Regeringens skrivelse 1992/93:147

om ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten m.m.

Skr.

1992/93:147

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Föredragande vid regeringssammanträdet har varit chefen för Kultur­departementet

Stockhohn den 19 november 1992

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Birgit[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

Riksdagen beslutade med anledning av prop. 1991/92:140 om den av­giftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996 m.m. (bet. 1991/92: KrU28, rskr. 1991/92:329) att de tre programföretagen Sveriges Television, Sveriges Radio och Sveriges Utbildningsradio skall vara själv­ständiga aktiebolag och att aktiema i de självständiga företagen skall fordelas annorlunda mellan ägargrupperna än som skett i moderbolaget Sveriges Radio. De nuvarande ägama har gemensamt anmält till regeringen att det enligt deras mening inte kan bildas några ägargrupper såsom förutsatts i riksdagens beslut. Skrivelsen innehåller en redogörelse för de åtgärder rege­ringen vidtagit och ämnar vidta med anledning av detta besked.

1  Rik.sdagen 1992/93. 1 saml. Nr 144

Skrivelse om ägande av den avgiftsfinansierade

Skr. 1992/93:14?

radio- och TV-verksamheten m.m.

1  Inledning

Såväl Sveriges Radio-företagen som dess föregångare har varit aktiebolag. År 1979 omorganiserades Sveriges Radio till en koncem. Sveriges Radio AB är moderbolag i den nuvarande koncemen och äger samtliga aktier i program­företagen Sveriges Television AB, Sveriges Riksradio AB, Sveriges Lokal­radio AB och Sveriges Utbildningsradio AB samt i Radiotjänst i Kiruna AB. Enligt riksdagens beslut skall riksradion och lokalradion slås samman till ett bolag. Ansökan om tillstånd att verkställa avtal om fusion har inlämnats. Aktiema i moderföretaget är fördelade enligt följande: pressen äger 20 %, näringslivet 20 % och folkrörelsema 60 %. I bolagsordningen finns regler om hembud till andra aktieägare. I ett civilrättsligt avtal finns ytteriigare hembudsregler. Dessa innebär att de som vill sälja sina aktier skall erbjuda dem lill andra aktieägare i samma aktieägargrupp.

2 Riksdagsbeslutet

Riksdagen beslutade den 2 juni 1992 (bet. 1991/92: KrU28, rskr. 1991/92:329) att godkänna regeringens förslag i prop. 1991/92:140 om den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996 m.m. beträff­ande public service-företagens ägarskap och företagsform. Riksdagsbeslutet innebär bl.a. att public service-verksamheten även i fortsättningen skall be­drivas i aktiebolagsform. Sveriges Television, Sveriges Radio (det nuvarande Sveriges Riksradio och Sveriges Lokalradio sammanslagna) och Sveriges Utbildningsradio skall vara självständiga aktiebolag. De tre programföretagen skall gemensamt äga Radiotjänst i Kiruna AB. Moderbolaget skall upphöra. Pressen, näringslivet, folkrörelsema, konsmäriiga och vetenskapliga akade­mier och oberoende kulturella sammanslutningar skall erbjudas att bli ägare till bolagen. Om enskilda ägare, t.ex. på gmnd av jäv, inte kan kvarstå som ägare skall aktiema erbjudas staten genom att regler om hembudsskyldighet till staten införs. Det är emellertid möjligt för regeringen att sälja aklier som den förvärvat genom hembud till viss stiftelse, folkrörelse, akademi, sammanslutning eller annan som är att hänföra lill någon eller några av de fyra ägargrupper som skall finnas i fortsättningen. För inledningen av nästa avtalsperiod skall aktiema fördelas så att pressen har 20 %, näringslivet 20 %, folkrörelsema 40 % och den nya ägargruppen 20 %.

Kort tid efter riksdagsbeslutet sammanträffade chefen för Kulturdeparte­mentet med företrädare för de U-e nuvarande aklieägargmppema. Ägama förklarade sig då ha för avsikt att i konstmktiv anda medverka till de ägar­förändringar som fömtsätts i riksdagens beslut. En arbetsgrupp, i vilken ingick en representant för moderbolagets direktion, fick till uppgift att diskutera tekniska frågor i ansluming till verkställandet av riksdagsbeslutet. En plan för genomförandet logs fram innefattande extra bolagsstämmor.

aktieöverlåtelser m.m. Några tekniska hinder för genomförandet av riks-    Skr. 1992/93: 147 dagsbeslutet ansågs inte föreligga.

