFL har inte förts in i SofL. Därmed skulle det kunna

ifrågasättas om RFV och kassorna har möjlighet att pröva nya admini-

strativa lösningar. Regeringen föreslår därför att en undantagsbestäm-

melse införs i SofL med innebörden att i de fall regeringen, eller den

myndighet regeringen bestämmer, har föreskrivit att en eller flera särskilt

angivna försäkringskassor skall handlägga vissa ärenden eller frågor,

denna eller de kassorna skall vara behöriga istället för den annars enligt

SofL behöriga kassan.

6.2 Övergångsbestämmelser

Regeringens förslag: Socialförsäkringslagen (1999:799) anpassas så

att dess bestämmelser om bosättningsbaserad och arbetsbaserad för-

säkring fram till utgången av 2002 omfattar även folk- och tilläggs-

pension i form av ålderspension för personer födda 1937 eller tidi-

gare.

Den som vid utgången av 2000 uppbär folkpension vid bosättning

utomlands skall ha fortsatt rätt till utbetalning av sådan pension utan

hinder av de nya bestämmelserna i socialförsäkringslagen.

Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om garantipension

och om tilläggspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad pen-

sion (LIP) för personer födda 1937 eller tidigare föreslås träda i kraft

först fr.o.m. år 2003. Det betyder att dessa personer kommer att vara be-

rättigade till folkpension och tilläggspension enligt lagen (1962:381) om

allmän försäkring (AFL) ytterligare två år efter det att socialförsäkrings-

lagen (1999:799, SofL) har trätt i kraft den 1 januari 2001. För att perso-

ner födda 1937 eller tidigare skall omfattas av SofL fr.o.m. det att den

lagen träder i kraft måste ett tillägg göras. Regeringen föreslår därför att

bestämmelserna i 3 kap. 1 och 4 §§ om vilka förmåner den som är bosatt

respektive den som arbetar i Sverige är försäkrad för utvidgas för åren

2001 och 2002 till att gälla även folk- och tilläggspension i form av

ålderspension för den som är född 1937 eller tidigare.

Enligt SofL skall bosättningsbaserade förmåner enligt huvudregeln

betalas ut endast till den som är bosatt i Sverige. En person som har bör-

jat uppbära en bosättningsbaserad förmån kan dock få förmånen utbetald

till utlandet, om det skulle framstå som oskäligt att dra in förmånen.

Dessa regler motsvarar i princip utbetalningsreglerna i AFL.

Emellertid kan folkpension idag utbetalas till personer bosatta utom-

lands även med stöd av övergångsbestämmelserna till lagen (1979:127)

om ändring i AFL. Regeringen anser att dessa personer även fortsätt-

ningsvis skall ha rätt att få pensionen utbetald till utlandet. Vi föreslår

därför att den som vid utgången av 2000 är bosatt utomlands och får

folkpension utbetald till utlandet skall få det även fortsättningsvis utan

hinder av de nya bestämmelserna i SofL. Den föreslagna bestämmelsen

medför också att för den som idag har rätt att uppbära folkpension utom-

lands enligt 5 kap. 16 § AFL behöver ingen ny prövning enligt 4 kap. 4 §

SofL göras.

7 Vissa ändringar i bestämmelserna om

pensionstillskott m.m.

Regeringens förslag: Den tillfälliga höjning av nivåerna för beräk-

ning av pensionstillskott och särskilt bostadstillägg på 1,4 procenten-

heter som gäller sedan den 1 juni 1999 och till och med utgången av

november månad 2000, skall permanentas.

Nödvändiga justeringar med anledning av höjningen av pen-

sionstillskottet skall göras vad gäller det särskilda grundavdraget för

pensionärer och deras deklarationsskyldighet.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen konstaterade i proposi-

tionen Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. (prop. 1998/99:106)

att samhällets kostnader för läkemedel ökar i en takt som inte är accep-

tabel. För att motverka detta höjdes gränsen för högkostnadsskyddet på

läkemedel. Regeringen ansåg emellertid att pensionärer med de lägsta

inkomsterna borde skyddas från den ökade utgift för läkemedel som be-

slutet innebar. Med anledning av detta höjdes nivåerna för beräkningen

av pensionstillskottet och särskilt bostadstillägg till pensionärer (SBTP)

med 1,4 procentenheter. Höjningen av nivåerna skulle enligt beslutet vara

tillfällig och upphöra att gälla den 1 december 2000. De skäl som låg

bakom beslutet att höja nivåerna kvarstår emellertid. Därför föreslår

regeringen att höjningen av nivåerna för beräkning av pensionstillskottet

och SBTP med 1,4 procentenheter skall permanentas. Således skall pen-

sionstillskottet såvitt avser ålderspension, förtidspension samt efterlevan-

depension även fortsättningsvis uppgå till 56,9, 112,9 respektive

62,9 procent av prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen om allmän försäk-

ring. Även de högre nivåerna för beräkning av SBTP, dvs. såvitt avser

skälig levnadsnivå 123,4 procent av prisbasbeloppet för den som är ogift

och 102,4 procent för den som är gift och såvitt avser inkomster från

folkpension och pensionstillskott 152,9 procent av prisbasbeloppet för

den som är ogift och 135,4 procent för den som är gift, skall sålunda en-

ligt regeringens förslag permanentas.

Regeringens förslag innebär ökade kostnader på 215 miljoner kronor.

Kostnaderna är fördelade på ålderspensioner (146 miljoner kronor),

efterlevandepensioner till vuxna (3 miljoner kronor), bostadstillägg till

pensionärer (10 miljoner kronor) och förtidspensioner (56 miljoner kro-

nor).

