Regeringens proposition

1994/95:125

Förslag om ytterligare anslag på tilläggsbudget

till statsbudgeten för budgetåret 1994/95 Prop.

 1994/95:125

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 23 mars 1995

Mona[REDACTED_EFTERNAMN]

 Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås ytterligare anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten

för innevarande budgetår. De anslag som nu begärs uppgår till 232,1 miljoner

kronor. Det största anslaget, 160 miljoner kronor, avser medel för Särskilda

åtgärder i flyktingmottagandet m.m.

 1

Innehållsförteckning

1 Inledning ................................. 3

2 Utrikesdepartementet (tredje huvudtiteln)....4

3 Jordbruksdepartementet (nionde huvudtiteln)..5

4 Arbetsmarknadsdepartementet (tionde huvudtiteln)7

5 Kulturdepartementet (elfte huvudtiteln)......8

6 Miljödepartementet (fjortonde huvudtiteln) 10

Anslagsförteckning ............................12

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 23 mars 1995 ..............................13

 2

1 Inledning

Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan riksdagen för löpande budgetår på

tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och

anvisa nya anslag.

 Riksdagens finansutskott har gjort en sammanställning över de anslag som

riksdagen under hösten 1994 anvisat på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1994/95 (bet. 1994/95:FiU8). De medel som anvisats på dessa anslag

uppgår till 17 miljarder kronor.

 I prop. 1994/95:105 har regeringen föreslagit riksdagen att anvisa anslag på

tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår till ett sammanlagt

belopp på 80,9 miljoner kronor.

 De ytterligare medelsbehov som nu kan överblickas och andra frågor som vi anser

bör tas upp i detta sammanhang har samlats i denna proposition. De förslag till

anslag på tilläggsbudget som läggs fram i det följande uppgår sammanlagt till ca

232 miljoner kronor.

 3

2. Utrikesdepartementet (tredje huvudtiteln)

A. Utrikesförvaltningen m.m.

A 1. Utrikesförvaltningen

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

ramanslag på 1 564 784 000 kronor. Från anslaget finansieras löner och andra

förvaltningskostnader till vilka bl.a. hör kostnader för lokaler och bostäder

utomlands.

 Till följd av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen den 1 januari 1995 har

vissa merkostnader uppstått vid bl.a. EU-representationen i Bryssel och vid det

nyupprättade EU-sekretariatet på handelsavdelningen samt för att upprätthålla

vissa tekniskt-administrativa stödfunktioner. Regeringen anser därför att

sammanlagt 21 800 000 kronor bör tillföras anslaget budgetåret 1994/95.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Utrikesförvaltningen på tilläggsbudget till statsbudgeten för budget-året

1994/95 anvisar ett ramanslag på 21 800 000 kronor.

A 5. Utredningar m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

reservationsanslag på 10 211 000 kronor. Från anslaget finansieras främst

utredningar inom Utrikesdepartementets verksamhetsområde.

 Som medlem i EU kommer Sverige att delta i den s.k. översyns-konferens om

EU-samarbetet som medlemsstaterna beslutat skall inledas år 1996. Regeringen har

beslutat tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att belysa viktigare

sakfrågor och stimulera den offentliga debatten inför denna regeringskonferens.

När förslaget till statsbudget lades fram för innevarande budgetår togs inte

hänsyn till de merkostnader som detta förberedelsearbete kommer att leda till.

Regeringen anser därför att 2 500 000 kronor bör tillföras anslaget budgetåret

1994/95 för att även andra angelägna utredningar skall kunna fullföljas.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Utredningar m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1994/95 anvisar ett reservationsanslag på 2 500 000 kronor.

 4

3. Jordbruksdepartementet (nionde huvudtiteln)

B. Jordbruk och trädgårdsnäring

B 11. Intervention m.m.

I tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett förslagsanslag på 525 000 000 kronor.

 Regeringen föreslog i prop. 1994/95:75 Vissa livsmedelspolitiska åt-gärder vid

ett medlemskap i Europeiska unionen bl.a. ett nytt förslags-anslag för

budgetåret 1994/95 på 525 000 000 kronor benämnt Interven-tion m.m. Riksdagen

har bifallit regeringens förslag (bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126).

Anslaget finansieras helt från EG inom ramen för EG:s jordbruksfond (FEOGA).

Anslaget disponeras av Statens jordbruksverk.

