Regeringens proposition

1995/96:127

Några frågor om sekretess

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 18 januari 1996

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Laila Freivalds

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås ändringar i sekretesslagen.

 Sveriges Riksidrottsförbund har anförtrotts förvaltningsuppgifter som inne-

fattar myndighetsutövning. På grund härav föreslås att offentlighetsprincipen

och sekretesslagen skall göras tillämpliga i viss verksamhet hos Riksidrotts-

förbundet.

 Det föreslås vidare att uppgifter hos kronofogdemyndighet som är

tillsynsmyndighet i konkurser och uppgifter inom exekutionsväsendet, som angår

misstankar om att en gäldenär har begått viss ekonomisk brottslighet skall kunna

omfattas av sekretess. Vidare föreslås att sekretess skall kunna gälla hos dessa

myndigheter och hos åklagarmyndigheter för uppgifter som hänför sig till

verksamhet som rör utredning i frågor om näringsförbud.

 Personuppgifter som är skyddade av sekretess hos folkbokföringen föreslås få

samma skydd när de förs över till en kommunal myndighet på grund av särskild

uppgiftsskyldighet om skolpliktiga barn.

 På skolans område föreslås nya bestämmelser om sekretess hos Statens skolverk

och hos Skolväsendets överklagandenämnd.

 I propositionen föreslås vidare att sekretess skall gälla i ärenden om

prövning av lämplighet att inneha luftfartscertifikat m.m. i samma utsträckning

som i motsvarande ärenden om körkort och traktorkort.

 Ökad möjlighet till sekretess föreslås också när det gäller ärenden hos

Centrala studiestödsnämnden som rör hemutrustningslån för flyktingar m.fl.

 Förhandsbesked i taxerings- och skattefrågor föreslås bli omfattade av

sekretess även när uppgifterna förekommer hos kommuner och landsting.

 I syfte främst att skydda HIV-smittade brottsoffers integritet föreslås att

sekretess skall kunna gälla hos domstolar i mål om ansvar för brott genom vilket

HIV-infektion har eller kan ha överförts. Samtidigt föreslås att bestämmelsen om

domstolssekretess i vissa brottmål skall utvidgas så att den omfattar även

ärenden som rör i bestämmelsen angivna brott.

 I övrigt föreslås en redaktionell ändring i 7 kap. 11 § och i 9 kap. 11 § samt

ett förtydligande i 9 kap. 21 § sekretesslagen.

 De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 april 1996.

 Vidare diskuteras frågor om offentlighet och sekretess hos enskilda orga-

nisationer, sekretess för uppgifter om familjehems adresser, sekretess hos

domstolar i ärenden enligt konkurrenslagen, myndigheters hantering av

framställningar och utlämnande av stora mängder allmänna handlingar samt

statliga myndigheters utlämnande av allmänna handlingar enligt

offentlighetsprincipen respektive i uppdragsverksamhet. Vad gäller dessa frågor

föreslås inga författningsändringar.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 5

2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).... 5

3 Ärendet och dess beredning................................. 15

4 Offentlighet och sekretess i viss verksamhet hos Sveriges

 Riksidrottsförbund......................................... 16

5 Sekretess vid samarbete mot ekonomisk brottslighet......... 16

6 Sekretess hos Statens skolverk i tillsynsverksamhet som avser

 fristående skolor.......................................... 22

7 Överföring av folkbokföringssekretess till kommun.......... 25

8 Sekretess för uppgifter i ärenden angående luftfartscertifikat m.m.

 27

9 Sekretess hos Skolväsendets överklagandenämnd.............. 29

10 Sekretess hos kommuner och landsting för uppgifter som rör

 förhandsbesked i taxerings- eller skattefrågor............. 30

11 Sekretess hos Centrala studiestödsnämnden i ansökningar som rör lån

 till hemutrustning för flyktingar m.fl..................... 32

12 Sekretess hos allmänna domstolar i vissa mål och ärenden... 33

 12.1 Sekretess hos domstolar i mål om ansvar för brott genom

 vilket HIV-infektion har eller kan ha överförts m.m. 34

 12.2 Sekretess hos domstolar i mål och ärenden enligt kon-

 kurrenslagen (1993:20).............................. 36

13 Framställningar som inte föreslås leda till ändring i sekretesslagen

 ........................................................... 39

 13.1 Uppgifter om familjehems adresser................... 39

 13.2 Uppgifter hos enskilda organisationer............... 39

14 Offentlighetsprincipen och myndigheters hantering av framställningar

 om utlämnande av stora mängder allmänna handlingar......... 40

15 Statliga myndigheters tillhandahållande av allmänna handlingar

 enligt offentlighetsprincipen respektive i uppdragsverksamhet 42

16 Kostnader.................................................. 44

17 Övrigt..................................................... 44

 17.1 7 kap. 11 § sekretesslagen.......................... 44

 17.2 9 kap. 21 § sekretesslagen.......................... 44

 17.3 9 kap. 11 § sekretesslagen.......................... 44

18 Författningskommentar...................................... 45

Bilaga 1 Departementspromemorians Några frågor om sekretess(Ds 1995:42)

författningsförslag.............................................. 49

Bilaga 2 Författningsförslag i promemorian Sekretess vid samarbetet mot ung-

domsbrott och ekobrott........................................... 58

Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig ellerberetts till-

fälle att yttra sig över departementspromemorianNågra frågor om sekretess (Ds

1995:42)......................................................... 61

Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig ellerberetts till-

fälle att yttra sig över promemorian Sekretess vid samarbetet

mot ungdomsbrott och ekobrott.................................... 62

Bilaga 5 Lagrådsremissens lagförslag......................... 63

Bilaga 6 Lagrådets yttrande.................................. 72

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde..................... 74

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).

2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1

 dels att 5 kap. 1 §, 7 kap. 9, 11, 15 och 31 §§, 9 kap. 1, 5, 11, 16 och 21

§§, samt bilagan till lagen skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 36 §, av följande

lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 kap.

1 §

--------------------------------------------------------------------

 Sekretess gäller för uppgift som Sekretess gäller för uppgift som

hänför sig till hänför sig till

 1. förundersökning i brottmål, 1. förundersökning i brottmål,

 2. angelägenhet, som avser an- 2. angelägenhet, som avser an-

vändning av tvångsmedel i sådant målvändning av tvångsmedel i sådant mål

eller i annan verksamhet för att eller i annan verksamhet för att

förebygga brott, eller förebygga brott,

 3. åklagarmyndighets, polismyn- 3. verksamhet som rör utredning

dighets, tullmyndighets eller i frågor om näringsförbud, eller

kustbevakningens verksamhet i 4. åklagarmyndighets, polismyn-

övrigt för att förebygga, uppdaga, dighets, tullmyndighets eller

utreda eller beivra brott, kustbevakningens verksamhet i

 om det kan antas att syftet med övrigt för att förebygga, uppdaga,

beslutade eller förutsedda åtgärderutreda eller beivra brott,

motverkas eller den framtida om det kan antas att syftet med

verksamheten skadas om uppgiften beslutade eller förutsedda åtgärder

röjs. motverkas eller den framtida

 verksamheten skadas om uppgiften

 röjs.

 Motsvarande sekretess gäller i Motsvarande sekretess gäller i

annan verksamhet hos myndighet annan verksamhet hos myndighet för

för att biträda åklagarmyndighet, att biträda åklagarmyndighet,

polismyndighet, tullmyndighet polismyndighet, tullmyndighet el-

eller kustbevakningen med att ler kustbevakningen med att upp-

uppdaga, utreda eller beivra daga, utreda eller beivra brott

brott. samt hos tillsynsmyndighet i kon-

 kurs och inom exekutionsväsendet

 för uppgift som angår misstanke om

 att en gäldenär har begått brott som

 avses i 11 kap. brottsbalken

 eller annat brott som har samband

 med gäldenärens näringsverksamhet.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst fyrtio år.

7 kap.

9 §2

 Sekretess gäller i grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och

sameskolan samt i en kommunal riksinternatskola för uppgift som hänför sig till

psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga

förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften

kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men.

 Sekretess gäller på samma område dels i skolans elevvårdande verksamhet i

övrigt för uppgift om enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som

hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev

från vidare studier. Sekretessen gäller dock endast, om det kan antas att den

som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.

Sekretessen gäller inte beslut i elevvårdsärende eller i annat ärende som nu har

nämnts.

 Sekretess gäller inom utbildningsväsendet i övrigt för uppgift som hänför sig

till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds

personliga förhållanden hos psykolog, kurator eller syofunktionär, om det inte

står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon

honom närstående lider men. Dessutom gäller inom arbetsmarknadsutbildningen, den

kommunala vuxenutbildningen, vuxenutbildningen för utvecklingsstörda,

svenskundervisningen för invandrare (sfi) och folkhögskolan sekretess i annan

elevvårdande verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det

kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om

uppgiften röjs.

 Sekretess gäller i specialpedagogisk stödverksamhet för uppgift om enskilds

personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom

närstående lider men om uppgiften röjs.

--------------------------------------------------------------------

 Sekretess gäller hos Statens

 skolverk i verksamhet som avser

 tillsyn över utbildning vid skolor

 med enskild huvudman (fristående

 skolor) för uppgift som härrör från

 skolans elevvårdande verksamhet

 och som gäller enskilds personliga

 förhållanden, om det inte står klart

 att uppgiften kan röjas utan att

 den som uppgiften rör eller någon

 honom närstående lider men. Samma

 sekretess gäller i nämnda

 tillsynsverksamhet för uppgift som

 hänför sig till en fråga om

 tillrättaförande av elev eller

 skiljande av elev från vidare stu-

 dier. Sekretessen enligt detta

 stycke gäller dock inte Statens

 skolverks beslut i ett ärende.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år.

11 §3Sekretess gäller i myndighets personalsociala verksamhet för uppgift som

hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om

enskilds personliga förhållanden hos psykolog, personalkonsulent eller annan

sådan befattningshavare som särskilt har till uppgift att bistå med råd och

hjälp i personliga angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kan

röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men.

 Sekretess gäller i verksamhet som avses i första stycket för annan uppgift om

enskilds personliga förhållanden än som där nämns, om det kan antas att den

enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.

 Sekretess gäller i myndighets personaladministrativa verksamhet i övrigt för

uppgift om enskilds hälsotillstånd och för sådan uppgift om enskilds personliga

förhållanden som hänför sig till ärende om omplacering eller pensionering av

anställd, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider

men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte i ärende om anställning

eller disciplinansvar och inte heller för beslut i annat ärende som avses i

detta stycke.

--------------------------------------------------------------------

 Sekretess gäller i annat fall än Sekretess gäller i annat fall än

som avses i första - tredje som avses i första - tredje styck-

styckena i myndighets ena i myndighets personaladmini-

personaladministrativa strativa verksamhet för uppgift om

verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden,

enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde

om det kan antas att den eller någon honom närstående utsätts

enskilde eller någon honom för våld eller annat allvarligt men

närstående utsätts för våld eller om uppgiften röjs. Vidare gäller, i

annat allvarligt men om upp- den utsträckning regeringen

giften röjs. Vidare gäller, i den föreskriver, sekretess i perso-

utsträckning regeringen föreskri- naladministrativ verksamhet hos

ver, sekretess i perso- myndighet där personalen särskilt

naladministrativ verksamhet hos kan riskera att utsättas för sådant

myndighet där personalen särskilt men, för uppgift om enskilds bo-

kan riskera att utsättas för sådantstadsadress, hemtelefonnummer och

men, för uppgift om enskilds bo- personnummer, om det inte står

stadsadress, hemtelefonnummer klart att uppgiften kan röjas utan

och personnummer, om det inte att den enskilde eller någon honom

står klart att uppgiften kan röjas närstående lider men.

utan att den enskilde eller någon

honom närstående lider men om

uppgiften röjs.

 Sekretess gäller för uppgift i tjänstgöringsomdöme som upprättats inom

utrikesförvaltningen.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst femtio år.

15 §4

 Sekretess gäller

 1. i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av

befolkningen och, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan

verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen,

 2. i ärende om medlemskap i Svenska kyrkan,

 3. i verksamhet som avser förande av eller uttag ur sjömansregistret,

 för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning

kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften

röjs.

--------------------------------------------------------------------

 Har en uppgift, för vilken

 sekretess gäller enligt första

 stycket 1, lämnats till en

 kommunal myndighet enligt särskild

 uppgiftsskyldighet om

 skolpliktiga barn, gäller

 sekretessen också hos myndigheten.

 Sekretess gäller dock inte om

 uppgiften tas upp i beslut hos

 myndigheten.

 Sekretess gäller i ärende om fingerade personuppgifter för uppgift om enskilds

personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att

den enskilde eller någon honom närstående lider men.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år.

31 §

--------------------------------------------------------------------

 Sekretess gäller i ärende om Sekretess gäller i ärende om

prövning av någons lämplighet att prövning av någons lämplighet att ha

ha körkort eller traktorkort för körkort, traktorkort, luftfarts-

uppgift om den enskildes hälso- certifikat eller sådant

tillstånd eller andra personliga behörighetsbevis som avses i

förhållanden, om det kan antas att luftfartslagen (1957:297) för

den som uppgiften rör eller någon uppgift om den enskildes

honom närstående lider betydande hälsotillstånd eller andra

men om uppgiften röjs. Sekretes- personliga förhållanden, om det kan

sen gäller dock inte beslut i antas att den som uppgiften rör

ärendet. eller någon honom närstående lider

 betydande men om uppgiften röjs.

 Sekretessen gäller dock inte

 beslut i ärendet.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst femtio år.

36 §

--------------------------------------------------------------------

 Sekretess gäller hos Skolväsen-

 dets överklagandenämnd i ärenden som

 överklagats dit, för uppgift om

 enskilds personliga förhållanden,

 om det kan antas att den enskilde

 eller någon honom närstående lider

 men om uppgiften röjs. Sekretessen

 gäller dock inte nämndens beslut i

 ett ärende.

 I fråga om uppgift i allmän hand-

 ling gäller sekretessen i högst

 sjuttio år.

9 kap.

1 §5

--------------------------------------------------------------------

 Sekretess gäller i myndighets Sekretess gäller i myndighets

verksamhet, som avser bestämmande verksamhet, som avser bestämmande

av skatt eller som avser av skatt eller som avser taxering

taxering eller i övrigt eller i övrigt fastställande av

fastställande av underlag för underlag för bestämmande av skatt,

bestämmande av skatt, för uppgift för uppgift om enskilds personliga

om enskilds personliga eller eller ekonomiska förhållanden.

ekonomiska förhållanden. Motsvarande sekretess gäller i

Motsvarande sekretess gäller i myndighets verksamhet som avser

myndighets verksamhet som avser förande av eller uttag ur register

förande av eller uttag ur re- som avses i skatteregisterlagen

gister som avses i skattere- (1980:343) för uppgift som har

gisterlagen (1980:343) för upp- tillförts sådant register och hos

gift som har tillförts sådant kommun eller landsting för uppgift

register. Uppgift hos Tullverket som lämnats dit i ett ärende om

får dock lämnas ut, om det står förhandsbesked i skatte- eller

klart att uppgiften kan röjas taxeringsfråga. Uppgift hos

utan att det enskilde lider Tullverket får dock lämnas ut, om

skada eller men. För uppgift i mål det står klart att uppgiften kan

hos domstol gäller sekretessen röjas utan att den enskilde lider

endast om den kan antas att den skada eller men. För uppgift i mål

enskilde lider skada eller men hos domstol gäller sekretessen

om uppgiften röjs. Detsamma gäller endast om det kan antas att den

uppgift som med anledning av enskilde lider skada eller men om

överklagande hos domstol regist- uppgiften röjs. Detsamma gäller

reras hos annan myndighet enligt uppgift som med anledning av

15 kap. 2 § första stycket 3 eller överklagande hos domstol regist-

4. Har uppgift i mål hos domstol reras hos annan myndighet enligt

erhållits från annan myndighet och 15 kap. 2 § första stycket 3 eller

är den sekretessbelagd där, gäller 4. Har uppgift i mål hos domstol

dock denna sekretess hos domsto- erhållits från annan myndighet och

len, om uppgiften saknar be- är den sekretessbelagd där, gäller

tydelse i målet. dock denna sekretess hos dom-

 stolen, om uppgiften saknar be-

 tydelse i målet.

 Med skatt avses i detta kapitel skatt på inkomst och, med undantag för

arvsskatt och gåvoskatt, annan direkt skatt samt omsättningsskatt, tull och

annan indirekt skatt. Med skatt jämställs arbetsgivaravgift, prisregle-

ringsavgift och liknande avgift samt skatte- och avgiftstillägg och för-

seningsavgift. Med verksamhet som avser bestämmande av skatt jämställs

verksamhet som avser bestämmande av pensionsgrundande inkomst.

 Sekretessen gäller inte beslut, varigenom skatt eller pensionsgrundande

inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av skatt fastställs, såvida inte

beslutet meddelas i ärende om

 1. förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga,

 2. medgivande att skattepliktig intäkt enligt reglerna om statlig inkomstskatt

inte skall anses uppkomma vid avyttring av aktier i fåmansföretag,

 3. beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige när

beslutet har fattats av Forskarskattenämnden.

 Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad som

föreskrivs i lag om förfarande vid beskattning eller om skatteregister. Vidare

får utan hinder av sekretessen uppgift i en revisionspromemoria lämnas till

förvaltare i den reviderades konkurs.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo år.

5 §

 Sekretess gäller hos Riksbanken i ärenden enligt lagstiftningen om valu-

tareglering och betalningar till och från utlandet för uppgift om enskilds

personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften

kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men.

--------------------------------------------------------------------

 Sekretess gäller i ärende om Sekretess gäller i ärende om stu-

studiestöd för uppgift om enskilds diestöd och i ärende hos Centrala

personliga eller ekonomiska för- studiestödsnämnden om lån till

hållanden, om det kan antas att hemutrustning för flyktingar och

den enskilde lider skada eller vissa andra utlänningar för uppgift

men om uppgiften röjs. Såvitt om enskilds personliga eller

gäller annat än studiestöd under ekonomiska förhållanden, om det kan

sjukdom gäller sekretessen dock antas att den enskilde lider

inte beslut i ärendet. skada eller men om uppgiften röjs.

 Såvitt gäller annat än studiestöd

 under sjukdom gäller sekretessen

 dock inte beslut i ärendet.

 Sekretess gäller, i annat fall än som avses i andra stycket och 8 kap. 6 - 8

§§, i ärende om utlåning av allmänna medel för uppgift om enskilds personliga

eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada

eller men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte ansökan eller beslut i

ärendet.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst femtio år.

11 §

 Sekretess gäller hos Utrikesdepartementet och inom utrikesrepresentationen för

uppgift i ärende om ekonomiskt bistånd, biträde i rättslig angelägenhet eller

utredning eller annat liknande bistånd åt enskild, om det kan antas att den

enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs.

Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende om ekonomiskt bistånd.

--------------------------------------------------------------------

 Sekretess gäller hos Utrikesde- Sekretess gäller hos Utrikesde-

partementet, inom partementet, inom utrikesrepre-

utrikesrepresentationen och hos sentationen och hos Styrelsen för

Styrelsen för internationell internationellt utvecklingssam-

utveckling för uppgift om enskild arbete (Sida) för uppgift om en-

som hänför sig till ut- skild som hänför sig till utlands-

landsmyndighets beredskapspla- myndighets beredskapsplanering,

nering, om det inte står klart om det inte står klart att upp-

att uppgiften kan röjas utan att giften kan röjas utan att den

den enskilde eller någon honom enskilde eller någon honom när-

närstående lider skada eller men. stående lider skada eller men.

I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst femtio år.

16 §6

--------------------------------------------------------------------

 Sekretess gäller hos domstol i Sekretess gäller hos domstol i

mål om ansvar för sexualbrott, ut- mål om ansvar för sexualbrott, ut-

pressning, brytande av post- pressning, brytande av post-

eller telehemlighet, intrång i eller telehemlighet, intrång i för-

förvar eller olovlig avlyssning var, olovlig avlyssning eller

samt i mål om ersättning för skada brott genom vilket infektion av

med anledning av sådant brott, för HIV har eller kan ha överförts samt

uppgift om enskilds personliga i mål om ersättning för skada med

eller ekonomiska förhållanden, om anledning av sådant brott, för upp-

det kan antas att den enskilde gift om enskilds personliga eller

eller någon honom närstående lider ekonomiska förhållanden, om det kan

skada eller men om uppgiften antas att den enskilde eller någon

röjs. Sekretess gäller hos domstol honom närstående lider skada eller

även i mål om ansvar för barnporno-men om uppgiften röjs. Sekretess

grafibrott eller motsvarande gäller hos domstol även i mål om

tryckfrihets- eller yttrande- ansvar för barnpornografibrott el-

frihetsbrott för uppgift om en ler motsvarande tryckfrihets-

ung person som skildras i por- eller yttrandefrihetsbrott för

nografisk bild, om det kan antas uppgift om en ung person som

att denne eller någon denne närstå-skildras i pornografisk bild, om

ende lider skada eller men om det kan antas att denne eller

uppgiften röjs. Sekretessen någon denne närstående lider skada

enligt denna paragraf gäller inte eller men om uppgiften röjs.

för uppgift om vem som är till- Sekretessen gäller även i ärende som

talad eller svarande i målet. rör i denna paragraf angivet

 brott. Sekretessen enligt denna

 paragraf gäller inte för uppgift om

 vem som är tilltalad eller

 svarande.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år.