Till följd av ändringarna av pensionstillskottet behöver vissa juste-

ringar göras vad gäller det särskilda grundavdraget för pensionärer och

deras deklarationsskyldighet. Med hänsyn till att pensionsreformsarbetet

bl.a. syftar till att det särskilda grundavdraget för folkpensionärer skall

upphöra att gälla vid utgången av år 2002 bör ändringarna göras i

lagen (1999:265) om särskilt grundavdrag och deklarationsskyldighet för

fysiska personer i vissa fall vid 2000 och 2001 års taxeringar. Ändring-

arna innebär att den lagen skall gälla också vid 2002 och 2003 års taxe-

ringar och att beloppen för deklarationsskyldigheten och det särskilda

grundavdraget vid 2001 2003 års taxeringar anpassas till höjningen av

pensionstillskottet. Effekten av ändringarna är att de pensionärer som i

dag inte betalar inkomstskatt inte heller kommer att göra det vid 2001

2003 års taxeringar som en följd av den permanentade höjningen av pen-

sionstillskottet. De blir inte heller skyldiga att avlämna självdeklaration

vid dessa taxeringar.

8 Följsamhetsindexering av ATP

Regeringens förslag: Ålderspension i form ATP som betalas ut enligt

äldre regler i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall följ-

samhetsindexeras fr.o.m. årsskiftet 2001/2002. Därvid skall de be-

stämmelser om följsamhetsindexering tillämpas som anges i

lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) och i in-

förandelagen till nämnda lag.

Skälen för regeringens förslag: Enligt riksdagsbeslut regleras

tilläggspensionen för personer som är födda 1937 eller tidigare i

lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) fr.o.m.

den 1 januari 2001. Med anledning av att garantipensionsbestämmelserna

för denna åldersgrupp kommer att träda i kraft först år 2003 föreslår re-

geringen i denna proposition att personer födda 1937 eller tidigare skall

få sin ålderspension beräknad och utbetald enligt de i dag gällande

reglerna i AFL även under åren 2001 och 2002 (avsnitt 5.1).

Bestämmelserna i LIP innebär bl.a. att tilläggspensionen årligen kom-

mer att följsamhetsindexeras kring normen 1,6 i stället för att prisin-

dexeras som gäller i dag. Således skall pensionerna skrivas upp med

inkomstindexets procentuella förändring reducerad med talet 1,6. Däri-

genom får pensionären, förutom kompensation för prisstegringar, en viss

standardhöjning så länge den reala lönetillväxten överstiger 1,6 %. Skulle

den reala lönetillväxten var lägre än 1,6 % gäller det motsatta, pensio-

nären får inte full kompensation för prisstegringen, vilket i praktiken

medför en viss standardsänkning.

Inkomstindexet är konstruerat så att indexet för respektive år beräknas

som ett genomsnitt av den reala utvecklingen av pensionsgrundande in-

komster de tre föregående åren med ett tillägg för prisökningen före-

gående år. Inkomstindexets utveckling år 2002 beror således på genom-

snittet av den reala årliga förändringen av pensionsgrundande inkomster

åren 1999, 2000 och 2001. Ett avdrag för den allmänna pensionsavgiften

görs från och med år 1999 innan den pensionsgrundande inkomsten be-

räknas. Denna förändring innebar att pensionsgrundande inkomster ut-

vecklades svagare år 1999 än inkomsterna generellt.

Vidare påverkar det nämnda avdraget inkomstindex för år 2002 som

därmed också får en svagare utveckling. För att detta inte skall få effekt

på utgående pensioner skall en lägre norm för följsamhetsindexeringen

användas för år 2002. Enligt 17 § införandelagen skall vid följsamhet-

sindexeringen år 2002 talet 1,016 ersättas med talet 0,996, dvs. normen

skall vara -0,4. Normen -0,4 innebär att även om inkomstindexet år 2002

skulle minska realt sett så skulle pensionerna skrivas upp realt så länge

minskningen inte skulle uppgå till 0,4%.

De prognoser som har gjorts, bl.a. i den ekonomiska vårpropositionen

tyder på en positiv reallöneutveckling under åren 1999, 2000 och 2001.

Det är därför sannolikt att pensionärerna skulle få en viss real uppskriv-

ning av pensionen om följsamhetsindexering skulle tillämpas år 2002.

Således skulle pensionärerna gå miste om en standardhöjning om även

följsamhetsindexeringen skulle senareläggas.

Det reformerade ålderspensionssystemet inklusive tilläggspensionerna

har utformats på ett sådant sätt att det skall finnas utrymme för reala höj-

ningar av pensionsnivåerna vid god tillväxt, t.ex. i ett sådant ekonomiskt

läge som vi befinner oss nu. Regeringen föreslår därför att ATP enligt

AFL skall följsamhetsindexeras fr.o.m. år 2002. Därvid skall de bestäm-

melser om följsamhetsindexering tillämpas som anges i LIP och i in-

förandelagen till den lagen. Genom regeringens förslag kan ålderspensio-

närerna få del av den allmänna standardhöjningen som har skett sedan

slutet av 1990-talet.

9 Utbetalning av allmän pension

Regeringens bedömning: Den allmänna pension som tidigare

betalats ut genom Statens Pensionsverk och KPA AB bör betalas ut av

Riksförsäkringsverket (RFV). Omläggningen av

utbetalningsadministrationen bör ske i två steg. Från och med år 2001

övertar RFV administrationen av utbetalningarna när det gäller dem

som uppbär reformerad pension. Resterande del flyttas över år 2003.

Skälen för regeringens bedömning: Enligt nuvarande regler utbetalar

Statens Pensionsverk (SPV) allmän pension för statligt anställda, som har

rätt till statlig tjänstepension. KPA AB (KPA) har motsvarande uppdrag

för kommunalt anställda. Utbetalningarna av pensionsförmånerna regle-

ras av regeringen och styrs av förordningen (1980:624) om sättet och

tiden för utbetalning av pension enligt lagen (1962:381) om allmän för-

säkring, m.m. och förordningen (1980:759) om utbetalning av statliga

tjänstepensions- och grupplivförmåner samt vissa socialförsäkringsför-

måner.