 Bidrag till producentorganisationer på fiskets område för återtagande av fisk

som inte försäljs till fastställt återtagspris finansieras i likhet med

interventioner på jordbrukets område från EG:s jordbruksfonds garantisektion.

Statens jordbruksverk svarar för utbetalningarna av jordbruksstöden. Enligt

regeringens uppfattning är det mest rationellt att Statens jordbruksverk

ansvarar för utbetalning av stöd även till producentorganisationerna på fiskets

område. Det finns i dag fyra godkända producentorganisationer varför antalet

transaktioner kommer att bli begränsat. Fiskeriverket bedömer att stödet till

producentorganisationerna kommer att uppgå till ca 2 miljoner kronor för

innevarande budgetår. Anslaget Intervention m.m. bör få budgetåret 1994/95 får

belastas med utgifter för överskottshantering av fisk. Återflödet från EG bör

inbetalas på inkomsttitel 6113 Interventioner.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 godkänner vad som förordas rörande finansieringen m.m. av statens utgifter

för överskottshantering av fisk.

B 13. Bidrag till äppleodlare

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för

innevarande budgetår.

 Regeringen tog under hösten 1994 initiativ till att även svenska äppleodlare

som helt eller delvis önskade sluta med äppleodling skulle erbjudas en i sin

helhet EU-finansierad avvecklingsersättning.

 Mot denna bakgrund förlängdes anmälningstiden från det ursprungliga sista

ansökningsdatumet till en tidpunkt efter de nya medlemsstaternas EU-inträde.

 5

 Genom regeringsbeslut den 12 januari 1995 infördes regler för tillämpning av

nämnda stödform i Sverige.

 Stödet riktas till brukaren av äppleodlingen och förutsätter bl.a. att

äppleträden på den röjda arealen är yngre än 20 år. Äppleodlare kan erhålla

bidrag vid röjning av hela odlingen eller bara en del av den. Vid röjning av en

del av odlingen är bidraget 3 500 ecu per hektar. För att få det högre bidraget

om 5 000 ecu per hektar för äppleträd yngre än 20 år måste sökanden röja hela

sin odling dvs. även sådan äppleodling där träden är 20 år eller äldre.

 EU-bidrag enligt förordningen (1995:5) om röjningsbidrag till äpple-odlare

utgår under förutsättning att röjningen genomförts senast den 31 mars 1995.

 För ändamålet bör ett nytt anslag, Bidrag till äppleodlare, anvisas på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1994/95.

 Bidragsbeloppet utbetalas senast två månader efter det att länsstyrelsen

intygat att röjningen ägt rum. Därmed uppstår för statsbudgeten vissa

räntekostnader. Dessa kostnader bör få belasta anslaget B 12. Räntekostnader för

förskotterade bidrag, m.m.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. godkänner vad regeringen förordar om dispositionen av anslaget

Räntekostnader för förskotterade bidrag, m.m.,

 2. till Bidrag till äppleodlare på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1994/95 anvisar ett anslag på 8 800 000 kronor.

 6

4. Arbetsmarknadsdepartementet

 (tionde huvudtiteln)

A. Arbetsmarknad

A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder

I statsbudgeten för innevarande budgetår, finns för detta ändamål uppfört ett

reservationsanslag på 25 716 738 000 kronor. På tilläggsbudget till

statsbudgeten har ytterligare 3 070 948 000 kronor anvisats (prop. 1994/95:25,

bet. 1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:145).

 Enligt riksdagsbeslut i juni 1994 (prop. 1993/94:150 bil. 10, bet.

1993/94:FiU20, rskr. 1993/94:457) anvisades Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS)

särskilda medel för driften av arbetsmarknadskassorna för tiden den 1 juli 1994

till den 31 december 1994. Arbetsmarknadskassorna administrerade en

inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet.

 Arbetsmarknadskassorna upphörde den 1 januari 1995. Dock fick KAS-regionerna

genom övergångsbestämmelser uppdrag att besluta om ersättning t.o.m. den 30 juni

1995. De som beviljats sådan ersättning kan få ersättning t.o.m. den 30 juni

1996.

 Viss del av verksamheten som tillkom den 1 juli 1994 måste sålunda finnas kvar

även efter den 1 januari 1995. AMS har beräknat kostnaderna för avvecklingen

fram till den 30 juni 1996 till 5,2 miljoner kronor. Detta belopp bör få

disponeras inom ramen för de medel som för innevarande budgetår anvisats under

anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 godkänner att högst 5 200 000 kronor av medlen under anslaget

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas för avvecklingskostnader för

arbetsmarknadskassorna.