21 §7

 Sekretess gäller i ärende hos Jämställdhetsombudsmannen eller Jäm-

ställdhetsnämnden enligt jämställdhetslagen (1991:433) för uppgift om enskilds

personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde

lider skada eller men om uppgiften röjs.

--------------------------------------------------------------------

 Sekretess gäller hos ombudsman- Sekretess gäller hos Ombudsman-

nen och Nämnden mot etnisk dis- nen mot etnisk diskriminering och

kriminering i ärende enligt lagen Nämnden mot etnisk diskriminering

(1994:134) mot etnisk disk- i ärende enligt lagen (1994:134)

riminering för uppgift om mot etnisk diskriminering för

enskilds personliga eller uppgift om enskilds personliga

ekonomiska förhållanden, om det eller ekonomiska förhållanden, om

kan antas att den enskilde lider det kan antas att den enskilde

skada eller men om uppgiften lider skada eller men om

röjs. uppgiften röjs.

 Sekretess gäller i verksamhet enligt lagen (1994:749) om Handikappombudsmannen

för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan

antas att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om

uppgiften röjs.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo år.

Bilaga8

Nuvarande lydelse

I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i

tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i

tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i

den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten

anges i förekommande fall med hänvisning till numret i Svensk

författningssamling (SFS) på den författning med stöd av vilken verksamheten har

uppdragits åt organet.

--------------------------------------------------------------------

Organ Verksamhet

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

--------------------------------------------------------------------

Svenska språknämnden prövning av anställnings- och ar-

 betsvillkor och andra frågor som

 rör statligt reglerad anställning

 hos nämnden (SFS 1992:318)

Föreslagen lydelse

I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i

tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i

tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i

den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten

anges i förekommande fall med hänvisning till numret i Svensk

författningssamling (SFS) på den författning med stöd av vilken verksamheten har

uppdragits åt organet.

--------------------------------------------------------------------

Organ Verksamhet

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

--------------------------------------------------------------------

Svenska språknämnden prövning av anställnings- och ar-

 betsvillkor och andra frågor som

 rör statligt reglerad anställning

 hos nämnden (SFS 1992:318)

--------------------------------------------------------------------

Sveriges Riksidrottsförbund fördelning till kommuner av stats-

 bidrag till kostnader för special-

 idrott inom gymnasieskolan (SFS

 1995:361)

 Denna lag träder i kraft den 1 april 1996.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1992:1474.

2 Senaste lydelse 1994:1695.

3 Senaste lydelse 1994:595.

4 Senaste lydelse 1994:595.

5 Senaste lydelse 1994:595.

6 Senaste lydelse 1993:437.

7 Senaste lydelse 1994:864.

8 Senaste lydelse 1995:904.

3 Ärendet och dess beredning

Sekretesslagen (1980:100, omtryckt 1992:1474) trädde i kraft den 1 januari 1981.

Lagen har ändrats åtskilliga gånger. Det ligger dock i ämnesområdets natur och

sekretesslagens vidsträckta tillämpningsområde att lagen kontinuerligt måste

anpassas till ändrade förhållanden i den offentliga sektorn. Sekretesslagen ses

därför över fortlöpande.

 Under våren 1995 utarbetades inom Justitiedepartementet promemorian Några

frågor om sekretess (Ds 1995:42). Promemorian tar upp framställningar om och

Justitiedepartementets förslag till ändringar i sekretesslagen. Promemorians

författningsförslag finns i bilaga 1. En förteckning över de remissinstanser

som yttrat sig eller beretts tillfälle att yttra sig finns i bilaga 3.

Remissyttrandena finns tillgängliga i Justitiedepartementet (dnr 95-2878).

 Inom Justitiedepartementet har också utarbetats en promemoria om sekretess vid

samarbetet mot ungdomsbrott och ekobrott (dnr 94-4575). Författningsförslaget

finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss-

instanserna finns i bilaga 4. En remissammanställning finns tillgänglig i

Justitiedepartementet.

 Regeringen behandlar i detta ärende med två undantag de sekretessfrågor som

promemoriorna avser. Frågan om sekretess i förvaltningsärenden med

anledning av brott, vilken behandlades i departementspromemorian Några frågor om

sekretess, bör övervägas ytterligare och i ett större perspektiv än som gjordes

i promemorian. Regeringen avser att återkomma i frågan. Sekretessfrågor i

samband med samarbetet vid ungdomsbrott kommer regeringen att ta upp i ett

senare sammanhang.

 Regeringen behandlar i detta ärende även vad som tillkännagivits i en riks-

dagsskrivelse om vissa former för statliga myndigheters tillhandahållande av

allmänna handlingar (bet. 1992/93:KU38, rskr. 1992/93:414) samt en redaktionell

ändring av 9 kap. 11 § sekretesslagen.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 7 december 1995 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 5.

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 6.

 Lagrådet har bl.a. framfört vissa synpunkter på lagtexten. Regeringen följer

Lagrådets förslag i denna del. Lagrådets synpunkter i övrigt återkommer

regeringen till i avsnitt 7.

4 Offentlighet och sekretess i viss verksamhet hos Sveriges

Riksidrottsförbund

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Offentlighetsprincipen och sekretesslagen |

| skall gälla för sådan verksamhet hos Sveriges Riksidrottsförbund|

| som består av fördelning av statsbidrag till kommuner för |

| specialidrott inom gymnasieskolan. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker

eller har inget att erinra mot förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Den 1 juli 1995 trädde lagen (1995:361) om

överlämnande av förvaltningsuppgifter till Sveriges Riksidrottsförbund i kraft.

 Lagen innebär att en ny ordning införs fr.o.m. läsåret 1996/97, vilken bl.a.

medför att idrottsgymnasier med riksintagning i fortsättningen skall få anordnas

i en mer begränsad omfattning när det gäller vissa specialidrotter. En särskild

medelsram avsätts för bidrag till specialidrotten. Riksidrottsförbundet

disponerar denna ram och fördelar medel till de kommuner som anordnar

riksidrottsgymnasier.

 I budgetpropositionen (prop. 1994/95:100, bilaga 9 och 14) uttalade regeringen

att handläggningen av dessa frågor bör omfattas av offentlighetsprincipen och

att regeringen skulle återkomma till riksdagen med förslag till de ändringar av

bilagan till sekretesslagen som behövdes.

 Riksidrottsförbundets fördelning av medel till riksidrottsgymnasier utgör

myndighetsutövning. Principen om handlingsoffentlighet bör gälla för denna

verksamhet. Eftersom Riksidrottsförbundet inte är någon statlig myndighet utan

ett privat organ kräver detta lagstiftning (jfr prop. 1990/91:178, bet.

1990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358).

 I 1 kap. 8 § sekretesslagen anges att tryckfrihetsförordningens bestämmelser

om rätt att ta del av handlingar hos myndighet skall gälla i tillämpliga delar

också handlingar hos de organ som anges i bilagan till lagen i den mån

handlingarna hör till den verksamhet som anges i bilagan. Dessa organ skall vid

tillämpningen av sekretesslagen jämställas med myndigheter.

Riksidrottsförbundets verksamhet att till kommuner fördela statsbidrag för

kostnader för specialidrott inom gymnasieskolan bör mot bakgrund av vad som nyss

sagts anges i bilagan till sekretesslagen.

5 Sekretess vid samarbete mot ekonomisk brottslighet

Bakgrund:

Bestämmelser om sekretess i ärenden som rör ekonomisk brottslighet

Det finns åtskilliga regler i sekretesslagen som kan bli aktuella vid en

utredning om brott i samband med en konkurs. Det är dels regler som syftar till

att skydda det allmännas brottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet, dels

regler som skall värna om den enskildes personliga integritet.

 Regler till skydd för det allmännas brottsförebyggande och brottsbeivrande

verksamhet finns i 5 kap. 1 § sekretesslagen. Enligt dessa bestämmelser gäller

sekretess för uppgift som hänför sig till bl.a. förundersökning i brottmål.För

att sekretess skall gälla krävs att uppgiften "hänför sig till" någon av de

verksamheter som anges hos de angivna myndigheterna. Sekretessen följer med

uppgiften när den lämnas från t.ex. en polismyndighet till en annan myndighet.

För att bestämmelsen skall vara tillämplig krävs inte att uppgiften härrör

direkt från någon av de angivna myndigheterna (jfr t.ex. RÅ 1989 not. 22).

Sekretess gäller dock endast om följden av att uppgifterna lämnas ut kan antas

bli att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller att den

framtida verksamheten skadas.

 Motsvarande sekretess gäller hos en myndighet som i en annan verksamhet

biträder bl.a. åklagaren eller polis med att uppdaga, utreda eller beivra brott.

 Regler om sekretess under förundersökning m.m. till skydd för enskildas

intressen finns i 9 kap. 17 § sekretesslagen. Sekretessen gäller enligt denna

bestämmelse bl.a. i utredningar enligt bestämmelserna om förundersökning i

brottmål. Detta innebär att sekretessen gäller också vid en annan utredning som

görs enligt dessa bestämmelser. Exempel på sådana utredningar är utredningar i

mål om näringsförbud och förbud mot yrkesmässig rådgivning (se 8 § lagen

[1986:436] om näringsförbud och 4 § lagen [1985:354] om förbud mot yrkesmässig

rådgivning i vissa fall, m.m.). Till skillnad från bestämmelsen i 5 kap. 1 §

gäller sekretessen enligt 9 kap. 17 § primärt endast i de i paragrafen angivna

verksamheterna. Uppgiften kan hållas hemlig endast om det kan antas att den

enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs.

 För uppgifter hos kronofogdemyndigheter som är tillsynsmyndighet (TSM) i

konkurser finns bestämmelser om sekretess till skydd för enskildas affärs- eller

driftsförhållanden om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada om

uppgiften röjs (8 kap. 19 §). Även uppgifter om tredje man - personer och

företag som gäldenären har ingått affärsförbindelser med - kan omfattas av

sekretessen. Sekretessen får emellertid inte hindra att borgenärer eller

gäldenären från TSM kan få upplysningar om boet och dess förvaltning (se 7 kap.

28 § konkurslagen [1987:672] och prop. 1986/87:90 s. 435).

 Inom exekutionsväsendet finns också bestämmelser om sekretess till skydd för

enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden (9 kap.

19 §). Här krävs dock för sekretess att det kan antas att den enskilde eller

någon honom närstående lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften

röjs.

Partsinsyn

En grundläggande princip i ett rättssamhälle är att en part i ett mål eller

ärende skall ha rätt till fri insyn i de förhållanden som kan läggas till grund

för en myndighets avgörande. Denna princip medför ofta att sekretess inte gäller

i förhållande till parter. Bestämmelser som reglerar vissa fall av denna

kollision mellan rätten till insyn och sekretess finns i 14 kap. 5 §

sekretesslagen. Paragrafen reglerar inte en myndighets skyldighet att lämna ut

handlingar eller uppgifter i annan form, för det fall det finns avvikande

bestämmelser i annan lag. Av rättegångsbalken t.ex. följer att en part alltid

har rätt att ta del av alla omständigheter som domstolen grundar sitt avgörande

på. Enligt 23 kap. 21 § rättegångsbalken har den misstänkte alltid rätt att få

en kopia av förundersökningen när åtal beslutas. Bestämmelser av detta slag

finns även i 16 och 17 §§ förvaltningslagen (1986:223), som emellertid hänvisar

till 14 kap. 5 § sekretesslagen. Sekretesslagens bestämmelser tillämpas därför

framför förvaltningslagens bestämmelser om partsinsyn.

Uppgiftsskyldighet

Bestämmelserna om sekretess gäller som huvudregel även mellan myndigheterna. Det

har dock ansetts att behovet av att information kan utbytas mellan myndigheterna

ibland måste träda före den enskildes intresse av sekretess. Sekretesslagen

innehåller därför några undantag från huvudregeln. Sekretess hindrar t.ex. inte

att en myndighet får lämna ut uppgifter om det är nödvändigt för att myndigheten

skall kunna fullgöra sin verksamhet (1 kap. 5 §). Uppgifter som är föremål för

sekretess får också lämnas ut till en annan myndighet om myndigheten enligt lag

eller förordning är skyldig att lämna vissa uppgifter till en annan myndighet

(14 kap. 1 §). Enligt den s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § får

sekretessbelagda uppgifter lämnas ut till en annan myndighet, om det är

uppenbart att intresset av att uppgifterna lämnas har företräde framför det

intresse som sekretessen skall skydda.

 Om en konkursförvaltare finner att konkursgäldenären kan misstänkas för något

brott som avses i 11 kap. brottsbalken (BrB), dvs. brott mot borgenärer och

bokföringsbrott, skall han omedelbart underrätta åklagaren om detta och ange

grunden för misstanken (7 kap. 16 § konkurslagen). Samma sak gäller om

konkursgäldenären har bedrivit näringsverksamhet och det under

konkursförvaltningen kommer fram att han kan misstänkas för något annat brott av

inte ringa beskaffenhet som har samband med näringsverksamheten. Vidare är

förvaltaren skyldig att underrätta åklagaren om han misstänker att gäldenären

eller någon som företräder en gäldenär som är en juridisk person, har förfarit

på sådant sätt att näringsförbud kan komma i fråga. Om förvaltaren har gjort en

sådan anmälan innan han lämnar förvaltarberättelsen, skall han ange det i

berättelsen (7 kap. 15 § första stycket 5 konkurslagen).

 En kronofogdemyndighet skall uppmärksamma om det finns skäl att meddela

näringsförbud på grund av att en gäldenär i avsevärd omfattning har underlåtit

att betala skatt, tull eller avgift och skall då anmäla detta till åklagaren (9

§ lagen om näringsförbud). Kronofogdemyndigheter som är tillsynsmyndighet i

konkurser skall anmäla till åklagare om det finns skäl att misstänka att ett

näringsförbud överträds eller att den som fått dispens från ett näringsförbud

åsidosätter vad som åligger honom. Tillsynsmyndigheten skall vidare enligt 41 §

konkursförordningen (1987:916) göra en anmälan till åklagare om gäldenären har

förfarit på sådant sätt att näringsförbud kan komma i fråga, men förvaltaren

inte har gjort en anmälan om det.

 Tillsynsmyndigheten är skyldig att på begäran lämna upplysningar om boet och

dess förvaltning till rätten, borgenärer, granskningsmän eller gäldenären.

Sekretessen som gäller hos tillsynsmyndigheten enligt8 kap. 19 § sekretesslagen

hindrar inte att dessa personer får del av upplysningarna. Motsvarande

upplysningsskyldighet åvilar förvaltaren

(7 kap. 9 § konkurslagen).

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Uppgifter hos en kronofogdemyndighet som är|

| tillsynsmyndighet i konkurser och uppgifter inom exekutionsvä- |

| sendet som rör misstankar om att en gäldenär har begått ekonomiska|

| brott skall kunna hållas hemliga. Sekretess skall också kunna |

| gälla hos dessa myndigheter för uppgifter som hänför sig till |

| verksamhet som rör utredning i frågor om näringsförbud. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, häribland Justitiekanslern,

Riksdagens ombudsmän och Sveriges Advokatsamfund tillstyrker eller har inte

någon erinran mot förslaget. Några remissinstanser, däribland Örebro tingsrätt,

framför att reglerna om partsinsyn i hög grad begränsar vad man vill uppnå med

förändringen. Tingsrätten anser att en ytterligare och fördjupad analys bör

göras om hur reglerna om partsinsyn inverkar på lagändringen. Riksskatteverket

anser att den föreslagna bestämmelsen i 5 kap. 1 § tredje stycket inte bör

begränsas till att avse enbart gäldenären. Vidare anser Riksskatteverket att

uppgiftsskyldigheten för konkursförvaltare i 7 kap. 9 § konkurslagen måste

begränsas för att syftet med sekretessen skall kunna uppnås. Kronofogdemyndig-

heten i Göteborgs och Bohus län anför att utredningar hos en kronofogdemyndighet

självklart inte skall ha starkare sekretesskydd mot gäldenären än vad

motsvarande utredning har hos polis- eller åklagarmyndighet mot den

brottsmisstänkte och att gäldenärens eventuella rätt till partsinsyn således är

oklar. Skattemyndigheten i Stockholms län anser att frågan bör väckas om hur den

föreslagna bestämmelsen förhåller sig till artikel 6 i den europeiska

konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande

friheterna och till den europeiska konventionen om vissa internationella

aspekter på konkurser. Vidare bör enligt skattemyndigheten följderna av Sveriges

EU-medlemskap belysas beträffande de aktuella frågorna. TCO anför att

promemorians förslag endast kan betecknas som dellösningar på ett större

problemkomplex, eftersom den grundläggande problemställningen om hur förfarandet

eller handläggningen skall ske vid övergång från ett rent civilrättsligt förfa-

rande (konkursförvaltning) till myndighetsutövning inte alls behandlas i

promemorian. Företagarnas riksorganisation har framfört att det krävs att

förvaltaren på ett mycket tidigare stadium anmäler misstanken om brott till

berörda myndigheter för att den föreslagna ändringen skall få någon reell

verkan. Organisationen anmärker att en analys av hur konkursförvaltaren skall

uppfylla detta önskemål saknas i promemorian.

 Sveriges Industriförbund avstyrker förslaget till den del det avser uppgifter

som är av betydelse för ett eventuellt näringsförbud. Industriförbundet anför

härvid bl.a. att något behov av den föreslagna bestämmelsen inte har redovisats.

Beträffande förslaget i övrigt anser Industriförbundet att det är för

långtgående och att det bör begränsas på så sätt att sekretessen utvidgas till

att gälla uppgifter som förekommer i konkursförvaltarens brottsanmälan.

 Riksåklagaren och Statsåklagarmyndigheten för speciella mål har föreslagit att

en motsvarande lösning om ökat skydd för ett eventuellt näringsförbud med fördel

skulle kunna tillämpas för ett eventuellt förbud att utöva rådgivningsverksamhet

enligt lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m.

Skälen för regeringens förslag:

Sekretess för konkursförvaltarens anmälan

Som nyss anförts åligger det konkursförvaltaren att omedelbart underrätta

åklagaren, om han under förvaltningen av konkursboet finner att gäldenären kan

misstänkas för vissa brott. Förvaltaren skall alltså inte avvakta att

förvaltarberättelsen är färdig. Anmälan torde oftast leda till att en

förundersökning inleds. Uppgifterna kan då - om skaderekvisitet är uppfyllt -

hållas hemliga för gäldenären med stöd av 5 kap. 1 § första stycket 1

sekretesslagen. Denna möjlighet kan vara av stor betydelse i inledningen av en

utredning av brottsmisstanken mot gäldenären. När gäldenären skäligen kan

misstänkas för brottet skall han naturligtvis i vanlig ordning underrättas om

misstanken, och han har därefter rätt att ta del av vad som förekommer under

utredningen om det kan ske utan men för utredningen (23 kap. 18 § rätte-

gångsbalken).

 Det är vanligt att förvaltaren skickar en kopia av anmälan till TSM och ibland

även till kronofogdemyndigheten. Orsaken till detta kan vara att TSM enligt

konkurslagen skall övervaka konkursförvaltningen och att kronofogdemyndigheten

har en anmälningsplikt till åklagaren enligt lagen om näringsförbud (9 §).

Förundersökningssekretess enligt 5 kap. 1 § sekretesslagen kan inte tillämpas på

dessa uppgifter hos TSM eller hos kronofogdemyndigheten. Det finns inte heller

någon annan bestämmelse som kan åberopas mot gäldenären själv för att skydda det

allmännas brottsbeivrande verksamhet. Det innebär som synes att sekretessen hos

åklagarmyndigheten till skydd för den brottsbeivrande verksamheten kan bli

meningslös i förhållande till gäldenären. En bestämmelse om att uppgifterna i

konkursförvaltarens anmälan är föremål för sekretess även hos TSM och

kronofogdemyndighet till skydd för den brottsbeivrande verksamheten bör därför

införas. Sekretessen bör därvid omfatta de uppgifter som förvaltaren enligt 7

kap. 16 § konkurslagen är skyldig att anmäla till åklagaren. Frågan när

förvaltaren gör denna anmälan berörs inte av det förslag som nu lämnas.