Bestämmelserna om utbetalning av allmän reformerad ålderspension

börjar gälla från och med den 1 januari 2001. I det reformerade ålders-

pensionssystemet kommer utbetalningarna av allmän pension att bygga

på uppgifter från Riksförsäkringsverket (RFV), försäkringskassorna och

Premiepensionsmyndigheten. Ytterligare aktörer i utbetalningssystemet

skulle öka komplexiteten och kostnaderna. Beräkningar har också visat

att en överföring av utbetalningsansvaret medför besparingar i inte obe-

tydlig omfattning. Enligt de beräkningar som har gjorts ligger besparing-

arna initialt i storleksordningen 20 30 miljoner kronor. Från och med

år 2003 torde besparingen vara i storleksordningen 5 10 miljoner kronor

årligen. Det finns sålunda flera skäl som talar för att utbetalningsansvaret

för allmän pension bör åvila RFV och de allmänna försäkringskassorna.

Med hänsyn härtill har regeringen för avsikt att ändra de ovan nämnda

förordningarna på så sätt att utbetalningsadministrationen för de berörda

grupperna flyttas över till RFV.

En omläggning av utbetalningsansvaret kommer att kräva en del

systemanpassningar. Med anledning härav och då tiden fram till år 2001

är knapp bör omläggningen ske i två steg. Från och med år 2001 skall

RFV handha administrationen av utbetalningarna till dem som uppbär

reformerad pension. Utbetalningen av övriga pensioner flyttas över

år 2003.

Enligt nuvarande avtal på det kommunala och statliga området är

tjänstepensionerna nettosamordnade med allmän pension, vilket innebär

att tjänstepensionerna inte påverkas av storleken på den allmänna pen-

sionen. Under ganska lång tid framöver kommer emellertid de brutto-

samordnade pensionerna att finnas kvar och betalas ut. SPV och KPA

kommer därför att vara beroende av s.k. grunduppgifter från RFV för

dessa personer. Det är således nödvändigt att SPV och KPA får del av de

uppgifter som krävs för beräkning av de bruttosamordnade tjänstepen-

sionerna även efter det att utbetalningsadministrationen har flyttats över

till RFV. RFV bör därför upprätthålla och utveckla kostnadseffektiva

samarbetsformer med SPV och KPA.

10 Författningskommentar

10.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring

Lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) träder i kraft

fullt ut den 1 januari 2001, dvs. januari 2001 är den första tidpunkt då

inkomstgrundad ålderspension kan tas ut. Vid samma tidpunkt träder

också lagen (1998:702) om garantipension och lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag i kraft. Lagen om garantipension i

sin nuvarande lydelse innehåller endast bestämmelser om garantipension

till personer födda år 1938 eller senare. Då dessa personer fyller 65 år

tidigast under år 2003, vilket är den tidigaste tidpunkt som

garantipension kan beviljas, kommer emellertid lagen om garantipension

att börja tillämpas första gången nämnda år. I en proposition som

överlämnas till riksdagen samtidigt som denna proposition föreslås att

regler om garantipension (övergångsvis garantipension) skall införas i

den sist nämnda lagen även för personer födda år 1937 eller tidigare. De

där föreslagna ändringarna skall träda i kraft den 1 januari 2003. Personer

födda år 1937 eller tidigare skulle således från och med den 1 januari

2001 kunna bli berättigade till tilläggspension enligt LIP i vilken pension

även ett tillägg för den arbetsbaserade folkpensionen skulle ingå

samtidigt som dessa personer ännu inte kan få övergångsvis

garantipension. I denna proposition föreslås därför att de nuvarande

reglerna i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) om

ålderspension skall fortsätta att gälla för personer födda år 1937 eller

tidigare även för åren 2001 och 2002. Lagtekniskt föreslås emellertid att

de aktuella kapitlen om ålderspension liksom övriga paragrafer om

ålderspension i AFL skall upphävas från och med den 1 januari 2001. I

övergångsbestämmelser regleras dock att dessa regler skall fortsätta att

gälla till och med utgången av år 2002 för personer födda 1937 eller

tidigare. Lagen (1969:205) om pensionstillskott innehåller dock

fortfarande bestämmelser om ålderspension. Eftersom den lagen

sannolikt kommer att kunna upphävas till den 1 januari 2003 finns inte

anledning att nu göra fler ändringar än vad som bedöms nödvändigt.

Med hänsyn till att flera av de paragrafer som vi nu föreslår ändringar i

endast kommer att tillämpas under en begränsad tid (till och med ut-

gången av år 2002) görs i dessa i princip inte några språkliga ändringar.

4 kap.

11 b §

Eftersom 9 kap. i AFL, som innehåller bestämmelser om de särskilda

folkpensionsförmånerna handkappersättning och vårdbidrag, upphävs

från och med den 1 januari 2001, skall hänvisningen i denna paragraf i

stället göras till lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbi-

drag.

5 kap.

3 §

Ändringen i första stycket är en följd av att 5 kap. 1 § andra stycket med

bestämmelser om ålderspension utmönstras.

Bestämmelserna i denna paragraf anger hur folkpension i form av för-

tidspension eller efterlevandepension skall beräknas när beräkningen

skall ske enligt 1 § a. I förtydligande syfte har därför tredje stycket änd-

rats så att det klart framgår att även vissa andra år, som likställs med år

för vilka pensionspoäng har tillgodoräknats, får medräknas för att kravet

om minst tre år med pensionspoäng skall kunna uppfyllas.

15 §

Ändringen är en följd av att 6 och 9 kap. i AFL upphävs.

7 kap. 3 a och 4 §§, 8 kap. 9 §, 10 kap. 1 och 2 §§ samt 13 kap. 2, 3

och 4 §§

Ändringarna är en följd av att 6 och 12 kap. om ålderspension upphävs

och att ålderspension skall utges enligt LIP. Även 9 kap. om de särskilda

folkpensionsförmånerna handikappersättning och vårdbidrag upphävs

eftersom lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, som

ersätter bestämmelserna i 9 kap., träder i kraft den 1 januari 2001.

14 kap.

