Regeringens proposition 2008/09:127

Förbättrade och förenklade villkor i arbetslöshets- 

Prop. 

försäkringen, m.m. 

2008/09:127 

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 12 mars 2009

Fredrik[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven Otto Littorin (Arbetsmarknadsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Propositionen innehåller förslag till ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor.

Det föreslås, vid prövning av medlemsvillkoret under 2009, att den sökande för varje medlemsmånad ska få tillgodoräkna sig ytterligare en månad, vilket leder till att medlemsvillkoret uppfylls redan efter sex månaders medlemskap. Det föreslås vidare att vissa socialförsäkringsförmåner beaktas vid beräkning av arbetslöshetsersättning till personer som varit tillfälligt eller delvis frånvarande från arbetet före arbetslösheten.

Det föreslås även bestämmelser som slår fast innebörden av centrala begrepp såsom ramtid och dagpenning. Samordningen av dagpenning och aktivitetsstöd föreslås regleras ytterligare. Reglerna om normalarbetstidens beräkning ses över och föreslås struktureras om. Ersättningsreglerna i inkomstbortfallsförsäkringen föreslås renodlas och separeras från grundförsäkringen.

Kraven på aktuellt arbete respektive viss arbetad tid för rätt till inträde i en arbetslöshetskassa föreslås tas bort. Det lämnas även förslag om att arbetslöshetsavgiften ska reduceras med 50 kronor per ej arbetslös medlem och månad. En ny instansordning föreslås för arbetslöshetskassornas beslut om medlemsavgifter och beslut om särskild uttaxering. Slutligen föreslås viss uppgiftsskyldighet för Försäkringskassan gentemot arbetslöshetskassorna.

Lagförslagen föreslås träda i kraft den 1 juli 2009.

1

Prop. 2008/09:127

Innehållsförteckning

1 

Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 

4 

2 

Lagtext 

.............................................................................................. 

5 

2.1 

Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om 

arbetslöshetsförsäkring....................................................... 

5 

2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om

arbetslöshetsförsäkring..................................................... 

14 

2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om

arbetslöshetskassor........................................................... 

15 

3 

Ärendet och dess beredning............................................................ 

20 

4 

Förtydligande av centrala begrepp och villkor i 

arbetslöshetsförsäkringen ............................................................... 

20 

4.1 

Medlemsvillkoret ............................................................. 

20 

4.2 

Ramtid och dagpenning ................................................... 

22 

4.3 

Samordning med aktivitetsstöd ........................................ 

23 

4.4Huvudregeln för normalarbetstidens bestämmande –

sammanläggning av tid med förmåner ............................. 

27 

4.5Normalarbetstid efter upparbetande av ett nytt

arbetsvillkor under pågående ersättningsperiod ............... 

30 

4.6 

Normalarbetstid efter deltagande i jobb- och 

utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar ...... 

31 

5 

Förtydligande av reglerna om ersättning enligt grund- och 

inkomstbortfallsförsäkringen.......................................................... 

32 

5.1 

Dagpenning i form av grundbelopp ................................. 

32 

5.2 

Dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning .......... 

33 

5.3 

Dagsförtjänst .................................................................... 

33 

5.4Ersättning efter deltagande i jobb- och

utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar ...... 

35 

6 

Ändrade villkor för medlemskap och avgifter i 

arbetslöshetskassorna, m.m. ........................................................... 

36 

6.1 

Nytt inträdesvillkor .......................................................... 

36 

6.2 

Avdrag från arbetslöshetsavgiften.................................... 

39 

6.3 

Överklagande av beslut om medlemsavgifter m.m. ......... 

41 

7 

Försäkringskassans uppgiftsskyldighet........................................... 

43 

8 

Ikraftträdande och övergångsbestämmelser.................................... 

44 

8.1 

Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ................. 

44 

8.2 

Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ................. 

45 

8.3 

Lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor ....................... 

45 

9 

Konsekvenser.................................................................................. 

46 

9.1 

Ändrat inträdesvillkor, tillfällig ändring av 

medlemsvillkoret samt sänkt arbetslöshetsavgift ............. 

46 

9.2Intentionerna med de särskilda beräkningsreglerna

från tidigare propositioner fullföljs .................................. 

47 

2

9.3 

Effekter av förändrad hantering av frånvaro ................... 

49 

9.4 

Effekt på uttag av arbetslöshetsersättning på deltid......... 

49 

9.5 

Effekter av förändrat informationsutbyte ........................ 

50 

9.6Effekter av ny instansordning vid överklagande av arbetslöshetskassans beslut om medlemsavgifter och

särskild uttaxering ........................................................... 

50 

9.7 

Konsekvenser ur ILO-perspektiv.....................................

50 

9.8 

Övriga förslag.................................................................. 

50 

10 Författningskommentar.................................................................. 

51 

10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om

arbetslöshetsförsäkring.................................................... 

51 

10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om

arbetslöshetsförsäkring.................................................... 

59 

10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:239) om

arbetslöshetskassor .......................................................... 

59 

Bilaga 1 

Sammanfattning av promemorian Förbättrade och 

förenklade villkor i arbetslöshetsförsäkringen (Ds 

2008:77)............................................................................... 

63 

Bilaga 2 

Promemorians lagförslag ..................................................... 

64 

Bilaga 3 

Förteckning över remissinstanser......................................... 

78 

Bilaga 4 

Lagrådsremissens lagförslag ................................................ 

79 

Bilaga 5 

Lagrådets yttrande................................................................ 

84 

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 mars 2009 ........ 

85 

Prop. 2008/09:127

3

1 

Förslag till riksdagsbeslut 

Prop. 2008/09:127 

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring,

2.lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring,

3.lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor.

4

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring1

dels att 30 a § ska upphöra att gälla,

dels att nuvarande 28 § ska betecknas 23 b § och att nuvarande 29 § ska betecknas 25 a §,

dels att 7, 16, 17, 23, den nya 23 b, 24, 25, den nya 25 a, 26, 27 a, 30, 31, 37 och 48 c §§ samt rubriken närmast före 16 § ska ha följande lydelse,

dels att det i lagen ska införas tolv nya paragrafer, 15 a–15 c, 19, 22 a och 22 b, 23 a och 23 c–23 g §§, samt närmast före 23 a § en ny rubrik av följande lydelse,

dels att rubriken närmast före 16 § ska sättas närmast före den nya 15 a § samt att rubriken närmast före 20 § ska sättas närmast före den nya 19 §.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

7 §2

Prop. 2008/09:127

Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa under minst tolv månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret enligt 12–14 a §§ (medlemsvillkor).

Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa under minst tolv månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret enligt 12–14 §§ (medlemsvillkor).

Vid prövning av medlemsvillkoret ska för den sökande, vid beräkning av medlemstid, för varje

medlemsmånad tillgodoräknas närmast föregående månad som inte redan ingår i medlemstiden.

1Senaste lydelse av 30 a § 2007:810.

2Senaste lydelse 2006:1546.

5

När ramtid ska bestämmas räknas inte den tid då den sökande varit hindrad att arbeta på grund av

Prop. 2008/09:127

Ramtid och överhoppningsbar tid

15 a §

Med ramtid avses de tolv månader som närmast föregått den månad när sökanden anmält sig som arbetslös hos den offentliga arbetsförmedlingen. Om anmälningsmånaden innehåller arbete, tid med föräldrapenning eller totalförsvarsplikt i sådan omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor, ska den dock ingå i ramtiden.

15 b §

För en sökande som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd och som uppfyllt ett arbetsvillkor före deltagandet i programmet, utgör ramtiden de tolv månader som närmast föregått den tidpunkt när sökanden påbörjade programmet.

15 c §

För en sökande som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd och som uppfyllt ett arbetsvillkor under deltagande i programmet, utgör ramtiden de tolv månader som närmast föregått den tidpunkt när sökanden uppfyllt arbetsvillkoret. Detsamma gäller för den som omfattas av 23 § tredje stycket.

16 §3

När ramtid ska bestämmas enligt 12 § räknas inte den tid då den sökande varit hindrad att arbeta på grund av

1.styrkt sjukdom,

2.avslutad heltidsutbildning som den sökande har avslutat efter fyllda 25 år eller som har föregåtts av sammanhängande förvärvsarbete på heltid i minst 5 månader,

3Senaste lydelse 2008:310.

6

3. tvångsvård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa Prop. 2008/09:127 fall,

4.frihetsberövande på kriminalvårdens område,

5.a) vård av eget barn som inte har fyllt 2 år eller vård av adoptivbarn i 2 år efter barnets ankomst i familjen, eller,

b) vård av eget barn som inte har fyllt 3 år eller vård av adoptivbarn i 3 år efter barnets ankomst i familjen, under förutsättning att den sökande omedelbart före ledigheten hade ett förvärvsarbete i sådan omfattning att det motsvarar minst ett arbetsvillkor,

6.beslut enligt smittskyddslagen (2004:168) eller livsmedelslagen (2006:804) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av livsmedelslagen,

7.utlandsvistelse till följd av att den sökande följt med sin make eller maka vid dennes arbete i utlandet under förutsättning att makens eller makans arbetsgivare har sitt säte i Sverige och att lönen utbetalas från Sverige, varvid med make eller maka jämställs person med vilken den sökande sammanbor under förhållanden som liknar makars, eller

8.vård av närstående när hel ersättning lämnats enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård.

Första stycket 6 gäller dock inte när fråga är om hälsokontroll vid inresa enligt 3 kap. 8 § eller avspärrning enligt 3 kap. 10 § smittskyddslagen.

När ramtid skall bestämmas 

17 §4 

ramtid ska 

När 

bestämmas 

enligt 12 § räknas inte heller tid då 

räknas 

inte heller 

tid då den 

den sökande 

sökande 

1.fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

2.varit hindrad att arbeta på grund av tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, eller

3.utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med särskilt anställningsstöd enligt förordningen (1997:1275) om anställningsstöd.

Tid som enligt 13 a § har jäm- 

Tid som enligt 13 a § har jäm- 

ställts med förvärvsarbete skall 

ställts med 

förvärvsarbete 

ska 

dock räknas in i ramtiden. 

dock räknas in i ramtiden. 

19 §5 

Ersättning 

från 

arbetslöshets- 

försäkringen lämnas i form av 

dagpenning. 

22 a § 

Prövning och beviljande av en 

ersättningsperiod 

får 

göras 

för 

den som deltar i 

ett 

arbetsmark- 

4Senaste lydelse 2007:393.

5Tidigare 19 § upphävd genom 2006:1546.

7

nadspolitiskt program med aktivitetsstöd.

22 b §

För en sökande som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd utan att ha en pågående ersättningsperiod och som uppfyllt ett arbetsvillkor under deltagande i programmet, räknas ersättningsperioden från och med den tidpunkt när sökanden uppfyllde arbetsvillkoret.

23 §6

Om arbetslösheten upphör före ersättningsperiodens slut, har den sökande rätt till ersättning under det återstående antalet dagar av perioden vid ny arbetslöshet, även om den sökande då inte uppfyller arbets- och karensvillkoren.

Sökanden har dock inte rätt till Sökanden har dock inte rätt till ersättning efter det att en sammanersättning efter det att en sammanhängande tid av 12 månader har hängande tid av 12 månader har förflutit sedan den sökande senast förflutit sedan den sökande senast fick ersättning. I sådan tid räknas fick dagpenning eller aktivitets- inte in tid som anges i 16 och stöd. I sådan tid räknas inte in tid

17 §§.som anges i 16 och 17 §§.

Om ersättningsperioden har löpt Om ersättningsperioden har löpt ut men den sökande under periout men den sökande under perioden på nytt uppfyllt arbetsvillkoret den på nytt uppfyllt arbetsvillkoret lämnas ersättning under ytterligare lämnas ersättning under ytterligare en ersättningsperiod. Då skall en ersättningsperiod. Då ska dock dock karensvillkoret på nytt uppkarensvillkoret på nytt uppfyllas. fyllas. Den nya ersättningsperio- Den nya ersättningsperioden den räknas från den tidpunkt när räknas från den tidpunkt när den

den tidigare perioden löper ut. tidigare perioden löper ut.

Prop. 2008/09:127

Normalarbetstid 

23 a § 

För den som är ersättnings- 

berättigad fastställs en normal- 

arbetstid. 

28 § 

23 b §7 

Som normalarbetstid skall gälla 

Normalarbetstiden utgör 

den 

den genomsnittliga arbetstiden 

genomsnittliga arbetstiden 

under 

6Senaste lydelse 2007:393.

7Senaste lydelse av tidigare 28 § 2007:393.

8

under hela den i 12 § angivna ramtiden om tolv månader.

När dagpenning lämnas enligt 27 a eller 30 §§ skall som normalarbetstid gälla den normalarbetstid den sökande hade under den senaste perioden med arbetslöshetsersättning.

För den som inte fått arbetslöshetsersättning utgör utbudet i jobb- och utvecklingsgarantin sökandens normalarbetstid.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om omräkning av normalarbetstid.

sökandens ramtid. 

Prop. 2008/09:127 

Vid bestämmande av normal- 

arbetstid ska utöver arbetad 

tid 

även beaktas tid som ersatts med sjuklön eller ersättning från Försäkringskassan vid tvist om sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, eller med följande socialförsäkringsförmåner

1.föräldrapenningförmån, sjukpenning, havandeskapspenning eller rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

2.ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, eller

3.smittbärarpenning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare.

Det som sägs i andra stycket gäller endast månader som innehåller förvärvsarbete minst i sådan omfattning att de kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor.

23 c §

Till en sökande som fått dagpenning i form av grundbelopp och under ersättningsperioden uppfyllt ett nytt arbetsvillkor ska, om det är förmånligare, som normalarbetstid gälla den normalarbetstid som den sökande hade under den senaste perioden med arbetslöshetsersättning. Detta får tillämpas för högst två ersättningsperioder som följer direkt efter varandra.

23 d §

Till en sökande som får sin dagpenning fastställd enligt 27 a § ska som normalarbetstid gälla den normalarbetstid den sökande hade under den senaste perioden med arbetslöshetsersättning.

9

Dagpenning i form av grundbelopp bestäms utifrån sökandens normalarbetstid och det belopp som regeringen fastställer, om inte annat följer av denna lag.

23 e §

Till en sökande som lämnat eller står i begrepp att lämna jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar och tidigare fått ersättning enligt grundförsäkringen, eller inte tidigare fått arbetslöshetsersättning, ska som normalarbetstid gälla sökandens totala arbetsutbud under deltagande i respektive garanti. Detta gäller endast om ansökan om ersättning sker inom 12 månader från tidpunkten när sökanden lämnade respektive garanti och får tillämpas högst två gånger för en sökande.

23 f §

Till en sökande som får sin dagpenning fastställd enligt 30 § ska som normalarbetstid gälla sökandens totala arbetsutbud under deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin respektive jobbgarantin för ungdomar.

23 g §

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om omräkning av normalarbetstid.

24 §

Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas med ett belopp per dag som inte är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av grundbelopp).

Dagpenning i form av grundbelopp lämnas med det belopp som regeringen fastställer, om inte annat följer av denna lag.

Prop. 2008/09:127

10

Om inte annat följer av 25 § andra stycket, 27 §, 27 a § eller 30 §, lämnas dagpenning med ett belopp som motsvarar följande procentsatser av den sökandes dagsförtjänst.

Dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning bestäms utifrån sökandens dagsförtjänst, normalarbetstid och det högsta respektive lägsta belopp som regeringen fastställer, om inte annat följer av denna lag.

25 a §9

Med dagsförtjänst avses en femtedel av den veckoinkomst eller, i fråga om sökande med månadslön, 1/22 av den månadsinkomst, som den sökande haft under ramtiden.

Prop. 2008/09:127

25 §8

Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas med ett belopp per dag som är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning).

Dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning lämnas med högst det belopp som regeringen fastställer och lägst det belopp som bestäms enligt 24 § andra stycket, om inte annat följer av denna lag.

29 §

Med dagsförtjänst avses en femtedel av den veckoinkomst eller, i fråga om sökande med månadslön, 1/22 av den månadsinkomst, som den sökande före arbetslöshetens inträde vanligen fick under arbetstid som var normal för den sökande.

För den som omfattas av 23 b § andra stycket ska dagsförtjänsten beräknas på sökandens förvärvsinkomst och det ersättningsbelopp som lämnats.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om omräkning av dagsförtjänst.

Bestämmelser om beräkningen av dagsförtjänsten för företagare finns i 37 §.

26§10

Om inte annat följer av 25 § andra stycket, 27 §, 27 a § eller 30 §, lämnas dagpenning med ett belopp som motsvarar följande procentsatser av den sökandes dagsförtjänst under normalarbetstiden.

–80 procent under de första 200 dagarna av ersättningsperioden, och

–70 procent under resten av ersättningsperioden.

När det bestäms med vilken 

När det bestäms med vilken pro- 

procentsats ersättning skall lämnas 

centsats ersättning ska lämnas ska 

skall dag då en sökande fått 

dag då en sökande fått aktivitets- 

aktivitetsstöd enligt förordningen 

stöd 

enligt 

förordningen 

8Senaste lydelse 2006:1546.

9Senaste lydelse av tidigare 29 § 2006:470.

10Senaste lydelse 2007:393.

11

Om inte annat följer av 25 § andra stycket, ska till en sökande som lämnat eller står i begrepp att lämna jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar, om det är förmånligare, dagpenning lämnas med ett belopp som motsvarar 65 procent av den dagsförtjänst som låg till grund för den senast lämnade arbetslöshetsersättningen. Detta gäller endast om ansökan om ersättning sker inom 12 månader från tidpunkten när sökanden lämnade respektive garanti och får tillämpas högst två gånger för en sökande.

Om inte annat följer av 25 § andra stycket, ska till en sökande som under ersättningsperioden på nytt uppfyllt arbetsvillkoret och för vilken ersättning lämnas under ytterligare en ersättningsperiod, om det är förmånligare, dagpenning lämnas med ett belopp som motsvarar 65 procent av den dagsförtjänst som låg till grund för den senast lämnade arbetslöshetsersättningen.

(1996:1100) 

om 

aktivitetsstöd 

(1996:1100) 

om 

aktivitetsstöd 

jämställas 

med 

ersättningsdag 

jämställas 

med 

ersättningsdag 

enligt denna lag. Därvid beaktas 

enligt denna lag. Därvid beaktas 

inte dagar före den 1 januari 2007. 

inte dagar före den 1 januari 2007. 

27 a §11

Till en sökande som under ersättningsperioden på nytt uppfyllt arbetsvillkoret och för vilken ersättning lämnas under ytterligare en ersättningsperiod skall, om det är till förmån för honom eller henne, dagpenning lämnas med ett belopp som motsvarar 65 procent av den dagsförtjänst som låg till grund för ersättningen under den närmast föregående ersättningsperioden. Beloppet skall vara lägst det belopp som bestäms enligt 24 § andra stycket.

Det som sägs i första stycket får tillämpas för högst två ersättningsperioder som följer direkt efter varandra.

30§12

Till en sökande som lämnat jobb- och utvecklingsgarantin får, om det är förmånligare, dagpenning lämnas med ett belopp som motsvarar vad som senast lämnades i aktivitetsstöd under deltagandet i jobb- och utvecklingsgarantin. Beloppet skall dock lägst vara det som bestäms enligt 24 § andra stycket, om ansökan om ersättning sker inom 12 månader från tidpunkten när sökanden lämnade jobb- och utvecklingsgarantin.

Det som sägs i första stycket får tillämpas högst två gånger för en sökande.

31 §

Prop. 2008/09:127

Får en sökande med anledning av arbetslöshet fortlöpande ersättning från någon annan än arbetslöshetskassan, får dagpenning

11Senaste lydelse 2007:393.

12Senaste lydelse 2007:393.

Får en sökande med anledning av arbetslöshet fortlöpande ersättning från någon annan än arbetslöshetskassan, får dagpenning

12

Försäkringskassan och Centrala studiestödsnämnden ska till en arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild som har betydelse för tillämpningen av denna lag.

Försäkringskassan ska till en arbetslöshetskassa även lämna de uppgifter om föräldraskap som behövs för att pröva rätten till arbetslöshetsersättning.

lämnas med högst skillnaden mellan det högsta belopp som får lämnas enligt 26–29 §§ och ersättningen.

När underlaget bestäms för beräkningen av dagsförtjänsten skall för företagare dagsförtjänsten bygga på den genomsnittliga inkomsten under de tre senaste åren före avvecklingsåret. Om företagaren har lagt ned sin verksamhet inom 12 månader från det att företagaren startade den kan ersättningen baseras på företagarens tidigare anställning.

lämnas med högst skillnaden Prop. 2008/09:127 mellan det högsta belopp som får

lämnas enligt 26–30 §§ och ersättningen.

37 §

När underlaget bestäms för beräkningen av dagsförtjänsten ska för företagare dagsförtjänsten bygga på den genomsnittliga inkomsten under de tre senaste åren före avvecklingsåret. Om företagaren har lagt ned sin verksamhet inom 12 månader från det att företagaren startade den kan ersättningen baseras på företagarens tidigare anställning.

Bestämmelser om sammanläggning av förvärvsinkomst och förmåner vid beräkning av dagsförtjänst finns i 25 a § andra stycket.

48 c §13

Försäkringskassan och Centrala studiestödsnämnden skall till en arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild som har betydelse för tillämpningen av denna lag.

Försäkringskassan skall till en arbetslöshetskassa även lämna

– de uppgifter om föräldraskap som behövs för att pröva rätten till arbetslöshetsersättning, och

–de uppgifter som Försäkringskassan har om en medlem i arbetslöshetskassan utfört avlönat arbete vid sidan av deltagande i

ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd.

1.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2009. Bestämmelsen i 7 § i sin nya lydelse tillämpas dock för tid från och med den 1 januari 2009.

2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ersättningsperioder som beviljats före ikraftträdandet.

13Senaste lydelse 2007:393.

13

2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska ha följande lydelse.

Lydelse enligt lagförslag 2.1 

Föreslagen lydelse 

7 §1 

Prop. 2008/09:127

Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa under minst tolv månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret enligt 12–14 §§ (medlemsvillkor).

Vid prövning av medlemsvillkoret ska för den sökande, vid beräkning av medlemstid, för varje

medlemsmånad tillgodoräknas närmast föregående månad som inte redan ingår i medlemstiden.

Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa under minst tolv månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret enligt 12–14 §§ (medlemsvillkor).

1.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2010.

2.Äldre föreskrifter gäller för medlemsmånader som påbörjats före ikraftträdandet.

1Senaste lydelse 2009:000. Ändringen innebär att andra stycket upphävs.

