Totalförsvar

6

Förslag till statsbudget för 1999

Totalförsvar

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Utgiftsområde 6 Totalförsvar 9

2.1 Omfattning 9

2.2 Utgiftsutvecklingen 10

2.3 Resultatbedömning 11

2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 11

2.3.2 De viktigaste insatserna inom området 12

2.3.3 Effekter av insatserna 12

2.3.4 Regeringens slutsatser 13

2.4 Styrning och uppföljning av det militära försvaret 16

2.5 Beredskapskredit för totalförsvaret 16

2.6 Statlig kreditgaranti för Stiftelsen Gällöfsta Kurscentrum 17

3 Det militära försvaret 19

3.1 Omfattning 19

3.2 Utgiftsutvecklingen 19

3.3 Resultatbedömning 21

3.3.1 Resultatbedömning av verksamheten i programmen 21

3.3.2 Verksamheten i grundorganisationen 28

3.3.3 Tillståndet i krigsorganisationen 28

3.3.4 Bedömning av Försvarsmaktens förmågor i olika avseenden 28

3.4 Revisionens iakttagelser 29

3.5 Inriktning av Försvarsmaktens förmågor i olika avseenden 31

3.6 Anslag 31

A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. 31

A2 Fredsfrämjande truppinsatser 33

A3 Utveckling och investeringar 35

4 Vissa funktioner inom det civila försvaret 39

4.1 Omfattning 39

4.2 Utgiftsutvecklingen 39

4.3 Resultatbedömning och slutsatser 40

4.3.1 Angrepp i nuvarande omvärldsläge 41

4.3.2 Angrepp i ett förändrat omvärldsläge 41

4.3.3 Övrig resultatinformation 42

4.3.4 Förändringar av den ekonomiska planeringsramen 42

4.3.5 Prioriteringar 42

4.4 Revisionens iakttagelser 43

4.5 Anslag 43

B1 Funktionen Civil ledning 43

B2 Funktionen Försörjning med industrivaror 45

B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst 47

B4 Funktionen Psykologiskt försvar 50

B5 Funktionen Ordning och säkerhet 51

B6 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. 52

B7 Funktionen Telekommunikationer m.m. 53

B8 Funktionen Postbefordran 56

B9 Funktionen Transporter 57

B10 Funktionen Energiförsörjning 59

5 Kustbevakningen och nämnder m.m. 63

5.1 Omfattning 63

5.2 Anslag 63

C1 Kustbevakningen 63

C2 Nämnder m.m. 65

C3 Statens räddningsverk: Förebyggande åtgärder mot jordskred och

andra naturolyckor 66

C4 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. 67

C5 Statens räddningsverk: Samhällets skydd mot olyckor 67

6 Stödverksamhet 69

6.1 Omfattning 69

6.2 Utgiftsutvecklingen 69

6.3 Resultatbedömning 69

6.4 Revisionens iakttagelser 69

6.5 Icke anslagsfinansierade myndigheter 69

Fortifikationsverket 69

Försvarets materielverk 72

6.6 Anslagsfinansierade myndigheter m.m. 74

D1 Totalförsvarets pliktverk 74

D2 Försvarshögskolan 76

D3 Försvarets radioanstalt 78

D4 Försvarets forskningsanstalt 78

D5 Flygtekniska försöksanstalten 80

D6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret 82

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. bemyndigar regeringen att utnyttja en

kredit i Riksgäldskontoret om

40 000 000 000 kronor för år 1999 om krig,

krigsfara eller andra utomordentliga förhål-

landen föreligger (avsnitt 2.5),

2. bemyndigar regeringen att låta Riksgälds-

kontoret ställa ut en kreditgaranti för

investeringar i Stiftelsen Gällöfsta Kurs-

centrums anläggning och byggnader under

femårsperioden 1999-2003, upp till en nivå

av högst 24 000 000 kronor (avsnitt 2.6),

3. godkänner förslaget till inriktning av

Försvarsmaktens förmåga i olika avseenden

(avsnitt 3.5),

4. godkänner förslaget till inriktning för

Förbandsverksamhet (avsnitt 3.6),

5. godkänner förslaget till inriktning för

Incidentinsatser (avsnitt 3.6),

6. godkänner förslaget till inriktning för Stöd

till samhället (avsnitt 3.6),

7. godkänner förslaget till inriktning för

Beredskap (avsnitt 3.6),

8. godkänner förslaget till inriktning för

Fredsfrämjande truppinsatser (avsnitt 3.6),

9. godkänner förslaget till inriktning för

Utveckling och investeringar (avsnitt 3.6),

10. godkänner förslaget till investeringsplan

m.m. för Försvarsmakten för perioden

1999-2001 (avsnitt 3.6),

11. bemyndigar regeringen att i fråga om

ramanslaget A3 Utveckling och

investeringar medge beställningar av mate-

riel m.m. och utvecklingsarbete så att

behovet av anslagsmedel efter budgetåret

1999 för denna materiel m.m. och utveck-

lingsarbete och tidigare beställningar

tillsammans uppgår till högst

90 051 400 000 kronor (avsnitt 3.6),

12. godkänner förslaget till investeringsplan för

Överstyrelsen för civil beredskap, såvitt

avser funktionen Civil ledning för perioden

1999-2001 (avsnitt 4.5),

13. bemyndigar regeringen att under år 1999, i

fråga om ramanslaget B1 Funktionen Civil

ledning beställa lednings- och signalskydds-

system samt kommunaltekniska

anläggningar så att behovet av anslagsmedel

efter år 1999 för dessa och tidigare beställ-

ningar tillsammans uppgår till högst

124 000 000 kronor (avsnitt 4.5),

14. bemyndigar regeringen att under år 1999, i

fråga om ramanslaget B2 Funktionen

Försörjning med industrivaror godkänna

avtal om nya beredskapsåtgärder så att

behovet av anslagsmedel efter år 1999 för

dessa och tidigare beställningar tillsammans

uppgår till högst 69 000 000 kronor (avsnitt

4.5),

15. bemyndigar regeringen att för budgetåret

1999 låta Överstyrelsen för civil beredskap

ta upp lån i Riksgäldskontoret för bered-

skapsinvesteringar intill ett sammanlagt

belopp om 535 000 000 kronor (avsnitt

4.5),

16. bemyndigar regeringen att under år 1999, i

fråga om ramanslaget B3 Funktionen

Befolkningsskydd och räddningstjänst

medge beställningar av skyddsrum och led-

ningsplatser m.m. så att behovet av

anslagsmedel efter år 1999 för dessa och

tidigare beställningar tillsammans uppgår

till högst 540 000 000 kronor (avsnitt 4.5),

17. bemyndigar regeringen att för budgetåret

1999 låta Statens räddningsverk ta upp lån i

Riksgäldskontoret för beredskaps-

investeringar intill ett sammanlagt belopp

om 1 177 000 000 kronor (avsnitt 4.5),

18. bemyndigar regeringen att under år 1999, i

fråga om ramanslaget B6 Funktionen

Hälso- och sjukvård m.m. godkänna avtal

och beställningar, såvitt avser beredskaps-

åtgärder så att behovet av anslagsmedel

efter år 1999 för dessa och tidigare avtal och

beställningar tillsammans uppgår till högst

25 000 000 kronor (avsnitt 4.5),

19. bemyndigar regeringen att för budgetåret

1999 låta Socialstyrelsen ta upp lån i

Riksgäldskontoret för

beredskapsinvesteringar intill ett samman-

lagt belopp om 556 000 000 kronor (avsnitt

4.5),

20. fastställer ett avgiftsuttag för telebered-

skapsavgiften, såvitt avser funktionen

Telekommunikationer till sammanlagt

100 000 000 kronor under budgetåret 1999

(avsnitt 4.5),

21. godkänner förslaget till investeringsplan för

Post- och telestyrelsen, såvitt avser funk-

tionen Telekommunikationer m.m. för

perioden 1999-2001 (avsnitt 4.5),

22. bemyndigar regeringen att under år 1999, i

fråga om ramanslaget B7 Funktionen Tele-

kommunikationer m.m. godkänna avtal och

beställningar, såvitt avser tjänster, utrust-

ningar och anläggningar för beredskaps-

åtgärder så att behovet av anslagsmedel

efter år 1999 för dessa och tidigare avtal och

beställningar tillsammans uppgår till högst

130 000 000 kronor (avsnitt 4.5),

23. bemyndigar regeringen att under år 1999, i

fråga om ramanslaget B8 Funktionen

Postbefordran godkänna avtal och

beställningar, såvitt avser tjänster,

utrustningar och anläggningar för

beredskapsåtgärder så att behovet av

anslagsmedel efter år 1999 för dessa och

tidigare avtal och beställningar tillsammans

uppgår till högst 2 000 000 kronor (avsnitt

4.5),

24. bemyndigar regeringen att under år 1999, i

fråga om ramanslaget B9 Funktionen

Transporter godkänna avtal och beställ-

ningar, såvitt avser tjänster, utrustningar

och anläggningar för beredskapsåtgärder så

att behovet av anslagsmedel efter år 1999

för dessa och tidigare avtal och beställningar

tillsammans uppgår till högst 115 000 000

kronor (avsnitt 4.5),

25. fastställer ett avgiftsuttag för elbered-

skapsavgiften såvitt avser funktionen

Energiförsörjning till ett belopp om

sammanlagt 200 000 000 kronor under år

1999 (avsnitt 4.5),

26. godkänner förslaget till investeringsplan för

Kustbevakningen för perioden 1999-2002

(avsnitt 5.2),

27. bemyndigar regeringen att för budgetåret

1999 låta Fortifikationsverket ta upp lån i

Riksgäldskontoret för investeringar i mark,

anläggningar och lokaler intill ett samman-

lagt belopp om 3 460 000 000 kronor

(avsnitt 6.5),

28. godkänner förslaget till investeringsplan för

Fortifikationsverket för perioden 1999-

2001 (avsnitt 6.5),

29. bemyndigar regeringen att tillgodose

Försvarets materielverks behov av

rörelsekapital intill ett sammanlagt belopp

om högst 30 000 000 000 kronor för

budgetåret 1999 genom en kredit i

Riksgäldskontoret (avsnitt 6.5),

30. godkänner förslaget till investeringsplan för

Försvarets materielverk för perioden 1999-

2001 (avsnitt 6.5),

31. för budgetåret 1999 anvisar anslagen under

utgiftsområde 6 Totalförsvar enligt följande

uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

Anslagsbelopp

A1

Förbandsverksamhet och beredskap m.m.

ramanslag

19 384 738

A2

Fredsfrämjande truppinsatser

ramanslag

392 376

A3

Utveckling och investeringar

ramanslag

20 052 000

B1

Funktionen Civil ledning

ramanslag

491 020

B2

Funktionen Försörjning med industrivaror

ramanslag

108 795

B3

Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst

ramanslag

1 053 531

B4

Funktionen Psykologiskt försvar

ramanslag

19 317

B5

Funktionen Ordning och säkerhet

ramanslag

31 517

B6

Funktionen Hälso- och sjukvård m.m

ramanslag

132 165

B7

Funktionen Telekommunikationer m.m.

ramanslag

197 606

B8

Funktionen Postbefordran

ramanslag

18 239

B9

Funktioner Transporter

ramanslag

208 714

B10

Funktionen Energiförsörjning

ramanslag

228 232

C1

Kustbevakningen

ramanslag

438 070

C2

Nämnder m.m.

ramanslag

12 020

C3

Statens räddningsverk: Förebyggande åtgärder mot

jordskred och andra naturolyckor m.m.

ramanslag

25 000

C4

Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m.

ramanslag

20 000

C5

Statens räddningsverk: Samhällets skydd mot olyckor

ramanslag

328 213

D1

Totalförsvarets pliktverk

ramanslag

235 900

D2

Försvarshögskolan

ramanslag

26 357

D3

Försvarets radioanstalt

ramanslag

434 640

D4

Försvarets forskningsanstalt

ramanslag

129 352

D5

Flygtekniska försöksanstalten

ramanslag

37 367

D6

Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom

totalförsvaret

obetecknat anslag

102 396

Summa

44 107 565

2 Utgiftsområde 6 Totalförsvar

2.1 Omfattning

Totalförsvar är verksamhet som behövs för att

förbereda Sverige för krig. Under högsta bered-

skap är totalförsvar all samhällsverksamhet som

då skall bedrivas.

Totalförsvar består av militär verksamhet

(militärt försvar) och civil verksamhet (civilt

försvar). Totalförsvar avser en verksamhet och

inte en organisation.

Totalförsvarsresurserna skall utformas så att

de även kan användas vid internationella freds-

främjande och humanitära insatser och stärka

samhällets förmåga att förebygga och hantera

svåra fredstida påfrestningar på samhället. Med

totalförsvarsresurser avses alla de resurser som

finns inom totalförsvarsverksamhet.

I utgiftsområdet ingår, förutom totalförsvar,

också verksamhet som bedrivs av Kustbevak-

ningen, Statens räddningsverk vad avser

fredsräddningstjänst, vissa nämnder samt stöd-

verksamhet till militärt och civilt försvar.

Till grund för den verksamhet som skall

bedrivas inom totalförsvaret under perioden

1997-2001 ligger 1996 års totalförsvarsbeslut

(prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr.

1996/97:36). Sedan beslutet fattades har rege-

ringen lämnat en rad förslag som rör utgifts-

området. Förslag om den närmare inriktningen

av verksamheten för respektive budgetår lämnar

regeringen årligen i budgetpropositionen och

den ekonomiska vårpropositionen. Bland övriga

förslag som riksdagen beslutat att godkänna kan

nämnas

- inriktningen av arbetet med att förebygga

och hantera svåra påfrestningar på samhället

i fred samt ett system för hur beredskapen

mot sådana påfrestningar skall utformas

(prop. 1996/97:11, bet. 1996/97:FöU5,

rskr. 1996/97:203),

- nya regler för ansvaret för den planering

och de åtgärder som behövs för att tillgodo-

se elförsörjningen vid höjd beredskap

(prop. 1996/97:86, bet. 1996/97:FöU6,

rskr. 1996/97:204),

- inrättande av två nya centrum i Försvars-

makten: ett marincentrum i Haninge

(Berga) och ett flygvapencentrum i Uppsala

(prop. 1997/98:72, bet. 1997/98:FöU6,

rskr. 1997/98:193),

- senareläggning av den säkerhetspolitiska

kontrollstationen till år 1999 och föränd-

ring av styrningen av Försvarsmakten till att

programstyrningen ersätts med en styrning

i förmågor och verksamhetsområden (prop.

1997/98:83, bet. 1997/98:FöU10, rskr.

1997/98:269),

- att Försvarsmakten skall ha en beredskap

som medger att utvalda delar av

Försvarsmaktens organisation inom ett år

efter beslut har uppnått full krigsduglighet

(prop. 1997/98:84, bet. 1997/98:FöU11,

rskr. 1997/98:268).

Regeringen beslutade den 25 september 1997

om direktiv till en utredning om översyn av

totalförsvarspliktens tillämpning och andra plikt-

frågor. Regeringen beslutade vidare om tilläggs-

direktiv till utredningen den 17 juni 1998.

De myndigheter som verkar inom utgifts-

området är Försvarsmakten, Fortifikations-

verket, Försvarets materielverk, Försvarets

radioanstalt, Överstyrelsen för civil beredskap,

civilbefälhavarna, Statens räddningsverk, Styrel-

sen för psykologiskt försvar, Kustbevakningen,

Försvarets forskningsanstalt, Försvarshögskolan,

Flygtekniska försöksanstalten, Totalförsvarets

pliktverk, Överklagandenämnden för total-

försvaret, Totalförsvarets chefsnämnd samt vissa

mindre nämnder. Vidare finansieras inom

utgiftsområdet viss civil försvarsverksamhet hos

myndigheter som i övrigt finansieras inom andra

utgiftsområden.

Som en förberedelse för 1999 års kontroll-

station har regeringen gett myndigheterna i upp-

drag att inkomma med ett fördjupat underlag

avseende bl.a. modifierad planering, prioritering

av internationell verksamhet, förändrat

beredskapssystem, försörjning med materiel och

anläggningar, anställd och frivillig personal,

behov av totalförsvarspliktiga, militär utveckling

i omvärlden och vissa försörjningsberedskaps-

frågor.

Uppdragen skall redovisas för regeringen i

oktober och november 1998. Redovisningarna

kommer att utgöra en grund för Regeringskan-

sliets beredningsarbete med kontrollstationen.

2.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998 2

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

40 978

41 344

42 973

44 108

45 441

45 227

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1998 i

samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 I utgiftsprognosen ingår 3,1 miljoner kronor från s.k. äldre anslag.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Under både år 1997 och 1998 har allvarliga pro-

blem i Försvarsmaktens planering avseende

ekonomi och verksamhet uppstått. Trots de

brister som dessa problem har medfört bedömer

regeringen att Försvarsmakten, mot bakgrund av

att det nuvarande omvärldsläget tillåter en viss

sänkning av beredskapen, har förmåga att lösa

sina uppgifter.

Under budgetåret 1997 blev utgifterna under

utgiftsområdet 1 394 miljoner kronor lägre än

vad som anvisats. De lägre utgifterna är i huvud-

sak hänförliga till anslaget Försvarsmakten och

beror på ett planerat anslagssparande för att klara

kommande års behov. Inom det civila försvaret

har förskjutningar i investeringar och av utbetal-

ningar avseende tidigare gjorda investeringar

medfört ett anslagssparande.

Utgiftsprognosen för år 1998 för utgifts-

området visar att utgifterna kommer att överstiga

anvisat belopp med ca 1 629 miljoner kronor.

Detta belopp beräknas bli täckt av anslags-

sparande, reservationer och tilldelade

anslagskrediter.

Förändringar

Som en följd av 1996 års totalförsvarsbeslut har

flera myndigheter inom totalförsvaret påbörjat

och genomfört omfattande organisations-

förändringar under åren 1997 och 1998.

Riksdagen har i enlighet med regeringens

förslag beslutat att Försvarsmakten skall ha en

beredskap som medger att utvalda delar av

Försvarsmaktens organisation inom ett år efter

beslut har uppnått full krigsduglighet.

Regeringen har vidare beslutat om krav på

reduceringsåtgärder inom Försvarsmakten som

främst berör materielanskaffningen och

plikttjänstgöringen.

I samband med behandlingen av proposition

1997/98:83 Förändrad styrning av Försvars-

makten m.m. beslutade riksdagen i enlighet med

regeringens förslag att senarelägga den säker-

hetspolitiska kontrollstationen till år 1999.

Riksdagen beslutade samtidigt att styrningen av

Försvarsmakten skall förändras. Styrning i

program ersätts med en styrning i förmågor och

verksamhetsområden enligt de principer som

regeringen och försvarsutskottet redovisat.

Mål

Målen för verksamheterna inom utgiftsområdet

är att:

Försvarsmakten

- i fred förbereda för att i krig försvara riket

mot väpnade angrepp som hotar dess frihet

och oberoende. Angrepp skall kunna mötas

var det än kommer ifrån och hela landet

skall kunna försvaras,

- kontinuerligt i fred och under kriser kunna

övervaka och hävda rikets territoriella

integritet i luften, till sjöss och på marken,

- kunna ställa kvalificerade förband och andra

resurser till förfogande för internationella

fredsfrämjande och humanitära insatser,

- kunna stödja samhället vid svåra

påfrestningar i fred,

- ha en beredskap som medger att utvalda

delar av Försvarsmaktens organisation

inom ett år efter beslut har uppnått full

krigsduglighet. Beredskap, organisation och

planläggning skall vidare medge att

Försvarsmaktens förmåga långsiktigt

anpassas, dvs. utökas eller förändras för att

motsvara framtida krav och behov,

Det civila försvaret ...

- värna civilbefolkningen, trygga en livsnöd-

vändig försörjning, säkerställa de viktigaste

samhällsfunktionerna samt bidra till

Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat

angrepp och vid krig i vår omvärld,

och annan användning av dess resurser

- kunna genomföra internationella freds-

främjande och humanitära insatser,

- stärka samhällets samlade förmåga att möta

svåra påfrestningar i fred,

Övrig verksamhet

- verka för att förebygga olyckor i samhället

och begränsa skador vid sådana olyckor ge-

nom bl.a. information, utbildning, övning,

uppföljning och tillsyn (Statens räddnings-

verk: Samhällets skydd mot olyckor),

- bedriva sjöövervakning (kontroll- och

tillsynsverksamhet) och miljörädd-

ningstjänst i syfte att begränsa

brottsligheten och öka säkerheten till sjöss

samt ha en hög beredskap för

sjöräddningstjänst (Kustbevakningen).

Prioriteringar

Budgetåret 1999 skall arbetet påbörjas med att

genomföra eventuella åtgärder till följd av den

säkerhetspolitiska kontrollstationen.

Åtgärder som syftar till att skapa balans i

Försvarsmaktens ekonomi och planering skall

prioriteras även i fortsättningen. Samtidigt

kommer arbetet med att införa den förändrade

styrningen av Försvarsmakten att fortsätta.

Internationella fredsfrämjande och humanitära

insatser och övrig internationell verksamhet, t.ex.

inom ramen för Partnerskap för fred (PFF), skall

även under budgetåret 1999 ges hög prioritet.

Inom det civila försvaret skall åtgärder för att

minska sårbarheten i infrastrukturen samt för att

höja datasäkerheten prioriteras.

Arbetet med att anpassa myndigheternas

datorsystem inför år 2000 måste prioriteras och

bedrivas med fortsatt hög ambitionsnivå även

under år 1999.

2.3 Resultatbedömning

2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom

området

Under både åren 1997 och 1998 har allvarliga

problem i Försvarsmaktens ekonomi och

planering kunnat konstateras. Med anledning av

detta har en rad åtgärder vidtagits från

regeringens sida.

Regeringen har i regleringsbrevet för

Försvarsmakten för år 1998 föreskrivit att

myndigheten skall iaktta stor restriktivitet med

kostnadsdrivande åtgärder. Vidare har regeringen

föreskrivit att Försvarsmakten skall genomföra

vissa reduceringsåtgärder. Dessa åtgärder berör

främst plikttjänstgöringen och

materielanskaffningen. Även hemvärns- och

frivilligverksamheten berörs av åtgärderna, men i

begränsad omfattning.

Som en ytterligare åtgärd för att bringa

Försvarsmaktens ekonomi i balans föreslog rege-

ringen i proposition 1997/98:84 Försvars-

maktens ekonomi och verksamhet år 1998 m.m.

en ändring av målet för Försvarsmaktens bered-

skap. Förslaget lades fram mot bakgrund av att

den säkerhetspolitiska utvecklingen har inneburit

att angreppshot mot Sverige bedöms som

avlägsna. Ändringen innebär att Försvars-

maktens beredskap skall medge att utvalda delar

av organisationen, i stället för organisationens

huvuddel, inom ett år efter beslut skall ha

uppnått full krigsduglighet. Riksdagen beslutade

i enlighet med regeringens förslag.

Ett omfattande utvecklingsarbete har

genomförts vad avser styrningen av Försvars-

makten, vilket har redovisats till riksdagen i

proposition 1997/98:83 Förändrad styrning av

Försvarsmakten m.m. Framgent kommer

Försvarsmaktens långsiktiga inriktning att styras

genom huvuduppgifter och krav på operativa

förmågor. Den årliga verksamheten i

grundorganisationen kommer att styras genom

förmågor och verksamhetsområden i stället för

program. Inriktningen av verksamheten för

Försvarsmakten för budgetåret 1999 är angiven i

enlighet med detta.

Regeringen beslutade den 18 december 1997

om att införa en ny organisation för Försvars-

maktens högkvarter. Den nya högkvarters-

organisationen gäller fr.o.m. den 1 juli 1998 och

innebär bl.a. att ansvarsförhållandena för

Försvarsmaktens ledning av krigsorganisationen

och grundorganisationen blivit tydligare. Vidare

förstärks högkvarterets planeringsfunktion för

inriktning och prioritering. Därigenom skapas

förutsättningar för att bl.a. säkerheten i

planeringen och det ekonomiska underlaget

förbättras.

Vad gäller det civila försvaret har regeringen i

regleringsbrev för år 1998 uppdragit åt samtliga

funktionsansvariga myndigheter att under år

1998 inkomma med planer över vilka åtgärder

som bör genomföras inom respektive funktion

för att förmågan skall vara godtagbar vid

utgången av försvarsbeslutsperioden.

I syfte att renodla den civila ekonomiska

planeringsramen föreslår regeringen (se avsnitt

4.5) att det nuvarande anslaget B3 Funktionen

Befolkningsskydd och räddningstjänst fr.o.m.

budgetåret 1999 delas i två anslag, ett som avser

verksamhet inom funktionen och ett som avser

ren fredsräddningstjänst.

2.3.2 De viktigaste insatserna inom

området

Under år 1997 och hittills under år 1998 har

Försvarsmakten tillförts ett flertal materiel-

system, bl.a. stridsvagnar, stridsfordon,

pansarbandvagnar och luftvärnsrobotsystem.

Vidare har leverans av delserie 2 av

JAS 39 Gripen påbörjats.

Sverige har deltagit i internationella freds-

främjande insatser, bl.a. truppinsatser inom

ramen för SFOR och Unpredep i forna Jugosla-

vien samt Minurso i Västsahara. Det svenska

engagemanget inom Partnerskap för fred (PFF)

har utvecklats. Stödet till den baltiska fredsbeva-

rande bataljonen, Baltbat, har också fortsatt.

För de tio funktioner för civilt försvar som

ligger inom utgiftsområde 6 har verksamheten

under år 1997 främst inriktats mot att vidare-

utveckla ett tekniskt ledningssystem, förstärka

ledningsplatser samt förstärka sårbar infrastruk-

tur, t.ex. genom mobila GSM-basstationer.

Kustbevakningen har till följd av Sveriges

medlemskap i Europeiska unionen ökat antalet

yttre gränskontroller och fiskekontroller under

år 1997 och hittills under år 1998.

Statens räddningsverk har genomfört

omfattande internationella hjälpinsatser i det

forna Jugoslavien (återuppbyggnadsarbete) samt

i Polen (provisoriska bostäder till

översvämningsdrabbade).

2.3.3 Effekter av insatserna

Regeringens bedömning av det samlade

resultatet av den militära verksamheten är att

landet kan försvaras mot ett väpnat angrepp.

Kravet på full krigsduglighet inom en

tolvmånadersperiod (kortsiktig anpassning) för

militärt försvar uppfylls av de delar av

krigsorganisationen som omfattas av detta krav.

Regeringen bedömer däremot att det finns

brister vad avser Försvarsmaktens förmåga till

långsiktig anpassning till ett förändrat

omvärldsläge. Den främsta orsaken är de

minskningar som har genomförts i förbands-

verksamheten.

Försvarsmakten kan upprätthålla den terri-

toriella integriteten och beredskapen för

incidentinsatser är god. Internationella insatser

kan genomföras med hög kvalitet, även om vissa

brister finns vad gäller interoperabilitet. Förmå-

gan att stödja samhället vid svåra påfrestningar är

omfattande och god.

Regeringen bedömer att i nuvarande

omvärldsläge kan civilbefolkningen värnas och

en livsnödvändig försörjning tryggas genom det

civila försvaret. Samtliga funktioner inom civilt

försvar är emellertid i hög grad beroende av

elförsörjning och telekommunikationer. Här

finns vissa allvarliga svagheter, bl.a. kan inte

samtliga funktioner inom totalförsvaret garan-

teras en säker elförsörjning och det finns brister

vad avser skydd av vital teleutrustning samt

skydd mot informationskrigföring.

Den sjöövervakning och miljöräddningstjänst

som Kustbevakningen bedriver är ett av statens

viktigaste verktyg för att begränsa brottsligheten

och öka säkerheten till sjöss. Regeringen bedö-

mer att Kustbevakningens verksamhet väl mot-

svarar de krav som ställts på den i detta avseende.

Verksamheten vid Statens räddningsverk för

samhällets skydd mot olyckor är ett av statens

viktigaste verktyg för att på central nivå före-

bygga olyckor i samhället och begränsa skadorna

när sådana olyckor ändock inträffar. Regeringen

bedömer att verksamheten vid Räddningsverket

väl motsvarar de krav som ställts på den i detta

avseende.

2.3.4 Regeringens slutsatser

Den fortsatta inriktningen av verksamheten

inom utgiftsområdet påverkas av de ställnings-

taganden som kommer att göras i samband med

den säkerhetspolitiska kontrollstationen år 1999.

Åtgärder som syftar till att skapa balans i

Försvarsmaktens ekonomi och planering skall

prioriteras även i fortsättningen. Samtidigt

kommer arbetet med att införa den förändrade

styrningen av Försvarsmakten att fortsätta.

Internationella fredsfrämjande och humanitära

insatser och övrig internationell verksamhet, t.ex.

inom ramen för Partnerskap för fred (PFF), skall

även under budgetåret 1999 ges hög prioritet.

Under budgetåret 1999 skall åtgärder vidtas

inom det civila försvaret för att förbättra

beredskapen vad avser elförsörjning och

telekommunikationer.

Inom Regeringskansliet har under år 1998

pågått en beredning av konsekvenserna av

övergången till full tillämpning av anslags-

förordningen. Regeringen konstaterar att

utgångspunkten för omläggningen till full

tillämpning av anslagsförordningen är att den

skulle ske på ett verksamhetsneutralt och stats-

finansiellt neutralt sätt. Flera olika faktorer, t.ex.

hanteringen av förskott samt erhållen ränte-

kompensation, måste vägas in när man slutligt

bedömer frågan om anslagsförordningens

konsekvenser. Regeringens slutsats av den

beredning som pågått är att en samlad bedöm-

ning och värdering av dessa olika faktorer inte

kan göras förrän efter försvarsbeslutsperiodens

utgång, dvs. år 2002. Eventuella variationer i

anslagsbelastning mellan åren får hanteras inom

ramen för det ekonomiadministrativa

regelverket.

Riksdagen beslutade i maj 1997 om bered-

skapen mot svåra påfrestningar på samhället i

fred. Beslutet innebär bl.a. att regeringen varje år

i budgetpropositionen skall lämna en redogörelse

för läget när det gäller olika slag av påfrestningar.

Regeringen har valt att i år, liksom förra året,

lämna redovisningen i en skrivelse till riksdagen.

Skrivelsen kommer att lämnas i början av

december 1998.

Översyn av IT-system inför år 2000

Problemen med IT-system vid övergången från

år 1999 till år 2000 väntas beröra hela samhället.

Regeringen har därför krävt att alla myndigheter

skall vidta erforderliga åtgärder för att minimera

konsekvenserna av tänkbara fel.

Från och med den 15 februari 1997 gäller för-

ordningen (1997:30) om översyn av statliga

myndigheters informationssystem inför år 2000.

Enligt förordningen skall Statskontoret varje

halvår lämna en samlad bedömning till rege-

ringen om hur anpassningarbetet fortskrider.

Regeringen beslutade den 4 december 1997 att

tolv myndigheter inom Försvarsdepartementets

verksamhetsområde kvartalsvis för år 1998 skall

redovisa arbetet med att anpassa sina

informationssystem.

Försvarsmakten är den myndighet inom

utgiftsområdet som till följd av såväl storlek som

verksamhetens innehåll står inför det i särklass

största anpassningsarbetet. Parallellt med de ge-

nerella kraven på återrapportering har regeringen

därför den 14 maj 1998, och därefter Försvarsde-

partementet den 3 juli 1998, anmodat För-

svarsmakten att lämna fördjupade redovisningar

av anpassningsarbetet. Försvarsmakten skall

vidare redovisa eventuella konsekvenser för

allmänheten och för försvarsförmågan i händelse

av utebliven anpassning. Den 2 juli 1998 har

Försvarsmakten beslutat att anpassningsarbetet

skall ha högsta prioritet inom myndigheten.

Försvarsmakten har redovisat inom vilka

områden konsekvenser av utebliven anpassning

kan innebära fara för allmänheten. Det kan t.ex.

gälla flyg-, sjö- och trafiksäkerheten samt

vapenområdet. Försvarsmakten har dock i hittills

genomfört arbete bedömt att några sådana risker

inte föreligger. Försvarsmakten bedömer att

några sådana risker inte heller kommer att

föreligga före eller efter årsskiftet 1999/2000.

Försvarsmakten räknar med att erforderliga

anpassningsåtgärder kan ske före år 2000 i de

verksamhetskritiska informationssystemen. För-

svarsmakten kommer däremot inte att hinna

åtgärda alla inbäddade och tekniska system före

år 2000. Arbetet inriktas mot att prioritera och

2000-säkra systemen så att Försvarsmakten kan

upprätthålla erforderlig förmåga. Målet är att

verksamhetskritiska informationssystem skall

vara åtgärdade den 31 december 1998 och att

prioriterade tekniska och inbäddade system skall

vara åtgärdade den 1 juli 1999. De system som

Försvarsmakten kommer att använda efter år

2000 skall vara testade och säkra. Ett nyttjande-

förbud kommer att utfärdas för de system som

inte uppfyller detta krav. En slutlig bedömning

av nyttjandeförbudens konsekvenser och därmed

den samlade försvarsförmågan kommer

Försvarsmakten att kunna redovisa under senare

delen av år 1999.

Av övriga myndigheter inom utgiftsområdet

kan nämnas Överstyrelsen för civil beredskap

som, i likhet med andra centrala myndigheter, i

regeringsbeslut den 25 juni 1998 fick i uppdrag

att bedöma risker och överväga behov av

åtgärder för att säkerställa viktiga

samhällsfunktioner i samband med

omställningen av informationssystem inför år

2000. Överstyrelsen fick även i uppdrag att

stödja områdesansvariga myndigheter i arbetet

med att förbereda hanteringen av konsekvenser

som kan uppstå i informationssystem.

Vidare kan nämnas att Kustbevakningen

bedömer att det inte föreligger några problem

vad gäller myndighetens informations- och

ledningssystem. Säkerheten hos plattformarna

för dessa system är dock inte färdiginventerad

och analyserad. Inventering och analys av de

tekniska systemen har påbörjats och beräknas

vara klar i mitten av oktober 1998.

Regeringen kan konstatera att arbetet med att

anpassa myndigheternas IT-system inför år 2000

på sina håll har kommit i gång för sent. Detta

arbete måste prioriteras och bedrivas med hög

ambitionsnivå. Det är därför tillfredsställande att

anpassningsarbetet numera har högsta prioritet

inom Försvarsmakten. Målet för samtliga

myndigheter måste vara att helt eliminera

allvarliga konsekvenser för allmänheten. Från

försvarssynpunkt är det samtidigt av stor vikt att

krigsdugligheten och beredskapen inte påverkas

negativt.

Kommentarer till utgiftsutvecklingen

En jämförelse mellan anvisade anslag för år 1998

och beräknat utfall för år 1998 visar att utgifterna

beräknas överstiga tilldelade anslag med 1 626

miljoner kronor. I utgiftsprognosen ingår dock

utnyttjande av anslagssparande från tidigare

budgetår. Utgiftsområdet har på tilläggsbudget i

samband med behandlingen av den ekonomiska

vårpropositionen för år 1998 tillförts 100

miljoner kronor för internationella

fredsfrämjande truppinsatser (prop. 1997/98:150,

bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). Vidare

omfördelades 50 miljoner kronor inom utgifts-

området för samma ändamål.

Anvisade anslag för år 1998 och beräknat

anslag för år 1999 skiljer sig åt såtillvida att

anslagen för år 1999 är beräknade i 1999 års

prisläge i enlighet med den gängse pris- och

löneomräkningsmodellen. Riksdagen beslöt

våren 1996 (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:

FiU10, rskr. 1995/96:304) om en engångsvis

neddragning av anslaget A1 Försvarsmakten för

år 1998. Neddragningen av anslaget avsåg

anslagsmedel för materielinvesteringar, och

beloppet återförs till anslaget åren 2000 och

2001. Vidare har det för vissa av anslagen gjorts

en teknisk justering vid anslagsberäkningarna

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalsförsäkringar på det statliga området

förändrades.

Tabell 2.2 Utgiftsutvecklingen per verksamhetsområde

Miljoner kronor

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

A Det militära försvaret

37 475

37 354

39 058

39 829

41 124

40 773

B Vissa funktioner inom civilt försvar

2 153

2 539

2 517

2 489

2 512

2 620

C Kustbevakningen och nämnder m.m.

419

484

418

823

827

847

D Stödverksamhet

932

968

977

966

978

988

Totalt för utgiftsområde 6

40 978

41 344

42 970

44 108

45 441

45 227

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1998 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Tabell 2.3 Större förändringar av anslag inom utgiftsområdet mellan budgetåren

1998 och 1999

Miljoner kronor

Teknisk justering

LKP 1

Omföring inom

utgiftsområdet

Omföring till/från

utgiftsområdet

Förslag anslag år

1999

Anslag A1 Förbandsverksamhet och beredskap

m.m.

