Prop.

1994/95:91Regeringens proposition

1994/95:91

Beskattningen av europeiska ekonomiska

intressegrupperingar (EEIG) och andra

inkomstskattefrågor

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 1 november 1994

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen lämnas förslag om beskattning av europeiska ekonomiska

intressegrupperingar (EEIG). Reglerna är en följd av ett annat förslag från

regeringen angående införlivande av regler i svensk rätt avseende

associationsformen EEIG. Syftet med associationsformen är att förverkliga den

inre marknaden genom att underlätta för fysiska personer, bolag och andra

rättsliga enheter att kunna samarbeta effektivt över gränserna. De föreslagna

reglerna innebär i allt väsentligt att sådana grupperingar vid beskattningen

skall behandlas som handelsbolag.

 I propositionen föreslås vidare vissa klarlägganden i reglerna om

uttagsbeskattning. Till viss del har dessa ändringar initierats av den

anpassning av de svenska beskattningsreglerna till ett av de EG-direktiv som

finns på företagsbeskattningens område. Det gäller det s.k. fusionsdirektivet.

De föreslagna ändringarna innebär också att uttagsbeskattning skall ske

exempelvis om ett svenskt aktiebolag till följd av bestämmelserna i ett avtal om

undvikande av dubbelbeskattning anses ha bytt skatterättsligt hemvist och inte

längre skall beskattas i Sverige. Vidare föreslås att avdrag för underskott i

vissa utländska juridiska personer endast skall få göras mot framtida vinster.

 Som en följd av EES-avtalet föreslås vissa ändringar i rätten att göra avdrag

för vissa obligatoriska socialförsäkringsavgifter.

 Slutligen lämnas förslag om behandling av avkastningsskatten vid ombildning av

bl.a. livförsäkringsföretag. Förslaget innebär att kontinuitet införs för

skatteuttaget i dessa fall.

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1 Förslag till riksdagsbeslut...................... 5

2 Lagtext.......................................... 6

2.1 Förslag till lag om beskattning av europeiska

 ekonomiska intressegrupperingar (EEIG)........... 6

2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

 (1928:370)....................................... 7

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576)

 om statlig inkomstskatt.......................... 10

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1959:551)

 om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt

 lagen (1962:381) om allmän försäkring............ 13

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381)

 om allmän försäkring............................. 15

2.6 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen

 (1970:624)....................................... 16

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:266)

 om skatt på annonser och reklam.................. 17

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:820)

 om skatt på spel................................. 18

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052)

 om statlig fastighetsskatt........... ........... 19

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661)

 om avkastningsskatt på pensionsmedel............. 20

2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:663)

 om ersättningsfonder............................. 22

2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591)

 om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta

 artister m.fl.................................... 24

2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:687)

 om särskild löneskatt på pensionskostnader....... 25

2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1538)

 om periodiseringsfonder.......................... 26

2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1540)

 om återföring av skatteutjämningsreserv.......... 27

2.16 Förslag till lag om ändring i mervärdesskatte-

 lagen (1994:200)................................. 28

2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:684)

 om upphävande av lagen (1979:609) om allmän

 investeringsfond................................. 29

2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:686)

 om upphävande av vissa fondförfattningar, m.m.... 30

2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1850)

 om upphävande av lagen (1947:577) om statlig

 förmögenhetsskatt................................ 31

3 Ärendet och dess beredning....................... 33

4 Beskattning av europeiska ekonomiska intresse-

 grupperingar..................................... 35

5 Inkomstskattefrågor.............................. 39

5.1 Beskattningskonsekvenser när ett fast driftställe

 upphör, m.m...................................... 39

5.2 Avdrag för underskott i utländsk juridisk person. 42

6 Övriga frågor.................................... 43

6.1 Beräkning av pensionsgrundande inkomst för

 utomlands bosatta artister m.fl.................. 43

6.2 Avdrag för vissa obligatoriska socialavgifter.... 44

6.3 Vissa frågor om avkastningsskatt vid ombildning

 av livförsäkringsföretag m.m..................... 45

7 Författningskommentar............................ 46

7.1 Lagen om beskattning av europeiska ekonomiska

 intressegrupperingar (EEIG)...................... 46

7.2 Kommunalskattelagen (1928:370)................... 47

7.3 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt......... 49

7.4 Lagen (1959:551) om beräkning av pensions-

 grundande inkomst enligt lagen (1962:381) om

 allmän försäkring................................ 49

7.5 Lagen (1962:381) om allmän försäkring............ 49

7.6 Kupongskattelagen (1970:624)..................... 50

7.7 Lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. 50

7.8 Lagen (1972:820) om skatt på spel................ 50

7.9 Lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt..... 50

7.10 Lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensions-

 medel............................................ 50

7.11 Lagen (1990:663) om ersättningsfonder............ 51

7.12 Lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för

 utomlands bosatta artister m.fl.................. 51

7.13 Lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pen-

 sionskostnader................................... 51

7.14 Lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder........ 52

7.15 Lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjäm-

 ningsreserv...................................... 52

7.16 Mervärdesskattelagen (1994:200).................. 52

7.17 Lagen (1990:684) om upphävande av lagen

 (1979:609) om allmän investeringsfond............ 52

7.18 Lagen (1990:686) om upphävande av vissa fond-

 författningar, m.m............................... 53

7.19 Lagen (1991:1850) om upphävande av lagen

 (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt.......... 53

Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser............. 54

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 1

november 1994......................................... 55

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till

 1 lag om beskattning av europeiska ekonomiska

 intressegrupperingar (EEIG),

 2 lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

 3 lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

 4 lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

 inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

 5 lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

 6 lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),

 7 lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam,

 8 lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på spel,

 9 lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt,

 10 lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel,

 11 lag om ändring i lagen (1990:663) om ersättningsfonder,

 12 lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands

 bosatta artister m.fl.,

 13 lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på

 pensionskostnader,

 14 lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder,

 15 lag om ändring i lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv,

 16 lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),

 17 lag om ändring i lagen (1990:684) om upphävande av lagen (1979:609) om

 allmän investeringsfond,

 18 lag om ändring i lagen (1990:686) om upphävande av vissa fondförfattningar,

 m.m.,

 19 lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig

 förmögenhetsskatt.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om beskattning av europeiska

ekonomiska intressegrupperingar (EEIG)

 Härigenom föreskrivs följande.

 Vid beräkning av inkomst enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt behandlas en europeisk ekonomisk

intressegruppering samt medlemmar och andelar i sådan gruppering på samma sätt

som ett handelsbolag samt delägare och andelar i handelsbolag. Detsamma gäller

beträffande uppbörd samt i fråga om skyldighet att lämna och bevara uppgifter

till ledning för taxering.

 Lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning samt lagen (1993:1537) om

expansionsmedel tillämpas inte i fråga om verksamhet som bedrivs av en europeisk

ekonomisk intressegruppering.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering. Lagen tillämpas endast i fråga om beskattningsår som börjar

den 1 januari 1995 eller senare.

2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

 Härigenom föreskrivs att 46 § 2 mom. och punkt 1 av anvisningarna till 22 §

kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 46 §

 2 mom.1 Skattskyldig, som har varit bosatt här i riket under hela beskatt-

ningsåret, får dessutom göra avdrag:

 1) för periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalning, som

inte får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla, i den utsträckning

som framgår av punkt 5 av anvisningarna;

 2) för påförda egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter som inte

får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla;

 3) för obligatoriska 3) för

avgifter som den obligatoriska

skattskyldige, på socialförsäk-

grund av arbete i ringsavgifter som

ett annat nordiskt den skattskyldige,

land, enligt på grund av arbete i

slutligt fastställd ett annat land,

debitering skall enligt slutligt

betala i fastställd debi-

överensstämmelse med tering skall betala

den konvention som i överensstämmelse

avses i förordningen med den konvention

(1981:1284) om till- som avses i

lämpning av en förordningen

konvention den (1993:1529) om

5 mars 1981 mellan tillämpning av en

Sverige, Danmark, nordisk konvention

Finland, Island och den 15 juni 1992 om

Norge om social social trygghet

trygghet, om den eller till följd av

avgiftsgrundande att den skatt-

intäkten tas till be- skyldige enligt

skattning för EES-avtalet skall

beskattningsåret i omfattas av svensk

Sverige; lagstiftning om

 social trygghet, i

 båda fallen under

 förutsättning att den

 avgiftsgrundande

 intäkten tas till

 beskattning för

 beskattningsåret i

 Sverige;

 6) för avgift som den skattskyldige har betalat under beskattningsåret för

annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, som ägs av arbetsgivare,

i den omfattning som framgår av punkt 6 av anvisningarna;

 7) för inbetalning som den skattskyldige under beskattningsåret har gjort på

pensionssparkonto i den omfattning som framgår av punkt 7 av anvisningarna.

 Har skattskyldig under beskattningsåret varit skyldig att betala sjömansskatt,

medges avdrag för periodiskt understöd, avgift för pensionsförsäkring som anges

i första stycket 6 och inbetalning på pensionssparkonto som anges i första

stycket 7, endast i den mån hänsyn inte tagits till understödet, avgiften eller

inbetalningen vid beräkningen av sjömansskatt.

 Avdrag för avgift som avses i första stycket 6 och för inbetalning som avses i

första stycket 7 medges endast i den mån avdrag inte får ske från intäkt av

särskild förvärvskälla.

 Om skattskyldig varit bosatt här i riket endast under en del av

beskattningsåret, medges avdrag som nu sagts bara i den mån det belöper på

nämnda tid.

 Anvisningar

 till 22 §

 1.2 Till intäkt av näringsverksamhet hänförs samtliga intäkter i pengar eller

varor, som har influtit i verksamheten. Detta innebär, att intäkten skall vara

av sådan beskaffenhet, att den normalt är att räkna med och ingår som ett led i

verksamheten. Hit räknas inflytande betalning för varor, som den skattskyldige

handlar med eller tillverkar. Det sagda gäller även då näringsidkaren vid

överlåtelse av verksamheten låter befintliga varor ingå i överlåtelsen. Denna

överlåtelse utgör då så att säga den sista affärshändelsen i verksamheten.

 Till intäkt av näringsverksamhet hänförs också vad som inflyter vid avyttring

av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier eller av

tillgångar som är likställda med dessa vid beräkning av värdeminskningsavdrag.

Även ersättning som i fall som avses i 2 § andra och tredje styckena lagen

(1990:663) om ersättningsfonder uppbärs av en fysisk person eller ett dödsbo

utgör intäkt av näringsverksamhet om den skattskyldige begär det.

 Till intäkt av näringsverksamhet hänförs vidare vinst vid icke yrkesmässig

avyttring (realisationsvinst) av andel i sådan ekonomisk förening som avses i 2

§ 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt såvida innehavet av andelen

betingats av sådan verksamhet. I fråga om handelsbolag hänförs till intäkt av

näringsverksamhet också realisationsvinst vid avyttring av andra tillgångar som

avses i 27 § 1 mom., av tillgångar som avses i 28 §, 29 § 1 mom., 30 § 1 mom.

och 31 § samt av förpliktelser som avses i 3 § 1 mom. nämnda lag.

 Har en tillgång tagits ut ur en förvärvskälla sker beskattning som om

tillgången i stället hade avyttrats för ett vederlag motsvarande marknadsvärdet

(uttagsbeskattning). Vad nu sagts gäller dock endast om vederlag eller vinst vid

en avyttring skulle ha tagits upp som intäkt av näringsverksamhet och särskilda

skäl mot uttagsbeskattning inte föreligger. Uttag av bränsle från fastighet som

är taxerad som lantbruksenhet för uppvärmning av den skattskyldiges privatbostad

på denna beskattas ej. Uttag av andra aktier än sådana som utgör

omsättningstillgångar enligt punkt 4 av anvisningarna till 21 § beskattas inte

heller om aktierna delats eller skiftats ut enligt 3 § 7 mom. fjärde stycket

eller 3 § 8 mom. tredje stycket lagen om statlig inkomstskatt.

 Uttagsbeskattning sker också vid uttag i mer än ringa omfattning av tjänst.

Värdet av bilförmån beräknas enligt bestämmelserna i punkterna 2 och 4 av

anvisningarna till 42 §.