 Sekretess skall endast kunna komma i fråga om det finns risk för att

myndigheters brottsförebyggande eller brottsbeivrande verksamhet skadas eller

försvåras om uppgifterna lämnas ut (jfr 2 kap. 2 § första stycket 4

tryckfrihetsförordningen). Detta innebär att sekretessen inte endast gäller

gentemot gäldenären, utan även gentemot andra om ett uppgiftslämnande skulle

kunna medföra sådan skada. Dessutom kan sekretessen till skydd för den enskildes

personliga och ekonomiska förhållanden (8 kap. 19 § och 9 kap. 19 §

sekretesslagen) gälla gentemot annan än gäldenären.

 Uppgifter av det slag som nu avses skulle undantagsvis kunna anses ingå i vad

som utgör "boet och dess förvaltning" (se 7 kap. 9 § konkurslagen). Den nu

föreslagna ordningen föranleder emellertid inte att konkursförvaltarens

uppgiftsskyldighet enligt 7 kap. 9 § konkurslagen gentemot bl.a. gäldenären

inskränks. En sådan ordning skulle inte heller vara önskvärd.

Uppgiftsskyldigheten är av stor betydelse för upprätthållandet av förtroendet

mellan förvaltaren och gäldenären, vilket i sin tur bidrar till en effektiv

förvaltning. Av betydelse vid denna bedömning är också att uppgiftsskyldigheten

enligt detta lagrum inte innefattar en skyldighet att lämna ut handlingar.

 Gäldenärens rätt till insyn enligt förvaltningslagen i ärenden hos kro-

nofogdemyndigheten och hos TSM blir av betydelse i detta sammanhang endast för

det fall uppgifterna från konkursförvaltaren medför att ett ärende påbörjas hos

myndigheten med gäldenären som part (jfr 16 § förvaltningslagen). Om saken når

dit torde utredningen i frågan om brott ändå ha nått ett sådant skede att

gäldenären av åklagare underrättats om misstanke om brott. Gäldenärens rätt till

insyn i ärendet torde då inte kunna medföra någon skada av betydelse för den

fortsatta utredningen om brott.

Sekretess för uppgifter inför ett yrkande om näringsförbud

Näringsförbudet är främst avsett att hindra en näringsidkare från att fortsätta

med en verksamhet som orsakar stora skador för andra han kommer i

affärsförhållande eller annat avtalsförhållande med. Med näringsförbud skall man

också kunna förhindra en person att fortsätta ägna sig åt näringsverksamhet i

ett fall då detta skulle framstå som stötande med tanke på de oegentligheter som

vederbörande har gjort sig skyldig till (jfr prop. 1985/86:126 s. 39).

Näringsförbudet kan därmed sägas ha ett preventivt syfte och det är alltså

brottsförebyggande. Näringsförbudet kan också sägas vara ett komplement till

påföljd för brott och på så sätt ha ett brottsbeivrande inslag.

 Som framgått av det tidigare anförda skall konkursförvaltaren omedelbart

underrätta åklagaren om han under förvaltningen uppmärksammar förfaranden som

kan föranleda näringsförbud. Om inte förvaltaren fullgör denna skyldighet, skall

TSM göra en sådan anmälan. Även kronofogdemyndigheten är skyldig att anmäla till

åklagaren om det kan finnas skäl för näringsförbud i vissa fall.

 De uppgifter som kan komma att ligga till grund för ett beslut om

näringsförbud kan inte sägas höra till någon av de verksamheter som anges i 5

kap. 1 § första stycket 1-3. Uppgifterna kan därför inte hållas hemliga för

gäldenären om de inte kommer från åklagaren ur en förundersökning (se dock 23

kap. 18 § rättegångsbalken). Är det fråga om en uppgift om en överträdelse av

ett näringsförbud kan det däremot anses att myndigheterna biträder åklagaren med

att beivra brott, varför sekretess kan gälla hos myndigheterna och då även

gentemot gäldenären.

 Denna skillnad i sekretesshänseende innebär att gäldenären i många fall på ett

mycket tidigt stadium kan ta del av uppgifter som senare kan läggas till grund

för ett yrkande om näringsförbud, och med anledning av dessa uppgifter vidta

åtgärder som stör utredningen och kanske ytterst omöjliggör ett näringsförbud.

Behovet av sekretess är enligt regeringens uppfattning lika stort när ett

näringsförbud övervägs som då det är fråga om att utreda en överträdelse av ett

näringsförbud. En bestämmelse som möjliggör sekretess för uppgifter som rör en

utredning om näringsförbud bör därför införas.

6 Sekretess hos Statens skolverk i tillsynsverksamhet som avser fristående

skolor

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Sekretess skall gälla hos Statens skolverk |

| i tillsynsverksamhet som avser fristående skolor för uppgifter |

| om enskildas personliga förhållanden som härrör från bl.a. skolans|

| elevvårdande verksamhet. Sekretessen skall gälla om det inte står|

| klart att uppgifterna kan röjas utan att den enskilde eller |

| någon närstående lider men. Undantag från sekretessen skall gälla|

| för Skolverkets beslut i ärenden. Meddelarfriheten skall vara |

| begränsad, utom såvitt avser uppgifter i ärenden om |

| tillrättaförande av elever eller skiljande av elever från vidare|

| studier. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: Skiljer sig från regeringens i så måtto att enligt

promemorians förslag är bestämmelsen utformad med två olika skaderekvisit vars

tillämpning beror på från vem uppgifterna härrör. Vidare skall enligt

promemorians förslag bestämmelsen införas i en ny paragraf, vilket även

föranledde ett förslag om ändring i 16 kap. 1 § sekretesslagen för att begränsa

meddelarfriheten.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller lämnar

förslaget utan erinran. Riksdagens ombudsmän (JO) anser att regeringen bör

överväga absolut sekretess för alla aktuella uppgifter och att det tydligare bör

anges vilka beslut som skall vara undantagna från sekretess. JO anser också att

det kan uppstå tillämpningsproblem om regeln konstrueras med 7 kap. 9 §

sekretesslagen som förebild, eftersom det får till följd att Statens skolverk

vid sekretessprövningen måste känna till från vilken verksamhet inom friskolan

en uppgift härrör. Kammarrätten i Stockholm ifrågasätter om bestämmelsen bör

införas i en egen ny paragraf. Kammarrätten anser att det skulle bli mer

lättöverskådligt att ha en gemensam sekretessbestämmelse för all

tillsynsverksamhet och att uppgifter om elever kan ges ett generellt

sekretesskydd med ett rakt skaderekvisit.

 Skälen för regeringens förslag: Statens skolverk är central förvalt-

ningsmyndighet för det offentliga skolväsendet. Till Skolverkets uppgifter hör

att utöva tillsyn över bl.a. det offentliga skolväsendet samt utbildningen vid

skolor med enskild huvudman (fristående skolor) som godkänts för skolplikt

enligt 9 kap. 1 § skollagen (1985:1100) och andra fristående skolor som ställts

under statlig tillsyn.

 När det gäller det offentliga skolväsendet finns regler om sekretess till

skydd för enskildas personliga förhållanden i vissa fall på skolans område i 7

kap. 9 § sekretesslagen. Denna sekretess överförs till Skolverket i dess

tillsynsverksamhet över det offentliga skolväsendet (13 kap. 1 §). Sådan

överförd sekretess gäller inte om uppgifterna tas in i beslut hos

tillsynsmyndigheten (13 kap. 6 §).

 För fristående skolor är förhållandena annorlunda. De omfattas inte av

offentlighetsprincipen och sekretesslagen är inte tillämplig på deras

verksamhet.

 Waldorfskolefederationen har i en skrivelse till Justitiedepartementet anfört

att avsaknaden av sekretessbestämmelser till skydd för enskilda elever i

fristående skolor innebär ett problem eftersom uppgifter i tillsynsärenden hos

Skolverket blir offentliga där. Enligt Waldorfskolefederationen uppmärksammades

detta i samband med att en Waldorfskola lämnat handlingar rörande en elev till

Skolverket och verket lämnat ut handlingarna till en dagstidning.

 Skolverket har, mot bakgrund av den fråga som Waldorfskolefedarationen väckt,

i anslagsframställningen för budgetåret 1995/96 föreslagit att sekretesslagen

ändras så att integritetskänsliga uppgifter hos verket rörande enskilda elever

vid fristående skolor kan hemlighållas.

 Utbildningsutskottet har i ett betänkande (1994/95:UbU16) bl.a. behandlat en

motion (1994/95:Ub339), i vilken hemställs att riksdagen som sin mening skall ge

regeringen till känna att regeringen snarast bör komma med förslag om hur

skyddet för elevers personliga integritet skall stärkas i samband med

Skolverkets tillsyn över de fristående skolorna. Utskottet anförde att motions-

yrkandet mot bakgrund av Waldorfskolefederationens skrivelse till

Justitiedepartementet och Skolverkets anslagsframställning inte borde påkalla

någon riksdagens särskilda åtgärd. Riksdagen följde utskottet (rskr.

1994/95:385).

 Det är otillfredsställande att uppgifter om enskildas personliga förhållanden

som lämnas från fristående skolor till Skolverket i samband med verkets

tillsynsverksamhet inte är skyddade av sekretess i den utsträckning som gäller

när samma slag av uppgifter lämnas från skolor inom det offentliga skolväsendet.

Regeringen föreslår därför att en bestämmelse införs som innebär att uppgifter

av ifrågavarande slag kan beläggas med sekretess.

 Som några remissinstanser anfört kan svårigheter möta att bedöma från vilken

del av verksamheten uppgifter härrör när de kommit in till Skolverket från en

fristående skola. Det gäller särskilt om uppgifterna härrör från elevvården,

eftersom friskolorna kan vara organiserade på ett helt annat sätt när det gäller

denna än som är vanligt inom det offentliga skolväsendet. Därför är det

lämpligast att förena en sådan sekretessbestämmelse med ett enhetligt

skaderekvisit. Avsikten är emellertid inte att begreppet elevvård skall ha en

annan innebörd än den som gäller beträffande det offentliga skolväsendet.

 De uppgifter om enskildas personliga förhållanden som härrör från skolan och

som kan bli aktuella hos Skolverket i tillsynssammanhang torde ofta vara av

mycket känslig natur. Regeringen anser därför att skaderekvisitet bör vara

omvänt, dvs. att det skall råda en presumtion för sekretess. Något skäl att

föreslå absolut sekretess och därmed att det inte skulle råda någon som helst

möjlighet för allmänheten till insyn i denna typ av ärenden har inte framkommit.

 Bestämmelsen bör gälla inte bara till skydd för uppgifter som rör de personer

som kan vara aktuella i ett tillsynsärende, utan även deras närstående.

 Med hänsyn till offentlighetsintresset bör undantag gälla för uppgifter som

tas in i Skolverkets beslut i tillsynsärenden.

 Regeringens förslag till ny bestämmelse är betydligt mindre omfångsrik än

promemorians, där det föreslogs att bestämmelsen skulle tas in genom en ny

paragraf. I syfte att göra sekretessbestämmelserna på skolområdet mer

lättöverskådliga föreslår regeringen att den nya sekretessbestämmelsen införs i

7 kap. 9 § sekretesslagen. Genom regeringens förslag kommer bestämmelsen om

tidsbegränsad handlingssekretess (högst 70 år) att bli tillämplig även på

ifrågavarande uppgifter.

 I 16 kap. 1 § sekretesslagen är de tystnadsplikter uppräknade som inskränker

meddelarfriheten enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen.

Av uppräkningen framgår att meddelarfriheten viker för den tystnadsplikt som

följer av 7 kap. 9 § sekretesslagen, såvitt avser uppgifter som hänför sig till

annat än ärenden om tillrättaförande av elever eller skiljande av elever från

vidare studier. Den tystnadsplikt som följer av den nu föreslagna bestämmelsen

bör, såsom föreslagits i promemorian, ha motsvarande företräde.

7 Överföring av folkbokföringssekretess till kommun

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Om sekretess gäller för en uppgift om en |

| enskilds personliga förhållanden i verksamhet som avser folkbok-|

| föringen och uppgiften lämnas till en kommunal myndighet enligt |

| särskild uppgiftsskyldighet om skolpliktiga barn skall sekre- |

| tessen också gälla hos den kommunala myndigheten. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: Det föreslås en ändring i 7 kap. 15 § sekretesslagen

innebärande att sekretess enligt första stycket för en uppgift som lämnats till

en kommun också gäller hos kommunen.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig är positiva

till att de uppgifter som skyddas enligt folkbokföringssekretessen också skyddas

när uppgifterna förs vidare till t.ex. skolan. Riksdagens omudsmän (JO) påpekar

bl.a. att sekretessen enligt 7 kap. 15 § första stycket 1 sekretesslagen gäller

inte enbart i skattemyndighetens verksamhet som avser folkbokföringen utan avser

även andra befolkningsregister och befolkningsregister hos andra myndigheter än

folkbokföringsmyndigheten. Den föreslagna ändringen begränsar inte överförandet

av sekretessen till enbart de fall en myndighet lämnar en sekretessbelagd

uppgift på grund av en författningsreglerad uppgiftsskyldighet. Även då ett

utlämnande sker med stöd av generalklausulen i 14 kap. 3 § eller med stöd av 1

kap. 5 § överförs sekretessen med den föreslagna lydelsen. Vidare medför den

föreslagna ändringen att sekretessen överförs till all kommunal verksamhet -

inte bara den verksamhet som rör skolan. Kammarrätten i Sundsvall anför att den

föreslagna bestämmelsen innebär att sekretessen i nu aktuellt avseende överförs

till all kommunal verksamhet, dvs. förutom till skolans register även till alla

andra administrativa register som uppdateras via folkbokföringen. En sådan regel

kan lätt skapa tillämpningssvårigheter. I vart fall bör ordet kommun ersättas

med kommunal myndighet. Vidare bör enligt kammarrätten övervägas om inte en

undantagsbestämmelse från sekretesskyddet såvitt avser uppgifter i beslut måste

införas. Datainspektionen anser att förslaget endast löser en del av behovet av

bättre skydd för adresser. Enligt Datainspektionen bör folkbokföringssekretess

alltid innebära att motsvarande uppgifter är skyddade i annan verksamhet obe-

roende av hur uppgifterna lämnas. Statskontoret anser att en adressuppgift som

enligt skattemyndigheternas bedömning är sekretessbelagd inom folkbokföringen

bör bedömas på samma sätt av en kommun eller någon annan myndighet.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt 7 kap. 15 § första stycket 1

sekretesslagen gäller sekretess i verksamhet som avser folkbokföringen eller

annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen

föreskriver det, i annan verksamhet som avser registrering av betydande del av

befolkningen. Sekretessen gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden

om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom

närstående lider men om uppgiften röjs.

 Enligt 14 kap. 1 § sekretesslagen får en uppgift som omfattas av sekretess

lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldigheten följer av lag eller

förordning. Enligt 75 § folkbokföringskungörelsen (1967:495) skall

skattemyndigheterna lämna kommunerna uppgift om skolpliktiga barns adress i

kommunen.

 I konstitutionsutskottets betänkande 1992/93:KU38 Offentlighet och sekretess

behandlas bl.a. en motion (1992/93:K401) vari begärdes att det i sekretesslagen

införs ett sekretesskydd för uppgifter ur folkbokföringsregistret som

skattemyndighet i enlighet med föreskriven skyldighet lämnat till kommunerna. En

person som förföljer en kvinna och inte får hennes adress genom

folkbokföringsregistret kan enligt motionären vända sig till kommunens

skolstyrelse och där begära och erhålla uppgift om kvinnans hemmavarande barns

adress. Enligt konstitutionsutskottets bedömning talar mycket för att det bör

införas en möjlighet för kommun eller skola att sekretessbelägga adressuppgifter

enligt samma regler som gäller för folkbokföringsverksamheten eller att det

påtalade problemet löses författningsvägen på något annat sätt. Frågan borde

enligt utskottet ses över i lämpligt sammanhang inom ramen för den fortlöpande

uppföljning och översyn av sekretesslagstiftningen som pågår inom

regeringskansliet. Enligt utskottet borde riksdagen ge regeringen detta till

känna. Riksdagen följde utskottet (rskr. 1992/93:414).

 Det finns numera olika möjligheter att skydda en person som riskerar att bli

förföljd. Om det finns en uppenbar risk för att en person som är folkbokförd i

landet blir utsatt för särskilt allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes

liv, hälsa eller frihet och personen inte kan ges tillräckligt skydd på annat

sätt, kan personen enligt lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter medges

att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade

personuppgifter) under högst fem år.

 En person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för en allvarlig eller

upprepad brottslighet, förföljelser eller trakasserier på annat sätt, får enligt

16 § folkbokföringslagen (1991:481) medges att efter flytt vara folkbokförd på

den gamla folkbokföringsorten i högst tre år (kvarskrivning).

 Det finns även en möjlighet att skydda en persons adress hos folkbokföringen.

Om det av särskild anledning kan antas att en person eller någon honom

närstående lider men om uppgift om t.ex. en hemadress röjs får uppgiften inte

lämnas ut (7 kap. 15 § första stycket sekretesslagen).Även om adressen omfattas

av sekretess inom folkbokföringen blir den offentlig hos en kommun när

skattemyndigheten uppfyller sin skyldighet enligt folkbokföringskungörelsen att

lämna skolpliktiga barns adresser till kommunen. Den person som har sin

adressuppgift skyddad av sekretess hos folkbokföringen får därmed se att

sekretesskyddet upphör hos skolstyrelsen om hans eller hennes barn är i

skolpliktig ålder. En sådan ordning torde inte ha förutsetts. Regeringen delar

promemorians bedömning att sekretessen även bör gälla hos skolstyrelsen. Som

flera remissinstanser framfört torde konsekvenserna av den lösning som framförts

i promemorian vara svåra att överblicka. En sådan regel som föreslogs skapar

också svårigheter vid tillämpningen. Det finns alltså skäl som talar mot att

införa en generell regel om att sekretesskyddet för uppgift skall bibehållas

oavsett var uppgiften befinner sig hos kommunen.

 Det av konstitutionsutskottet redovisade problemet gäller uppgifter från

folkbokföringen som lämnas till kommuner på grund av uppgiftsskyldighet om

skolpliktiga barn. Den ändring som här föreslås begränsas därför till att avse

uppgifter som lämnats till en kommunal myndighet enligt särskild

uppgiftsskyldighet om skolpliktiga barn. Av detta följer, som Lagrådet påpekat,

att uppgiften normalt inte blir sekretessbelagd hos skolan utan endast hos den

kommunala myndighet gentemot vilken skattemyndigheten uppfyller sin

uppgiftsskyldighet.

 Sekretessen bör inte gälla för uppgifter i beslut hos myndigheten.

8 Sekretess för uppgifter i ärenden angående luftfartscertifikat m.m.

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: I ett ärende om prövning av någons lämplighet|

| att ha luftfartscertifikat eller ett sådant behörighetsbevis som|

| avses i luftfartslagen (1957:297) skall sekretess gälla för |

| uppgift om den enskildes hälsotillstånd eller andra personliga |

| förhållanden om det kan antas att den som uppgiften rör eller |

| någon honom närstående lider betydande men om uppgiften röjs. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig delar eller har inget att

invända mot promemorians bedömning utom Kammarrätten i Stockholm som avstyrker

förslaget. Kammarrätten kan inte instämma i bedömningen att uppgifter rörande

någons lämplighet att ha luftfartscertifikat eller behörighetsbevis i detta

sammanhang bör jämställas med sådana uppgifter i körkortsärenden. Kravet på

insyn i ärenden om lämplighet för luftfartscertifikat kan enligt kammarrättens

mening ställas högre på grund av flygverksamhetens större farlighet.

 Skälen för regeringens förslag: Den som har ett luftfartscertifikat som är

utfärdat eller godkänt i Sverige, är behörig att tjänstgöra som förare,

navigatör eller flygmaskinist på ett luftfartyg. För att genomgå utbildning för

luftfartscertifikat erfordras att man har elevtillstånd. Elevtillstånd och

luftfartscertifikat utfärdas av Luftfartsverket för viss tid. Luftfartsverket

får även besluta att innehavaren av ett luftfartscertifikat inte får fullgöra

vissa uppgifter vid luftfart om han inte har ett s.k. behörighetsbevis.

 För att luftfartscertifikat och behörighetsbevis skall utfärdas eller förnyas

måste sökanden ha genomgått föreskrivna medicinska undersökningar och förklarats

fysiskt och psykiskt lämplig av Luftfartsverket. Verket får förelägga den som

innehar luftfartscertifikat eller elevtillstånd att lämna intyg om sin fysiska

och psykiska lämplighet som certifikatinnehavare. I underlaget för den

medicinska bedömningen av en certifikatsökandes lämplighet ingår dels

rutinmässiga protokoll och utlåtanden från läkare enligt en blankett som

fastställs av Luftfartsinspektionen i samråd med Socialstyrelsen, dels i vissa

fall kompletterande underlag i form av patientjournaler, speciella utlåtanden

från psykiater och andra läkare, protokoll från sammanträden med medicinsk ex-

pertis, läkarintyg samt andra handlingar som avser samröre med narkotika och

trafiknykterhetsbrott m.m.