280

2

3

-20 052

3

-213

4

19 385

Anslag A3 Utveckling och investeringar

20 052

3

20 052

Ersättning för kroppsskador till utgiftsområde

10

-62

5

Summa

280

3

0

-275

-

Anslag B1 Funktionen Civil ledning

20

491

Anslag B2 Funktionen Försörjning med

industrivaror

-28

-3

7

109

Anslag B3 Funktionen Befolkningsskydd

1

-266

32

8

1 054

Anslag B6 Funktionen Hälso- och sjukvård

-66

80

8

132

Anslag B8 Funktionen Postbefordran

3

18

Anslag B9 Funktionen Transporter

20

209

Summa

1

-317

6

109

-

Anslag C1 Kustbevakningen

-7

438

Anslag C5 Fredsräddningstjänsten

328

10

328

Summa

-7

9

328

-

Anslag D2 Försvarshögskolan

-10

11

26

Anslag D5 Flygtekniska försöksanstalten

5

37

Summa

-10

5

-

Summa för utgiftsområdet

273

4

1

12

-161

-

1 Justering med anledning av sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det

statliga området.

2 Kompensation till Försvarsmakten för räntekostnader p.g.a. Försvarets

materielverks

upplåning av rörelsekapital.

3 Beloppet beräknas fr.o.m. budgetåret 1999 under anslaget A3 Utveckling och

investeringar.

4 Specialattachéer beräknas fr.o.m. budgetåret 1999 under anslaget UO1C1

Regeringskansliet

m.m. samt rationalisering vad avser förmåner m.m.

5 Utgifterna för Ersättning för kroppsskador beräknas fr.o.m. budgetåret 1999

under UO10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp.

6 Omfördelning inom den civila ekonomiska planeringsramen.

7 Omföring till UO24.

8 Kompensation för räntor och amorteringar till följd av övergång till

lånefinansiering.

9 Ny budgeteringsprincip för anslaget Kustbevakningen.

10 Utgifterna beräknas fr.o.m. budgetåret 1999 under eget anslag.

11 Minskat anslag till följd av att delar av verksamheten avgiftsfinansieras

fr.o.m. budgetåret

1999.

12 Summerar ej till 0 kr p.g.a. avrundning av beloppen.

Till och med innevarande budgetår har utgifterna

för det militära försvaret beräknats under ansla-

get A1 Försvarsmakten och A2 Fredsfrämjande

truppinsatser. I enlighet med vad regeringen

redovisat i prop. 1997/98:84 Förändrad styrning

av Försvarsmakten kommer utgifterna för verk-

samheten fr.o.m. budgetåret 1999 i stället att

beräknas under anslagen A1 Förbands-

verksamhet m.m., A2 Fredsfrämjande

truppinsatser och A3 Utveckling och

investeringar.

Budgetåret 1997 var utfallet för anslaget A1

Försvarsmakten ca 36 964 miljoner kronor,

vilket innebär att det vid utgången av budgetåret

1997 fanns ett anslagssparande om ca 3 406

miljoner kronor. Anvisat belopp för budgetåret

1998 för anslaget är drygt 36 757 miljoner

kronor. Regeringen föreslår på tilläggsbudget till

statsbudgeten för år 1998 att ca 207 miljoner

kronor i stället beräknas under anslaget A2

Fredsfrämjande truppinsatser. Utgiftsprognosen

för budgetåret 1998 för anslaget A1 För-

svarsmakten är ca 38 500 miljoner kronor. Detta

innebär att utgifterna under anslaget kommer att

överstiga anvisat belopp, inklusive vad regeringen

föreslår på tilläggsbudget, med ca 1 950 miljoner

kronor, vilket även får genomslag på utgifts-

områdesnivå. Det överstigande beloppet

kommer att täckas av anslagssparande och till-

delad anslagskredit. I utgiftsprognosen har

regeringen tagit hänsyn till åtgärder som

vidtagits för att inte riskera att utgiftstaket

överskrids. Således har regeringen den 8 oktober

1998 gett Försvarsmakten och Försvarets

materielverk i uppdrag att vidta erforderliga

åtgärder för att begränsa utgifterna, främst

genom förskjutningar av materielleveranser.

Till och med innevarande budgetår har ansla-

get Ersättning för kroppsskador beräknats under

utgiftsområdet. Från och med budgetåret 1999

beräknas utgifterna i stället under utgiftsområde

10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp.

De statliga ålderspensionsavgifterna innebär

att utgifterna för utgiftsområdet ökar med 3,2

miljoner kronor år 1999, 3,3 miljoner kronor år

2000 samt 3,4 miljoner kronor år 2001 (se bilaga

5, volym 1).

Till och med innevarande budgetår har utgif-

terna för försvarsattachéerna i Bryssel beräknats

under anslaget Försvarsmakten. Fyra attachéer

kommer fr.o.m. den 1 januari 1999 att förordnas

som specialattachéer med Regeringskansliet

(Försvarsdepartementet) som huvudman.

Utgifterna beräknas därför fr.o.m. budgetåret

1999 i stället under utgiftsområde 1 Rikets

styrelse, anslaget Regeringskansliet m.m.

2.4 Styrning och uppföljning av det

militära försvaret

Vad gäller styrning och uppföljning av det

militära försvaret vill regeringen framhålla

följande principer.

Det militära försvaret styrs genom de huvud-

uppgifter som riksdagen bestämmer. Utifrån

dessa huvuduppgifter formuleras krav på

operativa förmågor, vilka över en

försvarsbeslutsperiod uttrycks som långsiktiga

målsättningar.

För att uppnå de önskade operativa förmå-

gorna krävs en viss krigsorganisation. Skillnaden

mellan den befintliga krigsorganisationen och

den som krävs vid periodens slut utgör den

utveckling av krigsorganisationen som behövs

under perioden. Den verksamhet som årligen

bedrivs inom grundorganisationen (främst inom

verksamheterna förbandsverksamhet, beredskap

samt investeringar och utveckling) syftar till att

vidmakthålla och utveckla krigsorganisationen.

Riksdagen beslutar inför varje ny försvars-

beslutsperiod om:

- vilka huvuduppgifter som skall lösas med

det militära försvaret,

- de operativa förmågor som det militära för-

svaret måste ha för att kunna lösa huvud-

uppgifterna,

- den utveckling av krigsorganisationen (och

därmed den verksamhet i grundorganisa-

tionen) som är nödvändig för att kraven på

operativa förmågor skall kunna uppfyllas

vid försvarsbeslutsperiodens slut.

I budgetpropositionen informerar regeringen

varje år riksdagen om verksamheten i grund-

organisationen och därmed hur utvecklingen av

krigsorganisationen fortskrider. På grundval av

denna information beslutar riksdagen om inrikt-

ning av verksamheten i grundorganisationen det

kommande året.

2.5 Beredskapskredit för

totalförsvaret

Regeringens förslag: Att riksdagen för år 1999

bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit om

40 miljarder kronor i Riksgäldskontoret.

Krediten skall kunna utnyttjas om krig, krigsfara

eller andra utomordentliga förhållanden

föreligger.

Skälen för regeringens förslag: Riksdagen bemyn-

digade regeringen att utnyttja en kredit i

Riksgäldskontoret om 40 000 miljoner kronor

för budgetåret 1998 om krig, krigsfara eller andra

utomordentliga förhållanden föreligger (prop.

1997/98:1, bet. 1997/98:FöU1, rskr.

1997/98:82). Regeringen anser att ett

motsvarande bemyndigande om samma belopp

bör lämnas för budgetåret 1999.

Beredskapskrediten skall säkerställa att en

nödvändig beredskapshöjning inte förhindras

eller fördröjs p.g.a. att regeringen inte disponerar

erforderliga betalningsmedel. Krediten är beräk-

nad att täcka de utgifter som motsvarar en

månads beredskapshöjande verksamhet. Kredi-

ten är beräknad att utnyttjas i ungefär lika delar

mellan militärt och civilt försvar.

Om beredskapskrediten utnyttjas, avser rege-

ringen att återkomma med redovisning av beho-

vet av medel för den fortsatta verksamheten.

2.6 Statlig kreditgaranti för

Stiftelsen Gällöfsta Kurscentrum

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar

regeringen att låta Riksgäldskontoret ställa ut en

kreditgaranti för investeringar i Stiftelsen

Gällöfsta Kurscentrums anläggning och

byggnader under femårsperioden 1999-2003, upp

till en nivå av högst 24 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Stiftelsen Gällöfsta

Kurscentrum har till regeringen hemställt om en

statlig kreditgaranti genom Riksgäldskontoret

för att möjliggöra långsiktiga investeringar som

behövs i och omkring byggnaderna för att säkra

driften av anläggningen och minska drift-

kostnaderna. Arbetena är tänkta att genomföras

successivt under en längre period vid sådana tider

på året då beläggningen av anläggningen är låg.

För att möjliggöra banklån till sådana lång-

siktiga investeringar som Stiftelsen Gällöfsta

Kurscentrum planerar, bör staten ställa ut en

kreditgaranti upp till en nivå av 24 miljoner

kronor under en femårsperiod. Regeringen

förutsätter därvid att stiftelsens styrelse beslutar i

varje fråga om kommande investeringar och

budgeterar för kostnaderna hänförliga till lånen

så att betalning av räntor, amorteringar och

Riksgäldskontorets avgifter säkerställs.

3 Det militära försvaret

3.1 Omfattning

I verksamhetsområdet ingår anslagen A1

Förbandsverksamhet och beredskap m.m., A2

Fredsfrämjande truppinsatser samt A3

Utveckling och investeringar.

Regeringen har i inledningen till utgifts-

området (avsnitt 2.2) redogjort för de

övergripande mål som skall gälla för

Försvarsmakten och därmed för det militära

försvaret.

3.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

37 475

37 354

39 058

39 829

41 124

40 773

1 Inklusive beslut till följd av förslag på tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1998 i

samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Regeringen bedömer sammanfattningsvis att

Försvarsmaktens förmåga att lösa sina huvud-

uppgifter under år 1997 var godtagbar. Förmågan

har inte förändrats i nämnvärd utsträckning

jämfört med budgetåret 1995/96. De brister i

beredskap och försvarsförmåga som finns kan

accepteras med hänsyn till rådande omvärldsläge.

Trenden när det gäller yrkesofficerarnas allt

lägre kompetens har inte brutits under år 1997.

Regeringen har dock med tanke på den ekono-

miska obalansen tvingats acceptera att det

tidigare uppdraget som lämnats till

Försvarsmakten att höja kompetensen har

senarelagts till år 2001 och att en prioritering

måste ske så att kompetensen kan ökas främst

för den grupp av befäl som är mest betydelsefull

för den långsiktiga anpassningsförmågan.

Försvarsmakten har enligt regeringens

bedömning med nedan angivna undantag

genomfört verksamheten under år 1997 i

enlighet med riksdagens beslut.

Driftskostnaderna inom förbandsverksam-

heten har tagit i anspråk större resurser än vad

som beräknats av Försvarsmakten. Detta har lett

till inskränkningar i övningsverksamheten vilket

i sin tur har fått negativa konsekvenser för

krigsförbandens status och befälens kompetens.

Krigsdugligheten i vissa förband har sjunkit,

vilket enligt regeringens uppfattning dock kan

accepteras mot bakgrund av riksdagens beslut

våren 1998 att Försvarsmaktens beredskap skall

medge att utvalda delar av organisationen inom

ett år efter beslut har uppnått full krigsduglighet.

En närmare redovisning av verksamhetens

resultat lämnas under avsnitt 3.3 nedan.

Följande större övningar har genomförts:

- Den försvarsmaktsgemensamma övningen

Polstjärnan.

- Krigsförbandsövning för basbataljon med

deltagande av JAS 39 Gripendivision.

- Sam-Marin 97 (Nordvart).

- Internationell övningsverksamhet inom

ramen för PFF, bl.a. Cooperative Banners.

Försvarsmakten har deltagit med en bataljon

inom Stabilization Force (SFOR) i Bosnien och i

FN:s fredsbevarande mission i Makedonien

(Unpredep) med 42 personer, vilken genom ett

regeringsbeslut den 13 augusti 1998 utökades till

112 personer. Vidare har Försvarsmakten

deltagit med ett minröjningskompani om 75

personer i FN:s mission för folkomröstning i

Västsahara. Därutöver har ett femtiotal militära

observatörsbefattningar ingått i ett tiotal olika

missioner.

Försvarsmakten har fortsatt med stödet till

Baltikum bl.a. vad avser stöd till den baltiska

fredsbevarande bataljonen Baltbat. De frivilliga

försvarsorganisationernas verksamhet för att

stödja uppbyggnaden av ett demokratiskt försvar

har fortsatt under år 1997. Försvarsmakten har

även utfört fyra minröjningsföretag i baltiska

vatten.

Av de materielsystem som tillförts

Försvarsmakten eller är under leverans kan

följande nämnas:

- stridsvagn 121 och 122 (pågående)

- stridsfordon 90 (pågående)

- pansarbandsvagn 401 och 501 (avslutat)

- RBS 90 till luftvärnsförbanden (avslutat)

- fältuniform m/90 till hemvärnsförbanden

(avslutat)

- ubåt typ Gotland (pågående)

- båtar till amfibiebataljon (pågående)

- JAS 39 Gripen delserie 2 (pågående)

- bombkapsel till AJS 37 och JAS 39 Gripen

(avslutat)

- flygburet spaningsradarsystem FSR-890

(pågående)

- motorbyte och modifiering av flygplan SK

60 (pågående)

Försvarsmaktens omstrukturering har gått

snabbare än planerat vad avser takten i vilken

kasernområden lämnats. När det gäller anställd

personal bedömer regeringen att avvecklings-

målet t.o.m. år 1998 kan nås.

Förändringar

År 1997 var första året i försvarsbeslutsperioden.

Verksamheten präglades av de förändringar i

krigs- och grundorganisationen som detta beslut

medförde.

Under åren 1997 och 1998 redovisade För-

svarsmakten problem med sin ekonomi och

planering för resterande del av försvarsbesluts-

perioden. Dessa problem samt regeringens och

Försvarsmaktens åtgärder med anledning av dem

redovisades för riksdagen under våren 1998.

Riksdagen har på regeringens förslag beslutat

att ändra det övergripande målet för Försvars-

maktens beredskap till att medge att utvalda

delar av organisationen inom ett år efter beslut

har uppnått full krigsduglighet. Tidigare gällde

kravet huvuddelen av organisationen. Beslutet

fattades som ett led i arbetet med att bringa

ordning i Försvarsmaktens ekonomi och mot

bakgrund av att det nuvarande omvärldsläget

tillåter en viss sänkning av beredskapen.

Regeringen har den 27 augusti 1998 beslutat

om en ändring i förordningen (1995:238) om

totalförsvarsplikt som innebär att den kortaste

grundutbildningstiden för den som fullgör värn-

plikt skall vara 80 dagar. Beslutet har tillkommit

efter en framställning från Försvarsmakten. Som

ett led i ett fortsatt utvecklingsarbete kommer nu

Försvarsmakten att kunna påbörja vissa försök

med kortare grundutbildning. Försöken påbörjas

år 1999 och kommer att utvärderas löpande.

Pliktutredningen kommer att kunna följa

försöken och utvärderingen.

Förändrad styrning av Försvarsmakten

Med den förändrade styrmodellen för Försvars-

makten som riksdagen har beslutat våren 1998

kommer regeringen varje år att till riksdagen på

ett bättre sätt än hittills kunna återrapportera

vilket tillskott till de operativa förmågorna som

årets verksamhet inom förbandsverksamhet och

investeringar i materiel m.m. medfört. Utifrån

bedömningen av tillståndet i krigsorganisationen

kommer riksdagen även att få information om

vad detta innebär för måluppfyllnaden inom de

olika operativa förmågorna.

Med utgångspunkt från de resultat som

uppnåtts och dessas betydelse för

måluppfyllnaden kan riksdagen därefter fatta

beslut om verksamhetens inriktning för det

kommande året.

I och med att verksamhetsåren 1997 och 1998

styrs och återrapporteras i nu rådande program-

struktur är det inte möjligt att genomföra en

återrapportering till fullo i förmåge-, krigs-

organisations- och verksamhetstermer. I det

följande har regeringen valt att återrapportera

verksamhetens resultat i programtermer.

Därutöver redovisas i enlighet med den

förändrade styrmodellen tillståndet i

krigsorganisationen. Det senare kopplas till en

måluppfyllnad inom förmågorna.

Prioriteringar

Försvarsmakten skall under år 1999 prioritera

åtgärder för att uppnå balans i sin ekonomi och

för att förbättra sin planering. Försvarsmakten

skall beakta behovet av förbättringar i fråga om

utveckling och anskaffning av informations-

system.

Försvarsmakten skall vidare prioritera åtgärder

för att förbättra den långsiktiga anpassnings-

förmågan. Detta innebär bl.a. att

kompetensnivån bland befälen skall ökas främst

för den grupp av befäl som är mest betydelsefull

för den långsiktiga anpassningsförmågan.

Försvarsmaktens förmåga att kunna delta i

internationella fredsfrämjande och humanitära

insatser skall även under år 1999 ges hög

prioritet. Vidare skall materielanskaffningen

inriktas så att, i enlighet med vad riksdagen

beslutat, viktiga kompetenser inom svensk

försvarsindustri kan bibehållas fram till kontroll-

stationen. I kontrollstationen kommer en

förnyad prövning att göras av vilka prioriterade

kompetenser som bör bibehållas inom landet.

3.3 Resultatbedömning

3.3.1 Resultatbedömning av

verksamheten i programmen

Program 1. Operativa lednings- och

underhållsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med uppgift att

utöva eller möjliggöra operativ ledning och

operativ underhållstjänst.

I programmet ingår bl.a. högkvarteret, tre

militärområdesstaber med stabs- och

sambandsförband m.m., tre underhållsregemen-

ten, sex markteleunderhållsbataljoner och sex

militärområdestransportbataljoner. Programmet

omfattar även den militära underrättelse- och

säkerhets-tjänstens verksamhet.

Resultatbedömning

Under år 1997 har övningen Polstjärnan

genomförts, varvid betydelsefulla erfarenheter

kunnat dras om Försvarsmaktens lednings-

system. Utbildnings- och övningsverksamheten

har i övrigt skett med vissa begränsningar. Detta

har bl.a. inneburit att den planerade övningen

med det krigsorganiserade högkvarteret ånyo

ställts in. Den utveckling av förbanden som rege-

ringen föreskrivit har således inte uppfyllts av

Försvars-makten i alla avseenden. Regeringen

kommer att ta upp denna fråga i regleringsbrevet

för år 1999.

Försvarsmaktens utveckling av nya IT-system

har i några fall varit föremål för regeringens

uppmärksamhet och åtgärder. Den 20 november

1997 avbröt regeringen Försvarsmaktens utveck-

ling och anskaffning av resursledningssystemet

Sirius. Regeringen ansåg att det saknades flera

grundläggande förutsättningar för system-

utvecklingen, bl.a. en samlad strategi för

Försvarsmaktens alla ledningssystem. Vidare var

styrningen och uppföljningen av projektet

undermålig, vilket bl.a. lett till att driftsättning av

Sirius ej kunnat ske enligt gällande tidsplaner.

Detta riskerade i sin tur att leda till ytterligare

kostnadsökningar i projektet. Samtidigt konsta-

terade regeringen att omfattningen av

nödvändiga anpassningsåtgärder inför år 2000 av

Försvarsmaktens IT-system inte var klarlagd.

Mot denna bakgrund beslutade regeringen att

Försvarsmakten framdeles skall inrikta sitt arbete

inom IT-området med att anpassa sina system till

år 2000 samt att färdigställa en ny plan för

ledningssystemutvecklingen. I enlighet med

regeringens beslut redovisade Försvarsmakten

under våren 1998 en reviderad plan för lednings-

systemutvecklingen. Planen var dock inte

genomanalyserad i alla avseenden. Försvars-

makten har därför ålagts att komplettera denna.

Ett annat IT-projekt med allvarliga problem är

det nya operativa ledningssystemet Orion. Drift-

sättningen har skjutits upp ett flertal gånger. På

regeringens och Försvarsdepartementets begäran

har Försvarsmakten lämnat redovisningar om

arbetsläget och om de problem som måste lösas

innan systemet kan sättas i drift. Under hösten

1998 skall Försvarsmakten redovisa ytterligare

uppgifter om Orionsystemets kostnader. Rege-

ringen kommer även i fortsättningen att följa

Försvarsmaktens handläggning av Orionärendet.

Under de senaste åren har Försvarsmakten på

regeringens uppdrag vidtagit omfattande

åtgärder för att minska antalet vapenförluster.

Bland åtgärderna kan nämnas centraliserad

förvaring av de vapen som tidigare förvarats i

spridda mobiliseringsförråd samt säkrare

förvaring av de vapen som används i

utbildningsverksamheten. Omfattningen av

vapenförluster har under de senaste åren varit

stadigt nedåtgående, vilket i flera avseenden

torde kunna förklaras av de vidtagna åtgärderna.

Regeringen noterar dock betydelsen av att

ytterligare åtgärder vidtas, bl.a. mot bakgrund av

stölden i Strängnäs i slutet av september 1998.

Program 2. Fördelningsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift att leda och understödja

armébrigadernas strid.

I programmet ingår 3 fördelningsstaber med

betjäningsförband, 4 artilleriregementsstaber

med fördelningsartilleribataljoner samt ca 60

fristående bataljoner och ca 115 fristående

kompanier innefattande bl.a. jägarförband,

luftvärnsförband och fältsjukhus.

Resultatbedömning

Fortsättningsutbildning har genomförts på en

låg nivå. Huvudsakligen har ledningstränings-

övningar, kaderövningar och fältövningar

bedrivits för att bibehålla kompetensen inom

befälskadrarna.

Inom materielområdet har utvecklingen av

den måldetekterande artillerigranaten Bonus,

luftvärnsrobotsystem 23 Bamse och krigsbro 6

fortsatt. Dessutom fortsätter utveckling och

anskaffning av artillerilokaliseringsradarn

Arthur. Regeringen konstaterar att mate-

rielleveranserna har varit av relativt liten

omfattning.

Program 3. Försvarsområdesförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift att leda territoriell

verksamhet, skydda för totalförsvaret viktiga

resurser, försvara vissa infallsportar samt leda

mobilisering och transporter.

I programmet ingår 13 försvarsområdesstaber,

förband för stads- och gränsstrid, luftvärns- och

ingenjörsförband m.m. Sammanlagt omfattar

programmet ca 242 000 personer, varav ca 86 000

i hemvärnet.

Resultatbedömning

Hemvärns- och frivilligutbildningen har

genomförts i samma omfattning som tidigare år.

Försöksverksamhet med tre månaders plikt-

utbildning för frivillig rekrytering till hemvärnet

har genomförts. De utbildade har utgjort ett

välbehövligt tillskott till organisationen.

Försvarsmakten har vidare till regeringen redo-

visat hur man avser gå till väga för att öka

rekryteringen. Hemvärnets materiella status har

ökat under året. Bland annat har fältuniform 90

slutlevererats och utrustning för mörkerstrid och

samband har tillförts.

Huvuddelen av försvarsområdesluftvärns-

kompanier med direktriktningssikten har

organiserats, resterande delar avses organiseras

under år 1998.

Program 4. Armébrigadförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift att föra anfallsstrid.

Armébrigaderna är allsidigt sammansatta, har

hög rörlighet, gott skydd och stor eldkraft.

I programmet ingår fyra infanteribrigader, tre

norrlandsbrigader och sex mekaniserade

brigader.

Resultatbedömning

Fortsättningsutbildningen har genomförts på en

låg nivå. Detta har inverkat negativt på framför

allt reservofficerarnas förmåga att föra förband i

fält. Fortsättningsutbildningen har främst

omfattat särskilda övningar för befäl,

ledningsträningsövningar, funktionsövningar

och krigsförbandskurser.

Förband med stridsvagn 121 har främst p.g.a.

brist på reservdelar och övningsammunition inte

nått uppsatta mål. Samma brist rådde under åren

1995 och 1996. Regeringen konstaterar att

Försvarsmakten inte heller under år 1997

kommit till rätta med denna brist. Regeringen

avser att i regleringsbrev för år 1999 för För-

svarsmakten ta upp detta förhållande.

Regeringen bedömer dock att problemen ännu

inte påverkar krigsorganisationens duglighet.

Krigsorganiseringen av nya stridsfordons-

förband påbörjas under år 1999. Verksamheten

inriktas därför nu främst till att på stor bredd

bibringa brigadförbanden kompetens och

förmåga att genomföra denna förnyelse av krigs-

organisationen. Tillförsel av ny materiel är härvid

viktig. Under året har armébrigadernas mekani-

sering fortsatt med tillförsel av stridsvagn 121,

stridsvagn 122, stridsfordon 90 och pansar-

bandvagn 401.

Program 5. Marina lednings- och

underhållsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med uppgift att

leda och understödja de marina krigsförbanden.

I programmet ingår bl.a. fyra marin-

kommandon, ett marindistrikt, en rörlig marin

ledningsgrupp och åtta underhållsbataljoner.

Resultatbedömning

Öresunds marindistrikt har inordnats i Väst-

kustens marinkommando. Avvecklingen av

underrättelseförband har genomförts under år

1997 och avvecklingen av underhållsförband

skall påbörjas år 1998.

HMS Orion har under år 1997 inte kunnat

bemannas med två besättningar. Detta görs

fr.o.m. år 1998, varvid antalet företag och gång-

tiden kommer att utökas.

Marinens telesystem (MTS) har fullt ut tagits i

drift. Utvecklingen av marinens ledningssystem

(Matak) fortsätter varvid informations-

utvecklingen görs samordnat inom

Försvarsmakten. Tillförseln av ledningssystem

har avsevärt förbättrat stabernas förmåga till

stabsarbete och kortat ledtider.

Under den samordnade marina slutövningen

Nordvart har rörlig underhållstjänst övats i

större omfattning för första gången. Övningen

har medfört att underhållsorganisationen

utvecklat sin förmåga att bedriva marin

underhållstjänst utanför ordinarie baser.

Marinkommando Syd har genomfört en rädd-

ningsövning med hemvärnspersonal. Vid

Marinkommando Ost har förberedelser för en

kemvapeninspektion med internationellt

deltagande genomförts.

Övningsförberedelse- och krigsförberedelse-

verksamhetens omfattning har bidragit till att

vidmakthålla och utveckla personalens

kompetens.

Verksamheten vid Marinens taktiska centrum

har överförts till det nybildade Marincentrums

organisation.

Program 6. Försvarsmaktens helikopterförband

Programmets innehåll

Programmet inrättades den 1 januari 1998.

Programmet innehåller förband för bl.a.

pansarvärn, ubåtsjakt och spaning mot ytmål,

flygräddning samt transporter.

I programmet ingår bl.a. en arméflygbataljon,

tre marina helikopterdivisioner och sex flygrädd-

ningsgrupper. Den tidigare beslutade

reduktionen av de marina helikopterdivisionerna

till två genomförs under innevarande budgetår.

Resultatbedömning

Helikopterverksamheten har under budgetåret

1997 bedrivits under program 2. Fördelnings-

förband, program 6. Marina flyg- och

helikopterförband och program 12. Transport-

flygförband. Under budgetåret har förberedelser

för samordningen till det gemensamma helikop-

terprogrammet och införandet av den

gemensamma helikopterflottiljen fortsatt.

Regeringen vill erinra om att ett av syftena

med att inrätta det gemensamma helikopter-

programmet är att uppnå samordningsvinster i

fråga om produktionsledning, utbildning,

materielanskaffning och beredskap.

Förbandsutbildningen inom arméflygbatal-

jonen har fortsatt, men bataljonen uppfyller inte

ställda krav. Detta beror på den pågående om-

organisationen och en fortsatt brist på flygförare.

Inom den marina helikopterverksamheten är

behovet av förbandsvisa övningar i rörlig

bastjänst fortfarande stort. Materiel har anskaf-

fats för bl.a. basorganisationen. Antalet insatser

för stöd till samhället, främst räddningstjänst och

sjuktransporter, har ökat avsevärt. Detta har

förbättrat förbandens förmåga när det gäller

samverkan med och stöd till samhället.

Sammantaget uppnås dock inte ställda

krigsduglighetskrav, beroende främst på den låga

flygtidsproduktionen och brister inom den

rörliga bastjänsten. Flygtidsproduktionen för

helikoptrarna för flygräddningstjänst (helikopter

10) har blivit mindre än planerat. Detta beror

bl.a. på brist på förare. I budgetunderlaget för år

1999 har Försvarsmakten redovisat åtgärder för

att komma till rätta med de angivna bristerna. En

översyn av grunderna för rekrytering och utbild-

ning av helikopterförare har påbörjats. Vidare

skall omprioriteringar göras för att åtgärda

bristerna hos de marina helikopterdivisionerna.

Under innevarande budgetår har utbildningen av

personal för helikopter 10 intensifierats.

Regeringen konstaterar att det föreligger

brister inom programmet. Samtidigt kan rege-

ringen konstatera att Försvarsmakten redan har

börjat vidta åtgärder för att komma till rätta med

problemen. Regeringen kommer även i fortsätt-

ningen att noga följa utvecklingen och

förutsätter att Försvarsmakten fullföljer

påbörjade och planerade åtgärder.

Avslutningsvis vill regeringen informera

riksdagen om att Sjöfartsverket och

Försvarsmakten i december 1997 träffade ett

nytt avtal om helikopter i beredskap. Avtalet

innebär att helikopter i beredskap finns även

fortsättningsvis i Säve, Kallinge, Visby och Berga.

Avtalet innebär också att helikopter i beredskap

finns i Sundsvall sedan juni 1998. Därmed har

räddningsberedskapen i norra Sverige och utmed

Norrlandskusten förbättrats avsevärt.

Program 7. Stridsfartygsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift att övervaka och bekämpa

mål på och under havsytan.

I programmet ingår bl.a. två ytstridsflottiljer

med sex korvetter, sex robotbåtar och tolv

patrullbåtar, tre minkrigsavdelningar med bl.a.

sju minröjningsfartyg typ Landsort, fyra minröj-

ningsfartyg typ Styrsö och två minfartyg samt en

ubåtsflottilj med nio ubåtar, varav två i materiel-

beredskap, och ett ubåtsräddningsfartyg.

Resultatbedömning

Halvtidsmoderniseringen av patrullbåtar har

fortsatt. Anskaffningen av minröjningsfartyg typ

Styrsö har avslutats. Anskaffningen av ubåt typ

Gotland har fortsatt men på grund av leverans-

förseningar har ännu inte någon Gotlandsubåt

kunnat tillföras krigsorganisationen. Detta

beräknas ske senast år 1999. Utvecklingen av

fyra korvetter typ Visby har fortsatt. Fem

robotbåtar, en ubåt typ Näcken och tre ubåtar

typ Sjöormen har avvecklats.

Under år 1997 har de taktiska långtids-

övningarna för förbanden reducerats i tid vilket,

tillsammans med en generell gångtidsreducering,

innebär att kvalitetsmålen inte har uppnåtts.

Inom programmet är det främst ytstrids-

förmågan som har nedgått på grund av den

reducerade verksamheten.

Minröjningsförbanden har genomfört fyra

större minröjningsföretag i Baltikum, vilket har

höjt de deltagande förbandens förmåga. Vidare

har ubåtsräddningsystemet utvecklats bl.a.

genom samarbete med Norge, Danmark och

Storbritannien.

Program 8. Kustförsvarsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift att försvara infallsportar,

marina basområden och skärgårdsområden.

I programmet ingår bl.a. en rörlig kustartilleri-

brigadledning, tolv kustförsvarsbataljoner, sex

amfibiebataljoner, tre kustartilleribataljoner och

ett tungt kustrobotbatteri.

Resultatbedömning

Materielbeställningar till rörlig brigadledning har

fortsatt. En kustartilleribrigad har påbörjat

omorganisering från fast till rörlig organisation.

Samtliga sex amfibiebataljoner har organiserats.

Leverans av stridsbåtar och lätta trossbåtar till

den fjärde amfibiebataljonen har fortsatt. Över-

föring av luftvärnsrobotsystem 70 från armén har

fortsatt. Sex kustförsvarsbataljoner har vidmakt-

hållits och sex kustförsvarsbataljoner, som utgått

ur organisationen, har förberetts för avveckling.

Verksamheten under år 1997 har medfört att

krigsförbandens förmåga att klara ställda krav,

med undantag av vissa områdesbundna förband,

har vidmakthållits jämfört med budgetåret

1995/96. Anpassningstiden för förband som

nedgått i krigsduglighet har ökat från fyra till

tolv månader. Utbildningen under året har

medfört att krigsförbandens personella

kompetens vidmakthållits på en godtagbar nivå.

Krigsorganisationen har tillförts ytterligare en

amfibiebataljon och en rörlig brigadledning.

Befälets förmåga att föra förband i fält har

bibehållits genom deltagande i övningarna

Polstjärnan och Sam-Marin 97.

Program 9. Flygvapnets lednings- och

underhållsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift att leda och betjäna

flygförbanden.

I programmet ingår för närvarande bl.a. tre

flygkommandostaber, tre vädercentraler, sex

stridslednings- och luftbevakningsbataljoner och

16 basbataljoner. I programmet ingår även

försvarets telenät. Under innevarande budgetår

skall en vädercentral avvecklas.

Resultatbedömning

Regeringen konstaterar att antalet krigsförband

som inte uppfyller krigsduglighetskraven, även

med beaktande av de åtgärder regeringen vidtagit

med stöd av riksdagens beslut våren 1998, har

ökat något jämfört med föregående år. Till-

förseln av materiel har visserligen förbättrat

situationen, men de alltför få samövningstill-

fällena gör att personalens kompetens sjunker

och därmed även krigsdugligheten för för-

banden. Sex stridslednings- och luftbevak-

ningsbataljoner har vidmakthållits. Tre bataljoner

har avvecklats under innevarande budgetår.

Organiseringen av telenätenheten för försvarets

telenät har slutförts. Telenätet har

vidareutvecklats. Utvecklingen av det för

flygstridskrafterna gemensamma lednings-

systemet har fortsatt genom materieltillförsel

och utbildning. De första stridslednings-

centralerna har levererats och utbildning och

provverksamhet har inletts. Bristen på radarjakt-

ledare har påverkat flygtidsproduktionen

negativt. Bristen beror på problem med en

beställd utbildningssimulator och svårigheten att

rekrytera nya radarjaktledare. För att lösa

problemen avbröts anskaffningen av den

kontrakterade simulatorn och en ny simulator

för Stridsledningsskolan i Uppsala har anskaffats

genom en annan leverantör. Utbildningen vid

Tullinge har därmed kunnat avslutas. Försvars-

makten har vidare vidtagit särskilda åtgärder för

att säkerställa tillgången på elever till utbild-

ningen av radarjaktledare.

Åtta basbataljoner har avvecklats under året

och viss personal och materiel har omfördelats

till kvarvarande bataljoner. En basbataljon har

krigsförbandsövats och är därmed omskolad för

att tillgodose de krav JAS 39-systemet ställer.

Vid några förband har det varit svårt att uppfylla

produktionsmålen för flygtidsproduktion. Detta

beror enligt Försvarsmakten bl.a. på att många

officerare i teknisk tjänst har lämnat myndig-

heten för civil verksamhet och att

omorganiseringen av krigsförband i enlighet med

1996 års totalförsvarsbeslut har krävt stora

personalresurser.

Program 10. JAS 39-förband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med uppgift för

luftförsvaret, attackförmågan och underrättelse-

inhämtningen.

I programmet ingår en division JAS 39

Gripen. Den andra divisionen JAS 39 kommer

att organiseras under innevarande budgetår.

Regeringen beslutade i juni 1997 att anskaffa en

tredje delserie JAS 39 omfattande 64 flygplan.

Resultatbedömning

Regeringen konstaterar att tillämpningsövningen

med JAS 39 Gripendivisionen och en krigs-

organiserad basbataljon hösten 1997 visar att

divisionen kan lösa begränsade uppgifter jämfört

med vad systemet slutligen skall kunna göra.

Attackförmågan är för närvarande väl tillgodo-

sedd medan jakt- och spaningsförmågorna har

begränsningar.

Sammanlagt har hittills 54 flygplan JAS 39A

och 2 flygplan JAS 39B levererats till Försvars-

makten. Förbandsverksamheten har inriktats på

att utbilda personalen. Den första divisionen

kunde krigsorganiseras i oktober 1997.

Bombkapseln har slutlevererats för JAS 39

Gripen och AJS 37 Viggen och integrationen av

robot 99 för JAS 39 och JA 37 har fortsatt.