1, 3, 6 och 8 §§

Paragraferna har ändrats på så sätt att tilläggspension i form av ålders-

pension har utmönstrats. I sak innebär detta inte någon förändring. Om

den avlidne är född år 1938 eller senare skall rätten till och beräkningen

av efterlevandepension från tilläggspensioneringen även från och med

den 1 januari 2001 bedömas utifrån den förtidspension som den avlidne

var berättigad till eller skulle ha fått om rätt till sådan pension hade inträtt

vid tidpunkten för dödsfallet. En beräkning av efterlevandepension uti-

från uppburen ålderspension blir inte aktuell om den avlidne var född år

1938 eller senare eftersom den ålderskategorin fyller 65 år tidigast år

2003 då nya regler om efterlevandepension avses träda i kraft (prop.

1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn).

I punkt 4 i övergångsbestämmelserna anges vad som skall gälla be-

träffande efterlevandepension från tilläggspensioneringen om den avlidne

var född år 1937 eller tidigare. I princip skall äldre bestämmelser gälla.

Enda skillnaden från nuvarande regler är att den ålderspension som be-

räkningen av efterlevandepension kan komma att utgå från skall vara

följsamhetsindexerad enligt punkt 3 övergångsbestämmelserna.

16 kap. 2, 4, 5, 8 och 9 §§, 17 kap 2 §, 18 kap. 17 §, 19 kap. 3 § samt

 20 kap. 2 §

I paragraferna har följdändringar gjorts med anledning av att förmånerna

vårdbidrag och handikappersättning från och med den 1 januari 2001

regleras i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag och

bestämmelser om ålderspension i LIP.

Punkt 8 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring

i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Denna punkt innehåller regler om samordning mellan ålderspension och

änkepension från tilläggspensioneringen för kvinnor som är födda under

något av åren 1930 1944. Ändringen i denna punkt är en anpassning till

det reformerade ålderspensionssystemet och innebär i princip ingen änd-

ring i sak. Samordningen mellan änkepension och ålderspension för en

kvinna som är född år 1938 eller senare skall emellertid göras med

tilläggspension enligt LIP, dock utan sådana tillägg eller sådan

minskning som avses i 6 kap. 2 § 2 samt 8 och 9 §§ LIP.

För den som är född 1937 eller tidigare skall punkten 8 i dess äldre ly-

delse fortsätta att gälla för åren 2001 och 2002 (se punkt 2 i övergångsbe-

stämmelserna).

Från och med den 1 januari 2003 ersätts denna samordningsregel av

bestämmelser i lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till

barn (prop. 1999/2000:91).

Övergångsbestämmelserna

De nya reglerna skall träda i kraft den 1 januari 2001, samtidigt som reg-

lerna i LIP träder i kraft fullt ut.

Bestämmelserna i punkten 2 innebär, förutom att äldre bestämmelser

skall fortsätta att gälla för tid före ikraftträdandet, att i princip samtliga

nuvarande bestämmelser om ålderspension skall fortsätta att gälla för

personer som är födda år 1937 eller tidigare även för åren 2001 och 2002.

Från och med den 1 januari 2003 skall dessa personer få tilläggspension

enligt LIP och garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension

(prop. 1999/2000:127) Garantipension till personer födda år 1937 eller

tidigare.

I punkten 3 anges emellertid att tilläggspension i form av

ålderspension för personer födda år 1937 eller tidigare från och med

årsskiftet 2001/2002 skall följsamhetsindexeras på samma sätt som

skulle ha skett om pensionen betalats ut enligt LIP och beräknats enligt

bestämmelserna i 6 kap. den lagen, dock utan sådant tillägg som avses i 6

kap. 2 § 1.

Även vid beräkning av efterlevandepension efter en avliden som var

född år 1937 eller tidigare skall nuvarande beräkningsregler i 14 kap.

fortsätta att gälla dock med den ändringen att den avlidnes tilläggspen-

sion i form av ålderspension skall följsamhetsindexeras enligt punkten 3.

Detta anges i punkten 4.

10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:800) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

5 kap.

1 §

Ändringen i första stycket är en följd av att lagen (1998:703) om handi-

kappersättning och vårdbidrag träder i kraft den 1 januari 2001 och er-

sätter nuvarande bestämmelser om handikappersättning i AFL. Detta in-

nebär att handikappersättning fortsättningsvis är en självständig förmån

och inte längre skall utges som en tilläggsförmån till pension. Av över-

gångsbestämmelserna (punkt 5) till förslaget till lag om ändring i lagen

(1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag framgår att handi-

kappersättning skall räknas om utan krav på ny ansökan vid ikraft-

trädandet av den nämnda lagen om handikappersättning och vårdbidrag.

Andra stycket i paragrafen upphävs men skall enligt punkten 2 i över-

gångsbestämmelserna fortsätta att gälla för personer som är födda år

1937 eller tidigare.

16 kap.

1 §

Ändringarna i paragrafen är en följd av att ålderspension, handikapper-

sättning och vårdbidrag i fortsättningen skall utges enligt LIP och lagen

(1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. För den som är född

år 1937 eller tidigare gäller dock äldre bestämmelser i första och fjärde

styckena även efter ikraftträdandet.

Enligt motiven till fjärde stycket i paragrafen (se prop. 1962:90 med

förslag till lag om allmän försäkring, m.m. s. 368) får bestämmelsen ses

mot bakgrunden av samordningen mellan pension enligt AFL och pen-

sion enligt de statliga och kommunala personalpensionssystemen. Denna

samordning bygger på den s.k. bruttometoden. Detta gör att den försäk-

rade ofta saknar intresse att ansöka om pension enligt AFL, eftersom han

eller hon genom personalpensionssystemet är garanterad pension utan

hänsyn till de förmåner socialförsäkringen ger. Det bör därför finnas

möjlighet för den myndighet som svarar för utgivandet av personalpen-

sionen att påverka utgivandet av folk- och tilläggspension i sådana fall.