 Uttagsbeskattning

 skall även ske -

 under förutsättning

 att särskilda skäl

 mot det inte före-

 ligger -

 1. om verksamheten

 i en förvärvskälla har

 upphört,

 2. om en

 näringsidkare upphört

 att vara

 skattskyldig för

 inkomst av en

 förvärvskälla,

 3. om inkomst av

 en förvärvskälla skall

 undantas från

 beskattning på grund

 av ett avtal om

 undvikande av

 dubbelbeskattning

 eller

 4. i fråga om

 tillgång som har

 förts över från en del

 av en förvärvskälla

 till en annan del,

 om inkomst av den

 senare delen men

 inte av den förra är

 undantagen från

 beskattning i

 Sverige på grund av

 avtal om undvikande

 av dubbel-

 beskattning.

 I fall som avses i

 sjätte stycket 2 och

 3 skall

 uttagsbeskattning

 dock inte ske till

 den del tillgångarna

 i förvärvskällan

 knutits till ett

 fast driftställe i

 Sverige. Undantas

 endast en del av

 inkomsten från en

 förvärvskälla från be-

 skattning på grund

 av avtal om

 undvikande av

 dubbelbeskattning,

 gäller sjätte

 stycket 3 tillgångar

 som är hänförliga till

 motsvarande del av

 förvärvskällan.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering om inte annat framgår av punkterna 2 och 3.

 2. Ändringen i 46 § 2 mom. tillämpas redan vid 1995 års taxering.

 3. De nya föreskrifterna i punkt 1 av anvisningarna till 22 § tillämpas inte på

händelser som inträffar före utgången av år 1994.

1 Senaste lydelse 1993:938.

2 Lydelse enligt prop. 1994/95:25.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt1

 dels att 2 § 3 mom. skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 2 § 15 mom., av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §

 3 mom.2 Äger svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening, svensk sparbank

eller svenskt ömsesidigt skadeförsäkringsföretag (moderföretag) mer än nio

tiondelar av aktierna eller andelarna i ett eller flera svenska aktiebolag eller

svenska ekonomiska föreningar (helägda dotterföretag), skall koncernbidrag som

moderföretaget lämnar till helägt dotterföretag eller som sådant företag lämnar

till moderföretaget eller till annat helägt dotterföretag hos moderföretaget

anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för

mottagaren, även om bidraget inte för givaren utgör omkostnad för intäkternas

förvärvande eller bibehållande. Som förutsättning för detta gäller

 a) att varken givare eller mottagare är bostadsföretag enligt 7 mom.,

investmentföretag enligt 10 mom. eller förvaltningsföretag enligt 7 § 8 mom.

andra stycket,

 b) att såväl givare som mottagare redovisar bidraget till samma års taxering

öppet i självdeklaration eller därvid fogad bilaga,

 c) att dotterföretag som lämnar eller mottar bidrag har varit helägt under hela

beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan dotterföretaget

började bedriva verksamhet av något slag,

 d) att, om bidrag d) att, om bidrag

lämnas från lämnas från

dotterföretag till dotterföretag till

moderföretag, moderföretag,

moderföretaget skulle moderföretaget

vara frikallat från skulle vara

skattskyldighet för frikallat från

utdelning som under skattskyldighet för

beskattningsåret hade utdelning som under

uppburits från beskattningsåret

dotterföretaget samt hade uppburits

 e) att, om bidrag från

lämnas från dotterföretaget,

dotterföretag till e) att, om bidrag

annat dotterföretag, lämnas från

moderföretaget är dotterföretag till

investmentföretag annat dotterföretag,

eller moderföretaget är

förvaltningsföretag investmentföretag

som avses i a eller eller

moderföretaget i förvaltningsföretag

annat fall skulle som avses i a eller

vara antingen moderföretaget i

frikallat från annat fall skulle

skattskyldighet för vara antingen

utdelning som under frikallat från

beskattningsåret hade skattskyldighet för

uppburits från det utdelning som under

givande beskattningsåret

dotterföretaget eller hade uppburits från

skattskyldigt för det givande

utdelning som under dotterföretaget

beskattningsåret hade eller skattskyldigt

uppburits från det för utdelning som

mottagande dotter- under

företaget. beskattningsåret

 hade uppburits från

 det mottagande

 dotterföretaget samt

 f) att mottagaren

 inte enligt avtal

 om undvikande av

 dubbelbeskattning

 skall anses ha

 hemvist i en

 främmande stat.

 Lämnar svenskt moderföretag koncernbidrag till svenskt aktiebolag som inte är

sådant helägt dotterbolag som avses i första stycket, skall bidraget ändå anses

som avdragsgill omkostnad för moderföretaget och skattepliktig intäkt för

mottagaren, om de förutsättningar som anges i första stycket a och b är

uppfyllda och om ägarförhållandena under hela beskattningsåret för både givare

och mottagare eller sedan mottagaren började bedriva verksamhet av något slag

har varit sådana att mottagaren genom fusioner mellan moderföretag och

dotterbolag har kunnat bringas att uppgå i moderföretaget. Därvid skall fusion

anses kunna äga rum när moderföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna i

dotterbolag men inte i annat fall.

 Även i andra fall skall koncernbidrag som svenskt företag lämnar till annat

svenskt företag anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig

intäkt för mottagaren under förutsättning att bidraget med avdragsrätt för

givaren enligt första och andra styckena hade kunnat lämnas till annat företag

än mottagaren och att bidraget därefter, direkt eller genom förmedling av

ytterligare företag, hade kunnat vidarebefordras till mottagaren på sådant sätt

att varje förmedlande företag skulle ha haft rätt till avdrag enligt första och

andra styckena för vidarebefordrat belopp.

 Avdrag för koncernbidrag får åtnjutas endast av den som visar att

förutsättningar för sådant avdrag föreligger.

 Lämnas bidrag från svenskt företag till annat svenskt företag, med vilket

givaren är i intressegemenskap, för verksamhet av väsentlig betydelse från

samhällsekonomisk synpunkt och redovisas bidraget öppet, kan regeringen medge

att bidraget skall anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig

intäkt för mottagaren även om en eller flera av de förutsättningar som anges i

första-tredje styckena inte är uppfyllda.

 15 mom. Avdrag

 medges inte för

 underskott som

 uppkommit vid

 beräkning av inkomst

 av utländsk juridisk

 person som enligt

 punkt 10 andra

 stycket b av

 anvisningarna till

 53 §

 kommunalskattelagen

 (1928:370) skall

 beskattas hos del-

 ägaren. Underskottet

 får i stället dras av

 mot överskott av

 verksamheten ett

 senare beskatt-

 ningsår.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering. De nya föreskrifterna tillämpas endast i fråga om

beskattningsår som börjar den 1 januari 1995 eller senare.

1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770.

2 Lydelse enligt prop. 1994/95:25.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1959:551) om

beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1959:551)1 om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §2

 Inkomst av Inkomst av

anställning, för vil- anställning, för vil-

ken den försäkrade ken den försäkrade

inte är skattskyldig inte är skattskyldig

här i riket enligt här i riket enligt

kommunalskattelagen kommunalskattelagen

(1928:370) samt (1928:370), inkomst

inkomst av av anställning, för

anställning, för vilken den försäkrade

vilken den försäkrade är skattskyldig

är skattskyldig enligt lagen

enligt lagen (1991:586) om

(1991:586) om särskild

särskild inkomstskatt inkomstskatt för

för utomlands utomlands bosatta

bosatta, skall samt inkomst av

bestämmas med ledning anställning för

av särskild uppgift vilken den försäkrade

från arbetsgivaren. är skattskyldig

Sådan uppgift skall enligt lagen

senast den (1991:591) om

31 januari året näst särskild

efter det år, som inkomstskatt för

inkomsten avser, utomlands bosatta

avlämnas till den artister m.fl. och

myndighet, som avses för vilken svensk

i 3 kap. 58 § lagen lagstiftning om

(1990:325) om själv- social trygghet

deklaration och skall gälla enligt

kontrolluppgifter. I EES-avtalet skall

uppgiften skall bestämmas med led-

anges den försäkrades ning av särskild

fullständiga namn, uppgift från ar-

födelsetid och adress betsgivaren. Sådan

samt beloppet av den uppgift skall

utbetalade lönen senast den

eller ersättningen 31 januari året näst

och den tidrymd som efter det år, som-

denna avser. Vidare inkomsten avser,

skall i uppgiften avlämnas till den

anges, om den för- myndighet, som

säkrade fått skatte- avses i 3 kap. 58 §

pliktiga naturaförmå- lagen (1990:325) om

ner. Ett exemplar av självdeklaration och

uppgiften skall inom kontrolluppgifter.

tid som nyss sagts I uppgiften skall

av arbetsgivaren anges den försäkrades

sändas till den för- fullständiga namn,

säkrade. födelsetid och

 adress samt

 beloppet av den ut-

 betalade lönen eller

 ersättningen och den

 tidrymd som denna

 avser. Vidare skall

 i uppgiften anges,

 om den försäkrade fått

 skattepliktiga

 naturaförmåner. Ett

 exemplar av

 uppgiften skall

 inom tid som nyss

 sagts av

 arbetsgivaren sändas

 till den försäkrade.

 Med arbetsgivare förstås vid tilllämpningen av denna lag även den som utgivit

bidrag som avses i 11 kap. 2 § första stycket m) lagen (1962:381) om allmän

försäkring.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1995 års taxering.

1 Lagen omtryckt 1976:1015.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1976:1015.

2 Senaste lydelse 1991:1840.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring1

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 2 a §2

 Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst skall ersättning från en

arbetsgivare som är bosatt utomlands eller är en utländsk juridisk person anses

som inkomst av annat förvärvsarbete, om ersättningen avser arbete som utförts

inom riket samt arbetsgivaren och arbetstagaren träffat överenskommelse om att

ersättningen skall hänföras till sådan inkomst.

 Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst skall som inkomst av annat

förvärvsarbete också anses ersättning som utgör skattepliktig inkomst av tjänst

enligt kommunalskattelagen (1928:370) och som, utan att anställningsförhållande

förelegat, utbetalats av fysisk person bosatt utomlands eller av utländsk

jurididsk person.

 Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas dessutom ersättning för arbete under

förutsättning att ersättningen betalas ut

 1. till mottagare som har en F-skattesedel antingen när ersättningen bestäms

eller när den betalas ut,

 2. till mottagare som har en A-skattesedel eller som saknar skattsedel på

preliminär skatt om ersättningen tillsammans med annan ersättning för arbete

från samma utbetalare under inkomståret kan antas komma att understiga 10 000

kronor och utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo samt vad som

utbetalats inte utgör utgift i en av utbetalaren bedriven näringsverksamhet,

 3. till delägare i 3. till delägare i

handelsbolag av handelsbolag av

bolaget. bolaget,

 4. till medlem i

 europeisk ekonomisk

 intressegruppering

 av grupperingen.

 Om i fall som avses i tredje stycket 1 mottagaren har både en F-skattesedel och

en A-skattesedel, räknas ersättningen som inkomst av annat förvärvsarbete bara

om F-skattesedeln skriftligen åberopas.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre föreskrifter gäller

fortfarande i fråga om sjukpenninggrundande inkomst som avser tid före

ikraftträdandet.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

2 Senaste lydelse 1992:682.

2.6 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen

(1970:624)

 Härigenom föreskrivs att 4 § kupongskattelagen (1970:624)1 skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 §2

 Skattskyldighet föreligger för utdelningsberättigad, om denne är fysisk person,

som ej är bosatt eller stadigvarande vistas här i riket, dödsbo efter sådan

person eller utländsk juridisk person, och utdelningen ej är hänförlig till

inkomst av näringsverksamhet som bedrivits från fast driftställe här i riket.

Skattskyldighet föreligger dock inte för utdelningsberättigad utländsk juridisk

person för den del av utdelningen som enligt punkt 10 andra stycket av

anvisningarna till 53 § kommunalskattelagen (1928:370) har beskattats hos

delägaren.

 För handelsbolag, För handelsbolag,

kommanditbolag och europeisk ekonomisk

rederi föreligger intressegruppering,

skatt-skyldighet för kommanditbolag och

den del av utdel- rederi föreligger

ningen som ej är hän- skattskyldighet för

förlig till inkomst den del av utdel-

av näringsverksamhet ningen som ej är

som bedrivits från hänförlig till

fast driftställe här inkomst av

i riket och som belö- näringsverksamhet

per på delägare som som bedrivits från

ej är bosatt eller fast driftställe här

stadigvarande vistas i riket och som be-

här. löper på delägare

 eller medlem som ej

 är bosatt eller sta-

 digvarande vistas

 här.