Regeringen redovisar Gripenprojektet i bilaga

till denna proposition.

Program 11. Övriga stridsflygförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift för luftförsvaret,

attackförmågan och underrättelseinhämtningen.

I programmet ingår för närvarande bl.a. en

J 35-division, åtta JA 37-divisioner och tre

AJS 37-divisioner.

Resultatbedömning

Regeringen kan konstatera att det fortfarande

finns brister inom vissa prioriterade förband. Ett

lågt flygtidsuttag och kvaliteten i övnings-

verksamheten har lett till att vissa förband inte

uppfyller kraven på krigsduglighet. Jämfört med

föregående år har dock JA 37-divisionerna visat

en förbättring, bl.a. beroende på att dessa för-

band har prioriterats vad gäller flygtid. Genom

integrationen av robot 99 på JA 37 har också

jaktförsvarsförmågan förbättrats. Regeringen

förutsätter att Försvarsmakten fortsätter arbetet

med att åtgärda bristerna inom programmet.

Försvarsmakten har redovisat att ett antal

flygförare redan har lämnat Försvarsmakten för

att övergå till det civila flyget och att risk före-

ligger för ytterligare personalavgångar. Vid några

divisioner börjar bristen på flygförare negativt

påverka förmågan att genomföra planerad verk-

samhet. Regeringen anser att detta är oroande

och har därför uppdragit åt Försvarsmakten att

redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att

lösa detta problem.

Under budgetåret har två divisioner AJS 37

Viggen (vid F 15) och en division J 35 Draken

(vid F10) avvecklats. Vidare har en AJS 37-

division ombeväpnats till JAS 39 Gripen (vid

F7). Systemutvecklingen av JA 37 har fortsatt,

liksom integreringen av robot 99 inom detta

system. AJS-modifieringen har slutförts och icke

modifierade flygplan gallras ut efter hand. Flyg-

tidsuttaget inom programmet har blivit mindre

än planerat, bl.a. beroende på bristen på radar-

jaktledare och att officerare i teknisk tjänst har

lämnat Försvarsmakten för att gå över till civil

verksamhet.

Program 12. Transportflygförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift inom flygtransport-

verksamheten och signalspaningen.

I programmet ingår bl.a. fyra centrala trans-

portflygdivisioner (varav ett signalspanings-

förband), åtta regionala transportflygdivisioner

och sex flygräddningsgrupper.

Resultatbedömning

Regeringen konstaterar att vissa problem fort-

farande föreligger inom Tp 84-divisionen genom

främst den alltför begränsade nationella övnings-

verksamheten. Detta uppvägs emellertid i

väsentliga delar av deltagandet i den inter-

nationella verksamheten.

Det sammantagna flygtidsuttaget inom Tp 84-

divisionen har blivit mindre än planerat. Detta

beror främst på bristande tillgång på besättningar

och att medverkan i Partnerskap för fred tar tid i

anspråk som annars skulle ha ägnats åt

utbildning och övning. Å andra sidan har

flygningar i olika internationella uppdrag gett

mycket goda erfarenheter och kunskaper.

Personalomsättning vid divisionen kommer

framöver att kräva mycket flygtid för utbildning.

Förberedelserna för att omsätta signal-

spaningssystemet med flygplan S102B fortsätter.

Det första flygplanet S102B levererades under

budgetåret 1997. Det andra har levererats under

innevarande budgetår. Avvecklingen av flygplan

Tp 85 har inletts. Under året har förberedelser

vidtagits för att kunna reducera de åtta regionala

transportflygdivisionerna till fyra.

Program 13. För krigsorganisationen

gemensamma resurser

Programmets innehåll

Programmet innehåller verksamheter som inte

kan fördelas på övriga förband. Verksamheten

inom programmet skall stödja de övriga

programmens produktion av krigsförband så att

verksamhetsmålen kan nås. I programmet ingår

också Försvarsmaktens olika centrum för stöd

och utbildning samt typförbands- och funk-

tionsansvar. En stor del av verksamheten

omfattar utbildning av officerare. Programmet

omfattar även de frivilliga försvarsorganisa-

tionernas utbildning samt uppdrag och avtal med

stödjande myndigheter.

Resultatbedömning

Regeringen bedömer att stödet till krigsför-

banden har varit godtagbart. Försvarsmakten har

bedrivit ett antal projekt för att öka

effektiviteten inom myndigheten och samverkan

med stödmyndigheterna. Här kan nämnas

Projekt Q som är ett kvalitets- och

värderingsarbete. Utbyggnaden av

totalförsvarets datakommunikationssystem

Todakom fortsätter så att huvuddelen av

Försvarsmaktens förband kan anslutas till

elektroniska posttjänster under år 1998.

Totalförsvarets pliktverks informationssystem

(PLIS) har i vissa delar ännu inte driftsatts på

grund av resultatet av en omfattande säkerhets-

granskning. När PLIS i alla delar driftsatts

förväntas effektiviteten i värnplikts-

administrationen öka.

Det har funnits vissa problem att rekrytera

officerare till utbildning med teknisk inriktning,

vilket även gäller utbildningen till reserv-

officerare. Inom flygverksamheten har det

uppstått problem med motorbytet på flygplan

SK 60 som inneburit att det blivit nödvändigt att

sänka utbildningstakten tillfälligt.

De frivilliga försvarsorganisationerna har i

huvudsak uppnått verksamhetsmålen beträffande

utbildningsdeltagande och nya avtal. Medlems-

antalet har dock minskat.

De frivilliga försvarsorganisationernas sam-

arbete med frivilligorganisationerna i de baltiska

länderna har ökat i förhållande till tidigare år.

Program 14. För grundorganisationen

gemensamma resurser

Programmets innehåll

Verksamheter inom programmet, som inte

direkt sammanhänger med utvecklingen av

krigsorganisationen, skall stödja grund-

organisationens produktion så att

verksamhetsmålen kan nås.

Programmet innehåller bl.a. utbildnings-

hjälpmedel, t.ex. simulatorer och lednings-

träningsanläggningar för att genomföra effektiv

och realistisk utbildning såväl enskilt som i

förband. Dessutom innehåller programmet

uppdrag till stödjande myndigheter, vidare-

utveckling av ekonomi- och personal-

administrativa system samt forsknings-

verksamhet.

Resultatbedömning

Regeringen bedömer att stödet till grund-

organisationen har varit godtagbart. Ett antal

projekt har genomförts som förväntas öka För-

svarsmaktens förmåga att planera, budgetera,

följa upp och redovisa verksamheten. Forskning

och teknikutveckling har motsvarat de uppdrag

som Försvarsmakten lämnat till Försvarets

forskningsanstalt, Försvarshögskolan, Försvarets

materielverk och Flygtekniska försöksanstalten.

Program 15 Internationell verksamhet

Programmets innehåll

Programmet omfattar verksamhet för att För-

svarsmakten skall kunna delta i fredsfrämjande

och humanitära insatser som Sverige medverkar

och kommer att medverka i. Insatserna utom-

lands finansieras vad gäller trupp via anslaget A2

Fredsfrämjande truppinsatser. För militärobser-

vatörer, civilpoliser och andra sker finansiering

via utgiftsområde 5 Utrikesförvaltning och

internationell samverkan samt utgiftsområde

7 Internationellt bistånd.

Programmet omfattar även svensk medverkan

i Partnerskap för fred (PFF) med förband och

enskilda personer i kurser, seminarier och

övningar i enlighet med Sveriges individuella

partnerskapsprogram.

Programmet innefattar också svensk medver-

kan i Multinational United Nations Stand-by

Forces High Readiness Brigade (Shirbrig) samt

verksamhet inom ramen för Sveriges observa-

törsskap i Västeuropeiska unionen (VEU). Inom

programmet kan också stöd lämnas till de

baltiska länderna.

Resultatbedömning

Inom Försvarsmakten har arbetet i syfte att för-

bättra förutsättningarna för att kunna delta i

fredsfrämjande och humanitära insatser och i det

internationella samarbetet fortsatt. Utvecklingen

av den tidigare beslutade snabbinsatsstyrkan

Swerap har skett enligt plan och styrkan blev klar

att sättas in den 1 juli 1998.

Sverige har under åren 1997 och 1998 deltagit i

ett stort antal PFF-övningar. Sverige var under år

1997 värd för tre PFF-övningar och under år

1998 värd för övningen Nordic Peace. Genom

Partnership for Peace Regional Training Centre,

som inrättades den 1 juli 1997, har Sverige aktivt

bidragit till att fördjupa samarbetet inom PFF.

Försvarsmaktens internationella uppgifter

ställer ökade krav på förmågan att samarbeta

med andra länder. Samarbetet med andra

nationers staber och förband i det forna

Jugoslavien har ökat Försvarsmaktens förmåga

att delta i multinationella insatser och PFF-

övningar. Fortfarande finns dock brister i

samverkansförmåga bl.a. vad gäller språk,

stabsarbetsmetodik och ledningssystem.

Regeringen bedömer att Försvarsmaktens

utbildningsansträngningar i detta avseende kan

ökas.

Stödet till den baltiska fredsbevarande bataljo-

nen Baltbat har fortsatt. Försvarsmakten har

medverkat i det marina projektet Baltron.

Försvarsmakten har under åren 1997 och 1998

genomfört fyra minröjningsföretag i baltiska far-

vatten. Dessa uppdrag har bidragit till en ökning

av Försvarsmaktens minröjningsförmåga.

Regeringen har år 1998 gett Försvarsmakten i

uppdrag att sälja vissa utgångna vapen till de

baltiska länderna. Överföring av överskotts-

materiel dit har också skett.

Försvarsmakten har under åren 1997 och 1998

genomfört utbildning för officerare från de

baltiska länderna samt observatörskurser och

PFF-kurser med deltagare från ett flertal länder.

Humanitära organisationer har erhållit särskild

utbildning. Försvarsmakten medverkar fr.o.m.

hösten 1998 i arbetet med att starta och driva den

baltiska försvarshögskolan Baltdefcol (Baltic

Defence College).

Regeringen noterar att Försvarsmakten har

fattat beslut om att under hösten 1998 genom-

föra en extra ammunitionsröjningskurs för 15

officerare villiga att med kort varsel tjänstgöra i

internationella fredsfrämjande insatser. Detta är

positivt då tillgången på utbildad personal i

ammunitions- och minröjning är gränssättande

för Sveriges förmåga att delta i insatser inom

detta område.

Regeringen uppdrog den 22 januari 1998 åt

Försvarsmakten att lämna förslag till vilka åtgär-

der som krävs inom ett antal preciserade

områden för att möjliggöra en utökning av

Sveriges nuvarande internationella engagemang

med Försvarsmaktens resurser i fredsfrämjande

och humanitära insatser begärda av FN eller

beslutade av OSSE. Uppdraget slutredovisades

den 15 april 1998. Redovisningen gav flera

förslag inom respektive område, däribland

utveckling av Partnership for Peace Regional

Training Centre, utökad ammunitions- och min-

röjning inklusive maskinella system, utveckling

av interoperabiliteten och utökning av Swerap till

en mekaniserad bataljon. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen i samband med

kontrollstationen år 1999 vad gäller

totalförsvarets internationella engagemang.

3.3.2 Verksamheten i

grundorganisationen

Den omstrukturering av grundorganisationen

som bestämdes genom 1996 års totalförsvars-

beslut har påbörjats. Resultatet är enligt

regeringens uppfattning gott och omstrukture-

ringen har i många fall gått snabbare än vad

Försvarsmakten har förutsatt i sin planering. När

det gäller avvecklingen av anställd personal är

bilden inte lika entydig. Enligt Försvarsmaktens

delårsrapport för år 1998 kommer avvecklings-

målet t.o.m. år 1998 dock i stort sett att nås.

De kvalitativa målen avseende värnplikts-

utbildning har nåtts för huvuddelen av

förbanden. Ett antal förband har dock inte nått

de kvantitativa målen på grund av höga avgångar

av värnpliktiga under grundutbildningen. För-

svarsmakten anger att avgångarna uppgick till

14,3 procent vilket är en ökning jämfört med

föregående utbildningsår. Totalförsvarets plikt-

verk, som inte redovisar per utbildningsår utan

kalenderårsvis, redovisar att avgångarna uppgick

till 10,2 procent. Det är en minskning från före-

gående mätperiod. Regeringen har gett

myndigheterna i uppdrag att i samverkan minska

avgångarna av värnpliktiga under grund-

utbildningen.

Antalet värnpliktiga som efter avslutad

grundutbildning är krigsplaceringsbara har ökat

från 87 procent till 98 procent under år 1997.

3.3.3 Tillståndet i krigsorganisationen

Regeringen bedömer att tillståndet i krigs-

organisationen är godtagbart. Förmågan att

kunna uppnå full krigsduglighet inom ett år med

huvuddelen av krigsorganisationen har dock inte

i alla avseenden kunnat vidmakthållas p.g.a.

minskningar i förbandsverksamheten, vilket bl.a.

påverkat officerarnas kompetens negativt. Dessa

reduceringar har sin grund i de allvarliga problem

som uppstått i Försvarsmaktens ekonomi och

planering.

Riksdagen beslutade under våren 1998 på

regeringens förslag att ändra övergripande mål

för Försvarsmakten vad avser Försvarsmaktens

beredskap så att endast utvalda delar av

organisationen inom ett år efter beslut har upp-

nått full krigsduglighet. Regeringen har beslutat

vilka dessa delar är.

3.3.4 Bedömning av Försvarsmaktens

förmågor i olika avseenden

Regeringen har beslutat om vilka krav på förmå-

gor i olika avseenden och i olika tidsperspektiv

som Försvarsmakten skall uppfylla samt vilken

anpassningsförmåga myndigheten skall ha för att

kunna utföra de uppgifter som riksdagen har

beslutat om. Dessa krav på förmågor i olika

avseenden har redovisats för riksdagen i prop.

1997/98:83 Förändrad styrning av Försvars-

makten m.m. Regeringen redovisar i avsnitt 3.5

sitt förslag till riksdagen avseende inriktningen

av Försvarsmaktens förmågor i olika avseenden.

Försvarsmakten har i sin årsredovisning för år

1997 redovisat tillståndet i dessa förmågor. Den

detaljerade redovisningen av tillståndet i krigs-

organisationen är hemlig. Nedan redovisas

däremot regeringens sammanvägda bedömning

av hur Försvarsmakten har uppfyllt sina mål

enligt de huvuduppgifter som riksdagen har

beslutat om.

Regeringen skall årligen följa upp Försvars-

maktens förmågor i olika avseenden och göra en

sammanvägd rapportering till riksdagen.

Försvar mot väpnat angrepp

Huvuddelen av förbanden kan med tillräcklig

säkerhet uppnå full krigsduglighet under en

tolvmånadersperiod. Vissa övriga förband har

dock en så låg krigsduglighet att såväl materiella

som personella brister bedöms kvarstå efter en

tolvmånadersperiod. Med den målsättning för

försvar mot väpnat angrepp i nuvarande

omvärldsläge som statsmakterna enligt ovan lagt

fast för Försvarsmakten kan uppgiften lösas.

Territoriell integritet

Ubåtsskyddsverksamheten har under året

bedrivits främst inom ramen för marinens

ordinarie förbandsverksamhet. De indikationer

som förevarit har inte föranlett några omfattande

insatser. Under år 1997 har inte någon händelse

rapporterats som enligt Försvarsmaktens be-

dömning utgör tillräcklig grund för att kunna

konstatera att främmande undervattensverksam-

het har pågått på svenskt territorium.

Vårt luftrum har övervakats från luftförsvars-

centraler med radarstationer samt från flygplan.

Under år 1997 har tretton konstaterade kränk-

ningar av svenskt luftrum skett, vilket är en

ökning med sju jämfört med år 1996.

Förmågan att upprätthålla den territoriella

integriteten är med vissa undantag god.

Beredskap för incidentinsatser har under året

upprätthållits enligt ställda krav.

Internationell verksamhet

Förmågan att planera för, organisera och

genomföra fredsfrämjande operationer,

partnerskap för fred (PFF)- verksamhet och

övrig internationell verksamhet är god.

Brister finns i interoperabiliteten, främst

avseende militär fackengelska, internationella

stabsrutiner samt teknisk materiel för samband

och ledning.

Stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred

m.m.

Förmågan att ge stöd till samhället vid svåra

påfrestningar i fred är god. Försvarsmakten har

också en god förmåga att ställa resurser till

förfogande vid de tillfällen den ianspråktas med

hänvisning till räddningstjänstlagen (1986:1102).

Verksamheten har bl.a. omfattat eftersök av

försvunna personer, brandbekämpning, insatser i

samband med översvämningar och insatser i

samband med snökaos.

Under år 1997 har Försvarsmakten genomfört

1 073 insatser med helikoptrar, fartyg eller trupp.

Övningsverksamheten och samverkan med

civila myndigheter har varit omfattande, vilket

ökat förbandens förmåga att samverka med och

lämna stöd till samhället.

Anpassning

En värdering och analys har genomförts inom

Försvarsmakten i samverkan med stödjande

myndigheter. Analysen visar att kravet på att

kunna uppnå full krigsduglighet inom ett år för

huvuddelen av krigsorganisationen är möjlig att

uppnå. Vissa förband har emellertid en så låg

krigsduglighet att såväl materiella som personella

brister bedöms kvarstå efter ett år. Detta har

beskrivits närmare i avsnitt 3.3.3 Tillståndet i

krigsorganisationen.

Arbetet med att utveckla den långsiktiga

anpassningsförmågan har påbörjats och en grund

har lagts för det fortsatta utvecklingsarbetet.

Regeringen återkommer i den säkerhetspolitiska

kontrollstationen år 1999 med förslag till inrikt-

ning för Försvarsmaktens långsiktiga

anpassningsförmåga.

3.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket bedömer att årsredovis-

ningen i allt väsentligt är rättvisande men lämnar

följande invändning: Ledningen har under året

inte haft tillförlitligt underlag för att fortlöpande

kunna pröva verksamheten till följd av brister i

rutiner för planering, uppföljning och kontroll .

Försvarsmakten har redovisat ett antal åtgär-

der för att komma till rätta med dessa brister.

Vidare har regeringen beslutat om en

omorganisation av Försvarsmaktens högkvarter.

Denna genomfördes den 1 juli 1998. Den inne-

bär bl.a. att den centrala styrningen gentemot

den lokala nivån samlas i en ledning, vilket

förbättrar möjligheterna att styra och följa upp

verksamheten. I samband härmed regleras den

interna styrningen inom högkvarteret i en ny

arbetsordning.

Regeringen bedömer att de inom Försvars-

makten planerade eller genomförda åtgärderna

och den genomförda omorganisationen av hög-

kvarteret är nödvändiga för att avhjälpa de brister

som Riksrevisionsverket har påtalat. Regeringen

kommer fortlöpande att följa arbetet. I mål- och

resultatdialogen med myndigheten kommer

Försvarsdepartementet att ta upp denna fråga.

Regeringen vill vidare hänvisa till vad som

anförts under avsnittet 2.4 angående styrning

och uppföljning av det militära försvaret.

Anställda vid Försvarsmakten

I propositionen om Försvarsmaktens ekonomi

och verksamhet år 1998 m.m. redovisades

Riksrevisionsverkets rapport (RRV 1998:20) om

förmåner och formerna för lönebildning,

tillämpning av avtal m.m. för anställda vid

Försvarsmakten m.fl.

I rapporten redovisar Riksrevisionsverket sina

iakttagelser vad gäller löneutveckling för office-

rarna inom Försvarsmakten, konstruktion och

omfattningen av lönetillägg inom myndigheten

samt de relativt sett höga pensionskostnaderna.

Riksrevisionsverket har därvid särskilt riktat

kritik mot den höga löneutvecklingen,

omfattningen och storleken av olika lönetillägg

för yrkesofficerarna samt lönetilläggens relation

till verksamhetsintresset. Riksrevisionsverket

anser inte att det finns skäl för statsmakterna att

ändra på arbetsfördelningen och delegeringen

mellan Arbetsgivarverket och myndigheten För-

svarsmakten. Däremot anser Riksrevisionsverket

att det finns starka skäl att i resultatdialogen med

myndighetsledningen ställa större krav på ett

arbetsgivarbeteende i linje med

verksamhetsintresset.

I propositionen anförde regeringen att den

utgick från att Försvarsmakten som ansvarig

arbetsgivare beaktade vad Riksrevisionsverket

fört fram.

Försvarsmakten har nu yttrat sig över

rapporten.

Regeringen har genom en ändring i regle-

ringsbrevet för Försvarsmakten den 1 oktober

1998 uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa

vad myndigheten har gjort och vad myndigheten

avser att göra för att kunna komma till rätta med

de problem Riksrevisionsverket anger i sin

rapport. Försvarsmakten skall också redovisa hur

myndighetens arbetsgivaransvar utövas och verk-

samhetsintresse iakttas vad gäller tillämpningen

av reglerna om lönetillägg och andra liknande

frågor, samt hur myndigheten följer upp och

utvärderar det delegerade arbetsgivaransvaret.

Regeringen avser att särskilt uppmärksamma

denna fråga genom att ge Riksrevisionsverket i

uppdrag att följa upp Försvarsmaktens åtgärder.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen i

denna fråga. Regeringen har dock redan vid

beräkningen av anslaget för år 1999 tagit hänsyn

till möjliga rationaliseringar.

Riksrevisionsverket har i en rapport den 18

juni 1998 (RRV 1998:47) Officerare inom för-

svaret uppmärksammat vissa strukturella

obalanser och anser bl.a. att Försvarsmakten

tidigt under hösten bör redovisa åtgärder för att

komma till rätta med dessa. Särskilt understryker

Riksrevisionsverket att åtgärder bör redovisas för

att uppnå ökad yrkesväxling, ökad användning av

reservofficerare i grundorganisationen, ökad tid i

befattning, reducering av förmåner till aspiranter

vid officershögskolorna, minskat antal oönskade

avgångar, avkortade tider mellan nivåhöjande

utbildningar samt institutionalisering av

befattning som mästare. Enligt rapporten finns

det, om rätt åtgärder vidtas, möjlighet till stora

besparingar.

Rapporten har remitterats t.o.m. oktober

1998. Regeringen avser att återkomma i denna

fråga i samband med propositionen inför

kontrollstationen år 1999.

I fråga om den anställda civila personalen har

Försvarsmakten i delårsrapporten redovisat

kompetensutveckling m.m. Regeringen anser att

det är viktigt att den civila personalen får en god

kompetensutveckling . Regeringen avser att fort-

sätta att följa upp utvecklingsinsatserna och

återkommer i frågan i den nämnda kontroll-

stations- propositionen.

3.5 Inriktning av Försvarsmaktens

förmågor i olika avseenden

Regeringens förslag: Att riksdagen godkänner

följande inriktning av Försvarsmaktens förmågor

i olika avseenden.

Förmågor för att kunna försvara landet mot väpnat

angrepp

Verksamheten skall bedrivas så att förvarning

säkerställs om ett förestående angrepp.

Inledningsvis skall vid ett angrepp verksamheten

bedrivas så att befolkningscentra, infrastruktur

och vitala funktioner för totalförsvaret skyddas

samt så att en säker och flexibel mobilisering kan

genomföras.

Verksamheten skall vidare medge att en an-

gripares luftherravälde bestrids över tiden och så

att en egen luftoperativ överlägsenhet kan skapas

temporärt.

Angriparen skall tidigt kunna bekämpas över

hela det operativa djupet.

Verksamheten skall efter hand medge att

kraftsamling säkerställs, varvid angriparens fort-

satta styrketillväxt hindras och hans

operationsfrihet begränsas, så att ett avgörande

kan ske inom valt operationområde.

Under en operation som avser att skapa ett

avgörande inom valt område skall gardering

kunna ske mot andra hot eller olika riktningar.

Om ett avgörande inte är möjligt, skall verksam-

heten medge att försvar av viktiga områden eller

funktioner sker så att den nationella handlings-

friheten säkras.

Förmågor för att kunna hävda vår territoriella

integritet

Verksamheten skall bedrivas så att svenska

intressen i vårt närområde hävdas och så att

kränkningar av den territoriella integriteten

upptäcks och avvisas.

Verksamheten skall vidare bedrivas i samver-

kan med övriga delar av totalförsvaret så att hot

mot samhällets väsentliga funktioner upptäcks

och avvisas.

Förmågor för att kunna genomföra internationella

insatser

Verksamheten skall bedrivas så att humanitära

och fredsfrämjande insatser kan genomföras.

Verksamheten skall vidare bedrivas så att

insatserna kan genomföras i samverkan med

andra stater, myndigheter och organisationer när

så krävs.

Förmågor för att kunna utnyttjas vid svåra

påfrestningar på samhället i fred m.m.

Verksamheten skall bedrivas så att samhället kan

stödjas vid svåra påfrestningar i fred och att

resurser kan ställas till förfogande då sådana

behövs enligt räddningstjänstlagen (1986:1102).

Förmågor för att kunna genomföra anpassning till

förändrade krav och förutsättningar

Verksamheten skall bedrivas så att förutsätt-

ningar skapas för att höja krigsdugligheten för

krigsorganisationen. Verksamheten skall vidare

bedrivas så att förutsättningar skapas för

successiva beslut om krigsorganisationens tillväxt

eller ominriktning mot andra uppgifter eller

verksamhetsfält än sådana som kan förutses nu.

3.6 Anslag

A1 Förbandsverksamhet och beredskap

m.m.

Tabell 3.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Förslag

19 384 738

2000

Beräknat

20 463 864

2001

Beräknat

19 677 733

Anslaget är nytt enligt den struktur som tidigare

har redovisats. Anslaget föreslås omfatta verk-

samheterna förbandsverksamhet, incident-

insatser och stöd till samhället samt beredskap.

Verksamheten redovisas närmare nedan.

Regeringens överväganden och slutsatser

Verksamheten Förbandsverksamhet m.m.

Regeringens förslag: Försvarsmakten skall bedriva

förbandsverksamheten så att balans uppnås

mellan planerad verksamhet och tilldelade

resurser. Den i 1996 års totalförsvarsbeslut

beslutade strukturen i Försvarsmaktens

krigsorganisation skall fortsatt gälla.

Försvarsmakten skall genomföra incident-

insatser för att hävda Sveriges territoriella

integritet. Detta innebär bl.a. att Försvarsmakten

med förband och enheter i beredskap för detta

ändamål och övriga förband som är tillgängliga

skall kunna upptäcka, ingripa mot och avvisa

kränkningar av territoriet.

Försvarsmakten skall genomföra erforderliga

insatser som stöd till samhället vid svåra påfrest-

ningar i fred och i övrigt lämna det stöd som

behövs enligt räddningstjänstlagen (1986:1102)

m.m.

Verksamheten Beredskap

Med beredskap avses grundberedskap, incident-

beredskap, beredskap för stöd till samhället,

beredskap för internationell verksamhet och

beredskap för att skapa erforderlig

anpassningsförmåga för att kunna vidta åtgärder

med hänsyn till förändrade omvärldsförutsätt-

ningar.

Det ankommer på regeringen att besluta om

den närmare utformningen av Försvarsmaktens

beredskapssystem och vilken beredskap som

skall upprätthållas, bl.a. avseende vilka förband

som inte behöver uppnå full krigsduglighet inom

ett år.

Regeringens förslag: Försvarsmakten skall säker-

ställa att de förband och funktioner som direkt

eller senast inom ett år skall kunna öka förmågan

så att full effekt kan utvecklas har erforderlig

grundförmåga för beredskapsuppgifterna. Bered-

skap, organisation och planläggning skall vidare

medge att Försvarsmaktens förmåga långsiktigt

kan anpassas, dvs. utökas eller förändras för att

motsvara framtida krav och behov.

Slutsatser

Under anslaget A1 Förbandsverksamhet och

beredskap m.m. beräknas även belopp för de

frivilliga försvarsorganisationernas utbildnings-

verksamhet. För 1999 års utbildningsverksamhet

har regeringen beräknat 112 miljoner kronor.

För stöd till de frivilliga försvarsorganisationerna

inom totalförsvaret, se avsnitt 6.6.

Frivilligutbildningen skall inriktas mot att

vidmakthålla utbildningen för de frivilliga

försvarsorganisationerna på en sådan nivå att

kvaliteten i utbildningen leder till godtagbar

kunskap och förmåga i krigsbefattningar samt

leder till en god rekrytering i förhållande till

krigsorganisationens behov.

Regeringen har i enlighet med 1996 års total-

försvarsbeslut under senare år beräknat belopp

för att skapa förutsättningar för de frivilliga

försvarsorganisationerna att genom samarbete

med sina motsvarigheter i de baltiska länderna

stödja dessa länders uppbyggnad av ett försvar

under demokratisk kontroll. Regeringen beräk-

nar 2 miljoner kronor för denna verksamhet

under budgetåret 1999. Regeringen avser att låta

undersöka om det även finns intressen hos andra

frivilligorganisationer i andra länder kring

Östersjön att inleda ett samarbete med svenska

frivilliga försvarsorganisationer.

Verksamheten skall inriktas på att vidmakt-

hålla kvarvarande förband inom

verksamhetsområdet så att de operativa kraven

på förmåga och krigsduglighet kan uppfyllas.

Riksdagen har beslutat om att en säkerhets-

politisk kontrollstation skall genomföras år 1999.

Bland de frågor som kommer att behandlas är

beredskapen för och behoven av internationella

insatser. Dessa förändrade anspråk på förmåga

måste kunna hanteras samtidigt som ekonomi

och planering skall vara i balans. Försvars-

maktens planering skall därför inriktas mot att

flexibelt kunna hantera såväl kortsiktiga som

långsiktiga förändrade beredskapskrav samtidigt

som förändrade eller nya behov av operativa

förmågor kan tillkomma.

Förbandsverksamheten skall bedrivas så att

kompetensnivån höjs för de officerare som är

särskilt betydelsefulla för den långsiktiga anpass-

ningsförmågan.

Förband och funktioner som omfattas av

ettårskravet skall ges en sådan operativ förmåga

som erfordras för att kunna upprätthålla den

territoriella integriteten samt hantera de

påfrestningar som kan följa av kriser i vårt

närområde och möta sådana begränsade militära

företag som skulle kunna genomföras mot oss i

nuvarande omvärldsläge. Sådana förband skall

även kunna delta i internationella insatser och

stödja samhället vid svåra påfrestningar i fred.

Detta behov av dubbelanvändning bör ha stor

påverkan på dessa förbands organisation, utbild-

ning och utrustning. Förbanden bör exempelvis

ha en hög skyddsnivå. Utrustningen kan behöva

anpassas för att de snabbt skall kunna verka i

multinationella insatser. Övriga krav på inter-

operabilitet omfattar språk, metoder och

arbetssätt. Samtliga dessa anpassningar måste

göras tidigt för att minimera såväl tiden från

beslut till insats som igångsättningskostnader.

Regeringen avser redan i regleringsbrevet för år

1999 att tilldela belopp för sådan anpassning.

Betydelsen av civil-militär samverkan (Cimic)

inom internationella insatser har ökat.

Regeringen avser därför att i kontrollstationen år

1999 återkomma till riksdagen med förslag till

inriktning och finansiering av denna verksamhet.

Hemvärnet får i enlighet med 1996 års total-

försvarsbeslut allt större betydelse för landets

försvar. Enligt regeringens uppfattning skall För-

svarsmakten vara beredd att kunna anpassa

hemvärnet till vidgade uppgifter.

Försvarsmakten skall tillsammans med

Totalförsvarets pliktverk öka sina ansträngningar

att minska antalet avgångar bland värnpliktiga.

Avveckling av krigsförband enligt 1996 års

totalförsvarsbeslut skall fortsätta.

Utvecklingen av en datorstödd lednings-

träningsanläggning vid Partnership for Peace

Regional Training Centre skall påbörjas. Förmå-

gan till minröjning skall ökas.

Försvarsmakten skall varaktigt kunna delta i

fredsfrämjande insatser med självständiga

enheter upp till bataljons styrka.

Organisation och utveckling av snabbinsats-

styrkan skall inriktas så att ytterligare ett

mekaniserat kompani, en underhållsenhet samt

en ammunitions- och minröjningsenhet kan

tillföras styrkan.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 3.3 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

203 346

209 636

-6 290

Prognos 1998

182 881

176 430

6 451

Budget 1999

107 796

103 196

4 600

Det underskott som uppstått i den

avgiftsbelagda verksamheten år 1997 hänför sig

till resultatområdena extern transportverksamhet

och marketenteriverksamhet. Underskottet

kommer att belasta anslaget A1 Försvarsmakten

år 1998. Från och med år 1999 kommer dessa

verksamheter att redovisas mot anslag.

Försvarsmaktens arbete med att renodla

resultatområdet extern verkstadsverksamhet

fortsätter. Avsikten är att beställningar från För-

svarsmaktens egna förband, vilka förmedlas av

Försvarets materielverk till Försvarsmaktens

verkstäder, inte skall betraktas som externa verk-

stadstjänster. Det kommer dock inte att vara

möjligt att redovisa detta förrän år 1999.

Budgeten för den avgiftsbelagda verksamheten

år 1999 omfattar därmed två resultatområden.

Resultatområdena är extern verkstadsverksamhet

och Försvarsmaktens personalbutiker.

Förändringar av resultatområdena innebär

svårigheter att jämföra budgeten mellan åren.

Försvarsmakten disponerar intäkterna från

den avgiftsbelagda verksamheten.

A2 Fredsfrämjande truppinsatser

Tabell 3.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

451 310

Anslags-

sparande

21 216

1998

Anslag

534 419

1

Utgifts-

prognos

498 000

1999

Förslag

392 376

2000

Beräknat

399 321

2001

Beräknat

405 662

1 Varav 150 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 1998.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Sverige har under år 1998 deltagit i tre freds-

främjande truppinsatser: den Natoledda

multinationella fredsstyrkan SFOR

(Stabilization Force) i Bosnien-Hercegovina,

FN:s preventiva mission Unpredep (United

Nations Preventive Deployment Force) i f.d.

jugoslaviska republiken Makedonien och FN:s

mission för folkomröstning i Västsahara,

Minurso (United Nations Mission for the

Referendum in Western Sahara).

Nato har i enlighet med beslut av FN:s säker-

hetsråd lett en multinationell fredsstyrka i

Bosnien-Hercegovina sedan december 1995.

Sverige har deltagit i den nordisk-polska

brigaden inom denna styrka. Enligt fredsavtalet

för Bosnien-Hercegovina är SFOR:s uppgift dels

att genomföra militära uppgifter i syfte att av-

skräcka de före detta krigförande parterna från

att ta till militära medel, dels att understödja

genomförandet av avtalet i sin helhet, t.ex. med

stöd till den Höge representanten för att sam-

ordna genomförandet av fredsavtalet, till OSSE

för att genomföra val samt till UNHCR för att

genomföra återflyttning.

FN:s säkerhetsråd gav i resolution 1174 den

15 juni 1998 ett förlängt bemyndigande samt

mandat för SFOR. Mandatet gäller under 12

månader fram till den 20 juni 1999. Regeringen

beslutade den 17 juni 1998 att med stöd av

riksdagens tidigare bemyndigande fortsatt ställa

en väpnad styrka om högst 510 personer till

SFOR:s förfogande. Regeringen föreslår på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1998 att styrkan får vara högst 530 personer.

En preventiv närvaro av FN-trupp har funnits

i Makedonien sedan januari 1993. Detta är den

första rent förebyggande missionen i FN:s histo-

ria. Sverige har hela tiden deltagit med trupp i en

nordisk kontingent. Unpredep har till huvud-

uppgift att övervaka och rapportera om

händelser längs Makedoniens gränser i första

hand mot Förbundsrepubliken Jugoslavien och

Albanien vilka skulle kunna äventyra landets

säkerhet, samt att genom sin närvaro vid gränsen

avskräcka från hot och förhindra samman-

stötningar. Unpredeps truppstyrka består av en

nordisk och en amerikansk bataljon samt en

mindre indonesisk ingenjörsenhet.

FN:s säkerhetsråd antog den 21 juli 1998

resolution 1186 som förlängde mandatet för

Unpredep till den 28 februari 1999 och utvidgade

truppstyrkan från 750 till 1 050 personer. Rege-

ringen beslutade den 13 augusti 1998 att förlänga

det svenska deltagandet i Unpredep. Den 3

september samma år beslutade regeringen att det

svenska deltagandet med trupp skall utökas från

42 till 112 personer, omfattande ett skytte-

kompani m.m.

FN:s mission för folkomröstning i Västsahara

(Minurso) upprättades år 1991. Missionen skall

bl.a. övervaka och genomföra en folkomröstning

som avgör huruvida Västsahara skall vara själv-

ständigt eller integreras med Marocko.