14

2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor 1

dels att 34 a och 98 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 98 § ska utgå,

dels att 34, 37, 48, 49, 87 och 95 §§ samt rubriken närmast före 95 § ska ha följande lydelse,

dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 48 a, 48 b och 94 a §§, samt närmast före 94 a § en ny rubrik av följande lydelse,

dels att det i lagen närmast före 99 § ska införas en ny rubrik som ska lyda ”Överklagande av beslut från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen”.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

34 §2

Prop. 2008/09:127

Rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa har var och en som uppfyller villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde. Medlemskap får dock beviljas endast den som under en sammanhängande period av fem veckor under minst fyra veckor har förvärvsarbetat i genomsnitt minst 17 timmar per vecka och fortfarande arbetar i minst denna omfattning. Rätt att bli medlem har inte den som

1.är medlem i en annan arbetslöshetskassa, eller

2.har fyllt 64 år.

Rätt att bli medlem har även den som till följd av att han eller hon

uppfyller studerandevillkoret enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring är berättigad till ersättning enligt grundförsäkringen och som utbildat sig för arbete i yrkeskategori eller bransch inom kassans verksamhetsområde.

Rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa har var och en som vid ansökningstillfället förvärvsarbetar och uppfyller villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde. Även den som vid ansökningstillfället inte arbetar har rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa, om han eller hon uppfyllde villkoren när han eller hon senast arbetade. Rätt att bli medlem har dock inte den som är medlem i en annan arbetslöshetskassa eller har fyllt 64 år.

1Senaste lydelse av

34a § 2000:1461

98§ 2002:543.

2Senaste lydelse 2000:1461. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs.

15

Om det finns särskilda skäl ska styrelsen, i stället för att utesluta medlemmen, frånkänna honom eller henne rätten till ersättning enligt bestämmelser om detta i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring.

När medlemskap i arbetslös- 

När medlemskap 

i 

arbetslös- Prop. 2008/09:127 

hetskassan beviljas anses inträdet i 

hetskassan beviljas anses inträdet i 

kassan ha skett första dagen i den 

kassan ha skett första dagen i den 

kalendermånad när förvärvsarbete 

kalendermånad när 

ansökan om 

enligt första stycket påbörjades, 

medlemskap gjordes. 

dock tidigast första dagen i den 

kalendermånad när ansökan om 

medlemskap gjordes. 

Arbetslöshetskassans 

styrelse 

37 §3 

Arbetslöshetskassans 

styrelse 

skall, om inte särskilda skäl talar 

ska, om inte särskilda skäl talar 

mot det, utesluta en medlem som 

mot det, utesluta en medlem som 

1.inte uppfyller och inte heller under de senaste sex månaderna har uppfyllt bestämmelsen i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde, eller

2.medvetet eller av grov vårdslöshet har lämnat oriktig eller vilseledande uppgift om något förhållande av betydelse för hans eller hennes rätt till medlemskap eller ersättning.

Om det finns särskilda skäl skall styrelsen, i stället för att utesluta medlemmen, frånkänna honom eller henne rätten till ersättning enligt bestämmelser om detta i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring.

Första stycket 1 gäller inte sådana medlemmar som grundar sitt medlemskap endast på förhållanden som avses i 34 § andra stycket.

48 §4

En arbetslöshetskassa ska till staten för varje kalendermånad betala en finansieringsavgift för finansiering av del av statens kostnader för utbetald ersättning för varje medlem som fanns i kassan den sista dagen i månaden. Finansieringsavgiften ska motsvara 131 procent av den under månaden genomsnittligt utbetalade dagpenningen enligt inkomstbortfallsförsäkringen delat med tolv.

En arbetslöshetskassa ska till staten utöver finansieringsavgiften för varje kalendermånad betala en arbetslöshetsavgift. Denna avgift ska motsvara 33 procent av den under månaden utbetalade in-

komstrelaterade arbetslöshetsersättningen.

3Ändringen innebär att tredje stycket upphävs.

4Senaste lydelse 2008:410. Ändringen innebär att andra–fjärde styckena upphävs.

16

När arbetslöshetskassan enligt 41 § andra stycket är förhindrad att ta ut medlemsavgifter som täcker kostnaderna för arbetslöshetsavgiften ska denna vara 300 kronor för varje medlem som inte var arbetslös i den mening som avses i 41 a § under den månad arbetslöshetsavgiften avser.

Finansieringsavgiften och arbetslöshetsavgiften får tillsammans högst motsvara vad kassan betalat ut i dagpenning enligt inkomstbortfallsförsäkringen den månad avgifterna avser.

Prop. 2008/09:127

48 a §

En arbetslöshetskassa ska till staten utöver finansieringsavgiften för varje kalendermånad betala en arbetslöshetsavgift. Denna avgift ska motsvara 33 procent av den under månaden utbetalade in-

komstrelaterade arbetslöshetsersättningen.

Från arbetslöshetsavgiften ska avdrag göras med 50 kronor för varje medlem som inte var arbetslös i den mening som avses i 41 a § under den månad arbetslöshetsavgiften avser. Arbetslöshetsavgiften är dock alltid lägst 0 kronor.

När arbetslöshetskassan enligt 41 § andra stycket är förhindrad att ta ut medlemsavgifter som täcker kostnaderna för arbetslöshetsavgiften, ska denna vara 300 kronor för varje sådan medlem som avses i andra stycket.

48 b §

Finansierings- och arbetslöshetsavgifterna får tillsammans högst motsvara vad kassan betalat ut i dagpenning enligt inkomstbortfallsförsäkringen den månad avgifterna avser.

17

Regeringen får meddela närmare 

49 §5 

Regeringen får meddela närmare 

föreskrifter om när och på vilket 

föreskrifter om när och på vilket 

sätt betalningarna enligt 48 § skall 

sätt betalningarna enligt 48– 

göras. 

48 b §§ ska göras. 

87 §6 

För den kompletterande kassan gäller i övrigt bestämmelserna i denna lag med följande undantag.

Bestämmelserna i 1 § andra stycket och 5 § första stycket 2 om kassans verksamhetsområde, bestämmelsen i 3 § om minsta antal medlemmar, bestämmelsen i 8 § om att registrering i vissa fall får vägras samt

bestämmelserna i 82–84 §§ om fusion gäller inte. 

Bestämmelserna i 3 §, 5 § första 

Bestämmelserna i 3 §, 5 § första 

stycket 12, 34–47 a §§ samt 60 § 

stycket 12, 34–47 a §§ samt 60 § 

om medlemskap, medlemsförteck- 

om medlemskap, medlemsförteck- 

ning, medlemsavgift m.m., i 48 § 

ning, medlemsavgift m.m., i 48– 

om finansieringsavgift och ar- 

48 b §§ om finansieringsavgift och 

betslöshetsavgift, samt i 95–97 §§ 

arbetslöshetsavgift, 

i 

94 a § 

om 

och 111–115 §§ om överklagande, 

uppgiftsskyldighet, 

samt i 

95– 

omprövning och ändring gäller för 

97 §§ och 111–115 §§ 

om över- 

de anslutna i stället för medlem- 

klagande, omprövning och ändring 

marna. Vad som sägs i 31 och 

gäller för de anslutna i stället för 

61 §§ om medlem gäller även den 

medlemmarna. Vad som sägs i 31 

som är ansluten till den komplette- 

och 61 §§ om medlem gäller även 

rande arbetslöshetskassan. 

den som är ansluten till den 

kompletterande 

arbetslöshets- 

kassan. 

I stället för vad som sägs i 17 § tredje stycket gäller för den kompletterande arbetslöshetskassan följande. Till styrelseledamot får utses medlemmar, förtroendevalda eller anställda i de organisationer som är medlemmar i föreningen. Styrelseledamöterna får inte vara styrelseledamöter, kassaföreståndare eller ombud vid föreningsstämma i en annan arbetslöshetskassa.

Bestämmelserna i 51–54 §§ om val av ombud och valda ombud gäller i den kompletterande arbetslöshetskassan på motsvarande sätt ombud som utses av medlemsorganisationerna. För sådana ombud gäller vad som i tredje stycket sägs om styrelseledamot i den kompletterande kassan.

Uppgiftsskyldighet

94 a §

Försäkringskassan ska till en arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om medlemmar i arbetslöshetskassan som avser

5Senaste lydelse 2006:1545.

6Senaste lydelse 2008:410.

Prop. 2008/09:127

18

1. aktivitetsstöd och utvecklings- Prop. 2008/09:127

ersättning, och 

2. utfört avlönat arbete vid sidan 

av deltagande i ett arbetsmark- 

nadspolitiskt program med aktivi- 

tetsstöd eller utvecklingsersätt- 

ning. 

Överklagande i ärenden om rätt 

Överklagande av en arbetslös- 

till medlemskap i en arbetslöshets- 

hetskassas beslut 

kassa 

95 §7 

Beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden om rätt till medlemskap enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Behörig länsrätt är den inom vars domkrets det första beslutet i saken har fattats.

Vid prövning av överklagande av länsrättens beslut i mål som avses i första stycket skall nämndemän ingå i kammarrätten, om nämndemän deltagit i länsrätten.

Beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden enligt denna lag om rätt till medlemskap, medlemsavgifter och särskild uttaxering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Behörig länsrätt är den inom vars domkrets det första beslutet i saken har fattats.

Vid prövning av överklagande av länsrättens beslut i mål som avses i första stycket ska nämndemän ingå i kammarrätten, om nämndemän deltagit i länsrätten.

Arbetslöshetskassans beslut enligt denna lag i andra fall än som avses i första stycket får inte överklagas.

1.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2009.

2.Äldre föreskrifter gäller för beslut som meddelats före ikraftträdandet.

7Senaste lydelse 2001:29.

19

Prop. 2008/09:127

3 Ärendet och dess beredning

I budgetpropositionen för 2009 (prop. 2008/09:1) aviserade regeringen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ett antal förändringar när det gäller arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsmarknadsdepartementet har därefter utarbetat promemorian Förbättrade och förenklade villkor i arbetslöshetsförsäkringen (Ds 2008:77). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena samt en remissammanställning finns tillgängliga i Arbetsmarknadsdepartementet (dnr A2008/2898/AE). Förslagens påverkan på statens inkomster och utgifter har beaktats i budgetpropositionen för 2009.

Med anledning av synpunkter från remissinstanserna föreslår regeringen kompletterande bestämmelser till promemorians förslag, se avsnitt 4.3. Kontakt har tagits med Arbetsförmedlingen, Försäkringskassan, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och Arbetslöshetskassornas samorganisation vilka har getts möjlighet att lämna synpunkter i den delen. Synpunkter har inkommit från Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och Arbetslöshetskassornas samorganisation. Försäkringskassan har inte avhörts. Yttrandena finns tillgängliga i Arbetsmarknadsdepartementet (dnr A2008/2898/AE).

Lagrådet

Regeringen beslutade den 5 februari 2009 att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5.

Regeringen har delvis följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 6.1 och 6.3. I förhållande till det remitterade förslaget, har vissa redaktionella ändringar gjorts i propositionen.

4Förtydligande av centrala begrepp och villkor i arbetslöshetsförsäkringen

4.1Medlemsvillkoret

Regeringens förslag: Vid prövning av medlemsvillkoret under 2009 ska för den sökande, vid beräkning av medlemstid, för varje medlemsmånad tillgodoräknas närmast föregående månad som inte redan ingår i medlemstiden.

Från och med 1 januari 2010 gäller återigen tolv månaders faktiskt medlemskap för uppfyllande av medlemsvillkoret.

20

Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Jämställdhetsombudsmannen, Arbetsförmedlingen, Sveriges Kommuner och Landsting och Konstnärliga och Litterära yrkesutövares Samarbetsnämnd tillstyrker eller är positiva till förslaget. Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering och Landsorganisationen i Sverige är positiva till förslaget men anser det oklart varför det förändrade medlemsvillkoret endast föreslås gälla under 2009. Tjänstemännens centralorganisation och Arbetslöshetskassornas samorganisation är positiva till ett generösare medlemsvillkor men menar att förslagets utformning är komplicerat. Länsrätten i Stockholms län och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen anser att bestämmelsens utformning är komplicerad. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Medlemsvillkoret innebär att inkomstrelaterad ersättning lämnas till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa under minst tolv månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret. En person som omedelbart före inträdet i en arbetslöshetskassa har varit medlem i en annan sådan kassa får för uppfyllande av medlemsvillkoret tillgodoräkna sig tid i den kassan.

Den senaste tiden har många medlemmar lämnat arbetslöshetskassorna och står därmed utan ett inkomstrelaterat skydd. För att stimulera till ny- och återinträde i arbetslöshetskassorna och för att öka möjligheten för människor att få inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning i händelse av arbetslöshet, föreslår regeringen att medlemsvillkoret ändras under 2009. Vid prövning av medlemsvillkoret under 2009 bör den sökande vid beräkning av medlemstid, för varje medlemsmånad tillgodoräknas närmast föregående månad som inte redan ingår i medlemstiden. På så vis uppfylls medlemsvillkoret redan efter sex månaders faktiskt medlemskap i en arbetslöshetskassa.

I promemorian föreslogs att den särskilda beräkningen av medlemsvillkoret även skulle medföra att tidpunkten för inträdet i arbetslöshetskassan påverkades. Därmed uppkom även fråga om medlemsavgifter för den fiktiva medlemstiden. Tjänstemännens centralorganisation och Arbetslöshetskassornas samorganisation påtalar att förslaget med förskjutning av medlemskapet bakåt i tiden skapar såväl systemtekniska som administrativa komplikationer för kassornas del. Även Länsrätten i Stockholms län och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen anser att förslagets utformning är komplicerat. Regeringen vill påtala att förslaget, till skillnad från promemorians förslag, endast berör bestämmande av medlemsvillkoret och inte innebär att medlemskapet i sig påverkas. Frågor som är relaterade till medlemskapet i arbetslöshetskassan i övrigt är opåverkade av förslaget. Som exempel kan anges att tidpunkten för inträdet i kassan inte påverkas, se avsnitt 6.1 och 6.2. Även bestämmelsen om arbetsvillkoret kvarstår oförändrad. Regeringen vill i det sammanhanget framhålla att den föreslagna bestämmelsen om medlemsvillkoret medför att en person som under 2009 inte uppfyller ett arbetsvillkor under den faktiska medlemstiden om sex månader, ändå kommer att få del av inkomstbortfalls-

Prop. 2008/09:127

21

försäkringen, under förutsättning att arbetsvillkoret ligger inom en tolv- Prop. 2008/09:127 månadersperiod från inträdet i arbetslöshetskassan.

Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering och Landsorganisationen i Sverige menar att det är oklart varför det förändrade medlemsvillkoret endast föreslås gälla under 2009. Medlemsvillkoret syftar till att förebygga att inträde i en arbetslöshetskassa sker först i anslutning till att arbetslöshet uppkommer. Enligt regeringen kan ett alltför generöst medlemsvillkor förändra sammansättningen mellan antalet arbetslösa respektive sysselsatta medlemmar i en arbetslöshetskassa. Regeringen föreslår därför att ändringen av medlemsvillkoret endast ska gälla under 2009. Det utgör en acceptabel avvägning mellan regeringens önskan att öka anslutningsgraden och att ha väl fungerande arbetslöshetskassor. Från och med den 1 januari 2010 bör således regeln om tolv månaders faktiskt medlemskap för uppfyllande av medlemsvillkoret återigen gälla.

Tidigare fanns en särskild regel om att vid prövning av arbetsvillkoret kunde ramtiden inte omfatta tid före deltagande i aktivitetsgarantin, enligt förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Denna bestämmelse avskaffades vid införandet av jobb- och utvecklingsgarantin. Hänvisningen till den bestämmelsen bör därför tas bort.

4.2Ramtid och dagpenning

Regeringens förslag: Med ramtid avses de tolv månader som närmast föregått den månad när sökanden anmält sig som arbetslös hos den offentliga arbetsförmedlingen. Om anmälningsmånaden innehåller arbete, tid med föräldrapenning eller totalförsvarsplikt i sådan omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor, ska den dock ingå i ramtiden. Hänvisningar till bestämmelsen om arbetsvillkoret i reglerna om överhoppningsbar tid tas bort.

En bestämmelse införs som anger att ersättning från arbetslöshetsförsäkringen lämnas i form av dagpenning.

Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Länsrätten i Stockholms län, Ekonomistyrningsverket och Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering är positiva till eller tillstyrker förslagen. Kammarrätten i Stockholm, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och Arbetslöshetskassornas samorganisation har synpunkter på förslagens utformning. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslagen.

Skälen för regeringens förslag: De tolv månader som omedelbart föregått sökandens arbetslöshet utgör sökandens ramtid. Arbetsvillkoret ska ligga inom dessa tolv månader. Har en sökande överhoppningsbar tid kan ramtiden förskjutas i motsvarande mån. Ramtiden är dock alltid tolv månader, men bestämmelserna om överhoppningsbar tid kan medföra att ramtiden inte alltid är de tolv senaste månaderna.

Arbetslöshetsersättning lämnas i form av dagpenning. Dagpenning lämnas med ett belopp som beräknas per dag och lämnas för högst fem dagar per vecka.

22

Enligt regeringen bör det införas uttryckliga bestämmelser i lagen som Prop. 2008/09:127 anger att ramtiden är de tolv månader som närmast föregått sökandens

arbetslöshet respektive att ersättning enligt arbetslöshetsförsäkringen lämnas i form av dagpenning. Detta framgår i dag endast indirekt av lagen. Förslagen syftar till att förtydliga lagens struktur och uppbyggnad. För personer som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd föreslås särskilda ramtidsbestämmelser, se avsnitt 4.3. Följdändringar föreslås i reglerna om överhoppningsbar tid vad gäller hänvisningen till arbetsvillkoret, vari ramtiden endast framgår indirekt. Kammarrätten i Stockholm menar att förslaget om att reglera ramtid i en egen bestämmelse med följdändringar förefaller onödigt eftersom ramtiden fortfarande indirekt framgår i bestämmelsen om arbetsvillkoret. Regeringen vill här framhålla, såsom Länsrätten i Stockholms län påtalat, att förslagen torde underlätta förståelsen av begreppen för såväl sökande, arbetslöshetskassan som domstolen. Ur ett rättssäkerhetsperspektiv framstår det som angeläget att tydliggöra centrala begrepp i arbetslöshetsförsäkringen.

Vad gäller promemorians förslag till bestämmelse om ramtid påtalar Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och Arbetslöshetskassornas samorganisation att även anmälningsmånaden under vissa förhållande bör kunna ingå i ramtiden. Regeringen delar denna bedömning, varför förslaget justeras i den delen.

4.3Samordning med aktivitetsstöd

Regeringens förslag: Prövning och beviljande av en ersättningsperiod får göras för den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd.

För en sökande som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd och som uppfyllt ett arbetsvillkor före deltagandet i programmet, utgör ramtiden de tolv månader som närmast föregått den tidpunkt när sökanden påbörjade programmet.

För en sökande som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd och som uppfyllt ett arbetsvillkor under deltagande i programmet, utgör ramtiden de tolv månader som närmast föregått den tidpunkt när sökanden uppfyllt arbetsvillkoret. Detsamma gäller för den som har upparbetat ett nytt arbetsvillkor under en tidigare ersättningsperiod.

För en sökande som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd utan att ha en pågående ersättningsperiod och som uppfyllt ett arbetsvillkor under deltagande i programmet, räknas ersättningsperioden från och med den tidpunkt när sökanden uppfyllde arbetsvillkoret.

En påbörjad ersättningsperiod ska återupptas inom tolv månader från det att sökanden senast fick dagpenning eller aktivitetsstöd.

Promemorians förslag: Inga förslag lämnades i dessa avseenden.

Remissinstanserna: Arbetsförmedlingen och Arbetslöshetskassornas samorganisation påtalar att promemorians förslag bör kompletteras med

23

bestämmelser dels om att deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd inte ska hindra prövning och beviljande av en ansökan om ersättning, dels om hur utläggning av ersättningsperiod och ramtid ska ske för en sökande som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och uppfyller ett arbetsvillkor. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har synpunkter på hur promemorians förslag förhåller sig till de allmänna reglerna om rätt till arbetslöshetsersättning. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig i denna sak.

Med anledning av remissynpunkterna föreslås ytterligare regler rörande dels prövning och beviljande av en ersättningsperiod för den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd, dels om utläggningen av ersättningsperioden och ramtiden för en sökande som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd och som uppfyller ett arbetsvillkor.

Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen tillstyrker förslagen. Arbetslöshetskassornas samorganisation är positiva till de kompletterande förslagen men har vissa synpunkter på utformningen. Försäkringskassan har inte inkommit med några synpunkter.

Nuvarande ordning: Efter förslag i proposition 2006/07:89 Ytterligare reformer inom arbetsmarknadspolitiken, m.m. ändrades reglerna i arbetslöshetsförsäkringen så att deltagande i program med aktivitetsstöd inte längre räknas som överhoppningsbar tid. Samtidigt infördes en bestämmelse som innebär att dagar med aktivitetsstöd samordnas med dagar med dagpenning när antalet förbrukade ersättningsdagar i en ersättningsperiod fastställs. Syftet med dessa förändringar var att den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program inte ska kunna spara dagar i arbetslöshetsförsäkringen.

En fråga som uppkommer med anledning av dessa förändringar är huruvida en ersättningsperiod ska kunna beviljas under ett pågående program. Frågan aktualiseras i tre situationer. För det första om en person som har upparbetat ett arbetsvillkor börjar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd utan att först ha anmält sig som arbetslös på arbetsförmedlingen och ansökt om arbetslöshetsersättning. För det andra om en ersättningsperiod tar slut under tiden en person deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och personen dessförinnan har upparbetat ett nytt arbetsvillkor. Den tredje situationen gäller personer som upparbetar en ny ersättningsperiod under tiden de deltar i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar.

I de flesta fall föregås en programanvisning av arbetslöshet, men i vissa fall kan den situationen uppstå att en person går direkt från anställning in i ett program. I det fallet prövar arbetslöshetskassan om personen uppfyller ett arbetsvillkor och beräknar storleken på dagpenningen. Försäkringskassan betalar sedan ut aktivitetsstöd som motsvarar den dagpenning sökanden skulle ha fått om han eller hon anmält sig som arbetssökande på arbetsförmedlingen och ansökt om arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetskassan saknar dock uttryckligt lagstöd för att bevilja, d.v.s. starta, ersättningsperioden i anslutning till att denna prövning görs. Enligt det gällande regelverket ska arbetslöshetskassan göra en prövning av arbetsvillkoret först om personen blir arbetslös efter att programmet är avslutat. Av detta följer att de aktivitetsstödsdagar personen fått inte samordnas med ersättningsperioden. Det får

Prop. 2008/09:127

24

också till följd att arbetslöshetsersättningen kan bli lägre än den skulle ha 

Prop. 2008/09:127 

blivit om ersättningsperioden hade beviljats i samband med att personen 

började i programmet. Det beror på att tid i program ingår i ramtiden och 

därmed tränger ut tid med arbete. 