 Skattskyldighet föreligger slutligen för utdelningsberättigad, som innehar

aktie under sådana förhållanden, att annan därigenom obehörigen beredes förmån

vid taxering till inkomstskatt eller vinner befrielse från kupongskatt.

 Skattskyldighet föreligger inte för person, som avses i 17 § eller 18 § 1 mom.

lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas på utdelning som

lämnas efter ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:996.

2 Senaste lydelse 1993:1555.

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt

på annonser och reklam

 Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1972:266)1 om skatt på annonser och reklam

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 10 §2

 Delägare i enkelt bolag är skattskyldig i förhållande till sin andel i bolaget.

Efter ansökan av samtliga delägare kan beskattningsmyndigheten besluta, att den

av delägarna som dessa föreslår tills vidare skall anses som ensam skattskyldig

för bolagets hela skattepliktiga verksamhet.

 I fråga om I fråga om

kommanditbolag eller kommanditbolag

annat handelsbolag är eller annat

bolaget skattskyl- handelsbolag är

digt. Har skatt- bolaget skatt-

skyldig avlidit, är skyldigt. I fråga om

dödsboet skattskyl- europeisk ekonomisk

digt. Har skatt- intressegruppering

skyldig försatts i är grupperingen

konkurs, är konkurs- skattskyldig. Har

boet skattskyldigt. skattskyldig

 avlidit, är dödsboet

 skattskyldigt. Har

 skattskyldig för-

 satts i konkurs, är

 konkursboet

 skattskyldigt.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Lagen omtryckt 1984:156.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:117.

2 Senaste lydelse 1993:468.

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt

på spel

 Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1972:820) om skatt på spel1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 §2

 Delägare i enkelt bolag är skattskyldig i förhållande till sin andel i bolaget.

Efter ansökan av samtliga delägare kan beskattningsmyndigheten besluta att den

delägare som dessa föreslår skall anses som ensam skattskyldig för bolagets hela

skattepliktiga verksamhet.

 I fråga om I fråga om

kommanditbolag eller kommanditbolag

annat handelsbolag är eller annat

bolaget handelsbolag är

skattskyldigt. Har bolaget skattskyl-

skattskyldig digt. I fråga om

avlidit, är dödsboet europeisk ekonomisk

skattskyldigt. Har intressegruppering

skattskyldig försatts är grupperingen

i konkurs, är skattskyldig. Har

konkursboet skattskyldig

skattskyldigt. avlidit, är dödsboet

 skattskyldigt. Har

 skattskyldig

 försatts i konkurs,

 är konkursboet skat-

 tskyldigt.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Lagen omtryckt 1984:157.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:145.

2 Senaste lydelse 1993:473.

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om

statlig fastighetsskatt

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §1

 Skattskyldig till fastighetsskatt är ägaren till fastigheten eller den som

enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall anses som ägare.

 I fråga om I fråga om

handelsbolag åvilar handelsbolag och

skattskyldigheten europeiska

dock delägarna. ekonomiska intres-

 segrupperingar

 åvilar skattskyldig-

 heten dock delägarna

 respektive medlem-

 marna.

 Såvitt gäller sådan privatbostad som avses i 1 § andra stycket föreligger

skattskyldighet endast för tid under vilken ägaren varit bosatt i Sverige.

 I det fall inkomst av eller förmögenhetstillgång som består av sådan

privatbostad som avses i 1 § andra stycket är undantagen från beskattning i

Sverige på grund av dubbelbeskattningsavtal, skall statlig fastighetsskatt

avseende sådan privatbostad inte tas ut.

 Fastighetsskatt beräknas för beskattningsår. Omfattar beskattningsåret kortare

eller längre tid än tolv månader eller har fastigheten förvärvats eller

avyttrats under beskattningsåret, skall underlaget för fastighetsskatten jämkas

med hänsyn härtill.

 Fastighetsskatten beräknas på grundval av det taxeringsvärde som gäller under

beskattningsåret. Gäller olika värden för skilda delar av beskattningsåret

beräknas skatten särskilt för varje sådan del med motsvarande tillämpning av

bestämmelserna i femte stycket.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering. Äldre föreskrifter tillämpas dock för beskattningsår som har

påbörjats före ikraftträdandet.

1 Lydelse enligt prop. 1994/95:53.

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om

avkastningsskatt på pensionsmedel

 Härigenom föreskrivs att 2 och 9 §§ lagen (1990:661) om avkastningsskatt på

pensionsmedel skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §1

 Skattskyldiga till avkastningsskatt är

 1. svenska livförsäkringsföretag,

 2. utländska livförsäkringsföretag som bedriver försäkringsrörelse här i riket

genom etablering,

 3. understödsföreningar som bedriver till livförsäkring hänförlig verksamhet,

 4. pensionsstiftelse enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse

m.m.,

 5. arbetsgivare som i sin balansräkning redovisar skuld under rubriken Avsatt

till pensioner enligt 5 § lagen om tryggande av pensionsutfästelse m.m.,

 6. i Sverige bosatt innehavare av pensionssparkonto enligt 1 kap. 2 § lagen

(1991:931) om individuellt pensionssparande.

 I fråga om I fråga om

handelsbolag är dock handelsbolag och

delägarna europeisk ekonomisk

skattskyldiga. intressegruppering

 är dock delägarna

 respektive med-

 lemmarna skattskyl-

 diga.

 9 §2

 Skatten uppgår till 15 procent av skatteunderlaget enligt 3 § om inte annat

följer av andra och tredje styckena.

 För den del av skatteunderlaget som hos sådan skattskyldig som avses i 2 §

första stycket 1-3 är hänförligt till annan personförsäkring än

pensionsförsäkring uppgår skatten till 30 procent av nio tiondelar av

skatteunderlaget.

 I det fall I det fall

beskattningsåret är beskattningsåret är

längre eller kortare längre eller kortare

än 12 månader skall än 12 månader skall

skattesatsen jämkas i skattesatsen jämkas

motsvarande mån. i motsvarande mån.

Sådan jämkning skall Sådan jämkning skall

också göras om hela också göras om hela

behållningen på ett behållningen på ett

pensionssparkonto pensionssparkonto

avskattas enligt 32 avskattas enligt 32 §

§ 1 mom. första 1 mom. första

stycket j stycket j

kommunalskattelagen kommunalskattelagen

(1928:370) eller (1928:370) eller

pensionsskuld som pensionsskuld som

avses i 3 § femte avses i 3 § femte

stycket helt upplöses stycket helt upp-

under löses under

beskattningsåret. beskattningsåret.

 Överlåts ett helt

 försäkringsbestånd från

 ett

 livförsäkringsföretag

 till ett annat

 sådant företag eller

 sker fusion enligt

 15 a kap. 1 eller

 18 § för-

 säkringsrörelselagen

 (1982:713) anses

 som om överlåtande

 och övertagande

 företag utgjort en

 skattskyldig.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering. Äldre bestämmelser tillämpas dock för beskattningsår som har

påbörjats före ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 1993:1568.

2 Lydelse enligt prop. 1994/95:25.

2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:663) om

ersättningsfonder

 Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1990:663) om ersättningsfonder skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 §1

 Ersättningsfond skall återföras till beskattning om

 1. fonden har tagits i anspråk i strid med 4 eller 5 §,

 2. hela eller den huvudsakliga delen av förvärvskällan under beskattningsåret

har överlåtits eller verksamheten har upphört och fonden inte har övertagits

enligt sjätte stycket,

 3. företaget har upplösts genom fusion och fonden inte har övertagits enligt

sjätte stycket,

 4. beslut har fattats om att det företag som innehar fonden skall träda i

likvidation,

 5. beslut har 5. beslut har

meddelats om att den meddelats om att

skattskyldige skall den skattskyldige

försättas i konkurs, skall försättas i

eller konkurs,

 6. fonden inte har 6. fonden inte har

tagits i anspråk tagits i anspråk

senast under det senast under det

beskattningsår för beskattningsår för

vilket taxering sker vilket taxering

under tredje sker under tredje

taxeringsåret efter taxeringsåret efter

det då avdrag för det då avdrag för

avsättningen har avsättningen har

medgetts. medgetts, eller

 7.

 skattskyldigheten

 för inkomst av

 förvärvskällan har

 upphört eller om

 sådan inkomst skall

 undantas från

 beskattning på grund

 av ett avtal om

 undvikande av

 dubbelbeskattning.

 Vad som sägs i första stycket 2 gäller inte om avsättningen grundas på

avyttring som avses i 2 § andra stycket 1-3.

 Med överlåtelse som avses i första stycket 2 likställs att förvärvskällan helt

eller delvis tillfallit en ny ägare genom bodelning eller arv eller genom

förordnande i testamente. Skattemyndigheten får dock, om det finns särskilda

skäl, medge att fonden i stället för att återföras till beskattning övertas av

den nya ägaren. Därvid skall bestämmelserna i 11 § tredje stycket tillämpas.

 Har fysisk person fått avdrag för avsättning till ersättningsfond för byggnader

och markanläggningar i fall som avses i 2 § andra och tredje styckena skall

återföring till beskattning göras till den del fonden motsvarar belopp som

tagits upp som intäkt av näringsverksamhet enligt bestämmelserna i punkt 5

första och tredje-sjätte styckena av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen

(1928:370). Fonden i övrigt skall återföras till beskattning i inkomstslaget

kapital. Ersättningsfond för mark skall återföras till beskattning i

inkomstslaget kapital.

 Skattemyndigheten kan, om det finns särskilda skäl, medge att fond som skall

återföras enligt första stycket 6 får behållas under viss tid, dock längst till

och med det beskattningsår för vilket taxering sker under sjätte taxeringsåret

efter det då avdrag för avsättningen har medgetts.

 Vid sådan fusion som avses i 2 § 4 mom. första stycket lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt får ersättningsfond övertas. Har en ekonomisk förening

skiftat ut aktier enligt 3 § 8 mom. tredje stycket nämnda lag får ersättnings-

fond i föreningen övertas av det aktiebolag vars aktier skiftats ut. Har fonden

övertagits skall anses som om det övertagande företaget har gjort avsättningen

under det beskattningsår då avsättningen gjorts hos det överlåtande företaget.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas i fråga om händelser

som inträffar efter ikraftträdandet.

1 Lydelse enligt prop. 1994/95:25.

2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m. fl.

 Härigenom föreskrivs att 23 § lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister m.fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 23 §1

 I fråga om särskild inkomstskatt gäller i tillämpliga delar vad som sägs om

anstånd med inbetalning av skatt i 49 och 51 §§, om uppbörd i 52 §, om

dröjsmålsavgift i 58 §, om indrivning i 59 §, om ansvar för skatt som påförts

avliden eller dödsbo i 61 §, om rätt att taga del av preliminär självdeklaration

m.m. i 73 §, om arbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt, m.m. i 77, 77

a och 78 §§, om straffbestämmelser m.m. i 79, 80, 81 och 83 §§, om omprövning

m.m. i 8-94 §§, om beslut om särskilda debiteringsåtgärder i 95 § samt om över-

klagande m.m. i 97, 99 och 103 §§ uppbördslagen (1953:272). Vad som där sägs om

arbetsgivare skall då gälla den som är redovisningsskyldig enligt 14 § denna lag

och vad som där sägs om skattemyndighet skall gälla Skattemyndigheten i

Kopparbergs län. Med uppbördsdeklaration avses enligt denna lag redovisning

enligt 14 §. Beslut om anstånd skall skyndsamt meddelas den skattskyldige utan

kostnad för denne.

 I 3 § lagen

 (1959:551) om

 beräkning av

 pensionsgrundande

 inkomst enligt

 lagen (1962:381) om

 allmän försäkring

 finns bestämmelser

 om skyldighet för

 arbetsgivare att

 lämna särskild

 kontrolluppgift för

 beräkning av

 pensionsgrundande

 inkomst.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1995 års taxering.

1 Senaste lydelse 1993:918.

2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om

särskild löneskatt på pensionskostnader

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1991:687) om särskild löneskatt på

pensionskostnader skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §1

 Den som utfäst en tjänstepension skall till staten betala särskild löneskatt

med 19,89 procent på kostnaden för pensionsutfästelsen, beräknad enligt 2 §.