Folkomröstningen är planlagd att genomföras i

december 1998. En förutsättning för att

genomföra denna folkomröstning var enligt

FN:s bedömning att minröjning dessförinnan

kunde ske. Sverige erhöll därför en förfrågan från

FN om att delta i Minurso med minröjnings-

förband och regeringen uppdrog den 23 april

1998 åt Försvarsmakten att ställa ett min-

röjningskompani om 75 personer till FN:s

förfogande. Förbandets uppgift är i huvudsak att

underlätta gruppering av tillkommande FN-

förband.

Svenska förband i utlandet har som stöd till

samhället utfört civil-militär samverkan (Cimic)

dels som militärt genomförda civila projekt, dels

som stöd till civila insatser genomförda av civila

organisationer.

Regeringen föreslår på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1998 att 207,1

miljoner kronor överförs från anslaget A1

Försvarsmakten till anslaget A2 Fredsfrämjande

truppinsatser.

Slutsatser

Drygt tre år efter det att fredsöverenskommelsen

för Bosnien-Hercegovina undertecknades

behövs fortfarande en internationell militär

närvaro där i syfte att förhindra parterna att åter-

uppta strider och för att ge stöd åt den civila

delen av fredsprocessen. Regeringen bedömer att

en fortsatt närvaro med en militär multinationell

fredsstyrka även efter den 20 juni 1999 är nöd-

vändig och att Sverige skall medverka i en sådan

styrka. Nato ser fortlöpande över behov och

omfattning av en internationell militär närvaro i

Bosnien. Sverige följer denna översyn och den

fortsatta dialogen mellan Nato och partnerländer

kommer att utvisa eventuella förändrade former

för Sveriges deltagande. För närvarande är det

motiverat att bibehålla vårt deltagande med en

reducerad bataljon i den nordisk-polska briga-

den.

Mandatet för Unpredep löper till den 28

februari 1999. Händelseutvecklingen i Albanien

och i Kosovo i Förbundsrepubliken Jugoslavien

visar att det fortsatt är nödvändigt med en inter-

nationell militär preventiv närvaro i Makedonien

för att främja stabilitet och säkerhet i

Makedonien och dess närområde. Regeringen

utgår från att de nordiska länderna fortsätter sitt

samarbete inom Unpredep. Dialogen med FN

inför en förmodad mandatförlängning av

Unpredep kommer att utvisa formerna för ett

fortsatt svenskt och nordiskt deltagande efter

den 28 februari 1999.

Vad avser insatsen i Västsahara (Minurso)

bedömer regeringen att förbandet trots att den

ursprungliga genomförandeplanen har förskjutits

 kommer att kunna utföra den förelagda upp-

giften. Regeringen noterar vidare det ökade

intresse för maskinell minröjning som denna

mission bidragit till.

Anslaget A2 Fredsfrämjande truppinsatser bör

finansiera insatserna i Bosnien-Hercegovina och

i Makedonien under år 1999. Anslaget bör också

kunna användas för att finansiera insatser med

den svenska snabbinsatsstyrkan och medverkan i

snabbinsatsbrigaden Shirbrig samt eventuella

ytterligare mindre fredsfrämjande truppinsatser.

Regeringen återkommer med förslag till den

långsiktiga inriktningen av totalförsvarets inter-

nationella engagemang i samband med den

säkerhetspolitiska kontrollstationen år 1999.

Regeringens förslag: Försvarsmakten skall till den

20 juni 1999 bibehålla en reducerad bataljon

jämte understödsfunktioner i den multinationella

fredsstyrkan SFOR i Bosnien-Hercegovina.

Försvarsmakten skall efter regeringens beslut

delta i fredsfrämjande truppinsatser vilka är

begärda av FN eller beslutade av OSSE.

Därutöver skall resurser avdelas för snabb-

insatsstyrkan.

A3 Utveckling och investeringar

Tabell 3.5 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Förslag 1

20 052 000

2000

Beräknat

20 261 139

2001

Beräknat

20 689 473

1 Nytt anslag fr.o.m. budgetåret 1999.

Regeringens överväganden

Anslaget föreslås omfatta verksamheterna

utveckling, anskaffning, vidmakthållande och

avveckling av materiel, forskning och teknik-

utveckling samt utveckling och anskaffning av

befästningar.

Regeringens förslag: De materielsystem som

inte skall vidmakthållas efter år 2006 skall be-

hållas på dagens kvalitativa nivå eller successivt

avvecklas.

Serieanskaffning av materiel till krigsorganisa-

tionens behov bör i första hand inplaneras som

anpassningsanskaffning.

Internationella samarbetsprojekt bör efter-

strävas när det gäller utveckling och anskaffning

av materielsystem.

Inhemsk utvecklingskompetens som är av

betydelse för Försvarsmaktens anpassnings-

förmåga skall säkerställas på kort sikt.

Forskning och teknikutveckling skall inriktas

mot att i första hand bidra till utvecklingen av

Försvarsmaktens anpassningsförmåga. Vidare

skall inriktning ske mot internationell

verksamhet.

Inhemsk fortifikatorisk kompetens skall

säkerställas för att upprätthålla

anpassningsförmågan.

Materiel

Regeringen har i prop. 1996/97:4 uttalat att en

översyn av materielförsörjningsprocessen måste

göras i samband med den säkerhetspolitiska

kontrollstationen år 1999. Regeringen har i

beslut den 7 maj 1998 begärt in kompletterande

underlag från myndigheterna inför kontroll-

stationsarbetet.

Regeringen anser dock, att innan resultat från

kontrollstationsarbetet föreligger, så bör delar av

Försvarsmaktens materielförsörjningsprocess ges

en annan inriktning redan nu. Regeringen avser

därför att inrikta Försvarsmaktens materiel-

försörjning utifrån följande utgångspunkter.

Nödvändigheten av att skapa ekonomisk

balans i Försvarsmaktens planering under

resterande del av försvarsbeslutsperioden innebär

att vissa tidigare inplanerade men ännu ej

beställda materielobjekt måste utgå, senareläggas

eller reduceras i ambition. Ingen enskild mate-

rielbeställning som utgår, senareläggs eller

reduceras i ambition får enligt regeringens

bedömning sådana konsekvenser för

Försvarsmaktens förmåga att den behöver redo-

visas för riksdagen. Regeringen kommer att

bedöma varje enskild framställning från För-

svarsmakten utifrån den föreslagna inriktningen.

En stor del av reduceringarna i Försvarsmaktens

materielplanering kan Försvarsmakten själv

genomföra utan särskilda beslut från regeringen.

De materielsystem som inte skall vidmakt-

hållas efter år 2006 bör behållas på dagens

kvalitativa och kvantitativa nivå eller successivt

avvecklas.

Regeringen anser att Försvarsmaktens mate-

rielanskaffning på ett betydligt bättre sätt än nu

bör anpassas så att den blir en integrerad del i ett

anpassningsförsvar. Bland annat bör serie-

anskaffning till krigsorganisationens behov i

första hand inplaneras som anpassnings-

anskaffning. Materiel som anskaffas under år

1999 bör därför endast omfatta det behov som

föreligger för att kunna utveckla operativa för-

mågor, kunna genomföra förbandsutbildningar

och bibehålla baskompetens inom försvars-

industrin. Behovet av baskompetenser bör ses

över i den säkerhetspolitiska kontrollstationen år

1999.

Behovet av och möjligheterna att utveckla

svenska särlösningar minskar enligt regeringens

bedömning. Internationella samarbetsprojekt

och sådana projekt som bidrar till att öka För-

svarsmaktens internationalisering bör

eftersträvas när det gäller utveckling och

anskaffning av materielsystem.

Regeringen har vidtagit åtgärder så att den

inhemska utvecklingskompetens som är av

betydelse för anpassningsförmågan inte nedgår

innan resultatet av den säkerhetspolitiska

kontrollstationen år 1999 föreligger.

Som ett resultat av utvecklingsarbetet inom

Försvarsdepartementet har regeringen beslutat

att s.k. objektsramar skall införas för större

materielinvesteringar. Dessa redovisas i bilaga 2.

Försvarsindustrikonsekvenser

Den svenska försvarsindustrins förmåga som

kvalificerad leverantör har ett fortsatt stort

försvars- och säkerhetspolitiskt värde. En

inhemsk försvarsindustri medför fördelar, bl.a.

eftersom den samlade försvarsindustriella

förmågan skapar vissa möjligheter till ökad

produktion för svenska behov i kris.

Materielanskaffningens framtida omfattning

och inriktning innebär att det på kommersiella

grunder är svårt för svenska företag som inte har

samarbetspartners eller har framgång på export-

marknaden att bibehålla nuvarande struktur eller

omfattning. Samtidigt kan konstateras att rege-

ringens intresse att bevara en god teknisk

kompetens för att klara vidmakthållande och

anpassning gör att ett ökat internationellt

samarbete är eftersträvansvärt. En nationell eller

internationell omstrukturering, särskilt inom

vissa teknikområden, torde öka möjligheterna att

långsiktigt behålla strategiskt viktig kompetens.

Som ett led i denna strävan undertecknade

försvarsministern den 6 juli 1998 tillsammans

med försvarsministrarna i Storbritannien,

Frankrike, Tyskland, Spanien och Italien en

avsiktsförklaring om åtgärder för att underlätta

en omstrukturering av europeisk försvars-

industri. Som ett ytterligare resultat av

sexnationsöverläggningarna gjorde industri-

ministrarna vid ett möte i Paris den 9 juli 1998

ett gemensamt uttalande rörande regeringarnas

inflytande över flernationella bolag,

harmonisering av nationella stödinsatser m.m.

Ett aktivt deltagande i detta internationella

forum skapar gynnsamma förutsättningar för att

kunna påverka inriktningen av en framväxande

europeisk försvarsindustripolitik.

I den svenska försvarsindustrin pågår över-

väganden och diskussioner om samarbeten,

omstruktureringar och ägarförändringar i för-

hållande till utländska företag. Två större

ägarförändringar har skett under det senaste året:

- Alvis plc. förvärvade samtliga aktier i

Hägglunds Vehicles AB från AB Incentive

hösten 1997,

- British Aerospace plc. förvärvade 35

procent av aktierna i Saab AB från AB

Investor i april 1998. Investor kvarstår som

huvudägare med 36 procent av rösterna och

20 procent av kapitalet.

Därutöver har Celsius AB, Patria Industries

Oyj i Finland och Raufoss ASA i Norge gjort en

avsiktsförklaring som innebär att de ska bilda ett

gemensamt nordiskt ammunitionsbolag. Celsius

AB har därutöver undertecknat ett samarbets-

avtal om tekniskt samarbete vid utveckling av

framtidens ubåtskonstruktion med DCN Inter-

national, Frankrike, och även bildat ett

gemensamt bolag för utveckling, produktion och

marknadsföring av markmålsrobotarna Taurus

med tyska DASA-LFK.

Inför kontrollstationen år 1999 skall, enligt

regeringsuppdrag den 7 maj 1998, Försvarets

materielverk i samverkan med Försvarsmakten,

Överstyrelsen för civil beredskap och Försvarets

forskningsanstalt till den 12 oktober 1998 se över

vilka baskompetenser och teknologisatsningar

som bör prioriteras. Försvarsmakten skall även, i

samverkan med Försvarets materielverk, lämna

ett underlag till regeringen inför kontroll-

stationen med en analys av förutsättningarna för

den materiella anpassningsförmågan och behovet

av inhemsk kompetens och kapacitet för att För-

svarsmaktens behov av utveckling, anskaffning

och vidmakthållande skall kunna tillgodoses, i

såväl nuvarande läge som i en anpassningssitua-

tion, genom ett fördjupat utlandssamarbete.

Vid behandlingen av propositionen om För-

svarsmaktens ekonomi och verksamhet år 1998

m.m. uttalade försvarsutskottet och närings-

utskottet att regeringen under hösten 1998 på ett

samlat sätt bör informera riksdagen om då

tillgängliga resultat av regeringens olika uppdrag

som gäller försvarsindustrin. En sådan redovis-

ning menar försvarsutskottet behövs som

bakgrund till riksdagens ställningstagande till

den reviderade investeringsplan med

bemyndiganderam som regeringen lämnar i

förevarande proposition.

Regeringen avser att redovisa en slutlig

bedömning avseende industrikonsekvenserna i

samband med kontrollstationen. Regeringen

bedömer, utifrån nu tillgängliga resultat, att

baskompetenserna är säkerställda fram till

kontrollstationen. Även kompetensen inom

ubåtsområdet är säkerställd under denna period.

För pjäsindustrin och den industri som

utvecklar och producerar s.k. intelligent

ammunition är beläggningen när det gäller

utveckling otillfredsställande. Inom

pansarvärnsområdet och inom det finkalibriga

vapenområdet bedömer regeringen att kom-

petensen under gällande försvarsbeslutsperiod

inte kan bibehållas om inte ett internationellt

samarbete kan etableras. Explosivämnesindustrin

i Sverige har minskat beroendet av militära

beställningar och det finns därmed

förutsättningar att bevara kompetensen, samti-

digt som möjligheterna för samarbete med andra

leverantörer kan anses som goda.

Regeringen anser dock att innan resultatet av

översynen inför kontrollstationen föreligger så

får den inhemska utvecklingskompetensen som

är av betydelse för anpassningsförmågan inte

tillåtas att nedgå. Regeringen har mot bakgrund

av detta i regleringsbrevet för 1998 gett För-

svarsmakten i uppdrag att bl.a. säkerställa den

inhemska utvecklingskompetensen inom pjäs-,

pansarvärns- och ammunitionsområdena under

åren 1998 och 1999.

Forskning och teknikutveckling

De föreslagna investeringarna i forskning och

teknikutveckling skall främst syfta till att kunna

utveckla Försvarsmaktens framtida förmåga att

lösa huvuduppgifterna och att Försvarsmakten

har erforderlig anpassningsförmåga mot nya vill-

kor, ny teknikutveckling och nya uppgifter.

Följande områden skall prioriteras:

- Forskning och analyser inriktade mot att

tidigt identifiera nya utvecklingsmönster

som kan innebära förändrade krav på

utformning av försvaret och ge underlag för

anpassningsåtgärder,

- Forskning och teknikutveckling som syftar

till att stödja Försvarsmaktens interna-

tionella verksamhet bör eftersträvas.

Befästningar

Utveckling och investeringar i anslagsfinansie-

rade befästningar omfattar främst anskaffning av

fortifikatoriskt skyddade anläggningar av

betydelse för Försvarsmaktens

ledningsfunktioner. Verksamheten innebär även

att inhemsk fortifikatorisk kompetens bibehålls.

Slutsatser

Regeringens förslag: Att riksdagen godkänner förslaget till investeringsplan

m.m. för Försvarsmakten

för perioden 1999-2001.

Tabell 3.6 Investeringsplan m.m.

Miljoner kronor

Budget

1999

Beräknat

2000

Beräknat

2001

Utveckling, anskaffning, vidmakthållande och

avveckling av materiel

18 875

19 102

19 569

Forskning och teknikutveckling

864

901

912

Utveckling och anskaffning av befästningar

313

258

208

Summa anslag A 3

20 052

20 261

20 689

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar

regeringen att i fråga om ramanslaget A3

Utveckling och investeringar medge

beställningar av materiel m.m. och utvecklings-

arbete så att behovet av anslagsmedel efter

budgetåret 1999 för denna materiel m.m. och

utvecklingsarbete och tidigare beställningar

tillsammans uppgår till högst 90 051 400 000

kronor.

Tabell 3.7 Bemyndigande för materielanskaffning

Tusental kronor

1999

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

96 840 800

Nya förpliktelser

12 795 200

Infriade förpliktelser 1

-19 584 600

Utestående förpliktelser vid årets slut

90 051 400

Föreslagen bemyndiganderam

90 051 400

1 Utgiftsutfall till följd av ingånga förpliktelser.

4 Vissa funktioner inom

det civila försvaret

4.1 Omfattning

Under krigsförhållanden utgörs det civila för-

svaret av all samhällsverksamhet som då skall

bedrivas dvs. av hela det omställda samhället.

Grunden när det gäller förmågan till civilt försvar

är därför det fredstida samhällets inneboende

stabilitet och möjlighet att hantera störningar.

Samhällets förmåga kompletteras med bered-

skapsförberedelser som genomförs i fredstid av

statliga civila myndigheter, kommuner, landsting

och kyrkliga kommuner, enskilda personer och

företag.

Vägledande för det civila försvaret är den s.k.

ansvarsprincipen vilken innebär att den som har

ansvar för en verksamhet i fred även har mot-

svarande ansvar i krig. Av detta följer skyldighet

att vidta de beredskapsförberedelser som krävs

för att verksamheten skall kunna upprätthållas

vid krigsfara och i krig. Principen gäller hela det

civila försvaret, dvs. inte enbart statliga

myndigheter.

Med utgångspunkt i ansvarsprincipen är sam-

hället indelat i 18 funktioner dvs.

samhällssektorer vilka anses vara av särskild

betydelse i krig och som kräver någon form av

central styrning.

I 1996 års totalförsvarsbeslut har ambitions-

nivån för funktionerna fastställts i funktionsmål.

Bedömningen av beredskapsläget för en funktion

sker utifrån förmågan att inom funktionen

kunna lösa sina uppgifter i en preciserad

situation.

Förmågan beskrivs enligt följande gradering:

God Resurser/kapacitet motsvarar eller

överstiger behoven. Uppgifterna kan lösas.

Godtagbar Brister och störningar nedsätter

handlingsfriheten/förmågan. Uppgifterna kan

dock i huvudsak lösas.

Icke godtagbar Svåra brister. Uppgifterna

kan inte lösas.

Anslag för främst investeringar inom det civila

försvaret avvägs och tilldelas inom den s.k. civila

ekonomiska planeringsramen som omfattar 10 av

de 18 funktionerna. Vad gäller resterande 8

funktioner ingår utgifter för verksamhet som

avser det civila försvaret som en del i respektive

funktionsansvarig myndighets ordinarie

verksamhetsanslag.

Den civila ekonomiska planeringsramen är ett

långsiktigt planeringsinstrument där anslagen för

de olika funktionerna avvägs och prioriteras år

för år. Ramen skall ses som en helhet där föränd-

ringar i en funktion påverkar övriga funktioner.

4.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

2 153

2 539

2 517

2 489

2 512

2 620

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1998 i

samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Under budgetåret 1997 har funktionsansvariga

myndigheter bedrivit verksamheten inom givna

ekonomiska ramar. Ett visst anslagssparande har

uppstått till följd av bl.a. tidsförskjutningar i

genomförandet av investeringar. Förseningarna

kommer i huvudsak inte att påverka funktioner-

nas möjligheter att uppnå målen år 2001.

Verksamheten inom funktionen Ordning och

säkerhet har inte påbörjats i den omfattning som

planerats. Regeringen avser därför att återkomma

till riksdagen i denna fråga.

För det civila försvaret har under år 1997 avtal

tecknats och beställningar genomförts som

medför framtida ekonomiska åtaganden. Vid

utgången av år 1997 uppgick de framtida

ekonomiska åtagandena till sammanlagt 769

miljoner kronor. Detta medför att den ekono-

miska planeringsramen till viss del är intecknad

för framtida utbetalningar.

Prioriteringar

Inriktningen enligt 1996 års totalförsvarsbeslut

ligger fast för år 1999. Under budgetåret skall

bl.a. följande områden prioriteras

- beredskapen vad gäller telekommunikation

och elförsörjning,

- ledningsförmågan,

- datasäkerhet,

- styrning och uppföljning av funktionernas

förmågor.

4.3 Resultatbedömning och

slutsatser

Basen för det civila försvaret utgörs av det freds-

tida samhället. Förändringar och

utvecklingstendenser i samhället påverkar

därmed förmågan till civilt försvar samt vilka

beredskapsåtgärder som bör vidtas. Exempel på

förhållanden i samhället som påverkar funktio-

nernas beredskapsförmåga och val av åtgärder är

- näringslivets ökade specialisering med

minskad lagerhållning i Sverige vilket ökar

känsligheten för störningar,

- koncentrationstendenser inom bl.a.

tillverkningsindustrin,

- ökad konkurrens inom t.ex. telemarknaden,

- tillgänglighet vad gäller biologiska och

kemiska vapen,

- ökat utbyte av information vilket leder till

ökade krav på säkerhet och

- millennieproblematiken.

Ett viktigt prioriteringsinstrument för all

totalförsvarsplanering är de regionala mål- och

riskanalyserna. Utifrån den förändrade hotbilden

har en revidering av analyserna genomförts

under år 1997.

Att sammanfatta och redovisa förmågan för

civilt försvar mot uppsatta mål är förenat med

stor osäkerhet. För att kunna göra en samlad

bedömning krävs en sammanvägning av

samhällets förmåga samt de kompletterande

åtgärder som myndigheter m.m. inom de 18

funktionerna genomfört.

Inom Försvarsdepartementet pågår ett arbete

som syftar till att utveckla uppföljningen av det

civila försvaret. Ett led i detta är årsboken för det

civila försvaret som Överstyrelsen för civil

beredskap på regeringens uppdrag skall arbeta

fram. Årsboken som Överstyrelsen redovisade

för år 1997 är i huvudsak en sammanställning av

de årsredovisningar som funktionsansvariga

myndigheter lämnat. Regeringen anser att

dokumentet är ett bra första steg i framtagandet

av en årsbok och att dokumentet successivt kan

utvecklas till att omfatta all verksamhet och alla

kostnader inom det civila försvaret i övrigt.

Utöver arbetet med årsboken för det civila

försvaret skall funktionsgenomgångar av en eller

två funktioner ske varje år enligt ett rullande

schema. Under år 1997 har Överstyrelsen för

civil beredskap genomfört en begränsad

funktionsgenomgång av funktionen Civil

ledning. Resultatet ingår i rapporten

Skyldigheter och befogenheter vid svåra

påfrestningar på samhället i fred (Ds 1998:32).

Regeringen avser att återkomma till riksdagen i

denna fråga.

Som framgår nedan anser regeringen att det

finns avgörande brister inom funktionen Tele-

kommunikationer och delfunktionen

Elförsörjning. Detta kan tala för att en funk-

tionsgenomgång borde genomföras inom dessa

områden. På regeringens uppdrag genomförde

emellertid Överstyrelsen så sent som under

budgetåret 1995/96 en genomgång av funktionen

Telekommunikationer (se härom prop.

1996/97:4, avsnitt 20.3.9). Vidare trädde ett

avgiftssystem i kraft den 1 juli 1997 vad gäller

funktionen Telekommunikationer liksom för

delfunktionen Energiförsörjning. Regeringen

ansåg det därför vara allt för tidigt att år 1998

ånyo genomföra en omfattande genomgång av

funktionen Telekommunikationer. Från den 1

januari 1997 är Svenska kraftnät funktions-

ansvarig myndighet vad gäller delfunktionen

Elförsörjning. Mot bakgrund av detta samt den

nya finansieringsprincipen ansåg regeringen att

en funktionsgenomgång inte behövde genom-

föras under det första året.

Regeringen anser emellertid att en genomgång

av funktionen Energiförsörjning skall ske inom

de närmaste åren samt att en uppföljning av

utvärderingen av funktionen

Telekommunikationer skall genomföras.

Utöver att det finns brister inom själva funk-

tionerna Telekommunikationer och

Energiförsörjning är särskilt elförsörjningen

gränssättande för övriga funktioners verksamhet.

Att helt kunna säkerställa en säker elförsörjning

är i nuläget inte möjligt. Regeringen anser därför

att samtliga funktioner inom respektive område

måste verka för att minska konsekvenserna vid

elbortfall. Mot bakgrund av tidigare redovisade

brister har regeringen uppdragit åt samtliga

funktionsansvariga myndigheter att under år

1998 inkomma med planer över vilka åtgärder

som bör genomföras inom respektive funktion

för att förmågan skall vara godtagbar vid ut-

gången av försvarsbeslutsperioden.

Nuvarande funktionsmål anger en önskad

förmåga vid utgången av

försvarsbeslutsperioden. För att nå målet måste

funktionens förmåga successivt utvecklas och

förbättras. De aktiviteter som kommer att

bedrivas under hela femårsperioden skall

sammantaget ge den önskade förmågan år 2001.

I nuläget bedöms det civila försvaret utifrån:

- påfrestningar i nuvarande omvärldsläge dvs.

väpnat angrepp med nu tillgängliga resurser

i form av begränsade styrkor och

- väpnat angrepp i ett förändrat omvärldsläge.

4.3.1 Angrepp i nuvarande omvärldsläge

Regeringen gör bedömningen att förmågan vid

ett väpnat angrepp utan någon längre militär för-

varning var godtagbar inom huvuddelen av

funktionerna vid utgången av år 1997. Utgångs-

punkt för bedömningen är att angrepp sker mot

mycket begränsade geografiska mål eller mot

någon vital samhällsfunktion.

Genom att samhället och därmed det civila

försvaret är starkt beroende av främst elförsörj-

ning och telekommunikation förutsätter dock

bedömningen godtagbar förmåga att det inte

inträffar några allvarliga störningar i dessa

system. Inom delfunktionen Elförsörjning finns

betydande brister vad gäller förmågan att upp-

rätthålla tillräcklig förmåga i samband med

störningar vid höjd beredskap. Vidare är

förmågan inom funktionen

Telekommunikationer i nuläget inte godtagbar

p.g.a. otillräckligt skydd i teleanläggningar och

driftledningar samt skydd mot informations-

krigföring riktad mot övervakningsnät och

stödsystem. Regeringen bedömer att de åtgärder

som planeras kommer att leda till att förmågan

inom funktionen Telekommunikationer och

delfunktionen Elförsörjning kommer att

förbättras (se vidare avsnitt 4.5).

4.3.2 Angrepp i ett förändrat

omvärldsläge

I planeringen inför ett väpnat angrepp i ett

förändrat omvärldsläge ingår att myndigheterna

skall ha möjligheter att genomföra planerade

åtgärder under en anpassningsperiod.

För flertalet funktioner är förmågan godtagbar

vid ett väpnat angrepp i ett förändrat omvärlds-

läge. Inom delfunktionen Elförsörjning,

funktionerna Telekommunikationer och Civil

ledning är förmågan emellertid inte godtagbar.

Beredskapsåtgärder inom nämnda funktioner går

heller inte att skjuta upp till en anpassnings-

period då byggande av t.ex. ledningsplatser är allt

för tids- och kostnadskrävande. I nuläget har

endast ca 50 procent av länsstyrelserna skyddade

ledningsplatser. Enligt plan skall emellertid

behovet vara tillgodosett vid utgången av

försvarsbeslutsperioden.

Regeringen bedömer att den samlade förmå-

gan till civilt försvar inte är godtagbar vid

angrepp i ett förändrat omvärldsläge. Regeringen

bedömer emellertid att den samlade förmågan till

civilt försvar, med undantag av elförsörjning,

kommer att vara godtagbar vid utgången av för-

svarsbeslutsperioden. Detta förutsätter att

planerade åtgärder för att motstå ett väpnat

angrepp vidtas inom respektive funktion.

4.3.3 Övrig resultatinformation

Vad gäller anpassning pågår ett arbete inom det

civila försvarets olika funktioner och översiktliga

planer har utarbetats för den centrala nivån.

Någon realiserbarhetsprövning av planerna har i

nuläget inte skett. Överstyrelsen för civil bered-

skap studerar emellertid för närvarande hur en

sådan prövning skall kunna genomföras. Det

som hittills framkommit är att anpassnings-

möjligheter finns vad gäller bl.a. utbildning,

övning, anskaffning av vissa varor och enklare

byggnadsåtgärder.

En utredning har genomförts om skyldigheter

och befogenheter vid svåra påfrestningar på sam-

hället i fred (Ds 1998:32). I utredningen

behandlas bl.a. det som riksdagen pekade på vad

gäller ledningskedjans ansvarsförhållanden vid

hantering av en svår påfrestning (prop.

1996/97:11, bet. 1996/97:FöU5, rskr.

1996/97:203). Regeringen avser att återkomma

till riksdagen i frågan.

I fråga om möjligheterna att kunna bidra med

totalförsvarsresurser i internationella fredsfräm-

jande och humanitära insatser har en första

inventering genomförts. Inventeringen visar att

så gott som samtliga 18 funktioner har resurser,

främst kompetens, som eventuellt skulle kunna

utnyttjas i internationella sammanhang.

4.3.4 Förändringar av den ekonomiska

planeringsramen

Riksdagen godkände regeringens förslag i

budgetpropositionen för år 1998 att finansiering

av beredskapsinvesteringar skall ske genom lån i

Riksgäldskontoret. Beredskapsinvesteringar

inom funktionen Försörjning med industrivaror

finansieras därför fr.o.m. år 1998 genom lån.

Under budgetåret 1999 skall i enlighet med vad

riksdagen beslutat även funktionerna Befolk-

ningsskydd och räddningstjänst samt Hälso- och

sjukvård m.m. övergå till lånefinansiering. Den

ekonomiska planeringsramen har i regeringens

förslag justerats för ränte- och amorterings-

kostnader för nämnda funktioner.

Regeringen uppdrog åt en särskild utredare att

se över mål och medel för Statens räddningsverk

(dir. 1996:114). I uppdraget ingick att se över hur

stor del av Räddningsverkets verksamheter inom

funktionen Befolkningsskydd och rädd-

ningstjänst som bör ingå i den ekonomiska

planeringsramen för det civila försvaret. Mot

bakgrund av utredningens förslag, som lämnades

den 23 december 1997, föreslår regeringen att

belopp avseende fredsräddningstjänst lyfts ur

den ekonomiska planeringsramen och att denna

verksamhet redovisas under verksamhetsområde

C Kustbevakningen och nämnder m.m. (se

vidare avsnitt 4.5 anslaget B3 Funktionen

Befolkningsskydd och räddningstjänst samt

avsnitt 5.2 anslaget C5 Statens räddningsverk:

Samhällets skydd mot olyckor).

Den 27 april 1998 lämnade utredningen Mål

och medel för Statens räddningsverk sitt slut-

betänkande Räddningstjänsten i Sverige Rädda

Och Skydda (SOU 1998:59, se vidare avsnitt 4.5,

anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och

räddningstjänst). I samband med att regeringen

återkommer till riksdagen i denna fråga skall

även behandlas ett förslag från Överstyrelsen för

civil beredskap i fråga om kommunala lednings-

platser samt samordnings- och programansvaret

för utbildning av beredskapsmän.

4.3.5 Prioriteringar

Följande områden skall prioriteras för år 1999.

- Arbetet för att minska infrastrukturens

sårbarhet skall få ökad prioritet. I syfte att

öka kunskaperna inom bl.a. informations-

krigföring skall viss del av forskningen för

det civila försvaret inriktas mot detta.

- Ledningsförmågan skall förbättras. Detta

avser bl.a. den områdesvisa ledningen.

- Datasäkerhetsarbete skall få fortsatt

prioritet särskilt vad avser millennieskiftet.

- Funktionernas redovisning av beredskaps-

läget skall utvecklas. Genom en utvecklad

resultatstyrning och återredovisning avse-

ende funktionernas förmågor kan årsboken

för det civila försvaret utvecklas.

- För flertalet funktioner är elförsörjning

gränssättande för funktionens förmåga.

Funktionsansvariga myndigheter skall

därför särskilt vidta åtgärder i syfte att

minska konsekvenserna av störningar inom

elområdet.

4.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverkets granskning avser

funktionsansvarig myndighets egen verksamhet.

Granskningen avser därför respektive myndighet

och inte all verksamhet som bedrivs inom

funktionen.

Vad gäller Statens räddningsverk har Riks-

revisionsverket i den löpande granskningen

konstaterat brister i redovisningen och i rutiner

för den internationella verksamheten samt i

bemyndiganderedovisningen.

Riksrevisionsverket har med anledning av detta

lämnat invändning i revisionsberättelsen för

Räddningsverket.

Riksrevisionsverket har även lämnat invänd-

ning i revisionsberättelsen för Styrelsen för

psykologisk försvar med anledning av att

Styrelsen inte i tillräcklig omfattning uppfyllt

regeringens krav enligt regleringsbrevet.

Regeringen anser att de åtgärder som Statens

räddningsverk samt Styrelsen för psykologiskt

försvar har påbörjat med anledning av revi-

sionens iakttagelser kommer att leda till att

kraven som regeringen ställer uppfylls.

Regeringen avser att följa upp att åtgärder vidtas

som planerat (se vidare 4.5).

4.5 Anslag

B1 Funktionen Civil ledning

Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

330 177

Anslags-

sparande

158 613

1998

Anslag

473 145

Utgifts-

prognos

408 000

1999

Förslag

491 020

2000

Beräknat

502 112

2001

Beräknat

512 019

Överstyrelsen för civil beredskap är funktions-

ansvarig myndighet. Överstyrelsen har även ett

samordningsansvar vad gäller övergripande

frågor för det civila försvaret. Inom funktionen

Civil ledning har Överstyrelsen, civil-

befälhavarna, länsstyrelserna och

kommunstyrelserna uppgifter. Anslaget B1

Funktionen Civil ledning avser verksamhet som

bedrivs av Överstyrelsen och civilbefälhavarna.

Överstyrelsen skall fr.o.m. år 1999 ha det över-

gripande ansvaret för frivilligfrågor inom det

civila försvaret.

Målet för funktionen är att ledning skall

kunna utövas under höjd beredskap. Ledning

skall härvid kunna utövas från fredsarbetsplats

samt i förekommande fall från särskild krigs-

uppehållsplats.

Regeringen beslutade i maj 1998 att reserva-

tionen från det äldre anslaget C2 Tekniska

åtgärder i ledningssystemet, senast uppfört på

statsbudgeten år 1995/96, skulle föras bort som

en indragning. Utgifter för redan ingångna avtal

får avräknas mot anslaget B1 Civil ledning.

Anslagssparandet är därmed i stort intecknat.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Viktiga uppgifter inom ramen för Överstyrelsens

samordningsansvar är att tillgodose att en

helhetsyn präglar det civila försvaret samt att

tillgodose behovet av omvärldsanalys.

Överstyrelsen har utarbetat ett

inriktningsdokument för arbetet med en

omvärldsanalys för det civila försvaret.

Överstyrelsen har även överlämnat ett förslag till

vidareutveckling.

En inventering av det civila försvarets resurser

som kan nyttjas vid internationella humanitära

och fredsfrämjande insatser har genomförts.

Regeringen avser att följa upp arbetet i

kontrollstationen år 1999. Överstyrelsen har

även genomfört kurser i de baltiska staterna i

syfte att sprida kunskap om det svenska total-

försvarssystemet.

Regeringen har under våren 1998 gett

Överstyrelsen samt Statens räddningsverk i

uppdrag att vidare redogöra för hur skydd och

tekniskt stöd m.m. för centrala civila bered-

skapsmyndigheter kan utvecklas och regeringen

avser att med stöd av denna rapport återkomma

till riksdagen i denna fråga.

För att ledning skall kunna utövas under höjd

beredskap har ledningsförmågan från freds-

arbetsplatserna förbättrats vid två

civilbefälhavarkanslier och elva länsstyrelser. Det

återstår fortfarande arbete vid tio länsstyrelser

för att ledning från fredsarbetsplatsen skall

bedömas som god.

Robusta system för kommunikation vid höjd

beredskap är en förutsättning för ledning. Det

tekniska ledningssystemet Elvira (Effektiv

ledning från vision till realitet) fortsätter att

utvecklas enligt plan och delsystem för lokal och

lägre regional nivå har under hösten 1997 testats.

En plan för driftsättningen av en första version

av ledningsstödssystemet i vissa län har beslutats.

Överstyrelsen har genomfört ett projekt för

att effektivisera och anpassa övningsverksam-

heten till 1996 års totalförsvarsbeslut och

nuvarande omvärldsläge.

En anpassningsplan för funktionen har tagits

fram av Överstyrelsen. Eftersom det är ett

omfattande arbete att bygga upp fungerande

ledningsplatser är det inte möjligt att skjuta upp

åtgärder, förutom kompletterande utbildnings-

och övningsverksamhet, till en anpassnings-

period.

Överstyrelsen för civil beredskap redovisade

den 28 februari 1998, enligt uppdrag i reglerings-

brevet för budgetåret 1997, en analys av

länsstyrelsernas och kommunernas beredskaps-

verksamhet inom funktionen Civil ledning. Av

Överstyrelsens analys framkommer bl.a. att

resursminskningarna inom området, som pågått

under ett antal år, medfört fortlöpande neddrag-

ningar av de personella resurserna inom

sakområdet på länsstyrelserna. Områdena

försörjning och transporter, men även stödet till

kommunerna har främst berörts. Länsstyrelserna

har vidtagit åtgärder för att kompetensutveckla

personalen och för att omorganisera bered-

skapsplaneringen inom länsstyrelserna.