 7

5. Kulturdepartementet (elfte huvudtiteln)

D. Invandring m.m.

D 12. Särskilda åtgärder i flyktingmottagandet m.m.

Riksdagen beslöt i december 1993 att införa en särskild statlig ersättning - ett

tillfälligt stimulansbidrag - till kommuner som under det sista kvartalet 1993

och de tre första kvartalen 1994 kraftigt ökade sitt flyktingmottagande eller

ökade ett redan stort mottagande ( prop. 1993/94:51, bet. 1993/94:SfU6, rskr.

1993/94:76).

 Stimulansbidraget fastställdes till 25 000 kronor per mottagen flykting. I

anslutning till att kommunerna träffat överenskommelse med Invandrarverket om

flyktingmottagande för år 1994 erhöll kommunen 12 500 kronor per flykting för

det antal flyktingar som överenskommelsen omfattade. Den andra delen, som också

var 12 500 kronor, betalades ut kvartalet efter mottagandet.

 Utgångspunkten vid beräkningen av kostnaderna för stimulansbidraget var att

kommunerna under sista kvartalet 1993 och fram till den 1 oktober 1994 skulle ta

emot ca 70 000 flyktingar. Riksdagen anvisade mot denna bakgrund 1 750 miljoner

kronor för ändamålet. Detta skedde genom ett på tilläggsbudget för budgetåret

1993/94 nyuppfört reservationsanslag, Särskilda åtgärder i flyktingmottagandet

m.m.

 Efter förslag av regeringen beslutade riksdagen den 23 november 1994 (prop.

1994/95:26, bet. 1994/95:SfU4, rskr.1994/95:30) att stimulansbidraget till

kommunerna skulle få lämnas även för flyktingar som tas emot i en kommun under

fjärde kvartalet 1994. Bakgrunden till förslaget var bl.a. att regeringen

fattade beslut i april 1994 att barnfamiljer som sökt asyl före den 1 januari

1993 skulle få stanna här om inte särskilda skäl talade mot det. Alla ärenden

skulle inte komma att kunna avgöras i sådan tid att mottagning i en kommun kunde

ske före den 1 oktober 1994. Dessutom hade uttagningen av kvotflyktingar under

budgetåret 1993/94 till stor del kunnat genomföras först i slutet av budgetåret

och ca 5 000 kvotflyktingar som tagits ut under budgetåret 1993/94 kunde tas

emot i en kommun först under hösten 1994. Behovet av kommunplatser kom därför

att uppstå senare under år 1994 än vad som tidigare beräknats.

 Enligt den bedömning Invandrarverket gjorde inför propositionen om förlängning

av tiden för stimulansbidrag, skulle bidrag behöva betalas ut för ca 71 000

personer i stället för de 70 000 flyktingar som var utgångspunkten vid

beräkningen av kostnaderna för stimulansbidraget. För att den föreslagna

förlängningen av tiden för stimulansbidrag skulle kunna finansieras inom ramen

för anvisade medel föreslog regeringen att det tidigare beloppet för

stimulansbidrag skulle minskas från 25 000 kronor till 23 000 kronor per

mottagen flykting vid mottagning under fjärde kvartalet. Riksdagen beslutade i

enlighet med regeringens förslag.

 Invandrarverket har nu redovisat att kommunernas mottagande av flyktingar

fr.o.m. den 1 oktober 1993 t.o.m. den 31 december 1994 kommer att omfatta ca 76

500 personer för vilka kommunerna är berättigade till stimulansbidrag, dvs. ca 5

500 fler än tidigare prognos. Vidare kommer antalet överenskomna platser som

berättigat kommunerna till första delen av stimulansbidraget, men som inte

utnyttjats av Invandrarverket, att överstiga tidigare beräkningar. Dessa ändrade

förhållanden innebär att de tillgängliga medlen på reservationsanslaget inte är

tillräckliga för att stimulansbidrag ska kunna betalas ut med de av riksdagen

beslutade beloppen för flyktingar mottagna under fjärde kvartalet 1994.

 I de fall en kommun erhållit första delen av stimulansbidraget och därefter

inte tagit emot de flyktingar som Invandrarverket enligt överenskommelsen

anvisat, bör kommunen återbetala utgivet bidrag för de flyktingar som den inte

tagit emot. Regeringen avser att meddela föreskrifter om detta.