I den situation då en person har upparbetat ett arbetsvillkor inom en 

pågående ersättningsperiod och sedan börjar i ett program aktualiseras 

frågan om beviljande av en ny ersättningsperiod under pågående program 

när den första ersättningsperioden tar slut. Att denna situation uppstår 

beror på att hela ersättningsperioden ska förbrukas innan en ny beviljas, 

även om personen har upparbetat ett nytt arbetsvillkor (23 §). Lagstödet 

för att bevilja en ny ersättningsperiod i denna situation är oklart. 

Frågan om en ersättningsperiod ska beviljas under ett pågående 

program aktualiseras slutligen när en person upparbetar ett nytt arbets- 

villkor inom jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ung- 

domar. Enligt 13 § förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklings- 

garantin och 10 § förordningen (2007:813) om jobbgarantin för ung- 

domar ska den som arbetar mer än en månad lämna garantin. Den som 

har lämnat en garanti och sedan blir arbetslös ansöker om arbetslöshets- 

ersättning och beviljas en ersättningsperiod om ett arbetsvillkor är upp- 

fyllt, i annat fall har personen rätt att återinträda i garantin. Den som 

arbetar under kortare tidsperioder än en månad eller arbetar deltid kan 

upparbeta ett arbetsvillkor och därmed bli berättigad till en ersättnings- 

period utan att ha lämnat garantin. I proposition 2006/07:89 Ytterligare 

reformer inom arbetsmarknadspolitiken, mm. framgår att en person som 

har uppfyllt ett arbetsvillkor ska lämna garantin, även om det uppfyllts 

helt inom garantin. Därför prövar arbetslöshetskassan regelbundet om 

deltagarna i garantin har uppfyllt ett arbetsvillkor. Med dagens regelverk 

kan ersättningsperioden dock inte beviljas så länge personen kvarstår i 

garantin, även om arbetslöshetskassan finner att ett arbetsvillkor är 

uppfyllt. Arbetslöshetskassan får därför på nytt pröva om ett arbetsvillkor 

är uppfyllt när personen har avaktualiserats från garantin. Även vid 

normal handläggning kan det ta viss tid från det att arbetsvillkoret upp- 

fylldes till dess att personen har skrivits ut och kan få ersättningsperioden 

beviljad. Under denna tid får personen aktivitetsstöd som inte samordnas 

med dagar med dagpenning. Eftersom tid i program inte är över- 

hoppningsbar kan den tiden personen kvarstått i garantin, efter att arbets- 

villkoret uppfylldes, medföra att månader med arbete trängs ut ur ram- 

tiden. Ersättningen kan då bli lägre än om ersättningsperioden hade 

beviljats i direkt anslutning till att arbetsvillkoret uppfylldes. Dessutom 

är den dubbla prövningen av arbetsvillkoret och det informationsutbyte 

som krävs enligt dagens regelverk resurskrävande. 

Skälen för regeringens förslag 

Prövning av rätten till ersättning 

Promemorians förslag om att en sökande som lämnat eller står i begrepp 

att lämna jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för unga har 

rätt att bibehålla viss ersättningsnivå, syftar till att samordna dagar med 

aktivitetsstöd och dagar med dagpenning under en ersättningsperiod. 

25 

Remissinstanserna har framfört synpunkter på att förslaget även omfattar den som står i begrepp att lämna en garanti. Arbetsförmedlingen och Arbetslöshetskassornas samorganisation, vilka är positiva till promemorians förslag, påtalar att förslaget behöver kompletteras med uttryckliga bestämmelser om att prövning och beviljande av en ersättningsperiod får göras för den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen menar att förslaget kommer i konflikt med de allmänna villkoren för rätt till ersättning, bl.a. villkoret om att vara anmäld som arbetssökande på den offentliga arbetsförmedlingen.

Regeringen har sedan tidigare framhållit att dagar med aktivitetsstöd bör samordnas med dagar med dagpenning enligt arbetslöshetsförsäkringen. Med beaktande av remissinstansernas synpunkter och för att möjliggöra att samordning kan ske vad gäller aktivitetsstöd och dagpenning bör det enligt regeringen föras in en bestämmelse som anger att deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd inte hindrar prövning av och beviljande av en ersättningsperiod. Regeringen vill framhålla att den föreslagna bestämmelsen medför att en sökande i ett sådant fall beviljas en ersättningsperiod som inleds med aktivitetsstöd och inte med dagpenning. Därmed behöver han eller hon inte vid prövningstillfället uppfylla de allmänna villkoren i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. Den som får aktivitetsstöd måste i stället uppfylla de krav som är uppställda för aktivitetsstödet. Om personen sedan blir arbetslös och ansöker om arbetslöshetsersättning måste villkoren enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring uppfyllas för att dagpenning ska kunna betalas ut. Karensvillkoret är ett av de villkor som ska uppfyllas innan en person får dagpenning. I det fall en ersättningsperiod beviljas under ett pågående program utbetalas aktivitetsstöd. Därmed kommer ersättningsperioden inte inledas med karens. Karensvillkoret får i stället uppfyllas när programmet är avslutat och sökanden får dagpenning enligt arbetslöshetsförsäkringen.

Utläggning av ramtid

Remissinstanserna har påtalat att kompletterande bestämmelser bör införas om bl.a. utläggning av ramtid för en sökande som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och uppfyller ett arbetsvillkor.

För att förhindra att en sökande, som uppfyller ett arbetsvillkor före eller under tiden i ett arbetsmarknadspolitiskt program, vid arbetslöshet får lägre ersättning till följd av att tiden med arbete ersatts med icke ersättningsgrundande tid i program, bör särskilda bestämmelser om ramtid införas. Regeringen föreslår därför att för en sökande som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd och som uppfyllt ett arbetsvillkor före deltagande i programmet, ska ramtiden vara de tolv månader som närmast föregått den tidpunkt då sökanden påbörjade programmet. Bestämmelsen syftar till att jämställa förhållandet att påbörja ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd med huvudregeln, att anmäla sig som arbetssökande på arbetsförmedlingen.

För en person som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd och som uppfyller ett arbetsvillkor under deltagande i

Prop. 2008/09:127

26

programmet, föreslår regeringen att ramtiden utgör de tolv månader som 

Prop. 2008/09:127 

närmast föregått den tidpunkt när sökanden uppfyllt arbetsvillkoret. 

Detsamma bör gälla för den som har upparbetat ett nytt arbetsvillkor under en pågående ersättningsperiod, oavsett om personen deltar i ett program eller är arbetslös när den nya perioden beviljas.

Utläggning av en ersättningsperiod

Remissinstanserna har påtalat att kompletterande bestämmelser bör införas om bl.a. utläggning av en ersättningsperiod för en sökande deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd. För en person som inte har en pågående ersättningsperiod, och som upparbetar ett arbetsvillkor och därmed blir berättigad till en ersättningsperiod under ett pågående program, utbetalas aktivitetsstöd kontinuerligt. I det fall en ersättningsperiod beviljas under ett pågående program behövs därför enligt regeringen en reglering av när perioden ska påbörjas. Regeringen föreslår att ersättningsperioden i ett sådant fall räknas från det att arbetsvillkoret uppfylldes.

För den som har uppfyllt arbetsvillkoret före programdeltagandet och inte har en pågående ersättningsperiod, leder beviljandet till att ersättningsperioden påbörjas den första dagen då aktivitetsstöd betalades ut. För en person som har upparbetat ett arbetsvillkor under en pågående ersättningsperiod kommer den nya ersättningsperioden att påbörjas när den tidigare perioden löpt ut. Detta gäller enligt de nuvarande reglerna. Enligt regeringens bedömning behövs således ingen särskild reglering för dessa grupper.

I enlighet med vad regeringen föreslår om samordning av aktivitetsstöd och dagpenning bör rätten att återuppta en påbörjad ersättningsperiod utgå från den dag sökanden senast fick dagpenning eller aktivitetsstöd.

4.4Huvudregeln för normalarbetstidens bestämmande – sammanläggning av tid med förmåner

Regeringens förslag: Bestämmelserna om normalarbetstid samlas 

under en gemensam rubrik. En inledande bestämmelse anger att för 

den som är ersättningsberättigad fastställs en normalarbetstid. 

Normalarbetstiden utgör den genomsnittliga arbetstiden under sökan- 

dens ramtid. 

Vid bestämmande av normalarbetstid ska, i månader som innehåller 

förvärvsarbete minst i sådan omfattning att de kan tillgodoräknas i ett 

arbetsvillkor, utöver arbetad tid även beaktas tid som ersatts med 

sjuklön eller ersättning från Försäkringskassan vid tvist om sjuklön 

enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, eller med följande socialförsäk- 

ringsförmåner: 

1. föräldrapenningförmån, sjukpenning, havandeskapspenning eller 

rehabiliteringspenning, 

2. smittbärarpenning, eller 

3. ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för 

närståendevård. 

27 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om omräkning av normalarbetstid.

Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Jämställdhetsombudsmannen och Sveriges Kommuner och Landsting är positiva till eller välkomnar förslaget. Arbetsförmedlingen och Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering tillstyrker förslaget. Landsorganisationen i Sverige och Sveriges akademikers centralorganisation är positiva till förslaget i sak men har synpunkter på förslagets utformning. Länsrätten i Stockholms län, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och Arbetslöshetskassornas samorganisation har synpunkter på förslagets utformning. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Normalarbetstiden, som är en central faktor i arbetslöshetsförsäkringen, är sökandens genomsnittliga arbetstid per vecka under ramtiden. Allt arbete inom ramtiden, således även det som inte ingår i arbetsvillkoret, utgör grund för beräkning av normalarbetstiden. Eftersom normalarbetstiden beräknas som ett genomsnitt sänker veckor med få arbetstimmar normalarbetstiden. Många arbetstimmar drar upp normalarbetstiden. Normalarbetstiden fyller olika funktioner inom arbetslöshetsförsäkringen. Dels används den för att proportionera en sökandes lägsta ersättningsnivå, det vill säga grundbeloppet eller lägsta beloppet i inkomstbortfallsförsäkringen. Dels ligger den till grund för fastställandet av antalet ersättningsdagar per vecka som en deltidsarbetande har rätt till. Normalarbetstiden påverkar inte antalet ersättningsdagar för en person som är helt arbetslös. En sådan person får ersättning fem dagar per vecka, oavsett omfattningen av det tidigare arbetet.

För att tydliggöra normalarbetstidens olika funktioner inom arbetslöshetsförsäkringen föreslår regeringen att bestämmelserna om normalarbetstid samlas under en egen rubrik i lagen. En inledande bestämmelse bör införas som slår fast att för den som är ersättningsberättigad fastställs en normalarbetstid. Förslaget i den delen syftar till att förtydliga lagens struktur och uppbyggnad men medför ingen ändring i sak.

Såsom ovan anförts utgör normalarbetstiden den sökandes genomsnittliga arbetstid under ramtiden. Det leder till att en person som har varit tillfälligt frånvarande eller frånvarande på deltid från arbetet kan få lägre arbetslöshetsersättning än om han eller hon varit frånvarande i sådan utsträckning att månaden blir överhoppningsbar. Detta eftersom en månad, som ligger inom ramtiden och som innehåller arbete i sådan omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor, alltid räknas med när ersättningens storlek bestäms. Har personen varit frånvarande och arbetat mindre än vad som krävs för att månaden ska vara tillgodoräkningsbar, kan månaden däremot hoppas över och ersättningen i stället beräknas på månader som ligger längre tillbaka i tiden.

I enlighet med den av regeringen förespråkade arbetslinjen bör den som arbetat så mycket att månaden är tillgodoräkningsbar vid bestämmande av ramtiden inte kunna få avsevärt lägre ersättning än en person

Prop. 2008/09:127

28

som inte arbetat alls eller som arbetat så lite att månaden är över- Prop. 2008/09:127 hoppningsbar. Regeringen föreslår därför att i månader som innehåller

förvärvsarbete minst i sådan omfattning att de kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor bör, utöver arbetad tid även beaktas tid med sjuklön, ersättning från Försäkringskassan vid tvist om sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, eller med de i förslaget angivna socialförsäkringsförmånerna vid normalarbetstidens fastställande. Förslaget är inte begränsat till endast den som har reglerad, fastlagd arbetstid, utan omfattar envar som under aktuell månad har förvärvsarbetat minst i den omfattningen att månaden kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor. Anställningens form är inte heller avgörande utan kan avse såväl timanställd, behovsanställd som tillsvidareanställd. Såsom bl.a. Arbetsförmedlingen och Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering påtalat medför förslaget ökad rättvisa för personer som ofrivilligt varit hindrade från att arbeta.

Med anledning av synpunkt från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen vill regeringen tydliggöra att den tid, utöver arbetad tid, som enligt förslaget bör få beaktas är den tid för vilken personen fått sjuklön eller en angiven försäkringsersättning. Detta gäller oavsett om personen faktiskt avstått från arbete just den eller de dagarna. Det avgörande för regelns tillämpning bör, såsom ovan anförts, vara att månaden innehåller förvärvsarbete minst i den omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor. Socialförsäkringsförmåner betalas ut antingen för sju eller fem dagar per vecka. Arbetslöshetsförsäkringen är dock en femdagarsförsäkring. Förmåner som betalats ut för mer än fem dagar i en vecka, bör därför räknas om så att de motsvarar en femdagarsförsäkring. En person som t.ex. är halvtidssjukskriven får sju halva ersättningsdagar från sjukförsäkringen. I arbetslöshetsförsäkringen motsvarar det fem halva eller två och en halv ersättningsdagar.

Enligt promemorians förslag aktualiseras möjligheten till sammanläggning av arbetad tid med bl.a. socialförsäkringsförmåner först då en månad innehåller minst 80 timmars förvärvsarbete. Regeringen anser emellertid, i likhet med vad Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och Arbetslöshetskassornas samorganisation framfört, att det avgörande för sammanläggningen bör vara om månaden innehåller förvärvsarbete minst i den omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor, oavsett om det sker enligt huvud- eller alternativregeln i 12 § punkterna 1 – 2 lagen om arbetslöshetsförsäkring. Landsorganisationen i Sverige föreslår att alla månader inom ramtiden som innehåller arbete ska sammanläggas med aktuella förmåner. Regeringen anser att denna synpunkt till viss del har tillmötesgåtts genom att även den som uppfyller den s.k. alternativregeln i arbetsvillkoret omfattas av regeringens förslag.

Länsrätten i Stockholms län, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och Arbetslöshetskassornas samorganisation menar att förslaget kan medföra att det blir nödvändigt med ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan Försäkringskassan och arbetslöshetskassorna. Regeringens förslag utgår från att det är den enskilde som ska styrka nödvändiga uppgifter, tex. genom beslut från Försäkringskassan.

Bemyndigandet att meddela föreskrifter om omräkning av normalarbetstid bör kvarstå oförändrat i sak i lagen.

29

4.5 

Normalarbetstid efter upparbetande av ett nytt arbets- Prop. 2008/09:127 

villkor under pågående ersättningsperiod 

Regeringens förslag: För en sökande som fått dagpenning i form av grundbelopp och under ersättningsperioden uppfyllt ett nytt arbetsvillkor ska, om det är förmånligare, som normalarbetstid gälla den normalarbetstid som denne hade under den senaste perioden med arbetslöshetsersättning. Detta får tillämpas för högst två ersättningsperioder som följer direkt efter varandra.

För den som får sin dagpenning fastställd enligt den särskilda beräkningsregeln om rätt att få 65 procent av den dagsförtjänst som låg till grund för den senast lämnade ersättningen, ska som normalarbetstid gälla den normalarbetstid den sökande hade under den senaste perioden med arbetslöshetsersättning.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Landsorganisationen i Sverige är positiv till förslaget men menar att förslaget inte bör begränsas till två på varandra följande ersättningsperioder. Länsrätten i Stockholms län påtalar att det ur rättvisesynpunkt är positivt att även den som omfattas av grundförsäkringen under vissa förutsättningar kan åtnjuta en förmånligare normalarbetstid men att förslaget inte innebär att rättstillämpningen blir enklare. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig.

Skälen för regeringens förslag: En person som får sin inkomstrelaterade ersättning bestämd utifrån den särskilda beräkningsregeln har rätt att erhålla 65 procent av den dagsförtjänst som låg till grund för den senast lämnade ersättningen. Då får personen behålla normalarbetstiden från den senaste perioden med arbetslöshetsersättning. Detsamma bör enligt regeringen gälla för en person som har dagpenning i form av grundbelopp. En bestämmelse som gör detta möjligt bör därför införas. Såsom Länsrätten i Stockholms län påtalar är förslaget tillfredsställande ur ett rättviseperspektiv. Länsrätten i Stockholms län anser vidare att förslagen inte innebär att rättstillämpningen blir enklare. Regeringen menar dock att förslagen, sedda i sitt sammanhang där normalarbetstidens betydelse lyfts fram och där bestämmelserna finns ordnade under egen rubrik, kommer att medföra att rättstillämpningen blir enklare. Se även avsnitt 4.4.

I likhet med den särskilda beräkningsregeln för den som har inkomstrelaterad ersättning bör det framgå att den särskilda beräkningsregeln för den som har ersättning enligt grundförsäkringen får tillämpas om det är förmånligare och för högst två ersättningsperioder som följer direkt efter varandra. Landsorganisationen i Sverige menar att förslaget inte bör begränsas till två på varandra följande ersättningsperioder. Regeringen finner dock förslaget om två ersättningsperioder som väl avvägt.

30

4.6Normalarbetstid efter deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar

Regeringens förslag: Till en sökande som lämnat eller står i begrepp att lämna jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar och tidigare fått ersättning enligt grundförsäkringen, eller inte tidigare fått arbetslöshetsersättning, ska som normalarbetstid gälla sökandens totala arbetsutbud under deltagande i respektive garanti. Detta gäller endast om ansökan om ersättning sker inom 12 månader från tidpunkten när sökanden lämnade garantin och får tillämpas högst två gånger för en sökande.

För den som får sin inkomstrelaterade ersättning fastställd enligt den särskilda beräkningsregeln efter deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin respektive jobbgarantin för ungdomar, ska som normalarbetstid gälla sökandens totala arbetsutbud under deltagande i respektive garanti.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Landsorganisationen i Sverige är positiv till förslaget men har synpunkter på att förslaget är begränsat till två ersättningsperioder. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har inte uttalat sig i frågan.

Skälen för regeringens förslag: Möjligheten att basera normalarbetstiden på arbetsutbudet i jobb- och utvecklingsgarantin finns i dag för den som inte tidigare fått arbetslöshetsersättning. Enligt regeringen bör detsamma gälla för den som fått aktivitetsstödet baserat på inkomstrelaterad ersättning respektive grundbelopp under deltagandet i garantin.

När en person deltar i program på heltid och får aktivitetsstöd är den lägsta inkomstrelaterade ersättningen och grundbeloppet 320 kronor per dag, oavsett personens tidigare normalarbetstid. För den som får sin inkomstrelaterade ersättning fastställd enligt den särskilda beräkningsregeln efter deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin respektive jobbgarantin för ungdomar, gäller i dag som normalarbetstid den normalarbetstid den sökande hade under den senaste perioden med arbetslöshetsersättning. Den som får aktivitetsstöd baserat på grundbelopp omfattas inte av den särskilda beräkningsregeln. I båda dessa fall leder de nuvarande reglerna till att den som upparbetar ett arbetsvillkor under tiden i eller efter att ha deltagit i en garanti kan få arbetslöshetsersättning som är lägre än det aktivitetsstöd personen fått om han eller hon inte arbetat och i stället fortsatt i garantin.

En av regeringens utgångspunkter för arbetslöshetsförsäkringen är att det alltid ska löna sig att arbete. Det förekommer att personer förvärvsarbetar på deltid och på övrig tid deltar i en garanti. För att såväl förvärvsarbetet som deltagandet i garantin ska räknas in i det utbud som ligger till grund för bestämmandet av normalarbetstiden, föreslår regeringen att det är sökandens totala arbetsutbud under deltagande i en av garantierna som ska ligga till grund för normalarbetstiden när den särskilda beräkningsregeln tillämpas. Syftet med förslaget är att arbetslöshetsersättningen inte ska kunna bli lägre än det aktivitetsstöd personen uppbar under deltagandet i garantin

Prop. 2008/09:127

31

Landsorganisationen i Sverige menar att förslaget inte bör begränsas Prop. 2008/09:127 till två ersättningsperioder. Regeringen finner dock förslaget om två ersättningsperioder som väl avvägt.

5Förtydligande av reglerna om ersättning enligt grund- och inkomstbortfallsförsäkringen

5.1Dagpenning i form av grundbelopp

Regeringens förslag: Dagpenning i form av grundbelopp bestäms utifrån sökandens normalarbetstid och det belopp som regeringen fastställer.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Länsrätten i Stockholms län, Ekonomistyrningsverket, Arbetsförmedlingen, Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering och Sveriges akademikers centralorganisation välkomnar förslaget och ser det som positivt med de föreslagna förtydligandena och klargörandena av begreppen i lagen. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Ersättning enligt grundförsäkringen, dagpenning i form av grundbelopp, lämnas till den som inte är medlem i en arbetslöshetskassa eller som är medlem men har varit det kortare tid än tolv månader och därmed inte uppfyller medlemsvillkoret. Dagpenning i form av grundbelopp baseras inte på den sökandes tidigare inkomst. Avgörande för sökandens ersättning enligt grundförsäkringen är dels det grundbelopp som regeringen fastställer, dels sökandens normalarbetstid, 3 § förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. Grundbeloppet uppgår för närvarande till 320 kronor per ersättningsdag för den som har en normalarbetstid om 40 timmar, vilket förutsätter att personen arbetat 40 timmar per vecka i genomsnitt under hela ramtiden. För den som arbetat mindre än heltid minskas ersättningen proportionellt.

För att tydliggöra att ersättning enligt grundförsäkringen utgår med en individuellt uträknad ersättning, där grundbeloppet utgör en av två faktorer, föreslår regeringen att bestämmelsen ändras så att detta uttryckligen framgår. Förslaget medför dock ingen faktisk förändring av beräkningen av ersättning enligt grundförsäkringen.

32

Prop. 2008/09:127

5.2Dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning

Regeringens förslag: Dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning bestäms utifrån sökandens dagsförtjänst, normalarbetstid och det högsta respektive lägsta belopp som regeringen fastställer, om inte annat följer av lagen.