Investeringsplan

Regeringens förslag: Att riksdagen godkänner förslaget till investeringsplan för

 Överstyrelsen för civil

beredskap, såvitt avser funktionen Civil ledning för perioden 1999-2001.

Tabell 4.3 Investeringsplan

Miljoner kronor

Total kostnad

Anskaffat

t.o.m. 1997

Prognos

1998

Budget

1999

Beräknat

2000

Beräknat

2001

 Skyddade ledningsplatser

187,6

59,5

50,0

42,0

34,0

2,1

 Telesäkerhetsåtgärder

93,9

46,5

15,2

12,0

10,7

9,5

 Elvira

123,9

2,0

26,8

27,6

34,0

33,5

Summa investeringar

405,4

108,0

92,0

81,6

78,7

45,1

 Anslag

405,4

108,0

92,0

81,6

78,7

45,1

Summa finansiering

405,4

108,0

92,0

81,6

78,7

45,1

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att under år 1999, i

fråga om ramanslaget B1

Funktionen Civil ledning beställa lednings- och signalskyddssystem samt

kommunaltekniska

anläggningar så att behovet av anslagsmedel efter år 1999 för dessa och tidigare

 beställningar

tillsammans uppgår till högst 124 000 000 kronor.

Tabell 4.4 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

0

90 200

75 200

-

-

Nya förpliktelser

90 200

39 200

117 000

-

-

Infriade förpliktelser*

0

-54 200

-68 200

-73 000

-51 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

90 200

75 200

124 000

-

-

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

157 000

166 000

124 000

-

-

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Slutsatser

Regeringen har i enlighet med 1996 års total-

försvarsbeslut under senare år avdelat medel för

att skapa förutsättningar för de frivilliga för-

svarsorganisationerna att genom samarbete med

de baltiska länderna stödja dessa länders

uppbyggnad av ett försvar under demokratisk

kontroll. Regeringen har för avsikt att för denna

verksamhet tilldela medel även för budgetåret

1999.

Regeringen avser att låta undersöka om det

även finns intresse och behov hos andra länder i

Östersjöområdet att inleda samarbete med de

svenska frivilliga försvarsorganisationerna.

Regeringen bedömer att de åtgärder som

vidtagits i syfte att förbättra funktionens

förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt.

Däremot bedöms förmågan för närvarande som

icke godtagbar i förhållande till önskvärd

förmåga år 2001 såväl vad avser förmågan i

nuvarande omvärldsläge som vid angrepp i ett

förändrat omvärldsläge.

Regeringens sammantagna bedömning är

dock att målet för funktionen och därmed önsk-

värd förmåga kommer att kunna nås under

försvarsbeslutsperioden, om den av Över-

styrelsen redovisade planeringen genomförs.

Åtgärdsplanerna omfattar bl.a. telesäkerhets-

åtgärder, reservkraft och fysiskt skydd. Under år

1999 skall ytterligare ett antal länsstyrelsers

ledningsplatser förstärkas samt arbetet med att

utveckla det tekniska ledningsstödet (Elvira)

fortsätta.

Arbetet med att utveckla metoder för att

kunna utvärdera det civila försvaret och utveckla

övningsverksamheten skall fortsätta. Regeringen

har uppdragit åt Överstyrelsen att redogöra för

funktionernas förmåga i en årsbok för det civila

försvaret. Därutöver har regeringen ställt krav på

åtgärder för att höja grundsäkerheten för sam-

hällsviktiga IT-system hos beredskaps-

myndigheter.

Beträffande beredskapsverksamheten vid läns-

styrelserna avser regeringen att uppdra åt

Överstyrelsen att tillsammans med berörda

myndigheter verka för en översyn av priorite-

ringar av uppgifter som de centrala

myndigheterna lägger på länsstyrelserna.

Regeringen anser att det fortfarande finns ett

stort behov att noga följa utvecklingen vid läns-

styrelserna.

Regeringen avser att inventera den samlade

styrningen av beredskapsverksamheten och

uppdra åt Överstyrelsen att tillsammans med

berörda myndigheter göra en översyn.

B2 Funktionen Försörjning med

industrivaror

Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

- 22 200

1

Anslags-

sparande

97 476

1998

Anslag

115 974

2

Utgifts-

prognos

102 000

1999

Förslag

108 795

2000

Beräknat

108 690

2001

Beräknat

113 627

1 Utförsäljningsintäkterna har varit större än de samlade utgifterna.

2 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 1998

minskades anslaget med 25 000 tkr.

Överstyrelsen för civil beredskap är funktions-

ansvarig myndighet.

Funktionen omfattar produktion av varor och

tjänster vilka behövs för totalförsvarets försörj-

ning vid ett väpnat angrepp. Grunden för

funktionens verksamhet utgörs av de resurser

näringslivet förfogar över i fred samt de bered-

skapsförberedelser som genomförs för att

komplettera dessa resurser.

Målet för funktionen är att produktion av

varor och tjänster möjliggörs under en

anpassningsperiod. Enligt 1996 års totalförsvars-

beslut skall funktionens verksamhet ominriktas

från beredskapslagring och mer kapitalintensiva

beredskapsåtgärder mot informations- och

riskanalysbaserade beredskapsavtal. Syftet är att

kunna samla in och analysera information samt

utarbeta underlag för åtgärder vilka skall vara

tillämpbara under en anpassningsperiod.

Anslagssparandet från budgetåret 1997 beror

på att ominriktningen av verksamheten i enlighet

med de nya planeringsförutsättningarna, dvs.

minskad lagring och mindre kapitalintensiva

beredskapsavtal, gått snabbare än beräknat.

Behovet av anslagsmedel har därvid minskat.

För att renodla finansieringen av funktionens

verksamhet har regeringen under innevarande

budgetår beslutat om indragning av den utgå-

ende reservationen på anslaget F2 Industriell

försörjning, senast uppfört på statsbudgeten år

1995/96. Utgifter för redan ingångna avtal får

avräknas mot anslaget B2 Försörjning med

industrivaror. Anslagssparandet är därmed i stort

sett intecknat.

Riksdagen har i enlighet med förslag i den

ekonomiska vårpropositionen år 1998 på

tilläggsbudget för innevarande år beslutat att

omfördela 25 miljoner kronor till anslaget A2

Fredsfrämjande truppinsatser.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Avvecklingen av beredskapslagren går plan-

enligt. Intäkterna från lagerutförsäljningen har

inlevererats till statskassan.

Arbetet med omställningen av verksamheten

har gått snabbare än beräknat. Nya typer av

informationsbaserade beredskapsavtal har

utvecklats. Allt mer resurser avsätts för

industriell omvärldsbevakning och analys av

konsekvenser ur försörjningsberedskaps-

synpunkt. Vissa branscher vilka är särskilt utsatta

för den ökande internationaliseringen,

framförallt elektronik-, verkstads- och

kemibranscherna, har specialstuderats.

Större vikt har även lagts vid internationellt

samarbete på försörjningsområdet, såväl

bilateralt som inom ramen för PFF.

Försörjningskommissionen, krigsorganisa-

tionen för enheten Industriell försörjning vid

Överstyrelsen, har genomfört en övning under

året vilken lett till en ökad handlingsberedskap

inom näringslivet.

Det svenska näringslivet har kommit att

påverkas av den allt starkare

internationaliseringen. Inom flera branscher

återstår endast tillverkning inom ett relativt

smalt segment varför svensk industri allt mer

blivit beroende av import av rå- och insatsvaror,

specialkomponenter och reservdelar. Inom vissa

branscher har den internationella integrationen

gått så långt att produktionsenheter i många

länder är så specialiserade att de är ömsesidigt

beroende av varandra för att en produkt skall

kunna tillverkas. Ledtiderna i handeln minskar

vilket medför ökade krav på logistisk precision

för företagen. Detta tillsammans med den

planenliga utförsäljningen av beredskapslager

medför regeringen bedömer att måluppfyllelsen i

förhållande till funktionsmålet ännu inte är

godtagbar.

Slutsatser

Regeringen bedömer att målet för funktionen

och därmed önskvärd förmåga kommer att

kunna nås, om den planering som Överstyrelsen

redovisat genomförs. Verksamheten bör bedrivas

på liknande sätt och i samma omfattning som

under innevarande år.

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att under år 1999, i

fråga om ramanslaget B2

Funktionen Försörjning med industrivaror godkänna avtal om nya

beredskapsåtgärder så att behovet

av anslagsmedel efter år 1999 för dessa och tidigare beställningar tillsammans

uppgår till högst

69 000 000 kronor.

Tabell 4.6 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

0

6 000

34 500

-

-

Nya förpliktelser

6 000

32 000

50 000

-

-

Infriade förpliktelser*

0

-3 500

-15 500

-19 900

-49 100

Utestående förpliktelser vid årets slut

6 000

34 500

69 000

-

-

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

100 000

130 000

69 000

-

-

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Beredskapsinvesteringar

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar

regeringen att för budgetåret 1999 låta Öve-

rstyrelsen för civil beredskap ta upp lån i

Riksgäldskontoret för beredskapsinvesteringar

intill ett sammanlagt belopp om 535 000 000

kronor.

Skälen för regeringens förslag: Som framgått av

avsnitt 4.3.4 Förändringar av den ekonomiska

planeringsramen skall beredskapsinvesteringar

inom funktionen Försörjning med industrivaror

finansieras genom lån.

B3 Funktionen Befolkningsskydd

och räddningstjänst

Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

1 122 340

Anslags-

sparande

106 962

1998

Anslag

1 153 854

1, 2

Utgifts-

prognos

1 240 000

1999

Förslag

1 053 531

2000

Beräknat

1 050 384

2001

Beräknat

1 126 666

1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 1998

minskades anslaget med 25 000 000 kronor.

2 Till och med år 1998 har utgifter för fredsräddningstjänsten beräknats under

anslaget. För

åren 1999-2001 beräknas utgifterna under ett nytt anslag, C5 Statens

räddningsverk:

Samhällets skydd mot olyckor.

Statens räddningsverk är funktionsansvarig

myndighet.

Funktionen omfattar skydd och räddning av

människor, egendom och miljö i samband med

olyckor och stridshandlingar. Detta sker genom

de särskilda beredskapsförberedelser som görs på

det civila försvarets område. Verksamheten skall

bedrivas så att de resurser och den beredskap

som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra

påfrestningar på samhället i fred och för

internationella fredsfrämjande och humanitära

insatser.

Målet för funktionen är att skador till följd av

stridshandlingar förhindras eller begränsas i

första hand på människor och i andra hand på

egendom eller miljö.

Anslagssparandet från budgetåret 1997

hänförs till att färre skyddsrum och

ledningsplatser färdigställts än beräknat.

Riksdagen har i enlighet med förslag i den

ekonomiska vårpropositionen år 1998 på

tilläggsbudget för innevarande år beslutat att

omfördela 25 miljoner kronor till anslaget A2

Fredsfrämjande truppinsatser.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under år 1997 har 374 nya skyddsrum färdig-

ställts med 29 600 platser. Tre äldre stora

skyddsrum har moderniserats och 5 100 skydds-

rum har besiktigats. Arbetet med att införa ett

nytt system för skyddade utrymmen har fortsatt.

Totalt finns nu i landet 68 400 skyddsrum med

drygt 7 miljoner platser. Den genomförda

revideringen av mål- och riskanalyserna och de

nya nationella planeringsregler som införts

medför att behovet av skyddsrumsplatser

minskat avsevärt jämfört med tidigare gällande

planeringsförutsättningar.

Kommunernas dimensionering av

räddningstjänsten under höjd beredskap

genomfördes från sommaren 1995 t.o.m. våren

1997. En slutlig anpassning av den kommunala

krigsräddningstjänsten till 1996 års total-

försvarsbeslut kan ske först i och med att

civilbefälhavare och militärbefälhavare samt läns-

styrelser och försvarsområden slutför arbetet

med dessa frågor.

Enligt 1996 års totalförsvarsbeslut skall

kommunerna ha de ledningsplatser och

sambandssystem som behövs för kommunernas

planering och organisation av räddningstjänsten

under höjd beredskap. Sex räddningscentraler

har färdigställts under året. Det totala antalet

räddningscentraler uppgick vid utgången av år

1997 till 90. Dessa täcker ledningsbehovet för

räddningstjänsten under höjd beredskap i 120

kommuner.

Till och med år 1998 har utgifter för freds-

räddningstjänsten beräknats under anslaget. För

åren 1999-2001 beräknas utgifterna under ett

nytt anslag, C5 Statens räddningsverk: Samhäl-

lets skydd mot olyckor (se avsnitt 5.2). Detta

kommer att innebära att funktionen Befolk-

ningsskydd och räddningstjänst endast omfattar

beredskapsverksamhet och blir därmed jämför-

bar med övriga funktioner inom det civila

försvaret.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 4.8 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

261 761

267 700

-6 000

Prognos 1998

206 200

206 200

0

Budget 1999

157 000

157 000

0

Intäkterna disponeras av Statens räddningsverk.

Investeringsplan för beredskapsinvesteringar

Tabell 4.9 Investeringsplan

Miljoner kronor

Total kostnad

Anskaffat

t.o.m. 1997

Prognos

1998

Budget

1999

Beräknat

2000

Beräknat

2001

 Räddningstjänstmateriel

110

101

101

101

101

 Varningsutrustning

1

25

47

47

47

Summa investeringar

111

126

148

148

148

 Lån

148

148

148

 Anslag

111

126

0

0

0

Summa finansiering

111

126

148

148

148

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att under år 1999, i

fråga om ramanslaget B3

Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst medge beställningar av skyddsrum

 och lednings-

platser m.m. så att behovet av anslagsmedel efter år 1999 för dessa och tidigare

 beställningar

tillsammans uppgår till högst 540 000 000 kronor.

Tabell 4.10 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

1 049 500

568 600

549 400

-

-

Nya förpliktelser

312 200

375 000

335 000

-

-

Infriade förpliktelser 1

-793 100

2

-394 200

-344 400

-155 000

-385 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

568 600

549 400

540 000

-

-

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

400 000

1 285 000

540 000

-

-

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

2 Den särskilda genomgång av bemyndigandeläget hos kommuner, länsstyrelser och

Räddningsverket som utförts i enlighet med 1997 års regleringsbrev har medfört

att bemyndigandeskulden

reducerats med 451 miljoner kronor.

Beredskapinvesteringar

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar

regeringen att för budgetåret 1999 låta Statens

räddningsverk ta upp lån i Riksgäldskontoret för

beredskapsinvesteringar intill ett sammanlagt

belopp om 1 177 000 000 kronor

Skälen för regeringens förslag: Som framgått av

avsnitt 4.3.4 Förändringar av den ekonomiska

planeringsramen skall beredskapsinvesteringar

inom funktionen Befolkningsskydd och

räddningstjänst finansieras genom lån.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har i den löpande gransk-

ningen konstaterat brister i redovisningen och i

rutinerna för den internationella verksamheten

samt i bemyndiganderedovisningen. Verket har

med anledning av detta redovisat invändning i

revisionsberättelsen.

Statens räddningsverk har börjat att vidta

åtgärder med anledning av vad

Riksrevisionsverket anfört. Räddningsverket har

prioriterat system- och utvecklingsresurser för

att skapa ett nytt datasystem för bemyndigande-

redovisningen. Regeringen anser att de åtgärder

Räddningsverket börjat vidta med anledning av

revisionen kommer att medge att redovisningen

kan följas på ett tillfredsställande sätt.

Regeringen kommer att följa upp att åtgärder

vidtas som planerat.

Slutsatser

I funktionen beräknas även belopp för de fri-

villiga försvarsorganisationernas

utbildningsverksamhet. Verksamheten skall

bedrivas i enlighet med respektive myndighets

förslag. För 1999 års utbildningsverksamhet

beräknas ett belopp om 61,1 miljoner kronor,

varav för Arbetsmarknadsstyrelsen 24,5 miljoner

kronor. I fråga om stöd till de frivilliga försvars-

organisationerna inom totalförsvaret, se avsnitt

6.2.

Frivilligutbildningen skall inriktas mot att

vidmakthålla utbildningen för de frivilliga

försvarsorganisationerna på en sådan nivå att

kvaliteten i utbildningen leder till godtagbar

kunskap och förmåga i krigsbefattningar samt

leder till en god rekrytering i förhållande till

krigsorganisationens behov.

Sammantaget innebär regeringens bedömning

att nuvarande inriktning av verksamheten bör

gälla även för år 1999. Regeringen bedömer att

målen för funktionen i 1996 års totalförsvars-

beslut kommer att kunna nås.

Utbildningen av räddningsmän inklusive

ammunitionsröjare och sanerare fortsätter för att

uppnå behovet av ca 15 000 utbildade rädd-

ningsmän samt utbildning av 1 600 civila

beredskapsmän. Moderniseringen av systemet

med utomhusvarning skall fortsätta för att kunna

vara slutförd år 2003.

B4 Funktionen Psykologiskt försvar

Tabell 4.11 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

16 438

Anslags-

sparande

4 398

1998

Anslag

18 002

Utgifts-

prognos

18 000

1999

Förslag

19 317

2000

Beräknat

19 497

2001

Beräknat

19 700

Styrelsen för psykologiskt försvar är funktions-

ansvarig myndighet.

Anslaget omfattar utgifter som Styrelsen för

psykologiskt försvar har i fråga om uppdrag att

bedriva verksamhet inom forskning, bered-

skapsplanläggning och utbildning samt

information om säkerhetspolitik och total-

försvar. Anslaget omfattar även utgifter för

information om civilbefolkningens möjligheter

att inom folkrättens ramar bjuda en ockupant

motstånd samt uppgifter med anknytning till

beredskapsplanläggning inom radio- och TV-

området. I anslaget ingår även belopp för

Styrelsens uppgifter när det gäller beredskap

inför svåra påfrestningar på samhället i fred.

Styrelsen för psykologiskt försvar skall verka

för att verksamheten inom funktionen psyko-

logiskt försvar bedrivs i enlighet med 1996 års

totalförsvarsbeslut. En snabb och korrekt

nyhetsförmedling och en konkret och fullständig

myndighetsinformation skall säkerställas genom

en god och anpassningsbar informations-

beredskap. Verksamheten skall bedrivas så att de

resurser och den beredskap som skapas också

skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på

samhället i fred och för internationella freds-

främjande och humanitära insatser.

Myndighetens förhållandevis stora anslags-

sparande har sin förklaring i dels en försening i

myndighetens planerade IT-satsning, dels ett

outnyttjat belopp om 1 miljon kronor från det

s.k. Estoniaprojektet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De utökade arbetsuppgifter som ålades myndig-

heten efter 1996 års totalförsvarsbeslut

omfattade bl.a. att ta fram råd och anvisningar

för hantering av svåra påfrestningar på samhället

i fred. Vidare skall myndigheten utveckla förmå-

gan att, på begäran av annan myndighet, ge stöd

och hjälp i informationsarbetet. Myndigheten

har under året bl.a. vidtagit följande åtgärder för

att svara mot dessa krav.

Arbetet med att utarbeta råd och rekommen-

dationer har påbörjats inom ramen för

informationsberedskapen, ett utbildnings-

program har påbörjats med syfte att sprida

kunskap om myndighetens uppgifter och

informationsberedskapens betydelse för

samhället under svåra påfrestningar på samhället i

fred.

Inom forskningsområdet har myndighetens

forskning bl.a. inriktats på intresset för media,

myndighetsinformation och medborgar-

reaktioner vid större olyckor.

Regeringen har ålagt myndigheten att

tillsammans med Försvarshögskolan och i

samråd med Försvarsmakten och Försvarets

forskningsanstalt studera informations-

krigföring. Den första studien redovisades för

regeringen i augusti 1997. Studien, som delvis är

hemlig, kommer bl.a. fram till att en nationell

policy bör formuleras. Vidare ges förslag som

möjliggör överblick på informations-

krigföringens område. Fortsatta studier pågår

under år 1998.

Inom verksamhetsområdet organisations-

beredskap har målen inte kunnat uppnås.

Myndigheten har i sin delårsrapport för år 1998

redovisat planerade åtgärder för att bättre svara

upp mot målen. Regeringens bedömning är att

de åtgärder som anges i rapporten bör innebära

att regeringens mål kan uppnås på ett tillfreds-

ställande sätt.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket bedömer att Styrelsen för

psykologiskt försvar inte i tillräcklig omfattning

uppfyllt de krav på återrapportering samt redo-

visning av uppdrag som regeringen angett i 1997

års regleringsbrev. Riksrevisionsverket har med

anledning av detta lämnat invändning mot

myndighetens redovisning.

Styrelsen för psykologiskt försvar har till rege-

ringen inlämnat myndighetens förslag till

åtgärder med anledning av Riksrevisionsverkets

rapport. Åtgärderna innebär en förbättring av

nuvarande ekonomiadministrativa rutiner. Rege-

ringen anser att åtgärderna kommer att medge

att redovisningen kan följas på ett tillfreds-

ställande sätt.

Regeringen kommer att följa upp att åtgärder

vidtas som planerat.

Slutsatser

Regeringen bedömer att de åtgärder som vid-

tagits i syfte att förbättra funktionens förmåga

har genomförts på ett godtagbart sätt.

Regeringen bedömer att nuvarande inriktning

av verksamheten bör gälla även för år 1999. För

att skapa bättre förutsättningar för Styrelsen att

nå dess målgrupper genom dialoger, interaktiva

spel och övningar ska myndigheten göra en

särskild satsning på modern informationsteknik.

Regeringen anser denna uppgift vara av sådan

vikt att Styrelsen, genom en omfördelning inom

den civila ekonomiska planeringsramen, bör

anvisas ytterligare anslagsbelopp.

Regeringen kommer att följa upp att åtgärder

vidtas som planerat.

B5 Funktionen Ordning och säkerhet

Tabell 4.12 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

6 822

Anslags-

sparande

25 055

1998

Anslag

31 889

Utgifts-

prognos

36 000

1999

Förslag

31 517

2000

Beräknat

32 071

2001

Beräknat

32 657

Rikspolisstyrelsen är funktionsansvarig myndig-

het. Anslaget bekostar utbildning och utrustning

av beredskapspolisen. Övrig civil försvars-

verksamhet inom funktionen finansieras under

utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslag A1

Polisorganisationen.

Målet för funktionen är att under höjd bered-

skap snabbt kunna ge skydd åt

totalförsvarsviktiga anläggningar, kunna upp-

rätthålla allmän ordning och säkerhet i samhället

och kunna lämna allmänheten skydd och hjälp.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Mot bakgrund av funktionsmålet enligt 1996 års

totalförsvarsbeslut har följande åtgärder vidtagits

under år 1997. Rikspolisstyrelsen har i sam-

verkan med Försvarsmakten tagit fram

utbildningsplaner och lämpliga utbildnings-

anläggningar. Uttagningen av kandidater till

beredskapspolisorganisationen har påbörjats.

Vidare har upphandling av utrustning till

beredskapspolisen påbörjats. Skyddsmaterial har

beställts och levererats. Huvuddelen av utrust-

ningen till 1 000 personer har levererats under

mitten av år 1998. Under senare delen av år 1998

kommer utrustning för ytterligare 1 000 per-

soner att beställas och levereras.

Under år 1998 kommer utbildning av ca 230

poliser och ca 450 totalförsvarspliktiga att äga

rum. Rikspolisstyrelsen planerar att utbilda

ytterligare ca 140 polismän och ca 830

totalförsvarspliktiga under år 1999.

Rikspolisstyrelsen har i särskild ordning

anmält till regeringen att det inte är möjligt att

bygga ut beredskapspolisorganisationen i den

omfattning som anges i 1996 års totalförsvars-

beslut.

Slutsatser

Regeringen bedömer att de åtgärder som hittills

vidtagits i syfte att utbilda ett ökat antal total-

försvarspliktiga för beredskapspolis-

organisationen inte varit tillräckliga.

Utbildningen och inköpen av utrustning har

dock kommit i gång under år 1998 och förväntas

fortsätta i en ökad takt under år 1999.

Det kan konstateras att det i 1996 års total-

försvarsbeslut angivna kvantitativa målet vad

avser antalet utbildade inte kommer att kunna

uppnås med nuvarande utbildningstakt. Rege-

ringen har därför gett Rikspolisstyrelsen i

uppdrag att inför den säkerhetspolitiska

kontrollstationen år 1999 redovisa vilka

konsekvenser en eventuell förändrad inriktning

av 1996 års totalförsvarsbeslut i denna del får för

totalförsvarsförmågan.

Inriktningen skall vara att ca 1 000 personer

skall utbildas under år 1999.

B6 Funktionen Hälso- och sjukvård

m.m.

Tabell 4.13 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

128 375

Anslags-

sparande

200 680

1998

Anslag

99 563

Utgifts-

prognos

116 000

1999

Förslag

132 165

2000

Beräknat

135 096

2001

Beräknat

138 093

Socialstyrelsen är funktionsansvarig myndighet.

Från anslaget bekostas utgifter för bl.a. investe-

ringar och drift av beredskapslager för den civila

hälso- och sjukvårdens krigsorganisation samt

för utbildning (inkl. frivilligorganisationer) av

sådan personal som skall tjänstgöra inom den

civila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation.

Målet för Socialstyrelsens arbete med funk-

tionen är att prioritera områden där förmågan

inte varit godtagbar inom delfunktionerna hälso-

och sjukvård, socialtjänst, miljö- och hälsoskydd

samt smittskydd.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1997 visar på ett anslagssparande på

200,7 miljoner kronor. Behovet av anslagsmedel

har blivit mindre än beräknat delvis på grund av

ändrade planeringsförutsättningar. En stor del av

anslagssparandet är dock intecknat av redan

gjorda investeringsåtaganden som ännu inte fallit

ut till betalning. Hänsyn till anslagssparandet har

tagits vid anslagsberäkningen för år 1999.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Socialstyrelsen har bl.a. fortsatt sitt arbete med

att i samverkan med Försvarsmakten utveckla ett

samordnat civilt och militärt ledningssystem

under höjd beredskap. Vidare har en

anpassningsplan på övergripande nivå utarbetats

för funktionen. Läkemedel och sjukvårds-

materiel finns nu lagrade enligt uppsatta mål för

krigsskadade. Arbete har inletts för att reducera

lagren enligt 1996 års totalförsvarsbeslut.

El-, vatten- och värmeförsörjning är viktiga

förutsättningar för att klara sjukvårdsbehoven i

krig. Socialstyrelsen har fortsatt att lämna bidrag

till reservanordningar vid akutsjukhusen så att

mer än hälften av dessa nu har sådana anord-

ningar. Personalregistret Integer har under året

integrerats i Totalförsvarets pliktverks personal-

redovisningssystem. Socialstyrelsen har bedrivit

ett omfattande utbildningsprogram rörande

hälso- och sjukvården i kris och i krig. Utbild-

ning har anordnats i organisation och ledning,

radiak- och kemiska olyckor samt krigstrauma-

tologi. Frivilligorganisationerna har erhållit stöd

samt utbildningsuppdrag. Socialstyrelsen har

satsat på att förbättra NBC-beredskapen.

Gränssättande faktorer för funktionens

förmåga är den omstrukturering som hälso- och

sjukvården har genomgått och fortfarande

genomgår mot en alltmer heterogen

sjukvårdsstruktur. Marginalerna för att klara en

ökad belastning har i huvudsak försvunnit. Dessa

förändringar påverkar således beredskapen inom

funktionen.

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att under år 1999, i

fråga om ramanslaget B6

Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. godkänna avtal och beställningar, såvitt

avser beredskaps-

åtgärder så att behovet av anslagsmedel efter år 1999 för dessa och tidigare

avtal och beställningar

tillsammans uppgår till högst 25 000 000 kronor.

Tabell 4.14 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

-

0

15 000

-

-

Nya förpliktelser

0

15 000

15 000

-

-

Infriade förpliktelser1

0

0

-5 000

-15 000

-15 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

0

15 000

25 000

-

-

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

15 000

30 000

25 000

-

-

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Beredskapinvesteringar

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar

regeringen regeringen att för budgetåret 1999

låta Socialstyrelsen ta upp lån i Riksgälds-

kontoret för beredskapsinvesteringar intill ett

sammanlagt belopp om 556 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Som framgått av

avsnitt 4.3.4 Förändringar av den ekonomiska

planeringsramen skall beredskapsinvesteringar

inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m.

finansieras genom lån.

Slutsatser

Regeringen bedömer att de åtgärder som vid-

tagits i syfte att förbättra funktionens förmåga

har genomförts på ett godtagbart sätt. Rege-

ringen bedömer att nuvarande inriktning bör

gälla även för år 1999.

Regeringen angav i 1997 års budget-

proposition att en övergång till lånefinansiering

av beredskapslager skall ske fr.o.m. år 1999. Den

ekonomiska planeringsramen för det civila för-

svaret har till följd av denna tekniska förändring

höjts med ett belopp motsvarande utgifter för

räntor och amorteringar.

B7 Funktionen

Telekommunikationer m.m.

Tabell 4.15 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

154 097

1

Anslags-

sparande

48 789

1998

Anslag

199 500

Utgifts-

prognos

170 000

1999

Förslag

197 606

2000

Beräknat

200 965

2001

Beräknat

204 984

1 Exklusive utgifter hänförliga till reservationsanslaget D2 Upphandling av

särskilda

samhällsåtaganden.

Post- och telestyrelsen som är sektorsmyndighet

på teleområdet är funktionsansvarig myndighet

för funktionen Telekommunikationer. Post- och

telestyrelsen upphandlar åtgärder för att till-

godose samhällets behov av uthålliga

telekommunikationer i krig och mot fredstida

hot. Målet är att verksamheten inom funktionen

Telekommunikationer m.m. skall bedrivas så att

totalförsvarets behov av teletjänster under höjd

beredskap tillgodoses. Verksamheten skall även

bedrivas så att de resurser och den beredskap

som skapas skall kunna utnyttjas under svåra

påfrestningar på samhället i fred. Funktionen

Telekommunikationer m.m. är prioriterad. En

offentligrättslig avgift tas ut av teleoperatörerna i

enlighet med Teleförordningen (1997:399) för

att finansiera åtgärder för att skydda telekom-

munikation mot fredstida hot. En jämförelse

mellan budget och utfall visar ett anslagssparande

om 48,8 miljoner kronor. Då operatörerna själva

vidtar åtgärder i sina nät, tar Post- och tele-

styrelsen tillfället i akt att vidta kompletterande

beredskapsåtgärder. Detta minskar statens kost-

nader totalt sett, men i gengäld belastas inte alltid

anslaget det år utgiften budgeterats utan ett

anslagssparande uppstår.

Från budgetåret 1997 finns en reservation på

anslaget D2 Upphandling av särskilda sam-

hällsåtaganden, senast uppfört på statsbudgeten

budgetåret 1995/96. Av reservationen är 90,1

miljoner kronor hänförlig till funktionen tele-

kommunikationer. Reservationen kommer att

förbrukas under år 1998 i samband med planerat

uppförande av två fullträffsskyddade tele-

anläggningar.

Regeringen har i enlighet med teleförord-

ningen (1997:399) fattat beslut (K97/4869/SM

samt K97/4513/1) om att det samlade avgifts-

uttaget skall uppgå till 100 miljoner kronor för år

1998. Regeringen avser att besluta att 30 miljoner

kronor avseende åtgärder mot fredstida hot skall

föras bort som en indragning.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

För att uppnå funktionsmålet har följande

åtgärder vidtagits under år 1997.

- Post- och telestyrelsen har utarbetat resul-

tatmått samt analyserat vilka åtgärder som

kan skjutas upp till en anpassningsperiod.

- Fyra av fem planerade berganläggningar för

skydd av viktiga växlar, noder, stödsystem

och driftledningar har färdigställts under

året.

- En utbyggnad av sammankopplingspunkter

har påbörjats för att vid skador i näten

kunna föra över teletrafik mellan

operatörerna.

- För att återupprätta eller förstärka tele-

samband inom ett katastrofområde i

händelse av krig och vid svåra påfrestningar

i fred, har samtliga planerade 20 mobila

GSM-basstationer anskaffats.

Sammantaget har åtgärderna bidragit till att

förbättra funktionens säkerhet vid höjd bered-

skap och vid svåra påfrestningar på samhället i

fred. Regeringen anser dock att den bedömda

beredskapsförmågan den 31 december 1997 ännu

inte är godtagbar, avseende telekommunika-

tionernas förmåga att motstå ett väpnat angrepp.

Gränssättande för funktionens förmåga är att

telekommunikationerna är mycket beroende av

samhällets elförsörjning. Det finns för närva-

rande inte tillräckligt med reservkraft.

Möjligheterna att prioritera totalförsvarsviktiga

abonnenter är fortfarande mycket små. Funk-

tionen är därmed sårbar. Bland annat finns vital

teleutrustning i oskyddade lokaler. Skyddet mot

informationskrigsföring är otillräckligt.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Regeringens förslag: Att riksdagen fastställer ett

avgiftsuttag för teleberedskapsavgiften, såvitt

avser funktionen Telekommunikationer till

sammanlagt 100 000 000 kronor under budget-

året 1999.

Tabell 4.16 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentligrättslig verksamhet

Intäkter till inkomsttitel

(som inte får disponeras)

Utfall 1997

20 000

Prognos 1998

100 000

Budget 1999

100 000

Investeringsplan

Regeringens förslag: Att riksdagen godkänner förslaget till investeringsplan för

 Post- och telestyrelsen,

såvitt avser funktionen Telekommunikationer m.m. för perioden 1999-2001.

Tabell 4.17 Investeringsplan

Miljoner kronor

Total kostnad

Anskaffat

t.o.m. 1997

Prognos

1998

Budget

1999

Beräknat

2000

Beräknat

2001

 Fullträffskyddade

teleanläggningar

728,1

509,2

87,9

70,0

15,0

46,0

 Nätåtgärder

681,4

204,4

150,0

76,0

136,0

115,0

 Reservkraft

56,0

9,0

17,0

20,0

0

10,0

Summa investeringar

1 465,5

722,6

254,9

166,0

151,0

171,0

 Anslag

1 465,5

722,6

254,9

166,0

151,0

171,0

Summa finansiering

1 465,5

722,6

254,9

166,0

151,0

171,0

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att i fråga om

ramanslaget B7 Funktionen

Telekommunikationer m.m. godkänna avtal och beställningar, såvitt avser

tjänster, utrustning och

anläggningar för beredskapsåtgärder så att behovet av anslagsmedel efter

budgetåret 1999 för dessa

och tidigare avtal och beställningar tillsammans uppgår tillhöst 130 000 000

kronor.

Tabell 4.18 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

85 408

14 091

226 703

-

-

Nya förpliktelser

39 345

314 688

50 000

-

-

Infriade förpliktelser1

-110 662

-102 076

-146 703

-120 700

-9 300

Utestående förpliktelser vid årets slut

14 091

226 703

130 000

-

-

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

200 000

375 000

130 000

-

-

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Slutsatser

Regeringen bedömer att de åtgärder som vidta-

gits i syfte att förbättra funktionens förmåga har

genomförts på ett godtagbart sätt.

Följande åtgärder skall genomföras under

budgetåret 1999 för att uppnå funktionsmålet

- upphandling av reservkraft,

- fortsatt byggnation av berganläggningar,

- nätåtgärder,

- skydd av operatörernas driftledningar,

- åtgärder för att minska risken för obehörigt

intrång i övervakningsnät och stödsystem.

B8 Funktionen Postbefordran

Tabell 4.19 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

21 911

Anslags-

sparande

407

1998

Anslag

21 700

Utgifts-

prognos

17 000

1999

Förslag

18 239

2000

Beräknat

18 549

2001

Beräknat

18 920

Post- och telestyrelsen är funktionsansvarig

myndighet. Post- och telestyrelsen upphandlar

bl.a. tjänster, utrustningar och anläggningar för

att trygga samhällets behov av uthållig post-

befordran under höjd beredskap. Målet för

funktionen Postbefordran är att verksamheten

skall bedrivas så att totalförsvarets behov av

postal kommunikation samt postgiroverksamhet

skall kunna tillgodoses under höjd beredskap.

Verksamheten skall bedrivas så att de resurser

och den beredskap som skapas också skall kunna

utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i

fred.

Det finns en kvarstående reservation från

anslaget D2 Upphandling av särskilda

samhällsåtaganden senast uppfört på statsbudget

budgetåret 1995/96. Av denna är 16,4 miljoner

kronor hänförliga till funktionen Postbefordran.

Detta belopp kommer att användas till upp-

handling av reservkraft till Posten AB:s

sorteringsterminaler i storstäderna.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Följande åtgärder har vidtagits under år 1997.

- Post- och telestyrelsen har utvecklat

resultatmått för verksamheten.