3 Skrivelsen från ägarna

I en skrivelse till Kulturdepartementet den 22 oktober 1992 har de nuvarande ägargrupperna gemensamt förklarat all del enligt deras uppfattning inte kommer alt kunna bildas några ägargmpper från press och näringsliv och att förutsättningarna för att realisera riksdagens beslut angående den avgifts­finansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996 m.m. i detta avseende därmed synes kunna brista.

4 Ändrade förutsättningar

Mot bakgrund av ägargruppemas uppfattning konstaterar regeringen alt riksdagens beslut såvitt avser ägandet av public service-förelagen inle kan genomföras. Chefen för Kulturdepartementet har därför med de nuvarande ägama diskuterat möjligheten av all de kvarstår som aktieägare under en övergångslid medan del utreds hur ägandet skall kunna ordnas i framliden. Företrädare för samtliga de nuvarande ägargmppema har förklarat sig vilja kvarstå som ägare under dessa fömtsättningar. Del har dock varit etl starkt önskemål från fiera av ägarna all övergångstiden inte blir längre än sex månader. Med anledning härav har regeringen i dag bemyndigat chefen för Kuliurdepariemeniel all tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lägga fram förslag om hur public service-förelagen bör ägas i framtiden (Dir. 1992/93:100). Kommittédirektiven redovisas i bilaga. Utredningsupp­draget bör vara slutfört den 31 januari 1993. Regeringen avser att därefter återkomma lill riksdagen med förslag om hur frågan om ägande m.m. bör lösas.

De ändrade fömisäilningama avser endast ägandet till public service­företagen. Som angivits ovan innefallar riksdagens beslul bl.a. att det nu­varande moderbolaget skall upphöra och att Sveriges Radio-koncernen organiseras i tre självständiga aktiebolag. Regeringen anser emeUertid inte alt del kan begäras av de nuvarande ägarna all de för en så kort tid som nu fömtsätts, skall medverka lill den omfördelning av aktiema som riksdagens beslut fömtsätter. Ägama har förklarat sig beredda att kvarstå som ägare i det nuvarande Sveriges Radio vilket bolag liksom hittills äger samtliga aklier i dotterföretagen, inklusive Radiotjänst i Kiruna AB. Regeringen anser alt detla förfarande bör kunna accepteras, trots att det innebär att riksdagsbeslutet inte nu genomförs såvitt avser all moderbolaget skall upphöra och akliema i Radiotjänst skall fördelas mellan programföretagen. Av samma skäl bör anslå med bildandet av den fjärde ägargmpp som fömtsätts i riksdagsbeslutet be­stående av konstnärliga och vetenskapliga akademier och oberoende kulturella sammanslutningar. I övrigt genomförs riksdagens beslut.

1"  Riksdagen 1992/93. 1 ianil. Nr 144

Ägama har förklarat att de genom ändringar i bolagsordningar m.m. är Skr. 1992/93: 147 beredda att medverka till genomförande av riksdagens beslut i övriga delar. Sålunda skall i moderbolagets bolagsordning införas en bestämmelse om hembudsskyldighet till staten. Reglema om hur styrelsema i programföre­tagen utses ändras i enlighet med riksdagens beslul. Regeringen kommer att träffa avtal med Sveriges Television AB om förvaltning av rundradiomedlen.

Som en följd av att moderbolaget inte längre har något ansvar for program­verksamheten kommer något nyll avlal inle alt träffas med moderbolaget. Det kan anmärkas att slalen inte därigenom avslår från de rättigheter del uppsagda avtalet ger.

Moderbolaget skall som nämnts äga akliema i dotterföretagen Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB, Sveriges Utbildningsradio AB och Radiotjänst i Kimna AB. För alt inte i onödan försvåra genomförandet av ett kommande riksdagsbeslut om ägarskapet bör moderbolaget även kvarstå som ägare till fastighetema. Del underiättar exempelvis en övergång till ett särskilt dotterbolag som äger fastigheterna, vilket kan vara en del i en framtida lösning. Moderbolaget skall därutöver svara för de uppgifier som enligt lag åvilar moderbolag i en koncem såvitt avser räkenskaper och redovisning. Som en följd av della redovisningsansvar bör moderbolaget besluta om syslem och riktlinjer for redovisning av resurs- och medelsanvändningen i koncemens bolag. Kostnadema för moderbolagels begränsade verksamhet bör kunna rymmas inom de koncemgemensamma medel som står lill moder­bolagets förfogande. Om sådana medel visar sig otillräckliga förutsätter regeringen att de tre programbolagen är beredda alt i relation till storleken på resp. programbolags medelstilldelning, tillskjuta erforderliga medel. Programföretagen övertar moderbolagels funktioner i övrigt.