Följdändringar föreslås i den särskilda beräkningsregeln för inkomstrelaterad ersättning under en påföljande ersättningsperiod.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Länsrätten i Stockholms län, Ekonomistyrningsverket, Arbetsförmedlingen, Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering och Sveriges akademikers centralorganisation välkomnar förslaget och ser det som positivt med de föreslagna förtydligandena och klargörandena av begreppen i lagen. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen, dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning, lämnas till personer som uppfyller medlemsvillkoret. Inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning fastställs utifrån tre kriterier; sökandens dagsförtjänst, normalarbetstid samt det högsta respektive lägsta belopp som regeringen fastställer. Det lägsta beloppet är inte ett fast belopp för alla utan proportioneras utifrån sökandens normalarbetstid, 4 § förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring.

Regeringen föreslår att det införs en bestämmelse i lagen som uttryckligen anger att ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen bestäms utifrån sökandens dagsförtjänst, normalarbetstid och det högsta respektive lägsta belopp som regeringen fastställer, om inget annat följer av lagen. Hänvisningen till grundbeloppet bör tas bort eftersom inkomstbortfallsförsäkringen utgör ett eget system, till stor del fristående från grundförsäkringen. Förslaget syftar till att tydliggöra hur den inkomstrelaterade ersättningen bestäms och till att separera reglerna om grund- och inkomstbortfallsförsäkringen men medför ingen ändring i sak. Till följd härav bör även en följdändring göras i den särskilda beräkningsregeln om rätt att erhålla 65 procent av den dagsförtjänst som låg till grund för den senast lämnade ersättningen.

5.3Dagsförtjänst

Regeringens förslag: Med dagsförtjänst avses sökandens genomsnittliga inkomst under ramtiden. I vissa fall ska dagsförtjänsten beräknas på sökandens förvärvsinkomst och det ersättningsbelopp som lämnats som sjuklön eller av Försäkringskassan, vilket gäller både anställda och företagare.

Hänvisningen till normalarbetstiden vid beräkning av dagsförtjänst och bestämmande av dagpenning tas bort.

33

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Sveriges akademikers centralorganisation och Landsorganisationen i Sverige har synpunkter på vilket underlag som dagsförtjänsten ska baseras på. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: För personer som omfattas av inkomstbortfallsförsäkringen fastställs en dagsförtjänst. Dagsförtjänsten är den genomsnittliga förvärvsinkomsten per arbetsdag som den sökande vanligen fick under arbetstid som var normal för den sökande. Beräkningen baseras på att det är 22 arbetsdagar varje månad. Allt förvärvsarbete under ramtiden räknas med, även sådant som inte ingår i arbetsvillkoret. Även månader då en person har arbetat lite eller inte alls räknas med. Eftersom dagsförtjänsten beräknas som ett genomsnitt sänker månader med låga inkomster dagsförtjänsten. Höga inkomster drar upp dagsförtjänsten. För företagare finns särskilda beräkningsregler avseende dagsförtjänsten.

Enligt de lagändringar som genomfördes efter förslagen i propositionen 2006/07:15 En arbetslöshetsförsäkring för arbete, är det sökandens genomsnittliga inkomst under ramtiden som ligger till grund för beräkning av arbetslöshetsersättningen. Bestämmelsen om dagsförtjänst bör därför enligt regeringen språkligt anpassas till gällande ersättningsregler.

I avsnitt 4.4 föreslår regeringen att det vid normalarbetstidens bestämmande under vissa förutsättningar ska vara möjligt att sammanlägga arbetad tid med tid då den enskilde uppburit sjuklön eller vissa socialförsäkringsförmåner. I enlighet därmed föreslår regeringen att i de fall bestämmelsen om sammanläggning av tid är tillämplig, bör vid fastställande av dagsförtjänsten även den sjuklön eller socialförsäkringsförmån som den enskilde erhållit beaktas. I sådana fall bör således dagsförtjänsten fastställas utifrån summan av förvärvsinkomsten och sjuklönen respektive det ersättningsbelopp som lämnats av Försäkringskassan.

Sveriges akademikers centralorganisation och Landsorganisationen i Sverige föreslår att det är den förlorade inkomsten, inte den utbetalade försäkringsersättningen, som ska utgöra grund för arbetslöshetsersättningen. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen menar att ett enklare förfarande är att vid beräkning av dagsförtjänsten utgå från anställningsavtalet. Regeringen vill här framhålla att förslaget inte är begränsat till endast den som har en faktiskt förlorad inkomst, se även avsnitt 4.4. i den delen. Mot den bakgrunden är det enligt regeringen en rimlig avvägning att låta försäkringsersättningen ligga till grund för dagsförtjänsten.

Dagsförtjänsten för företagare beräknas på den genomsnittliga inkomsten under de senaste tre åren före avvecklingsåret. Möjligheten att sammanlägga förvärvsinkomst med socialförsäkringsförmåner m.m. bör även gälla för företagare. En hänvisning till regeln om sammanläggning av förvärvsinkomst och förmåner vid beräkning av dagsförtjänst bör därför föras in i regeln om bestämmande av dagsförtjänst för företagare. Bestämmelsen om sammanläggning bör tillämpas på alla månader som ligger till grund för bestämmande av dagsförtjänsten, under förutsättning att sökanden arbetat så mycket att månaden skulle kunna vara tillgodoräkningsbar i ett arbetsvillkor.

Prop. 2008/09:127

34

5.4Ersättning efter deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar

Regeringens förslag: Till en sökande som lämnat eller står i begrepp att lämna jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar får, om det är förmånligare, dagpenning lämnas med ett belopp som motsvarar 65 procent av den dagsförtjänst som låg till grund för den senast lämnade arbetslöshetsersättningen, om ansökan om ersättning sker inom 12 månader från tidpunkten när sökanden lämnade respektive garanti. Dagpenningen blir dock högst respektive lägst det belopp som regeringen bestämmer.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Arbetsförmedlingen och Arbetslöshetskassornas samorganisation välkomnar och tillstyrker förslaget men menar att det bör förtydligas i vissa delar. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har synpunkter på förslaget att bestämmelsen även ska omfatta den som står i begrepp att lämna en garanti. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Under deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar kan deltagarna, förutom att delta i aktiviteter, även förvärvsarbeta. Under förutsättning att hela ersättningsperioden är förbrukad, eller att tolv månader passerat sedan sökanden senast fick arbetslöshetsersättning, och att ett nytt arbetsvillkor är uppfyllt, kan en ny period med arbetslöshetsersättning beviljas. Personen ska då lämna garantin. I dessa situationer finns särskilda beräkningsregler som får tillämpas om det är mer förmånligt. De särskilda beräkningsreglerna medför att den som arbetat deltid och samtidigt deltagit i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar, kan få lägre ersättning i den nya ersättningsperioden än vad personen fått om han eller hon inte arbetat utan i stället kvarstått på heltid i garantin. Detta eftersom dagpenningen i den nya perioden enligt ordalydelsen ska motsvara vad som senast lämnades i aktivitetsstöd. Om personen förvärvsarbetat halvtid och samtidigt deltagit på halvtid i garantin, har aktivitetsstödet utbetalats med hälften av det belopp han eller hon fått vid deltagande på heltid.

Utgångspunkten för regeringens politik vad gäller arbetslöshetsförsäkringen är att det alltid ska löna sig att ta ett arbete. Regeringen föreslår därför att det är den sökandes dagsförtjänst under föregående ersättningsperiod, inte det aktivitetsstöd eller den ersättning som betalats ut, som bör ligga till grund för ersättningen i den nya perioden när den särskilda beräkningsregeln tillämpas. Personen är då garanterad arbetslöshetsersättning som motsvarar det aktivitetsstöd han eller hon hade rätt till vid deltagande på heltid i garantin, i stället för det som faktiskt utbetalades. Skälen för förslaget är att en person som arbetat lite under tiden i garantin, inte ska kunna få lägre ersättning än om han eller hon inte arbetat alls utan endast deltagit i garantin.

I bestämmelsens nuvarande lydelse anges att beloppet som lägst ska motsvara grundbeloppet. Den inkomstrelaterade ersättningen bör enligt

Prop. 2008/09:127

35

förslaget regleras i egna bestämmelser och separeras från bestämmel- Prop. 2008/09:127 serna om grundförsäkringen, se avsnitt 5.2. Därför bör hänvisning i

stället ske till den föreslagna bestämmelsen som anger att dagpenning enligt inkomstbortfallsförsäkringen bestäms utifrån bl.a. det högsta respektive lägsta belopp som regeringen bestämmer. En följdändring föreslås i bestämmelsen om avräkning.

Enligt regeringens förslag bör den särskilda beräkningsregeln även omfatta den som vid prövningstillfället står i begrepp att lämna garantin. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har påtalat att en person som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program inte står till arbetsmarknadens förfogande på det sätt som förutsätts enligt de allmänna villkoren för rätt till ersättning. Även Arbetsförmedlingen och Arbetslöshetskassornas samorganisation, som i och för sig välkomnar att även den som står i begrepp att lämna en garanti omfattas av förslaget, framhåller att förslaget i den delen behöver kompletteras. Regeringen har proposition 2006/07:89 Ytterligare reformer inom arbetsmarknadspolitiken,

m.m.uttalat att samordning bör ske mellan dagar med aktivitetsstöd och dagpenning. Förslaget om att även den som står i begrepp att lämna en garanti bör kunna få sin ersättning baserad på de särskilda beräkningsreglerna är i linje med det. Regeringen föreslår med anledning av remissinstansernas synpunkter att införs bestämmelser som möjliggör att en ersättningsperiod beviljas under pågående program och som förtydligar samordningen med aktivitetsstödet, se avsnitt 4.3.

6Ändrade villkor för medlemskap och avgifter i arbetslöshetskassorna, m.m.

6.1 

Nytt inträdesvillkor 

Regeringens förslag: Rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa har 

var och en som vid ansökningstillfället förvärvsarbetar och uppfyller 

villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhets- 

område. Även den som vid ansökningstillfället inte arbetar har rätt att 

bli medlem i en arbetslöshetskassa, om han eller hon uppfyllde vill- 

koren när han eller hon senast arbetade. Rätt att bli medlem har dock 

inte den som är medlem i en annan arbetslöshetskassa eller har fyllt 64 

år. 

När medlemskap i arbetslöshetskassan beviljas anses inträdet i 

kassan ha skett första dagen i den kalendermånad när ansökan om 

medlemskap gjordes. 

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, 

med undantag för förslaget om justerad tidpunkt för inträde i arbets- 

löshetskassan. 

Remissinstanserna: Länsrätten i Stockholms län, Försäkringskassan, 

Ekonomistyrningsverket, Arbetsförmedlingen, Institutet för arbetsmark- 

nadspolitisk utvärdering, Sveriges Kommuner och Landsting, Lands- 

36 

organisationen i Sverige (LO), Sveriges Akademikers Centralorganisation och Arbetslöshetskassornas Samorganisation är positiva eller tillstyrker förslaget. Tjänstemännens Centralorganisation (TCO) och Konstnärliga och Litterära Yrkesutövares Samarbetsnämnd tillstyrker förslaget med det tillägget att även studerande inom kassans verksamhetsområde bör få möjlighet till medlemskap i arbetslöshetskassan. Arbetsgivarverket, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och ILO-kommittén har inga invändningar mot förslaget. Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala Universitet och Småföretagarnas Arbetslöshetskassa har synpunkter på förslaget om tidpunkt för inträde i arbetslöshetskassan. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Nuvarande villkor för att beviljas medlemskap i en arbetslöshetskassa innebär att den sökande måste uppfylla villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde. Därutöver måste den sökande under en sammanhängande period av fem veckor under minst fyra veckor ha förvärvsarbetat i genomsnitt minst 17 timmar per vecka och fortfarande arbeta i den omfattningen, den s.k. 17-timmarsregeln. Bestämmelsen innebär även att den sökande måste styrka att han eller hon har ett pågående arbete inom kassans verksamhetsområde.

Villkoret om viss arbetad tid försvårar för den enskilde att bli medlem i en arbetslöshetskassa. Det medför dessutom en omfattande administration för såväl arbetslöshetskassorna som för arbetsgivarna. För att komma till rätta med detta anser regeringen att inträdesvillkoren bör mjukas upp. Regeringen föreslår därför att villkoret om förvärvsarbete i viss minsta omfattning, 17-timmarsregeln, avskaffas. Förslaget stimulerar till ökad anslutning till arbetslöshetsförsäkringen samtidigt som det bidrar till att förenkla administrationen av försäkringen. Det medför även att arbetsgivaren inte behöver lämna intyg om viss arbetad tid för arbetstagare som söker inträde i en arbetslöshetskassa. Såsom Länsrätten i Stockholms län påtalat torde förslaget även medföra ett visst minskat antal överklaganden till de allmänna förvaltningsdomstolarna.

Till följd av förslaget blir undantaget från kravet på visst utfört förvärvsarbete för den som byter kassa överflödigt varför det bör tas bort (34 a §).

Även kravet på ett aktuellt arbete inom kassans verksamhetsområde bör ändras. Den som inte är medlem i en arbetslöshetskassa bör kunna träda in i en arbetslöshetskassa även om han eller hon vid tillfället för inträdesansökan inte arbetar men väl har arbetat. Även det förslaget syftar till ökad anslutning till arbetslöshetsförsäkringen. När det gäller frågan om vilken arbetslöshetskassa som personen ska kunna träda in i bör det avgörande vara inom vilken arbetslöshetskassas verksamhetsområde personen senast arbetade. TCO och Konstnärliga och Litterära Yrkesutövares Samarbetsnämnd menar att förslaget i den delen bör kompletteras med en regel som gör det möjligt för studerande inom en kassas verksamhetsområde att bli medlem i den arbetslöshetskassan. Det är regeringens uppfattning att det är personer som blivit arbetslösa efter att ha haft ett arbete som ska omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Enligt regeringen saknas det därför skäl att skapa särskilda regler för studerande i detta hänseende. Regeringen vill emellertid framhålla att

Prop. 2008/09:127

37

förslaget även kommer studerande till del genom att endast ett kortare arbete medför rätt till medlemskap i en arbetslöshetskassa.

Enligt 37 § första stycket 1 lagen om arbetslöshetskassor ska en arbetslöshetskassas styrelse, om inte särskilda skäl talar mot det, utesluta en medlem om denne inte uppfyller och inte heller under de sex senaste månaderna har uppfyllt bestämmelsen i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde. Lagrådet anför att förslaget att ta bort kraven på aktuellt arbete respektive viss arbetad för rätt till inträde i arbetslöshetskassan, kan medföra att medlemmar, uppenbarligen utan att vara åsyftade med bestämmelsen i 37 §, kan komma att formellt omfattas av vad som sägs där om uteslutning. Bestämmelsen bör därför enligt Lagrådet ses över innan lagrådsremissens förslag förs vidare. Med anledning av vad Lagrådet anfört i denna del vill regeringen framhålla att det inte föreligger en bokstavlig konflikt mellan de föreslagna bestämmelserna om inträde respektive uteslutning av medlem i en arbetslöshetskassa. Regeringen har emellertid för avsikt att överväga frågan vidare, dock i ett annat sammanhang.

Enligt promemorians förslag bör medlemsvillkoret enligt 7 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring beräknas på så vis att till varje medlemsmånad ska läggas ytterligare en kalendermånad, genom att tidpunkten för inträdet i kassan tidigareläggs med en kalendermånad per medlemsmånad. Medlemsvillkoret kommer således att kunna uppfyllas på sex månader. Med anledning därav föreslås i promemorian att tidpunkten för inträdet i arbetslöshetskassan kan komma att justeras, med hänvisning till bestämmelsen om medlemsvillkoret. Småföretagarnas Arbetslöshetskassa påtalar att förslaget om justerad tidpunkt för inträde i arbetslöshetskassan kan medföra att en person, om denne först varit medlem i en annan arbetslöshetskassa, uppbär medlemskap i två arbetslöshetskassor under samma tidsperiod. Förslaget om medlemsvillkoret är en försäkringsbestämmelse som syftar till att erbjuda medlemmar att snabbare ta del av inkomstbortfallsförsäkringen. Tidpunkten för inträde i arbetslöshetskassan, som är en föreningsrättslig fråga, bör enligt regeringen endast bestämmas utifrån den månad då ansökan om medlemskap gjordes.

Möjligheten att kvalificera sig för arbetslöshetsersättning genom studier, det s.k. studerandevillkoret, avskaffades den 1 januari 2007. Rätt till medlemskap i en arbetslöshetskassa kvarstår emellertid fortfarande i lagtext för den som uppfyllt studerandevillkoret. Eftersom studerandevillkoret numera är avskaffat kan den bestämmelsen inte tillämpas. Bestämmelsen bör därför upphävas, jämte hänvisningen i 37 § tredje stycket, till den bestämmelsen.

Prop. 2008/09:127

38

Prop. 2008/09:127

6.2Avdrag från arbetslöshetsavgiften

Regeringens förslag: Från arbetslöshetsavgiften ska avdrag göras med 50 kronor per medlem som, under den månad som avgiften avser, inte definieras som arbetslös. Arbetslöshetsavgiften är dock alltid lägst 0 kronor.

Det som sägs om medlem i en arbetslöshetskassa ska även gälla för den som är ansluten till den kompletterande arbetslöshetskassan.

Regeringen får meddela närmare föreskrifter även om när och på vilket sätt avdraget från arbetslöshetsavgiften ska göras.

Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Försäkringskassan, Arbetsgivarverket, Ekonomistyrningsverket, Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering, ILO- kommittén, Sveriges Akademikers Centralorganisation tillstyrker eller har inga invändningar mot förslagen. Jämställdhetsombudsmannen och Sveriges Kommuner och Landsting, är positiva till förslaget. Landsorganisationen i Sverige (LO), Tjänstemännens Centralorganisation (TCO) och Arbetslöshetskassornas Samorganisation välkomnar en sänkning av avgiften men anser att förslaget inte är tillräckligt för att stimulera ny- och återinträde i kassorna. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har synpunkter på att avdraget inte korrigeras på samma sätt som övriga medlemsuppgifter. Svenskt Näringsliv motsätter sig förslaget. Juridiska fakulteten vid Uppsala Universitet och Konstnärliga och Litterära Yrkesutövares Samarbetsnämnd är kritiska till delar av förslaget. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: En arbetslöshetskassa ska ta ut avgifter från medlemmarna som i förening med andra inkomster ska täcka kassornas administration, betalningen av finansieringsavgiften och arbetslöshetsavgiften. Medlemsavgift som avser arbetslöshetsavgiften får dock endast tas ut av medlemmar som inte var arbetslösa i den mening som avses i 41 a § lagen om arbetslöshetskassor och får uppgå högst till 300 kronor per medlem och månad. Till följd därav har arbetslösa medlemmar en avsevärt lägre avgift än medlemmar som inte var arbetslösa, i den mening som avses i 41 a §.

Enligt regeringen är det angeläget att upprätthålla arbetslinjen i arbetslöshetsförsäkringen. För att sänka medlemsavgifterna för en majoritet av de medlemmar som inte var arbetslösa i den mening som avses i 41 a § föreslår regeringen att arbetslöshetsavgiften bör sänkas med 50 kronor per månad och medlem som uppfyller den definitionen. Avgiftssänkningen medför att marginaleffekterna av att gå från arbetslöshet till sysselsättning minskar och stimulerar anslutning till arbetslöshetsförsäkringen. Såsom Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering påpekat är en sänkning av arbetslöshetsavgiften, som endast erläggs av sysselsatta, även i linje med motiven för att införa jobbskatteavdraget.

39

Den högsta arbetslöshetsavgiften är fortfarande 300 kronor per medlem som inte var arbetslös i den mening som avses i 41 a §. Sänkningen kommer därmed inte att påverka medlemsavgiften i de kassor vars arbetslöshetsavgift, efter sänkningen, fortfarande är 300 kronor per medlem som inte var arbetslös i den mening som avses i 41 a §.

LO, TCO och Arbetslöshetskassornas Samorganisation menar att utifrån arbetslöshetens väntade utveckling under 2009 samt avgiftens konstruktion, där avgiften ökar då arbetslösheten inom kassans anslutningsområde stiger, kommer den föreslagna avgiftsminskningen inte i realiteten komma medlemmarna till godo. LO, TCO och Konstnärliga och Litterära Yrkesutövares Samarbetsnämnd är vidare kritiska till att de medlemmar i arbetslöshetskassor som har en arbetslöshetsavgift som överstiger 300 kronor, efter avdrag, inte kommer att få del av sänkningen. De menar att förslaget medför att avgiftsskillnaden mellan arbetslöshetskassor med överlappande verksamhetsområden ökar ytterligare. Därmed försämras möjligheterna för kassor som har höga avgifter, inte minst inom kulturområdet, att behålla sina medlemmar. Regeringen vill tydliggöra att den föreslagna beräkningen av avdraget inte kommer att påverka arbetslöshetsavgiften för de arbetslöshetskassor som har så hög arbetslöshet att de träffas av bestämmelsen om högsta belopp. Motivet är att dessa arbetslöshetskassor redan i dag har en betydande nedsättning av avgiften.

Beräkningen av avgiften i kombination med det föreslagna avdraget kan leda till att avgiften blir negativ. För att undvika att en sådan situation uppkommer, bör det slås fast att avgiften alltid är lägst 0 kronor.

Svenskt Näringsliv menar att förslaget går rakt emot syftet med införandet av den förhöjda finansieringsavgiften och sedermera den införda arbetslöshetsavgiften. Kopplingen mellan medlemsavgiften och kostnaden för arbetslösheten försvagas. Incitamenten till ansvarstagande och återhållsamhet i lönebildningen kommer därför att försämras. En sådan koppling bör finnas även när arbetslösheten når höga nivåer varför det nuvarande taket för arbetslöshetsavgiften om 300 kronor bör tas bort. Regeringen vill i detta sammanhang framhålla att det föreslagna avdraget, som är riktat till de enskilda medlemmarna, är i enlighet med den av regeringen förespråkade arbetslinjen.

I promemorian föreslås att avdraget ska baseras på antalet medlemmar som, två månader före den månad som avgiften avser, inte var arbetslösa enligt definitionen i 41 a §. Avdragets storlek föreslås även baseras på de förhållanden som är kända vid utgången av den månad som avgiften avser. Att uppgifterna om antalet arbetslösa medlemmar ändras efter utgången av den månad som avgiften avser ska alltså enligt promemorians förslag inte påverka avdragets storlek. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen påtalar att det uppstår en inkonsekvens att inte korrigera avdraget på samma sätt som övriga medlemsuppgifter. Det skulle enligt Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen vara enklare att grunda avgift och avdrag på samma underlag och införa ett generellt stoppdatum för samtliga avgifter och avdraget. Regeringen delar denna bedömning och föreslår därför att avgiften och avdraget för en månad baseras på samma uppgifter. Vad gäller generellt stoppdatum anser regeringen att det är en fråga som bör utredas vidare.