- Reservkraft har installerats vid samtliga, av

åtta planerade, postsorteringsterminaler för

att minska sårbarheten vid elavbrott.

- Driftvärnsövningar i planerad omfattning

och en central funktionsövning i Post- och

telestyrelsens regi har genomförts.

- Etablering av Postgirots datacentral i ny

berganläggning har påbörjats.

Sammantaget innebär dessa åtgärder att funk-

tionens säkerhet vid höjd beredskap och vid

svåra påfrestningar på samhället i fred har ökat.

Då Posten AB genomför centralisering och

automatisering är inte längre en övergång till

manuell hantering möjlig i dessa verksamheter.

Centralisering och automatisering ökar sårbar-

heten både för befordran av brev och paket och

för postkontorens betalningstjänst.

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att under år 1999, i

fråga om ramanslaget B8

Funktionen Postbefordran godkänna avtal och beställningar, såvitt avser

tjänster, utrustningar och

anläggningar för beredskapsåtgärder så att behovet av anslagsmedel efter

budgetåret 1999 för dessa

och tidigare avtal och beställningar tillsammans uppgår till högst 2 000 000

kronor.

Tabell 4.20 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

17 500

16 500

5 000

-

-

Nya förpliktelser

16 500

5 000

2 000

-

-

Infriade förpliktelser1

-17 404

-16 500

-5 000

-2 000

0

Utestående förpliktelser vid årets slut

16 595

5 000

2 000

-

-

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

22 000

27 000

2 000

-

-

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Bemyndigandet avser upphandling och tjänster, utrustningar och anläggningar för

att skydda postbefordringen.

Slutsatser

Regeringens bedömning är att verksamheten har

bedrivits på ett sådant sätt att målen har kunnat

uppnås.

Regeringen bedömer att de åtgärder som

vidtagits i syfte att förbättra funktionens

förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt.

Följande åtgärder skall genomföras under

budgetåret 1999

- upphandling av reservkraft,

- övningar,

- fortsatt etablering av Postgirots datacentral

i ny berganläggning.

B9 Funktionen Transporter

Tabell 4.21 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

194 504

Anslags-

sparande

3 253

1998

Anslag

194 200

1

Utgifts-

prognos

170 000

1999

Förslag

208 714

2000

Beräknat

212 272

2001

Beräknat

216 242

1 Varav 3 700 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 1998.

Överstyrelsen för civil beredskap är funktions-

ansvarig myndighet. Funktionen omfattar

delfunktionerna Väghållning (Vägverket), Järn-

vägstransporter och Banhållning (Banverket),

Sjötransporter (Sjöfartsverket), Flygtransporter

(Luftfartsverket), Landsvägstransporter och

Transportsamordning (Överstyrelsen för civil

beredskap). Dessutom ingår Statens räddnings-

verk med ansvar för transporter av farligt gods på

landsväg.

Verksamheten inom funktionen Transporter

skall bedrivas så att totalförsvarets behov under

höjd beredskap kan tillgodoses. Verksamheten

skall även bedrivas så att de resurser och den

beredskap som skapas skall kunna utnyttjas vid

svåra påfrestningar på samhället i fred samt för

internationella fredsfrämjande och humanitära

insatser.

Anslagssparandet för budgetåret 1997 beror

huvudsakligen på att vissa investeringar blivit

förskjutna i tiden. Detta gäller främst delfunk-

tionerna Ban- och Väghållning. Investeringarna

förväntas äga rum under år 1998 varvid avräk-

ning mot anslagssparandet kommer att ske.

Anslagssparandet är därmed i stort intecknat.

Riksdagen har i enlighet med förslag i den

ekonomiska vårpropositionen år 1998 på

tilläggsbudget för innevarande år beslutat omföra

3,7 miljoner kronor från anslaget B3 Funktionen

Befolkningsskydd och räddningstjänst.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Resultatinformation för delfunktionerna

Inom delfunktionen Väghållning har investe-

ringar i beredskapsmateriel i huvudsak bestått av

anskaffning av utrustning till reservbroar samt

NBC-skydd. Utbildning har skett avseende

NBC-skydd och byggande av reservbroar.

För delfunktionerna Järnvägstransporter och

Banhållning har ledningsförmågan förbättrats

genom att Banverkets telenät gjorts mer robust

och finmaskigt. Reservkraft har också anskaffats

till telenätet och transmission har utökats på flera

ställen.

Inom delfunktionen Flygtransporter har

utbyggnad och ombyggnad av Centrala

flygtransportledningen slutförts. Två lednings-

centraler på civila flygplatser har vidare blivit

operativa. En verkstadsflygplats har färdigställts

och tre flygplatser har utvidgats för tung civil

luftfart.

Vad gäller delfunktionen Sjötransporter har

handlingsberedskapen vidmakthållits genom att

utbildningsinsatser genomförts bl.a. för krigs-

lotsning. Hamnar och rederier har planlagts.

Anskaffning av NBC-skydd har avslutats och

underhåll har skett av bojmateriel avsett för

beredskapsleder.

Inom delfunktionen Landsvägstransporter har

NBC-skyddsanskaffningen avslutats och väg-

trafikombuden har getts utbildning.

Inom delfunktionen Transportsamordning

har en anpassningsplan tagits fram. En invente-

ring har vidare skett inom funktionen avseende

de resurser som kan användas vid svåra påfrest-

ningar på samhället i fred.

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att under år 1999, i

fråga om ramanslaget B9

Funktionen Transporter godkänna avtal och beställningar, såvitt avser tjänster,

utrustning och anlägg-

ningar för beredskapsåtgärder så att behovet av anslagsmedel efter budgetåret

1999 för dessa och

tidigare avtal och beställningar tillsammans uppgår till högst 115 000 000

kronor.

Tabell 4.22 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

0

10 000

10 000

Nya förpliktelser

10 000

10 000

115 000

Infriade förpliktelser1

0

-10 000

-10 000

-25 000

-90 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

10 000

10 000

115 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

10 000

20 000

115 000

-

-

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Slutsatser

Funktionens förmåga i nuvarande omvärldsläge

bedöms sammantaget som godtagbar. Funk-

tionens förmåga efter en anpassningsperiod

bedöms även den som sammantaget godtagbar.

Den planerade verksamheten inom funk-

tionen år 1999 kännetecknas av ett fortsatt arbete

med att öka handlingsberedskap, lednings-

förmåga och en robust infrastruktur.

För delfunktionen Väghållning innebär det

bl.a. fortsatt anskaffning av ytterligare två

reservbroar, drivutrustningar till

Ponton 100 färja samt kringutrustning till

reservbroar.

Delfunktionen Järnvägstransporter kommer

att få förbättrad kapacitet för reparationer vid

elbortfall genom anskaffning av reservelverk till

SJ:s verkstäder. Genom ytterligare satsningar på

Banverkets telenät minskar delfunktionen

Banhållnings sårbarhet. Viktigare anläggningar

förses vid om-, ny-, och tillbyggnad med fortifi-

katoriskt skydd för att utöka järnvägens

uthållighet.

Inom delfunktionen Flygtransporter fortsät-

ter uppbyggnaden av underhålls- och

reparationskapacitet. Även satsningen på

ledningssystemet fortsätter under år 1999. Fem

ledningscentraler skall åtgärdas. Instrument-

landningssystem skall installeras på en flygplats

och bygghandlingar skall tas fram för att möjlig-

göra installation vid fler flygplatser under en

anpassningsperiod. För att förmågan skall vara

god inom delfunktionen Flygtransporter krävs

ytterligare investeringar efter innevarande för-

svarsbeslutsperiod.

Inom delfunktionen Sjötransporter fortlöper

arbetet med underhåll av bojmateriel, planlägg-

ning och utbildning.

Även inom delfunktionerna Landsvägstrans-

porter och Transportsamordning kommer

verksamheten år 1999 att kännetecknas av att

planeringen upprätthålls samt att utbildnings-

och informationsinsatser genomförs.

Mot bakgrund av riksdagens beslut om att

ansvaret för delfunktionen Järnvägstransporter

skall övergå till Banverket fr.o.m. år 1999 (prop.

1997/98:56, bet. 1997/98TU:10, rskr

1997/98:226) föreslås att delfunktionen tillförs

ytterligare 6 miljoner kronor. Detta belopp

motsvarar Statens järnvägars andel av

samordningskostnaderna för delfunktionen.

B10 Funktionen Energiförsörjning

Tabell 4.23 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

31 804

Anslags-

sparande

95 808

1998

Anslag

230 687

Utgifts-

prognos

240 000

1999

Förslag

228 232

2000

Beräknat

232 182

2001

Beräknat

236 595

Funktionen Energiförsörjning är indelad i två

delfunktioner. Statens energimyndighet är funk-

tionsansvarig myndighet och ansvarar även för

delfunktionen Bränsle- och drivmedels-försörj-

ning. Svenska kraftnät ansvarar för

delfunktionen Elförsörjning. Vidare har Statens

kärnkraftinspektion uppgifter inom funktionen.

Anslaget används för beredskapsinsatser inom

energiområdet som syftar till att inför höjd

beredskap dels vidmakthålla och utveckla

handlingsberedskapen för att möta störningar i

energiförsörjningen dels minska känsligheten för

störningar inom elförsörjningsområdet. Anslaget

används främst för ersättningar som beslutas

enligt elberedskapslagen (1997:288) och för

Svenska kraftnäts myndighetsutövning enligt

nämnda lag. Huvudprincipen är att elföretagen är

skyldiga att mot ersättning vidta beredskaps-

åtgärder som beslutas med stöd av

elberedskapslagen. Finansiering sker genom

elberedskapsavgiften, som är en offentligrättsligt

reglerad avgift. Vidare bekostar anslaget bered-

skapsinsatser för dammsäkerhet.

Det låga anslagsutnyttjandet sammanhänger

främst med de stora organisatoriska förändring-

arna inom området. För Svenska kraftnät har år

1997 inneburit ett uppbyggnadsår när det gäller

elberedskapen. Verksamheten har också påver-

kats av överföringen av Närings- och

teknikutvecklingsverkets uppgifter inom energi-

beredskapen till den nyinrättade Statens

energimyndighet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Verksamhetsmålen har i huvudsak uppnåtts.

Informations- och sparkampanjer inom såväl

olje- som elområdet har uppdaterats och kan

genomföras i enlighet med gällande mål. Det

finns dock brister när det gäller möjligheten att

genomföra effektiva förbrukningsregleringar i

såväl freds- som krigstid. Insatser har i enlighet

med verksamhetsmålen gjorts för att säkerställa

en fungerande distribution av bränslen och

drivmedel vid höjd beredskap.

För elförsörjningen redovisas att vitala funk-

tioner inom totalförsvaret inte kan garanteras en

säker elförsörjning. Förmågan att prioritera

elanvändningen har dock förbättrats genom dels

de tekniska och organisatoriska beredskaps-

insatser som genomförts, dels det

utredningsarbete som initierats rörande priorite-

ringar inom energiområdet. Fortfarande finns

dock betydande förbättringsbehov inom

området.

Förmåga finns att i enlighet med verksam-

hetsmålen genomföra omvärldsanalyser inom

energiområdet från ett beredskapsperspektiv.

Vissa insatser har gjorts för att förbättra för-

mågan att rapportera, analysera, samordna och

leda funktionen Energiförsörjning. Enligt rege-

ringens bedömning finns dock brister inom detta

område beroende på bl.a. organisatoriska föränd-

ringar och brister i de stödsystem som erfordras.

När det gäller delfunktionen Elförsörjning finns

tillfredsställande förmåga att leda och samordna

verksamheten. Detta kan ske från skyddade

ledningsplatser.

Förmågan att upprätthålla drift och styrning

av elsystemet utan ordinarie elförsörjning samt

förmågan till s.k. ö-drift har förbättrats i enlighet

med verksamhetsmålen. Förmågan att genom-

föra reparationer bedöms vara godtagbar.

Förmåga finns att använda den beredskap och

de resurser som skapas för höjd beredskap vid

svåra påfrestningar på samhället i fred. Inom

detta område pågår ett utrednings- och utveck-

lingsarbete.

Sammantaget innebär de åtgärder som

genomförts att funktionens förmåga har

förbättrats under år 1997.

Utförsäljningen av statens oljelager för det

civila försvarets behov fortsätter planenligt.

Under år 1999 avslutas den överföring av

ansvaret för denna lagring till näringslivet som

inleddes år 1995. Avvecklingen av de tömda lag-

ringsanläggningarna pågår. I

budgetpropositionen för år 1998 redogjordes för

en senarelagd avveckling av några anläggningar

som är av särskild betydelse från beredskapssyn-

punkt. Denna fråga lämnades tills vidare öppen

när riksdagen år 1994 beslutade om avvecklingen

av de ca 40 anläggningarna (prop. 1993/94:141 s.

13). Beredningen har visat att tre bergrums-

anläggningar, i olika delar av landet, bör behållas i

funktionsdugligt skick ännu någon tid.

Alltsedan kärnkraftsprogrammet inleddes i

början av 1970-talet har berörda kraftprodu-

center hållit särskilda beredskapslager av

kärnbränsle. År 1982 ingicks ett avtal mellan

staten och producenterna enligt vilket de senare

förband sig att hålla visst lager av anrikat uran

och zirkonium. Lagret motiverades av osäker-

heten om försörjningsläget på sikt för svenskt

vidkommande och var dimensionerat för att ge

betydande uthållighet i avspärrningssituationer.

Riksdagen har vid olika tillfällen informerats om

arrangemanget, senast i samband med 1991 års

totalförsvarsproposition (prop. 1990/91:102,

bilaga 6, s. 41). Med hänvisning till att man

numera uppfattar lagringen som onödig har

bolagen under år 1997 begärt att bli lösta från

åtagandet. Regeringen gör bedömningen att

förhållandena har ändrats i sådan utsträckning att

motiven för särskild beredskapslagring bortfallit.

Världsmarknaden för kärnbränsle har genomgått

stora förändringar och risken för omfattande

leveransstörningar bedöms under överskådlig tid

som mycket låg. Genom medlemskapet i EU har

dessutom försörjningstryggheten ökat för svensk

del. De kommersiella lagren, bränsle under

tillverkning och det bränsle som finns i

reaktorerna räcker för något års drift. Detta

innebär i nuläget en tillräcklig beredskap.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Regeringens förslag: Att riksdagen fastställer ett

avgiftsuttag för elberedskapsavgiften såvitt avser

funktionen Energiförsörjning till ett belopp om

sammanlagt 200 000 000 kronor under budget-

året 1999.

Tabell 4.24 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentligrättslig verksamhet

Intäkter till inkomsttitel

(som inte får disponeras)

Utfall 1997

100 000

Prognos 1998

200 000

Budget 1999

200 000

Slutsatser

Regeringens bedömer att de åtgärder som vid-

tagits i syfte att förbättra funktionens förmåga

har genomförts på ett godtagbart sätt. Till följd

av elsystemets karaktär och samhällets elbero-

ende finns det dock betydande brister i förmågan

att upprätthålla och återupprätta en fungerande

elförsörjning till totalförsvaret och prioriterade

energianvändare i samband med störningar vid

höjd beredskap. Vidare finns det brister vad

gäller förmågan att upprätthålla och återupprätta

värmeförsörjningen i samband med sådana

störningar.

Regeringen bedömer att verksamheten med

funktionssamordning och delfunktionen

Bränsle- och drivmedelsförsörjning har uppvisat

vissa brister, främst till följd av bristande

personalresurser. De åtgärder som har vidtagits i

syfte att förbättra delfunktionen Elförsörjnings

förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt.

Det är angeläget att upprätthålla en god bered-

skap inom energiförsörjningen. Tyngdpunkten i

beredskapsarbetet bör läggas på åtgärder som

syftar till att säkra en hög tillgänglighet i energi-

försörjningen, särskilt elförsörjningen, i

störningssituationer och vid höjd beredskap.

Följande bör genomföras under budgetåret

1999:

- åtgärder för att säkra uthålligheten i

elsystemet,

- försök med åtgärder för att öka driftsäker-

heten i värmeförsörjningssystemen,

- ytterligare utveckla förmåga till omvärlds-

bevakning.

Ytterligare åtgärder behövs för att komma till

rätta med bedömda brister i förmågan att

genomföra förbrukningsregleringar. I

budgetpropositionen för år 1998 framgick att

vissa grundläggande frågor, speciella för utform-

ningen av sådana regleringar inom

energiområdet, kommer att ses över. Denna

översyn, som i första hand gäller s.k. fredstida

kriser och med tyngdpunkten lagd vid driv-

medelsransoneringar, är fortfarande i

inledningsfasen, bl.a. beroende på överväganden

som rör utvecklingen av marknadsförhållandena

inom EU och den nyligen påbörjade revisionen

av EU:s oljelagringsdirektiv (68/414/EEG).

För tre oljelagringsanläggningar bör avveck-

lingen senareläggas. Anläggningarna bör

bibehållas t.o.m. år 2004, med en kontrollstation

år 2003. Merkostnaden för att behålla anlägg-

ningarna funktionsdugliga beräknas under de

närmaste åren bli låg. Belopp för detta har

räknats in i anslaget.

Regeringen avser att under år 1999 frigöra

kraftproducenterna från 1982 års åtagande om

beredskapslagring av kärnbränsle och i stället

skapa en ordning för effektiv lägesbevakning

som bygger på samarbete mellan berörda

myndigheter och företag. En sådan bevakning,

som även beaktar verksamheten inom Euratoms

bränsleförsörjningsbyrå, bedöms ge tillräcklig

förvarningstid om sådana förändringar i för-

sörjningsläget som skulle motivera särskilda

beredskapsåtgärder. De ändrade arrangemangen

kommer inte att påverka statsbudgeten. Däremot

kommer kraftföretagen att undgå den kostnad

som det innebär att utöver normala lager även

hålla särskilda beredskapslager.

Svenska kraftnät har i en skrivelse den 30 mars

1998 redovisat ett uppdrag rörande förmågan att

hantera svåra påfrestningar inom elförsörjningen.

Regeringen avser att senare för riksdagen redo-

visa bl.a. detta uppdrag i en särskild skrivelse om

svåra påfrestningar på samhället i fred.

Av Svenska kraftnäts skrivelse framgår att

verket bl.a. bedömer att det är angeläget att el-

beredskapens regionala organisation också kan

utnyttjas i samband med svåra påfrestningar på

elförsörjningen i fredstid. Verket föreslår därför

att verksamhet med planering, utbildning och

övning av krisledning vid svåra störningar i el-

försörjningen i fred skall kunna finansieras från

anslaget. Regeringen delar Svenska kraftnäts

bedömning och tillstyrker verkets förslag. Den

aktuella verksamheten är att betrakta som bered-

skapsinsatser som syftar till handlingsberedskap

för att möta störningar på energiområdet.

5 Kustbevakningen och nämnder m.m.

5.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar Kustbevak-

ningen, vissa mindre nämnder,

Överklagandenämnden för totalförsvaret,

Totalförsvarets chefsnämnd, bidrag till Svenska

Röda korset och bidrag till Centralförbundet

Folk och Försvar, förebyggande åtgärder mot

jordskred och andra naturolyckor, ersättning för

verksamhet vid räddningstjänst.

Från och med budgetåret 1999 föreslås

omfatta verksamhetsområdet även anslaget C5

Statens räddningsverk: Samhällets skydd mot

olyckor, se avsnitt 4.5 Anslag, B3 Funktionen

Befolkningsskydd och räddningstjänst.

Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

419

484

418

823

827

847

De verksamheter som bedrivs inom verksam-

hetsområdet har olika karaktär, vilket innebär att

en sammantagen bedömning av verksamhets-

området inte kan göras. En närmare beskrivning

av utgiftsutveckling, resultatbedömning m.m.

ges därför under respektive anslag.

5.2 Anslag

C1 Kustbevakningen

Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

378 781

Anslags-

sparande

64 951

1998

Anslag

426 827

Utgifts-

prognos

408 000

1999

Förslag

438 070

2000

Beräknat

435 208

2001

Beräknat

447 759

Kustbevakningen har till uppgift att i enlighet

med sin instruktion och andra särskilda före-

skrifter utföra sjöövervakning och annan

kontroll- och tillsynsverksamhet samt miljö-

räddning till sjöss.

Kustbevakningens anslagssparande från år

1997 på 64,9 miljoner kronor hänför sig till

medel som är avsatta för betalning av framtida

räntor och amorteringar för anskaffning av

fartyg.

För de framtida betalningarna av räntor och

amorteringar har 52 miljoner kronor av anslaget

C1 Kustbevakningen under år 1998 ställts till

regeringens disposition.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

I enlighet med uppställda mål har Kustbevak-

ningen under år 1997 prioriterat fiskekontroll

och yttre gränskontroll. Antalet landnings-

kontroller har därför ökat med ca 45 procent och

antalet kontroller av varor och personer har ökat

väsentligt. Omprioritering inom myndighetens

verksamhet har dock medfört att det totala

antalet kontroller minskat något i förhållande till

föregående år. Minskningen har skett såvitt gäller

farligt gods, fiske på inre vatten, naturvård, jakt

och övervakning av militära områden. Verksam-

heten har bedrivits dygnet runt genom närvaro

av 16 fartyg och 2 flygplan.

Under år 1997 har Kustbevakningen registre-

rat 395 oljeutsläpp, att jämföra med år 1996 då

411 oljeutsläpp registrerades. Eftersom antalet

flygtimmar ökat något i förhållande till år 1996,

utan att detta medfört att fler oljeutsläpp re-

gistrerats, kan resultatet tyda på en viss

minskning av antalet oljeutsläpp.

Verksamheten inom miljöräddningstjänsten

visar på en god måluppfyllelse vad gäller tidskra-

ven och bekämpningsgraden. Det totala antalet

operationer har under år 1997 uppgått till 32. Av

dessa är drygt hälften bekämpningsoperationer

och resterande förebyggande operationer.

Av intresse i detta sammanhang är den över-

syn som Statens räddningsverk gjort på

regeringens uppdrag av informationssystem för

att tillgodose den civila havsövervakningens

behov av underrättelser om sjöläget.

Räddningsverket redovisade uppdraget den 1

mars 1998 i rapporten Samordnad sjöinforma-

tion. Rapporten har remissbehandlats och

ärendet bereds för närvarande i Regerings-

kansliet. Regeringen avser att under senhösten

återkomma till riksdagen med en närmare redo-

görelse i denna fråga i en skrivelse om

beredskapen mot svåra påfrestningar på

samhället i fred.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 5.3 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter 1

Utfall 1997

3 100

Prognos 1998

3 200

Budget 1999

2 500

1 Myndigheten får disponera intäkterna

Investeringsplan

Regeringens förslag: Att riksdagen godkänner förslaget till investeringsplan för

 Kustbevakningen för

perioden 1999-2002.

Tabell 5.4 Investeringsplan

Miljoner kronor

Total kostnad

Anskaffat

t.o.m. 1997

Prognos

1998

Budget

1999

Beräknat

2000

Beräknat

2001

Beräknat

2002

KBV 201-202

151,0

 0,5

40,0

53,5

52,5

5,0

Nytt flygplan

135,0

45,0

Övriga investeringar

93,4

44,1

41,2

31,1

37,1

30,0

Summa investeringar

93,9

84,1

94,7

83,6

42,1

75,0

Lån

92,7

84,1

94,7

83,6

42,1

75,0

Försäljningsinkomster

 1,2

Summa finansiering

93,9

84,1

94,7

83,6

42,1

75,0

Slutsatser

Kustbevakningens verksamhet har under

budgetåret 1997 motsvarat de krav som

regeringen ställt.

Regeringen bedömer att Kustbevakningens

höga närvaro till sjöss samt en betydande flyg-

övervakning skapar förutsättningar för hög

beredskap och tidiga insatser både vad gäller

miljöräddning och sjöräddning. Vidare bedömer

regeringen att detta haft en preventiv verkan vad

gäller brottsligheten till sjöss.

Under budgetåret 1993/94 infördes lånefinan-

siering av investeringar i anläggningstillgångar

för Kustbevakningen. Sedan dess har belopp för

räntor och amorteringar återförts till anslaget.

Detta s.k. återlägg har dock beräknats med en

kortare avskrivningstid än den som Kustbevak-

ningen skall tillämpa. Detta medför att

Kustbevakningen varje år tilldelas ett belopp för

räntor och amorteringar som är större än vad de

faktiska utgifterna är för det året. Det stora

anslagssparande som härmed uppstår är således

avsett att användas för framtida utgifter för

räntor och amorteringar. Denna ordning gäller

t.o.m. innevarande budgetår. För att nå en

överensstämmelse mellan anvisat anslag och

förväntade utgifter har regeringen vid beräk-

ningen av anslaget för åren 1999-2001 utgått från

att Kustbevakningen i stället årligen tilldelas ett

belopp som svarar mot de årliga utgifterna för

räntor och amorteringar. Regeringen avser därför

att föreskriva att utgående anslagssparande från

innevarande budgetår skall föras bort som en

indragning. Av det föreslagna anslagsbeloppet

för år 1999 har regeringen beräknat 61,2 miljoner

kronor för räntor och amorteringar.

C2 Nämnder m.m.

Tabell 5.5 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

5 020

Anslags-

sparande

2 379

1998

Anslag

11 898

Utgifts-

prognos

10 000

1999

Förslag

12 020

2000

Beräknat

12 235

2001

Beräknat

12 432

Ramanslaget avser vissa mindre nämnder, Över-

klagandenämnden för totalförsvaret,

Totalförsvarets chefsnämnd, bidrag till Svenska

Röda korset och bidrag till Centralförbundet

Folk och Försvar.

Anslagssparandet från år 1997 härrör till

största delen från Överklagandenämnden för

totalförsvaret. Regeringen avser besluta att 1

miljon kronor av Överklagandenämndens

anslagssparande skall föras bort som en

indragning. Från och med år 1999 utökas

nämndens uppgifter till att även omfatta

överklaganden av tjänstetillsättningar inom de

allmänna försäkringskassorna.

Vissa mindre nämnder

Utgifterna för vissa mindre nämnder avser verk-

samhet vid Riksvärderingsnämnden, de lokala

värderingsnämnderna, fiskeskyddsnämnder

inom Försvarsdepartementets verksamhets-

område, Försvarsmaktens flygförarnämnd,

Försvarets underrättelsenämnd och Gransk-

ningsnämnden för försvarsuppfinningar.

Regeringen beräknar utgifterna för vissa

mindre nämnder till 760 000 kronor för budget-

året 1999.

Överklagandenämnden för totalförsvaret

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för Överklagandenämnden för total-

försvarets verksamhet är att med stöd av

föreskrifter och den praxis som nämnden

tillämpar avgöra överklagade pliktärenden i sådan

tid att den som klagar får besked innan han eller

hon skall rycka in till tjänstgöring. Över-

klaganden i anställningsärenden skall normalt

vara avgjorda senast tre månader efter den dag då

ärendet kommit in till nämnden.

Antalet ärenden hos Överklagandenämnden

för totalförsvaret har minskat de senaste åren.

Det förklaras av att repetitionsövningarna har

minskat i förhållande till tidigare. Av sammanlagt

2 387 registrerade ärenden under år 1997 var

2 314 pliktärenden. Dessa var till största del

uppskovsärenden.

Slutsatser

Regeringen bedömer att målen för

Överklagandenämnden för totalförsvaret har

uppfyllts.

Regeringen beräknar utgifterna för

Överklagandenämnden för totalförsvaret till

5 649 000 kronor för budgetåret 1999.

Totalförsvarets chefsnämnd

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för Totalförsvarets chefsnämnd är att

verka för samordning av viktiga centrala myn-

digheters verksamhet inom totalförsvaret i fred.

Under år 1997 har chefsnämnden, utöver den

gängse verksamheten, genom enskilda ledamöter

och kanslichefen medverkat i ledningsövningar.

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten har

bedrivits på ett sådant sätt att målet har uppnåtts

under året.

Regeringen beräknar utgifterna för Totalför-

svarets chefsnämnd till 921 000 kronor år 1999.

Bidrag till Svenska Röda korset

Svenska Röda korset får bidrag av staten för att

organisera en nationell upplysningsbyrå som

främst i krig skall bedriva verksamhet enligt folk-

rättsliga konventioner som syftar till att

underlätta kontakten med och återfinnandet av

krigsfångar och civilinternerade.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Svenska Röda korset har under år 1997 bedrivit

verksamhet som motsvarar målet för stats-

bidraget.

Slutsatser

Regeringen beräknar bidrag till Svenska Röda

korset till 525 000 kronor år 1999.

Bidrag till Centralförbundet Folk och

Försvar

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Av Centralförbundets Folk och Försvar årsbe-

rättelse framgår att en omfattande verksamhet

bedrivits med informationskonferenser, kurser,

studieresor och studiebesök om säkerhetspolitik

och totalförsvarsrelaterade frågor.

Verksamheten syftar till att utveckla intresse-

gemenskapen mellan medborgarna och

totalförsvaret.

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten mot-

svarar målet för statsbidraget.

Regeringen beräknar bidrag till Central-

förbundet Folk och Försvar till 4 165 000 kronor

för år 1999.

C3 Statens räddningsverk:

Förebyggande åtgärder mot jordskred

och andra naturolyckor

Tabell 5.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

15 038

Anslags-

sparande

9 962

1998

Anslag

25 000

Utgifts-

prognos

0

1999

Förslag

25 000

2000

Beräknat

25 000

2001

Beräknat

25 000

Under anslaget, som disponeras av Statens rädd-

ningsverk, utbetalas ersättning till kommuner för

åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred

och andra naturolyckor.

Medel utbetalas enligt de grunder som anges i

1986 års kompletteringsproposition (prop.

1985/86:150, bet. 1985/86:FöU11, rskr.

1985/86:345, prop. 1985/86:150, bet.

1985/86:FiU29, rskr. 1985/86:361) om före-

byggande åtgärder mot jordskred och andra

naturolyckor.

Under budgetåret 1997 har Ale, Lilla Edets,

Sala och Valdermarsviks kommuner erhållit

ersättning.

C4 Ersättning för verksamhet vid

räddningstjänst m.m.

Tabell 5.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

17 789

Anslags-

sparande

7 211

1998

Anslag

20 000

Utgifts-

prognos

0

1999

Förslag

20 000

2000

Beräknat

20 000

2001

Beräknat

20 000

Under anslaget, som disponeras av Statens rädd-

ningsverk, utbetalas vissa ersättningar till följd av

uppkomna kostnader vid genomförda rädd-

ningsinsatser, bekämpningsoperationer till sjöss

samt för utredning av allvarliga olyckor. Det

statliga finansieringsansvaret är styrt av rädd-

ningstjänstlagen (1986:1102).

Oförutsedda händelser kan medföra att

utgifterna inte ryms inom den maximala

kreditmöjligheten. I de fall ett riksdagsbeslut om

anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas bör

detta ramanslag utgöra ett av de anslag som får

överskridas i enlighet med regeringens förslag

om utgiftsbemyndiganden i den reviderade

finansplanen.

Under budgetåret 1997 har ersättning lämnats

till nio kommuner. Fyra kommuner har fått

ersättning i samband med skogsbränder och tre

kommuner i samband med olyckor vid transport

av farligt gods. De största enskilda utbetal-

ningarna har gått till Sollefteå kommun, 2,7

miljoner kronor, med anledning av skogsbrand

och Trosa kommun, 2,7 miljoner kronor, med

anledning av jordskred.

C5 Statens räddningsverk: Samhällets

skydd mot olyckor

Tabell 5.8 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Förslag 1, 2

328 213

2000

Beräknat

334 863

2001

Beräknat

341 554

1 Nytt anslag fr.o.m. budgetåret 1999.

2 Till och med år 1998 har utgifter för fredsräddningstjänsten beräknats under

anslaget B3

Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. För åren 1999-2001 beräknas

utgifterna

under förevarande anslag.

Under anslaget, som disponeras av Statens rädd-

ningsverk, ingår verksamheterna samhällets

räddningstjänst, säkerheten vid verksamheter

med särskilda risker, den enskilda människans

förmåga samt den internationella verksamheten.

Till och med innevarande budgetår har dessa

verksamheter beräknats under anslaget B3

Funktionen Befolkningsskydd och rädd-

ningstjänst. För att erhålla en mer enhetlig

redovisning föreslår regeringen under det

angivna anslaget en uppdelning av de

verksamheter som i dag redovisas där.

Regeringen föreslår således att verksamheten

Samhällets skydd mot olyckor fr.o.m. budgetåret

1999 i stället beräknas under förevarande anslag.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Utöver den redovisning av verksamheten som

återfinns under anslaget B3 Funktionen Befolk-

ningsskydd och räddningstjänst (avsnitt 4.5) har

Statens räddningsverk genomfört utbildning av

brandbefäl för att kunna utföra brandorsaks-

utredningar som redovisar såväl brandorsak som

brandförlopp. Till och med år 1997 har ca 300

utredningar gjorts. Underlaget har delgetts

ansvariga myndigheter och

branschorganisationer, vilket har resulterat i att

myndigheter och tillverkare har vidtagit åtgärder

i syfte att minska och förhindra bränder.

Under budgetåret 1997 har Räddningsverket

på regeringens uppdrag och i samverkan med

myndigheter och organisationer tagit fram ett

handlingsprogram som syftar till att förbättra

den enskilda människans förmåga att agera på

rätt sätt vid olyckor, katastrofer och störningar i

viktiga infrastruktursystem. Programmet

omfattar bl.a. säkerhetsmedvetande, första

hjälpen, vattensäkerhet, brandskydd samt ett

program för utbildning i skolan.

Regeringen har vidare gett Statens räddnings-

verk i uppdrag att efter samråd med berörda

myndigheter och organisationer redovisa even-

tuella brister i alarmeringen av kommunal och

statlig räddningstjänst över larmnumret 112.

Räddningsverket har även i uppdrag att verka för

att underlätta rekryteringen av kvinnor till

kommunal räddningstjänst.

För den internationella verksamheten kan

med nuvarande beredskapsnivå en insats

genomföras samtidigt med en räddningsstyrka

och tre stödstyrkor. Statens räddningsverk har

också inom miljömålsarbetet erhållit ett särskilt

sektorsansvar för ekologisk hållbarhet.

Statens räddningsverk har lämnat en redo-

visning av tillsynen över länsstyrelsernas

verksamhet inom räddningstjänstområdet. Av

rapporten framkommer bl.a. att så gott som

samtliga länsstyrelser bedöms uppfylla de upp-

gifter som länsstyrelserna har enligt

räddningstjänstlagen (1986:1102). Räddnings-

verket avser att utveckla sitt stöd till

länsstyrelserna genom att bl.a. medverka i tillsy-

nen av den kommunala räddningstjänsten.

Beträffande frivilligverksamheten hänvisas till

avsnitt 4.5 B3 Funktionen Befolkningsskydd och

räddningstjänst.

Slutsatser

Regeringen anser att det är viktigt att även i fort-

sättningen prioritera insatser för att förebygga

olyckor och begränsa skador bl.a. genom det

fleråriga utvecklings- och handlingsprogrammet

för att minska antalet bränder. Säkerheten vid

verksamheter med särskilda risker skall förbätt-

ras bl.a. genom en uppbyggnad av regionala

resursbaser mot kemikalieolyckor och erfaren-

hets- och kunskapsinsamling från olyckor med

farliga ämnen samt sanerings- och återställnings-

arbeten.

Under anslaget beräknas även utgifter för

handlingsprogrammet för att förbättra männi-

skans förmåga att agera på rätt sätt vid såväl

vardagens olyckor som vid större olyckor, kata-

strofer och störningar i viktiga

infrastruktursystem.

Statens räddningsverk skall fortsätta att

upprätthålla beredskap för att genomföra

internationella katastrof- och räddningsinsatser

samt kunna medverka i återuppbyggnadsinsatser

i katastrofdrabbade länder.

6 Stödverksamhet

6.1 Omfattning

Verksamheten har till huvudsaklig uppgift att

stödja övriga verksamhetsområden inom utgifts-

området. Den finansieras huvudsakligen genom

avgifter men även till del genom anslag över

statsbudgeten.

I verksamhetsområdet ingår myndigheterna

Fortifikationsverket, Försvarets materielverk,

Totalförsvarets pliktverk, Försvarshögskolan,

Försvarets radioanstalt, Försvarets forsknings-

anstalt och Flygtekniska försöksanstalten samt

anslaget D6 Stöd till frivilliga försvarsorganisa-

tioner inom totalförsvaret.

6.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

932

968

977

966

978

988

6.3 Resultatbedömning

Regeringen bedömer att de i verksamhets-

området ingående myndigheterna i huvudsak har

nått de myndighetsvisa mål som riksdagen god-

kände i 1996 års totalförsvarsbeslut. Ytterligare

resultatbedömning redovisas under respektive

myndighetsavsnitt.