 I fråga om I fråga om

handelsbolag är dock handelsbolag och

delägarna europeisk ekonomisk

skattskyldiga. intressegruppering

 är dock delägarna

 respektive med-

 lemmarna

 skattskyldiga.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering. Äldre bestämmelser tillämpas dock för beskattningsår som har

påbörjats före ikraftträdandet.

1 Lydelse enligt prop. 1994/95:25.

2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1538) om

periodiseringsfonder

 Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder skall ha

föjande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 §

 Avdrag för avsättning till periodiseringsfond återförs omedelbart till

beskattning om

 1. den 1. den

skattskyldige eller, skattskyldige

i fråga om eller, i fråga om

handelsbolag, detta handelsbolag, detta

har upphört att har upphört att

bedriva bedriva verksamhet

näringsverksamhet, i den förvärvskälla

 som avdraget hänför

 sig till,

 2. delägare i handelsbolag har avyttrat sin andel i bolaget,

 3. företag har upplösts genom fusion och fonden inte har övertagits enligt 7 §,

 4. beslut har 4. beslut har

fattats om att före- fattats om att före-

tag som innehar fond tag som innehar

skall träda i fond skall träda i

likvidation eller likvidation,

 5. beslut har 5. beslut har

meddelats om att den meddelats om att

skattskyldige skall den skattskyldige

försättas i konkurs. skall försättas i

 konkurs, eller

 6. skattskyl-

 digheten för inkomst

 av förvärvskällan har

 upphört eller om

 sådan inkomst skall

 undantas från be-

 skattning på grund

 av ett avtal om

 undvikande av

 dubbelbeskattning.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas i fråga om händelser

som inträffar efter ikraftträdandet.

2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1540) om

återföring av skatteutjämningsreserv

 Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (1993:1540) om återföring av

skatteutjämningsreserv skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 11 §1

 Återstående del av belopp som avses i 1-6 §§ återförs omedelbart till

beskattning om

 1. den 1. den

skattskyldige eller, skattskyldige

i fråga om eller, i fråga om

handelsbolag, detta handelsbolag, detta

har upphört att be- har upphört att be-

driva driva verksamhet i

näringsverksamhet, förvärvskällan, skat-

 tskyldigheten för

 inkomst av förvärvs-

 källan har upphört

 eller om sådan

 inkomst skall

 undantas från

 beskattning på grund

 av ett avtal om

 undvikande av

 dubbelbeskattning,

 2. företaget har upplösts genom fusion och 13 § inte är tillämplig,

 3. beslut har fattats om att företaget skall träda i likvidation eller

 4. beslut har meddelats om att den skattskyldige skall försättas i konkurs.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas i fråga om händelser

som inträffar efter ikraftträdandet.

1 Lydelse enligt prop. 1994/95:25.

2.16 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200)

 Härigenom föreskrivs att 6 kap 1 § mervärdesskattelagen (1994:200) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 6 kap

 1 §

 För omsättning i den För omsättning i den

verksamhet som ett verksamhet som ett

handelsbolag bedri- handelsbolag

ver är bolaget bedriver är bolaget

skattskyldigt. skattskyldigt. För

 omsättning i den

 verksamhet som en

 europeisk ekonomisk

 intressegruppering

 bedriver är

 grupperingen

 skattskyldig.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:684) om

upphävande av lagen (1979:609) om allmän investeringsfond

 Härigenom föreskrivs att punkt 4 av övergångsbestämmelserna till lagen

(1990:684) om upphävande av lagen (1979:609) om allmän investeringsfond skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4. Kvarstående 4. Kvarstående

avsättningar till avsättningar till

allmän in- allmän in-

vesteringsfond skall vesteringsfond

återföras till skall återföras till

beskattning vid 1996 beskattning vid

års taxering eller, 1996 års taxering

om företaget inte eller, om företaget

skall taxeras detta inte skall taxeras

år, vid 1997 års detta år, vid 1997

taxering utan års taxering. Har

särskilt tillägg. skattskyldigheten

 för inkomst av

 förvärvskällan upphört

 eller skall sådan

 inkomst undantas

 från beskattning på

 grund av ett avtal

 om undvikande av

 dubbelbeskattning,

 skall kvarstående

 avsättningar

 omedelbart återföras

 till beskattning.

 Något särskilt tillägg

 skall inte tas upp

 vid återföringen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas på händelser som

inträffar efter ikraftträdandet.

2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:686) om

upphävande av vissa fondförfattningar, m.m.

 Härigenom föreskrivs att lagen (1990:686) om upphävande av vissa fondför-

fattningar, m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Enligt riksdagens beslut föreskrivs att följande lagar skall upphöra att gälla

vid utgången av år 1997, nämligen

 1. förordningen (1942:371) om rätt att vid taxering till kommunal inkomstskatt

samt statlig inkomst- och förmögenhetsskatt åtnjuta avdrag för avsättning till

investeringsfond,

 2. förordningen (1947:174) om investeringsfonder,

 3. lagen (1955:256) om investeringsfonder för konjunkturutjämning i den mån

denna lag på grund av bestämmelserna i punkt 3 av övergångsbestämmelserna till

lagen (1979:609) om allmän investeringsfond alltjämt gäller,

 4. lagen (1980:456) om insättning på tillfälligt vinstkonto,

 5. lagen (1982:1185) om inbetalning på särskilt investeringskonto,

 6. lagen (1984:1090) om inbetalning på förnyelsekonto.

 Kvarstående Kvarstående

avsättningar enligt avsättningar enligt

nämnda lagar skall nämnda lagar skall

återföras till återföras till

beskattning vid 1996 beskattning vid

års taxering eller, 1996 års taxering

om företaget inte eller, om företaget

skall taxeras detta inte skall taxeras

år, vid 1997 års detta år, vid 1997

taxering. Något sär- års taxering. Har

skilt tillägg skall skattskyldigheten

inte tas upp vid för inkomst av för-

återföringen. värvskällan upphört

 eller skall sådan

 inkomst undantas

 från beskattning på

 grund av ett avtal

 om undvikande av

 dubbelbeskattning,

 skall kvarstående

 avsättningar

 omedelbart återföras

 till beskattning.

 Något särskilt till-

 lägg skall inte tas

 upp vid återföringen.

 Ianspråktagande av fond skall fr.o.m. 1992 års taxering ske i inkomstslaget

näringsverksamhet. Vid prövning av frågan om företagets verksamhet förändrats på

sådant sätt att återföring till beskattning skall ske tidigare än som sägs i

föregående stycke skall företagets verksamhet bedömas enligt de bestämmelser om

inkomstslag och förvärvskällor som gällt t.o.m. 1991 års taxering.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas på händelser som

inträffar efter ikraftträdandet.

2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen

(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt

 Härigenom föreskrivs att p. 1 av övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1850)

om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Enligt riksdagens beslut föreskrivs att lagen (1947:577) om statlig

förmögenhetsskatt skall upphöra att gälla vid utgången av år 1991. Den upphävda

lagen tillämpas dock alltjämt vid 1996 och tidigare års taxeringar. Vid 1992 -

1996 års taxeringar tillämpas den upphävda lagen med de ändringar som framgår av

punkterna 1 - 5 nedan.

 1. Tillgångar är 1. Tillgångar är

inte skattepliktiga inte skattepliktiga

och skulder är inte och skulder är inte

avdragsgilla i den avdragsgilla i den

mån de är hänförliga mån de är hänförliga

till verksamhet som till verksamhet som

omfattas av de omfattas av de

särskilda reduce- särskilda

ringsreglerna i punkt reduceringsreglerna

2 femte stycket av i punkt 2 femte

anvisningarna till stycket av anvis-

3 och 4 §§. Sådana ningarna till 3 och

tillgångar och 4 §§. Sådana tillgångar

skulder skall inte och skulder skall

heller medräknas inte heller

vid värdering av medräknas vid

aktie eller andel värdering av aktie

enligt punkt 5 femte eller andel enligt

stycket av punkt 5 femte

anvisningarna till 3 stycket av

och 4 §§. anvisningarna till

 3 och 4 §§. Vad som

 sagts om värdering

 av andel skall även

 gälla i fråga om

 andel i europeisk

 ekonomisk

 intressegruppering.

 2. I stället för vad som sägs i punkt 5 första stycket av anvisningarna till 3

och 4 §§ gäller följande. Aktier som är inregistrerade vid en svensk börs eller

noterade vid utländsk börs, andelar i värdepappersfonder samt andra värdepapper

än aktier som omsätts marknadsmässigt och är av det slag som som anges i 27 § 1

mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt tas upp till 75 procent av det

noterade värdet.

 Andra stycket i nämnda anvisningspunkt skall omfatta aktier som inte är av det

slag som nu nämnts men som är föremål för marknadsmässig omsättning med

regelbundna noteringar om avslut. Sådana aktier är inte skattepliktiga. Detsamma

gäller aktier som är inregistrerade vid svensk börs om aktierna vid utgången av

år 1991 omfattades av bestämmelserna i andra eller femte stycket nämnda

anvisningspunkt.

 3. Statlig förmögenhetsskatt för skattskyldig som avses i 11 § 1 mom. är

 vid 1992 års taxering 1,5 procent av den del av den beskattningsbara

förmögenheten som överstiger 800 000 kronor men inte 1 600 000 kronor och 2,5

procent av den del av den beskattningsbara förmögenheten som överstiger

1 600 000 kronor, samt

 vid 1993-1996 års taxeringar 1,5 procent av den del av den beskattningsbara

förmögenheten som överstiger 800 000 kronor.

 4. Fosterbarn anses vid tillämpningen av 12 § 1 mom. inte som hemmavarande

barn.

 5. Behållning på pensionssparkonto enligt 1 kap 2 § lagen (1993:931) om

individuellt pensionssparande räknas inte som skattepliktig tillgång.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Lydelse enligt prop. 1994/95:25.

3 Ärendet och dess beredning

Om Sverige blir medlem i EU kommer de rättsakter som utfärdats av EG att gälla

här i landet. En av dessa rättsakter är rådets förordning nr 2137/85 om

Europeiska ekonomiska intressegrupperingar.

 Inom Justitiedepartementet utarbetades under våren 1994 en promemoria om

europeiska ekonomiska intressegrupperingar, Ds 1994:88. Promemorian har remiss-

behandlats. Under remissbehandlingen uttalade några remissinstanser att det

fanns ett behov av att närmare reglera beskattningen av intressegrupperingarna.

 Regeringen föreslår i prop. 1994/95:68, Europeiska Ekonomiska

Intressegrupperingar, vissa kompletterande bestämmelser till rådets förordning.

Eftersom EG-rätten omfattar även EES-avtalet, i vilket förordningen om

europeiska ekonomiska intressegrupperingar ingår, måste de kompletterande

bestämmelserna gälla även för de förhållanden som regleras enligt EES-avtalet.

 I denna proposition lämnas förslag om regler för beskattning av europeiska

ekonomiska intressegrupperingar (EEIG).

 En konsekvens av ett medlemskap är att Sverige skall införliva vissa direktiv i

den nationella rätten. På företagsbeskattningens område berör det två direktiv,

det s.k. fusionsdirektivet (90/434/EEG) och det s.k.

moder-dotterbolagsdirektivet (90/435/EEG). Våren 1993 fick 1992 års

företagsskatteutredning (Fi 1992:11) i uppdrag att göra en översyn av vissa

inkomstskattefrågor i samband med omstruktureringar. Utredningen skulle i ett

första steg lägga fram förslag som innebär en anpassning av svenska

beskattningsregler till de nämnda direktiven. Ett sådant förslag presenterades i

betänkandet Beskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG, m.m.

(SOU 1994:100). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remiss-

yttrandena finns tillgänglig i Finansdepartementets ärende (dnr 2342/94). En

förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1.

 Regeringen lämnar i prop. 1994/95:52 Beskattningen av gränsöverskridande

omstruktureringar inom EG, m.m., förslag som innebär att det i det svenska

inkomstskattesystemet skall införas regler om uppfyller de krav direktiven

ställer.

 Företagsskatteutredningen föreslog även vissa klarläggande ändringar i

bestämmelserna om uttagsbeskattning. Dessa har delvis sin utgångspunkt i den

anpassning av de svenska skattereglerna till de krav fusionsdirektivet ställer.