 Luftfartsverkets verksamhet i ärenden om certifikat och behörighetsbevis

innebär myndighetsutövning. Det finns därmed ett stort intresse av insyn i denna

verksamhet. I ärendena förekommer i stor utsträckning intyg och utlåtanden om

hälsotillståndet hos de personer som ansöker om t.ex. certifikat. Många gånger

kan mycket känsliga uppgifter förekomma i dessa intyg. Uppgifterna omfattas av

sekretess inom hälso- och sjukvården. De känsligaste uppgifterna torde finnas i

de ärenden där en ansökan avslås eller där ett tillstånd återkallas.

 En jämförelse kan göras med vad som gäller i körkortsmyndigheternas

verksamhet. Även den innebär myndighetsutövning. I ärenden om prövning av någons

lämplighet att inneha körkort förekommer ofta läkarintyg och andra handlingar

med uppgifter om enskildas medicinska eller i övrigt personliga förhållanden.

Genom en lagändring år 1989 infördes en ny bestämmelse i sekretesslagen som

innebär att sekretess gäller i ärende om prövning av någons lämplighet att ha

körkort eller traktorkort för uppgift om den enskildes hälsotillstånd eller

andra personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller

någon honom närstående lider betydande men om uppgiften röjs (7 kap. 31 §

sekretesslagen). I motiven till denna bestämmelse (prop. 1988/89:134 s. 27 f.)

konstateras att intresset av offentlighet är stort i dessa typer av ärenden men

att det förkommer integritetskänsliga uppgifter av sådan art att behovet av

skydd för dessa bör ta över intresset av insyn.

 Mycket talar för att integritetskänsliga uppgifter i Luftfartsverkets

verksamhet borde omfattas av sekretess på samma sätt som gäller för sådana

uppgifter i körkortsärenden. Flygverksamheten kan eventuellt uppfattas som

farligare än t.ex. biltrafiken. Regeringen finner emellertid inte att det skall

ställas högre krav på insyn i ärenden om lämplighet för luftfartscertifikat än i

körkortsärenden. Ett skydd mot utlämnande av integritetskänsliga uppgifter torde

också kunna underlätta för myndigheten att få tillgång till uppgifter som den

enskilde betraktar som strängt personliga. En bestämmelse om sekretess som

omfattar dessa uppgifter bör därför införas.

 Bestämmelsen bör utformas så, att den gäller i ärenden om prövning av någons

lämplighet att ha luftfartscertifikat eller behörighetsbevis. Härmed blir

bestämmelsen tillämplig även vid ett överklagande av Luftfartsverkets beslut.

Elevtillstånd ingår som ett led i ett ärende om erhållande av luft-

fartscertifikat och behöver därför inte särskilt anges i lagtexten. Liksom i

ärenden om körkort bör sekretess endast gälla om det kan antas att den uppgiften

rör eller någon honom närstående lider betydande men om uppgiften röjs.

Offentlighet skall således vara huvudregel.

 Sekretessen för uppgift i allmän handling bör, liksom i fråga om körkort m.m.,

tidsbegränsas till 50 år.

9 Sekretess hos Skolväsendets överklagandenämnd

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: I ärenden om överklagande hos Skolväsendets|

| överklagandenämnd skall sekretess gälla för uppgifter om en |

| enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den |

| enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.|

| Sekretessen skall inte gälla för nämndens beslut i sådana ärenden.|

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens, utom såvitt avser

undantaget från sekretess för nämndens beslut.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker

eller lämnar förslaget utan erinran, men Skolväsendets överklagandenämnd

hemställer att undantag skall göras för uppgifter i nämndens beslut.

 Skälen för regeringens förslag: Skolväsendets överklagandenämnd, som

inrättades 1991, har till uppgift att pröva överklaganden av vissa beslut på

skolväsendets område. Vilka beslut som får överklagas till nämnden anges i

skollagen (1985:1100) och i föreskrifter som meddelas av regeringen. Enligt 1

kap. 14 § skollagen får nämndens beslut med anledning av överklaganden dit inte

överklagas.

 Överklagade beslut kan ha fattats av en kommun eller ett landsting eller av en

statlig myndighet på skolområdet. De överklaganden som nämnden prövar rör t.ex.

rätten för klagandena att bli mottagna till utbildning inom olika skolformer,

skyldighet att fullgöra skolplikt inom en skolform för funktionshindrade barn

(särskolan eller specialskolan) eller uttagning till en sådan särskild

undervisningsgrupp inom grundskolan som är avsedd för elever som har behov av

särskilt stöd.

 Under år 1994 kom cirka 1 000 ärenden in till nämnden. I vissa ärenden,

särskilt sådana som rör funktionshindrade barn eller ungdomar eller elever med

skolsvårigheter, kan utredningen innehålla information om eleven, eller någon

närstående, som är av djupt personlig art, t.ex. utlåtanden av läkare, psykolog

eller elevvårdspersonal vid en skola.

 Uppgifter som kommer in är inte skyddade av någon sekretessbestämmelse som är

direkt tillämplig hos nämnden.

 Nämnden har i en framställning till Justitiedepartementet hemställt att en

regel om sekretess skall införas till skydd för uppgifter om enskildas

personliga förhållanden i ärenden som behandlas hos nämnden, med undantag för

uppgifter som tas in i nämndens beslut.

 Det är viktigt att en myndighet som har till uppgift att överpröva andra

myndigheters beslut är underkastad insyn. I vissa situationer bör emellertid

offentlighetsintresset ge vika för den enskildes rätt till skydd för den

personliga integriteten.

 Många uppgifter som kommer in till Skolväsendets överklagandenämnd rör

enskildas personliga förhållanden och de kan vara av mycket integritetskänsligt

slag. Det bör inte få förekomma att någon avstår från rätten att överklaga till

nämnden på den grunden att den missnöjde befarar att allmänheten skall få

kännedom om sådana känsliga personliga förhållanden som det kan vara fråga om i

dessa fall. Mycket talar således för att offentlighetsintresset skall få vika

när det gäller dessa ärenden. Regeringen föreslår därför att en bestämmelse om

sekretess skall införas till skydd för uppgifter om enskildas personliga

förhållanden i ärenden hos nämnden. Offentlighetsintresset får anses

tillgodosett genom att sekretessen begränsas till att inte gälla nämndens

beslut. Sekretessen bör begränsas med ett rakt skaderekvisit, dvs. det skall

råda en presumtion för offentlighet. Detta innebär dock att alla typiskt sett

känsliga uppgifter, såsom uppgifter om t.ex. hälsovård och personliga problem av

olika slag, kan omfattas av sekretess.

 En sådan bestämmelse som nu föreslås bör gälla inte bara till skydd för

uppgifter som gäller de personer som överprövningen avser, utan även deras

närstående, eftersom uppgifter om närstående av mycket känslig natur kan vara av

betydelse i dessa ärenden.

 Regeringen föreslår att bestämmelsen införs i en ny paragraf i 7 kap.

sekretesslagen. Såvitt gäller handlingssekretess bör denna tidsbegränsas att

gälla i högst sjuttio år.

10 Sekretess hos kommuner och landsting för uppgifter som rör förhandsbesked

i taxerings- eller skattefrågor

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Uppgifter om en enskilds personliga eller |

| ekonomiska förhållanden som lämnas till en kommun eller ett |

| landsting i ett ärende om förhandsbesked i en taxerings- eller |

| skattefråga, skall omfattas av samma sekretess hos kommunen |

| eller landstinget som hos skattemyndigheten. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker

eller lämnar förslaget utan erinran.

 Skälen för regeringens beslut: Skatterättsnämnden, som är en från

Riksskatteverket fristående statlig myndighet, prövar ansökningar om

förhandsbesked rörande tolkning eller tillämpning av skattelag. Förfarandet

regleras i lagen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor (FHBL).

 En ansökan om förhandsbesked görs av den skattskyldige hos nämnden senast den

dag då deklaration för taxering till kommunal och statlig inkomstskatt m.fl.

skall avlämnas. Om ansökningen avser en fråga av särskilt intresse för en kommun

får denna beredas tillfälle att yttra sig över ansökningen (6 § FHBL).

 Förhandsbesked får överklagas hos Regeringsrätten av sökanden och

Riksskatteverket. Om beslutet avser fastighetstaxering eller taxering till

kommunal inkomstskatt får också vederbörande kommun och landsting överklaga det

(9 § FHBL). Enligt 8 § FHBL skall förhandsbeskedet sändas till

sökanden och Riksskatteverket. Kommunerna och landstingen har ingen sådan

uttrycklig rätt enligt FHBL att få förhandsbeskedet översänt.

 Enligt 21 § förvaltningslagen (1986:223) skall part, om det inte är

uppenbarligen obehövligt, underrättas om innehållet i beslut varigenom en

myndighet avgör ett ärende, om det avser myndighetsutövning mot någon enskild.

Om beslutet går parten emot skall han ges besvärshänvisning. Detsamma gäller när

någon som inte är part, men har rätt att överklaga, begär att få ta del av

beslutet. Kommunen och landstinget har därmed, åtminstone i viss utsträckning,

rätt att få del av förhandsbesked. De har dessutom rätt till partsinsyn när de

blivit parter i ärenden som gäller förhandsbesked (16 § förvaltningslagen

jämförd med 14 kap. 5 § sekretesslagen).

 Frågan uppstår då huruvida de uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska

förhållanden som kommunen eller landstinget får del av är skyddade av sekretess.

 Enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen gäller sekretess i myndighets verksamhet, som

avser bestämmande av skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande

av underlag för bestämmande av skatt, för uppgift om enskilds personliga eller

ekonomiska förhållanden. Till denna verksamhet räknas ärenden om förhandsbesked.

Sekretessen är absolut, dvs. det finns inte föreskrivet något skaderekvisit.

Sekretessen gäller också beslut i sådana ärenden. Sekretesskyddet för

förhandsbeskeden avser främst att förhindra att uppgifter om enskildas

ekonomiska förhållanden, t.ex. planerade nyinvesteringar eller fusioner, som det

inte gärna går att underlåta att redovisa i beslutet, får en allmän spridning.

 Enligt förarbetena till sekretesslagen täcks inte bara själva taxerings-

ärendena av uttrycket "verksamhet som avser bestämmande av skatt" utan också

t.ex. sådan verksamhet som innefattar att företräda det allmänna som part i

skatteprocess vid domstol. Paragrafen är också tilllämplig i skatteprocessen hos

domstolarna (prop. 1979/80:2, Del A, s. 258).

 Man kan hävda att om en kommun eller ett landsting överklagar ett

förhandsbesked företräder de det allmänna som part i en skatteprocess.

Bestämmelsen om skattesekretess i 9 kap. 1 § skulle därmed vara tillämplig på

uppgifter som kommunen eller landstinget får beträffande förhandsbesked i de

fall de överklagar ett förhandsbesked. I de fall kommunen eller landstinget

endast är mottagare av ett förhandsbesked finns mindre anledning att anse att de

deltar i verksamhet som avser bestämmande av skatt.

 Det saknas skäl till att uppgifter hos kommunerna eller landstingen som rör

förhandsbesked inte skulle omfattas av sekretess i samma utsträckning som hos

skattemyndigheterna. En bestämmelse om sekretess hos kommuner och landsting bör

därför införas när det gäller uppgifter som lämnas dit i ärenden om

förhandsbesked. Bestämmelsen kan föras in i 9 kap. 1 § sekretesslagen.

11 Sekretess hos Centrala studiestödsnämnden i ansökningar som rör lån till

hemutrustning för flyktingar m.fl.

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Den sekretess som gäller för uppgifter om |

| enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden i ärenden hos|

| Centrala studiestödsnämnden om lån till hemutrustning för flyk- |

| tingar och vissa andra utlänningar utvidgas till att omfatta |

| även ansökningar i sådana ärenden. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker

eller lämnar förslaget utan erinran.

 Skälen för regeringens förslag: Centrala studiestödsnämnden (CSN) är central

förvaltningsmyndighet för studiesociala frågor. Enligt 1 § andra stycket

förordningen (1992:813) med instruktion för CSN skall nämnden därutöver fullgöra

uppgifter enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för

flyktingar och vissa andra utlänningar. Enligt 1 § sistnämnda förordning

handlägger CSN ärenden om beviljande, utbetalning och återbetalning av lån till

hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Enligt 23 § får CSN

efterskänka ett lån om låntagaren på längre sikt bedöms sakna förmåga att

återbetala det.

 CSN har meddelat närmare föreskrifter bl.a. i fråga om efterskänkande och

anstånd med betalning av lån (CSNFS 1995:29). I dessa anges bl.a. att ansökan om

eftergift av lån kan göras på en av CSN fastställd blankett. Framställningarna i

dessa ansökningar kan innehålla mycket personliga uppgifter; bl.a. anges på

blanketten att uppgift om sjukdom eller handikapp skall styrkas med ett aktuellt

och utförligt läkarintyg.

 Sekretess gäller med stöd av 9 kap. 5 § tredje stycket sekretesslagen för

uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden i ärenden hos CSN

om lån till hemutrustning, om det kan antas att den enskilde lider skada eller

men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller emellertid inte uppgifter i

ansökningar eller beslut i sådana ärenden.

 CSN har i en framställning till Justitiedepartementet hemställt att sek-

retessen i ärenden om hemutrustningslån utsträcks att gälla även beträffande

uppgifter i ansökningar som rör sådana ärenden.

 Ansökningar som rör hemutrustningslån, t.ex. ansökningar om eftergift av lån,

kan ofta innehålla mycket känsliga uppgifter om enskildas personliga eller

ekonomiska förhållanden. Exempelvis kan uppgifter om sjukdom medföra att en

ansökan om eftergift av ett lån beviljas. Sådana känsliga uppgifter som lämnas i

ansökningar bör därför kunna omfattas av sekretess i samma utsträckning som

gäller när uppgifterna förekommer i ärendet i övrigt. Sekretessen begränsas då

med ett rakt skaderekvisit, dvs. det skall råda en presumtion för offentlighet.

Det intresse allmänheten har av insyn i det allmännas utlåningsverksamhet på

detta område får i övrigt anses vara tillgodosett genom att beslut i sådana

ärenden är offentliga.

 Regeringen föreslår alltså att sekretess införs för uppgifter om enskildas

personliga eller ekonomiska förhållanden i dylika ansökningar. Detta kan ske

genom ett tillägg i 9 kap. 5 § andra stycket sekretesslagen.

12 Sekretess hos allmänna domstolar i vissa mål och ärenden

Både från rättssäkerhetssynpunkt och för att stärka allmänhetens förtroende för

rättskipningen är det av stor vikt att domstolarnas handläggning och beslut i så

stor utsträckning som möjligt är offentliga. Domstolsförhandlingar skall således

i största möjliga utsträckning vara offentliga (jfr 2 kap. 11 § andra stycket

regeringsformen). Vid utformningen av bestämmelser om sekretess hos domstolarna

måste de intressen som talar för sekretess vägas mot denna viktiga princip (jfr

prop. 1979/80:2, Del A, s. 95 f.).

 Huvudregeln för domstolssekretess är att uppgifter som lämnas från en annan

myndighet och som är sekretessbelagda där, förblir det när de kommer in till en

domstol (12 kap. 1 § sekretesslagen).

 Mot bakgrund av 2 kap. 11 § andra stycket regeringsformen får emellertid

förhandlingar i allmän domstol hållas inom stängda dörrar endast i vissa fall

(se 5 kap. 1 § rättegångsbalken). Enbart den omständigheten att en sekre-

tessbestämmelse är tillämplig på en uppgift som väntas bli förebringad vid en

förhandling utgör inte tillräcklig grund för att förhandlingen kan hållas inom

stängda dörrar. Utom i vissa särskilt angivna fall krävs för ett förordnande om

stängda dörrar att det är av synnerlig vikt att uppgiften hålls hemlig. Vissa

bestämmelser i sekretesslagen har dock utformats och tillkommit just för att

tillämpas vid domstolar, t.ex. 8 kap. 17 § om sekretess för uppgifter om myndig-

heters och enskildas affärs- eller driftförhållanden och 9 kap. 16 § om

sekretess i mål om bl.a. ansvar för sexualbrott.

12.1 Sekretess hos domstolar i mål om ansvar för brott genom vilket HIV-

infektion har eller kan ha överförts m.m.

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Sekretess skall gälla för uppgifter hos dom-|

| stolar i mål om ansvar för brott genom vilket HIV-infektion har |

| eller kan ha överförts. |

| Sekretessen i mål enligt 9 kap. 16 § sekretesslagen skall gälla|

| även i ärenden som rör brott som avses där. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig har i sak

tillstyrkt eller har inget att erinra mot förslaget om sekretess hos domstolar i

mål om ansvar för brott genom vilket HIV-infektion har eller kan ha överförts.

Ängelholms tingsrätt motsätter sig inte förslaget men är kritisk mot dess

motivering. Tingsrätten uttrycker oro för att fördomarna omkring HIV kan komma

att förstärkas om förslaget genomförs och anser bl.a. att det bör övervägas att

införa bestämmelsen i en egen paragraf.

 De flesta remissinstanserna har i sak tillstyrkt eller har inget att erinra

mot promemorians förslag om att utvidga sekretessen enligt 9 kap. 16 §

sekretesslagen till att även omfatta ärenden som rör där angivna brott.

Riksdagens ombudsmän (JO) anser dock att tillägget beträffande sekretess i vissa

ärenden inte behövs eller att det som anförs i promemorian inte är tillräckligt

som skäl. JO anser vidare bl.a. att uttrycket "ärende som rör ansvar för i denna

paragraf angivet brott" inte är ett adekvat uttryck för det som avses, t.ex.

begäran om förordnande av målsägandebiträde, offentlig försvarare eller fråga om

häktning. Svea hovrätt anser att förslaget har fått en mindre lyckad utformning

när det gäller ärenden. En ansökan om målsägandebiträde torde inte utgöra ett

 ärende som rör ansvar för i denna paragraf angivet brott . Lydelsen ger också

vid handen att det i ett sådant ärende - efter det åtal väckts, men innan dom

fallit - vore formellt möjligt att hemlighålla namnet på den tilltalade, vilket

inte kan ha varit avsikten. Hovrätten föreslår en annan lagteknisk lösning inom

ramen för paragrafen. Även Hovrätten över Skåne och Blekinge har synpunkter och

förslag beträffande den lagtekniska lösningen, liksom Kammarrätten i Stockholm.

Skälen för regeringens förslag:

Sekretess hos domstolar i mål om ansvar för brott genom vilket HIV-infektion har

eller kan ha överförts

Enligt 9 kap. 16 § sekretesslagen gäller sekretess hos domstol i mål om ansvar

för sexualbrott, utpressning, brytande av post- eller telehemlighet, intrång i

förvar eller olovlig avlyssning, för uppgift om enskilds personliga eller

ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom

närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller också i

mål om ansvar för barnpornografibrott eller motsvarande tryckfrihets- eller

yttrandefrihetsbrott för uppgift om en ung person som skildras i pornografisk

bild. På samma sätt gäller sekretess i mål om ersättning för skada med anledning

av sådana brott. Sekretessen gäller inte för uppgift om vem som är tilltalad

eller svarande i målet.

 Som tidigare nämnts kan en förhandling vid domstol hållas inom stängda dörrar,

om det kan antas att det vid förhandlingen kommer att förebringas uppgifter som

omfattas av sekretess enligt 9 kap. 16 §.

 Under en förundersökning kan sekretess gälla för uppgifter om en enskilds

personliga eller ekonomiska förhållanden (9 kap. 17 § första stycket).

Sekretessen upphör emellertid att gälla om uppgiften lämnas till domstol med

anledning av att åtal väcks, såvida inte sekretess för uppgiften skall gälla

enligt 16 §. Sekretessen enligt 16 § upphör också att gälla om uppgiften

uppenbarligen saknar betydelse i målet eller den finns i en handling som har

erhållits från en annan myndighet där sekretess gäller för uppgiften (9 kap. 18

§ andra stycket).

 Att överföra HIV-infektion eller utsätta någon för risk för överföring av

sådan infektion kan, beroende på omständigheterna, föranleda ansvar för t.ex.

misshandel, vållande till sjukdom eller spridande av smitta. Någon

sekretessbestämmelse som särskilt skyddar uppgifter hos domstolar om enskildas

förhållanden i mål om ansvar för brott där överföring av HIV-infektion kan ha

förekommit finns inte (jfr NJA 1995 s. 119).