6.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har lämnat en revisions-

berättelse med invändning för

Fortifikationsverket. Regeringens bedömning

och åtgärder med anledning härav redovisas

under avsnittet Fortifikationsverket.

6.5 Icke anslagsfinansierade

myndigheter

Fortifikationsverket

Fortifikationsverket är en central förvaltnings-

myndighet med huvuduppgift att förvalta statens

fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k.

försvarsfastigheter. Fortifikationsverkets

verksamhet finansieras med avgiftsinkomster.

Verksamheten leds av en styrelse med fullt

ansvar.

Det övergripande målet för Fortifikationsver-

ket är att fastigheterna skall förvaltas så att:

- god hushållning och hög ekonomisk

effektivitet uppnås,

- ändamålsenliga mark-, anläggnings- och

lokalresurser kan tillhandahållas för

brukarna på konkurrenskraftiga villkor,

- fastigheternas värden bevaras på en för äga-

ren och brukaren långsiktig lämplig nivå.

Fortifikationsverket skall inom ramen för de

övergripande målen anpassa sin verksamhet till

förändrade förutsättningar under försvars-

beslutsperioden. Hänsyn till miljö och

kulturmiljövärden skall i tillämpliga delar

motsvara vad som gäller för andra stora

fastighetsförvaltare.

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar

regeringen att för budgetåret 1999 låta Fortifika-

tionsverket ta upp lån i Riksgäldskontoret för

investeringar i mark, anläggningar och lokaler

intill ett sammanlagt belopp av 3 460 000 000

kronor.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Fortifikationsverkets omsättning för budgetåret

1997 uppgick till ca 2,9 miljarder kronor. Stats-

kapitalet uppgick till ca 10,3 miljarder kronor. En

avkastningsränta om 8 procent på detta kapital

har inbetalats till statsverket.

Verksamhetsgrenen Anskaffning har präglats

av den omfattande omplaneringen inom

Försvarsmakten, vilket resulterat i att ett antal

investeringsobjekt senarelagts eller utgått. Detta

har medfört ett underskott för verksamhets-

grenen på cirka 8 miljoner kronor för budgetåret

1997. Projekt för 964 miljoner kronor har

avslutats under året. Anskaffningarna har i

huvudsak genomförts enligt upprättade planer

samt enligt överenskomna kostnader och

produktionstider.

Resurser för löpande underhåll och drift av

försvarsfastigheter överfördes den 1 juli 1997

från Försvarsmakten m.fl. till Fortifikationsver-

ket. Överföringen samt regeringens krav på

rationaliseringar har på ett genomgripande sätt

påverkat inriktning och genomförande av

verksamhetsgrenen Underhåll och drift, bl.a.

genom förberedelser och åtgärder inför överta-

gandet av 1 600 anställda samt diverse materiel

och lagervärden. Fortifikationsverket har

genomfört det underhåll som bedömts

erforderligt för att försvarsfastigheternas funk-

tionella och ekonomiska värde skall kunna

bibehållas. Resultatet av verksamhetsgrenen

Underhåll och drift uppgick för budgetåret 1997

till ca 981 miljoner kronor.

Från och med den 1 januari 1998 har det skett

en övergång till s.k. totalhyra för Försvarsmak-

ten. Detta innebär att totalhyran nu inkluderar

samtliga fastighetskostnader och redovisas per

objekt. Det nya debiteringssättet har i enskilda

fall medfört förändrade hyreskostnader för

Försvarsmakten.

Statsmakternas besparingskrav inom Fortifi-

kationsverkets verksamhetsområde om 150

miljoner kronor per år (varav 15 miljoner kronor

inom Försvarsmaktens verksamhetsområde)

under perioden 1998-2001, kommer att kunna

genomföras.

Inom verksamhetsgrenen Avyttring har avytt-

ringar som följde av 1992 års totalförsvarsbeslut

slutförts under budgetåret 1997. Avyttringar till

följd av 1996 års totalförsvarsbeslut pågår. Cirka

2 000 objekt var uppsagda den 31 december

1997. Försäljning av de större samlade fastig-

hetsbestånden har redan skett.

Försäljningsverksamheten har omfattat ca

500 000 m² byggnader samt 4 600 hektar mark.

Omkring 400 objekt har rivits, merparten

enklare befästningar. Verksamheten har

karaktäriserats av god affärsmässighet.

Marknadsmässiga ersättningar har erhållits.

Resultatet av avyttringsverksamheten uppgick

för budgetåret 1997 till ca 203 miljoner kronor.

Regeringen avser att genom en ändring i

instruktionen för Regeringskansliet den 1 januari

1999 överföra Fortifikationsverket till Finans-

departementets verksamhetsområde. Därmed

kommer verksamheten att fr.o.m. budgetåret

1999 att redovisas till riksdagen under utgifts-

område 2 Samhällsekonomi och

finansförvaltning.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 6.2 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

3 889 571

-2 712 868

1 176 703

 anskaffning

1 035 264

-1 043 393

-8 129

 underhåll och drift

2 571 296

-1 589 868

981 428

 avyttring

283 011

-79 607

203 404

Prognos 1998

3 299 000

-2 477 000

822 000

 anskaffning

287 000

-287 000

0

 underhåll och drift

2 907 000

- 2 110 000

797 000

 avyttring

105 000

- 80 000

25 000

Budget 1999

3 114 000

-2 313 000

803 000

 anskaffning

280 000

-280 000

0

 underhåll och drift

2 871 000

- 2 069 000

802 000

 avyttring

- 37 000

-36 000

1 000

Skillnaden i resultaten mellan åren 1997 och 1998

beror på att resurser för drift och underhåll har

tillförts Fortifikationsverket.

Fortifikationsverket får disponera avgifts-

intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten.

Investeringsplan

Regeringens förslag: Att riksdagen godkänner följande investeringsplan för

Fortifikationverket för

perioden 1999-2001.

Tabell 5.3 Investeringsplan

Miljoner kronor

Totalt

Prognos 1998

Budget 1999

Beräknat 2000

Beräknat 2001

Investeringar,

betalningsplan

-

-

-

-

-

- nybyggnad

415

110

130

150

25

- ombyggnad

405

130

100

100

75

Investeringar, lån

-

-

-

-

-

- nybyggnad

1 385

260

475

400

250

- ombyggnad

1 060

270

275

265

250

- markanskaffning

85

15

25

15

30

Investeringar,

förskottshyra

-

-

-

-

-

- nybyggnad

120

25

95

0

0

Summa

investeringar 1

3 470

810

1 100

930

630

Finansiering

-

-

-

-

-

- betalningsplan

820

240

230

250

100

- lån

2 530

545

775

680

530

- förskottshyra

120

25

95

0

0

Summa

finansiering 1

3 470

810

1 100

930

630

1 Beroende på Försvarsmaktens omplanering och därmed sammanhängande försiktighet

 att fatta beslut i investeringsverksamhet finns osäkerheter vad avser

fördelning mellan olika verksamheter

(nybyggnad och ombyggnad) och finansieringsform.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket anger i sin revisionsrapport

bl.a. följande angående resultatredovisningen.

Riksrevisionsverket har riktat en invändning

mot brister i Fortifikationsverkets interna kon-

troll. Enligt Riksrevisionsverket resulterar dessa

brister i att årsredovisningens underliggande

material inte håller tillräcklig god kvalitet. Rege-

ringen delar Riksrevisionsverkets uppfattning

om att vissa brister föreligger i den interna kon-

trollen. I kommande mål- och resultatdialog med

Fortifikationsverket kommer revisionens iaktta-

gelser att tas upp. Regeringen avser att

tillförsäkra sig en ökad insyn i Fortifikationsver-

kets löpande ekonomiadministrativa arbete och

noga följa upp resultatet av myndighetens åtgär-

der för att rätta till bristerna i dessa avseenden.

Slutsatser

Regeringen bedömer med utgångspunkt från

Fortifikationsverkets årsredovisning och infor-

mation som har inhämtats på annat sätt att

verksamheten under budgetåret 1997 har

genomförts med godtagbart resultat samt att de

mål som riksdagen har godkänt för myndigheten

har uppfyllts.

Försvarets materielverk

Försvarets materielverk är en avgiftsfinansierad

central förvaltningsmyndighet med uppgift att

anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel och

förnödenheter på uppdrag av Försvarsmakten

samt att inom detta område stödja Försvars-

maktens verksamhet. Verksamheten leds av en

styrelse med fullt ansvar. Myndigheten biträder

Försvarsmakten i fråga om långsiktig materiel-

försörjningsplanering samt

materielsystemkunskap. Försvarets materielverk

får inom sitt verksamhetsområde även tillhanda-

hålla tjänster åt andra myndigheter.

Försvarets materielverk skall genom en

kostnadseffektiv, affärsmässig och säker

materielförsörjning bidra till att stärka den

samlade försvarsförmågan. Försvarets

materielverk skall anpassa verksamheten till

förändrade förutsättningar under

försvarsbeslutsperioden. Av särskild betydelse är

härvid att bistå Försvarsmakten i dess planering

för förmåga till anpassning samt att öka och

fördjupa det internationella samarbetet inom

försvarsmaterielområdet och underlätta svensk

försvarsindustris deltagande i internationella

samarbetsprojekt.

Försvarets materielverk behöver ett rörelse-

kapital för finansiering av dels upparbetade

kostnader avseende ej slutförda prestationer, dels

utestående förskott till försvarsindustrin och till

den interna verksamheten.

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar

regeringen att tillgodose Försvarets materiel-

verks behov av rörelsekapital, intill ett

sammanlagt belopp om högst 30 000 000 000

kronor för budgetåret 1999, genom en kredit i

Riksgäldskontoret.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Regeringen bedömer att Försvarets materielverk

i huvudsak har nått målen för budgetåret 1997.

Myndigheten har under 1997 låtit genomföra

en kundenkät avseende olika aspekter på dess

verksamhet och riktad mot de helt dominerande

kunderna Försvarsmakten och Kustbevakningen.

Enkäten visar på att kunderna i huvudsak är

nöjda med verksamhetens kvalitet men att det

även finns behov av förbättringar.

Försvarsmakten har i sin årsredovisning

bedömt kvaliteten på Försvarets materielverks

tjänster. Enligt bedömningen är myndighetens

tekniska kompetens god medan dess förmåga att

hålla avtalade leveranstider och att göra ekono-

miska prognoser bör förbättras.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 6.4 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

 Ledning av FMV

 Ledningsstöd

 Anskaffning

 Driftsstöd

Summa

21 100

1 054 918

15 010 364

5 330 251

21 416 633

755 061

1 040 467

15 135 962

4 975 382

21 906 872

-733 961

14 451

-125 598

354 869

- 490 239

Prognos 1998

 Ledning av FMV

 Ledningsstöd

 Anskaffning

 Driftsstöd

Summa

0

2 424 091

17 406 409

4 096 129

23 926 629

771 772

2 223 430

17 043 676

3 887 751

23 926 629

-771 772

200 661

362 733

208 378

0

Budget 1999

 Ledning av FMV

 Ledningsstöd

 Anskaffning

 Driftsstöd

Summa

0

2 143 364

16 180 112

3 924 284

22 247 760

685 397

1 965 161

15 857 975

3 739 227

22 247 760

-685 397

178 203

322 137

185 057

0

Försvarets materielverk får disponera intäk-

terna från den avgiftsbelagda verksamheten.

Investeringsplan

Regeringens förslag: Att riksdagen godkänner följande investeringsplan för

Försvarets materielverk för

perioden 1999-2001.

Tabell 6.5 Investeringsplan

Miljoner kronor

Prognos

1998

Budget

1999

Beräknat

2000

Beräknat

2001

Investeringar > 1 mkr, varav

157,1

181,0

167,3

185,6

 provplatser

57,8

64,5

67,3

72,1

 IT-utveckling

32,5

66,0

75,5

90,5

 övrigt

66,8

50,5

24,5

23,0

Investeringar 

29,2

32,1

25,1

22,9

Summa investeringar

186,3

213,1

192,4

208,5

Lån

186,3

213,1

192,4

208,5

Summa finansiering

186,3

213,1

192,4

208,5

Slutsatser

Regeringen bedömer att resultatet av Försvarets

materielverks verksamhet under budgetåret 1997

är i huvudsak gott. Dock bör myndighetens stöd

till Försvarsmakten utvecklas ytterligare, särskilt

vad gäller ekonomiska prognoser samt förmågan

att hålla avtalade leveranstider.

6.6 Anslagsfinansierade myndigheter

m.m.

D1 Totalförsvarets pliktverk

Tabell 6.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

233 661

Anslags-

sparande

21 766

1998

Anslag

231 750

Utgifts-

prognos

241 000

1999

Förslag

235 900

2000

Beräknat

240 102

2001

Beräknat

244 004

Totalförsvarets pliktverk är en till största delen

anslagsfinansierad myndighet vars huvudsakliga

uppgifter är att mönstra, skriva in och krigs-

placera totalförsvarspliktiga.

Målet för Totalförsvarets pliktverk är att ge

myndigheter och andra som har bemannings-

ansvar inom totalförsvaret stöd och service

avseende bemanning med totalförsvarspliktiga

som skrivs in för civilplikt eller värnplikt. Stöd

och service skall även lämnas till de bemannings-

ansvariga i fråga om totalförsvarspliktigas

tjänstgöring och redovisning av annan personal

inom totalförsvaret.

Totalförsvarets pliktverk har ett anslags-

sparande från år 1997 som bl.a. härrör sig från

det uppehåll i verksamheten som uppstod till

följd av införandet av ett nytt redovisnings-

system under våren 1997. Totalförsvarets

pliktverk beräknar att utnyttja anslagssparandet

huvudsakligen för räntor och amorteringar

hänförliga till det nya informationssystemet.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Totalförsvarets pliktverk har under budgetåret

1997 mönstrat 41 008 män och antagningsprövat

471 kvinnor. Under april, maj och juni månad

gjordes ett mönstrings- och antagnings-

prövningsuppehåll på grund av införandet av ett

nytt redovisningssystem.

Under budgetåret 1997 skrevs 29 744 män och

346 kvinnor in till värnplikt och 2 784 män och 2

kvinnor in till civilplikt. Övriga blev inskrivna till

utbildningsreserven, var inte tjänstgörings-

skyldiga eller samtyckte inte till inskrivning.

Ett av regeringens verksamhetsmål för Total-

försvarets pliktverk är att minst 75 procent av de

totalförsvarspliktiga skall skrivas in så att de kan

påbörja grundutbildningen under det år de fyller

19 år. På grund av ett antal faktorer, som t.ex.

ökat utlandsboende, är ca 20 procent av de

totalförsvarspliktiga 19 år vid

mönstringstillfället, vilket gör det svårt att uppnå

målet.

Verksamhetsmålet att minska antalet föränd-

ringar av inskrivningsbeslut före inryckning har

heller inte uppnåtts. Totalförsvarets pliktverk har

vidtagit åtgärder men de strukturella föränd-

ringar som följde av det senaste

totalförsvarsbeslutet medförde ett stort antal

ändrade inskrivningsbeslut som tillsammans med

andra faktorer har försvårat möjligheten att se

resultat av vidtagna åtgärder.

Totalförsvarets pliktverk har även haft rege-

ringens uppdrag att i samverkan med

utbildningsanordnarna minska antalet avgångar

under grundutbildningen jämfört med antalet

budgetåret 1995/96. I det civila försvaret har

avgångarna minskat från 13,8 procent av antalet

inryckta till 9,3 procent. Totalförsvarets plikt-

verk redovisar även en minskning i det militära

försvaret från 13,4 procent av antalet inryckta till

10,2 procent. Försvarsmakten har i sin tur

redovisat andelen avgångar av antalet inryckta till

14,3 procent. Skillnaden förklaras av att Total-

försvarets pliktverk och Försvarsmakten har

olika mätperioder.

Stödet till krigsorganisationen har i stort

uppnått de mål regeringen har fastställt. Då

Totalförsvarets pliktverks nya informations-

system inte kunde driftsättas i sin helhet under år

1997 uppstod vissa förseningar rörande krigs-

placering av personal som slutfört sin

grundutbildning i Försvarsmakten.

Totalförsvarets pliktverks informationssystem PLIS

Utvecklingsarbetet med Totalförsvarets plikt-

verks informationssystem PLIS har försenats då

Totalförsvarets pliktverk har genomfört ett

omfattande arbete vad gäller

säkerhetsgranskning och ackreditering av syste-

met. Verket har ackrediterat och

säkerhetsgranskat informationssystemet enligt

ITSEC, som är en internationell standard för

evaluering och ackreditering av produkter och

system.

Den del av systemet som handhar person-

uppgifter är sedan i somras driftsatt och

Totalförsvarets pliktverk reviderar för närva-

rande sin plan för utvecklandet av den del av

informationssystemet som skall behandla

uppgifter om krigsorganisationen.

Försvarsdepartementet har följt utvecklings-

arbetet av informationssystemet och begärt

kontinuerliga arbetslägesredovisningar av

Totalförsvarets pliktverk. Myndigheten har

inkommit med redovisningar skriftligt och

genom föredragningar. Säkerhetsgranskningen

och ackrediteringsprocessen har skapat en säker

grund för det fortsatta utvecklingsarbetet.

Försvarsdepartementet kommer att följa det

fortsatta utvecklingsarbetet av informations-

systemet genom en dialog med myndigheten.

Dessutom har regeringen begärt en utvärdering

av arbetet med framtagandet och driftsättandet

av informationssystemet som skall presenteras

den 1 mars 1999.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 6.7 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

58 727

-55 091

3 635

Mönstring och antagningsprövning

1 190

1 217

-27

Stöd under tjänstgöring

1 394

-1 548

-154

Stöd till krigsorganisationen

30 607

-28 067

2 540

Övrig verksamhet

25 536

-24 259

1 277

Prognos 1998

58 000

-56 500

1 500

Stöd till krigsorganisationen

36 330

-35 390

940

Konsultverksamhet

21 670

-21 110

560

Budget 1999

67 500

-61 900

5 600

Stöd till krigsorganisationen

38 600

-35 400

3 200

Konsultverksamhet

28 900

-26 500

2 400

Från och med budgetåret 1998 har Totalförsva-

rets pliktverks verksamhetsindelning redovisats

så att all avgiftsfinansierad verksamhet finns

under verksamhetsgrenarna Stöd till

krigsorganisationen och Konsultverksamhet.

Huvuddelen av den avgiftsfinansierade verksam-

heten avser tjänster Totalförsvarets pliktverk

lämnar till Försvarsmakten, även om tjänsterna

till civila kunder ökar. Totalförsvarets pliktverk

får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda

verksamheten.

Investeringsplan

Tabell 6.8 Investeringsplan

Miljoner kronor

Total kostnad

Anskaffat

t.o.m. 1997

Prognos

1998

Budget

1999

Beräknat

2000

Beräknat

2001

 Utveckling av PLIS

201,0

146,9

31,6

22,5

-

-

 Övrigt

98,2

34,4

15,0

25,8

11,5

11,5

Summa investeringar

299,2

181,3

46,6

48,3

11,5

11,5

 Lån

299,2

181,3

46,6

48,3

11,5

11,5

Summa finansiering

299,2

181,3

46,6

48,3

11,5

11,5

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket påpekar att utvecklandet av

Totalförsvarets pliktverks nya informations-

system under år 1997 medförde ett

budgetöverskridande på 58 procent. Riksrevi-

sionsverket anser att ett sådant

budgetöverskridande är av väsentlig betydelse

och borde ha framgått av årsredovisningen.

Regeringen delar bedömningen.

Slutsatser

Regeringen bedömer att målet som riksdagen har

godkänt för Totalförsvarets pliktverk har

uppfyllts och att resultatet av verksamheten är

gott.

Regeringens mål att 75 procent av de total-

försvarspliktiga skall skrivas in så att de kan

påbörja grundutbildningen under det år de fyller

19 år bör ändras. Av de totalförsvarspliktiga som

skrivs in till grundutbildning skall minst 70

procent påbörja sin grundutbildning under

påföljande år.

Regeringen anser att Totalförsvarets plikt-

verks arbete i samverkan med

utbildningsanordnare för att minska antalet

ändrade inskrivningsbeslut före inryckning och

för att minska avgångar under grundutbildning

är av stor vikt. Regeringen avser därför att fort-

sätta att ge Totalförsvarets pliktverk och

utbildningsanordnare uppdrag att i samverkan

arbeta för detta.

D2 Försvarshögskolan

Tabell 6.9 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

24 882

Anslags-

sparande

4 483

1998

Anslag

36 603

Utgifts-

prognos

31 000

1999

Förslag

26 357

2000

Beräknat

27 399

2001

Beräknat

27 840

Försvarshögskolan bildades den 1 januari 1997

genom en sammanslagning av tidigare Militär-

högskolan och Försvarshögskolan.

Sammanslagningen har medfört att total-

försvarsprofilen stärkts. Under år 1997 har

skolan fått en fastställd verksamhetsinriktning.

Målet för Försvarshögskolan är att genom

utbildning och forskning stödja totalförsvarets

kompetensuppbyggnad och chefsutveckling av

såväl militär som civil personal. Försvars-

högskolans verksamhet finansieras

huvudsakligen genom avgifter. Verksamheten

leds av en rektor. Vid skolan finns en prorektor

som är rektorns ställföreträdare.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Myndigheten har på ett godtagbart sätt genom-

fört sina uppgifter inom samtliga

verksamhetsgrenar.

Tre professurer har inrättats och högskolan

har haft ett antal gästprofessorer samt antagit nya

doktorander. Den taktiska utbildningen har

integrerats med skolan i övrigt. Totalförsvarets

växande internationella engagemang har åter-

speglats genom att utbildningen har fått

väsentligt ökade inslag av studier av inter-

nationella fredsfrämjande operationer och av

krishantering. Skolan har inom ramen för PFF

genomfört ett antal utbildningar och seminarier.

Ett utbildningspaket i etik för officerare har

tagits fram. Vidare har en omfattande förstudie

om informationskrigföring gjorts tillsammans

med Styrelsen för psykologiskt försvar.

Genom ett uppdrag som regeringen i mars

1998 gett till Högskoleverket, har akademise-

ringsprocessen fortsatt. Högskoleverket skall

bedöma nivå och kvalitet beträffande viss utbild-

ning vid Försvarshögskolan. Därmed har det

hittills största steget tagits i ambitionen att

meritvärdera utbildningen. Uppdraget skall

redovisas till regeringen i december 1998.

Utöver gängse utbildnings- och forsknings-

verksamhet har Försvarshögkolan under

budgetåret 1997 bl.a. utarbetat en ny ekonomisk

styrmodell för skolan, vilken väntas vara i fullt

bruk under 1998. Syftet är att i högre grad kunna

följa det ekonomiska utfallet på varje enskild

aktivitet. Ett kvalitetutvecklingsprojekt inom

området har påbörjats.

Försvarshögskolan har inkommit med ett

förslag om framtida finansiering av Högre

totalförsvarsutbildning (f.d. Försvarshögskolans

verksamhetsområde). Skolan föreslår att en

avgiftsfinansiering införs. Det bör ske enligt i

huvudsak samma princip som redan tillämpas för

den högre militära chefsutbildningen, dvs.

genom beställningar och dialoger med berörda

myndigheter. Enligt förslaget skall regeringen, på

samma sätt som för närvarande tillämpas för den

internationella utbildningen inom PFF-området

m.m., styra de ekonomiska resurserna till

specifika områden.

Försvarshögskolan föreslår att resurser i minst

samma storleksordning som under anslaget

beräknats för verksamhetsgrenen Högre

chefsutbildning för totalförsvaret för budgetåret

1998 (ca 10 miljoner kronor) i regleringsbrev

överförs till beställande myndigheter. Detta

innebär att 75 procent av beloppet förs över till

Överstyrelsens för civil beredskap anslag och

resterande del till Försvarsmaktens anslag. Över-

styrelsen föreslås härvid att företräda alla civila

kunder inklusive riksdag, regering, näringsliv,

media m.fl. Försvarshögskolan förutsätter dock

att kursdeltagarna även fortsättningsvis kommer

att tas ut av skolan.

Regeringen förutsätts därutöver som tidigare,

i särskilda uppdrag finansiera speciella uppkomna

behov av utbildning eller annan verksamhet vid

Försvarshögskolan.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 6.10 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

Högre chefsutbildning för

totalförsvaret

2 211

-2 181

30

Militär chefs- och

specialistutbildning

177 781

-175 559

2 222

Civil chefs- och

specialistutbildning

606

-606

0

Forskning och utveckling

38 265

-41 730

-3 465

Summa

218 863

-220 076

-1 213

Prognos 1998

Högre chefsutbildning för

totalförsvaret

4 698

-3 898

800

Militär chefs- och

specialistutbildning

194 987

-191 284

3703

Civil chefs- och

specialistutbildning

1 000

-1 000

0

Forskning och utveckling

33 180

-33 122

58

Summa

233 865

-229 304

4 561

Budget 1999

Högre chefsutbildning för

totalförsvaret

12 000

-12 000

0

Militär chefs- och

specialistutbildning

197 500

-197 500

0

Civil chefs- och

specialistutbildning

1 250

-1 250

0

Forskning och utveckling

26 770

-26 770

0

Summa

237 520

-237 520

0

Försvarshögkolan får disponera intäkterna av

den avgiftsbelagda verksamheten.

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten under

budgetåret 1997 har genomförts med ett gott

resultat.

Regeringen bedömer att finansieringen av den

verksamhet som tidigare bedrivits vid den f.d.

Försvarshögskolan bör ske i enlighet med

Försvarshögskolans förslag. Förslaget har

utarbetats i samråd med de framtida uppdrags-

givarna. Genom den föreslagna konstruktionen

anser regeringen att, i enlighet med total-

försvarsbeslutet år 1996, utbildning i

säkerhetspolitik och totalförsvar av personal i

ledande befattningar inom totalförsvaret kan

genomföras så att en hög ambitionsnivå tillför-

säkras. Försvarsutskottet har i bet.

1996/97:FöU1 Sveriges försvarspolitik mot

sekelskiftet Försvarets högskolor s. 220

framhållit betydelsen av att den speciella inrikt-

ning och karaktär som kännetecknade dåvarande

Försvarshögskolan kunde bevaras. Regeringen

anser att förslaget även tillgodoser dessa krav. De

övervägande fördelarna med en avgifts-

finansiering är att kostnadsmedvetenhet,

styrning, inriktning av verksamheten samt

behovsprövning av densamma ökar och blir

tydligare.

Huvuddelen av verksamheten vid Försvars-

högskolan föreslås således även fortsättningsvis

bli finansierad genom avgifter. Dock skall, som

hittills, den militära och säkerhetspolitiska

forskningen samt det långsiktiga arbetet med att

bygga upp en forskningskompetens inom

skolans kärnområden finansieras med anslag.

Vad gäller akademiseringen av den utbild-

ning som bedrivs vid Försvarshögskolan

bedömer regeringen denna utveckling som

angelägen för att skolan skall kunna leva upp till

sin roll inom totalförsvaret.

D3 Försvarets radioanstalt

Tabell 6.11 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

424 072

Anslags-

kredit

4 279

1998

Anslag

428 667

Utgifts-

prognos

428 900

1999

Förslag

434 640

2000

Beräknat

438 749

2001

Beräknat

441 505

Försvarets radioanstalt är en central förvalt-

ningsmyndighet med uppgift att bedriva

signalspaning. Verksamheten bedrivs enligt den

inriktning som regeringen, Försvarsmakten och

övriga uppdragsgivare anger. Försvarets radio-

anstalt skall också utveckla teknisk materiel och

metoder som behövs för att bedriva denna verk-

samhet.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Regeringen bedömer att verksamhet och orga-

nisationsutveckling har skett i enlighet med den

av regeringen beslutade inriktningen. Det av

myndigheten utnyttjade systemet för resultat-

värdering fungerar men regeringen bedömer i

samförstånd med myndigheten att det behöver

utvecklas så att en bättre svarsfrekvens uppnås

vid utvärderingen.

Slutsatser

Försvarets underrättelsenämnd har tillstyrkt

radioanstaltens budgetunderlag. Regeringen

bedömer att verksamheten kan fortsätta i

enlighet med inlämnat förslag för år 1999.

D4 Försvarets forskningsanstalt

Tabell 6.12 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

123 811

Anslags-

sparande

1 422

1998

Anslag

137 343

1

Utgifts-

prognos

140 000

1999

Förslag

129 352

2000

Beräknat

131 657

2001

Beräknat

133 729

1 I beloppet ingår 10 000 tkr för sanering efter explosivämnesverksamhet i

Ursvik.

Försvarets forskningsanstalt är en i huvudsak

avgiftsfinansierad myndighet som enligt

totalförsvarsbeslutet 1996 skall, med beaktande

av krav på relevans och vetenskaplig kvalitet,

bedriva forskning och utredningsarbete för

totalförsvaret samt till stöd för nedrustning och

internationell säkerhet.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Det förändrade säkerhetspolitiska läget och den

minskade försvarsbudgeten har påverkat inrikt-

ningen av försvarsforskningen. Ökade resurser

har avdelats till försvars- och säkerhetspolitiska

analyser samt forskning relaterad till elektronisk

krigföring. Analys och värdering av befintliga

förband har avslutats. Totalt sett har dock efter-

frågan ökat villket synes naturligt mot

bakgrund av krav på framtida handlingsfrihet.

Den internationella utvecklingen vad avser

nukleära, biologiska och kemiska vapen (N-, B-,

och C-vapen) har resulterat i ökad efterfrågan på

och behov av analyser inom dessa områden. Det

säkerhetspolitiska läget och krav på industriell

strukturomvandling inklusive utveckling av dual-

use teknologi, ställer i förlängningen även ökat

krav på samverkan mellan civil och militär forsk-

ning såväl nationellt som internationellt.

Måluppfyllelse avseende relevans och kvalitet inom

uppdragsstyrd verksamhet

När det gäller den uppdragsstyrda delen av verk-

samheten (ca 560 miljoner kronor år 1997) så är

en väl fungerande dialog med uppdragsgivarna en

förutsättning för att uppnå kravet på relevans.

Försvarsmakten bedömer att kvaliteten på leve-

rerade tjänster är god. I kundundersökningen

som Försvarets forskningsanstalt gjorde år 1996

framhålls att Forskningsanstalten är en leve-

rantör med hög kompetens, kvalitet,

trovärdighet och objektivitet. Under år 1997 har

Forskningsanstalten arbetat fram ett åtgärds-

program där det framhålls att

Forskningsanstalten skall bli mer affärsmässig

vid kundkontakter och under projektgenom-

förandet. En förbättrad projektuppföljning skall

bidra till att projektverksamheten blir mer effek-

tiv. Regeringen bedömer mot bakgrund av detta

att kvaliteten och relevansen är god inom detta

område.

Resultatinformation samt måluppfyllelse avseende

relevans och kvalitet för anslagsfinansierad verk-

samhet

Den anslagsfinansierade delen av verksamheten

fördelas på de två verksamhetsgrenarna Försvars-

och säkerhetspolitik (ca 40 miljoner kronor år

1997) samt Skydd mot N-, B- och C-stridsmedel

(ca 83 miljoner kronor år 1997).

När det gäller verksamhetsgrenen Försvars-

och säkerhetspolitik, där regeringen är mottagare

av forskningsresultaten, bedrivs ett 30-tal forsk-

ningsprojekt. Studier genomförs avseende

försvarets möjlighet till anpassning, den

breddade hotbilden, öststatsstudier, europeiska

säkerhetsstrukturer och internationella insatser.

En granskning av verksamhetsgrenen Försvars-

och säkerhetspolitik genomfördes på Forsk-

ningsanstaltens initiativ under år 1997 av en

internationell expertgrupp. Sammanfattningsvis

ansåg expertgruppen att forskning bedrivs med

hög kompetens och att man förenar mycket god

kundkontakt med ett vetenskapligt och obero-

ende arbetssätt. Regeringen bedömer mot

bakgrund av ovanstående att Försvarets forsk-

ningsanstalt lever upp till målsättningen om

relevans och kvalitet.

Inom verksamhetsgrenen Skydd mot N-, B-

och C-stridsmedel, där regeringen såväl som

myndigheterna inom totalförsvaret är mottagare

av forskningsresultaten, bedrivs verksamhet

inom såväl hotbildsanalys som skyddsforskning.

Under budgetåret 1995/96 granskades verksam-

hetsområden inom skydd mot B- och C-

stridsmedel av en internationell expertpanel.

Granskningen visade att den vetenskapliga

kompetensen och kvaliteten låg på en mycket

hög nivå men att kopplingen till kundernas

behov behövde förbättras. Under år 1997 har

åtgärder vidtagits för att minska antalet projekt

och därigenom minska tendensen till splittring i

små projekt med svag kundkoppling. Regeringen

bedömer att kvaliteten är god inom denna

verksamhetsgren men att brister avseende

relevansen kvarstår, trots de åtgärder som

vidtagits.

Övrigt

Försvarets forskningsanstalt har under året

vidtagit effektiviseringsåtgärder som enligt

myndighetens bedömning kommer att leda till

lägre timpriser under år 1998 motsvarande 25

miljoner kronor.

Försvarets forskningsanstalt kommer fr.o.m.

år 1999 att övergå till s.k. milstolpsfakturering.

Försvarets forskningsanstalts behov av rörelse-

kapital ökar därmed.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 6.13 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

558 682

-557 925

757

Prognos 1998

590 000

-587 000

3 000

Budget 1999

545 000

-545 000

0

Försvarets forskningsanstalt får disponera

intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten.

Slutsatser

Regeringen bedömer att målen avseende relevans

och kvalitet i huvudsak har uppfyllts. Relevansen

när det gäller den avgiftsfinansierade verksam-

heten är dock relaterad till

funktionsmyndigheternas, främst Försvars-

maktens och Överstyrelsens för civil beredskap,

förmåga till återkoppling mellan myndigheternas

mål och beställd forskning samt deras kompe-

tens när det gäller forskningsbeställning.

Regeringen avser därför att begära in underlag

från berörda myndigheter och att se över denna

förmåga och kompetens.

Kvaliteten men även i viss mån relevansen har

granskats av återkommande internationella

expertpaneler för delar av Forskningsanstaltens

verksamhet. Regeringen anser att expert-

granskningen utgör ett viktigt underlag för

framtida bedömning av Forskningsanstaltens

måluppfyllelse.

När det gäller den anslagsfinansierade forsk-

ningsverksamheten inom NBC-området är målet

avseende kvalitet uppfyllt. Inför 1999 års säker-

hetspolitiska kontrollstation pågår inom

Regeringskansliet en översyn av den interna-

tionella utvecklingen när det gäller NBC-vapen.

Översynen skall behandla konsekvenser för

berörda myndigheter avseende kunskap, skydd

och beredskap samt forskningsbehov och

styrningen av forskning inom området.

D5 Flygtekniska försöksanstalten

Tabell 6.14 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

26 336

Anslags-

sparande

7 295

1998

Anslag

31 773

Utgifts-

prognos

35 000

1999

Förslag

37 367

2000

Beräknat

38 049

2001

Beräknat

38 610

Flygtekniska försöksanstalten är en i huvudsak

avgiftsfinansierad myndighet med uppgift att

främja flygtekniken i landet. Verksamheten leds

av en styrelse med fullt ansvar. Enligt total-

förvarsbeslutet 1996 har Flygtekniska

försöksanstalten till uppgift att främja utveck-

lingen av flygtekniken inom landet. Utöver detta

ställs i regleringsbrevet krav på att Flygtekniska

försöksanstalten skall bedriva forskning med

beaktande av krav på relevans och kvalitet samt

att bygga upp egen kompetens för att tillgodose

framtida behov.

Anslaget för år 1998 har ökat i enlighet med

1996 års totalförsvarsbeslut. Ökningen av ansla-

get gäller strategiska investeringar, framförallt en

kompressor och en ställbar dysa i syfte att färdig-

ställa och i viss mån vidareutveckla det tidigare

beslutade vindtunnelbygget T 1500.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Den internationella utvecklingen inom flyg-

teknikområdet kan på sikt innebära väsentliga

förändringar för svensk flygteknisk utveckling

och forskning. Forsknings- och teknologi-

programmen genomförs i samspel mellan

myndigheter, forskare och industri. Flygtekniska

försöksanstalten är aktiv vad gäller internationell

forskningssamverkan och deltar sedan flera år i

diskussioner mellan europeiska flygforsknings-

institut kring rollfördelning och struktur-

förändringar på europeisk nivå.