Förslagen bör emellertid genomföras även om Sverige inte skulle bli medlem i

EU. Regeringen lämnar i denna proposition förslag i dessa frågor. Vidare förelås

en ändring avseende rätten till avdrag för underskott som uppkommit i en

utländsk juridisk person.

 Som en följd av förslaget till nya fusionsbestämmelser i prop. 1994/95:70 om

ändringar av den bolagsrättsliga lagstiftningen för bank- och försäkringsområdet

med anledning av EES-avtalet, föreslås särskilda regler för behandling av

avkastningsskatten vid fusioner och överlåtelser av försäkringsbestånd.

 Propositionens lagförslag har utformats efter samråd med Riksskatteverket. De

synpunkter som har framförts har i allt väsentligt beaktats.

Lagrådet

De upprättade förslagen är huvudsakligen av sådan art att Lagrådets yttrande bör

inhämtas. Regeringens förslag i prop. 1994/95:68 har lagrådsbehandlats. Enligt

förslagen skall lagen skall träda i kraft den 1 januari 1995. Lagrådet har i det

lagstiftningsärendet utgått från att den civilrättsliga lagstiftningen och de

skatteregler som nu föreslås träder i kraft samtidigt. En lagrådsgranskning av

det förslag om beskattning av europeiska ekonomiska intressegrupperingar som nu

läggs fram skulle fördröja lagstiftningsfrågorna i sådan omfattning att dessa

bestämmelser inte skulle kunna träda i kraft den 1 januari 1995. Den

civilrättsliga lagstiftningen skulle då träda i kraft utan att de

skatterättsliga bestämmelserna har anpassats till denna nya associationsform.

 Förslagen i prop. 1994/95:52 avseende anpassning av de svenska skattereglerna

till de två direktiven på företagsbeskattningens område är avsedda att träda i

kraft den 1 januari 1995 om Sverige blir medlem i EU. De förslag avseende bl.a.

uttagsbeskattning som lämnas i denna proposition bör träda i kraft samma dag för

att säkerställa att förfaranden som genomförs med stöd av de bestämmelser som

föreslås i prop. 1994/95:52 behandlas på det sätt som där avses.

 Med hänsyn till det anförda skulle således en lagrådsgranskning fördröja

avlämnandet av propositionen så att det inte vore möjligt att åstadkomma en

avslutad riksdagsbehandling under hösten. Det innebär att Lagrådets hörande

skulle fördröja lagstiftningsfrågornas behandling så att avsevärt men skulle

uppkomma. Lagrådets yttrande bör därför inte inhämtas.

4 Beskattning av europeiska ekonomiska

intressegrupperingar

Regeringens förslag: Vid beräkning av inkomst enligt kommunalskattelagen och

lagen om statlig inkomstskatt samt beträffande andra närliggande frågor

behandlas en europeisk ekonomisk intressegruppering, medlem i europeisk

ekonomisk intressegruppering samt andelar i sådana grupperingar på samma sätt

som ett handelsbolag, delägare i handelsbolag respektive andelar i handelsbolag.

Lagen om räntefördelning vid beskattning samt lagen om expansionsmedel skall

dock inte tillämpas på verksamhet som bedrivs av grupperingar.

Skälen för regeringens förslag:

Inledning

Inom Europeiska gemenskapen har det varit möjligt att bilda europeiska

ekonomiska intressegrupperingar, i fortsättningen kallade grupperingar, sedan

den 1 juli 1989. Associationsformen regleras delvis i förordningen nr 2137/85 om

Europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Av förordningen framgår att det

endast är medlemmarna i en gruppering som skall beskattas för resultatet av

grupperingens verksamhet. Nationella skatteregler skall tillämpas bl.a. när det

gäller fördelning av vinst, taxeringsförfarande och andra förpliktelser som

medlemsstaternas skattelagstiftning innehåller. Förordningen omfattas av

EES-avtalet. De föreskrifter som meddelas gäller därför också förhållanden som

regleras av detta avtal.

 En gruppering skall bestå av minst två medlemmar från olika länder som

omfattas av EG-rätten och EES-avtalet. Medlemmarna kan vara såväl fysiska som

juridiska personer.

 En gruppering skall registreras i den stat där den enligt avtalet om att bilda

den har sitt säte. Från dagen för registrering kan en gruppering i eget namn

bl.a. förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter samt föra talan inför

domstol eller andra myndigheter. Enligt svensk rätt är en gruppering med andra

ord att betrakta som en juridisk person.

 Syftet med en grupperings verksamhet är att underlätta eller utveckla

medlemmarnas ekonomiska verksamhet samt förbättra verksamhetens resultat. En

gruppering syftar inte till att skapa vinst för egen del. Grupperingens

verksamhet måste ha samband med medlemmarnas ekonomiska verksamhet och får inte

ersätta denna i sådan utsträckning att grupperingen t.ex. i förhållande till

tredje man utövar en självständig yrkesmässig verksamhet.

Handelsbolagsreglerna görs tillämpliga

Inkomstskatt

Handelsbolaget är en juridisk person men inte ett skattesubjekt i

inkomstskattehänseende. Beräkningen av bolagets inkomster görs i bolaget.

Resultatet - positivt eller negativt - fördelas sedan på delägarna. Vissa

intäkter och avdrag görs dock på delägarnivå. Det gäller t.ex. i fråga om avdrag

för påförda respektive återförda avdrag för egenavgifter samt avdrag för

avsättning till periodiseringsfond. Den inkomstfördelning delägarna gjort godtas

normalt vid taxeringen. Allmänt gäller dock att fördelningen kan frångås om den

innebär en obehörig överföring av inkomst eller underskott mellan delägarna,

(jfr prop. 1993/94:50 s. 248).

 En gruppering företer stora likheter med ett handelsbolag. Det ter sig därför

både naturligt och praktiskt att så långt möjligt tillämpa reglerna om hand-

elsbolag i inkomstskatteförfattningarna samt andra skatteförfattningar på

grupperingar.

 Av artikel 3 i förordningen om europeiska ekonomiska intressegrupperingar

framgår att syftet med en grupperings verksamhet bl.a. är att förbättra

resultatet av medlemmarnas verksamhet, inte att skapa vinst för grupperingen som

sådan. Detta skulle kunna tas till intäkt för att verksamhet som bedrivs av en

gruppering aldrig är att betrakta som näringsverksamhet. Detta är dock inte en

rimlig tolkning utan precis som beträffande annan verksamhet som bedrivs av

fysiska eller juridiska personer får man i varje enskilt fall bedöma om den

verksamhet som bedrivs är att betrakta som näringsverksamhet. Den omständigheten

att det primära syftet, enligt förordningen, inte är att skapa vinst för

grupperingen som sådan skall inte tillmätas någon självständig betydelse utan

det avgörande för om kriterierna för näringsverksamhet är uppfyllda är den

verksamhet som rent faktiskt bedrivs av grupperingen. Bedrivs verksamheten

självständigt, varaktigt och med vinstsyfte utgör verksamheten

näringsverksamhet. För medlemmar som är fysiska personer kommer dock reavinst på

fastighet eller bostadsrätt att hänföras till inkomstslaget kapital.

 För medlemmarnas del innebär hänvisningen till handelsbolagsreglerna således

att deras inkomst från verksamhet hänförlig till en gruppering fullt ut skall

beräknas och beskattas på samma sätt som inkomst från handelsbolag. Detta

innebär bl.a. att avdrag får göras för avsättning till ersättningsfond och

periodiseringsfond samt att lagen (1992:1643) om särskilda regler för

beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall blir tillämplig. Lagen

(1993:1536) om räntefördelning vid beskattning samt lagen (1993:1537) om

expansionsmedel tillämpas dock inte. Anledningen till detta är följande. Vid

beräkning av fördelningsunderlaget enligt lagen om räntefördelning samt

takbeloppet enligt lagen om expansionsmedel utgår man ifråga om

näringsverksamhet som bedrivs av handelsbolag från delägarens justerade

ingångsvärde för andelen. Det justerade ingångsvärdet regleras i 28 § lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL). För det fall verksamhet bedrivs såväl

i Sverige som utomlands skulle svårigheter uppkomma att beräkna det justerade

ingångsvärdet för inskränkt skattskyldiga. Med hänsyn till grupperingarnas

gränsöverskridande karaktär skulle svårigheterna bli vanligt förekommande.

Frågan om dessa båda lagars tillämplighet på verksamhet som bedrivs av en

gruppering bör därför övervägas ytterligare.

 En medlem i en gruppering kan, under vissa förutsättningar, överlåta sin andel

varvid en reavinst alternativt förlust kan uppkomma. Vid beräkning av reavinst

på grund av avyttring av andel i handelsbolag tillämpas också bestämmelsen om

justerat ingångsvärde i 28 § SIL. Beskattning av reavinst hänförlig till

försäljning av andel i en gruppering kan i princip endast komma i fråga för

oinskränkt skattskyldiga. För denna kategori av skattskyldiga uppkommer inga

särskilda svårigheter med att beräkna det justerade ingångsvärdet. Vidare blir

det givetvis inte aktuellt att beräkna reavinst i samma omfattning som löpande

inkomster. Någon särskild bestämmelse för beräkning av reavinst vid avyttring av

andel i gruppering behövs därför inte utan 28 § SIL bör göras tillämplig.

 En översyn av skattelagstiftningens utformande har påbörjats (dir. 1991:39).

Med hänsyn härtill bör reglerna tills vidare tas in i en särskild lag som

hänvisar till vad som gäller för handelsbolag och dess delägare.

Uppbörd samt skyldighet att lämna och bevara uppgifter till ledning för taxering

Även i fråga om uppbörd samt skyldighet att lämna och bevara uppgifter till

ledning för taxering bör de regler som gäller för handelsbolag och delägare i

handelsbolag göras tillämpliga på grupperingar och medlemmar i grupperingar.

Även här bör reglerna tas in i den särskilda lagen.

Fastighetsskatt

Delägare i handelsbolag är skattskyldig för fastighetsskatt hänförlig till

fastighet som innehas av bolaget. Detsamma bör gälla för medlem i gruppering.

Förslaget föranleder en ändring i 2 § lagen (1984:1052) om statlig

fastighetsskatt.

Särskild löneskatt på pensionskostnader samt avkastningsskatt på

pensionsmedel

Delägare i handelsbolag är skattskyldig i fråga om särskild löneskatt på

pensionskostnader samt avkastningsskatt på pensionsmedel. Motsvarande bör gälla

för medlem i gruppering. Förslaget föranleder en ändring i 1 § lagen (1991:627)

om särskild löneskatt på pensionskostnader samt i 2 § lagen (1990:661) om

avkastningsskatt på pensionsmedel.

Socialavgifter

Medlemmar i en gruppering bör vara avgiftsskyldiga för egenavgifter alternativt

särskild löneskatt på samma sätt som delägare i handelsbolag. Detta föranleder

en en ändring i 3 kap 2 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Mervärdesskatt och punktskatter

Handelsbolag är skattskyldigt för mervärdesskatt. Motsvarande bör gälla för

gruppering med säte i Sverige.

 Gruppering med säte utanför Sverige är att betrakta som utländsk företagare

enligt den definition som ges i 1 kap 15 § mervärdesskattelagen (1994:200) om

mervärdesskatt. I prop. 1994/95:57 har föreslagits att definitionen

yrkesmässighet i fråga om utländsk företagares verksamhet ändras. Förutsatt att

det förslaget antas av riksdagen behövs inte någon särskild reglering av

skattskyldigheten för gruppering med säte utanför Sverige.

 Lagstiftningen om punktskatter är i de flesta fall utformade på sådant sätt att

grupperingen som sådan blir skattskyldig. För att uppnå lika behandling av

handelsbolag och grupperingar även vad gäller punktskatter behövs dock ändringar

i 10 § andra stycket lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam samt 5 §

andra stycket lagen (1978:820) om skatt på spel.

Kupongskatt

Handelsbolag är skattskyldigt för den del av utdelningen som ej är hänförlig

till inkomst av näringsverksamhet som bedrivits från fast driftställe i Sverige

och som belöper på delägare som ej är bosatt eller stadigvarande vistas här.

Samma bör gälla i fråga om grupperingar och medlemmar i grupperingar.

Förmögenhetsskatt

I prop. 1994/95:25 föreslås att lagen (1991:1850) om upphävande av lagen

(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt skall få fortsatt giltighet vid 1996 års

taxering.