Prop. 2008/09:127

40

Med anledning av promemorians förslag om att tidpunkten för inträdet Prop. 2008/09:127 i arbetslöshetskassan kan komma att justeras, med hänvisning till för-

slaget om medlemsvillkoret i 7 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, uppkom fråga i promemorian om finansierings- och arbetslöshetsavgifter ska utgå retroaktivt. Regeringen delar emellertid inte promemorians bedömning att inträdet i arbetslöshetskassan ska justeras utifrån fiktiv medlemstid. Regeringen föreslår att inträdet i arbetslöshetskassan endast bestäms utifrån den månad då ansökan om medlemskap gjordes, se avsnitt 4.1. Därmed är promemorians förslag till bestämmelse om att finansierings- och arbetslöshetsavgift utgår från och med den kalendermånad när ansökan om medlemskap beviljades, överflödig.

Vad som sägs om medlem i en arbetslöshetskassa bör även gälla för den som är ansluten till den kompletterande arbetslöshetskassan, Alfakassan.

Regeringen får meddela närmare föreskrifter om när och på vilket sätt betalningarna av avgifterna ska göras. Den föreskriftsrätten föreslås anpassas till den uppdelningen av avgifterna i olika lagrum som regeringen föreslår samt även omfatta avdraget från arbetslöshetsavgiften.

6.3Överklagande av beslut om medlemsavgifter m.m.

Regeringens förslag: Beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden enligt lagen om arbetslöshetskassor om rätt till medlemskap, medlemsavgifter och särskild uttaxering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Arbetslöshetskassans beslut i övrigt enligt nämnda lag får inte överklagas.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Kammarrätten i Stockholm är positiv till förslaget. Länsrätten i Stockholms län tillstyrker förslaget. Domstolsverket påpekar att förslaget leder till ökad måltillströmning till de allmänna förvaltningsdomstolarna varför eventuellt resurstillskott till domstolsväsendet kan bli nödvändigt om kostnaderna ökar mer än marginellt. Landsorganisationen i Sverige är positiv till förslaget men menar att det inte bör vara kassornas generella beslut avseende medlemsavgifterna storlek som ska kunna prövas i allmän förvaltningsdomstol. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om talan mot och överklagande av en arbetslöshetskassas beslut enligt lagen om arbetslöshetskassor finns i 62, 95 och 98 §§ nämnda lag. Av 62 § framgår bl.a. att om ett beslut av en föreningsstämma inte har tillkommit i behörig ordning kan talan om upphävande eller ändring föras av en bestämd krets av personer. En sådan talan väcks vid tingsrätten. I 95 § anges bl.a. att beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden om rätt till medlemskap enligt lagen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Av 98 § framgår att beslut i andra fall än som avses i 62 och 95 §§ överklagas hos Inspektio-

41

nen för arbetslöshetsförsäkringen. Inspektionens beslut i ett sådant ärende överklagas hos regeringen.

Den nuvarande kompetensfördelningen när det gäller överklaganden i allmänhet bygger på principen att frågor som ska bedömas utifrån politiska överväganden överklagas till regeringen, medan frågor som huvudsakligen innefattar prövning av rättsfrågor överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Domstolsprövningen av förvaltningsbeslut har motiverats med bl.a. omsorgen om den enskildes rättssäkerhet och strävandena att begränsa regeringens arbetsbörda. Dessa skäl gör sig även gällande avseende arbetslöshetskassornas beslut.

Arbetslöshetskassornas beslut om rätt till medlemskap överklagas i dag hos allmän förvaltningsdomstol. Detsamma gäller en arbetslöshetskassas beslut om ersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Den nu föreslagna förändringen berör dock enbart arbetslöshetskassornas beslut enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor.

Arbetslöshetskassornas beslut rörande såväl medlemskap som medlemsavgifter i enskilda fall är av rättslig karaktär och rör förhållandet mellan enskilda individer och arbetslöshetskassorna. Besluten kan avse fråga om tidpunkt för upphörande av medlemskap, rätt till inträde i en arbetslöshetskassa, medlemsavgiftens storlek och fråga om retroaktiv återbetalning av medlemsavgift. Det är viktigt att en sådan prövning är likformig och rättssäker. Arbetslöshetskassornas beslut rörande medlemsavgifter i enskilda fall kan inte anses rymma sådana politiska dimensioner att det på grund därav är motiverat att det nuvarande systemet med överklagande till Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen respektive regeringen består. Arbetslöshetskassornas beslut om medlemsavgifter i det enskilda fallet innefattar till övervägande del rättsliga bedömningar och bör därför överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Såsom Kammarrätten i Stockholm och Länsrätten i Stockholms län påtalat förekommer det vid förvaltningsdomstolarna att mål innehåller såväl frågor om medlemskap som frågor om betalning av medlemsavgifter. På grund av de olika instansordningarna, har frågorna om medlemsavgifter fått avvisas i förvaltningsdomstolarna. Förslaget är även utifrån den aspekten ändamålsenligt och resurseffektivt samt att det borgar för en ökad rättssäkerhet att såväl frågor om medlemskap som medlemsavgifter ska handläggas vid samma instans. Även för den enskilde individen bör ett enhetligt överklagandesystem enligt såväl lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring som lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor framstå som mer ändamålsenligt och rättssäkert. Lagrådet anför att även beslut om särskild uttaxering bör överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Regeringen delar denna bedömning och föreslår därför att även arbetslöshetskassans beslut om särskild uttaxering i enskilda fall får överklagas till allmän förvaltningsdomstol.

Landsorganisationen i Sverige ställer sig bakom förslaget men framhåller att det inte bör vara kassornas generella beslut avseende medlemsavgifterna storlek som ska kunna prövas i allmän förvaltningsdomstol. Regeringen vill här framhålla att förslaget endast avser en förändring av vilken instans som ett beslut i ett enskilt fall rörande medlemsavgift eller särskild uttaxering överklagas till.

Övriga beslut som fattas av arbetslöshetskassorna i enskilda fall, enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, är av administrativ karaktär

Prop. 2008/09:127

42

och kan inte anses innefatta någon prövning av enskildas civila rättig- Prop. 2008/09:127 heter eller skyldigheter i den mening som avses i art. 6.1 i den europeiska

konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Inte heller i övrigt finns det skäl att låta dessa beslut omfattas av rätten till domstolsprövning. Det finns inte heller skäl att behålla möjligheten att överklaga övriga beslut enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor till Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och till regeringen. Det bör därför införas ett överklagandeförbud för arbetslöshetskassans övriga beslut i enskilda fall. I praktiken är det endast ett fåtal ärenden som berörs.

7 Försäkringskassans uppgiftsskyldighet

Regeringens förslag: Försäkringskassan ska till en arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om medlemmar i arbetslöshetskassan som avser aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och utfört avlönat arbete vid sidan av deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning.

Försäkringskassans uppgiftsskyldighet gentemot arbetslöshetskassan enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring tas bort när det gäller uppgift om ifall en medlem utfört avlönat arbete vid sidan av deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd.

Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Regeringen begränsar dock förslaget till att avse uppgifter om aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och utfört arbete vid sidan av deltagande i ett program med ersättning.

Remissinstanserna: Försäkringskassan är kritisk till förslaget och har synpunkter på förslagets utformning. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Försäkringskassan får med stöd av 7 och 8 §§ lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration behandla och lämna ut personuppgifter till arbetslöshetskassorna, bl.a. om det behövs som underlag för beslut av förmåner, ersättningar och andra stöd åt enskilda. Försäkringskassan får enligt 8 § andra stycket samma lag även behandla personuppgifter som behandlas för ändamål som anges i 7 §, för att tillhandahålla information utanför den egna myndigheten på grund av bl.a. sådan bestämmelse om skyldighet att lämna ut uppgifter till andra myndigheter som avses i 14 kap. 1 § andra meningen sekretesslagen (1980:100). Av den bestämmelsen framgår att sekretess inte hindrar att uppgift lämnas till annan myndighet, om uppgiftsskyldigheten följer av lag eller förordning.

Uppgifter om enskildas personliga förhållanden är sekretessbelagda hos arbetslöshetskassan i den utsträckning som framgår av 7 kap. 10 § sekretesslagen. Av den bestämmelsen framgår att sekretess gäller i ärende om arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslös-

hetsförsäkring samt i ärende om medlemsavgift för arbetslös medlem

43

enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor för uppgift om enskilds Prop. 2008/09:127 personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon

honom eller henne närstående lider men om uppgiften röjs.

Med stöd av 48 c § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring får arbetslöshetskassan vissa uppgifter från Försäkringskassan rörande bl.a. förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild.

Personer som får aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning och i övrigt uppfyller kraven på att definieras som arbetslösa enligt 41 a §, bl.a. att personen inte utfört förvärvsarbete, ska inte betala arbetslöshetsavgift till arbetslöshetskassan. I dag lämnar Försäkringskassan uppgift om en medlem i arbetslöshetskassan utfört arbete vid sidan av deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd, med stöd av en bestämmelse i lagen om arbetslöshetsförsäkring. För att möjliggöra för arbetslöshetskassorna att rätteligen använda de uppgifter de redan i dag i huvudsak har tillgång till vid prövning av avgiftsärenden, bör en bestämmelse införas i lagen om arbetslöshetskassor, som innebär att Försäkringskassan ska lämna uppgift om aktivitetsstöd och utvecklingsersättning åt enskild som har betydelse för tillämpningen av lagen. Detsamma gäller uppgifter som myndigheten har om en medlem utfört avlönat arbete vid sidan av deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Den nuvarande bestämmelsen i 48 c § lagen om arbetslöshetsförsäkring, som anger att Försäkringskassan ska lämna uppgift till arbetslöshetskassan om en medlem utfört avlönat arbete vid sidan av deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd, föreslås därmed utgå.

Försäkringskassan påtalar att promemorians förslag medför en omfattande ökning av Försäkringskassans informationshantering. Det är inte regeringens avsikt att öka informationsöverföringen från Försäkringskassan till arbetslöshetskassorna. Enligt regeringen bör det därför framgå uttryckligen att uppgiftslämnandet endast avser uppgift om förmånerna aktivitetsstöd och utvecklingsersättning samt om medlem utfört avlönat arbete vid sidan av deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning.

8 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

8.1Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring

Regeringens förslag: De nya reglerna ska träda i kraft den 1 juli 2009. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för redan beviljade ersättningsperioder.

Bestämmelsen om medlemsvillkoret träder i kraft den 1 juli 2009 men tillämpas från och med den 1 januari 2009.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

44

Remissinstanserna: Arbetslöshetskassornas samorganisation hem- Prop. 2008/09:127 ställer att förslagen ska träda i kraft en måndag, dock ej under sommar-

månaderna. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft så snart som möjligt. De föreslagna bestämmelserna bör dock endast tillämpas vid nybeviljande av en ersättningsperiod, och inte för redan beviljade perioder. En övergångsbestämmelse bör därför införas som anger detta. Arbetslöshetskassornas samorganisation påtalar att förslagen bör träda i kraft en måndag. Eftersom förslagen endast föreslås tillämpas vid nybeviljande av ersättningsperioder, bedömer regeringen att lagförslagen ska träda i kraft så snart som möjligt, oavsett veckodag.

Bestämmelsen om medlemsvillkoret träder i kraft den 1 juli 2009 men föreslås tillämpas retroaktivt, från den i januari 2010. En särskild övergångsbestämmelse som anger detta bör därför införas.

8.2Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring

Regeringens förslag: Den 1 januari 2010 ska återigen tolv månaders faktiskt medlemskap gälla för uppfyllande av medlemsvillkoret. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för medlemsmånader som är påbörjade före den 1 januari 2010.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte berört frågan.

Skälen för regeringens förslag: Från den 1 januari 2010 bör den särskilda beräkningsregeln i 7 § andra stycket, om uppfyllande av medlemsvillkoret, upphöra att gälla. En person som har medlemsmånader under 2009 och vars medlemsvillkor därmed är påverkat av bestämmelsen i 7 § andra stycket, bör även efter den 1 januari 2010 få tillgodoräkna sig den tiden vid prövning av medlemsvillkoret. För medlemsmånader som är hänförliga till år 2009, bör därför den särskilda beräkningsregeln fortfarande gälla. En särskild övergångsbestämmelse som anger detta bör därför införas.

8.3Lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor

Regeringens förslag: De nya reglerna ska träda i kraft den 1 juli 2009.

De nya bestämmelserna om överklagande av arbetslöshetskassans beslut tillämpas inte på beslut som meddelats före ikraftträdandet. För sådana beslut gäller bestämmelserna i sin äldre lydelse.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Tjänstemännens Centralorganisation och Arbetslöshetskassornas Samorganisation ser inga hinder för att inträdesreglerna börjar gälla tidigare än den 1 juli 2009.

45

Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft så Prop. 2008/09:127 snart som möjligt. Ett flertal beslut kommer att vara föremål för över-

prövning hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen respektive regeringen när de nya överklagandereglerna börjar gälla. En särskild övergångsbestämmelse för dessa beslut är därför nödvändig. De nya bestämmelserna om överklagande av arbetslöshetskassans beslut bör inte tillämpas på beslut som meddelats före ikraftträdandet. För sådana beslut gäller bestämmelserna i sin äldre lydelse. Bestämmelsen innebär att för samtliga beslut som inte vunnit laga kraft eller ärenden som inte slutligt avgjorts när de nya reglerna träder i kraft ska lagen tillämpas i dess äldre lydelse.

Förslagen föreslås träda i kraft den 1 juli 2009. Arbetslöshetsavgiften betalas med en månads eftersläpning vilket innebär att avdraget på 50 kronor kommer att göras från och med avgiften för juni 2009, vilken bestäms och betalas i juli.

9 Konsekvenser

9.1Ändrat inträdesvillkor, tillfällig ändring av medlemsvillkoret samt sänkt arbetslöshetsavgift

Ekonomiska konsekvenser

De ekonomiska konsekvenserna av förslagen är beaktade i budgetpropositionen för 2009. Förslagen beräknades då medföra ökade utgifter för arbetslöshetsersättning med 467 miljoner kronor 2009 och 623 miljoner kronor 2010 respektive 2011. Förslagen beräknades också leda till minskade intäkter från arbetslöshetskassornas avgifter med 1000 miljoner kronor 2009 och 2000 miljoner kronor 2010 respektive 2011.

I och med att avgiftssänkningen inte påverkar arbetslöshetskassor vars 

arbetslöshetsavgift efter sänkningen fortfarande ligger i taket på 300 

kronor per sysselsatt medlem, kommer inte sänkningen alla sysselsatta 

medlemmar till del. 

Övriga konsekvenser 

Förslaget om ändrat inträdesvillkor innebär bl.a. att en person som har 

arbetat i liten omfattning kan bli medlem i en arbetslöshetskassa. Utöver 

det innebär förändringen att den administrativa bördan minskar för såväl 

arbetslöshetskassorna som arbetsgivarna. 

Förslaget innebär även att den som för närvarande inte arbetar kan bli 

medlem i en arbetslöshetskassa. Förändringen innebär också att en 

arbetslös medlem kan byta arbetslöshetskassa under en pågående ersätt- 

ningsperiod. I dag är det endast sysselsatta medlemmar som kan byta 

kassa. Byte av kassa kan bli aktuellt för personer som arbetat i branscher 

46 

där det finns arbetslöshetskassor vars verksamhetsområden överlappar Prop. 2008/09:127 varandra. Medlemmar kan också söka inträde i Alfa-kassan som är öppen

för alla. Eftersom arbetslösa medlemmar inte betalar arbetslöshetsavgift varierar deras avgifter marginellt, varför deras ekonomiska incitament att byta kassa bör vara små. Förändringen kan dock få betydelse vid förändringar inom arbetslöshetskassorna, t.ex. om hela yrkesgrupper byter arbetslöshetskassa. Om det sker i dag, är det enbart de sysselsatta medlemmarna som kan byta kassa.

9.2 Intentionerna med de särskilda beräkningsreglerna från tidigare propositioner fullföljs

Arbetslöshetsersättning vid en ny ersättningsperiod i direkt anslutning till en tidigare period

Den särskilda beräkningsregeln innebär utöver möjligheten att få åtminstone 65 procent av den tidigare dagsförtjänsten, en möjlighet att få samma normalarbetstid som i den senaste ersättningsperioden. I dag finns motsvarande regler i de bestämmelser som gäller för den inkomstrelaterade ersättningen. Därför kan de, enligt lagen, inte tillämpas på grundförsäkringen. Enligt 3 § förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring omfattas dock även de som får grundbelopp av de särskilda beräkningsreglerna. Förslaget innebär att det av lagen framgår uttryckligen att bestämmelserna även gäller för den som omfattas av grundförsäkringen.

Av proposition 2006/07:89 Ytterligare reformer inom arbetsmarknads- 

politiken m.m. (sid. 62) framgår att intentionerna med de särskilda 

beräkningsreglerna var att det belopp som lämnas som dagpenning bör 

vara minst det grundbelopp som lämnas inom arbetslöshetsförsäkringen, 

dvs. 320 kronor. Eftersom de särskilda beräkningsreglerna är utformade 

på så vis att normalarbetstiden från föregående period beaktas, blir 

ersättningen dock lägst 320 kronor endast om normalarbetstiden då var 

40 timmar. Detta förhållande föreslås förbli oförändrat. 

Arbetslöshetsersättning efter deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin 

eller jobbgarantin för ungdomar 

Normalarbetstiden beaktas inte vid bestämmande av aktivitetsstödet. Det 

innebär att det lägsta beloppet och grundbeloppet blir lägst 320 kronor i 

aktivitetsstödet, givet att personen har uppfyllt ett arbetsvillkor. Förslaget 

att normalarbetstiden ska motsvara utbudet i garantin för den som del- 

tagit i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar, 

och inom eller efter deltagandet upparbetat en ny ersättningsperiod, inne- 

bär att dagpenningen i den nya ersättningsperioden inte kan bli lägre än 

aktivitetsstödet i garantin. 

Detta överensstämmer med den avsikt som uttrycks i proposition 

2006/07:89 Ytterligare reformer inom arbetsmarknadspolitiken. På sid. 

62 står följande: ”Även personer som deltagit i den jobb- och utveck- 

lingsgaranti som föreslås ersätta aktivitetsgarantin bör kunna lämna 

47 

denna efter att ha uppfyllt ett arbetsvillkor. Blir personen sedan arbetslös igen bör han eller hon ha rätt till arbetslöshetsersättning och en särskild beräkningsregel eller garanti, bör då finnas även för dessa fall. Sådan sökande föreslås, om det är till fördel för honom eller henne, få en dagpenning från arbetslöshetskassan som motsvarar vad sökande fått som aktivitetsstöd i jobb- och utvecklingsgarantin.” Av proposition 2006:07:118 En jobbgaranti för ungdomar sid. 28 framgår följande: ”En deltagare i jobbgarantin som tar ett tillfälligt arbete bör få behålla den ersättningsnivå som deltagaren var berättigad till i garantin om han eller hon återigen blir arbetslös.”

För den som fått inkomstrelaterad ersättning är lagen i dag utformad så att ersättningen blir lägst det personen fick i aktivitetsstöd, även om detta i dagsläget inte styrs av normalarbetstiden. Däremot är förordningen utformad så att den lägsta ersättningen ska baseras på normalarbetstiden i den tidigare ersättningsperioden, vilket alltså kan vara lägre än 320 kronor.

För personer som får grundbelopp leder förslaget till en ändring som syftar till att den intention som redovisats i propositionerna implementeras. Förändringen beräknas få marginell ekonomisk betydelse. I dag deltar ca 3 000 personer med grundbelopp i någon av garantierna. Enbart några få procent av denna grupp bedöms få sin ersättning beräknad med den särskilda beräkningsregeln. Den genomsnittliga ersättningen för personer med grundbelopp i arbetslöshetsförsäkringen är 280 kronor per dag. Om denna grupp är jämförbar med kollektivet innebär förändringen att det fåtal som berörs kommer att få cirka 40 kronor mer per dag.

För personer som inte tidigare fått arbetslöshetsersättning finns redan en bestämmelse som innebär att utbudet i jobb- och utvecklingsgarantin bestämmer sökandes normalarbetstid om han eller hon upparbetar en ersättningsperiod. Förslaget medför därför ingen ändring för denna grupp.

Motsvarande bestämmelse finns inte för personer som deltagit i jobbgarantin för ungdomar. Den föreslagna förändringen av normalarbetstidens beräkning innebär att detta kommer att gälla samtliga som deltagit i någon av garantierna och som sedan upparbetat en ny ersättningsperiod, alltså även oförsäkrade som deltagit i jobbgarantin för ungdomar. I proposition 2006/07:118 En jobbgaranti för ungdomar framgår att deltagare i jobbgarantin ska ha motsvarande skyddsregler som den som deltagit i jobb- och utvecklingsgarantin. Denna utvidgning överensstämmer därför med intentionen i propositionen. Ungdomars rätt till arbetslöshetsersättning är begränsad till tre kalendermånader även om de upparbetat ett arbetsvillkor. Därefter anvisas de till jobbgarantin för ungdomar och får aktivitetsstöd som är lägst 320 kronor. Förändringen bedöms därför få marginell ekonomisk betydelse.

Förslaget att den särskilda beräkningsregeln för den med inkomstrelaterad ersättning som upparbetar ett nytt villkor inom jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar skrivs om till att ge 65 procent av dagsförtjänsten, i stället för ersättning motsvarande aktivitetsstödet, innebär en förändring i sak enbart för den som deltagit i garantierna på deltid. Förändringen bedöms få marginell ekonomisk betydelse.

Prop. 2008/09:127

48

9.3 

Effekter av förändrad hantering av frånvaro 

Prop. 2008/09:127 

Ekonomiska konsekvenser

Förslaget att vissa socialförsäkringsförmåner ska beaktas vid beräkningen av arbetslöshetsersättningen påverkar enbart beräkningen för månader som innehåller så mycket arbete att de är tillgodoräkningsbara i arbetslöshetsförsäkringen. Det innebär att förmåner enbart får betydelse för månader där personen i normalfallet arbetat 80 timmar eller mer. Det innebär i sin tur att socialförsäkringsförmånen tagits ut i en omfattning om högst 50 procent alternativt betalas för enstaka dagar som tillsammans högst motsvarar en halv månad. Antalet dagar (delar av dagar är omvandlade till heldagar) för vilka de definierade socialförsäkringsförmånerna betalats ut under 2007, utgör 3,3 procent av det totala antalet dagar (antalet arbetade timmar enligt AKU plus frånvarodagarna). Förslagens kostnader har uppskattats genom att de arbetslösas dagsförtjänst räknats upp med 1,033. Samma sak har gjorts för aktivitetsstödet. Notera att denna uppräkning inte påverkar ersättningen för de personer som redan ligger över taket på 680 kronor. Eftersom socialförsäkringsförmånerna inte täcker hela det inkomstbortfall som individerna haft utan motsvarar 80 procent har effekten på dagsförtjänsten korrigerats ner med motsvarande. Eftersom förslaget enbart avser nybeviljade ersättningsperioder uppskattas att förändringen är fullt genomförd ett år efter ikraftträdandet. De beräknade utgiftsökningarna av förslaget är beaktade i budgetpropositionen för 2009 och beräknades då till 72 miljoner kronor 2009, 216 miljoner kronor 2010 och 283 miljoner kronor 2011.