Måluppfyllelse avseende främjande av flygtekniken

inom landet

Verksamheten vid Flygtekniska försöksanstalten

är koncentrerad på forskning och utveckling

inom flygteknikområdet och verksamheten

utformas genom uppdrag från främst svenska

men även utländska uppdragsgivare. Regeringen

bedömer att Flygtekniska försöksanstaltens

verksamhet därmed främjar utvecklingen av

flygtekniken inom landet.

Måluppfyllelse avseende relevans och kvalitet

Verksamheten vid Flygtekniska försöksanstalten

är avgiftsfinansierad. Det är regeringens bedöm-

ning att uppdragsstyrningen leder till att

verksamheten blir relevant för uppdragsgivarna.

Under år 1997 har en grupp utländska experter

på Försöksanstaltens uppdrag gjort en obero-

ende utvärdering av forskningskvalitet och

inriktning inom verksamhetsgrenen Hållfasthet.

Utvärderingen visar att Försöksanstalten levere-

rar resultat av hög kvalitet. Verksamheten fick

högt betyg men expertgruppen ansåg att antalet

forskare var för få. Regeringen bedömer att

kvaliteten är god inom verksamhetsgrenen

hållfasthet.

Måluppfyllelse avseende egen kompetens för

framtida behov samt relevans och kvalitet inom

denna verksamhet

Eftersom Flygtekniska försöksanstalten har

många olika kunder, finns det inte en enskild

beställare som kan ta ansvar för den långsiktiga

kompetensutvecklingen för hela verksamheten.

Uppbyggnad av kompetensen på lång sikt är

anslagsfinansierad. Av anslaget finansierar ca en

tredjedel kompetensuppbyggande internationell

verksamhet såsom EU-projekt och projekt

initierade inom samarbetsorganen Garteur och

Aerea och en tredjedel Flygtekniska försöks-

anstaltens interna strategiska utveckling.

Resterande tredjedel utgör lånefinansiering av

större investeringar inom främst vindtunnel-

området. Relevansen och kvaliteten när det gäller

den långsiktiga kompetensutvecklingen granskas

av ett internt tekniskt-vetenskapligt råd som

fördelar medel efter ansökningar. Regeringen

bedömer att anslaget ger Flygtekniska försöks-

anstalten möjlighet att bygga upp den långsiktiga

kompetensen. Regeringen bedömer att målen

avseende relevans och kvalitet uppfylls

godtagbart.

Övrigt

Sedan början av 1990-talet har Flygtekniska

försöksanstalten genomfört omfattande

rationaliseringar i verksamheten i kombination

med personalreduceringar. Under år 1997 har en

rad åtgärder, enligt Flygtekniska försöks-

anstalten, beräknats medföra en årlig

nettokostnadsbesparing om fyra till fem procent.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 6.15 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

116 431

-115 341

1 090

Prognos 1998

136 200

-135 000

1 200

Budget 1999

139 000

139 000

0

Resultaträkningen visar att intäkterna av

myndighetens avgiftsfinansierade verksamhet

har ökat med nästan 30 procent. Resultatför-

bättringen inom den avgiftsfinansierade

verksamheten gäller främst verksamhetsgrenen

Aerodynamik, dvs. verksamhet knuten till

vindtunneln.

Från och med den 1 januari 1999 övergår

ansvaret för riksmätplats för tryck enligt

förordningen (1989:527) om riksmätplatser till

Sveriges provnings- och forskningsinstitut AB

(se vidare utgiftsområde 24).

Flygtekniska försöksanstalten får disponera

intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten.

Investeringsplan

Flygtekniska försöksanstaltens investerings-

volym ökade kraftigt under år 1997 varav hälften

avsåg vindtunnelsatsningar och hälften det s.k.

Simcenter, vilket finansieras enligt särskilt avtal

med Försvarsmakten.

Flygtekniska försöksanstaltens investerings-

plan för perioden 1999-2001 redovisas nedan

.

Tabell 6.16 Investeringsplan

Miljoner kronor

Total kostnad

Anskaffat

t.o.m. 1997

Prognos

1998

Budget

1999

Beräknat

2000

Beräknat

2001

 Ställbar dysa till T 1500

19,7

17,7

2,0

0

0

0

 Kompressoranläggning

65,0

10,0

50,0

10,0

0

0

 Simuleringscenter

26,0

11,0

19,2

9,0

16,5

16,5

 Övriga objekt

58,8

-

13,8

20,0

15,0

15,0

Summa investeringar

169,5

38,7

83,0

39,0

31,5

31,5

 Lån

169,5

38,7

83,0

39,0

31,5

31,5

Summa finansiering

169,5

38,7

83,0

39,0

31,5

31,5

Slutsatser

Regeringen bedömer att det övergripande målet

har uppfyllts och att resultatet av verksamheten

är gott. Regeringen bedömer att målen i regle-

ringsbrevet avseende relevans och kvalitet

uppfylls godtagbart. Målet att bygga upp egen

kompetens för att tillgodose framtida behov

möjliggörs genom det anslag myndigheten

erhåller men regeringen avser höja kravet när det

gäller myndighetens redovisning av anslaget.

Regeringen bedömer att målet avseende kvalitet

är uppfyllt för verksamhetsgrenen Hållfasthet.

Regeringen anser att expertgranskningar utgör

ett viktigt underlag för framtida bedömningar av

måluppfyllelsen.

D6 Stöd till frivilliga

försvarsorganisationer inom

totalförsvaret

Tabell 6.17 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

98 770

1998

Anslag

101 971

Utgifts-

prognos

101 000

1999

Förslag

102 396

2000

Beräknat

101 971

2001

Beräknat

101 971

Anslaget omfattar utgifter för stöd till den

verksamhet som anges i förordningen (1994:524)

om frivillig försvarsverksamhet.

Härutöver tilldelas de frivilliga försvarsorgani-

sationerna för sin utbildningsverksamhet belopp

från anslagen A1 Förbandsverksamhet och

beredskap m.m., B3 Funktionen

Befolkningsskydd och räddningstjänst samt B6

Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. Arbets-

marknadsstyrelsen tilldelas belopp under

anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och

räddningstjänst.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

De frivilliga försvarsorganisationer som anges i

bilaga till förordningen (1994:524) om frivillig

försvarsverksamhet får bidrag för den del av

deras verksamhet som främjar totalförsvaret och

som omfattar ledning och administration,

försvarsupplysning och rekrytering.

Myndigheterna Försvarsmakten och Över-

styrelsen för civil beredskap disponerar och

fördelar beloppen för stöd till de frivilliga

försvarsorganisationerna. Bidragen ges i form av

statsbidrag. Överstyrelsen för civil beredskap

och Försvarsmakten skall från och med årsredo-

visningarna för år 1998 redovisa de frivilliga

försvarsorganisationernas verksamhet.

De frivilliga försvarsorganisationerna utgör

genom sitt starka engagemang och sin breda

kompetens inom skilda områden i samhället en

viktig resurs för landets försvar. Stödet skall även

fortsättningsvis lämnas till de frivilliga försvars-

organisationerna så att deras verksamhet främjar

försvarsviljan och ger försvarsverksamheten en

bred förankring.

Bilaga 1

Förkortningar

Förkortningar och benämningar

Följande förkortningar och benämningar av internationella truppinsatser,

övningar och samarbets-

organ samt militära vapensystem m.m. används i Försvarsdepartementets del av

Budgetproposition för

år 1999.

Principer för förkortningar:

Om förkortningen uttalas bokstav för bokstav används versaler (PFF, MTS). Det

samma gäller för

förkortningar som uttalas som ett ord och som har en eller två stavelser (PLIS).

I de fall förkortningen uttalas som ett ord och har tre eller fler stavelser

används versal begynnelse-

bokstav (Minurso, Aerea). Under förutsättning att förkortningen är allmänt känd

kan denna princip

även användas för förkortningar med två stavelser och som uttalas som ett ord

(Nato).

Inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde är förkortningarna på

internationella övningar

och insatser samt vapensystem att betrakta som allmänt kända. Därför skrivs

sådana förkortningar

med versal begynnelsebokstav även om de endast har två stavelser (Arthur,

Baltbat).

Tabell B1.2 Förkortningar och benämningar

Förkortningar och benämningar

Förklaring

Aerea

 Association of European Research Establishments in Aeronautics . Forum för

samverkan mellan europeiska

forskningsinstitut med målsättning att stärka teknologibasen för den europeiska

flygindustrin.

AJS 37

Attack-, jakt- och spaningsflygplan 37 Viggen.

AJS-modifiering

Modifiering av attack- och jaktflygplan 37 Viggen till attack-, jakt- och

spaningsflygplan.

Amraam

 Advanced Medium Range Air-to-Air Missile . Radarjaktrobot med medellång

räckvidd

Arte 740

Bepansrad fordonsmonterad spanings- och eldledningsradar för

kustförsvarsförbanden.

Arthur

Artillerilokaliseringsradar för fördelningsförbanden.

Baltbat

 Baltic Battalion . En sambaltisk fredsbevarande bataljon för internationella

insatser. Verksamheten stöds av

Sverige.

Baltdefcol

 Baltic Defence College . En sambaltisk försvarshögskola som kommer att ta emot

sina första studenter

hösten 1999. Verksamheten stöds av Sverige.

Baltron

 Baltic Naval Squadron . En sambaltisk marin styrka i första hand bestående av

förband med minröjnings-

förmåga. Verksamheten stöds av Sverige.

Bamse

Allväders luftvärnsrobotsystem med medellång räckvidd.

Bonus

Måldetekterande artillerigranat som ger möjlighet att med indirekt eld bekämpa

stridsfordon på långa

avstånd.

Cimic

Civil och militär samverkan

Cooperative Banners

Internationell militär övning med svenskt deltagande inom ramen för Partnerskap

för fred.

Elvira

 Effektiv ledning från vision till realitet . Tekniskt ledningssystem för det

civila försvaret.

F 10

Skånska flygflottiljen i Ängelholm.

F 15

Hälsinge flygflottilj i Söderhamn.

F 7

Skaraborgs flygflottilj i Såtenäs.

FMS

 Full Mission Simulator . Simulatorutrustning till JAS 39 Gripensystemet för

flygutbildning

FSR-890

Flygburet spaningsradarsystem.

Garteur

 Group för Aeronautical Research and Technology in Europe . Forum för samarbete

på regeringsnivå mellan

Frankrike, Storbritannien, Tyskland, Nederländerna, Spanien och Sverige med

målsättning att stärka

samarbetet inom flygteknisk forskning.

IG JAS

 Industrigruppen JAS . Samarbetsgrupp för produktionen av JAS 39 Gripen

bestående av ett flertal svenska

industrier.

IR-jaktrobot

Värmesökande jaktrobot

ITSEC

Internationell standard för evaluering och ackreditering av produkter och system

 inom informationsteknologin.

J 35

Jaktflygplan 35 Draken.

JA 37

Jakt- och attackflygplan 37 Viggen.

JAS 39

Jakt-, attack- och spaningsflygplan 39 Gripen.

JAS 39B

Jakt-, attack- och spaningsflygplan 39 Gripen, tvåsitsig version.

Matak

Marinens ledningssystem.

Minurso

Fredsbevarande FN-insats (minröjning) till stöd för genomförandet av

folkomröstning i Västsahara.

MMT

 Multi Mission Simulator . Simulatorutrustning till JAS 39 Gripensystemet för

utbildning på flygdivisionsnivå.

MTS

Marinens telesystem.

NBC-beredskap

Beredskap för försvar mot anfall med nukleära, biologiska och kemiska vapen.

NBC-vapen

Nukleära, biologiska och kemiska vapen.

PFF

 Partnerskap för fred . Forum för samarbete mellan Nato-medlemmar och vissa icke

 Nato-medlemmar.

PLIS

Totalförsvarets pliktverks informationssystem.

Projekt Q

Kvalitetsprojekt inom Försvarsmakten.

RBS 90

Luftvärnsrobotsystem med mörkerkapacitet.

Robot 99

Radarjaktrobot 99.

S102B

Signalspaningsflygplan Gulfstream.

Sam-Marin 97 (Nordvart)

Marin övning med deltagande av delar av de operativa rörliga marina

stridskrafterna samt vissa arméförband.

SFOR

 Stabilization Force . Natoledd multinationell fredsstyrka i

Bosnien-Hercegovina.

Shirbrig

 Multinational United Nations Stand-by Forces High Readiness Brigade .

Internationell snabbinsatsstyrka som

är under uppbyggnad.

Sirius

Tilltänkt resursledningssystem för Försvarsmakten (regeringen avbröt

utvecklingen och anskaffningen av Sirius

den 20 november 1997).

SK 60

Skolflygplan 60.

Swerap

 Swedish rapid reaction force . Den svenska snabbinsatsstyrkan för

internationella truppinsatser.

Taras

Taktiskt radiosystem för flygstridskrafterna.

Todakom

Totalförsvarets datakommunikationssystem.

TP 84

Transportflygplan Hercules.

TP 85

Signalspaningsflygplan Caravelle.

Unpredep

 United Nations Preventive Deployment Force . FN:s preventiva mission i f.d.

jugoslaviska republiken

Makedonien.

VEU

Den västeuropeiska unionen. Sverige deltar som observatör.

Bilaga 2

Beskrivning av

objektsramar

Beskrivning av objektsramar

Som ett resultat av utvecklingsarbetet inom

Försvarsdepartementet har regeringen beslutat

att s.k. objektsramar skall införas för större

materielinvesteringar.

En objektsram innebär inte en anslags-

tilldelning utan är ett sätt att styra och följa upp

större materielinvesteringar. En objektsram skall

bestå av ett väldefinierat materielinnehåll, en

ekonomisk ram samt en tidsplan. Dessa tre

kompenenter skall tillsammans utgöra ramen.

Objektsramarna skall årligen redovisas av

Försvarsmakten till regeringen.

Regeringen har i regleringsbrevet för 1998

beslutat vilka befintliga materielprojekt som skall

styras med objektsramar. Redan tidigare

beslutades att anskaffningen av materiel till JAS

39 Gripen skall styras med objektsramar.

Nedan lämnas en övergripande redogörelse

för de aktuella materielprojekten.

JAS 39 Gripen

JAS 39 Gripen kommer att omfatta totalt 12

divisioner och skall på sikt ersätta Viggen-

systemet. JAS 39 Gripen-systemet bygger på att

ett flygplan har förmågan att lösa jakt-, attack-

och spaningsuppgifter.

Objektsramen omfattar tiden fr.o.m. år 1997

t.o.m. år 2006. Ramen omfattar leveranser av

totalt 174 flygplan (varav 28 tvåsitsiga) samt

tillhörande stödutrustning, beväpning, anpass-

ningsprogram, utbildningsanläggningar m.m.

Måldetekterande artillerigranat (Bonus)

Granaten är en måldetekterande substridsdels-

granat för artilleriet. Den ger möjlighet att med

indirekt eld bekämpa stridfordon på långa

avstånd och kompletterar därmed det

direktriktade pansarbekämpande systemet.

Granaten kommer att fördelas till fördelnings-

och brigadhaubitsbataljonerna med haubits 77A

och B. Utvecklingen sker gemensamt med

Frankrike.

Objektsramen skall omfatta tiden fr.o.m. år

1994 t.o.m. år 2006. Regeringen har tidigare

beslutat om utveckling av måldetekterande

substridsdelsammunition samt utveckling av

måldetekterande substridsdelsgranat för artille-

riet. Därutöver ingår serieförberedelser och

anskaffning.

Luftvärnsrobotsystem 23 (Bamse)

Robotsystem 23 (Bamse) är ett allväders luft-

värnsrobotsystem med medellång räckvidd.

Systemet skall bl.a. utnyttjas för skydd av flyg-

baser, befolkningscentra och för understöd av

markstridskrafterna. Systemet skall ingå i luft-

värnsbataljoner RBS 23 med utnyttjande i hela

landet. Spaningsradarn i systemet kan även

komma att ingå i luftvärnsrobotsystem 77 Hawk.

Objektsramen skall omfatta tiden fr.o.m. år

1993 t.o.m. år 2008 och innefattar utveckling av

luftvärnsrobotsystem 23 inklusive höjdmätande

spaningsradar. Därutöver ingår serieför-

beredelser och anskaffning.

Stridsvagn 121/122

Systemet innehåller stridsvagn 121, stridsvagn

122, bärgningsvagn, minbrytningsutrustning

samt systemmateriel (bl.a. reservdelar, doku-

mentation, ammunition,

utbildningsanordningar).

Objektsramen skall omfatta tiden fr.o.m. år

1994 t.o.m. år 2008. Regeringen har tidigare

beslutat om anskaffning av stridsvagn 121 och

stridsvagn 122 samt anskaffning av visst

systemmateriel. Därutöver ingår ytterligare

anskaffning av systemmateriel, anskaffning av

bärgningsbandvagn samt utveckling och anskaff-

ning av minbrytningssystem.

Stridsfordon 90

Stridsfordon 90 är ett fordonssystem med lätta

stridsfordon grundat på i huvudsak gemen-

samma komponenter med undantag av

beväpning och specialutrustning.

Stridsfordon 90-systemet består av strids-

fordon 90 med 40 mm automatkanon,

luftvärnskanonvagn 90 med 40 mm automat-

kanon, stridsledningspansarbandvagn 90,

eldledningspansar-bandvagn 90 och bärgnings-

pansarbandvagn 90. Därutöver omfattar

materielsystemet bl.a. ammunition, dokumen-

tation, reservmateriel och utbildningsmateriel.

Systemet skall tillföras norrlandsbrigader, meka-

niserade brigader innehållande stridsvagn 122

samt Livgardesinfanteribrigaden (IB 1).

Objektsramen skall omfatta tiden fr.o.m. år

1985 t.o.m. år 2004. Regeringen har tidigare

beslutat om utveckling och anskaffning av

stridsfordon 90-systemet.

Korvett typ Visby

Ett stort antal ytstridsfartyg av olika typer utgår

ur krigsorganisationen under 1990-talet och i

början av 2000-talet och skall delvis ersättas med

korvett typ Visby. Fartygen skall bl.a. kunna lösa

huvuduppgifterna ubåtsjakt, minjakt, luft- och

ytmålsbekämpning och skall förberedas för att

utrustas med bl.a. raketsystem, robotsystem 15,

torped 46, luftvärnsrobotsystem och under-

vattensmotmedel.

Objektsramen skall omfatta tiden fr.o.m. år

1995 t.o.m. år 2009. Regeringen har tidigare

beslutat om studier, projektering och

anskaffning av fyra fartyg. Därutöver ingår

anskaffning av ytterligare sex fartyg,

ledningssystem, referensanläggning, motmedel,

övrigt vapenmateriel, bas- och underhållssystem

och reservdelar.

Torpeder

Objektsramen innehåller både lätt och tung

torped. Samarbete pågår med Danmark för att

utveckla en ny lätt torped 46. Avsikten är att

bestycka ubåtarna och ytstridsfartygen med

torped 46 för ubåtsjakt. Torped 62 (tung)

kommer att utgöra huvudbeväpning för ubåt typ

Västergötland och Gotland samt planeras även

ingå i projekt Viking.

Objektsramen skall omfatta tiden fr.o.m. år

1994 t.o.m. år 2008. Regeringen har tidigare

beslutat om en första etapp av utveckling och

anskaffning av torped 62. Därutöver ingår

anskaffning av bärgningsutrustning, utveckling

och anskaffning av torped 46, ytterligare

anskaffning av torped 62 samt anskaffning av

batterier.

Spanings- och eldledningsradar för

kustförsvarsförbanden (Arte 740)

Inom kustförsvarsförbanden föreligger behov av

förmåga till ytspaning, spaning och invisning

mot luftmål samt att ersätta äldre mätstationer

för sjömålseldledning. Studier har visat att det är

tekniskt möjligt att tillverka en typ av radar som

tillgodoser kraven på såväl spaning och invisning

mot luftmål som ytspaning och eldledning mot

sjömål. Arte 740 är en bepansrad fordons-

monterad radarstation. Arte 740 skall organiseras

i brigader, regementen och bataljoner och skall

kunna utnyttjas i hela landet samt i interna-

tionella operationer. Utveckling av radarn

kommer även att samordnas med den utveckling

som sker för spanings- och eldledningsradarn till

korvett typ Visby.

Objektsramen skall omfatta tiden fr.o.m. år

1996 t.o.m. år 2005. Studiefasen har genomförts.

Därutöver ingår utveckling, serieförberedelser

och serieanskaffning. Anskaffningen omfattar

tolv serieradarstationer, inklusive fordon, samt

förserieexemplar och referensanläggning.

Flygburet radarsystem (FSR 890)

FSR 890 är ett flygburet radarspaningssystem

som skall utgöra en integrerad del av luft- och

sjöbevakningen i fred, kris och krig. Systemet

medför förbättrad låghöjdstäckning, förbättrade

möjligheter att upptäcka små mål och medger en

flexiblare taktisk förmåga för vårt stridslednings-

system. FSR 890 krigsorganiseras i två

radarflyggrupper år 2000 och år 2001.

Objektsramen skall omfatta tiden fr.o.m. år

1985 t.o.m. år 2000. Fyra system, inkluderande

radar och bärarflygplan, levererades till

Försvarsmakten under år 1997 och resterande två

skall levereras åren 1998 och 1999. Kvarvarande

verksamhet åren därefter omfattar i huvudsak

fortsatt uppbyggnad av underhållssystem samt

integration av taktiskt radiosystem ,Taras.

Stridsledningscentraler (StriC)

Systemet skall ersätta huvuddelen av nuvarande

stridslednings- och luftbevakningssystem, Stril

60. Systemet skall förse totalförsvaret med luft-

lägesbild som underlag till bl.a. flygvarning av

civilbefolkningen. Stridsledning av JAS 39 samt

mottagning av radarinformation från FSR 890

genomförs i StriC. StriC skall utbyta färd-

planinformation med civil flygtrafikledning samt

samordna flygrörelser.

Objektsramen skall omfatta tiden fr.o.m. år

1995 t.o.m. år 2001. Regeringen har tidigare

beslutat om utvecklingen av

stridsledningcentraler. Därutöver ingår anskaff-

ning av krigsanläggningar samt anläggning för

utbildning och utprovning.

IT-anskaffning

En modern förvaltning kräver ett IT-stöd som

möjliggör en säker och effektiv planering,

uppföljning och kontroll av verksamheten.

Användning av IT utgör vidare en avgörande

förutsättning för en modern försvarsmakts verk-

samhet. Med det särskilda behov av snabba

beslutsgångar som föreligger, fordras ett datori-

serat stöd för bl.a. ledning. Samtidigt innebär

Försvarsmaktens uppgift att försvara vårt land

särskilda krav när det gäller driftsäkerheten och

integriteten i IT-systemen. Åtgärder måste

därför fortlöpande vidtas för att eliminera risken

för obehörig åtkomst av Försvarsmaktens IT-

system.

Utveckling och anskaffning av stora IT-

system har dock erfarenhetsmässigt visat sig

kunna ge upphov till betydande problem beträf-

fande tid, kostnad och kvalitet. Orsakerna härtill

är bl.a. att projekten ofta varit uppgiftsmässigt

alltför stora i kombination med för snäva tids-

planer. Detta har inneburit att projekten blivit

kostnadsdrivande. Ett exempel är resurslednings-

systemet Sirius, som regeringen avbröt den 20

november 1997.

Regeringen har bedömt att det är av stor vikt

att en bättre överblick och styrning erhålls

beträffande kostnaderna för utveckling,

anskaffning samt vidmakthållande av olika typer

av IT-system. Regeringens avsikt är därför att

införa en objektsram för IT-systemen. I ett rege-

ringsbeslut den 18 december 1997 uppdrogs åt

Försvarsmakten att inkomma med förslag på

vilka system som skall inrymmas i objektsramen.

Den 16 februari 1998 redovisade Försvarsmakten

uppdraget. Förslaget kompletterades därefter av

Försvarsmakten i budgetunderlaget för år 1999. I

ramen hade då även drift och underhåll av olika

system inkluderats. Mot bakgrund av de föränd-

ringar som Försvarsmakten bl.a. anmält för den

övergripande planen för ledningssystemutveck-

lingen, kommer förslaget att revideras ytterligare

under hösten 1998.

Den objektsram som regeringen avser att

införa kommer att bestå dels av kostnader för

utveckling och anskaffning, dels av vidmakt-

hållandekostnader för olika system under

perioden 1999 till 2001. I regleringsbrevet för år

1999 kommer innehållet i ramen att preciseras.

Bilaga 3

JAS 39 Gripen

Bakgrund

I enlighet med riksdagens beslut år 1982 om

riktlinjer för utveckling och anskaffning av JAS

39 Gripensystemet skall regeringen årligen redo-

visa läget inom projektet för riksdagen

(prop. 1981/82:102, bil. 2, bet. 1981/82:FöU18,

rskr. 1981/82:374).

Riksdagen beslutade år 1996 att ram-

styrningen av JAS 39 Gripenprojektet skulle

bibehållas genom en särskild investeringsram,

den s.k. JAS-ramen. Vidare omdefinierade

riksdagen JAS-ramens innehåll, tidsomfång och

ekonomi. Avslutad verksamhet, såsom utveck-

lingsarbete samt leverans av delserie 1, utgår ur

JAS-ramen fr.o.m år 1997 (prop. 1996/97:4,

bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109). Den från

den 1 januari 1997 omdefinierade JAS-ramen

inkluderar anskaffning av flygplan, utrustning

m.m. till delserie 2 och delserie 3, Försvarets

Materielverks interna kostnader och medel för

förskott till industrin samt ränta på Försvarets

materielverks rörelsekapital.

Nedan redovisas den verksamhet som är

avslutad och den materiel som har slutlevererats

t.o.m. år 1996.

Den årliga redovisningen av utvecklingen

inom JAS 39 Gripenprojektet gjordes senast i

regeringens skrivelse 1997/98:4 Totalförsvar i

förnyelse. Regeringen kommer även i fortsätt-

ningen att varje år i anslutning till

budgetpropositionen skriftligen informera

riksdagen om utvecklingen av JAS 39

Gripensystemet. Därutöver genomförs särskilda

redovisningar för riksdagens försvarsutskott.

Vid en eventuell export av JAS 39 Gripen

kommer regeringen att informera riksdagen om

eventuell påverkan på leveransplanen till För-

svarsmakten.

Projektredovisning

Försvarets materielverks samlade bedömning är

att de tekniska kraven på egenskaper och

prestanda enligt projektspecifikationen i allt

väsentligt har uppfyllts.

Försvarsmaktens samlade uppfattning är att

JAS 39 Gripensystemet fortsätter att utvecklas

enligt den planerade inriktningen. Erfaren-

heterna hittills visar att systemet kommer att

uppfylla ställda krav och förväntningar.

Programmet som helhet bedöms av

Försvarsmakten ha uppnått en god ekonomisk

och teknisk säkerhet.

Regeringen delar myndigheternas bedöm-

ningar.

Den första JAS 39 Gripendivisionen krigs-

organiserades efter genomförd

krigsförbandsövning i oktober 1997. Den andra

JAS 39 Gripendivisionen planeras att vara krigs-

organiserad i december 1998. Från och med år

1999 finns därmed två utbildade JAS 39 Gripen-

divisioner operativa vid F 7 Såtenäs. Omskolning

av den tredje JAS 39 Gripendivisionen planeras

att kunna starta i oktober 1999 vid F 10

Ängelholm. Vid årsskiftet 2002/2003 beräknas

åtta JAS 39 Gripendivisioner vara omskolade.

Under första halvåret 1997 blev flygtids-

produktionen vid F 7 Såtenäs något mindre än

planerat beroende på en ogynnsam vädersitua-

tion och högt felutfall i kombination med ett

alltför känsligt övervakningssystem som ger ett

stort antal falska varningar och felindikeringar.

Från och med andra halvåret 1997 har dock flyg-

tidsproduktionen varit den förväntade.

Erfarenheterna från flygverksamheten vid F 7

Såtenäs är positiva. Enligt Försvarsmakten

upplever flygförarna JAS 39 Gripen som

lättfluget i en bekväm och föraranpassad miljö.

Flygegenskaper, prestanda och styrsystem är väl

utvecklade. Erfarenheterna visar även att det är

fullt genomförbart för en och samma flygförare

att utöva alla tre rollerna jakt, attack och

spaning med JAS 39 Gripen.

Leveranserna av serieflygplan från industrin

följer den överenskomma leveransplanen. Fram

t.o.m. augusti 1998 har totalt 54 JAS 39 A och

två tvåsitsiga JAS 39 B levererats till Försvars-

makten. Delserie 1 (omfattande 30 flygplan)

slutlevererades i december 1996. Delserie 2 (110

flygplan) beräknas vara slutlevererad under första

kvartalet år 2003 och serieleveranser av delserie 3

(64 flygplan) planeras starta andra kvartalet år

2003 och beräknas vara slutlevererade under

slutet av år 2006.

Arbetet med den tvåsitsiga versionen,

JAS 39B, följer uppgjorda planer. Flygut-

provningen har under året avslutats och

flygplanet motsvarar ställda krav.

Regeringen beslutade den 19 juni 1997 att,

inom en kostnadsram om 27 913 miljoner

kronor i prisläge 1997, utveckla och anskaffa

flygplan, stödutrustning m.m. för ytterligare fyra

divisioner JAS 39 Gripen. I beslutet anges även

att speciella anpassningsprogram inom områdena

flygprestanda, avionik, sensorer och framtida

vapen skall genomföras. Regeringens syfte med

anpassningsprogrammen är att JAS 39 Gripen-

systemet successivt skall upprätthålla förmågan

att kunna anpassas till förändrade hotbilder, nya

uppgifter och tillvarata ny teknikutveckling

under dess minst trettioåriga operativa

tjänstgöring. Programmen skall genomföras som

internationella projekt där Sverige betalar delar

av den totala utvecklingen. Ett antal projekt har

nu påbörjats inom de angivna områdena. Rege-

ringen bemyndigade den 11 december 1997

Försvarsmakten att ingå ett samarbetsavtal med

Tyskland, Italien, Grekland, Norge och Kanada

omfattande deltagande i ett internationellt

samarbetsprojekt avseende IR-jaktrobot.

Det gemensamma programmet för vidare-

utveckling av delserie 1, 2 och 3 och

utvecklingsarbetet för enbart delserie 3 löper väl.

Åtgärderna införs successivt i serieproduktion av

flygplanen eller där Försvarsmakten så beslutar

som modifieringar i redan levererade flygplan.

Regeringen beslutade den 29 maj 1997 om

anskaffning av ett nytt hjälpkraftsystem p g a att

nuvarande hjälpmotor avger buller som över-

skrider de bullernivåer som tillåts enligt

miljölagstiftningen. Denna anskaffning ingår i

programmet för vidareutveckling. Anskaff-

ningen finansieras med reserver inom JAS-

ramen.

Den första av två beställda FMS (Full Mission

Simulator) är nu i operativ drift vid F7 Gripen-

centrum. Den andra beräknas bli levererad under

år 1999. Fem simulatorer för utbildning på flyg-

divisionsnivå (MMT, Multi Mission Trainer) är

beställda varav en är levererad till F7 Såtenäs.

Simulatorprojektet är ungefär ett år försenat.

Flygutbildningen vid F7 Såtenäs bedöms dock

kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt.

Införande och anskaffning av beställd radar-

jaktrobot (Amraam) pågår. Roboten har under

införandefasen vissa begränsningar men kommer

att vara fullt operativ från år 2001.

JAS 39 Gripen har under år 1997 demon-

strerats vid mässor och utställningar i Tjeckien,

Ungern och Polen. Dessutom har evaluerings-

flygningar genomförts i Österrike. Under denna

evaluering flögs Gripen av österrikiska piloter.

Därutöver har ett antal demonstrations- och

evalueringsflygningar genomförts i Sverige. Saab

AB har varit ansvarigt för planering och genom-

förande. Försvarsmakten har bistått Saab AB

med bl.a. uppvisningsförare och utlåning av flyg-

plan. Exportstödsverksamheten har medfört att

mindre förseningar skett i den taktiska utprov-

ningsverksamheten.

Avslutad verksamhet

Som ovan nämnts omdefinierades JAS-ramen

per den 1 januari 1997. Avslutad verksamhet,

såsom utvecklingsarbete samt leverans av

flygplan i delserie 1 har utgått ur ramen. I

december 1997 slutreglerades grundavtalet från

år 1982 avseende utveckling och tillverkning av

delserie 1 mellan Försvarets materielverk och IG

JAS (Industri-gruppen JAS 39).

Den verksamhet som har avslutats och den

materiel som slutlevererats till Försvarsmakten

t.o.m. år 1996 omfattar följande

Tabell B2.1 Avslutad verksamhet

Miljoner kronor i löpande priser

Avslutad verksamhet

Kostnad

Utvecklingsarbete delserie 1

12 004

Delserie 1 (30 flygplan)

5 157

Vapensystem, integration och

anskaffning

3 419

Övrig materielanknuten

verksamhet

2 417

Totalt

22 997

I grundavtalet från år 1982 fastställdes en huvud-

tidsplan som angav tidpunkter för provflygning,

slutförande av utvecklingsarbete, leverans av

serieflygplan m. m. I förhållande till 1982 års

huvudtidsplan har utvecklingsarbetet för grund-

flygplanet försenats med cirka fyra år.

Kostnadsökningen beror på behov av tekniska

förändringar. Regeringen betraktar föränd-

ringarna som nödvändiga för att successivt

kunna tillvarata teknikutvecklingen. Kostnads-

ökningarna har hanterats med avdelade reserver

och genom omplaneringar inom ramen.

Vapeninnehållet har vid ett flertal tillfällen

omdefinierats till både typ och antal. Ekono-

miska restriktioner, ändrade hotbilder och nya

tekniska förutsättningar har lett till ompröv-

ningarna.

Följande vapensystem har anskaffats inom

ramen för den avslutade verksamheten:

Tabell B2.2 Anskaffade vapenssystem

Miljoner kronor i löpande priser

Åtgärd

Vapentyp

Kostnad

Integration och

anpassningsåtgärder för att

tillvarata vapen-

Attackrobotsystem

RB 75 Maverick

16

arvet från flygplanssystem

37 Viggen

IR jaktrobotsystem

RB 24 J

11

Attackraketsystem

ARAK 70 B

30

Anskaffning och modifiering

IR jaktrobotsystem

RB 74 Sidewinder

196

Utveckling och serieanskaffning

Sjömålsrobot-

system RB 15

1 398

Utveckling och serieanskaffning

Bombkapsel M90

DWS 39

1 487

Anskaffning

Övningsammuni-

tion till

automatkanon M70

33

Studier, förprojektering

Attackvapen tung

bromsad bomb TBB

(regeringen avbröt

projektet 1988-03-

29)

60

Studier, förprojektering

Tungt styrt

attackvapen TSA.

(TSA utgick ur JAS-

ramen i samband

med 1992 års

omdefinition)

188

Totalt

3 419

Regeringen anser att riksdagens målsättning och

inriktning, enligt definitionen i 1992 års JAS-

ram, för vapenanskaffning till JAS 39 Gripen har

uppnåtts.

I övrig materielanknuten verksamhet ingår

bl.a. kostnader för typserviceverksamhet. Från

och med 1997 års definition av JAS-ramen ingår

dessa inte längre i investeringsramen.

Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att

den verksamhet som nu avslutats och den mate-

riel som slutlevererats till Försvarsmakten har

följt de riktlinjer för utveckling och anskaffning

av JAS 39 Gripensystemet som riksdagen lagt

fast. Regeringen anser därmed att denna del av

JAS 39 Gripensystemets anskaffning är avslutad

och avser därför inte att i de årliga redovisning-

arna fortsättningsvis kommentera denna

verksamhet.

Ekonomi

Försvarsmakten redovisar för budgetåret 1997

avseende program 10 JAS 39 Gripen-förband

följande anslagsbelastning:

Tabell B2.3 Anslagsbelastning program 10

Miljoner kronor

Belopp

Anslagsavräkning avseende leveranser från FMV

3 897

Anslagsavräkning förbandsverksamhet

22

Totalt

3 919

Regeringen har den 26 juni 1997 beslutat om hur

Försvarsmakten årligen skall redovisa genomförd

verksamhet inom JAS-ramen. Regeringen avser

att i de årliga redovisningarna till riksdagen redo-

visa JAS-ramens utveckling i olika prislägen och

hittills utbetalade medel i löpande priser.

Tabell B2.4 Utbetalda anslagsmedel t.o.m. 1997

Miljoner kronor i löpande priser

År/prisläge

JAS-ramens

planeringsram

Belopp

1997

76 396

11 505

1998

78 998

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

2

7

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

14

15

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

16

17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

38

37

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

43

43

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

54

53

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

60

61

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

82

82

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

68

67

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

82

82

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

82

81

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

82

83

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

86

85

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

82

87

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

90

91

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

92

93

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

96

97

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

98

97