5 Ärendet till riksdagen

Regeringen underrättar riksdagen om de ändrade fömtsättningarna för ägandet av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten.

Kommittédirektiv

Skr. 1992/93:147

Bilaga

Ägande av public service-företagen m.m.

Dir. 1992:100

Beslut vid regeringssammanträde 1992-11-19

Chefen för Kulturdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anför.

Mitt förslag

En särskild uu-edare tillkallas med uppdrag all utarbeta förslag om ägandet av Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB och Sveriges Utbildningsradio AB (public service-förelagen).

Utredarens förslag bör läggas fram senast den 31 januari 1993.

Bakgrund

Såväl Sveriges Radio-forelagen som dess föregångare har varit aktiebolag. År 1979 omorganiserades Sveriges Radio lill en koncem. Sveriges Radio AB är moderbolag i den nuvarande koncemen och äger samtliga aktier i dotter-förelagen Sveriges Television AB, Sveriges Riksradio AB, Sveriges Lokal­radio AB, Sveriges Utbildningsradio AB och Radiotjänst i Kimna AB. Aktiema i Sveriges Radio AB ägs lill 60 % av folkrörelsema, lill 20 % av näringslivet och lill 20 % av pressen.

Riksdagen beslutade den 2 juni 1992 (bet. 1991/92: KrU28, rskr. 1991/92:329) all godkänna regeringens förslag i propositionen 1991/92:140 om den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996 m.m. beu-äffande public service-företagens ägarskap och företagsform. Riksdags­beslutet innebär bl.a. följande. Public service-verksamheten skall även i fort­sättningen bedrivas i aktiebolagsform. Sveriges Television, Sveriges Radio (det nuvarande Sveriges Riksradio och Sveriges Lokalradio sammanslagna) och Sveriges Utbildningsradio skall vara självständiga aktiebolag. De tre programföretagen skall gemensamt äga Radiotjänst i Kimna AB. Moder­bolaget skall upphöra. Pressen, näringslivet, folkrörelsema samt konstnärliga och vetenskapliga akademier och oberoende kulturella sammanslutningar skall erbjudas all bli ägare till bolagen. Om enskilda ägare, t.ex. på gmnd av jäv, inle kan kvarstå som ägare skall aktiema erbjudas staten genom att regler om hembudsskyldighet lill staten införs. Det bör emellertid vara möjligt för regeringen att sälja aktier som den förvärvat genom hembud till viss stiftelse, folkrörelse, akademi, sammanslutning eller annan som är all hänföra lill någon eller några av de fyra ägargmpper som skall finnas i fortsättningen.

För inledningen av nästa avtalsperiod skall akliema fördelas så all pressen har     Skr. 1992/93: 147 20 %, näringslivet 20 %, folkrörelsema 40 % och den nya ägargmppen    Bilaga 20 %.

I en skrivelse till Kulturdepartementet den 22 oktober 1992 har de nuvarande ägargmppema av Sveriges Radio gemensamt förklarat att det enligt deras uppfattning inte kommer att kunna bildas några ägargmpper från press och näringsliv och all fömtsättningama för att realisera riksdagens beslut angående den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996 m.m. i detta avseende därmed synes kunna brista.

Riksdagens beslut rörande ägandet av public service-förelagen kan således inte genomföras fullt ut.

Mot denna bakgmnd har jag i kontakter med företrädare för de tre nu­varande ägargmppema erfarit att aktieägama är beredda att kvarstå för en kortare övergångsperiod under fömtsätming alt det framtida ägandet av public service-förelagen utreds.

Förutsättningar

Public service-verksamheten är omfattande och spelar en viktig roll för den demokratiska processen och den nationella kulluren. Även om konkurrerande verksamheter har startats och kommer att starta kan public service-verk­samhetens betydelse för nyhets- och informationsförmedling, opinions­bildning, kritisk samhällsbevakning saml som förmedlare av olika kultur­yttringar förväntas bestå.

Public service-verksamheten finansieras i huvudsak med TV-avgifismedel. Riksdagen bestämmer TV-avgiftens storlek (i dagslägel 1 320 kronor per år) och den årliga medelstilldelningen lill programföretagen (för 1993 anvisas totalt 4 263,3 miljoner kronor i 1990 års prisläge).