 Fortfarande finns det stor okunskap och många fördomar om HIV-infektioner och

om människor som har drabbats av en sådan infektion. Det gäller framför allt hur

smittspridningen går till. Det är därför viktigt att informera om sjukdomen och

att med kraft bekämpa de fördomar som finns. Det går emellertid inte att bortse

från att uppgifter som rör HIV-infektion i dag kan vara mycket känsliga och att

den enskilde kan lida stort men om uppgifterna blir offentliga.

 Det är mot denna bakgrund inte otänkbart att en person som har blivit HIV-

smittad eller har riskerat att smittas genom brott inte polisanmäler saken av

rädsla för att förhållandet därigenom skulle bli allmänt känt. En person som

utsatts för ett sådant brott skall naturligtvis inte behöva göra överväganden av

det slaget. Det är oacceptabelt att den som sprider HIV-infektion inte lagförs

därför att målsäganden inte vill att det blir känt att han eller hon drabbats

eller har riskerat att drabbas av infektionen.

 Enligt regeringens mening innebär det anförda att de intressen som talar för

ett skydd för integriteten i domstolarna för HIV-smittade brottsoffer och sådana

brottsoffer som utsatts för risken att smittas väger tyngre än

offentlighetsintresset. Regeringen föreslår därför att det införs en möjlighet

att inte lämna ut uppgifter om enskildas personliga förhållanden i mål om ansvar

för brott där överföring av HIV-infektion har eller kan ha skett. På så sätt kan

t.ex. en uppgift om vem målsäganden är omfattas av sekretess. En bestämmelse av

denna innebörd kan lämpligen tas in i 9 kap. 16 § genom att det till de övriga

brott som där anges läggs till brott genom vilket HIV-infektion har eller kan ha

överförts.

 Sekretessen enligt 9 kap. 16 § är förenad med ett rakt skaderekvisit, vilket

innebär en presumtion för offentlighet, men också att känsliga uppgifter av

aktuellt slag kan skyddas. Detta skaderekvisit synes vara väl avvägt även i

detta fall.

Sekretess i ärenden som rör brott som anges i 9 kap. 16 § sekretesslagen

Sekretess enligt 9 kap. 16 § sekretesslagen kan gälla i mål om ansvar för vissa

där angivna brott och i mål om skadestånd med anledning av dessa brott. Hos

domstolarna förekommer emellertid även ärenden som rör sådana brott, t.ex.

begäran om målsägandebiträde. Uppgifter i sådana ärenden kan i viss utsträckning

sekretessbeläggas med stöd av andra bestämmelser, t.ex. bestämmelserna om

förundersökningssekretess(5 kap. 1 § och 9 kap. 17 §). För det fall uppgifterna

kommer in till domstolen från målsäganden själv eller dennes ombud gäller dock

inte förundersökningssekretessen. Andra fall där det nu torde saknas möjlighet

att förordna om sekretess är vid ansökan om resning i ett brottmål som avser ett

brott som nämns i 9 kap. 16 §. Av samma skäl som finns för sekretess i mål om

ansvar eller skadestånd bör uppgifter i ett ärende hos domstol som rör brott som

avses i 9 kap. 16 § kunna omfattas av sekretess i den utsträckning som gäller i

dessa mål. Detta kan ske genom ett tillägg till 9 kap. 16 §.

12.2 Sekretess hos domstolar i mål och ärenden enligt konkurrenslagen (1993:20)

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: En utökad möjlighet till sekretess i mål |

| och ärenden enligt konkurrenslagen (1993:20) bör inte införas nu.|

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna delar eller har inget att

erinra mot promemorians bedömning. Flera remissinstanser anser dock att det är

otillfredsställande om någon på grund av bristande sekretesskydd avstår från att

överklaga Konkurrensverkets beslut. Hit hör Kammarrätten i Stockholm,

Konkurrensverket, Marknadsdomstolen, Industriförbundet, Posten AB och Visa

Sweden Förening. Kammarrätten i Stockholm och Marknadsdomstolen anser att det

saknas en diskussion i promemorian om avvägningen mellan offentlighet och

sekretess i detta avseende. Kammarrätten anser att frågan bör övervägas

ytterligare. Konkurrensverket anför att skyddsvärdet för uppgifter som rör

affärshemligheter inte förändras bara för att ett ärende överklagas. Skillnader-

na i sekretesskydd hos Konkurrensverket och domstolarna har enligt verket lett

till att företag i flera fall tvekat om att överklaga verkets beslut, vilket

inte torde vara förenligt med rättssäkerheten. Enligt Konkurrensverket finns det

vidare risk för att konkurrerande företag kan komma att anmäla eller väcka talan

mot varandra för överträdelser av konkurrenslagen bara för att få del av den

andres affärshemligheter. Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län är tveksam

till promemorians slutsatser. Skälen mot att överföra samma starka sekretesskydd

som nu gäller för tredje man hos Konkurrensverket är enligt länsstyrelsen inte

övertygande. Marknadsdomstolen anser att i avvägningen mellan å ena sidan

skyddsintresset och å andra sidan offentlighetsintresset borde den långtgående

skyldigheten att lämna uppgifter i ärenden enligt konkurrenslagen ge särskild

tyngd åt skyddsaspekten. Denna uppfattning delas av Industriförbundet. Posten AB

framhåller att de uppgifter som företag lämnar till Konkurrensverket ofta

typiskt sett är sådana som företagen bedömer och behandlar som

företagshemligheter samt att det inte torde gynna konkurrensövervakningen att

det är ett svagare sekretesskydd i domstolarna än hos Konkurrensverket.

 Skälen för regeringens bedömning: Konkurrensverket får i samband med full-

görandet av de uppgifter som följer av konkurrenslagen(1993:20) in handlingar

från olika företag. Handlingarna innehåller uppgifter som rör företagen och

andra som trätt i affärs- eller annan förbindelse med dem. Granskning enligt

konkurrenslagen av ett företag är ofta föranledd av klagomål från någon

konkurrent. Vid granskningen kan verket - efter tingsrättens godkännande -

företa en undersökning och hämta dokument, bl.a. direkt från det granskade

företagets lokaler. Konkurrensverket har långtgående möjligheter att infordra

uppgifter från företag och andra (45 § konkurrenslagen). Uppgifterna kan gälla

centrala områden, t.ex. strategier för produktutveckling och marknadsföring samt

prispolitik.

 Stockholms tingsrätt prövar överklaganden av Konkurrensverkets beslut och

tingsrätten kan i vissa fall besluta om åtgärder som verket får vidta enligt

konkurrenslagen, bl.a. huruvida det får genomföras undersökningar hos ett

företag (47-53 §§). På talan av verket kan tingsrätten besluta att ett företag

skall betala konkurrensskadeavgift (26-32 §§). Domar och beslut i vissa mål

eller ärenden av Stockholms tingsrätt får överklagas till Marknadsdomstolen.

Domstolarna får i samband med handläggningen av sådana mål och ärenden uppgifter

ur Konkurrensverkets akter som rör enskildas affärs- och driftförhållanden.

 Sekretess gäller med stöd av 8 kap. 6 § sekretesslagen jfrd med 2 §

sekretessförordningen (1980:657) och punkt 17 i bilagan till förordningen i

verksamhet som består i utredning och tillsyn hos Konkurrensverket för uppgifter

om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, uppfinningar eller forsk-

ningsresultat, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgifterna

röjs. Sekretessen gäller även för uppgifter om andra ekonomiska eller personliga

förhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse med den som är föremål

för myndighetens verksamhet. Denna sekretess är absolut. De uppgifter angående

ett företag som kan finnas hos Stockholms tingsrätt eller Marknadsdomstolen i

ärenden enligt konkurrenslagen kan vara föremål för sekretess hos domstolen

enligt 8 kap. 17 § sekretesslagen. Enligt denna bestämmelse gäller sekretess hos

domstol i mål eller ärenden för uppgifter om myndigheters eller enskildas

affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att den som uppgifterna rör

lider avsevärd skada om uppgiften röjs. Bestämmelsen är utformad så att

uppgifterna omfattas av sekretess endast när behovet av sekretess väger mycket

tungt. Sådana uppgifter om affärs- eller driftförhållanden som affärsidkare

gärna vill hålla för sig själva men vilkas röjande inte kan antas få några nämn-

värda ekonomiska konsekvenser omfattas däremot inte av lagrummet. Med hänsyn

till intresset av offentlighet vid domstolar har det inte funnits anledning att

låta dessa fall omfattas av en allmän regel om sekretess hos domstol (prop.

1979/80:2, Del A, s. 248). Det gäller alltså olika förutsättningar för sekretess

för en uppgift beroende av om uppgiften finns hos Konkurrensverket eller hos

domstol.

 Posten AB har i en framställning till Justitiedepartementet hemställt om en

sådan lagändring att sekretesskyddet för företagshemligheter blir detsamma i

domstolarna som hos Konkurrensverket i ärenden som har överklagats till domstol

enligt 60 eller 63 § konkurrenslagen eller i vart fall att sekretesskyddet skall

stärkas i sådana ärenden.

 Handläggningen hos domstolar skall som tidigare nämnts i största möjliga

utsträckning vara föremål för allmänhetens insyn. Mot detta måste vägas behovet

av skydd för en enskild part. I mål och ärenden enligt konkurrenslagen är

domstolarnas praxisskapande roll dessutom avgörande för lagstiftningens

sammantagna ekonomiska effekter på marknaden. Behovet av insyn måste därför här

även vägas mot risken för att en alltför vidsträckt insyn i ekonomiska

förhållanden kan leda till att ärenden inte förs vidare till domstol av en

enskild part trots att allmänintresset av en prövning är stor.

 Konkurrenslagen som trädde i kraft den 1 juli 1993, innebar stora förändringar

i det konkurrensrättsliga regelsystemet. Förbud, kraftiga sanktioner och en

delvis ny instansordning i domstol infördes. Regeringen har nyligen tillkallat

en särskild utredare för att följa upp de första erfarenheterna av lagen (dir.

1995:136). I uppdraget ingår bl.a. att redovisa de hittillsvarande

erfarenheterna från tillämpningen av lagen i domstol, t.ex. överklaganden av

Konkurrensverkets beslut. Uppdraget skall redovisas slutligt senast den 31

december 1996.

 Lagstiftningen på området är relativt ny och en uppföljning har nu påbörjats.

Mot bakgrund härav och då det enligt regeringens mening ännu inte går att dra

några bestämda slutsatser om vilken praxis som kommer att gälla vid

tillämpningen av nuvarande sekretessregler i dessa mål och ärenden, anser

regeringen att någon ändring av sekretesslagen som Posten AB föreslagit inte bör

genomföras nu.

13 Framställningar som inte föreslås leda till ändring i sekretesslagen

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Det bör inte föreslås en lättnad i sekre-|

| tessen vad gäller uppgift om familjehems adresser. |

| Offentlighetsprincipen bör inte gälla hos enskilda |

| organisationer som har fått statliga medel för |

| biståndsverksamhet. 13.1Uppgifter om familjehems

adresser |

| Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. |

| Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig delar |

| eller har inget att invända mot promemorians bedömning. |

| Skälen för regeringens bedömning: Enligt 7 kap. 4 § sekretesslagen|

| gäller sekretess inom socialtjänsten för uppgift om enskilds |

| personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan|

| röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider |

| men. I rättspraxis har ansetts att bestämmelsen hindrar att |

| namn- och adressuppgifter avseende familjehem lämnas ut till en |

| familjehemsförening som vill ta kontakt med familjehemmen för |

| att informera om föreningens verksamhet (RÅ 1990 not. 481). |

| I konstitutionsutskottets betänkande 1993/94:KU38 Några frågor om|

| sekretess behandlades bl.a. en motion (1993/94:K52) vari |

| begärdes lättnader i sekretessen beträffande familjehem. |

| Motionären ansåg att det finns ett behov att lätta på sekretessen|

| för uppgifter om familjehemmens adresser så att de kan lämnas ut|

| i den omfattning som kan anses rimlig för att familjer med |

| samma problemområden skall kunna få stöd av varandra. Utskottet |

| förutsatte att frågan skulle bli föremål för bedömningar i det |

| fortlöpande översynsarbete i fråga om sekretesslagen som pågår inom|

| regeringskansliet och avstyrkte motionen. Riksdagen följde |

| utskottet (rskr. 1993/94:382). |

| Bestämmelsen i 7 kap 4 § sekretesslagen är utformad med en presum-|

| tion för sekretess. Anledningen till detta är att uppgifter inom|

| socialtjänsten ofta är mycket integritetskänsliga. Information om|

| föreningar av detta slag torde utan större svårigheter kunna |

| förmedlas genom att t.ex. låta kommunen lämna information om |

| familjehemsföreningarna till familjehemmen, varvid |

| familjehemsföräldrarna själva får välja att ta kontakt med en dylik|

| förening. Det förhållandet att en familjehemsförening önskar |

| informera om dess verksamhet utgör alltså enligt regeringens |

| bedömning inte tillräckliga skäl för en författningsändring av den|

| innebörd som motionären efterlyst. |

| |

| |

| 13.2Uppgifter hos enskilda organisationer |

| Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. |

| Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig delar |

| eller har inget att invända mot promemorians bedömning. |

| Skälen för regeringens bedömning: Offentlighetsprincipen gäller hos|

| myndigheter. Ett enskilt organs verksamhet är däremot vanligtvis|

| inte underkastat offentlighetsprincipen. |

| I en framställning till Justitiedepartementet föreslås att |

| offentlighets-principen skall gälla också hos enskilda |

| organisationer för statligt finansierade projekt. |

| En stor del av det svenska biståndet går till olika enskilda |

| organisationer för deras biståndsprojekt. Bistånden administreras|

| till största delen av Styrelsen för internationellt |

| utvecklingssamarbete (Sida) som är en statlig myndighet där |

| offentlighetsprincipen är tillämplig. För att en enskild |

| organisation skall få statliga biståndspengar krävs att den an- |

| söker om detta hos Sida. Vidare skall den organisation som |

| erhållit biståndspengar fortlöpande rapportera till Sida om sin |

| verksamhet. Dessa rapporter är enligt huvudregeln offentliga |

| hos Sida. Även om allmänheten inte har direkt insyn i den |

| enskilda organisationens verksamhet, får allmänheten insyn i den|

| verksamhet som är statligt finansierad genom de ansökningar och |

| rapporter som är en förutsättning för att erhålla biståndspengar.|

| Denna insyn får anses tillräcklig. Det finns därför inte skäl att|

| införa några regler som gör att handlingar hos enskilda organisa-|

| tioner skulle bli allmänna handlingar. |

| |

| |

| |

| 14 Offentlighetsprincipen och myndigheters hantering av |

| framställningar om utlämnande av stora mängder allmänna handlingar|

|

 Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Majoriteten av de som yttrat sig delar eller har inget att

invända mot promemorians bedömning (Riksdagens ombudsmän, Stockholms tingsrätt,

Kammarrätterna i Stockholm och Sundsvall, Justitiekanslern, Riksåklagaren,

Rikspolisstyrelsen, Länsstyrelsen i Kopparbergs län, Riksrevisionsverket och

Svenska Kommunförbundet).

 Svea hovrätt anser att frågan behöver övervägas ytterligare. Försvarsmakten

vidhåller sin uppfattning att det behövs en översyn av berörda författningar.

Socialstyrelsen menar att det närmare kan övervägas att göra ett förtydligande i

tryckfrihetsförordningen (TF) för att bekräfta den rättspraxis som det ges

uttryck för i promemorian. Samtidigt framhåller styrelsen att det är av största

vikt att sådana överväganden inte kan uppfattas som inskränkningar i

offentlighetsprincipen. Riksarkivet har angett

att man inte har något att invända mot övervägandena i promemorian i annan mån

än att genomgången av de situationer där massutlämnanden kan förekomma är

ofullständig och därför inte kan läggas till grund för generella slutsatser av

den omfattning som gjorts.

 Skälen för regeringens bedömning: Försvarsmakten har i en framställning till

Justitiedepartementet pekat på att i några fall under senare år har en speciell

form av begäran om utlämnande av allmänna handlingar aktualiserats inom

försvaret. Det har varit fråga om situationer där enskilda har begärt att få ut

en stor mängd handlingar i ett specifikt ärende.

 Riksarkivet har i en skrivelse, som inte behandlats i promemorian, hemställt

om en ändring av 7 kap. 15 § sekretesslagen. Bakgrunden till framställningen är

att i samband med att ansvaret för folkbokföringen överförts från kyrkan till

skattemyndigheterna, har regeringen beslutat att kyrkoarkiven skall mikrofilmas

för tiden fram till den 1 juli 1991 och att arkiv och filmer därefter

fortlöpande skall överföras till landsarkiven. En del av de uppgifter som finns

i detta material omfattas av folkbokföringssekretess enligt 7 kap. 15 § jämfört

med 13 kap. 4 § sekretesslagen.

 Av Riksarkivets skrivelse framgår att efterfrågan bland släktforskare och

andra att få ta del av dessa folkbokföringsuppgifter är betydande. Vid sådana

framställningar om att få ta del av handlingar sker en sekretessprövning som är

svår att förena med tillgängliga resurser, skriver Riksarkivet.I sin

framställning anger Riksarkivet att det finns två sätt att möta denna situation.

Antingen tilldelas Riksarkivet och landsarkiven anslag som är dimensionerade

efter den stadigt ökande arbetsbörda som kan förutses. Alternativt kommer en

ändring av den aktuella bestämmelsen i sekretesslagen till stånd, så att

sekretessprövning och utlämnande väsentligt underlättas.

 Rätten att få ta del av allmänna handlingar är en grundläggande beståndsdel i

offentlighetsprincipen. Denna rätt förverkligas bl.a. genom medborgarnas frihet

att utan inblandning av myndigheter själva välja vilka handlingar som de vill ta

del av. Det är enligt denna princip också självklart att en medborgare inte

skall behöva nöja sig med att få ett urval av uppgifter, sammanställda av

myndigheten. Likaså är det för handlingsoffentligheten fundamentalt att den ger

allmänheten en rätt att, om vissa delar av handlingen på grund av sekretess inte

får röjas, ta del av övriga delar av handlingen.

 Även om dessa principer är centrala finns det naturligtvis situationer när

allmänhetens begäran, helt eller delvis, inte kan tillmötesgås. Det kan gälla

situationen när den eftersökta handlingen inte går att identifiera eller när

betydande hinder möter mot att handlingar tillhandahålls(2 kap. 12 § TF).

Exempel på betydande hinder kan vara att sökanden begärt att få ta del av

handlingar i en sådan omfattning att myndigheten genom utlämnandet hindras att

fullgöra andra arbetsuppgifter. Följden av att det föreligger betydande hinder

kan dock aldrig vara att handlingarna över huvud taget inte lämnas ut. Däremot

måste den sökande räkna med att hans eller hennes framställning kan ta tid att

effektuera.

 Som det redogörs för i promemorian har det därutöver genom främst

Regeringsrättens ställningstaganden visats på lösningar som i en del fall av

utlämnande av ett stort antal handlingar kan ge myndigheterna vägledning i hur

sådana framställningar kan hanteras. De problem som Riksarkivet har fäst

uppmärksamhet på har stor likhet med de som påtalats av Försvarsmakten. Även om

det förekommer framställningar om att få ta del av ett stort antal handlingar i

andra situationer än av de slag som redovisats i promemorian, bör man enligt

regeringens uppfattning vara försiktig med att föreslå förändringar som skulle

leda till att information hos myndigheterna, som inte omfattas av sekretess,

undanhålls allmänheten.

 Svea hovrätt har pekat på ett problem som delvis ligger vid sidan av de som

ligger bakom promemorians ställningstaganden. Det gäller svårigheten för en

mottagande myndighet att bedöma skaderisken hos vissa uppgifter i ett material

som är upprättat av en annan myndighet. Reglerna om allmänna handlingars

offentlighet bygger på att det är den myndighet som förvarar en handling som

också skall ta ställning till en begäran om dess utlämnande (2 kap. 14 § TF).

Från denna regel görs i TF undantag i några alldeles speciella fall, t.ex. i

fråga om handlingar som är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet. Vidare

kan undantag göras i lagstiftning om det finns särskilda skäl. I andra fall

måste den förvarande myndigheten självständigt göra sin bedömning av skade-

risken. Detta hindrar emellertid inte vid tveksamhet att den förvarande myndig-

heten i utlämnandefrågan inhämtar synpunkter hos den myndighet som upprättat

handlingen (jfr prop. 1979/80:2, del A, s. 147).

 Sammantaget menar regeringen att det inte finns skäl att införa några

förändringar som med stöd av tryckfrihetsförordningen inskränker rätten att ta

del av allmänna handlingar.