I det reformerade ålderspensionssystemet finns inte motsvarande möj-

lighet att bevilja ålderspension utan ansökan. Någon sådan möjlighet

föreslås inte heller i propositionen Efterlevandepensioner och efter-

levandestöd till barn (prop. 1999/2000:91). Bestämmelsen i fjärde stycket

om möjligheten att bevilja den pensionsberättigade pension utan att an-

sökan har gjorts upphävs därför. I övergångsbestämmelserna anges dock

att äldre bestämmelser skall gälla även för åren 2001 och 2002 förutom

för de som är födda år 1937 eller tidigare även vid beviljande av

efterlevandepension.

21 kap.

1 §

I paragrafen görs en följdändring.

Punkterna 2 och 2 a i övergångsbestämmelserna till lagen (1999:800)

om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Bestämmelserna i 16 kap. 1 § fjärde stycket om att försäkringskassan i

vissa fall kan bevilja pension till en försäkrad trots att han eller hon inte

har ansökt om pension upphävs.Det skall dock även för åren 2001 och

2002 vara möjligt för försäkringskassan att bevilja efterlevandepension

till en försäkrad utan att ansökan har gjorts. De fall som det kan bli aktu-

ellt att bevilja sådan pension kan vara när en efterlevande har beviljats

sådan tjänstepension från SPV eller KPA AB som skall bruttosamordnas

med efterlevandepension enligt AFL. Punkten 2 kompletteras i enlighet

härmed.

Punkten 2 a är ny och innehåller övergångsbestämmelser som skall

gälla för personer som är födda år 1937 eller tidigare. Det är i princip de

äldre lydelserna av 5 kap 1 § andra stycket, 16 kap 1 § första och fjärde

styckena och 21 kap 1 § sista stycket AFL dock med ändringar som är

föranledda av att socialförsäkringslagen (1999:799) träder i kraft den

1 januari 2001.

10.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:704) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

En ändring görs i punkt 2 i övergångsbestämmelserna. Ändringen

innebär att äldre övergångsbestämmelser om barntillägg skall fortsätta att

gälla för personer födda år 1937 eller tidigare även efter utgången av år

2000. Anledningen härtill är att dessa personer även efter denna tidpunkt

 till och med utgången av år 2002 skall få folk- och tilläggspension

enligt äldre bestämmelser i AFL.

10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:205) om

pensionstillskott

2, 2 a och 2 b §§

Vid beräkning av pensionstillskott skall enligt 1 § lagen (1999:264) om

tillfällig beräkning av vissa pensionsförmåner skall i stället för de pro-

centtal som anges i 2, 2 a och 2 b §§ användas vissa högre procenttal.

Den nämnda lagen gäller till och med utgången av november månad

2000. Från och med den 1 december 2000 skall den tillfälliga höjningen

av pensionstillskottet permanentas (prop. 1999/2000:100 s. 179). Para-

graferna 2, 2 a och 2 b ändras därför i enlighet därmed.

3 §

Personer som är födda år 1938 eller senare kan från och med den

1 januari 2001 ta ut ålderspension enligt LIP och därmed få tilläggspen-

sion enligt den lagen. Om en sådan person också har pension enligt AFL,

t.ex. halv förtidspension behövs särskilda bestämmelser för hur pen-

sionstillskottet till förtidspensionen skall beräknas. I denna paragraf an-

ges att med tilläggspension avses även tilläggspension enligt LIP. Det är

emellertid inte den tilläggspension som betalas ut enligt LIP som skall

användas vid beräkningen av pensionstillskottet. I stället skall den

tilläggspension som i princip motsvarar den tilläggspension den försäk-

rade skulle ha haft om äldre bestämmelser i AFL om ålderspension fort-

farande hade gällt dvs. det s.k. folkpensionstillägget enligt 6 kap. 2 § 2

skall inte ingå i den här beräknade tilläggspensionen. Inte heller skall

tilläggspension tjugondelsberäknas enligt bestämmelserna i 8 § samma

kapitel. Med en sådan beräkning av den tilläggspension som skall på-

verka beräkningen av pensionstillskottet till förtidspensionen bör pen-

sionstillskottet till förtidspension bli i princip densamma som före den 1

januari 2001 (om den försäkrade då hade förtida uttag av ålderspension i

motsvarande omfattning).

10.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer

Vid beräkning av särskilt bostadstillägg enligt 7 § skall enligt 2 § lagen

(1999:264) om tillfällig beräkning av vissa pensionsförmåner vissa högre

procentsatser gälla. Den nämnda lagen gäller till och med utgången av

november månad 2000. Den tillfälliga höjningen av det särskilda bo-

stadstillägget skall gälla även efter denna tidpunkt. Paragrafen 7 ändras

därför i enlighet därmed.

10.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer

5 §

Den 1 januari 2001 träder lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålders-

pension (LIP) i kraft fullt ut. Den som är född år 1938 eller senare kan då

ta ut ålderspension enligt den lagen. Bostadstillägg till pensionärer (BTP)

utges emellertid inte till sådan pension. Däremot kan en sådan person ha

förtidspension eller efterlevandepension enligt AFL till vilka pensioner

BTP kan beviljas. På grund av att en person som är född år 1938 eller

senare kan ha pension både enligt LIP och enligt AFL måste vissa juste-

ringar göras i förevarande lag. Vissa ändringar måste också göras med

anledning av att lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbi-

drag träder i kraft den 1 januari 2001 vilket medför att sådana förmåner

inte längre är folkpensionsförmåner.

I paragrafens andra stycke anges vad som inte skall räknas som årsin-

komst vid inkomstprövningen. I andra stycket 3 anges att, förutom viss

del av tilläggspension enligt AFL, viss del av sådan tilläggspension enligt

LIP som anges i 3 § lagen (1969:205) om pensionstillskott inte skall räk-

nas som inkomst. Vad som här avses med tilläggspension enligt LIP

framgår alltså av 3 § lagen om pensionstillskott. Det är då inte den

tilläggspension som i realiteten betalas ut enligt LIP som avses utan ett

schablonberäknat belopp, bestående enbart av tilläggspension enligt

6 kap. 2 § 1 LIP (utan folkpensionstillägget i 6 kap. 2 § 2). Detta belopp

skall inte minskas enligt 6 kap. 8 § LIP utan utgöra 20/20 av den aktuella

tilläggspensionen. I gengäld skall inte inkomstpension och

premiepension enligt LIP räknas som inkomst. Detta anges i den nya

punkten 15.