Riksdagen anger även de allmänna fömtsättningama för public service­verksamhetens uppdrag och organisation. Riktlinjema binds i avtal mellan staten och programföretagen.

Styrelserna i programföretagen skall från den 1 januari 1993 bestå av vardera nio ledamöter och två suppleanter. För samtliga skall gälla all rege­ringen utser ordföranden och tre ledamöter, att ägama utser två ledamöter samt alt den verkställande direktören och två personalrepresentanter är själv­skrivna ledamöter. Vidare skall varje styrelse ha fyra suppleanter varav en utses av regeringen, en av ägama och två av personalrepresenlanlema.

Ägandet av Sveriges Radio är historiskt betingat och har förändrats genom åren. Alltsedan starten av mndradioverksamheten har det ansetts ligga ett värde i att det finns en motvikt mot del statliga inflytandet. Huvudargumentet har varit all ägama, som företrädare för olika samhällssektorer, skulle balan­sera statsmaktemas inflytande. Konstruktionen har sells som elt medel all garantera public service-verksamhetens publicistiska integritet och oberoende. Även den starka spridningen mellan olika ägare inom resp. gmpp har ansetts motverka risken för maktkoncentration.

Ägandet av Sveriges Radio har under många år varit föremål för Skr. 1992/93: 147 diskussion bl.a. från ägargmppemas sida. Näringslivet har ifrågasatt sill Bilaga ägande utifrån ideologiska utgångspunkter och den korporativa ägarmodeUen har ifrågasatts. Pressens roll som ägare har varit under diskussion, dels för att dagstidningarna bedriver en konkurrerande verksamhet, dels for all många tidningar i en framtid kan förväntas satsa på annan radio- och TV-verk­samhet. Della gäller dock inte bara pressgmppen. Även representanter från folkrörelse- och näringslivsgmppema har intresserat sig för annan radio- och TV-verksamhet. Slutligen bör nämnas all resp. gmpps representativitet lik­som ägarproportionema inom resp. ägargmpp har ifrågasatts.

Det bör i sammanhanget noteras att det statliga inflytandet fr.o.m. den I januari 1993 genom riksdagens beslut tonas ned i två viktiga avseenden.

För del första skall riksdagen resp. regeringen i fortsättningen ange de allmänna fömtsättningama för public service-verksamhetens uppdrag och organisation. Riksdagen torde således inte komma att årligen ompröva fömtsättningama såvida inte mycket speciella omständigheter motiverar detta.

För det andra kommer regeringen vid valet av personer till public service­företagens styrelser alt utgå från nya principer. Regeringen har hittills enligt en etablerad sed vänt sig till de slörre partiema i riksdagen for nominering av ledamöter. Partiema har låtit sina riksdagsgmpper eller presidier utse leda­mötema. De utsedda har oftast hämtats från respektive riksdagsgrupp. I framtiden skall regeringen inför utseende av ledamöterna samråda med ledama för samtliga i riksdagen representerade partier. Ledamötema skall hämtas från olika sektorer av del svenska samhället, ha stor integritet och sammantaget representera den kunskap och erfarenhet som är relevant för verksamheten.

Frågan om hur public service-förelagen skall ägas och styras liksom hur den programmässiga integriteten skall främjas har mot den nu anförda bakgmnden varit föremål för diskussion, senast i anslutning till vårens riks­dagsbehandling. Bl.a. diskuterades andra associationsformer än den nu­varande aktiebolagsformen. Förslag om att programföretagen skulle bli hel­ägda statliga aktiebolag fördes fram. Regeringen övervägde denna möjlighet, men kom fram lill att den inte borde genomföras under den kommande avtals­perioden.

Även stiftelseformen fördes fram som ett alternativ. Det råder dock för närvarande en viss oklarhet om hur kommande lagstiftning om stiflel ser kommer att utformas. En ny lagstiftning om stiftelser beräknas träda i kraft den 1 januari 1994. Därför gjordes bedömningen i propositionen 1991/92:140 alt fömtsätmingama for att driva verksamhelen i stiftelseform skall ha klarlagts inför den avtalsperiod som inleds den 1 januari 1997. I propositionen betonades alt olika möjligheter att yllerligare stärka public service-verksamhetens oberoende borde prövas inför denna period. Stiftelse­bildning borde vid den tidpunkten kunna vara ett altemativ bland flera lös­ningar.