 Enligt punkt 1 av övergångsbestämmelserna till lagen om upphävande av lagen om

statlig förmögenhetsskatt är bl.a. delägare i handelsbolag befriade från be-

skattning för andel i handelsbolag vars verksamhet är hänförlig till de innan

skattereformen existerande inkomstslagen rörelse och jordbruksfastighet.

Detsamma bör gälla för medlem i en gruppering.

5 Inkomstskattefrågor

5.1 Beskattningskonsekvenser när ett fast driftställe

upphör, m.m.

Regeringens förslag: Bestämmelserna om uttagsbeskattning kompletteras. Det

innebär bl.a. att uttagsbeskattning kan ske när verksamheten i ett fast

driftställe upphör. Vidare aktualiseras uttagsbeskattning när en juridisk

person, exempelvis ett svenskt aktiebolag, erhåller skatterättsligt hemvist i en

annan stat på grund av ett avtal om undvikande av dubbelbeskattning.

 Avdrag för koncernbidrag skall inte medges om mottagaren inte beskattas för

bidraget på grund av avtal om undvikande av dubbelbeskattning.

 Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna: Förslaget har av de remissinstanser som kommenterat det i

huvudsak tillstyrkts eller lämnats utan erinran. Juridiska institutionen vid

Uppsala Universitet har dock framfört erinringar mot förslaget att

uttagsbeskattning skall ske när skatterättsligt hemvist för en person ändras

genom att Sverige träffar avtal om undvikande av dubbelbeskattning med ett annat

land.

 Skälen för regeringens förslag: Det s.k. fusionsdirektivet innebär att vissa

särskilt definierade förfaranden skall kunna genomföras utan att det utlöser

några omedelbara skattekonsekvenser. Direktivet omfattar fyra olika förfaranden,

nämligen internationella fusioner, fissioner, andelsbyten och

verksamhetsöverlåtelser. Vart och ett av dessa förfaranden definieras i

direktivet. En förutsättning för att fusionsdirektivet skall vara tillämpligt i

fråga om fusion, fission och verksamhetsöverlåtelse är att bolag från två eller

flera medlemsländer deltar i förfarandet.

 I prop. 1994/95:52 föreslås att de svenska skattereglerna anpassas till de krav

direktivet ställer. Enligt förslaget skall särskilda regler tas in i en ny lag,

Lagen om inkomstbeskattningen av gränsöverskridande omstruktureringar inom EG,

härefter kallad omstruktureringslagen.

 En grundsten i direktivet och därmed i omstruktureringslagen är att de

tillgångar och skulder som överlåts vid en internationell fusion, fission eller

verksamhetsöverlåtelse knyts till ett fast driftställe för det övertagande

bolaget i den stat där det överlåtande bolaget är hemmahörande. Den bakom-

liggande tanken är att denna stat inte skall förlora rätten att beskatta

avkastningen av verksamheten eller en vinst vid avyttring av tillgångarna. För

att detta syfte skall uppnås krävs även att anknytningen av tillgångarna till

det fasta driftstället inte kan upplösas utan att beskattning sker.

 Med fast driftställe avses enligt punkt 3 första stycket av anvisningarna till

53 § kommunalskattelagen (1928:370, KL) en stadigvarande plats för

affärsverksamhet, från vilken verksamheten helt eller delvis bedrivs. Som

exempel nämns i andra stycket bl.a. plats för företagsledning, filial, kontor,

fabrik, gruva och plats för byggnadsarbete. Enligt tredje stycket anses fast

driftställe också föreligga om någon är verksam för näringsverksamheten i

Sverige och har fått och regelmässigt använder fullmakt för att sluta avtal för

verksamhetens innehavare. De definitioner av fast driftställe som finns i avtal

om undvikande av dubbelbeskattning har i allt väsentligt samma innebörd.

 Bestämmelser om uttagsbeskattning finns i punkt 1 fjärde stycket av

anvisningarna till 22 § KL. Har en tillgång tagits ut ur en förvärvskälla, sker

enligt första meningen i stycket beskattning som om tillgången i stället hade

avyttrats för ett vederlag motsvarande marknadsvärdet. En begränsning görs i

andra meningen genom att två förutsättningar uppställs för att uttagsbeskattning

skall ske. En är att vederlag eller vinst vid en avyttring skulle ha tagits upp

som intäkt av näringsverksamhet. I fråga om beskattningen av ett fast

driftställe torde denna förutsättning vara för handen i de fall som diskuteras

här och den kan därför lämnas därhän. Den andra förutsättningen är att särskilda

skäl mot uttagsbeskattning inte föreligger. Sådana skäl torde inte föreligga när

det finns risk för att beskattningsunderlag försvinner ur landet. Även denna

förutsättning kan därför föras åt sidan nu.

 Om t.ex. en maskin, som är knuten till ett fast driftställe i Sverige, förs

över till verksamhet som ägaren bedriver i en annan stat bör uttagsbeskattning

ske. En annan fråga är vad som händer när ett fast driftställe upphör. Detta kan

ske genom att verksamheten läggs ned eller, vid fortsatt verksamhet, genom att

det moment i verksamheten som konstituerar det fasta driftstället försvinner

(fullmakten för en representant dras in, t.ex.). Utredningen uttalade den

uppfattningen att vid upphörande av ett fast driftställe torde de tillgångar som

varit knutna till det fasta driftstället anses ha tagits ut ur förvärvskällan i

den mening som avses i punkt 1 fjärde stycket av anvisningarna till 22 § KL.

Regeringen delar denna bedömning men anser också - i likhet med utredningen -

att saken otvetydigt bör klarläggas i lagtexten.

 Vid en diskussion om reglerna för uttagsbeskattning aktualiseras också en annan

fråga, nämligen byte av skatterättsligt hemvist.

 I 8 kap. 4 § aktiebolagslagen (1975:1385, ABL) fanns tidigare ett krav att

styrelseledamot och verkställande direktör i ett aktiebolag skulle vara svenska

medborgare och bosatta i Sverige. Regeringen eller myndighet som regeringen

förordnade kunde dock dispensera från detta krav. Med svenskt medborgarskap

jämställdes medborgarskap i Danmark, Finland, Island eller Norge. Nordiska

medborgare, som var bosatta i något av dessa länder, kunde vara

styrelseledamöter om minst halva antalet styrelseledamöter var bosatta i

Sverige. Fr.o.m. den 1 januari 1994 gäller i stället att verkställande

direktören och minst halva antalet styrelseledamöter skall vara bosatta inom det

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om dispens inte medges från detta krav.

 I Sveriges avtal om undvikande av dubbelbeskattning finns bestämmelser om

skatterättsligt hemvist. Enligt dessa anses fysiska och juridiska personer ha

hemvist i en avtalsslutande stat om personen är skattskyldig där på grund av

bosättning, plats för företagsledning eller annan liknande omständighet. Om en

person på grund av en sådan bestämmelse anses ha hemvist i båda de

avtalsslutande staterna, bestäms hans hemvist enligt särskilda regler. Enligt

dessa skall juridiska personer anses ha hemvist i den stat där personen har sin

verkliga ledning.

 Den nya lydelsen av 8 kap. 4 § ABL synes medföra att ett svenskt aktiebolag kan

flytta sitt skatterättsliga hemvist enligt ett avtal om undvikande av

dubbelbeskattning mellan Sverige och en stat inom det Europeiska ekonomiska

samarbetsområdet genom att förändra ledningens sammansättning, t.ex. så att

majoriteten av ledamöterna och verkställande direktören kommer att vara bosatta

i den andra staten. Mycket tyder på att en sådan förändring inte medför

uttagsbeskattning i Sverige. Uttagsbeskattning bör emellertid ske i ett sådant

fall i den mån Sverige förlorar rätten att beskatta inkomst av verksamheten.

 Av naturliga skäl bör inte ett aktiebolag få avdrag för koncernbidrag om

bidraget inte kan beskattas hos mottagaren på grund av ett avtal om undvikande

av dubbelbeskattning. Villkoren i 2 § 3 mom. SIL för att ett koncernbidrag skall

få verkan vid beskattningen bör därför kompletteras, så att koncernbidrag inte

kan lämnas med avdragsrätt om mottagaren enligt ett avtal skall anses ha hemvist

i en främmande stat.

 I klargörande syfte bör vissa ytterligare ändringar göras i bestämmelsen om

uttagsbeskattning. En ändring som utredningen har föreslagit är att

uttagsbeskattning skall ske om skattskyldigheten för näringsverksamhet upphör

beroende på att Sverige träffar avtal om undvikande av dubbelbeskattning med ett

land med vilket det tidigare antingen inte funnits något avtal eller med vilket

Sverige haft ett creditavtal. Mot detta förslag har Juridiska fakulteten vid

Uppsala Universitet framfört invändningar eftersom den faktor som utlöser

beskattning inte beror på den skattskyldiges egna åtgärder.

 Regeringen anser att det är naturligt att reglerna om uttagsbeskattning

utformas så att de täcker samtliga situationer då beskattningsrätten upphör.

Allmänt sett kommer förslaget emellertid inte att få någon större praktisk

betydelse eftersom de dubbelbeskattningsavtal som träffas numera normalt inte

utformas som exemptavtal. Skulle ett sådant avtal träffas finns möjlighet att ta

ställning till frågan om uttagsbeskattning i den lag genom vilket avtalet om

undvikande av dubbelbeskattning implementeras i svensk lagstiftning.

 En annan bestämmelse av intresse i sammanhanget finns i 5 § 1 lagen (1993:1538)

om periodiseringsfonder. Enligt denna bestämmelse skall en periodiseringsfond

omedelbart återföras till beskattning om den skattskyldige har upphört att

bedriva näringsverksamhet. Bestämmelsen bör kompletteras så att det framgår att

återföring skall ske även om skattskyldighet för verksamheten upphör eller

inkomst av verksamheten undantas från beskattning i Sverige på grund av ett

avtal om undvikande av dubbelbeskattning. Motsvarande gäller i fråga om

ersättningsfonder [9 § lagen (1990:663) om ersättningsfonder] och

skatteutjämningsreserver [11 § lagen (1993:1540) om återföring av

skatteutjämningsreserv]. Vissa företag kan fortfarande ha fondavsättningar e.d.

enligt äldre lagstiftning som ännu inte återförts till beskattning. Även sådana

avsättningar bör återföras till beskattning under de angivna omständigheterna.

 Förslagen föranleder ändringar i punkt 1 av anvisningarna till 22 § KL och 2 §

3 mom. SIL. Vidare föreslås ändringar i lagen om periodiseringsfonder, lagen om

ersättningsfonder och lagen om återföring av skatteutjämningsreserv. Ändringar

föreslås även i lagen (1990:684) om upphävande av lagen (1979:609) om allmän

investeringsfond samt lagen (1990:686) om upphävande av vissa fondförfattningar,

m.m.

5.2 Avdrag för underskott i utländsk juridisk person

Regeringens förslag: Delägare i vissa utländska juridiska personer medges inte

avdrag för underskott som uppkommit i de utländska juridiska personernas

verksamhet annat än mot vinst som uppkommer ett senare beskattningsår.

 Skälen för regeringens förslag: Delägare i en utländsk juridisk person

beskattas enligt de förutsättningar som anges i punkt 10 av anvisningarna till

53 § KL resp. 6 § 2 mom. SIL för resultatet av verksamheten i den utländska

juridiska personen.

 Enligt andra stycket a i punkt 10 av anvisningarna till 53 § KL skall svensk

delägarbeskattning ske om delägaren beskattas löpande i den stat där den

utländska juridiska personen är hemmahörande. Under vissa förutsättningar kan

löpande beskattning bli aktuell även om den utländska juridiska personen är

skattesubjekt i hemviststaten. Enligt andra stycket b i den nämnda

anvisningspunkten förutsätter detta dels att delägaren har ett visst inflytande

i den utländska juridiska personen, dels att det också finns ett svenskt

inflytande av viss storlek i densamma. Kravet på delägarens inflytande anses

uppfyllt om delägaren själv eller tillsammans med närstående personer direkt

eller genom förmedling av juridisk person, innehar eller kontrollerar minst 10 %

av den utländska personens kapital. Ett svenskt inflytande anses föreligga om

minst hälften av den utländska personens kapital innehas eller kontrolleras av

här hemmahörande personer. Huruvida dessa villkor är uppfyllda avgörs med hänsyn

till förhållandena vid utgången av året närmast före taxeringsåret.