 Liksom promemorian vill regeringen peka på de överväganden kring

handlingsbegreppet som skall göras enligt kommittédirektiven om en ny datalag

m.m. (dir. 1995:91). Enligt dessa direktiv skall en anpassning göras av

offentlighetsprincipen till nya tekniska förutsättningar och förslag till

grundlagsändringar skall läggas fram.

15 Statliga myndigheters tillhandahållande av allmänna handlingar enligt

offentlighetsprincipen respektive i uppdragsverksamhet

I konstitutionsutskottets betänkande 1992/93:KU38 Offentlighet och sekretess

behandlades bl.a. motionen 1992/93:K406 i vilken motionären pekar på de problem

som uppstår när myndigheter med uppdragsverksamhet inte anger att handlingar kan

lämnas ut mot en lägre avgift enligt offentlighetsprincipen än om de lämnas ut i

uppdragsverksamheten. Riksdagen borde, enligt motionären, hos regeringen begära

ett förslag till hur medborgarnas rätt till insyn enligt offentlighetsprincipen

skall säkerställas hos myndigheter med uppdragsverksamhet.

 Konstitutionsutskottet gjorde följande bedömning.

 Frågan om myndigheternas utlämnande av allmänna handlingar antingen i

uppdragsverksamhet eller i enlighet med offentlighetsprincipen har fått ett

klargörande genom den ändring av förordningen om statliga myndigheters

serviceskyldighet m.m. (1980:900) som trädde i kraft den 1 juli 1992 (SFS

1992:193). Mycket talar dock för att ändringen inte nått fram till de statliga

myndigheter som i sin uppdragsverksamhet försäljer uppgifter ur allmänna

handlingar. Mot bakgrund av vägledningsskyldigheten i 4 § förvaltningslagen

(1986:223) åligger det myndigheterna att - utan att det särskilt begärs -

informera om möjligheten att få kopia av allmän handling om detta är billigare

än om uppgiften tillhandahålls i myndighetens uppdragsverksamhet. Det är enligt

utskottets mening angeläget att så sker. Detta för att säkerställa att myndig-

heterna lämnar de aktuella uppgifterna utan att det särskilt begärs. Enligt ut-

skottet borde detta med anledning av motion K406 ges regeringen till känna.

Riksdagen följde utskottet (rskr. 1992/93:414).

 Enligt bestämmelserna i avgiftsförordningen (1992:191), som trädde i kraft

samtidigt som den av konstitutionsutskottet nämnda ändringen i förordningen

(1980:900) om statliga myndigheters serviceskyldighet m.m., skall en statlig

myndighet ta ut avgift för att den efter särskild begäran lämnar ut t.ex. en

kopia av en allmän handling (15 §). Avgiften skall tas ut med visst belopp (16-

22 §§).

 Riksdagens ombudsmän (JO) har överlämnat ett beslut av den 8 april 1991

angående Patent- och registreringsverket (PRV) (JO 1991/92 s. 418) till

regeringen (dnr 3-734/91) och väckt frågan om översyn av författningsregleringen

avseende avgiftsuttag för utlämnande av allmän handling inom PRV:s

verksamhetsområde. Efter regeringens beslut den 9 april

1992 (dnr 2706/91) med tillstånd för PRV att sälja uppgifter ur personregister

och regeringens beslut om att införa avgiftsförordningen lades JO:s

framställning till handlingarna (Näringsdepartementets beslut den 12 juli 1993).

 Regeringen har härefter i två beslut den 21 september 1995 (dnr Ju94/1565 och

Ku94/1267/Ka) behandlat överklagande av en länsstyrelses respektive ett

landsarkivs beslut att påföra avgifter för utfående av kopior av allmänna

handlingar med stöd av kungörelsen (1946:679) angående kommissionärer hos

myndigheter tillhörande statsförvaltningen respektive förordningen (1995:679)

med instruktion för Riksarkivet och landsarkiven. I besluten uttalade regeringen

bl.a. att den som hos en myndighet önskar ta del av en allmän handling har rätt

att mot fastställd avgift få t.ex. en kopia av handlingen, att sådan avgift får

tas ut med stöd av avgiftsförordningen samt att avgiftsbestämmelser i nämnda

kungörelse respektive instruktion inte är tillämpliga i fall som avser rätten

att enligt tryckfrihetsförordningen få kopia av allmän handling.

 I detta sammanhang kan också nämnas att Finansdepartementet den 24 februari

1995 enligt avtal (dnr Fi 95/622) har uppdragit åt en konsult att ta fram en

informationsskrift som informerar om bl.a. offentlighetsprincipen,

sekretesslagen och insynsregler enligt förvaltnings- och kommunallagarna.

Informationen skall i första hand riktas till förtroendevalda, chefer och

handläggare i kommuner och landsting.

 Genom de åtgärder som sålunda vidtagits kan konstateras att regeringens arbete

på detta område ligger i linje med vad konstitutionsutskottet anfört och

riksdagen givit regeringen till känna.

16 Kostnader

Vid en myndighets bedömning av utlämnande av uppgifter måste den alltid

undersöka om det föreligger sekretess för uppgifterna enligt någon bestämmelse i

sekretesslagen eller annan författning. De föreslagna förändringarna består

bl.a. i att ett antal myndigheter åläggs att iaktta nya sekretessbestämmelser

vilket kan komma att medföra ett visst merarbete för dem. Regeringens bedömning

är att detta merarbete inte kommer att innebära några nämnvärda kostnadsökningar

hos de berörda myndigheterna.

 Om antalet överklaganden av beslut om att inte lämna ut handlingar stiger till

följd av förslaget, kommer främst domstolarnas arbetsbelastning att öka.

Målökningen förväntas dock bli så marginell att den kan klaras av med befintliga

resurser.

 Förslaget innebär vidare att offentlighetsprincipen och sekretesslagen blir

tillämpliga i en begränsad del av Riksidrottsförbundets verksamhet. De kostnader

som detta eventuellt kan åsamka Riksidrottsförbundet måste emellertid betraktas

som obetydliga.

 Sammanfattningsvis är regeringens bedömning att kostnadsökningen för de som

berörs av förslaget kommer att bli ytterst begränsad och att den ryms inom

myndigheternas befintliga resursramar.

17 Övrigt

17.1 7 kap. 11 § sekretesslagen

En redaktionell ändring föreslås i 7 kap. 11 § fjärde stycket innebärande att

"om uppgiften röjs" i sista meningen tas bort.

17.2 9 kap. 21 § sekretesslagen

Andra stycket bör förtydligas genom att ombudsmannen ändras till "Ombudsmannen

mot etnisk diskriminering", vilket är det korrekta namnet enligt lagen

(1994:134) mot etnisk diskriminering.

17.3 9 kap. 11 § sekretesslagen

Sida:s fullständiga namn är sedan den 1 juli 1995 Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete (Sida). I 9 kap. 11 § andra stycket omnämns Sida med

myndighetens äldre namn. Detta föranleder en ändring i 9 kap. 11 § andra

stycket.

18 Författningskommentar

5 kap.

1 §

Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.

 Till första stycket har fogats en ny punkt enligt vilken sekretess gäller för

uppgift som hänför sig till verksamhet som rör utredning i frågor om

näringsförbud. Med detta avses bl.a. den utredning som föregår en anmälan till

åklagaren om det kan finnas skäl för näringsförbud. Även uppgifterna i en sådan

anmälan och uppgifter i övrigt i en utredning hos polis och åklagare om

näringsförbud omfattas av den föreslagna bestämmelsen. Av skaderekvisitet

framgår att det främsta syftet med bestämmelsen är att skydda uppgiften under

den tid utredningen pågår så att ett kommande beslut om näringsförbud inte

äventyras.

 I andra stycket har införts en bestämmelse om sekretess för uppgifter om

misstanke om sådana brott som en konkursförvaltare är skyldig att anmäla till

åklagare enligt 7 kap. 16 § konkurslagen. Sekretess för sådana uppgifter hos de

myndigheter som anges skall kunna gälla i de fall det skulle försvåra en

pågående eller en förutsedd brottsutredning om uppgiften lämnades ut.

7 kap.

9 §

En ny bestämmelse införs i femte stycket, utformat i enlighet med lagrådets

förslag.

 Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6. Den innebär att sekretess skall kunna

gälla hos Statens skolverk i dess tillsynsverksamhet över fristående skolor för

uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Bestämmelsen förutsätter att

uppgifterna härrör från skolans elevvårdande verksamhet eller ärenden om

tillrättaförande av elever eller skiljande av elever från vidare studier. Härmed

avses samma slags verksamhet eller ärenden som inom det offentliga skolväsendet.

Med hänsyn till att de uppgifter som kan vara aktuella hos Skolverket i

tillsynssammanhang ofta torde vara av mycket känslig natur är skaderekvisitet

omvänt. Det råder således en presumtion för sekretess. Bestämmelsen gäller till

skydd för, förutom de personer som kan vara aktuella i ett tillsynsärende, deras

närstående. Sekretessen gäller inte Skolverkets beslut i tillsynsärenden.

Meddelarfriheten viker för tystnadsplikt som följer av sekretessbestämmelsen,

såvitt avser uppgifter som hänför sig till annat än ärenden om tillrättaförande

av elever eller skiljande av elever från vidare studier.

11 §

En redaktionell ändring har gjorts i paragrafens fjärde stycke. Ändringen

innebär att orden "om uppgiften röjs" i sista meningen tas bort.

15 §

Bestämmelsen behandlas i avsnitt 7.

 Ett nytt stycke 2 har införts. Det nya stycket innebär att om sekretess enligt

paragrafens första stycke gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden

och den uppgiften lämnas till en kommunal myndighet enligt särskild

uppgiftsskyldighet om skolpliktiga barn (75 § folkbokföringskungörelsen

[1967:495]) skall sekretessen också gälla hos den myndigheten. Sekretess skall

dock inte gälla för uppgift som tas upp i beslut hos myndigheten.

31 §

Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.

 Den sekretess som gäller enligt paragrafen i ärende om prövning av någons

lämplighet att ha körkort eller traktorkort för uppgift om enskilds

hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden har utvidgats till att också

gälla i ärende om prövning av någons lämplighet att ha luftfartscertifikat eller

sådant behörighetsbevis som avses i luftfartslagen (1957:297).

36 §

Bestämmelsen, som är ny, behandlas i avsnitt 9.

 Bestämmelsen innebär att sekretess skall kunna gälla för uppgifter om

enskildas personliga förhållanden i ärenden om överklagande hos Skolväsendets

överklagandenämnd. Det skaderekvisit som föreskrivs innebär en presumtion för

offentlighet. Sekretess skall inte gälla för uppgifter i beslut i nämndens

ärenden. Syftet med bestämmelsen är att skydda sådana typiskt sett känsliga

uppgifter om enskildas personliga förhållanden som kommer in till nämnden i

ärenden om överklagande.

9 kap.

1 §

Bestämmelsen behandlas i avsnitt 10.

 Den innebär att uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska

förhållanden som lämnas till en kommun eller ett landsting i ett ärende om

förhandsbesked i en taxerings- eller skattefråga skall omfattas av samma

sekretess hos kommunen eller landstinget som hos skattemyndigheten. Hos

skattemyndigheten är sekretessen absolut, dvs. den gäller utan något

skaderekvisit. Kommuner och landsting kan i samband med att Skatterättsnämnden

eller en domstol prövar ett ärende eller mål om förhandsbesked i en skatte-

eller taxeringsfråga få del av uppgifter om enskildas personliga eller

ekonomiska förhållanden. Den nya bestämmelsen medför att sekretess kan gälla för

sådana uppgifter i ett förhandsbesked även t.ex. när en kommun begär att få ta

del av det för att ta ställning till om den skall överklaga bekedet.

5 §

Bestämmelsen behandlas i avsnitt 11.

 Den innebär att den sekretess som med stöd av 5 § tredje stycket gäller

beträffande uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden i

ärenden hos Centrala studiestödsnämnden om lån till hemutrustning för flyktingar

och vissa andra utlänningar utvidgas till att omfatta även ansökningar i sådana

ärenden.

 Av de föreskrifter som gäller beträffande handläggning av detta slags ärenden

följer att en person som ansöker om t.ex. eftergift av ett lån ofta torde behöva

lämna uppgifter om sina personliga eller ekonomiska förhållanden som kan vara av

mycket känsligt slag. Det kan gälla t.ex. uppgifter om sjukdom eller annat som

kan utgöra grund för eftergift av ett lån. Bestämmelsen syftar främst till att

skydda uppgifter i ansökningar om eftergift eller anstånd med betalning av lån,

men gäller även beträffande uppgifter i andra slags ansökningar i dessa ärenden.

Sekretessen är begränsad med ett rakt skaderekvisit och det föreligger således

en presumtion för offentlighet.

11 §

Ändringen i andra stycket är föranledd av att Sida:s fullständiga namn numera är

Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete.

16 §

Bestämmelsen behandlas i avsnitt 12.

 Ändringarna innebär dels att sekretess kan gälla för uppgifter hos domstolar i

mål som rör brott genom vilket HIV-infektion har eller kan ha överförts, dels en

allmän utvidgning av sekretessen för uppgifter i mål som avses i denna paragraf

till att gälla även ärenden som rör brott som avses här.

 Bestämmelsen om sekretess i ärenden som rör brott som anges i paragrafen har

främst till ändamål att uppgifter som skyddas i brottmålet inte skall behöva

lämnas ut om de förekommer i ett ärende som har anknytning till brottet. Som

exempel på sådana ärenden kan nämnas ärenden om förordnande av målsägandebiträde

efter ansökan av målsäganden och ansökningar om resning i brottmål.

21 §

Ändringen är endast redaktionell. Paragrafens andra stycke har förtydligats

genom att ordet "ombudsmannen" ändrats till "Ombudsmannen mot etnisk

diskriminering", vilket är det korrekta namnet enligt lagen (1994:134) mot

etnisk diskriminering.

Bilagan

Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.

 Den innebär att offentlighetsprincipen och sekretesslagen skall gälla för

sådan verksamhet hos Sveriges Riksidrottsförbund som består av fördelning av

statsbidrag till kommuner för specialidrott inom gymnasieskolan.

Departementspromemorians Några frågor om sekretess (Ds 1995:42)

författningsförslag

Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1

dels att 7 kap. 11, 15 och 31 §§, 9 kap. 1, 5, 16 och 21 §§, 16 kap. 1 § och

bilagan till lagen skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 7 kap. 36 och

37 §§, av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------------

| Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |

7 kap.

11 §2

 Sekretess gäller i myndighets personalsociala verksamhet för uppgift som

hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om

enskilds personliga förhållanden hos psykolog, personalkonsulent eller annan

sådan befattningshavare som särskilt har till uppgift att bistå med råd och

hjälp i personliga angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kan

röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men.

 Sekretess gäller i verksamhet som avses i första stycket för annan uppgift om

enskilds personliga förhållanden än som där nämns, om det kan antas att den

enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.

 Sekretess gäller i myndighets personaladministrativa verksamhet i övrigt för

uppgift om enskilds hälsotillstånd och för sådan uppgift om enskilds personliga

förhållanden som hänför sig till ärende om omplacering eller pensionering av

anställd, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider

men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte i ärende om anställning

eller disciplinansvar och inte heller för beslut i annat ärende som avses i

detta stycke.

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller i annat fall än | Sekretess gäller i annat fall än |

| som avses i första - tredje |som avses i första - tredje |

| styckena i myndighets |styckena i myndighets |

| personaladministrativa verk- |personaladministrativa verksamhet |

| samhet för uppgift om enskilds |för uppgift om enskilds personliga|

| personliga förhållanden, om det |förhållanden, om det kan antas att|

| kan antas att den enskilde eller |den enskilde eller någon honom när-|

| någon honom närstående utsätts för |stående utsätts för våld eller annat|

| våld eller annat allvarligt men |allvarligt men om uppgiften röjs. |

| om uppgiften röjs. Vidare gäller, |Vidare gäller, i den utsträckning |

| i den utsträckning regeringen |regeringen föreskriver, sekretess |

| föreskriver, sekretess i persona- |i personaladministrativ |

| ladministrativ verksamhet hos |verksamhet hos myndighet där |

| myndighet där personalen särskilt |personalen särskilt kan riskera |

| kan riskera att utsättas för sådant|att utsättas för sådant men, för |

| men, för uppgift om enskilds bo- |uppgift om enskilds bo- |

| stadsadress, hemtelefonnummer |stadsadress, hemtelefonnummer och |

| och personnummer, om det inte |personnummer, om det inte står |

| står klart att uppgiften kan röjas |klart att uppgiften kan röjas utan|

| utan att den enskilde eller någon |att den enskilde eller någon honom|

| honom närstående lider men om |närstående lider men. |

| uppgiften röjs. | |

 Sekretess gäller i annat fall än som avses i första - tredje styckena i myn-

dighets personaladministrativa verksamhet för uppgift om enskilds personliga

förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående

utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Vidare gäller, i

den utsträckning regeringen föreskriver, sekretess i personaladministrativ

verksamhet hos myndighet där personalen särskilt kan riskera att utsättas för

sådant men, för uppgift om enskilds bostadsadress, hemtelefonnummer och

personnummer, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den

enskilde eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller för uppgift i

tjänstgöringsomdöme som upprättats inom utrikesförvaltningen.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst femtio år.

15 §3

 Sekretess gäller

 1. i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av

befolkningen och, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan

verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen,

 2. i ärende om medlemskap i Svenska kyrkan,

 3. i verksamhet som avser förande av eller uttag ur sjömansregistret,

 för uppgifter om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild

anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om

uppgiften röjs.

--------------------------------------------------------------------------

| | Har en uppgift, för vilken |

| |sekretess gäller enligt första |

| |stycket 1. lämnats till en kommun,|

| |gäller sekretessen också hos |

| |kommunen. |

 Sekretess gäller i ärende om fingerade personuppgifter för uppgift om enskilds

personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att

den enskilde eller någon honom närstående lider men.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år.

31 §

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller i ärende om | Sekretess gäller i ärende om |

| prövning av någons lämplighet att |prövning av någons lämplighet att ha|

| ha körkort eller traktorkort för |körkort, traktorkort, luftfarts- |

| uppgift om den enskildes hälso- |certifikat eller sådant |

| tillstånd eller andra personliga |behörighetsbevis som avses i |

| förhållanden, om det kan antas att |luftfartslagen (1957:297) för |

| den som uppgiften rör eller någon |uppgift om den enskildes hälso- |

| honom närstående lider betydande |tillstånd eller andra personliga |

| men om uppgiften röjs. Sekretes- |förhållanden, om det kan antas att|

| sen gäller dock inte beslut i |den som uppgiften rör eller någon |

| ärendet. |honom närstående lider betydande |

| |men om uppgiften röjs. Sekretessen|

| |gäller dock inte beslut i ärendet.|

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst femtio år.

36 §

--------------------------------------------------------------------------

| | Sekretess gäller hos Statens |

| |skolverk i verksamhet som avser |

| |tillsyn över utbildning vid skolor|

| |med enskild huvudman (fristående |

| |skolor) |

| | 1. dels för uppgift som hänför sig|

| |till psykologisk undersökning |

| |eller behandling, dels för uppgift|

| |om enskilds personliga förhållanden|

| |som härrör från verksamhet hos |

| |psykolog eller kurator, om det |

| |inte står klart att uppgiften kan |

| |röjas utan att den som uppgiften |

| |rör eller någon honom närstående |

| |lider men, |

| | 2. dels för uppgift som härrör |

| |från skolans elevvårdande verksam-|

| |het i övrigt om enskilds per- |

| |sonliga förhållanden, dels för upp-|

| |gift som hänför sig till ärende om|

| |tillrättaförande av elev eller om |

| |skiljande av elev från vidare |

| |studier. Sekretessen gäller dock |

| |endast, om det kan antas att den |

| |som uppgiften rör eller någon honom|

| |närstående lider men om uppgiften |

| |röjs. Sekretessen gäller dock inte|

| |beslut i ett ärende. |

| | I fråga om uppgift i allmän |

| |handling gäller sekretessen i högst|

| |sjuttio år. |

37 §

--------------------------------------------------------------------------

| | Sekretess gäller i ärenden om |

| |överklagande hos Skolväsendets över-|

| |klagandenämnd för uppgift om |

| |enskilds personliga förhållanden, |

| |om det kan antas att den enskilde |

| |eller någon honom närstående lider|

| |men om uppgiften röjs. |

| | I fråga om uppgift i allmän hand-|

| |ling gäller sekretessen i högst |

| |sjuttio år. |

9 kap.