 För att stimulansbidraget, enligt de av riksdagen godkända riktlinjerna, skall

kunna betalas ut till kommunerna bedömer regeringen att ytterligare 160 miljoner

kronor måste anvisas för ändamålet.

 Beträffande övriga ersättningar till kommunerna för flyktingmottagandet

innevarande budgetår, beräknas utbetalningarna under förslagsanslaget Ersättning

till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. komma att understiga det

anvisade anslagsbeloppet.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Särskilda åtgärder i flyktingmottagandet m.m. på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1994/95 anvisar ett reservationsanslag på

160 000 000 kronor.

 8

6. Miljödepartementet (fjortonde huvudtiteln)

A. Miljövård

A 16. Åtgärder för att rena Dalälven

Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för

innevarande budgetår.

 Dalälven tillförs stora mängder förorenande ämnen som tungmetaller, kväve och

fosfor, kemikalier och olja från främst pågående och tidigare verksamheter i

Dalälvsområdet. Riksdagen beslöt därför under våren 1988 att anvisa 100 miljoner

kronor till åtgärder för att rena Dalälven under en tioårsperiod (prop.

1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373). Medlen fördes i

statsbudgeten för budgetåret 1988/89 upp på fjortonde huvudtitelns

reservationsanslag B 21. Åtgärder för att rena Dalälven. Någon ytterligare

medelsanvisning under anslaget har inte skett därefter. Av anslaget har

förbrukats 11 740 238 kronor. Resten av det anvisade anslagsbeloppet står inte

kvar till regeringens disposition.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Åtgärdsprogrammet för Dalälven, som utarbetats av Dalälvsdelgationen (ME

1987:02), har resulterat i att ett flertal åtgärder vidtagits för industrin,

kommunala avloppsreningsverk och jordbruket. Vidare har genomförts en

tillsynskampanj, utveckling av datorbaserat informationssystem samt ett större

gruvavfallsprojekt.

 Inom ramen för gruvavfallsprojektet identifierades stora behov av sane-

ringsåtgärder i områdena kring Falun, Garpenberg samt för ett 15-tal övriga

områden i Dalälvsområdet. Åtgärderna kommer att behövas bedrivas under en lång

tidsperiod.

 Ett avtal med syfte att genomföra saneringsåtgärder kring Falun, har ingåtts

med Stora Kopparbergs Bergslag AB (STORA) och godkänts av regeringen den 17

december 1992. Detta åtgärdsarbete, som enligt avtalet skall bedrivas fram till

år 2002, har nu inletts.

 För närvarande pågår förhandlingar mellan Boliden Mineral AB och

Naturvårdsverket i syfte att nå en uppgörelse angående gruvavfallet i

Garpenberg.

Slutsatser

Det långsiktiga saneringsarbetet i enlighet med det avtal som ingåtts med STORA

bör nu läggas fast i ett långsiktigt program. Programmet, som omfattar åtgärder

i Falun, bör gälla tidsperioden fram till år 2002. Kostnaderna uppskattas till

ca 39 miljoner kronor i 1994 års prisläge. I det nuvarande statsfinansiella

läget bör medel för åtgärder i Garpenbergs-området inte avsättas nu.

 Ett särskilt reservationsanslag bör på nytt föras upp på statsbudgeten för

detta ändamål. Anslaget bör föras upp med 39 miljoner kronor. Eftersom det är

angeläget att medel kan disponeras redan under innevarande budgetår bör anslaget

anvisas på tilläggsbudget.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Åtgärder för att rena Dalälven på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1994/95 anvisar ett reservationsanslag på 39 000 000 kronor.

 9

Förteckning över anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1994/95 som begärs i denna proposition

III.Utrikesdepartementet

A 1 Utrikesförvaltningen, ramanslag 21 800 000

A 5 Utredningar m.m., reservationsanslag 2 500 000

IX. Jordbruksdepartementet

B 13Stöd till äppleodlare 8 800 000

XI. Kulturdepartementet

D 12Särskilda åtgärder i flyktingmottgandet m.m.,

 reservationsanslag 160 000 000

XIV.Miljödepartementet

A 16Åtgärder för att rena Dalälven, reservationsanslag39 000 000

 Summa 232 100 000

 10

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 december 1995.

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher,

Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:125 Förslag om ytterligare anslag på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1994/95

 11