Jämställdhetskonsekvenser

Av de frånvarodagar som enligt förslaget görs tillgodoräkningsbara i arbetslöshetsförsäkringen har 70 procent utbetalats till kvinnor. Regeln saknar betydelse för personer som har en dagpenning på 680 kronor. Eftersom kvinnor i genomsnitt har lägre lön än män har regeln även av den anledningen proportionellt sett större betydelse för kvinnor.

Information avseende tillgodoräkningsbara socialförsäkringsförmåner

Förslaget att göra vissa socialförsäkringsförmåner tillgodoräkningsbara i arbetslöshetsförsäkringen innebär inte att informationsutbytet mellan arbetslöshetskassorna och Försäkringskassan ska behöva utökas. Den individ som varit frånvarande och fått en förmån bör själv kunna styrka det för arbetslöshetskassan t.ex. med det beslut som Försäkringskassan skickar till individen i samband med utbetalningen.

9.4 

Effekt på uttag av arbetslöshetsersättning på deltid 

Flera av förslagen innebär att en person kan få tillgodoräkna sig en högre 

normalarbetstid än med dagens regler. Normalarbetstiden saknar bety- 

49 

delse för dagpenningens storlek för den som har inkomstrelaterad ersätt- Prop. 2008/09:127 ning. Antalet ersättningsdagar som kan betalas ut per vecka till en person

som arbetar deltid påverkas dock av normalarbetstiden. Förslagen innebär därmed att vissa kan få fler utbetalade dagar per vecka vid deltidsarbetslöshet än med dagens regelverk. Med nuvarande begränsning av antalet dagar som kan betalas ut vid deltidsarbetslöshet bedöms dessa effekter få marginell effekt på utgifterna.

9.5Effekter av förändrat informationsutbyte

De föreslagna förändringarna för informationsutbytet innebär att Försäkringskassan har rätt att fråga om, och sedan rapportera till arbetslöshetskassorna, huruvida personer som uppbär utvecklingsersättning även förvärvsarbetar. Förändringarna innebär vidare att det informationsutbyte som i dag redan sker mellan Försäkringskassan och arbetslöshetskassorna, för att arbetslöshetskassorna ska kunna undanta personer som får aktivitetsstöd från arbetslöshetsavgift, får rättsligt stöd i den lag vilken uppgifterna är hänförliga till.

9.6Effekter av ny instansordning vid överklagande av arbetslöshetskassans beslut om medlemsavgifter och särskild uttaxering

Förslaget om en ny instansordning bör sammantaget medföra en viss ökning av måltillströmningen till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Sveriges domstolar kommer därför att tillföras en miljon kronor från och med år 2010 från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv.

9.7Konsekvenser ur ILO-perspektiv

Förslagen bedöms inte få konsekvenser som påverkar Sveriges åtaganden enligt ILO:s konvention nr 168.

9.8Övriga förslag

De övriga förslag som behandlas i promemorian syftar till att förbättra lagarnas struktur och medför inga ändringar i sak. Några förändringar rättar till felaktiga eller ofullständiga hänvisningar vilket inte heller medför någon ändring i sak.

50

Prop. 2008/09:127

10 Författningskommentar

Förslagen om att ändra, införa eller upphäva rubriker i författningarna kommenteras inte särskilt.

10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring

7 §

Paragrafen, som innehåller bestämmelser om medlemsvillkoret, har ändrats på så vis att i ett nytt andra stycke anges att vid prövning av medlemsvillkoret ska för den sökande, vid beräkning av medlemstid, för varje medlemsmånad tillgodoräknas närmast föregående månad som inte redan ingår i medlemstiden. Detta medför att en person kan uppfylla medlemsvillkoret redan efter sex månaders faktiskt medlemskap. En person som blir medlem i t.ex. november 2008 kommer i januari 2009 få beakta även oktober vid bestämmande av medlemsvillkoret. I februari får samma person även beakta september osv.

Paragrafen justeras även genom att en hänvisning till 14 a §, som sedan tidigare är upphävd, tas bort.

Förslaget behandlas i avsnitt 4.1.

15 a §

Paragrafen är ny och slår fast att med ramtid avses de tolv månader som närmast föregått den månad när sökanden anmält sig som arbetslös hos den offentliga arbetsförmedlingen. Om anmälningsmånaden innehåller arbete, tid med föräldrapenning eller totalförsvarsplikt i sådan omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor, ska den dock ingå i ramtiden.

Förslaget behandlas i avsnitt 4.2.

15 b §

Paragrafen är ny och anger att för en sökande som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd och som uppfyllt ett arbetsvillkor före deltagandet i programmet, utgör ramtiden de tolv månader som närmast föregått den tidpunkt när sökanden påbörjade programmet.

Bestämmelsen innebär att en person som går direkt från anställning till ett arbetsmarknadspolitiskt program, utan att däremellan anmäla sig som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen, får sin ramtid bestämd utifrån den dag då denne påbörjade programmet.

Förslaget behandlas i avsnitt 4.3.

51

15 c § 

Prop. 2008/09:127 

Paragrafen är ny och anger att för en sökande som deltar i ett arbets- 

marknadspolitiskt program med aktivitetsstöd och som uppfyllt ett 

arbetsvillkor under deltagande i programmet, utgör ramtiden de tolv 

månader som närmast föregått den tidpunkt när sökanden uppfyllt 

arbetsvillkoret. Detsamma gäller för den som har upparbetat ett nytt 

arbetsvillkor under en tidigare ersättningsperiod. 

Bestämmelsen innebär att ramtiden i de i bestämmelsen angivna fallen 

läggs ut under en annan tid än den som gäller enligt huvudregeln i 15 a § 

eller den kompletterande bestämmelsen i 15 b §. Ramtiden är dock alltid 

tolv månader. För den som uppfyllt ett arbetsvillkor under pågående 

program eller under en tidigare ersättningsperiod innebär bestämmelsen 

att ramtiden kan komma att förskjutas bakåt i tiden. 

Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. 

16 § 

I paragrafens första stycke har hänvisningen till 12 § tagits bort, som en 

följd av att ramtiden regleras i de nya 15 a –15 c §§. Det innebär ingen 

ändring i sak. 

Förslaget behandlas i avsnitt 4.2. 

17 § 

I paragrafens första stycke har hänvisningen till 12 § tagits bort, som en 

följd av att ramtiden regleras i de nya 15 a –15 c §§. Det innebär ingen 

ändring i sak. 

Förslaget behandlas i avsnitt 4.2. 

19 § 

Paragrafen är ny och slår fast att ersättning från arbetslöshetsförsäkringen 

lämnas i form av dagpenning. Det innebär ingen ändring i sak. 

Förslaget behandlas i avsnitt 4.2. 

22 a § 

Paragrafen är ny och anger att prövning och beviljande av en ersättnings- 

period får göras för den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program 

med aktivitetsstöd. 

Bestämmelsen innebär att en sökande som uppfyller förutsättningarna i 

bestämmelsen har rätt att få sin ansökan om ersättning prövad och 

eventuellt beviljad, även om han eller hon inte är anmäld som arbets- 

sökande hos den offentliga arbetsförmedlingen i föreskriven ordning. 

Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. 

52

22 b § 

Prop. 2008/09:127 

Paragrafen är ny och anger att för en sökande som deltar i ett arbets- 

marknadspolitiskt program med aktivitetsstöd utan att ha en pågående 

ersättningsperiod och som uppfyllt ett arbetsvillkor under deltagande i 

programmet, räknas ersättningsperioden från och med den tidpunkt när 

sökanden uppfyllde arbetsvillkoret. 

Bestämmelsen innebär att en sökandes dagar med aktivitetsstöd 

kommer att inkluderas i den beviljade ersättningsperioden. Ersättnings- 

perioden kommer således att inledas med aktivitetsstöd. 

Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. 

23 § 

I paragrafens andra stycke har ett tillägg gjorts att tolvmånadersperioden 

löper från det att sökanden senast fick dagpenning eller aktivitetsstöd. 

Det är ett förtydligande och en justering som innebär att dagar med 

aktivitetsstöd och dagpenning ska samordnas. 

Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. 

23 a § 

Paragrafen, som är ny, anger att för den som är ersättningsberättigad 

fastställs en normalarbetstid. Förslaget innebär ingen nyhet i sak utan är 

en följd av att bestämmelserna om normalarbetstid regleras under en 

egen rubrik. 

Förslaget behandlas i avsnitt 4.4. 

23 b § 

Paragrafen anger huvudregeln för normalarbetstidens bestämmande. 

Bestämmelser om normalarbetstiden återfanns tidigare i 28 §. I para- 

grafens första stycke anges att normalarbetstiden utgör den genomsnitt- 

liga arbetstiden under sökandens ramtid. En språklig justering har gjorts. 

I andra stycket anges att vid bestämmande av normalarbetstid ska 

utöver arbetad tid även beaktas tid som ersatts med sjuklön eller ersätt- 

ning från Försäkringskassan vid tvist om sjuklön enligt lagen 

(1991:1047) om sjuklön, eller med vissa i paragrafen angivna social- 

försäkringsförmåner. Av tredje stycket framgår att möjligheten till 

sammanläggning enligt andra stycket endast får ske i månader som inne- 

håller förvärvsarbete minst i sådan omfattning att de kan tillgodoräknas i 

ett arbetsvillkor. 

Bestämmelsen innebär att en person som arbetat minst så mycket i en 

månad att månaden kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor, och i samma 

månad varit hemma för t.ex. vård av sjukt barn, får tillgodoräkna sig 

även den tiden då han eller hon varit hemma från arbetet vid normal- 

arbetstidens bestämmande. Förslaget är inte begränsat till den som har 

fast arbetstid, utan omfattar även t.ex. timanställda och behovsanställda. 

Eftersom förslaget således inte endast omfattar den som har reglerad 

53 

arbetstid, innebär bestämmelsen att den tid som försäkringsförmånen de Prop. 2008/09:127 facto ersätter inte behöver vara tid då den enskilde skulle ha utfört arbete.

Förslaget behandlas i avsnitt 4.4.

23 c §

Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om att till en sökande som fått dagpenning i form av grundbelopp och under ersättningsperioden uppfyllt ett nytt arbetsvillkor ska, om det är förmånligare, som normalarbetstid gälla den normalarbetstid som den sökande hade under den senaste perioden med arbetslöshetsersättning. Detta får tillämpas för högst två ersättningsperioder som följer direkt efter varandra.

Bestämmelsen har sin motsvarighet vad gäller den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen i 23 d §.

Förslaget behandlas i avsnitt 4.5.

23 d §

Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om att för en sökande som får sin dagpenning fastställd enligt den särskilda beräkningsregeln om rätt att erhålla 65 procent av den dagsförtjänst som låg till grund för den senast lämnade ersättningen, ska som normalarbetstid gälla den normalarbetstid den sökande hade under den senaste perioden med arbetslöshetsersättning. En motsvarande reglering fanns tidigare i 28 § andra stycket.

Bestämmelsen har sin motsvarighet vad gäller ersättning enligt grundförsäkringen i 23 c §.

Förslaget behandlas i avsnitt 4.5.

23 e §

Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om normalarbetstid för den som lämnat eller står i begrepp att lämna jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar, och tidigare fått ersättning enligt grundförsäkringen eller inte tidigare fått arbetslöshetsersättning. För honom eller henne ska som normalarbetstid gälla sökandens totala arbetsutbud under deltagande i respektive garanti, om ansökan om ersättning sker inom tolv månader från tidpunkten när sökanden lämnade respektive garanti. Bestämmelsen får tillämpas högst två gånger för en sökande.

En person som deltar i en garanti kan kombinera deltagandet i garantin med förvärvsarbete. Med sökandens totala arbetsutbud avses i en sådan situation såväl det arbetsutbud som täcks av garantin som det som täcks av förvärvsarbete.

Bestämmelsen har sin motsvarighet vad gäller den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen i 23 f §.

Förslaget behandlas i avsnitt 4.6.

54

23 f § 

Prop. 2008/09:127 

Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om att för en sökande som 

får sin dagpenning fastställd enligt den särskilda beräkningsregeln efter 

deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ung- 

domar, ska som normalarbetstid gälla sökandens totala arbetsutbud under 

deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ung- 

domar. 

En person som deltar i en garanti kan kombinera deltagandet i garantin 

med förvärvsarbete. Med sökandens totala arbetsutbud avses i en sådan 

situation såväl det arbetsutbud som täcks av garantin som det som täcks 

av förvärvsarbete 

Bestämmelsen har sin motsvarighet vad gäller ersättning enligt grund- 

försäkringen i 23 e §. 

Förslaget behandlas i avsnitt 4.6. 

23 g § 

Paragrafen är ny och innehåller ett bemyndigande om att regeringen eller 

den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 

omräkning av normalarbetstid. Bemyndigandet reglerades tidigare i 28 §. 

Förslaget behandlas i avsnitt 4.4. 

24 § 

Paragrafen innehåller bestämmelser om ersättning enligt grundförsäk- 

ringen. I andra stycket har lagts till att grundbeloppet bestäms utifrån 

sökandens normalarbetstid och det belopp som regeringen fastställer, om 

inte annat följer av lagen. 

Grundbeloppet proportioneras utifrån sökandens normalarbetstid. Detta 

framgår av 3 § första stycket förordningen (1997:835). Denna fråga får 

nu en uttrycklig reglering i lagen men innebär inget nytt i sak. 

Förslaget behandlas i avsnitt 5.1. 

25 § 

Paragrafen innehåller den inledande bestämmelsen om ersättning enligt 

inkomstbortfallsförsäkringen. 

Paragrafens andra stycke har ändrats på så vis att det uttryckligen 

anges att dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning bestäms 

utifrån sökandens dagsförtjänst, normalarbetstid och det högsta respek- 

tive lägsta belopp som regeringen fastställer, om inget annat framgår av 

lagen. Tidigare hänvisning till grundbeloppet i 24 § andra stycket har 

ersatts av skrivningen att ersättning bestäms utifrån det högsta respektive 

lägsta belopp som regeringen fastställer. Ändringen är en följd av att 

reglerna om grundförsäkringen och inkomstbortfallsförsäkringen helt 

separeras. Ändringen innebär även att det tydliggörs vilka faktorer som 

styr den inkomstrelaterade ersättningen. 

Förslaget behandlas i avsnitt 5.2. 

55 

25 a § 

Prop. 2008/09:127 

I paragrafen regleras dagsförtjänsten. Bestämmelsen om dagsförtjänst 

fanns tidigare i 29 §. 

I första stycket slås fast att med dagsförtjänst avses en femtedel av den 

veckoinkomst eller, i fråga om sökande med månadslön, 1/22 av den 

månadsinkomst, som den sökande haft under ramtiden. En språklig 

justering har gjorts men den innebär ingen ändring i sak. Ersättning 

enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas med vissa procentsatser av 

den sökandes dagsförtjänst. Den beräkningen är inte kopplad till normal- 

arbetstiden varför hänvisningen till normalarbetstiden tagits bort. 

Paragrafens andra stycke anger att för den som omfattas av möjlig- 

heten att vid fastställande av normalarbetstid, utöver arbetad tid, beakta 

även tid med sjuklön eller vissa socialförsäkringsförmåner, ska dags- 

förtjänsten beräknas på sökandens förvärvsinkomst och det ersättnings- 

belopp som lämnats. Det innebär att en person vars normalarbetstid 

bestämts utifrån bestämmelsen om sammanläggning av arbetad tid med 

tid med sjuklön eller vissa förmåner, även ska få sin dagsförtjänst 

grundad på såväl förvärvsinkomsten som det försäkringsbelopp eller den 

sjuklön som lämnats för den aktuella tiden. 

Paragrafens tredje och fjärde stycken motsvarar vad som tidigare fram- 

gick av 29 § andra och tredje styckena. 

Förslagen behandlas i avsnitt 5.3. 

26 § 

Paragrafen anger med vilka procentsatser av sökandens dagsförtjänst 

dagpenning enligt inkomstbortfallsförsäkringen ska utgå. Första stycket 

har justerats språkligt på så vis att hänvisningen till normalarbetstiden 

tagits bort. Normalarbetstiden saknar betydelse för bestämmande av 

dagpenningen enligt paragrafen. Ändringen medför ingen ändring i sak. 

Förslaget behandlas i avsnitt 5.3. 

27 a § 

Paragrafen innehåller den särskilda beräkningsregeln för en sökande som 

under ersättningsperioden uppfyllt ett nytt arbetsvillkor och för vilken 

ersättning lämnas under ytterligare en ersättningsperiod. Paragrafens 

första stycke har ändrats genom att hänvisningen till 24 §, som reglerar 

grundbeloppet, ersatts med en hänvisning till 25 § andra stycket. Hänvis- 

ningen till bestämmelsen i 25 § andra stycket medför att det högsta 

respektive lägsta beloppet gäller vid tillämpningen av den särskilda 

beräkningsregeln, dock med beaktande av normalarbetstiden i 23 d §. 

Ändringen är en följd av att reglerna om grundförsäkringen och inkomst- 

bortfallsförsäkringen separeras. Det medför ingen ändring i sak. Stycket 

har även justerats språkligt, dock utan ändring i sak. 

Förslaget behandlas i avsnitt 5.2. 

56 

28 § 

Prop. 2008/09:127 

I paragrafen fanns bestämmelser om normalarbetstid. Bestämmelserna 

om normalarbetstid har flyttats över till den nya 23 b §. 

Förslaget behandlas i avsnitt 4.4. 

29 § 

I paragrafen fanns bestämmelser om dagsförtjänst. Dessa har förts över 

till den nya 25 a §. 

Förslaget behandlas i avsnitt 5.3. 

30 § 

Paragrafen, som reglerar dagpenning efter deltagande i jobb- och utveck- 

lingsgarantin, har utökats till att även omfatta dagpenning efter del- 

tagande i jobbgarantin för ungdomar. Dagpenning efter deltagande i 

jobbgarantin för ungdomar reglerades tidigare i en egen bestämmelse, 

30 a §, som nu upphävts, se författningskommentaren till 30 a §. 

Paragrafen har ändrats till att ange att med den begränsning som följer 

av 25 § andra stycket ska till en sökande som lämnat eller står i begrepp 

att lämna jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar, 

om det är förmånligare, dagpenning lämnas med ett belopp som mot- 

svarar 65 procent av den dagsförtjänst som låg till grund för den senast 

lämnade arbetslöshetsersättningen. Detta gäller endast om ansökan om 

ersättning sker inom en tolvmånadersperiod från det att sökanden 

lämnade garantin och får tillämpas högst två gånger för en sökande. 

Genom att sökandens dagsförtjänst från föregående ersättningsperiod 

ligger till grund för ersättningen i den nya perioden, blir denne garanterad 

arbetslöshetsersättning som motsvarar det aktivitetsstöd han eller hon 

hade rätt till vid deltagande på heltid i garantin, i stället för det som 

faktiskt utbetalades om personen deltagit på deltid i garantin och 

förvärvsarbetad på övrig tid. 

Hänvisningen till lägsta belopp enligt grundförsäkringen har ersatts av 

en hänvisning till 25 § andra stycket. Det medför att det högsta respek- 

tive lägsta beloppet gäller vid tillämpningen av den särskilda beräknings- 

regeln, dock med beaktande av normalarbetstiden i 23 f §. Ändringen är 

en följd av att reglerna om grundförsäkringen och inkomstbortfallsför- 

säkringen separeras. Det medför dock ingen ändring i sak. 

Övervägandena finns i avsnitt 5.4. 

30 a § 

I paragrafen fanns den särskilda beräkningsregeln för den som fick sin 

dagpenning fastställd efter deltagande i jobbgarantin för ungdomar. 

Dessa bestämmelser har nu sammanförts med dem som reglerar dag- 

penning efter deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin, 30 §. Paragra- 

fen har därför upphävts. 

Förslaget behandlas i avsnitt 5.4. 

57 

31 § 

Prop. 2008/09:127 

I paragrafen, som reglerar avräkning av ersättning, har hänvisningen 

justerats så att avräkning även ska omfatta belopp som lämnats enligt 

30 §. 

Förslaget behandlas i avsnitt 5.4. 

37 § 

I paragrafen regleras underlaget för bestämmande av dagsförtjänst för 

företagare. Ett nytt andra stycke har införts som anger att bestämmelser 

om sammanläggning av förvärvsinkomst och förmåner vid beräkning av 

dagsförtjänsten finns i 25 a §. Den möjlighet som införts för anställda 

vad gäller sammanläggning av förvärvsinkomst och ersättningsbelopp 

enligt 25 a § omfattar även företagare. 

Enligt paragrafens första stycke beräknas dagsförtjänsten för företagare 

på den genomsnittliga inkomsten under de senaste tre åren före avveck- 

lingsåret. Bestämmelsen om sammanläggning ska således tillämpas på 

alla månader som ligger till grund för bestämmande av dagsförtjänsten, 

under förutsättning att sökanden arbetat så mycket att månaden skulle 

kunna vara tillgodoräkningsbar i ett arbetsvillkor. 

Förslaget behandlas i avsnitt 5.3. 

48 c § 

I paragrafen, som reglerar Försäkringskassans och Centrala studiestöds- 

nämndens uppgiftsskyldighet till arbetslöshetskassan, har sista streck- 

satsen i andra stycket tagits bort. Uppgifterna som avses är hänförliga till 

frågor om medlemsavgiftens storlek, vilka inte regleras i lagen. En mot- 

svarande reglering har därför förts in i 94 a § lagen (1997:239) om 

arbetslöshetskassor. 

Förslaget behandlas i avsnitt 7. 

Ikraft- och övergångsbestämmelser 

Lagen träder i kraft den 1 juli 2009. Äldre föreskrifter gäller fortfarande 

för ersättningsperioder som beviljats före ikraftträdandet. Det innebär att 

en redan beviljad ersättningsperiod inte ska omprövas utifrån det nya 

regelverket. 

Bestämmelsen i 7 § ska tillämpas från och med den 1 januari 2009. Det 

innebär att redan från och med den 1 januari 2009 kommer vid prövning 

av medlemsvillkoret, varje medlemsmånad medföra att ytterligare en 

månad läggs till medlemskapet för att uppfylla medlemsvillkoret. En 

person som trätt in i en arbetslöshetskassa t.ex. den 1 oktober 2008, 

kommer i januari 2009 få tillgodoräkna sig även september 2008 vid 

bestämmande av medlemsvillkoret. En sökande får således redan från 

den 1 januari 2009 för varje faktisk medlemsmånad tillgodoräkna sig 

ytterligare en kalendermånad vid bestämmande av medlemsvillkoret. 