 Reglerna om löpande beskattning har till syfte att förhindra obehöriga

skatteförmåner. Även om en eventuell vinst vid försäljning av andelen beskattas

kan en obehörig skatteförmån anses uppkomma om avkastningen på det kapital som

investeras i en utländsk juridisk person - beroende på den skattemässiga

behandlingen av den utländska juridiska personen i hemviststaten - beskattas med

en låg skattesats eller över huvud taget inte beskattas.

 En konsekvens av den löpande delägarbeskattning som blir följden av att de två

villkoren är uppfyllda är att delägaren medges avdrag för underskott som

uppkommit i den utländska juridiska personen. Såsom bestämmelserna är utformade

är det möjligt att exempelvis under en verksamhets inledningsskede, göra avdrag

för uppkomna underskott för att i ett senare skede minska inflytandet i den

utländska juridiska personen och därigenom undgå löpande delägarbeskattning av

vinster.

 Den ifrågavarande lagstiftningen har till syfte att klarlägga vem eller vilka

som är skattskyldiga i de fall en utländsk association uppbär inkomst för vilken

skattskyldighet föreligger i Sverige. Bestämmelserna skall också klargöra när en

här hemmahörande delägare i en utländsk juridisk person skall beskattas för sin

andel av vinsten i en utländsk juridisk person, dvs. om han skall beskattas

löpande eller när vinsten delas ut. Regeringen anser att det är

otillfredställande att en sådan lagstiftning kan utnyttjas för

underskottsavdrag. En jämförelse kan göras med det fallet att den utländska

juridiska personen vid beskattningen skall behandlas som ett utländskt bolag.

Delägarna medges i sådant fall inte avdrag för underskott i bolaget.

 Möjligheterna till avdrag bör begränsas så att avdrag medges först mot framtida

överskott av den utländska verksamheten.

 Förslaget bör tas in i en ny bestämmelse, 2 § 15 mom. SIL.

6 Övriga frågor

6.1 Beräkning av pensionsgrundande inkomst för utomlands

bosatta artister m.fl.

Regeringens förslag: De arbetsgivare som är skyldiga att innehålla skatt enligt

lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.

för sådana artister som omfattas av EES-avtalet skall också vara skyldiga att

lämna sådan särskild kontrolluppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om

beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring.

 Skälen för regeringens förslag: Redan i och med EES-avtalet har rätten att

uppbära förmåner i Sverige utvidgats för personer som omfattas av avtalet och är

bosatta i utlandet men arbetar här. Den utomlands bosatte som enligt EES-avtalet

skall omfattas av svensk lagstiftning, har rätt till bl.a. pensionsförmåner på

lika villkor med i Sverige bosatta medborgare.

 För personer som inte taxeras i Sverige beräknas pensionsgrundande inkomst

(PGI) på underlag endast av kontrolluppgiften.

 Utomlands bosatta artister och idrottsmän som omfattas av lagen (1991:591) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (LSI) har t.o.m. 1993

inte alls omfattats av den svenska socialförsäkringen. Skatten (15 %) är en

definitiv källskatt som enligt 14 § LSI redovisas på en särskild blankett som

inte har funktionen av kontrolluppgift och därför inte kan ligga till grund för

beräkning av PGI.

 I och med EES-avtalet har utomlands bosatta artister som omfattas av avtalet

rätt att bl.a. få tillgodoräkna sig PGI vid arbete i Sverige. För att

skattemyndigheten skall ha möjlighet att beräkna PGI för dessa artister, krävs

att arbetsgivaren lämnar en kontrolluppgift och inte endast en redovisning över

innehållen skatt.

 I 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring föreskrivs bl.a. att inkomst av anställning för

vilken den försäkrade är skattskyldig enligt lagen (1991:586) om särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta skall bestämmas med ledning av särskild

uppgift från arbetsgivaren. En sådan skyldighet att lämna särskild

kontrolluppgift bör även införas för den som har att innehålla skatt enligt LSI

för artist som omfattas av EES-avtalet.

 Förslaget föranleder ändringar i 23 § LSI och 3 § lagen om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmän försäkring.

 Förslaget bör träda i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas från och med 1995

års taxering.

6.2 Avdrag för vissa obligatoriska socialavgifter

Regeringens förslag: Den som är skattskyldig i Sverige skall ha rätt att vid

taxeringen till kommunal och statlig inkomstskatt göra avdrag för sådana obliga-

toriska avgifter som på grund av arbete i annat land påförts den skattskyldige

enligt slutligt fastställd debitering i överensstämmelse med den konvention som

avses i förordningen (1993:1529) om tillämpning av en nordisk konvention den 15

juni 1992 om social trygghet eller till följd av att den skattskyldige omfattas

av EES-avtalet.

 Skälen för regeringens förslag: I 46 § 2 mom. KL föreskrivs bl.a. att

skattskyldig som under hela beskattningsåret varit bosatt här i landet vid

taxeringen till statlig och kommunal inkomstskatt får göra avdrag för sådana

obligatoriska avgifter som den skattskyldige, på grund av arbete i ett annat

nordiskt land, enligt slutligt fastställd debitering skall betala i

överensstämmelse med den konvention som avses i förordningen (1981:1284) om

tillämpning av en konvention den 5 mars 1981 mellan Sverige, Danmark, Finland,

Island och Norge om social trygghet, om den avgiftsgrundande intäkten tas till

beskattning för beskattningsåret i Sverige.

 Den ovan nämnda förordningen har upphävts genom förordningen (1993:1529) om

tillämpning av en nordisk konvention den 15 juni 1992 om social trygghet som

trätt i dess ställe. Av denna anledning behöver en ändring göras av bestämmelsen

i 46 § 2 mom. KL.

 Utöver denna ändring nödvändiggör EES-avtalet en utvidgning av den aktuella

bestämmelsen så att den omfattar även den som i motsvarande situation arbetat i

ett annat land och omfattas av detta avtal.

 Förslaget bör träda i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas från och med 1995

års taxering.

6.3 Vissa frågor om avkastningsskatt vid ombildning av

livförsäkringsföretag m.m.

Regeringens förslag: Kontinuitet skall gälla för uttag av avkastningsskatt på

pensionsmedel när livförsäkringsföretag upplöses vid fusion eller efter en

överföring av hela försäkringsbeståndet mellan två livförsäkringsföretag.

 Skälen för regeringens förslag: Avkastning på försäkringskapital hos

livförsäkringsföretag beskattas i huvudsak med avkastningsskatt enligt lagen

(1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. I samband med införandet den 1

januari 1994 av det nya individuella pensionssparandet utan försäkringsinslag

ändrades tekniken för att ta ut avkastningsskatt. Skatten beräknas nu på

schablonmässiga grunder. Schablonens första led innebär att försäkringskapitalet

vid beskattningsårets ingång multipliceras med den genomsnittliga

statslåneräntan för året före beskattningsåret. Den på så sätt framräknade

schablonmässiga avkastningen beskattas därefter med gällande skattesats. Om

beskattningsåret är längre eller kortare än tolv månader skall skattesatsen

jämkas.

 Regeringen lämnar i proposition om ändringar av den bolagsrättsliga

lagstiftningen för bank- och försäkringsområdet med anledning av EES-avtalet

(prop. 1994/95:70) bl.a. förslag till bestämmelser om fusion mellan

livförsäkringsaktiebolag. Bestämmelserna i denna del finns i förslaget till 15 a

kap. försäkringsrörelselagen (1982:713). Reglerna är avsedda att träda i kraft

den 1 januari 1995. Jämte fusionsreglerna skall äldre försäkringsrörelseregler

om inkråmsöverlåtelser mellan livförsäkringsföretag alltjämt gälla.

 Förslaget till fusionsregler föranleder ändringar i bestämmelserna för

avkastningsskatten på pensionsmedel. När ett livförsäkringsföretag i samband med

en omstrukturering upphör under beskattningsåret antingen genom de nu föreslagna

fusionsbestämmelserna i 15 a kap. 1 och 18 §§ försäkringsrörelselagen eller

genom att överlåta hela sitt försäkringsbestånd till ett annat sådant företag

uppkommer frågan om jämkning av avkastningsskatten skall ske.

 Ett tillägg bör därför göras till avkastningsskattebestämmelserna som

uttryckligen anger att kontinuitet skall gälla för beskattningen av

livförsäkringsföretag vars beskattningsår avkortas till följd av att företaget

upplöses genom fusion eller överlåter hela försäkringsbeståndet till annat

försäkringsföretag.

 Förslaget medför en ändring i 9 § avkastningsskattelagen.

7 Författningskommentar

7.1 Lagen om beskattning av europeiska ekonomiska

intressegrupperingar (EEIG)

Enligt förordningen om europeiska ekonomiska intressegrupperingar syftar en

gruppering inte till vinst för egen del. Detta bör emellertid inte påverka

bedömningen av om den verksamhet som bedrivs av en gruppering är att hänföra

till näringsverksamhet eller inte utan bedömningen får göras som beträffande

vilken annan verksamhet som helst. Bedrivs grupperingens verksamhet

självständigt, varaktigt samt med vinstsyfte är resultatet således att hänföra

till inkomst av näringsverksamhet.

 Av lagen framgår att handelsbolagsreglerna skall gälla beträffande beräkning

och beskattning av inkomst hänförlig till en europeisk ekonomisk

intressegruppering. Detta innebär bl.a. att bestämmelserna om fåmanshandelsbolag

och delägare i sådana blir tillämpliga på grupperingar och medlemmar i

grupperingar. Vidare blir de lagar som kompletterar KL och SIL tillämpliga.

Lagen om räntefördelning vid beskattning och lagen om expansionsmedel skall dock

inte tillämpas på verksamhet som bedrivs av en gruppering. Anledningen till

detta är att det vid gränsöverskridande verksamhet eller ägande kan uppkomma

svårigheter när det gäller att beräkna fördelningsunderlaget respektive

takbeloppet. Frågan om dessa båda lagars tilllämplighet på grupperingar bör

därför övervägas ytterligare.

 Bestämmelsen i 28 § SIL om beräkning av reavinst vid avyttring av andel i ett

handelsbolag blir tillämplig vid avyttring av andel i en gruppering.

 Bestämmelserna om handelsbolag och delägare i handelsbolag i uppbördslagen samt

lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter blir tillämpliga på grupperingar

och medlemmar i grupperingar.

7.2 Kommunalskattelagen (1928:370)

46 § 2 mom.

Ändringen innebär att hänvisningen till förordningen (1981:1284) om tillämpning

av en konvention den 5 mars 1981 mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och

Norge om social trygghet har ersatts av en hänvisning till förordningen

(1993:1529) om tillämpning av en nordisk konvention den 15 juni 1992 om social

trygghet som ersatt denna. Vidare har tillagts en bestämmelse som ger den som

omfattas av EES-avtalet motsvarande avdragsmöjligheter.

Anvisningar

till 22 §

punkt 1

I ett nytt sjätte stycke har tagits in bestämmelser om uttagsbeskattning, som

kompletterar bestämmelserna i fjärde stycket. I vissa av dessa fall är det mer

eller mindre klart att uttagsbeskattning kan eller inte kan ske enligt gällande

rätt. Det torde t.ex. inte råda någon tvekan om att uttagsbeskattning skall ske

om verksamheten i en förvärvskälla upphör, exempelvis genom ett bolags

likvidation. I andra fall är det mer tveksamt vad som gäller.

 Av den följande förteckningen framgår i vilka situationer uttagsbeskattning bör

ske. Förteckningen omfattar inte det typiska fallet att en tillgång regelrätt

tas ut ur en förvärvskälla. Denna situation täcks helt klart av ordalagen i

punkt 1 fjärde stycket av anvisningarna till 22 § KL. Den bestämmelsen omfattar

även det fallet att en utländsk näringsidkare med fast driftställe i Sverige för

över en tillgång från det fasta driftstället till verksamhet i annan stat.

 Med "avtal" avses ett avtal mellan Sverige och en annan stat om undvikande av

dubbelbeskattning. Med "exemptavtal" avses ett avtal av detta slag enligt vilket

inkomst från ett fast driftställe i den andra staten, som uppbärs av en person

med hemvist i Sverige, undantas från beskattning här. Med "creditavtal" avses

ett avtal enligt vilket från svensk skatt avräknas skatt som utgått i den andra

staten.