1 §4

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller i myndighets | Sekretess gäller i myndighets |

| verksamhet, som avser bestämmande |verksamhet, som avser bestämmande |

| av skatt eller som avser |av skatt eller som avser taxering |

| taxering eller i övrigt |eller i övrigt fastställande av |

| fastställande av underlag för |underlag för bestämmande av skatt,|

| bestämmande av skatt, för uppgift |för uppgift om enskilds personliga|

| om enskilds personliga eller |eller ekonomiska förhållanden. Mot-|

| ekonomiska förhållanden. Mot- |svarande sekretess gäller i |

| svarande sekretess gäller i |myndighets verksamhet som avser |

| myndighets verksamhet som avser |förande av eller uttag ur register|

| förande av eller uttag ur re- |som avses i skatteregisterlagen |

| gister som avses i skatteregis- |(1980:343) för uppgift som har |

| terlagen (1980:343) för uppgift |tillförts sådant register och hos |

| som har tillförts sådant register. |kommun eller landsting för uppgift|

| Uppgift hos Tullverket får dock |som lämnats dit i ett ärende om |

| lämnas ut, om det står klart att |förhandsbesked i skatte- eller |

| uppgiften kan röjas utan att den |taxeringsfråga. Uppgift hos |

| enskilde lider skada eller men. |Tullverket får dock lämnas ut, om |

| För uppgift i mål hos domstol |det står klart att uppgiften kan |

| gäller sekretessen endast om det |röjas utan att den enskilde lider |

| kan antas att den enskilde lider |skada eller men. För uppgift i mål|

| skada eller men om uppgiften |hos domstol gäller sekretessen |

| röjs. Detsamma gäller uppgift som |endast om det kan antas att den |

| med anledning av överklagande hos |enskilde lider skada eller men om |

| domstol registreras hos annan |uppgiften röjs. Detsamma gäller |

| myndighet enligt 15 kap. 2 § för- |uppgift som med anledning av |

| sta stycket 3 eller 4. Har upp- |överklagande hos domstol registre-|

| gift i mål hos domstol erhållits |ras hos annan myndighet enligt 15 |

| från annan myndighet och är den |kap. 2 § första stycket 3 eller 4.|

| sekretessbelagd där, gäller dock |Har uppgift i mål hos domstol |

| denna sekretess hos domstolen, |erhållits från annan myndighet och|

| om uppgiften saknar betydelse i |är den sekretessbelagd där, gäller|

| målet. |dock denna sekretess hos domsto- |

| |len, om uppgiften saknar |

| |betydelse i målet. |

 Med skatt avses i detta kapitel skatt på inkomst och, med undantag för

arvsskatt och gåvoskatt, annan direkt skatt samt omsättningsskatt, tull och

annan indirekt skatt. Med skatt jämställs arbetsgivaravgift, prisregle-

ringsavgift och liknande avgift samt skatte- och avgiftstillägg och förse-

ningsavgift. Med verksamhet som avser bestämmande av skatt jämställs verksamhet

som avser bestämmande av pensionsgrundande inkomst.

 Sekretessen gäller inte beslut, varigenom skatt eller pensionsgrundande

inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av skatt fastställs, såvida inte

beslutet meddelas i ärende om

 1. förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga,

 2. medgivande att skattepliktig intäkt enligt reglerna om statlig inkomstskatt

inte skall anses uppkomma vid avyttring av aktier i fåmansföretag,

 3. beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige när be-

slutet har fattats av Forskarskattenämnden.

 Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad som

föreskrivs i lag om förfarande vid beskattning eller om skatteregister. Vidare

får utan hinder av sekretessen uppgift i en revisionspromemoria lämnas till

förvaltare i den reviderades konkurs.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo år.

5 §

 Sekretess gäller hos Riksbanken i ärenden enligt lagstiftningen om

valutareglering och betalningar till och från utlandet för uppgift om enskilds

personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften

kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men.

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller i ärende om | Sekretess gäller i ärende om stu-|

| studiestöd för uppgift om enskilds |diestöd och i ärende hos Centrala |

| personliga eller ekonomiska för- |studiestödsnämnden om lån till |

| hållanden, om det kan antas att |hemutrustning för flyktingar och |

| den enskilde lider skada eller |vissa andra utlänningar för uppgift|

| men om uppgiften röjs. Såvitt |om enskilds personliga eller |

| gäller annat än studiestöd under |ekonomiska förhållanden, om det kan|

| sjukdom gäller sekretessen dock |antas att den enskilde lider ska- |

| inte beslut i ärendet. |da eller men om uppgiften röjs. |

| |Såvitt gäller annat än studiestöd |

| |under sjukdom gäller sekretessen |

| |dock inte beslut i ärendet. |

 Sekretess gäller, i annat fall än som avses i andra stycket och 8 kap. 6 - 8

§§, i ärende om utlåning av allmänna medel för uppgift om enskilds personliga

eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada

eller men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte ansökan eller beslut i

ärendet.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst femtio år.

16 §5

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller hos domstol i | Sekretess gäller hos domstol i |

| mål om ansvar för sexualbrott, ut- |mål om ansvar för sexualbrott, ut-|

| pressning, brytande av post- |pressning, brytande av post- |

| eller telehemlighet, intrång i |eller telehemlighet, intrång i |

| förvar eller olovlig avlyssning |förvar, olovlig avlyssning eller |

| samt i mål om ersättning för skada |brott genom vilket infektion av |

| med anledning av sådant brott, för |HIV har eller kan ha överförts samt|

| uppgift om enskilds personliga |i mål om ersättning för skada med |

| eller ekonomiska förhållanden, om |anledning av sådant brott, för upp-|

| det kan antas att den enskilde |gift om enskilds personliga eller |

| eller någon honom närstående lider |ekonomiska förhållanden, om det kan|

| skada eller men om uppgiften |antas att den enskilde eller någon|

| röjs. Sekretess gäller hos domstol |honom närstående lider skada eller|

| även i mål om ansvar för barnporno-|men om uppgiften röjs. Sekretess |

| grafibrott eller motsvarande |gäller hos domstol även i mål om |

| tryckfrihets- eller |ansvar för barnpornografibrott el-|

| yttrandefrihetsbrott för uppgift |ler motsvarande tryckfrihets- |

| om en ung person som skildras i |eller yttrandefrihetsbrott för |

| pornografisk bild, om det kan |uppgift om en ung person som |

| antas att denne eller någon denne |skildras i pornografisk bild, om |

| närstående lider skada eller men |det kan antas att denne eller |

| om uppgiften röjs. Sekretessen |någon denne närstående lider skada|

| enligt denna paragraf gäller inte |eller men om uppgiften röjs. |

| för uppgift om vem som är |Sekretessen enligt denna paragraf |

| tilltalad eller svarande i målet. |gäller inte för uppgift om vem som|

| |är tilltalad eller svarande i |

| |målet. Sekretessen gäller även i |

| |ärende som rör ansvar för i denna |

| |paragraf angivet brott, dock inte |

| |för uppgift om vem som har dömts för|

| |brottet. |

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år.

21 §6

 Sekretess gäller i ärende hos Jämställdhetsombudsmannen eller Jämställdhets-

nämnden enligt jämställdhetslagen (1991:433) för uppgift om enskilds personliga

eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada

eller men om uppgiften röjs.

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller hos ombudsman- | Sekretess gäller hos Ombuds- |

| nen och Nämnden mot etnisk dis- |mannen mot etnisk diskriminering |

| kriminering i ärende enligt lagen |och Nämnden mot etnisk diskrimine-|

| (1994:134) mot etnisk diskri- |ring i ärende enligt lagen |

| minering för uppgift om enskilds |(1994:134) mot etnisk diskrimine- |

| personliga eller ekonomiska för- |ring för uppgift om enskilds per- |

| hållanden, om det kan antas att |sonliga eller ekonomiska förhål- |

| den enskilde lider skada eller |landen, om det kan antas att den |

| men om uppgiften röjs. |enskilde lider skada eller men om |

| |uppgiften röjs. |

 Sekretess gäller i verksamhet enligt lagen (1994:749) om Handikappombudsmanen

för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan

antas att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om

uppgiften röjs.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo år.

16 kap.

1 §7

Nuvarande lydelse

 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 §

yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall

är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 § 1

och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första

stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande

av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och

5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första

stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där

tystnadsplikten följer av

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

3. denna lag enligt

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

--------------------------------------------------------------------------

| 7 kap. 34 § | |

--------------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------------

| 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, | |

| 6 § första stycket 2 | |

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

Föreslagen lydelse

 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 §

yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall

är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 § 1

och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första

stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande

av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5

§ 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första

stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där

tystnadsplikten följer av

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

3. denna lag enligt

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

--------------------------------------------------------------------------

| 7 kap. 34 § | |

--------------------------------------------------------------------------

| 7 kap. 36 § |såvitt avser uppgift som hänför sig|

| |till annat än ärende om tillrätta-|

| |förande av elev eller skiljande av|

| |elev från vidare studier |

--------------------------------------------------------------------------

| 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, | |

| 6 § första stycket 2 | |

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

Nuvarande lydelse

Bilaga8

 I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i

tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i

tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i

den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten

anges i förekommande fall med hänvisning till numret i Svensk

författningssamling (SFS) på den författning med stöd av vilken verksamheten har

uppdragits åt organet.

--------------------------------------------------------------------------

| Organ | Verksamhet |

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

--------------------------------------------------------------------------

| Svenska språknämnden |prövning av anställnings- och ar- |

| |betsvillkor och andra frågor som |

| |rör statligt reglerad anställning |

| |hos nämnden (SFS 1992:318) |

Föreslagen lydelseBilaga

 I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i

tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i

tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i

den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten

anges i förekommande fall med hänvisning till numret i Svensk

författningssamling (SFS) på den författning med stöd av vilken verksamheten har

uppdragits åt organet.

--------------------------------------------------------------------------

| Organ |Verksamhet |

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

--------------------------------------------------------------------------

| Svenska språknämnden |prövning av anställnings- och ar- |

| |betsvillkor och andra frågor som |

| |rör statligt reglerad anställning |

| |hos nämnden (SFS 1992:318) |

| | |

| Sveriges riksidrottsförbund |fördelning till kommuner av stats-|

| |bidrag till kostnader för special-|

| |idrott inom gymnasieskolan (SFS |

| |1995:361) |

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1992:1474.

2 Senaste lydelse 1994:595.

3 Senaste lydelse 1994:595.

4 Senaste lydelse 1994:595.

5 Senaste lydelse 1993:437.

6 Senaste lydelse 1994:864.

7 Senaste lydelse 1995:490.

8 Senaste lydelse 1994:1695.

Författningsförslag i promemorian Sekretess vid samarbetet mot ungdomsbrott och

ekobrott

Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § och 14 kap. 2 § sekretesslagen (1980:100)1

skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------------

| | |

--------------------------------------------------------------------------

| Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |

5 kap.

1 §2

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller för uppgift som | Sekretess gäller för uppgift som |

| hänför sig till |hänför sig till |

| 1. förundersökning i brottmål, | 1. förundersökning i brottmål, |

| 2. angelägenhet, som avser an- | 2. angelägenhet, som avser an- |

| vändning av tvångsmedel i sådant mål|vändning av tvångsmedel i sådant mål|

| eller i annan verksamhet för att |eller i annan verksamhet för att |

| förebygga brott, eller |förebygga brott, eller |

| 3. åklagarmyndighets, polismyn- | 3. åklagarmyndighets, polismyn- |

| dighets, tullmyndighets eller |dighets, tullmyndighets eller |

| kustbevakningens verksamhet i |kustbevakningens verksamhet i |

| övrigt för att förebygga, uppdaga, |övrigt för att förebygga, uppdaga,|

| utreda eller beivra brott |utreda eller beivra brott, eller |

| om det kan antas att syftet | 4. verksamhet som rör ifrågasatt |

| med beslutade eller förutsedda åt- |näringsförbud |

| gärder motverkas eller den | om det kan antas att syftet med |

| framtida verksamheten skadas om |beslutade eller förutsedda åtgärder|

| uppgiften röjs. |motverkas eller den framtida |

| |verksamheten skadas om uppgiften |

| |röjs. |

 Motsvarande sekretess gäller i annan verksamhet hos myndighet för att biträda

åklagarmyndighet, polismyndighet, tullmyndighet eller kustbevakningen med att

uppdaga, utreda eller beivra brott.

--------------------------------------------------------------------------

| Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |

| | |

| | Sekretess gäller också hos till- |

| |synsmyndighet i konkurs och inom |

| |exekutionsväsendet för uppgift som|

| |angår misstanke om att gäldenär har|

| |begått brott som avses i 11 kap. |

| |brottsbalken eller annat brott |

| |som har samband med hans nä- |

| |ringsverksamhet under motsvarande |

| |förutsättningar som anges i första|

| |stycket. |

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst fyrtio år.

14 kap.

2 §3

 Sekretess hindrar inte att uppgift i annat fall än som avses i 1 § lämnas till

myndighet, om uppgiften behövs där för

 1. förundersökning, rättegång, ärende om disciplinansvar eller skiljande från

anställning eller annat jämförbart rättsligt förfarande vid myndigheten mot

någon rörande hans deltagande i verksamheten vid den myndighet där uppgiften

förekommer,

 2. omprövning av beslut eller åtgärd av den myndighet där uppgiften

förekommer, eller

 3. tillsyn över eller revision hos den myndighet där uppgiften förekommer.

Sekretess hindrar inte att uppgift lämnas i muntligt eller skriftligt yttrande

av sakkunnig till domstol eller myndighet som bedriver förundersökning i

brottmål.

 Sekretess hindrar inte att uppgift om enskilds adress, telefonnummer och

arbetsplats lämnas till en myndighet, om uppgiften behövs där för delgivning

enligt delgivningslagen (1970:428). Uppgift hos myndighet som driver

televerksamhet om enskilds telefonnummer får dock, om den enskilde hos

myndigheten begärt att abonnemanget skall hållas hemligt och uppgiften omfattas

av sekretess enligt 9 kap. 8 § tredje stycket, lämnas ut endast om den myndighet

som begär uppgiften finner att det kan antas att den som söks för delgivning

håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl.

 Sekretess hindrar inte att uppgift som angår misstanke om brott lämnas till

åklagarmyndighet, polismyndighet eller annan myndighet som har att ingripa mot

brottet, om fängelse är föreskrivet för brottet och detta kan antas föranleda

annan påföljd än böter.

 För uppgift som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 1-6, 33 och 34 §§, 8 kap.

första stycket, 9 eller 15 § eller 9 kap. 4 eller 7 §, 8 § första eller andra

stycket eller 9 § andra stycket gäller vad som föreskrivs i fjärde stycket

endast såvitt angår misstanke om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare

straff än fängelse i två år. Dock hindrar sekretess enligt 7 kap. 1, 4, 33 eller

34 § inte att uppgift som angår misstanke om brott enligt 3,4 eller 6 kap.

brottsbalken mot någon som inte har fyllt arton år lämnas till åklagarmyndighet

eller polismyndighet.

 Tredje och fjärde styckena gäller inte uppgift som omfattas av sekretess

enligt 9 kap. 9 § första stycket.

--------------------------------------------------------------------------

| | Sekretess enligt 7 kap. 4 § |

| |första och tredje styckena hindrar|

| |inte att uppgift om enskild, som |

| |inte fyllt arton år eller närstående|

| |till denne, lämnas från myndighet |

| |inom socialtjänsten till polismyn-|

| |dighet, om det finns en påtaglig |

| |risk att den unge skall begå brott|

| |och uppgiften kan antas bidra |

| |till att förhindra brott. |

 Sekretess enligt 7 kap. 1 § och 4 § första och tredje styckena hindrar inte

att uppgift om enskild, som inte fyllt arton år eller som fortgående missbrukar

alkohol, narkotika eller flyktiga lösningsmedel, eller närstående till denne

lämnas från myndighet inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten till annan

sådan myndighet, om det behövs för att den enskilde skall få nödvändig vård,

behandling eller annat stöd. Detsamma gäller i fråga om lämnande av uppgift om

gravid kvinna eller närstående till henne, om det behövs för en nödvändig insats

till skydd för det väntade barnet.

 Denna lag träder i kraft

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1992:1474.

2 Senaste lydelse 1988:448.

3 Senaste lydelse 1994:86.

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig eller beretts tillfälle att

yttra sig över departementspromemorian Några frågor om sekretess (Ds 1995:42)

Riksdagens ombudsmän, Justitiekanslern, Svea hovrätt, Hovrätten över Skåne och

Blekinge, Stockholms tingsrätt, Ängelholms tingsrätt, Kammarrätten i Stockholm,

Kammarrätten i Sundsvall, Riksåklagaren, Rikspolisstyrelsen,

Brottsoffermyndigheten, Datainspektionen, Försvarsmakten, Socialstyrelsen,

Luftfartsverket, Riksskatteverket, Skatterättsnämnden, Statens skolverk,

Skolväsendets överklagandenämnd, Centrala studiestödsnämnden, Statens

invandrarverk, Konkurrensverket, Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län,

Länsstyrelsen i Kopparbergs län, Marknadsdomstolen, Riksarkivet,

Riksrevisionsverket, Statskontoret, Svenska Kommunförbundet,

Landstingsförbundet, Sveriges advokatsamfund, Sveriges Industriförbund,

Företagarnas Riksorganisation, Sveriges Riksidrottsförbund,

Waldorfskolefederationen, Posten AB, Visa Sweden Förening, Staffan[REDACTED_EFTERNAMN]

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig eller beretts tillfälle att

yttra sig över promemorian Sekretess vid samarbetet mot ungdomsbrott och

ekobrott

Riksdagens ombudsmän, Justitiekanslern, Svea hovrätt, Hovrätten för Västra

Sverige, Stockholms tingsrätt, Handens tingsrätt, Örebro tingsrätt, Göteborgs

tingsrätt, Malmö tingsrätt, Helsingborgs tingsrätt, Gävle tingsrätt,

Kammarrätten i Stockholm, Kammarrätten i Göteborg, Länsrätten i Örebro län,

Länsrätten i Norrbottens län, Länsrätten i Kronobergs län, Domstolsverket,

Riksåklagaren, Rikspolisstyrelsen, Kriminalvårdsstyrelsen, Brottsförebyggande

rådet, Socialstyrelsen, Datainspektionen, Generaltullstyrelsen,

Riksrevisionsverket, Riksskatteverket, Patent- och Registreringsverket, Statens

institutionsstyrelse, Skattemyndigheten i Stockholms län, Skattemyndigheten i

Göteborgs och Bohus län, Skattemyndigheten i Malmöhus län, Kronofogdemyndigheten

i Stockholms län, Kronofogdemyndigheten i Göteborgs och Bohus län,

Kronofogdemyndigheten i Malmöhus län, Juridiska fakultetsstyrelsen vid Lunds

universitet, Juridiska fakultetsstyrelsen vid Uppsala universitet, Svenska Kom-

munförbundet, Stockholms stad, Karlstad kommun, Falu kommun, Tjänstemännens

centralorganisation, Centralorganisationen SACO/SR, Sveriges advokatsamfund,

Svenska Bankföreningen, Sparbanksgruppen AB, Sveriges Domareförbund, Föreningen

Sveriges kronofogdar, Finansbolagens förening, Svenska Inkassoföreningen,

Konkursförvaltarkollegiet, Ackordscentralen i Stockholm, Ackordscentralen i

Göteborg, Företagarnas Riksorganisation, Grossistförbundet Svensk Handel,

Sveriges Industriförbund, Föreningen Sveriges polischefer, Svenska polisförbun-

det, Riksförbundet Hem och Skola, Akademikerförbundet, Föreningen Sveriges

frivårdstjänstemän, Barn- och ungdomsdelegationen (Ju 1983:01), Organisationen

för barnens rätt i samhället (BRIS), Statens ungdomsråd, Svenska

skyddsförbundet, Barnombudsmannen, Länsstyrelsernas socialtjänstförening,

Föreningen Auktoriserade Revisorer (FAR), Staffan[REDACTED_EFTERNAMN]

Lagrådsremissens lagförslag

Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1

 dels att 5 kap. 1 §, 7 kap. 9, 11, 15 och 31 §§, 9 kap. 1, 5, 16 och 21 §§,

och bilagan till lagen skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 36 §, av följande

lydelse.

--------------------------------------------------------------------------

| Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |

5 kap.