På motsvarande sätt som gäller beträffande sådan livränta som samord-

nats enligt 17 kap. 2 § AFL skall livränta som samordnats enligt 12 kap.

9 § LIP inte räknas som inkomst till den del den minskat pensionen enligt

LIP. Detta anges i andra stycket 4.

Handikappersättning och vårdbidrag skall, liksom enligt nuvarande

regler, inte räknas som inkomst. Med anledning av att dessa förmåner

inte längre är folkpensionsförmåner införs därför en ny punkt 13 i para-

grafens andra stycke. Inte heller särskilt pensionstillägg till ålderspension

för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn som betalas ut till en

person med pension enligt LIP är en folkpensionsförmån. En ny punkt 14

införs som anger att sådant tillägg inte skall räknas som inkomst.

5 a §

I denna paragraf regleras hur utländsk pension skall beaktas vid beräk-

ningen av årsinkomst. Bestämmelserna innebär att svensk folkpension

inklusive pensionstillskott räknas som fribelopp som inte skall räknas in i

årsinkomsten. Eftersom den del av tilläggspensionen enligt LIP som av-

ses i 6 kap. 2 § 2 (det s.k. folkpensionstillägget) ersätter den trettiondels-

beräknade folkpensionen skall också denna del av pensionen, på samma

sätt som den folk- och tilläggspension som avses i 5 § andra stycket 2

och 3, beaktas vid beräkningen av hur stor del av en utländsk pension

som skall ingå i årsinkomsten.

7 §

Vid bedömning av rätten till särskilt bostadstillägg skall bl.a. folkpension

beaktas, dock inte handikappersättning. I andra stycket 1 anges nu att

också tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 2 LIP skall beaktas eftersom

denna del av tilläggspensionen (det s.k. folkpensionstillägget) ersätter

den 30-delsberäknade folkpensionen. Eftersom vårdbidrag inte längre är

en folkpensionsförmån anges i en ny punkt 4 i samma stycke att även

vårdbidrag skall beaktas.

På samma sätt som tilläggspension enligt AFL, till den del pensionen

föranlett minskning av pensionstillskottet, skall beaktas enligt andra

stycket 2 skall också en på visst sätt beräknad tilläggspension enligt LIP

beaktas. Den tilläggspension enligt LIP som skall beaktas är den samma

som enligt 5 § andra stycket 3 inte beaktas vid beräkningen av BTP.

Ändringen i andra stycket 3 är en följd av att särskilt pensionstillägg

från och med den 1 januari 2001 kan utges som tillägg till bl.a. inkomst-

pension och tilläggspension enligt LIP (SFS 1998:707).

10.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1398) om

ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer

Följdändringar görs i lagen (1999:1398) om ändring i lagen om bostads-

tillägg till pensionärer med anledning av ändringarna i 5 § i lagförslaget

ovan, 10.6.

10.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:708) om

upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i

vissa fall då make uppbär folkpension

Ändring görs i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna med följd

att lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folk-

pension skall upphöra att gälla vid utgången av år 2002 i stället för ut-

gången av år 2000. Hustrutillägg kan endast utges till en kvinna vars

make har förtidspension eller ålderspension från 65 år. Eftersom den som

är född år 1938 fyller 65 år först 2003 och äldre regler i AFL om folk-

pension i form av ålderspension skall tillämpas även för åren 2001 och

2002 för den som är född 1937 eller tidigare skall ikraftträdandet upp-

skjutas till den 1 januari 2003.

10.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension

2 kap.

5 §

I paragrafen görs en följdändring med anledning av att vårdbirag från och

med den 1 januari 2001 regleras i lagen (1998:703) om handikappersätt-

ning och vårdbidrag.

6 kap.

18 §

Paragrafen, som är ny, innehåller särskilda bestämmelser om rätt till och

beräkning av inkomstgrundad ålderspension för utländska sjömän. Be-

träffande motiven härför se avsnitt 6.2. Bestämmelserna innebär att år

före år 1974 för vilket har betalats sjömansskatt får tillgodoräknas och

ger rätt till sådan tilläggspension som avses i 6 kap. 2 § 2 dvs. det s.k.

folkpensionstillägget. En förutsättning för att någon sådan rätt skall upp-

komma är att det antal år som kan tillgodoräknas uppgår till minst tre.

Har pensionspoäng tjänats in efter 1973 kan år med pensionspoäng läg-

gas samman för att uppfylla treårskravet. Däremot kan inte år före 1974

tillgodoräknas vid beräkning av tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 1.

12 kap.

9 §

Paragrafen kompletteras med en bestämmelse om att avdrag på inkomst-

pension och tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 1 endast får göras om den

pensionsberättigade kunnat tillgodoräkna sig pensionspoäng för minst ett

år vid tidpunkten för skadan. Bestämmelsen har sin motsvarighet i

17 kap. 2 § AFL.

13 kap.

7 §

Om beräkningsunderlaget för ett beslut ändras skall detta medföra att

beslutet ändras. Om ändringen av beräkningsunderlaget medför att den

pensionsgrundande inkomsten eller det pensionsgrundande beloppet

skall ändras och denna ändring skulle understiga 1 000 kr skall dock

ingen ändring ske. Denna begränsningsregel finns i paragrafens tredje

stycke och har tillkommit främst av administrativa skäl. Som framgår av

avsnitt 6.3 medför denna begränsningsregel när den avser andra pen-

sionsgrundande belopp än pensionsgrundande inkomst mer komplikatio-

ner än förenklingar. Bestämmelsen ändras därför på så sätt att begräns-

ningsregeln endast skall gälla vid ändring av den pensionsgrundande in-

komsten.

10.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1409) om

ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ål-

derspension

I lagen görs en följdändring med anledning av att vårdbidrag regleras i

lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag och inte i AFL

från och med den 1 januari 2001.