Eftersom lagen träder i kraft först den 1 juli 2009 kan personen emeller- 

tid inte få inkomstrelaterad ersättning före dess. 

58 

10.2 

Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om 

Prop. 2008/09:127 

arbetslöshetsförsäkring 

7 §

Ändringen innebär att uppfyllande av medlemsvillkoret förutsätter minst tolv månaders faktiskt medlemskap i en arbetslöshetskassa.

Förslaget behandlas i avsnitt 4.1.

Ikraft- och övergångsbestämmelser

Lagen träder i kraft den 1 januari 2010. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för medlemsmånader som är påbörjade före den 1 januari 2010. En person som har medlemsmånader under 2009 ska även efter den 1 januari 2010 få tillgodoräkna sig tid enligt tidigare bestämmelser vid prövning av medlemsvillkoret.

10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor

34 §

I paragrafen regleras rätten till medlemskap i en arbetslöshetskassa. Ändringarna i paragrafen innebär att inträdesvillkoren har mjukats upp.

I paragrafens första stycke har i första meningen förtydligats att, för den som förvärvsarbetar, är det förhållandena vid ansökningstillfället som har betydelse vid prövningen av om villkoren i arbetslöshetskassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde är uppfyllda. Kravet på visst minsta arbete – den s.k. 17-timmarsregeln har tagits bort. Med att vid ansökningstillfället förvärvsarbetar avses sökande som har ett förvärvsarbete, oavsett om personen har semester eller är föräldraledig dagen för ansökan.

En ny bestämmelse har införts om att även den som vid ansökningstillfället inte arbetar har rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa, om han eller hon uppfyllde villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde när han eller hon senast arbetade. Det innebär att även en arbetslös person kan ansöka om medlemskap i en arbetslöshetskassa. Bestämmelsen om att den som är medlem i en annan arbetslöshetskassa eller har fyllt 64 år inte har rätt att bli medlem kvarstår som en tredje mening, i sak oförändrad.

Paragrafens andra stycke har upphävts, eftersom studerandevillkoret har upphävts genom SFS 2006:1546.

Paragrafens sista stycke har justerats som en följd av att den del av inträdesvillkoren som rör krav på visst minsta arbete i första stycket avskaffas.

Förslaget behandlas i avsnitt 6.1.

59

34 a § 

Prop. 2008/09:127 

Paragrafen, har upphävts, eftersom 17-timmarsregeln har avskaffats. 

Förslaget behandlas i avsnitt 6.1. 

37 § 

I paragrafen, som handlar om uteslutning av medlemmar, upphävs tredje 

stycket, som rör personer som uppfyllt studerandevillkoret, eftersom 

studerandevillkoret upphävts genom SFS 2006:1546. 

Förslaget behandlas i avsnitt 6.1. 

48 § 

Paragrafen reglerar den finansieringsavgift som arbetslöshetskassorna 

ska betala till staten. 

I paragrafen återfanns tidigare bestämmelser om arbetslöshetsavgift 

och en begränsningsregel vad gäller arbetslöshetskassornas avgifter. 

Dessa bestämmelser regleras nu i 48 a § och 48 b §. 

Förslaget behandlas i avsnitt 6.2. 

48 a § 

Paragrafen, som är ny, reglerar arbetslöshetsavgiften. Bestämmelser om 

arbetslöshetsavgift återfanns tidigare i 48 § andra och tredje styckena. 

Paragrafens första stycke anger att en arbetslöshetskassa ska till staten 

utöver finansieringsavgiften för varje kalendermånad betala en arbetslös- 

hetsavgift. Denna avgift ska motsvara 33 procent av den under månaden 

utbetalade inkomstrelaterade arbetslöshetsersättningen. 

Av andra stycket framgår att från arbetslöshetsavgiften ska avdrag 

göras med 50 konor för varje medlem som inte var arbetslös i den 

mening som avses i 41 a § under den månad arbetslöshetsavgiften avser. 

Arbetslöshetsavgiften är dock alltid lägst 0 kronor. Bestämmelsen om 

avdraget innebär att avdraget beräknas och bestäms på samma sätt och på 

samma underlag som arbetslöshetsavgiften. 

Arbetslöshetsavgiften betalas med en månads eftersläpning vilket 

innebär att avdraget på 50 kronor kommer att göras från och med av- 

giften för juni 2009, vilken bestäms och betalas i juli. 

Av tredje stycket framgår att när arbetslöshetskassan enligt 41 § andra 

stycket är förhindrad att ta ut medlemsavgifter som täcker kostnaderna 

för arbetslöshetsavgiften ska denna vara 300 kronor per medlem som inte 

var arbetslös i den mening som avses i 41 a §, under den månad arbets- 

löshetsavgiften avser. 

Förslaget behandlas i avsnitt 6.2. 

48 b § 

Paragrafen är ny och anger att finansieringsavgiften och arbetslöshets- 

avgiften tillsammans högst får motsvara vad kassan betalat ut i dag- 

60 

penning enligt inkomstbortfallsförsäkringen den månad avgifterna avser. Prop. 2008/09:127 Denna bestämmelse reglerades tidigare i 48 § fjärde stycket.

Förslaget behandlas i avsnitt 6.2.

49 §

Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om när och på vilket sätt betalningar av finansierings- och arbetslöshetsavgifterna ska göras. Paragrafen ändras på så sätt att hänvisningen till 48 § justeras till att även omfatta 48 a § och 48 b §, som en följd av ändringarna i den paragrafen samt till att även omfatta avdraget från arbetslöshetsavgiften.

Förslaget behandlas i avsnitt 6.2.

87 §

I paragrafens tredje stycke har införts en hänvisning till de nya 48 a , 48 b och 94 a §§ eftersom bestämmelserna även ska gälla den kompletterande arbetslöshetskassan.

Förslaget behandlas i avsnitt 6.2.

94 a §

Paragrafen, som är ny, reglerar Försäkringskassans uppgiftsskyldighet gentemot arbetslöshetskassan enligt lagen.

I paragrafen anges att Försäkringskassan ska till en arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om medlemmar i arbetslöshetskassan som avser aktivitetsstöd och utvecklingsersättning, samt uppgifter om medlemmar utfört avlönat arbete vid sidan av deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Uppgifterna används av arbetslöshetskassorna för att fastställa medlemsavgifter.

En delvis motsvarande uppgiftsskyldighet återfanns tidigare i 48 c § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring.

Förslaget behandlas i avsnitt 7.

95 §

Paragrafen, som innehåller bestämmelser om överklagande av arbetslöshetskassas beslut till allmän förvaltningsdomstol, har ändrats på så sätt att i första stycket anges att utöver beslut som en arbetslöshetskassa fattar enligt lagen i ärenden om rätt till medlemskap får även arbetslöshetskassans beslut i enskilda ärenden om medlemsavgifter och särskild uttaxering överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Beslut om medlemsavgift kan avse såväl beslut om medlemsavgiftens storlek som fråga om retroaktiv återbetalning av medlemsavgift. Tidigare överklagades beslut om medlemsavgifter och särskild uttaxering till Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och vidare till regeringen.

61

Ett nytt tredje stycke innehåller ett överklagandeförbud av en arbets- Prop. 2008/09:127 löshetskassas beslut enligt lagen, med undantag för beslut rörande rätt till

medlemskap, medlemsavgifter eller särskild uttaxering. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.

98 §

Möjligheten att överklaga en arbetslöshetskassas beslut till Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och vidare till regeringen avskaffas. Paragrafen har därför upphävts.

Förslaget behandlas i avsnitt 6.3.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Lagändringarna träder i kraft den 1 juli 2009. Avseende ny instansordning för överklagande av arbetslöshetskassornas beslut om medlemsavgifter och särskild uttaxering, kommer ett flertal ärenden rörande medlemsavgifter att vara föremål för överprövning hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen respektive regeringen när de nya överklagandereglerna börjar gälla. En särskild övergångsbestämmelse för dessa beslut är därför nödvändig. De nya bestämmelserna om överklagande av arbetslöshetskassans beslut bör inte tillämpas på beslut som fattats före ikraftträdandet. För sådana beslut gäller bestämmelserna i sin äldre lydelse. Bestämmelsen innebär att för samtliga beslut som inte vunnit laga kraft när de nya reglerna träder i kraft ska lagen tillämpas i dess äldre lydelse.

Lagförslagen trädet i kraft den 1 juli 2009. Arbetslöshetsavgiften betalas med en månads eftersläpning vilket innebär att avdraget på 50 kronor kommer att göras från och med avgiften för juni 2009, vilken bestäms och betalas i juli.

62

Sammanfattning av promemorian Förbättrade och förenklade villkor i arbetslöshetsförsäkringen (Ds 2008:77)

Promemorian innehåller förslag till ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Förslagen om ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring innebär att beräkningen av medlemsvillkoret ändras tillfälligt under 2009. En medlem i en arbetslöshetskassa kommer att uppfylla medlemsvillkoret redan efter sex månaders medlemskap.

Vissa socialförsäkringsförmåner beaktas vid beräkning av arbetslöshetsersättningen till personer som varit tillfälligt eller delvis frånvarande från arbetet före arbetslösheten.

Det föreslås även inledande, generella bestämmelser som slår fast innebörden av centrala begrepp såsom ramtid, dagpenning och normalarbetstid.

Reglerna om normalarbetstidens beräkning ses över och struktureras om.

Ersättningsreglerna i inkomstbortfallsförsäkringen renodlas och separeras från grundförsäkringen.

I förslagen om ändringar i lagen om arbetslöshetskassor föreslås att kravet på viss arbetad tid för rätt till inträde i en arbetslöshetskassa tas bort.

Arbetslöshetsavgiften föreslås reduceras med 50 kronor per sysselsatt medlem.

I promemorian föreslås en ny instansordning för överklagande av arbetslöshetskassornas beslut rörande medlemsavgifter. Möjligheten att överklaga arbetslöshetskassornas beslut om medlemsavgifter till Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och vidare till regeringen föreslås tas bort. Dessa beslut överklagas istället till allmän förvaltningsdomstol.

I promemorian föreslås en bestämmelse om viss uppgiftsskyldighet för Försäkringskassan gentemot arbetslöshetskassorna.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2009.

Prop. 2008/09:127 Bilaga 1

63

Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa under minst tolv månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret enligt 12–14 §§ (medlemsvillkor).

Vid prövning av medlemsvillkoret ska till varje medlemsmånad läggas ytterligare en kalendermånad, genom att tidpunkten för inträdet i kassan tidigareläggs med en kalendermånad per medlemsmånad.

Ramtid och överhoppningsbar tid

15 a §

Med ramtid avses de tolv månader som närmast föregått den månad sökanden anmält sig som

Promemorians lagförslag

Prop. 2008/09:127 Bilaga 2

Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring22

dels att 30 a § ska upphöra att gälla,

dels att nuvarande 28 § ska betecknas 23 b § samt att nuvarande 29 § ska betecknas 25 a §,

dels att 7, 16, 17, 23 b, 24, 25, 25 a, 26, 27 a, 30, 31, 37 och 48 c §§ samt rubriken närmast före 16 § ska ha följande lydelse,

dels att det i lagen ska införas nya paragrafer, 15 a, 19, 23 a, 23 c, 23 d, 23 e, 23 f och 23 g §§ samt en ny rubrik närmast före 23 a § av följande lydelse,

dels att rubriken närmast före 16 § ska sättas närmast före den nya 15 a § samt att rubriken närmast före 20 § ska sättas närmast före den nya 19 §.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

7§23

Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa under minst tolv månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret enligt 12–14 a §§ (medlemsvillkor).

Ramtiden

22Senaste lydelse av 30 a § 2007:810.

23Senaste lydelse 2006:1546.

64

När ramtid ska bestämmas räknas inte den tid då den sökande varit hindrad att arbeta på grund av

arbetslös hos Arbetsförmedlingen. Prop. 2008/09:127 Bilaga 2

16§24

När ramtid skall bestämmas enligt 12 § räknas inte den tid då den sökande varit hindrad att arbeta på grund av

1.styrkt sjukdom,

2.avslutad heltidsutbildning som den sökande har avslutat

efter fyllda 25 år eller som har föregåtts av sammanhängande förvärvsarbete på heltid i minst 5 månader,

3.tvångsvård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa

fall,

4.frihetsberövande på kriminalvårdens område,

5.a) vård av eget barn som inte har fyllt 2 år eller vård av adoptivbarn i 2 år efter barnets ankomst i familjen, eller,

b) vård av eget barn som inte har fyllt 3 år eller vård av adoptivbarn i 3 år efter barnets ankomst i familjen, under förutsättning att den sökande omedelbart före ledigheten hade ett förvärvsarbete i sådan omfattning att det motsvarar minst ett arbetsvillkor,

6.beslut enligt smittskyddslagen (2004:168) eller livsmedelslagen (2006:804) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av livsmedelslagen,

7.utlandsvistelse till följd av att den sökande följt med sin make eller maka vid dennes arbete i utlandet under förutsättning att makens eller makans arbetsgivare har sitt säte i Sverige och att lönen utbetalas från Sverige, varvid med make eller maka jämställs person med vilken den sökande sammanbor under förhållanden som liknar makars, eller

8.vård av närstående när hel ersättning lämnats enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård.

Första stycket 6 gäller dock inte när fråga är om hälsokontroll vid inresa enligt 3 kap. 8 § eller avspärrning enligt 3 kap. 10 § smittskyddslagen.

17§25

När ramtid skall bestämmas 

När ramtid ska bestämmas räk- 

enligt 12 § räknas inte heller tid då 

nas inte heller tid då den sökande 

den sökande 

1.fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

2.varit hindrad att arbeta på grund av tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, eller

3.utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med särskilt anställningsstöd enligt förordningen (1997:1275) om anställningsstöd.

Tid som enligt 13 a § har jäm- 

Tid som enligt 13 a § har jäm- 

ställts med förvärvsarbete skall 

ställts med förvärvsarbete ska 

24Senaste lydelse 2008:310.

25Senaste lydelse 2007:393.

65

dock räknas in i ramtiden.

dock räknas in i ramtiden. 

Prop. 2008/09:127 

Bilaga 2 

19§26

Ersättning från arbetslöshetsförsäkringen lämnas i form av dagpenning.

Normalarbetstid

28 §

Som normalarbetstid skall gälla den genomsnittliga arbetstiden under hela den i 12 § angivna ramtiden om tolv månader.

När dagpenning lämnas enligt 27 a eller 30 §§ skall som normalarbetstid gälla den normalarbetstid den sökande hade under den senaste perioden med arbetslöshetsersättning.

För den som inte fått arbetslöshetsersättning utgör utbudet i jobb- och utvecklingsgarantin sökandens normalarbetstid.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om omräkning av normalarbetstid.

23 a §

För den som är ersättningsberättigad fastställs en normalarbetstid.

23b §27

Normalarbetstiden utgör den

genomsnittliga arbetstiden under sökandens ramtid.

Vid bestämmande av normalarbetstid ska, i månader som innehåller minst 80 timmar förvärvsarbete, utöver arbetad tid även beaktas tid som ersatts med sjuklön eller ersättning från Försäkringskassan vid tvist om sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, eller med följande socialförsäkringsförmåner

1)föräldrapenningförmån, sjukpenning, havandeskapspenning eller rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

2)ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning för ledighet för närståendevård, eller

3)smittbärarpenning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare.

23 c §

Till en sökande som fått dagpenning i form av grundbelopp och under ersättningsperioden uppfyllt ett nytt arbetsvillkor ska, om det är förmånligare, som normalarbetstid gälla den normal-

26Tidigare 19 § upphävd genom 2006:1546.

27Senaste lydelse av tidigare 28 § 2007:393.

66

arbetstid som 

den 

sökande 

hade 

Prop. 2008/09:127 

under den senaste 

perioden 

med 

Bilaga 2 

arbetslöshetsersättning. Detta 

får 

tillämpas för högst två ersätt- 

ningsperioder 

som 

följer 

direkt 

efter varandra. 

23 d §

Till en sökande som lämnat eller står i begrepp att lämna jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar och tidigare fått ersättning enligt grundförsäkringen, eller inte tidigare fått arbetslöshetsersättning, ska som normalarbetstid gälla sökandens totala arbetsutbud under deltagande i respektive garanti, om ansökan om ersättning sker inom 12 månader från tidpunkten när sökanden lämnade garantin. Detta får tillämpas högst två gånger för en sökande.

23 e §

Till en sökande som får sin dagpenning fastställd enligt 27 a § ska som normalarbetstid gälla den normalarbetstid den sökande hade under den senaste perioden med arbetslöshetsersättning.

23 f §

Till en sökande som får sin dagpenning fastställd enligt 30 § ska som normalarbetstid gälla sökandens totala arbetsutbud under deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin respektive jobbgarantin för ungdomar.

23 g §

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om omräkning av normalarbetstid.

67

Om inte annat följer av 25 § andra stycket, 27 §, 27 a § eller 30 §, lämnas dagpenning med ett belopp som motsvarar följande

Dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning bestäms utifrån sökandens dagsförtjänst, normalarbetstid och det högsta respektive lägsta belopp som regeringen fastställer, om inte annat följer av denna lag.

25 a §29

Med dagsförtjänst avses en femtedel av den veckoinkomst eller, i fråga om sökande med månadslön, 1/22 av den månadsinkomst, som den sökande haft under ramtiden.

För den som omfattas av 23 b § ska dagsförtjänsten beräknas på sökandens förvärvsinkomst och det ersättningsbelopp som lämnats.

24 § 

Prop. 2008/09:127 

Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas med ett belopp per dag 

Bilaga 2 

som inte är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av 

grundbelopp). 

Dagpenning i form av grund- 

Dagpenning i form av grund- 

belopp lämnas med det belopp 

belopp bestäms utifrån sökandens 

som regeringen fastställer, om inte 

normalarbetstid och det belopp 

annat följer av denna lag. 

som regeringen fastställer, om inte 

annat följer av denna lag. 

25§28

Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas med ett belopp per dag som är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning).

Dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning lämnas med högst det belopp som regeringen fastställer och lägst det belopp som bestäms enligt 24 § andra stycket, om inte annat följer av denna lag.

29 §

Med dagsförtjänst avses en femtedel av den veckoinkomst eller, i fråga om sökande med månadslön, 1/22 av den månadsinkomst, som den sökande före arbetslöshetens inträde vanligen fick under arbetstid som var normal för den sökande.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om omräkning av dagsförtjänst.

Bestämmelser om beräkningen av dagsförtjänsten för företagare finns i 37 §.

26§30

Om inte annat följer av 25 § andra stycket, 27 §, 27 a § eller 30 §, lämnas dagpenning med ett belopp som motsvarar följande

28Senaste lydelse 2006:1546.

29Senaste lydelse av tidigare 29 § 2006:470.

30Senaste lydelse 2007:393.

68

Med den begränsning som följer av 25 § andra stycket, ska till en sökande som lämnat eller står i begrepp att lämna jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar, om det är förmånligare, dagpenning lämnas med ett belopp som motsvarar 65 procent av den dagsförtjänst som låg till grund för den senast lämnade arbetslöshetsersättningen, om ansökan om ersättning sker inom 12 månader från tidpunkten

Med den begränsning som följer av 25 § andra stycket, ska till en sökande som under ersättningsperioden på nytt uppfyllt arbetsvillkoret och för vilken ersättning lämnas under ytterligare en ersättningsperiod, om det är förmånligare, dagpenning lämnas med ett belopp som motsvarar 65 procent av den dagsförtjänst som låg till grund för den senast lämnade arbetslöshetsersättningen.

procentsatser av den sökandes 

procentsatser av den sökandes 

Prop. 2008/09:127 

dagsförtjänst under normalarbets- 

dagsförtjänst. 

Bilaga 2 

tiden. 

–80 procent under de första 200 dagarna av ersättningsperioden, och

–70 procent under resten av ersättningsperioden.

När det bestäms med vilken 

När det bestäms med vilken 

procentsats ersättning skall lämnas 

procentsats 

ersättning ska lämnas 

skall dag då en sökande fått 

ska dag då en sökande fått aktivi- 

aktivitetsstöd enligt 

förordningen 

tetsstöd 

enligt 

förordningen 

(1996:1100) 

om 

aktivitetsstöd 

(1996:1100) om 

aktivitetsstöd 

jämställas 

med 

ersättningsdag 

jämställas 

med 

ersättningsdag 

enligt denna lag. Därvid beaktas 

enligt denna lag. Därvid beaktas 

inte dagar före den 1 januari 2007. 

inte dagar före den 1 januari 2007. 

27 a §31

Till en sökande som under ersättningsperioden på nytt uppfyllt arbetsvillkoret och för vilken ersättning lämnas under ytterligare en ersättningsperiod skall, om det är till förmån för honom eller henne, dagpenning lämnas med ett belopp som motsvarar 65 procent av den dagsförtjänst som låg till grund för ersättningen under den närmast föregående ersättningsperioden. Beloppet skall vara lägst det belopp som bestäms enligt 24 § andra stycket.

Det som sägs i första stycket får tillämpas för högst två ersättningsperioder som följer direkt efter varandra.

30§32

Till en sökande som lämnat jobb- och utvecklingsgarantin får, om det är förmånligare, dagpenning lämnas med ett belopp som motsvarar vad som senast lämnades i aktivitetsstöd under deltagandet i jobb- och utvecklingsgarantin. Beloppet skall dock lägst vara det som bestäms enligt 24 § andra stycket, om ansökan om ersättning sker inom 12 månader från tidpunkten när sökanden lämnade jobb- och utvecklings-

31Senaste lydelse 2007:393.

32Senaste lydelse 2007:393.

69

Försäkringskassan och Centrala studiestödsnämnden ska till en arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild som har betydelse för tillämpningen av denna lag.

Försäkringskassan ska till en arbetslöshetskassa även lämna de uppgifter om föräldraskap som behövs för att pröva rätten till arbetslöshetsersättning.

När underlaget bestäms för beräkningen av dagsförtjänsten ska för företagare dagsförtjänsten bygga på den genomsnittliga inkomsten under de tre senaste åren före avvecklingsåret. Om företagaren har lagt ned sin verksamhet inom 12 månader från det att företagaren startade den kan ersättningen baseras på företagarens tidigare anställning.

Bestämmelser om sammanläggning av förvärvsinkomst och förmåner vid beräkning av dagsförtjänst finns i 25 a § andra stycket.

Får en sökande med anledning av arbetslöshet fortlöpande ersättning från någon annan än arbetslöshetskassan, får dagpenning lämnas med högst skillnaden mellan det högsta belopp som får lämnas enligt 26–30 §§ och ersättningen.

garantin. 

när sökanden lämnade respektive 

Prop. 2008/09:127 

garanti. 