Svensk ägare

1. Verksamheten i en förvärvskälla upphör, t.ex. genom att ett aktiebolag

likvideras.

2. En fysisk person, som är bosatt i Sverige och bedriver näringsverksamhet här

eller i en annan stat med vilken Sverige saknar avtal eller har ett creditavtal,

upphör att vara bosatt här. Uttagsbeskattning bör dock inte ske till den del

tillgångarna i verksamheten knyts till ett fast driftställe i Sverige.

3. En fysisk person, som är bosatt i Sverige och bedriver näringsverksamhet här

eller i en annan stat med vilken Sverige saknar avtal eller har ett creditavtal,

erhåller skatterättsligt hemvist i en annan stat på grund av ett avtal (personen

är bosatt här enligt intern svensk rätt men får hemvist i den andra staten på

grund av avtalet). Uttagsbeskattning bör dock inte ske till den del tillgångarna

i verksamheten knyts till ett fast driftställe i Sverige.

4. Ett svenskt aktiebolag erhåller skatterättsligt hemvist i en annan stat på

grund av ett avtal om undvikande av dubbelbeskattning ("den verkliga ledningen"

flyttas ut). Uttagsbeskattning bör dock inte ske till den del tillgångarna i

verksamheten knyts till ett fast driftställe i Sverige.

5. En tillgång i en verksamhet som bedrivs i två eller flera stater överförs

från Sverige till en annan stat med vilken Sverige har ett exemptavtal och knyts

till ett fast driftställe där.

6. En tillgång i en verksamhet som bedrivs i flera stater överförs från en stat

med vilken Sverige saknar avtal eller har ett creditavtal till en annan stat med

vilken Sverige har ett exemptavtal och knyts till ett fast driftställe där.

7. Ett exemptavtal ingås med en stat med vilken Sverige tidigare inte haft

något avtal eller haft ett creditavtal. En tillgång i en verksamhet som bedrivs

i staten blir enligt avtalet knuten till ett fast driftställe där.

Utländsk ägare med fast driftställe i Sverige

8. Verksamheten vid det fasta driftstället upphör.

9. Det moment som konstituerar det fasta driftstället försvinner.

De nu angivna situationerna korresponderar med punkterna i det nya sjätte

stycket enligt följande.

Punkt Situation

1 1,8

2 2,9

3 3,4,7

4 5,6

I sjunde stycket begränsas tillämpligheten av sjätte stycket punkterna 2 och 3.

Uttagsbeskattning skall inte ske till den del tillgångarna knutits till ett fast

driftställe i Sverige. I dessa fall kan ju Sverige fortfarande beskatta

avkastning av tillgångarna och vinst vid en avyttring av dem.

 I samma stycke modifieras vidare punkt 3 avseende fallet att endast en del av

inkomsten från en förvärvskälla undantas från beskattning på grund av avtal.

Detta fall är för handen om en svensk näringsidkare, som beskattas i Sverige,

bedriver verksamhet i flera stater och inkomst från ett fast driftställe i en

stat undantas från beskattning genom att ett nytt avtal om undvikande av

dubbelbeskattning ingås.

7.3 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

2 § 3 mom.

Villkoren i första stycket för att ett koncernbidrag skall få verkan vid

beskattningen har kompletterats med ett nytt villkor, f, om att mottagaren inte

enligt avtal om undvikande av dubbelbeskattning skall anses ha hemvist i en

främmande stat.

2 § 15 mom.

I det nya momentet har tagits in en avdragsbegränsning. Motiven för denna

redovisas i avsnitt 5.2. Avdrag för underskott som uppkommer vid

inkomstberäkningen för en delägare som beskattas löpande för inkomst från en

utländsk juridisk person får endast utnyttjas mot en vinst från verksamheten i

samma utländska juridiska person som uppkommer ett senare år. Avdragsrätten

omfattar emellertid inte vinst som uppkommer vid avyttring av andelen i den

utländska juridiska personen.

7.4 Lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring

3 §

I paragrafen har införts en bestämmelse som innebär att för den som har inkomst

för vilken betalas skatt enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister m.fl. skall inkomst av anställning beräknas med

ledning av sådan särskild kontrolluppgift som avses i denna paragraf.

7.5 Lagen (1962:381) om allmän försäkring

3 kap. 2 a §

Den nya punkten 4 i tredje stycket innnebär att ersättning för arbete som

betalas ut till en medlem i en gruppering utgör inkomst av annat förvärvsarbete.

Detta får betydelse bl.a. för avgiftsskyldigheten för egenavgifter i 1 kap. 2 §

lagen (1981:691) om socialavgifter. Genom ändringen kommer avgiftsskyldigheten

för egenavgifter för medlem i en gruppering att motsvara den som gäller för

delägare i handelsbolag.

7.6 Kupongskattelagen (1970:624)

4 §

Ändringen i andra stycket innebär att en gruppering blir skattskyldig för

kupongskatt i samma omfattning som ett handelsbolag.

7.7 Lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam

10 §

Ändringen i andra stycket innebär att en gruppering är skattskyldig enligt

lagen. Detta motsvarar vad som gäller för handelsbolag.

7.8 Lagen (1972:820) om skatt på spel

5 §

Ändringen i andra stycket innebär att en gruppering är skattskyldig enligt

lagen. Detta motsvarar vad som gäller för handelsbolag.

7.9 Lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt

2 §

Ändringen i andra stycket innebär att medlemmarna i en gruppering är

skattskyldiga för fastighetsskatt. Detta motsvarar vad som gäller för delägare i

handelsbolag.

7.10 Lagen (1990:661) om avkastningsskatt på

pensionsmedel

2 §

Ändringen i andra stycket innebär att medlemmarna i en gruppering liksom

delägarna i ett handelsbolag är skattskyldiga enligt lagen.

9 §

Bestämmelserna om jämkning av skatten i tredje stycket har ändrats. De nya

bestämmelserna innebär att en fusion eller inkråmsöverlåtelse vare sig ökar

eller minskar uttaget av avkastningsskatt. En jämkning skall såsledes inte ske

om den leder till bristande kontinuitet i beskattningen. Det överlåtande

företagets förpliktelser i skattehänseende skall gå över på det övertagande

företaget.

7.11 Lagen (1990:663) om ersättningsfonder

9 §

I första stycket föreskrivs att en ersättningsfond skall återföras till

beskattning i olika situationer. Enligt första stycket 2 skall återföring ske om

hela eller huvudsakliga delen av förvärvskällan under beskattningsåret har

överlåtits eller verksamheten har upphört och fonden inte har övertagits enligt

sjätte stycket. I första stycket 7 har införts en bestämmelse som innebär att

återföring även skall ske om skattskyldighet för inkomst av förvärvskällan har

upphört eller om sådan inkomst skall undantas från beskattning på grund av avtal

om undvikande av dubbelbeskattning. Om endast vissa inkomster undantas från

beskattning skall återföring inte ske.

7.12 Lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister m.fl.

23 §

I ett nytt andra stycke upplyses om att bestämmelser om skyldighet för

arbetsgivare att lämna särskild kontrolluppgift för beräkning av pensions-

grundande inkomst finns i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

7.13 Lagen (1991:687) om särskild löneskatt på

pensionskostnader

1 §

Ändringen i andra stycket innebär att medlemmarna i en gruppering är

skattskyldiga för särskild löneskatt enligt lagen. Detta motsvarar vad som

gäller för delägare i handelsbolag.

7.14 Lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder

5 §

I paragrafen föreskrivs att en periodiseringsfond skall återföras till

beskattning i olika situationer. Enligt punkt 1 skall återföring ske om den

skattskyldige eller, i fråga om handelsbolag, detta har upphört att bedriva

näringsverksamhet. En ändring av närmast redaktionell natur har gjorts i detta

led. Enligt en ny punkt 6 skall återföring även ske om skattskyldighet för

inkomst av förvärvskällan har upphört eller om sådan inkomst skall undantas från

beskattning på grund av avtal om undvikande av dubbelbeskattning. Om endast

vissa inkomster undantas från beskattning skall återföring inte ske.

7.15 Lagen (1993:1540) om återföring av

skatteutjämningsreserv

11 §

I paragrafen föreskrivs att en skatteutjämningsreserv skall återföras till

beskattning i olika situationer. Enligt punkt 1 skall återföring ske om den

skattskyldige eller, i fråga om handelsbolag, detta har upphört att bedriva

näringsverksamhet. Enligt ett tillägg till denna bestämmelse skall återföring

även ske om skattskyldighet för inkomst av förvärvskällan har upphört eller om

sådan inkomst helt skall undantas från beskattning på grund av avtal om

undvikande av dubbelbeskattning. Om endast vissa inkomster undantas från

beskattning skall återföring inte ske.

7.16 Mervärdesskattelagen (1994:200)

6 kap. 1 §

Ändringen innebär att grupperingen liksom handelsbolag är skattskyldig för

mervärdesskatt. Detta motsvarar vad som gäller för handelsbolag.

 Ändringen avser endast grupperingar med säte i Sverige. Gruppering med säte

utanför Sverige är att betrakta som utländsk företagare. Någon särskild

reglering för sådan gruppering behövs inte.

7.17 Lagen (1990:684) om upphävande av lagen (1979:609)

om allmän investeringsfond

Kvarstående avsättningar till allmän investeringsfond - dvs. avsättningar som

inte tagits i anspråk för investering eller återförts till beskattning enligt

bestämmelserna i den upphävda lagen - skall enligt punkt 4 upphävandelagen

återföras till beskattning vid 1996 års taxering eller, om företaget inte skall

taxeras detta år, vid 1997 års taxering utan särskilt tillägg. Ändringen innebär

att återföring skall ske även om skattskyldigheten för inkomst av förvärvskällan

har upphört eller om sådan inkomst helt skall undantas från beskattning på grund

av avtal om undvikande av dubbelbeskattning.

7.18 Lagen (1990:686) om upphävande av vissa

fondförfattningar, m.m.

Enligt upphävandelagen skall kvarstående avsättningar till vissa fonder enligt

äldre lagstiftning återföras till beskattning vid 1996 års taxering eller, om

företaget inte skall taxeras detta år, vid 1997 års taxering utan särskilt

tillägg. Ändringen i andra stycket innebär att återföring skall ske även om

skattskyldigheten för inkomst av förvärvskällan har upphört eller om sådan

inkomst helt skall undantas från beskattning på grund av avtal om undvikande av

dubbelbeskattning.

7.19 Lagen (1991:1850) om upphävande av lagen

(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt

Tillägget innebär att en medlem i en gruppering kommer att bli skattebefriad för

företagsförmögenhet i samma utsträckning som delägare i handelsbolag.

Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet (SOU

1994:100) Beskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG, m.m.

Efter remiss har yttranden avgetts av Riksskatteverket, Riksbanken, Göta

Hovrätt, Kammarrätten i Stockholm, Bokföringsnämnden, Närings- och teknikutveck-

lingsverket, Handelshögskolan i Stockholm, Juridiska fakulteten vid Uppsala

universitet, Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR, Företagarnas

riksorganisation, Grossistförbundet Svensk Handel, Kooperativa Förbundet,

Lantbrukarnas Riksförbund, Svenska arbetsgivareföreningen, Svenska Bankförening-

en, Svenska Fondhandlareföreningen, Svenska handelskammarförbundet, Svenska

Revisorsamfundet SRS, Sveriges advokatsamfund, Sveriges Fastighetsägareförbund,

Sveriges Försäkringsförbund, Sveriges Industriförbund, Sveriges Köpmannaförbund,

Sveriges Redovisningskonsulters förbund, Tjänstemännens Centralorganisation.

 Företagarnas riksorganisation, Svenska arbetsgivareföreningen och Sveriges

köpmannaförbund har förutom egna yttranden åberopat yttrandet från Sveriges

Industriförbund.

 Yttrande har också kommit in från Fondbolagens Förening.

 Riksbanken, Bokföringsnämnden, Samhällsvetenskapliga fakulteten vid Uppsala

universitet, Samhällsvetenskapliga fakulteten vid Lunds universitet,

Byggentreprenörerna, Centralorganisationen SACO, Landsorganisationen i Sverige

samt Svenska kommunförbundet har avstått från att yttra sig.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 1 november 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden
[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:91 Beskattningen av europeiska

ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) och andra inkomstskattefrågor.