10.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension

Ändring görs i 3 § på så sätt att bestämmelserna i lagen om inkomstgrun-

dad ålderspension skall träda i kraft först den 1 januari 2003 beträffande

den som är född 1937 eller tidigare. Dessa personer skall få folk- och

tilläggspension enligt äldre bestämmelser i AFL även för åren 2001 och

2002.

10.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:702) om

garantipension

I 4 kap. 4 § görs en komplettering som innebär att avdrag på inkomst-

pension och tilläggspension enligt 6 kap. 2 § 1 LIP endast får göras om

den pensionsberättigade kunnat tillgodoräkna sig pensionspoäng för

minst ett år vid tidpunkten för skadan. Bestämmelsen har sin motsvarig-

het i 17 kap. 2 § AFL.

10.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag

En ny punkt 4 införs i övergångsbestämmelserna med anledning av att

ålderspension för den som är född år 1937 eller tidigare skall utges enligt

äldre bestämmelser i AFL även för åren 2001 och 2002. Vid tillämpning

av 6 § andra stycket om omprövning av behovet av handikappersättning

och vid utbetalning av sådan förmån och vårdbidrag skall vad som sägs

om ålderspension enligt LIP även gälla ålderspension enligt äldre be-

stämmelser i AFL.

Vid utbetalning av handikappersättning eller vårdbidrag skall enligt

17 § vissa avrundningar göras. Vid avrundningen skall, om den försäk-

rade även uppbär bl.a. ålderspension enligt LIP, samtliga dessa ersätt-

ningar anses som en ersättning. Eftersom ålderspension enligt LIP inled-

ningsvis avses att handläggas på en enda försäkringskassa gemensam för

hela landet, ges här en möjlighet för försäkringskassorna att vid utbetal-

ning av handikappersättning och vårdbidrag bortse från sådan ålderspen-

sion vid tillämpning av avrundningsbestämmelsen i 17 §.

Lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag träder i

kraft den 1 januari 2001 och bestämmelserna i 9 kap. AFL om dessa

förmåner upphävs därför samtidigt. I punkten 5 anges att den som vid

utgången av år 2000 uppbär handikappersättning eller vårdbidrag enligt

AFL utan ny ansökan skall få sådan förmån enligt den nya lagen om rätt

till förmånen enligt den lagen föreligger.

10.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:707) om

ändring i lagen (1990:773) om särskilt

pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av

sjukt eller handikappat barn

En ny punkt införs i övergångsbestämmelserna att gälla för den som är

född år 1937 eller tidigare för åren 2001 och 2002 eftersom äldre be-

stämmelser i AFL om folkpension i form av ålderspension skall gälla för

dessa personer under den tiden. Det särskilda pensionstillägget skall så-

ledes även under åren 2001 och 2002 vara en tilläggsförmån till folkpen-

sion i form av ålderspension och beräknas enligt de regler som gäller för

sådant tillägg före ikraftträdandet.

10.15 Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799)

2 kap.

7 §

Ändringen är en följd av att angivna bestämmelser i kommunalskatte-

lagen numera finns i inkomstskattelagen (1999:1229).

5 kap.

5 a §

I 5 kap. 4 och 5 §§ finns bestämmelser om vilken försäkringskassa som

är behörig att fatta beslut i ett ärende. Den nu föreslagna paragrafen, 5 a

§, innebär att undantag görs från dessa regler i de fall regeringen eller

den myndighet regeringen bestämmer, med stöd av 18 kap. 2 § AFL har

föreskrivit att det hos en eller flera försäkringskassor skall finnas gemen-

samma enheter för alla försäkringskassor för vissa ärenden eller frågor.

Ärendet skall då avgöras av en sådan försäkringskassa (se avsnitt 5.1).

Punkterna 6 och 7 i övergångsbestämmelserna till

socialförsäkringslagen (1999:799)

Personer som är födda år 1937 eller tidigare skall även under åren 2001

och 2002 få ålderspension enligt de äldre bestämmelserna i AFL och inte

enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller lagen

(1998:702) om garantipension. Eftersom socialförsäkringslagen även bör

omfatta dessa personer anges i punkten 6 att vad som sägs i 3 kap. 1 § 3

och 4 § 3 och 4 även skall gälla folk- och tilläggspension i form av

ålderspension. Detta innebär bl.a. att reglerna i 2 kap. SofL om villkoren

för att det skall föreligga bosättning respektive arbete i Sverige blir till-

lämpliga liksom bestämmelserna i 3 kap., dock inte 14 §, om bosätt-

ningsbaserad respektive arbetsbaserad försäkring. Dessutom skall även

bestämmelserna i 3 kap. 12 och 13 §§ om speciella försäkringssituationer

tillämpas för personer som är födda 1937. Det innebär att den enskilde

skall vara försäkrad för tilläggspension i form av ålderspension i de

situationer som anges i nämnda paragrafer. Även reglerna i 5 kap. om

anmälan till försäkringskassa och beslutande försäkringskassa skall till-

lämpas. Beträffande övergångsbestämmelsen i punkten 5 om bosättnings-

baserad folkpension jämförd med bestämmelserna i denna punkt bör den

bestämmelsen tillämpas så att i stället för vad som sägs i 4 kap. 1 4 §§

skall äldre bestämmelser tillämpas. Detta kan t.ex. få till följd att

bestämmelserna i punkten 1 i övergångsbestämmelserna till lagen

(1979:127) om ändring i lagen om allmän försäkring (jfr punkt 7) om rätt

att även efter den 1 januari 2001 få folkpension utbetald utomlands blir

tillämpliga. Även de nuvarande dispensreglerna i 5 kap. 16 § AFL, som

är något förmånligare än de i 4 kap. 4 § SofL, skall tillämpas, dock en-

dast fram till den 1 januari 2003 då punkten 5 upphävs (se prop.

1999/2000:127 Garantipension till personer födda år 1937 eller tidigare).