Bilaga 2 

Det som sägs i första stycket får tillämpas högst två gånger för en 

sökande. 

31 §

Får en sökande med anledning av arbetslöshet fortlöpande ersättning från någon annan än arbetslöshetskassan, får dagpenning lämnas med högst skillnaden mellan det högsta belopp som får lämnas enligt 26–29 §§ och ersättningen.

37§

När underlaget bestäms för beräkningen av dagsförtjänsten skall för företagare dagsförtjänsten bygga på den genomsnittliga inkomsten under de tre senaste åren före avvecklingsåret. Om företagaren har lagt ned sin verksamhet inom 12 månader från det att företagaren startade den kan ersättningen baseras på företagarens tidigare anställning.

48 c §33

Försäkringskassan och Centrala studiestödsnämnden skall till en arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild som har betydelse för tillämpningen av denna lag.

Försäkringskassan skall till en arbetslöshetskassa även lämna

– de uppgifter om föräldraskap som behövs för att pröva rätten till arbetslöshetsersättning, och

33Senaste lydelse 2007:393.

70

–de uppgifter som Försäkringskassan har om en medlem i arbetslöshetskassan utfört avlönat arbete vid sidan av deltagande i

ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd.

1.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2009.

2.Bestämmelsen i 7 § tillämpas från och med den 1 januari 2009.

3.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ersättningsperioder som beviljats före ikraftträdandet.

Prop. 2008/09:127 Bilaga 2

71

Prop. 2008/09:127

Bilaga 2

Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska ha följande lydelse.

Lydelse enligt lagförslag 2.1 

Föreslagen lydelse 

7§34

Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa under minst tolv månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret enligt 12–14 §§ (medlemsvillkor).

Vid prövning av medlemsvillkoret ska till varje medlemsmånad läggas ytterligare en kalendermånad, genom att tidpunkten för inträdet i kassan tidigareläggs med en kalendermånad per medlemsmånad.

1.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2010.

2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för medlemsmånader som är påbörjade före den 1 januari 2010.

34Senaste lydelse 2009:xxx. Ändringen innebär att andra stycket upphävs.

72

Prop. 2008/09:127

Bilaga 2

Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor35

dels att 34 a §, 98 § samt rubriken närmast före 98 § ska upphöra att gälla,

dels att 34, 37, 48 och 95 §§ samt rubriken närmast före 95 § ska ha följande lydelse,

dels att det i lagen ska införas nya bestämmelser, 48 a, 48 b, 94 a och 95 a §§, samt närmast före 94 a § en ny rubrik av följande lydelse,

dels att det i lagen närmast före 99 § ska införas en ny rubrik som ska lyda ”Överklagande av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens beslut”.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

34§36

Rätt att bli medlem i en arbets- 

Rätt att bli medlem i en arbets- 

löshetskassa har var och en som 

löshetskassa har var och en som 

uppfyller villkoren i kassans stad- 

vid ansökningstillfället uppfyller 

gar om arbete inom kassans verk- 

kassans stadgar om arbete inom 

samhetsområde. Medlemskap 

får 

kassans 

verksamhetsområde. Den 

dock beviljas endast den som 

som vid 

ansökningstillfället inte 

under en sammanhängande period 

arbetar har rätt att bli medlem i en 

av fem veckor under minst fyra 

arbetslöshetskassa om han eller 

veckor har förvärvsarbetat 

i 

hon uppfyllde villkoren i kassans 

genomsnitt minst 17 timmar per 

stadgar om arbete inom kassans 

vecka och fortfarande arbetar i 

verksamhetsområde när han eller 

minst denna omfattning. Rätt att 

hon senast arbetade. Rätt att bli 

bli medlem har inte den som 

medlem har inte den som är med- 

1. är medlem i en annan arbets- 

lem i en annan arbetslöshetskassa 

löshetskassa, eller 

eller har fyllt 64 år. 

2. har fyllt 64 år. 

Rätt att bli medlem har även den som till följd av att han eller hon

uppfyller studerandevillkoret enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring är berättigad till ersättning enligt grundförsäkringen och som utbildat sig för arbete i yrkeskategori eller bransch inom kassans verksam-

35Senaste lydelse av

34a § 2000:1461

98§ 2002:543.

36Senaste lydelse 2000:1461. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs.

73

Om det finns särskilda skäl ska styrelsen, i stället för att utesluta medlemmen, frånkänna honom eller henne rätten till ersättning enligt bestämmelser om detta i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring.

Arbetslöshetskassans styrelse ska, om inte särskilda skäl talar mot det, utesluta en medlem som

hetsområde.

När medlemskap i arbetslöshetskassan beviljas anses inträdet i kassan ha skett första dagen i den kalendermånad när förvärvsarbete enligt första stycket påbörjades, dock tidigast första dagen i den kalendermånad när ansökan om medlemskap gjordes.

Prop. 2008/09:127

När medlemskap i arbetslös- Bilaga 2 hetskassan beviljas anses inträdet i

kassan ha skett första dagen i den kalendermånad när ansökan om medlemskap gjordes, om inget annat följer av 7 § andra stycket lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring.

37 §

Arbetslöshetskassans styrelse skall, om inte särskilda skäl talar mot det, utesluta en medlem som

1.inte uppfyller och inte heller under de senaste sex månaderna har uppfyllt bestämmelsen i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde, eller

2.medvetet eller av grov vårdslöshet har lämnat oriktig eller vilseledande uppgift om något förhållande av betydelse för hans eller hennes rätt till medlemskap eller ersättning.

Om det finns särskilda skäl skall styrelsen, i stället för att utesluta medlemmen, frånkänna honom eller henne rätten till ersättning enligt bestämmelser om detta i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring.

Första stycket 1 gäller inte sådana medlemmar som grundar sitt medlemskap endast på förhållanden som avses i 34 § andra stycket.

48§37

En arbetslöshetskassa ska till staten för varje kalendermånad betala en finansieringsavgift för finansiering av del av statens kostnader för utbetald ersättning för varje medlem som fanns i kassan den sista dagen i månaden. Finansieringsavgiften ska motsvara 131 procent av den under månaden genomsnittligt utbetalade dagpenningen enligt inkomstbortfallsförsäkringen delat med tolv.

En arbetslöshetskassa ska till staten utöver finansieringsavgiften för varje kalendermånad betala en arbetslöshetsavgift. Denna avgift ska motsvara 33 procent av den

under månaden utbetalade inkomstrelaterade arbetslöshets-

37Senaste lydelse 2008:410.

74

ersättningen.

När arbetslöshetskassan enligt 41 § andra stycket är förhindrad att ta ut medlemsavgifter som täcker kostnaderna för arbetslöshetsavgiften ska denna vara 300 kronor för varje medlem som inte var arbetslös i den mening som avses i 41 a § under den månad arbetslöshetsavgiften avser.

Finansieringsavgiften och arbetslöshetsavgiften får tillsammans högst motsvara vad kassan betalat ut i dagpenning enligt inkomstbortfallsförsäkringen den månad avgifterna avser.

Prop. 2008/09:127

Bilaga 2

48 a §

En arbetslöshetskassa ska till staten utöver finansieringsavgiften för varje kalendermånad betala en arbetslöshetsavgift. Denna avgift ska motsvara 33 procent av den under månaden utbetalade in-

komstrelaterade arbetslöshetsersättningen.

Från arbetslöshetsavgiften ska avdrag göras med 50 kronor per medlem som, två månader före den månad som avgiften avser, inte var arbetslös i den mening som avses i 41 a §. Avdraget ska baseras på de uppgifter som kassan förfogar över vid utgången av den månad som avgiften avser. Arbetslöshetsavgiften är dock alltid lägst 0 kronor.

När arbetslöshetskassan enligt 41 § andra stycket är förhindrad att ta ut medlemsavgifter som täcker kostnaderna för arbetslöshetsavgiften ska denna vara 300 kronor för varje medlem som inte var arbetslös i den mening som avses i 41 a § under den månad arbetslöshetsavgiften avser.

48 b § 

Finansieringsavgiften 

och 

arbetslöshetsavgiften får 

tillsam- 

mans högst motsvara vad kassan 

75 

Beslut som en arbetslöshetskassa fattar i ärenden om medlemskap eller medlemsavgifter enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Behörig länsrätt är den inom vars domkrets det första beslutet i saken har fattats.

Vid prövning av överklagande av länsrättens beslut i mål som avses i första stycket ska nämndemän ingå i kammarrätten, om nämndemän deltagit i länsrätten.

Överklagande i ärenden om rätt till medlemskap i en arbetslöshetskassa

betalat ut i dagpenning enligt Prop. 2008/09:127 inkomstbortfallsförsäkringen den Bilaga 2

månad avgifterna avser. Finansierings- och arbetslös-

hetsavgift ska utgå från och med den kalendermånad när ansökan om medlemskap gjordes.

Uppgiftsskyldighet

94 a §

Försäkringskassan ska till en arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild som har betydelse för tillämpningen av denna lag.

Försäkringskassan ska även lämna de uppgifter som myndigheten har om en medlem i arbetslöshetskassan utfört avlönat arbete vid sidan av deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning.

Överklagande av en arbetslöshetskassas beslut

95§38

Beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden om rätt till medlemskap enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Be- hörig länsrätt är den inom vars domkrets det första beslutet i saken har fattats.

Vid prövning av överklagande av länsrättens beslut i mål som avses i första stycket skall nämndemän ingå i kammarrätten, om nämndemän deltagit i länsrätten.

38Senaste lydelse 2001:29.

76

95 a §

Arbetslöshetskassans beslut i andra fall än som avses i 95 § får inte överklagas.

1.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2009.

2.Äldre föreskrifter gäller för beslut som fattats före ikraftträdandet.

Prop. 2008/09:127 Bilaga 2

77

Förteckning över remissinstanser 

Prop. 2008/09:127 

Bilaga 3 

Riksrevisionen 

Domstolsverket 

Kammarrätten i Stockholm 

Länsrätten i Stockholms län 

Försäkringskassan, huvudkontoret 

Statskontoret 

Arbetsgivarverket 

Ekonomistyrningsverket 

Stockholms Universitet, Nationalekonomiska institutionen (avstått från 

yttrande) 

Uppsala Universitet, Juridiska fakulteten 

Jämställdhetsombudsmannen 

Arbetsförmedlingen 

Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering 

Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 

ILO-kommittén

Sveriges Kommuner och Landsting 

Landsorganisationen i Sverige 

Tjänstemännens centralorganisation 

Sveriges Akademikers centralorganisation 

Svenskt Näringsliv 

Arbetslöshetskassornas samorganisation 

Företagarna 

Konstnärliga och Litterära Yrkesarbetares Samarbetsnämnd 

Yttrande har dessutom inkommit från Småföretagarnas arbetslöshets- 

kassa, Lärarnas riksförbund, Sveriges Universitetslärarförbund och 

Sveriges Ingenjörer. 

78

Rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa har var och en som vid ansökningstillfället uppfyller villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde. Den som vid ansökningstillfället inte arbetar har dock rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa om han eller hon uppfyllde villkoren när han eller hon senast arbetade. Rätt att bli medlem har inte den som är medlem i en annan arbetslöshetskassa eller har fyllt 64 år.

Lagrådsremissens lagförslag 

Prop. 2008/09:127 

Bilaga 4 

Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor 39

dels att 34 a och 98 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 98 § ska utgå,

dels att 34, 37, 48, 49, 87 och 95 §§ samt rubriken närmast före 95 § ska ha följande lydelse,

dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 48 a, 48 b och 94 a §§, samt närmast före 94 a § en ny rubrik av följande lydelse,

dels att det i lagen närmast före 99 § ska införas en ny rubrik som ska lyda ”Överklagande av beslut från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen”.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

34§40

Rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa har var och en som uppfyller villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde. Medlemskap får dock beviljas endast den som under en sammanhängande period av fem veckor under minst fyra veckor har förvärvsarbetat i genomsnitt minst 17 timmar per vecka och fortfarande arbetar i minst denna omfattning. Rätt att bli medlem har inte den som

1. är medlem i en annan arbetslöshetskassa, eller

2.har fyllt 64 år.

Rätt att bli medlem har även den som till följd av att han eller hon

uppfyller studerandevillkoret enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring är berättigad till ersättning enligt grundförsäkringen och som utbildat sig för arbete i yrkeskategori eller bransch inom kassans verksam-

39Senaste lydelse av

34a § 2000:1461

98§ 2002:543.

40Senaste lydelse 2000:1461. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs.

79

Om det finns särskilda skäl ska styrelsen, i stället för att utesluta medlemmen, frånkänna honom eller henne rätten till ersättning enligt bestämmelser om detta i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring.

hetsområde.

När medlemskap i arbetslöshetskassan beviljas anses inträdet i kassan ha skett första dagen i den kalendermånad när förvärvsarbete enligt första stycket påbörjades, dock tidigast första dagen i den kalendermånad när ansökan om medlemskap gjordes.

Prop. 2008/09:127

När medlemskap i arbetslös- Bilaga 4 hetskassan beviljas anses inträdet i

kassan ha skett första dagen i den kalendermånad när ansökan om medlemskap gjordes.

37§41

Arbetslöshetskassans 

styrelse 

Arbetslöshetskassans 

styrelse 

skall, om inte särskilda skäl talar 

ska, om inte särskilda skäl talar 

mot det, utesluta en medlem som 

mot det, utesluta en medlem som 

1.inte uppfyller och inte heller under de senaste sex månaderna har uppfyllt bestämmelsen i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde, eller

2.medvetet eller av grov vårdslöshet har lämnat oriktig eller vilseledande uppgift om något förhållande av betydelse för hans eller hennes rätt till medlemskap eller ersättning.

Om det finns särskilda skäl skall styrelsen, i stället för att utesluta medlemmen, frånkänna honom eller henne rätten till ersättning enligt bestämmelser om detta i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring.

Första stycket 1 gäller inte sådana medlemmar som grundar sitt medlemskap endast på förhållanden som avses i 34 § andra stycket.

48§42

En arbetslöshetskassa ska till staten för varje kalendermånad betala en finansieringsavgift för finansiering av del av statens kostnader för utbetald ersättning för varje medlem som fanns i kassan den sista dagen i månaden. Finansieringsavgiften ska motsvara 131 procent av den under månaden genomsnittligt utbetalade dagpenningen enligt inkomstbortfallsförsäkringen delat med tolv.

En arbetslöshetskassa ska till staten utöver finansieringsavgiften för varje kalendermånad betala en arbetslöshetsavgift. Denna avgift ska motsvara 33 procent av den

under månaden utbetalade inkomstrelaterade arbetslöshets-

41Ändringen innebär att tredje stycket upphävs.

42Senaste lydelse 2008:410. Ändringen innebär att andra–fjärde styckena upphävs.

80

ersättningen.

När arbetslöshetskassan enligt 41 § andra stycket är förhindrad att ta ut medlemsavgifter som täcker kostnaderna för arbetslöshetsavgiften ska denna vara 300 kronor för varje medlem som inte var arbetslös i den mening som avses i 41 a § under den månad arbetslöshetsavgiften avser.

Finansieringsavgiften och arbetslöshetsavgiften får tillsammans högst motsvara vad kassan betalat ut i dagpenning enligt inkomstbortfallsförsäkringen den månad avgifterna avser.

Prop. 2008/09:127

Bilaga 4

48 a §

En arbetslöshetskassa ska till staten utöver finansieringsavgiften för varje kalendermånad betala en arbetslöshetsavgift. Denna avgift ska motsvara 33 procent av den under månaden utbetalade in-

komstrelaterade arbetslöshetsersättningen.

Från arbetslöshetsavgiften ska avdrag göras med 50 kronor per medlem som, under den månad som avgiften avser, inte var arbetslös i den mening som avses i 41 a §. Arbetslöshetsavgiften är dock alltid lägst 0 kronor.

När arbetslöshetskassan enligt 41 § andra stycket är förhindrad att ta ut medlemsavgifter som täcker kostnaderna för arbetslöshetsavgiften, ska denna vara 300 kronor för varje medlem som inte var arbetslös i den mening som avses i 41 a § under den månad arbetslöshetsavgiften avser.

48 b §

Finansierings- och arbetslös-

hetsavgifterna får 

tillsammans 

högst motsvara vad kassan betalat 

ut i dagpenning enligt inkomst- 

bortfallsförsäkringen 

den månad 

avgifterna avser. 

81 

Regeringen får meddela närmare föreskrifter om när och på vilket sätt betalningarna enligt 48– 48 b §§ ska göras.

Prop. 2008/09:127

49 §43Bilaga 4 Regeringen får meddela närmare

föreskrifter om när och på vilket sätt betalningarna enligt 48 § skall göras.

87§44

För den kompletterande kassan gäller i övrigt bestämmelserna i denna lag med följande undantag.

Bestämmelserna i 1 § andra stycket och 5 § första stycket 2 om kassans verksamhetsområde, bestämmelsen i 3 § om minsta antal medlemmar, bestämmelsen i 8 § om att registrering i vissa fall får vägras samt

bestämmelserna i 82–84 §§ om fusion gäller inte. 

Bestämmelserna i 3 §, 5 § första 

Bestämmelserna i 3 §, 5 § första 

stycket 12, 34–47 a §§ samt 60 § 

stycket 12, 34–47 a §§, 60 § samt 

om medlemskap, medlemsförteck- 

94 a § om medlemskap, medlems- 

ning, medlemsavgift m.m., i 48 § 

förteckning, medlemsavgift, 

upp- 

om 

finansieringsavgift 

och 

giftsskyldighet, m.m., i 48–48 b §§ 

arbetslöshetsavgift, 

samt i 

95– 

om 

finansieringsavgift 

och 

97 §§ 

och 111–115 §§ om 

över- 

arbetslöshetsavgift, 

samt i 

95– 

klagande, omprövning och ändring 

97 §§ 

och 111–115 §§ om 

över- 

gäller för de anslutna i stället för 

klagande, omprövning och ändring 

medlemmarna. Vad som sägs i 31 

gäller för de anslutna i stället för 

och 61 §§ om medlem gäller även 

medlemmarna. Vad som sägs i 31 

den som är ansluten till den 

och 61 §§ om medlem gäller även 

kompletterande 

arbetslöshets- 

den som är ansluten till den 

kassan. 

kompletterande 

arbetslöshets- 

kassan. 

I stället för vad som sägs i 17 § tredje stycket gäller för den kompletterande arbetslöshetskassan följande. Till styrelseledamot får utses medlemmar, förtroendevalda eller anställda i de organisationer som är medlemmar i föreningen. Styrelseledamöterna får inte vara styrelseledamöter, kassaföreståndare eller ombud vid föreningsstämma i en annan arbetslöshetskassa.

Bestämmelserna i 51–54 §§ om val av ombud och valda ombud gäller i den kompletterande arbetslöshetskassan på motsvarande sätt ombud som utses av medlemsorganisationerna. För sådana ombud gäller vad som i tredje stycket sägs om styrelseledamot i den kompletterande kassan.

Uppgiftsskyldighet

94 a §

Försäkringskassan ska till en arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om aktivitetsstöd och utvecklingsersättning åt enskild som

43Senaste lydelse 2006:1545.

44Senaste lydelse 2008:410.

82

Beslut som en arbetslöshetskassa fattar i ärenden om rätt till medlemskap eller medlemsavgifter enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Behörig länsrätt är den inom vars domkrets det första beslutet i saken har fattats.

Vid prövning av överklagande av länsrättens beslut i mål som avses i första stycket ska nämndemän ingå i kammarrätten, om nämndemän deltagit i länsrätten.

Arbetslöshetskassans beslut enligt denna lag i andra fall än som avses i första stycket får inte överklagas.

har betydelse för tillämpningen av 

Prop. 2008/09:127 

denna lag. 

Bilaga 4 

Försäkringskassan ska 

även 

lämna de uppgifter som myndig- 

heten har om att en medlem i 

arbetslöshetskassan utfört avlönat 

arbete vid sidan av deltagande i 

ett 

arbetsmarknadspolitiskt 

program 

med aktivitetsstöd 

eller 

utvecklingsersättning. 

Överklagande i ärenden om rätt 

Överklagande av en arbetslös- 

till medlemskap i en arbetslöshets- 

hetskassas beslut 

kassa 

95§45

Beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden om rätt till medlemskap enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Behörig länsrätt är den inom vars domkrets det första beslutet i saken har fattats.

Vid prövning av överklagande av länsrättens beslut i mål som avses i första stycket skall nämndemän ingå i kammarrätten, om nämndemän deltagit i länsrätten.

1.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2009.

2.Äldre föreskrifter gäller för beslut som fattats före ikraftträdandet.

45Senaste lydelse 2001:29.

83

Lagrådets yttrande 

Prop. 2008/09:127 

Bilaga 5 

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2009-02-12

Närvarande: F.d. justitierådet Nina Pripp, regeringsrådet Nils Dexe och 

f.d. justitieombudsmannen Nils-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]. 

Ändrade villkor för medlemskap och avgifter i arbetslöshets- 

kassorna, m.m. 

Enligt en lagrådsremiss den 5 februari 2009 (Arbetsmarknadsdeparte- 

mentet) har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över för- 

slag till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. 

Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga Maria Ek 

Oldsjö. 

Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: 

37 § 

Enligt paragrafens första stycke 1 ska en arbetslöshetskassas styrelse, om 

inte särskilda skäl talar mot det, utesluta en medlem om denne inte upp- 

fyller och inte heller under de senaste sex månaderna har uppfyllt 

bestämmelsen i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhets- 

område. 

I lagrådsremissen har föreslagits att kraven på aktuellt arbete respek- 

tive viss arbetad tid för rätt till inträde i en arbetslöshetskassa ska tas bort 

(34 § första stycket). Medlemmar kan därigenom, uppenbarligen utan att 

vara åsyftade med den nyss nämnda bestämmelsen i 37 §, komma att 

formellt omfattas av vad som sägs där. Bestämmelsen bör därför enligt 

Lagrådets mening ses över innan lagrådsremissens förslag förs vidare. 

95 § 

Enligt den nu gällande lydelsen av paragrafens första stycke första 

meningen får beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden om rätt till 

medlemskap enligt lagen överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Det 

föreslås nu att även beslut om medlemsavgifter enligt lagen ska få över- 

klagas hos sådan domstol. Lagrådet ifrågasätter om inte också beslut 

enligt 43 § om särskild uttaxering bör överklagas där. 

84

Arbetsmarknadsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 mars 2009

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Littorin,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: Sven Otto Littorin

Regeringen beslutar proposition 2008/2009:127 Förbättrade och förenklade villkor i arbetslöshetsförsäkringen, m.m.

Prop. 2008/09:127

85