När de nuvarande ägargmppema nu förklarat all del inle längre kommer att    Skr. 1992/93: 147 kunna bildas några ägargmpper från press och näringsliv, anser jag att den    Bilaga avsedda utredningen bör tidigareläggas.

Mot bakgmnd av public service-företagens omfattande och betydelsefulla verksamhet är del av fundamental betydelse att det inte finns risk för alt programverksamheten styrs av staten eller andra maklgmpper, utan att del ges garantier för kritisk granskning även av sådana intressen som slaten och eventuella ägare företräder. Det finns olika medel för alt förhindra elt direkt statligt inflytande över programverksamheten. Slalens inflytande kan begrän­sas till huvuddragen för verksamhetens inrikming, uppdrag, organisation och fmansiering och delta inflytande utövas endast när nya avtal skall slutas.

Regler för utseendet av styrelsema och styrelsemas maktbefogenheter i förhållande lill programverksamheten kan anges.

Även valet av associationsform är betydelsefullt vad gäller att balansera det nödvändiga stadiga inflytandet och försvåra otillbörlig statlig påverkan.

Samlidigl som ägarmakten och den ekonomiska makten bör kringgärdas av regler som förhindrar ett otillbörligt inflytande, är det vikligl att någon har ell övergripande ansvar för all i förhållande lill TV-avgiftsbetalare, tittare och lyssnare se till att programverksamheten bedrivs.rationellt inom ramen för tilldelade medel och i enlighet med det uppdrag som åvilar förelaget. Bl.a. det förhållande all public service-företagen årligen omsätter mer än fyra miljarder kronor motiverar att det finns en tydlig ansvarsfördelning.

Uppdraget

En särskild utredare bör tillkallas med uppdrag att utarbeta förslag om ägandet av Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB, Sveriges Utbildningsradio AB (public service-företagen). Utredarens förslag bör läggas fram senasi den 31 januari 1993.

Utgångspunkten för utredarens arbete bör vara all den nya ägandeformen för public service-företagen skall säkerställa att programverksamheten kan bedrivas självständigt i förhållande tiU staten, olika inu-esseorganisationer och andra maklgmpper i samhället. Utredaren skall även kunna lämna andra förslag som stärker programverksamhetens självständighet. Förslaget skall även lämna utrymme för riksdagen all också i fortsättningen, i slutet av varje avtalsperiod, bestämma fömtsätmingama for public service-verksamheten på del sätt riksdagen fmner lämpligt

Utredaren bör utgå från att de nuvarande ägama skall kvarstå till den 1 juli 1993. Den fjärde ägargmppen beslående av konsmäriiga och vetenskapliga akademier och oberoende kulturella sammanslumingar skapas alltså inle under övergångsperioden.

Utredaren bör vidare utgå från all moderbolaget kvarstår under denna övergångsperiod, men alt det inte har någon annan uppgift än att vara ägare till aktiema i dotterföretagen. Riksdagsbeslutet skall i övrigt genomföras. Som angivits i det föregående innefattar riksdagens beslut bl.a. att riksdagen

skall besluta om medelstilldelning direkt till de tre programbolagen samt att    Skr. 1992/93: 147 programföretagens styrelser minskas till nio personer. Såsom framgår av    Bilaga riksdagsskrivelse 1992/93:147 skall moderbolagets övriga uppgifter övertas av programbolagen.

För utredaren gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare angående ulredningsförslagens inriktning (dir. 1984:5), EG-aspekten i utredningsverksamheten (dir. 1988:43) samt om regional­poUtiska konsekvenser (dir. 1992:50).

Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen bemyn­digar chefen för Kullurdepartemenlel

all tillkalla en särskild utredare med uppgift att utarbeta förslag om ägande av de självständiga public service-förelagen och

alt besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt utredaren.

Vidare hemställer jag alt regeringen beslutar

alt kostnaderna skall belasta elfte huvudtitelns anslag Utredningar m.m.

Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandes överväganden och bifaller hennes hemställan.

(Kulturdepartementet)

Kulturdepartementet

Skr. 1992/93:147

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 november 1992.

Närvarande: statsrådet B.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler fråga om möjligheten alt genomföra riksdagens beslul om ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten m.m.

Regeringen beslutar alt genom skrivelse i enlighet med bilagan till detla protokoll underrätta riksdagen om ändrade fömtsättningar för ägandet av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhelen.

Ur protokollet: Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

10