Beträffande vad som skall gälla om bosättningstid skall även fortsätt-

ningsvis beräknas enligt AFL.

I punkten 7 anges att den som vid utgången av år 2000 uppbär folkpen-

sion vid bosättning utomlands har rätt till utbetalning av sådan pension

enligt äldre bestämmelser i AFL även efter ikraftträdandet. Bestämmel-

sen avser sådan bosättningsbaserad folkpension som i princip inte är ex-

portabel men som med stöd av nuvarande dispensregler i AFL eller

punkten 1 i övergångsbestämmelserna till lagen (1979:127) om ändring i

AFL betalas ut utomlands. Bestämmelserna i denna punkt avser endast

sådan folkpension som även efter den 1 januari 2001 är en folkpensions-

förmån. Från denna tidpunkt räknas därmed inte t.ex. handikappersätt-

ning som folkpension.

10.16 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:192) om

allmänna pensionsfonder (AP-fonder)

Ändringen i 2 kap. 2 § är en följd av att bestämmelserna om tilläggspen-

sion i form av ålderspension utmönstras ur lagen om allmän försäkring

från och med den 1 januari 2001.

10.17 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:194) om

införande av ny lagstiftning för allmänna pensions-

fonder

Bestämmelserna i denna paragraf, som är ny, innebär att Första Fjärde

AP-fonderna under åren 2001 och 2002 även skall finansiera tilläggspen-

sion i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäk-

ring samt folkpension i form av ålderspension som utges till personer

som har rätt till tilläggspension. Det är då fråga om sådana pensioner som

betalas ut till personer som är födda år 1937 eller tidigare och som enligt

övergångsbestämmelser skall få pension enligt äldre bestämmelser i

lagen om allmän försäkring. För åren 1999 och 2000 finns motsvarande

bestämmelser i punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen

(1998:711) om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för

Allmänna pensionsfonden.

10.18 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:265) om

särskilt grundavdrag och deklarationsskyldighet för

fysiska personer i vissa fall vid 2000 och 2001 års

taxeringar

Nivån på det särskilda grundavdraget och gränsen för deklarationsskyl-

dighet för folkpensionärer är bestämda utifrån nivån på pensionstillskot-

tet. Med anledning av höjningen av pensionstillskottet justeras det sär-

skilda grundavdraget och gränsen för deklarationsskyldighet i motsva-

rande omfattning. Reduceringen av det särskilda grundavdraget som fram

till och med 2000 års taxering görs med 65 procent av den del av pensio-

nen eller, i vissa fall, taxerad inkomst som överstiger det högsta möjliga

avdraget, skall vid 2001 2003 års taxeringar göras med 66,5 procent.

Höjningen av det särskilda grundavdraget medför inte någon skyldighet

för skattemyndigheterna att besluta om ändrad beräkning av avdrag för

preliminär skatt för innevarande år, eftersom höjningen inte avser ett be-

tydande belopp.

10.19 24 Övriga lagförslag

Ändringarna är en följd av att folkpensionsförmånerna handikappersätt-

ning och vårdbidrag från och med den 1 januari 2001 regleras i lagen

(1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag och inte i AFL. I för-

slaget till lag om ändring i lagen (1999:1271) om ändring i lagen

(1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta har i den upp-

räkning som görs i 5 § av förmåner som är skattepliktiga enligt lagen en

komplettering gjorts med ålderspension enligt lagen (1998:674) om in-

komstgrundad ålderspension (ny punkt 14).

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 25 maj 2000

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden

Hjelm-Wallén, Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1999/2000:138 Anpassningar i ålders-

pensionssystemet inför år 2001, m.m.

 Lagen omtryckt 1982:120.

Senaste lydelse av

5 kap. 12 § 1992:1277

5 kap. 13 § 1998:704

6 kap. 1 § 1997:1312

6 kap. 2 § 1995:508

6 kap. 3 § 1998:677

6 kap. 4 § 1992:1702

9 kap. 2 § 1978:216

9 kap. 3 § 1990:776

9 kap. 4 § 1999:596

9 kap. 4 a § 1992:275

9 kap. 4 b § 1994:605

9 kap. 5 § 1997:1314

9 kap. 6 § 1994:310

12 kap. 1 § 1997:1315

12 kap. 2 § 1997:485

12 kap. 3 § 1998:677

12 kap. 4 § 1992:1702

15 kap. 1 § 1998:285

15 kap. 1 a § 1979:127

15 kap. 2 § 1998:677

19 kap. 4 § 1998:677

punkt 1 1994:746.

 Senaste lydelse 1995:1478.

 Senaste lydelse 1998:704.

 Senaste lydelse 1992:1277.

 Senaste lydelse 1992:1702

 Senaste lydelse 1995:508.

 Senaste lydelse 1992:1277.

 Senaste lydelse 1976:167.

 Senaste lydelse 1988:881.

 Senaste lydelse 1998:677.

 Senaste lydelse 1997:1040.

 Senaste lydelse 1998:677.

 Senaste lydelse 1988:881.

 Senaste lydelse 1997:1040.

 Senaste lydelse 1988:881.

 Senaste lydelse 1988:881.

 Senaste lydelse 1999:377.

 Senaste lydelse 1997:1312.

 Senaste lydelse 1998:677.

 Senaste lydelse 1999:1363.

 Senaste lydelse 1988:881.

 Senaste lydelse 1988:881.

 Senaste lydelse 1999:1363.

 Senaste lydelse 1997:945.

 Senaste lydelse 1999:1051.

 Senaste lydelse 1998:677.

 Senaste lydelse 1998:548.

 Senaste lydelse 1998:548.

 Senaste lydelse 1998:548.

 Senaste lydelse 1997:795.

 Senaste lydelse 1998:550.

 Senaste lydelse 1999:1369.

 Senaste lydelse 1995:1486.

 Senaste lydelse 2000:000.

 Senaste lydelse 1998:1761.

 Senaste lydelse 1998:718.

 Senaste lydelse 1999:1300.

 Senaste lydelse 1999:968.

Prop. 1999/2000:138

65

1