1 §

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller för uppgift som | Sekretess gäller för uppgift som |

| hänför sig till |hänför sig till |

| 1. förundersökning i brottmål, | 1. förundersökning i brottmål, |

| 2. angelägenhet, som avser an- | 2. angelägenhet, som avser an- |

| vändning av tvångsmedel i sådant mål|vändning av tvångsmedel i sådant mål|

| eller i annan verksamhet för att |eller i annan verksamhet för att |

| förebygga brott, eller |förebygga brott, eller |

| 3. åklagarmyndighets, polismyn- | 3. verksamhet som rör utredning |

| dighets, tullmyndighets eller |i frågor om näringsförbud, eller |

| kustbevakningens verksamhet i | 4. åklagarmyndighets, polismyn- |

| övrigt för att förebygga, uppdaga, |dighets, tullmyndighets eller |

| utreda eller beivra brott |kustbevakningens verksamhet i |

| om det kan antas att syftet med |övrigt för att förebygga, uppdaga,|

| beslutade eller förutsedda åtgärder|utreda eller beivra brott |

| motverkas eller den framtida | om det kan antas att syftet med |

| verksamheten skadas om uppgiften |beslutade eller förutsedda åtgärder|

| röjs. |motverkas eller den framtida |

| |verksamheten skadas om uppgiften |

| |röjs. |

| Motsvarande sekretess gäller i | Motsvarande sekretess gäller i |

| annan verksamhet hos myndighet |annan verksamhet hos myndighet för|

| för att biträda åklagarmyndighet, |att biträda åklagarmyndighet, |

| polismyndighet, tullmyndighet |polismyndighet, tullmyndighet el- |

| eller kustbevakningen med att |ler kustbevakningen med att upp- |

| uppdaga, utreda eller beivra |daga, utreda eller beivra brott |

| brott. |samt hos en tillsynsmyndighet i |

| |konkurs och inom exekutionsväsen- |

| |det för uppgift som angår misstanke|

| |om att en gäldenär har begått brott|

| |som avses i 11 kap. brottsbalken |

| |eller annat brott som har samband |

| |med gäldenärens näringsverksamhet.|

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst fyrtio år.

7 kap.

9 §2

 Sekretess gäller i grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och

sameskolan samt i en kommunal riksinternatskola för uppgift som hänför sig till

psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga

förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften

kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men.

 Sekretess gäller på samma område dels i skolans elevvårdande verksamhet i

övrigt för uppgift om enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som

hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev

från vidare studier. Sekretessen gäller dock endast, om det kan antas att den

som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.

Sekretessen gäller inte beslut i elevvårdsärende eller i annat ärende som nu har

nämnts.

 Sekretess gäller inom utbildningsväsendet i övrigt för uppgift som hänför sig

till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds

personliga förhållanden hos psykolog, kurator eller syofunktionär, om det inte

står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon

honom närstående lider men. Dessutom gäller inom arbetsmarknadsutbildningen, den

kommunala vuxenutbildningen, vuxenutbildningen för utvecklingsstörda,

svenskundervisningen för invandrare (sfi) och folkhögskolan sekretess i annan

elevvårdande verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det

kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om

uppgiften röjs.

 Sekretess gäller i specialpedagogisk stödverksamhet för uppgift om enskilds

personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom

närstående lider men om uppgiften röjs.

--------------------------------------------------------------------------

| | Sekretess gäller hos Statens |

| |skolverk i verksamhet som avser |

| |tillsyn över utbildning vid skolor|

| |med enskild huvudman (fristående |

| |skolor) för uppgift som härrör från|

| |skolans elevvårdande verksamhet |

| |och som gäller enskilds personliga|

| |förhållanden, om det inte står klart|

| |att uppgiften kan röjas utan att |

| |den som uppgiften rör eller någon |

| |honom närstående lider men. |

| |Sekretessen gäller dock inte |

| |Statens skolverks beslut i ett |

| |ärende. |

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år.

11 §3Sekretess gäller i myndighets personalsociala verksamhet för uppgift som

hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om

enskilds personliga förhållanden hos psykolog, personalkonsulent eller annan

sådan befattningshavare som särskilt har till uppgift att bistå med råd och

hjälp i personliga angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kan

röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men.

 Sekretess gäller i verksamhet som avses i första stycket för annan uppgift om

enskilds personliga förhållanden än som där nämns, om det kan antas att den

enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.

 Sekretess gäller i myndighets personaladministrativa verksamhet i övrigt för

uppgift om enskilds hälsotillstånd och för sådan uppgift om enskilds personliga

förhållanden som hänför sig till ärende om omplacering eller pensionering av

anställd, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider

men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte i ärende om anställning

eller disciplinansvar och inte heller för beslut i annat ärende som avses i

detta stycke.

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller i annat fall än | Sekretess gäller i annat fall än |

| som avses i första - tredje |som avses i första - tredje styck-|

| styckena i myndighets |ena i myndighets personaladmini- |

| personaladministrativa |strativa verksamhet för uppgift om|

| verksamhet för uppgift om |enskilds personliga förhållanden, |

| enskilds personliga förhållanden, |om det kan antas att den enskilde |

| om det kan antas att den |eller någon honom närstående utsätts|

| enskilde eller någon honom |för våld eller annat allvarligt men|

| närstående utsätts för våld eller |om uppgiften röjs. Vidare gäller, i|

| annat allvarligt men om upp- |den utsträckning regeringen |

| giften röjs. Vidare gäller, i den |föreskriver, sekretess i perso- |

| utsträckning regeringen föreskri- |naladministrativ verksamhet hos |

| ver, sekretess i perso- |myndighet där personalen särskilt |

| naladministrativ verksamhet hos |kan riskera att utsättas för sådant|

| myndighet där personalen särskilt |men, för uppgift om enskilds bo- |

| kan riskera att utsättas för sådant|stadsadress, hemtelefonnummer och |

| men, för uppgift om enskilds bo- |personnummer, om det inte står |

| stadsadress, hemtelefonnummer |klart att uppgiften kan röjas utan|

| och personnummer, om det inte |att den enskilde eller någon honom|

| står klart att uppgiften kan röjas |närstående lider men. |

| utan att den enskilde eller någon | |

| honom närstående lider men om | |

| uppgiften röjs. | |

 Sekretess gäller för uppgift i tjänstgöringsomdöme som upprättats inom

utrikesförvaltningen.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst femtio år.

15 §4

 Sekretess gäller

 1. i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av

befolkningen och, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan

verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen,

 2. i ärende om medlemskap i Svenska kyrkan,

 3. i verksamhet som avser förande av eller uttag ur sjömansregistret,

 för uppgifter om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild an-

ledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om

uppgiften röjs.

--------------------------------------------------------------------------

| | Har en uppgift, för vilken |

| |sekretess gäller enligt första |

| |stycket 1, lämnats till en |

| |kommunal myndighet enligt särskild|

| |uppgiftsskyldighet om |

| |skolpliktiga barn, gäller |

| |sekretessen också hos myndigheten.|

| |Sekretess gäller dock inte om |

| |uppgiften tas upp i beslut hos |

| |myndigheten. |

 Sekretess gäller i ärende om fingerade personuppgifter för uppgift om enskilds

personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att

den enskilde eller någon honom närstående lider men.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år.

31 §

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller i ärende om | Sekretess gäller i ärende om |

| prövning av någons lämplighet att |prövning av någons lämplighet att ha|

| ha körkort eller traktorkort för |körkort, traktorkort, luftfarts- |

| uppgift om den enskildes hälso- |certifikat eller sådant |

| tillstånd eller andra personliga |behörighetsbevis som avses i |

| förhållanden, om det kan antas att |luftfartslagen (1957:297) för |

| den som uppgiften rör eller någon |uppgift om den enskildes |

| honom närstående lider betydande |hälsotillstånd eller andra |

| men om uppgiften röjs. Sekretes- |personliga förhållanden, om det kan|

| sen gäller dock inte beslut i |antas att den som uppgiften rör |

| ärendet. |eller någon honom närstående lider|

| |betydande men om uppgiften röjs. |

| |Sekretessen gäller dock inte |

| |beslut i ärendet. |

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst femtio år.

36 §

--------------------------------------------------------------------------

| | Sekretess gäller hos Skolväsen- |

| |dets överklagandenämnd i ärenden som|

| |överklagats dit, för uppgift om |

| |enskilds personliga förhållanden, |

| |om det kan antas att den enskilde |

| |eller någon honom närstående lider|

| |men om uppgiften röjs. Sekretessen|

| |gäller dock inte nämndens beslut i|

| |ett ärende. |

| | I fråga om uppgift i allmän hand-|

| |ling gäller sekretessen i högst |

| |sjuttio år. |

9 kap.

1 §5

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller i myndighets | Sekretess gäller i myndighets |

| verksamhet, som avser bestämmande |verksamhet, som avser bestämmande |

| av skatt eller som avser |av skatt eller som avser taxering |

| taxering eller i övrigt |eller i övrigt fastställande av |

| fastställande av underlag för |underlag för bestämmande av skatt,|

| bestämmande av skatt, för uppgift |för uppgift om enskilds personliga|

| om enskilds personliga eller |eller ekonomiska förhållanden. |

| ekonomiska förhållanden. |Motsvarande sekretess gäller i |

| Motsvarande sekretess gäller i |myndighets verksamhet som avser |

| myndighets verksamhet som avser |förande av eller uttag ur register|

| förande av eller uttag ur re- |som avses i skatteregisterlagen |

| gister som avses i skattere- |(1980:343) för uppgift som har |

| gisterlagen (1980:343) för upp- |tillförts sådant register och hos |

| gift som har tillförts sådant |kommun eller landsting för uppgift|

| register. Uppgift hos Tullverket |som lämnats dit i ett ärende om |

| får dock lämnas ut, om det står |förhandsbesked i skatte- eller |

| klart att uppgiften kan röjas |taxeringsfråga. Uppgift hos |

| utan att det enskilde lider |Tullverket får dock lämnas ut, om |

| skada eller men. För uppgift i mål |det står klart att uppgiften kan |

| hos domstol gäller sekretessen |röjas utan att den enskilde lider |

| endast om den kan antas att den |skada eller men. För uppgift i mål|

| enskilde lider skada eller men |hos domstol gäller sekretessen |

| om uppgiften röjs. Detsamma gäller |endast om det kan antas att den |

| uppgift som med anledning av |enskilde lider skada eller men om |

| överklagande hos domstol regist- |uppgiften röjs. Detsamma gäller |

| reras hos annan myndighet enligt |uppgift som med anledning av |

| 15 kap. 2 § första stycket 3 eller |överklagande hos domstol regist- |

| 4. Har uppgift i mål hos domstol |reras hos annan myndighet enligt |

| erhållits från annan myndighet och |15 kap. 2 § första stycket 3 eller|

| är den sekretessbelagd där, gäller |4. Har uppgift i mål hos domstol |

| dock denna sekretess hos domsto- |erhållits från annan myndighet och|

| len, om uppgiften saknar be- |är den sekretessbelagd där, gäller|

| tydelse i målet. |dock denna sekretess hos dom- |

| |stolen, om uppgiften saknar be- |

| |tydelse i målet. |

 Med skatt avses i detta kapitel skatt på inkomst och, med undantag för

arvsskatt och gåvoskatt, annan direkt skatt samt omsättningsskatt, tull och

annan indirekt skatt. Med skatt jämställs arbetsgivaravgift, prisregle-

ringsavgift och liknande avgift samt skatte- och avgiftstillägg och för-

seningsavgift. Med verksamhet som avser bestämmande av skatt jämställs

verksamhet som avser bestämmande av pensionsgrundande inkomst.

 Sekretessen gäller inte beslut, varigenom skatt eller pensionsgrundande

inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av skatt fastställs, såvida inte

beslutet meddelas i ärende om

 1. förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga,

 2. medgivande att skattepliktig intäkt enligt reglerna om statlig inkomstskatt

inte skall anses uppkomma vid avyttring av aktier i fåmansföretag,

 3. beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige när

beslutet har fattats av Forskarskattenämnden.

 Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad som

föreskrivs i lag om förfarande vid beskattning eller om skatteregister. Vidare

får utan hinder av sekretessen uppgift i en revisionspromemoria lämnas till

förvaltare i den reviderades konkurs.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo år.

5 §

 Sekretess gäller hos Riksbanken i ärenden enligt lagstiftningen om valu-

tareglering och betalningar till och från utlandet för uppgift om enskilds

personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften

kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men.

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller i ärende om | Sekretess gäller i ärende om stu-|

| studiestöd för uppgift om enskilds |diestöd och i ärende hos Centrala |

| personliga eller ekonomiska för- |studiestödsnämnden om lån till |

| hållanden, om det kan antas att |hemutrustning för flyktingar och |

| den enskilde lider skada eller |vissa andra utlänningar för uppgift|

| men om uppgiften röjs. Såvitt |om enskilds personliga eller |

| gäller annat än studiestöd under |ekonomiska förhållanden, om det kan|

| sjukdom gäller sekretessen dock |antas att den enskilde lider |

| inte beslut i ärendet. |skada eller men om uppgiften röjs.|

| |Såvitt gäller annat än studiestöd |

| |under sjukdom gäller sekretessen |

| |dock inte beslut i ärendet. |

 Sekretess gäller, i annat fall än som avses i andra stycket och 8 kap. 6 - 8

§§, i ärende om utlåning av allmänna medel för uppgift om enskilds personliga

eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada

eller men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte ansökan eller beslut i

ärendet.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst femtio år.

16 §6

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller hos domstol i | Sekretess gäller hos domstol i |

| mål om ansvar för sexualbrott, ut- |mål om ansvar för sexualbrott, ut-|

| pressning, brytande av post- |pressning, brytande av post- |

| eller telehemlighet, intrång i |eller telehemlighet, intrång i för-|

| förvar eller olovlig avlyssning |var eller olovlig avlyssning |

| samt i mål om ersättning för skada |eller brott genom vilket |

| med anledning av sådant brott, för |infektion av HIV har eller kan ha |

| uppgift om enskilds personliga |överförts samt i mål om ersättning för|

| eller ekonomiska förhållanden, om |skada med anledning av sådant |

| det kan antas att den enskilde |brott, för uppgift om enskilds |

| eller någon honom närstående lider |personliga eller ekonomiska |

| skada eller men om uppgiften |förhållanden, om det kan antas att|

| röjs. Sekretess gäller hos domstol |den enskilde eller någon honom |

| även i mål om ansvar för barnporno-|närstående lider skada eller men om|

| grafibrott eller motsvarande |uppgiften röjs. Sekretess gäller |

| tryckfrihets- eller yttrande- |hos domstol även i mål om ansvar för|

| frihetsbrott för uppgift om en |barnpornografibrott eller |

| ung person som skildras i por- |motsvarande tryckfrihets- eller |

| nografisk bild, om det kan antas |yttrandefrihetsbrott för uppgift |

| att denne eller någon denne närstå-|om en ung person som skildras i |

| ende lider skada eller men om |pornografisk bild, om det kan |

| uppgiften röjs. Sekretessen |antas att denne eller någon denne |

| enligt denna paragraf gäller inte |närstående lider skada eller men om|

| för uppgift om vem som är till- |uppgiften röjs. Sekretessen gäller|

| talad eller svarande i målet. |även i ärende som rör i denna |

| |paragraf angivet brott. Sekretes- |

| |sen enligt denna paragraf gäller |

| |inte för uppgift om vem som är |

| |tilltalad eller svarande. |

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år.

21 §7

 Sekretess gäller i ärende hos Jämställdhetsombudsmannen eller Jäm-

ställdhetsnämnden enligt jämställdhetslagen (1991:433) för uppgift om enskilds

personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde

lider skada eller men om uppgiften röjs.

--------------------------------------------------------------------------

| Sekretess gäller hos ombudsman- | Sekretess gäller hos Ombudsman- |

| nen och Nämnden mot etnisk dis- |nen mot etnisk diskriminering och |

| kriminering i ärende enligt lagen |Nämnden mot etnisk diskriminering |

| (1994:134) mot etnisk disk- |i ärende enligt lagen (1994:134) |

| riminering för uppgift om |mot etnisk diskriminering för |

| enskilds personliga eller |uppgift om enskilds personliga |

| ekonomiska förhållanden, om det |eller ekonomiska förhållanden, om |

| kan antas att den enskilde lider |det kan antas att den enskilde |

| skada eller men om uppgiften |lider skada eller men om |

| röjs. |uppgiften röjs. |

 Sekretess gäller i verksamhet enligt lagen (1994:749) om Handikappombudsmannen

för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan

antas att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om

uppgiften röjs.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo år.

Bilaga8

Nuvarande lydelse

I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i

tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i

tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i

den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten

anges i förekommande fall med hänvisning till numret i Svensk

författningssamling (SFS) på den författning med stöd av vilken verksamheten har

uppdragits åt organet.

--------------------------------------------------------------------------

| Organ |Verksamhet |

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

--------------------------------------------------------------------------

| Svenska språknämnden |prövning av anställnings- och ar- |

| |betsvillkor och andra frågor som |

| |rör statligt reglerad anställning |

| |hos nämnden (SFS 1992:318) |

Föreslagen lydelse

I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i

tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i

tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i

den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten

anges i förekommande fall med hänvisning till numret i Svensk

författningssamling (SFS) på den författning med stöd av vilken verksamheten har

uppdragits åt organet.

--------------------------------------------------------------------------

| Organ |Verksamhet |

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

--------------------------------------------------------------------------

| Svenska språknämnden |prövning av anställnings- och ar- |

| |betsvillkor och andra frågor som |

| |rör statligt reglerad anställning |

| |hos nämnden (SFS 1992:318) |

--------------------------------------------------------------------------

| Sveriges Riksidrottsförbund |fördelning till kommuner av stats-|

| |bidrag till kostnader för special-|

| |idrott inom gymnasieskolan (SFS |

| |1995:361) |

 Denna lag träder i kraft den 1 april 1996.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1992:1474.

2 Senaste lydelse 1994:1695.

3 Senaste lydelse 1994:595.

4 Senaste lydelse 1995:595.

5 Senaste lydelse 1995:595.

6 Senaste lydelse 1993:437.

7 Senaste lydelse 1994:864.

8 Senaste lydelse 1995:904.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1995-12-18

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bertil Voss, justitierådet Johan Munck,

regeringsrådet Karl-Ingvar Rundqvist.

Enligt en lagrådsremiss den 7 december 1995 (Justitiedepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring

i sekretesslagen (1980:100).

 Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorerna Helena

Jäderblom och Caroline Beck-Friis.

 Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet:

7 kap.

9 §

I lagrådsremissen föreslås att paragrafen kompletteras med bestämmelser om

sekretess hos Statens skolverk i tillsynsverksamhet som avser utbildning vid

fristående skolor. Sekretessen skall omfatta uppgifter som härrör från sådan

skolas elevvårdande verksamhet och avser enskilds personliga förhållanden. Genom

den föreslagna avgränsningen till uppgifter som härrör från skolans elevvårdande

verksamhet uppkommer en skillnad i förhållande till sekretessen inom skolområdet

i övrigt, vilken enligt paragrafens första och andra stycken med visst undantag

avser såväl uppgifter inom den elevvårdande verksamheten som uppgifter som

hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev

från vidare studier. Orsaken till denna skillnad är inte närmare belyst i

remissen men kan antas vara ett resultat av strävan att begränsa regleringens

omfattning och göra bestämmelserna mer lättöverskådliga (jfr avsnitt 6 i

allmänna motiveringen). Det är emellertid att märka att departementspromemorians

förslag innebar att sekretessen skulle omfatta också den sistnämnda typen av

uppgifter och att remissinstanserna inte synes ha riktat kritik mot

promemorieförslaget i det avseendet.

 Mot bakgrund av det anförda förordar Lagrådet att den nya sekretessregleringen

för tillsynen över fristående skolor får omfatta samma slag av uppgifter som

sekretessen inom det offentliga skolväsendet enligt paragrafens första och andra

stycken. Detta bör kunna ske exempelvis genom att i det föreslagna femte stycket

infoga en ny andra mening av följande lydelse: "Samma sekretess gäller i nämnda

tillsynsverksamhet för uppgift som hänför sig till en fråga om tillrättaförande

av elev eller om skiljande av elev från vidare studier".

15 §

Förslaget innebär att, när en uppgift som omfattas av folkbokföringssekretess

har lämnats till en kommunal myndighet enligt särskild uppgiftsskyldighet om

skolpliktiga barn, sekretessen gäller också hos den myndigheten. Den särskilda

uppgiftsskyldighet som åsyftas är den som behandlas i 75 §

folkbokföringskungörelsen (1967:495) och som bl.a. innebär att skattemyndigheten

före utgången av varje kalenderår till kommun skall sända vissa uppgifter om

barn i kommunen som under det nästkommande året fyller sju år. Lagrådet har

ingen erinran mot förslaget. Det bör emellertid påpekas att, som förslaget har

avfattats, sekretess gäller endast hos den kommunala myndighet som har tagit

emot uppgifterna. Denna myndighet torde som regel vara kommunens skolstyrelse. I

motsats till vad som uttalas i remissens motiv kommer alltså den föreslagna

regeln åtminstone normalt inte att innebära att sekretessen gäller för

adressuppgifter och liknande uppgifter hos skolan. Vill man åstadkomma att

sekretess för ifrågavarande uppgifter gäller även hos skolan vid sidan av vad

som följer av elevvårdssekretessen, torde en annan lösning få väljas.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18 januari 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher,

Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Freivalds

_________________

Regeringen beslutar proposition 1995/96:127 Några frågor om Sekretess.