Regeringens proposition

1995/96:109

Skattelättnad för riskkapital, m.m-

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 6 november 1995

Mona[REDACTED_EFTERNAMN]

 Laila Freivalds

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslår regeringen ett antal åtgärder för att stimulera de små

och medelstora företagens försörjning av riskkapital i avvaktan på mer

långsiktiga lösningar. Förslagen är anpassade till förutsättningarna för

respektive företagsformer.

 I fråga om företag som drivs i aktiebolagsform föreslås ett tillfälligt system

med skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. Enligt förslaget skall

privatpersoner som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ges en

skattelättnad motsvarande 30 % av anskaffningskostnaden upp till 100 000 kr. Vid

en senare försäljning medges likväl fullt avdrag för anskaffningskostnaden. En

förutsättning är att aktierna behålls i minst fem år. Skattelättnaden kan ges

även åt ägare till fåmansföretag. Skattelättnaden gäller aktieköp om sammanlagt

högst 100 000 kr under tidsperioden januari 1996 - december 1997. Ekonomiska

föreningar omfattas inte av riskkapitalavdraget utan föreslås i stället få rätt

till avdrag för insatsutdelning. Underskott av nystartad aktiv näringsverksamhet

föreslås med vissa begränsningar få kvittas mot andra förvärvsinkomster.

 I propositionen föreslås även vissa förändringar i regelsystemet för

beskattning av delägare i fåmansföretag. Den väsentliga ändringen avser att

tillämpningsområdet för regelsystemet ges en utformning som bättre

överensstämmer med den som var avsedd i 1990 års skattereform. Reglerna

tillämpas i dag när aktieägaren är verksam i ett fåmansföretag eller i ett

koncernföretag. De bör emellertid tillämpas också när aktieägaren är verksam i

ett företag som inte är ett koncernföretag, i vilket han indirekt äger aktier

under förutsättning att aktieägaren har ett reellt inflytande även i det

företaget. Vidare föreslås att även utländska företag skall kunna utgöra

fåmansföretag. I förtydligande syfte föreslås redaktionella ändringar i

regelsystemet. I övrigt föreslås vissa ändringar för beskattningen av vinst vid

avyttring av andel i handelsbolag som äger aktier i ett fåmansföretag.

 Slutligen föreslås en begränsning av avdragsramen för representationsutgifter.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagtext

2.1 Förslag till lag om skattereduktion för

 riskkapitalinvesteringar 6

2.2 Förslag till lag om ändring i

 kommunalskattelagen (1928:370) 11

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:651) om

 ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 13

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om

 statlig inkomstskatt 16

2.5 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)31

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:00) om ändring

 i lagen (1994:1915) om ändring i skatte-

 registerlagen (1980:343) 32

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

 självdeklaration och kontrolluppgifter 35

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1643) om

 särskilda regler för beskattning av inkomst från

 handelsbolag i vissa fall 40

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1538) om

 periodiseringsfonder 42

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:775) om

 beräkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare

 i fåmansföretag 43

3 Ärendet och dess beredning 44

4 Skattereduktion för riskkapitalinvesteringar 45

4.1 Allmänna synpunkter 45

4.2 Förslagets allmänna utformning 47

4.3 Förutsättningar för skattereduktion 48

4.4 Reavinstbeskattningen 52

4.5 Ansökan, beslut och kontroll 53

4.6 Omprövning och straffansvar 55

4.7 Förenlighet med EG:s regelverk 57

5 Ekonomiska föreningar 58

6 Kvittning av underskott 59

7 Beskattning av ägare i fåmansföretag 60

7.1 Gällande regler 60

7.2 Allmänna utgångspunkter 64

7.3 Tillämpningsområdet för 3 § 12 mom. SIL 66

7.4 Överlåtelse av andel i handelsbolag som äger aktier, m.m.70

7.5 Lagtekniska justeringar 74

8 Begränsning av avdragsramen för representation 75

9 Budgeteffekter 76

9.1 Skattereduktion för riskkapitalinvesteringar 77

9.2 Ekonomiska föreningar 77

9.3 Kvittning av underskott 78

9.4 Beskattning av ägare i fåmansföretag 78

9.5 Begränsning av avdragsramen för representation 78

9.6 Effekter för skatteförvaltningen och domstolsväsendet78

9.7 Sammanfattning 79

10 Författningskommentar 80

10.1 Lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar80

10.2 Kommunalskattelagen (1928:370) 86

10.3 Lagen (1995:651) om ändring i

 kommunalskattelagen (1928:370) 86

10.4 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 87

10.5 Skatteregisterlagen (1980:343) 94

10.6 Lagen (1994:1915) om ändring i skatteregister-

 lagen (1980:343) 94

10.7 Lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter94

10.8 Lagen (1992:1643) om särskilda regler för beskattning av

 inkomst från handelsbolag i vissa fall 94

10.9 Lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder 95

10.10 Lagen (1994:775) om beräkning av kapitalunderlaget vid

 beskattning av ägare i fåmansföretag 95

Bilaga 1Sammanfattning av promemorian Riskkapitalavdrag -

 En modell för skattelättnader i små

 industriföretag 96

Bilaga 2Förteckning över remissinstanser 98

Bilaga 3Remitterade lagförslag 99

Bilaga 4Lagrådets yttrande 114

Bilaga 5Förteckning över remissinstanser 120

Bilaga 6Remitterade lagförslag 121

Bilaga 7Lagrådets yttrande 134

Utdrag ur protokoll vid regerings-

sammanträde den 6 november 1995 138

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen förslår att riksdagen antar regeringens förslag till

 1. lag om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar

 2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

 3. lag om ändring i lagen (1995:651) om ändring i

 kommunalskattelagen (1928:370)

 4. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

 5. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

 6. lag om ändring i lagen (1995:00) om ändring i lagen (1994:1915)om ändring i

skatteregisterlagen (1980:343)

 7. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

 kontrolluppgifter

 8. lag om ändring i lagen (1992:1643) om särskilda regler för

 beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall

 9. lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder

 10.lag om ändring i lagen (1994:775) om beräkning av

 kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag.

 3

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om skattereduktion för riskkapital-

investeringar

 Härigenom föreskrivs följande.

Förutsättningar för skattereduktion

1 § Skattereduktion enligt denna lag medges fysisk person som mot betalning i

pengar förvärvar aktier, om de förutsättningar som följer av 2-5 §§ är uppfyllda

eller kan antas bli uppfyllda.

 Underlag för skattereduktion är betalningar enligt första stycket under åren

1996 och 1997. I underlaget får inräknas betalningar om sammanlagt högst 100 000

kronor. Betalningar för förvärv av nyemitterade aktier får dock inte inräknas i

underlaget till den del nyemissionen avser höjning av aktiekapitalet till ett

belopp motsvarande 100 000 kronor eller motsvarar nedsättning av aktiekapitalet

eller reservfonden som skett efter den 1 januari 1995.

 Skattereduktionen utgör 30 procent av underlaget men medges endast om

underlaget sammantaget uppgår till minst 10 000 kronor.

2 § Den skattskyldige får inte inom fem år efter utgången av det beskattningsår

då aktierna förvärvades avyttra aktierna, förvärva eller utfästa rätt till

framtida avyttring av aktierna eller ingå avtal om sådan avyttring.

 Om den skattskyldige har såväl aktier för vilka skattereduktion medgetts som

andra aktier i samma bolag, skall vid tillämpning av första stycket en avyttring

av aktier i bolaget alltid behandlas som om avyttringen avsåg aktier för vilka

skattereduktion medgetts.

 Om en fysisk person som förvärvat aktierna avlider, gäller för dödsboet vad

som enligt denna lag skulle ha gällt för den avlidne. Om äganderätten till

aktierna övergår genom arv, testamente eller bodelning med anledning av makes

död, krävs att den nya ägaren inte avyttrar aktierna eller förfar på annat

sådant sätt som anges i första stycket under den där angivna tiden. Om

äganderätten till aktierna övergår genom gåva eller genom bodelning av annan

anledning än makes död, skall aktierna anses avyttrade.

3 § Förvärvet skall ske genom teckning av nyemitterade aktier i ett svenskt

aktiebolag eller ett utländskt bolag hemmahörande i en medlemsstat i Europeiska

gemenskapen eller i ett land med vilket Sverige har avtal med bestämmelser om

informationsutbyte för beskattningsändamål. Dessutom skall följande krav vara

uppfyllda:

 1. Bolaget skall bedriva verksamhet från fast driftställe i Sverige under en

sammanhängande period som sträcker sig från fyra månader närmast före beslutet

om nyemission till utgången av femte året efter det år under vilket den

skattskyldige förvärvade aktierna.

 2. Ett belopp motsvarande betalningen för aktierna skall varaktigt investeras

eller förbrukas i verksamhet vid det fasta driftstället i Sverige. Investeringen

eller förbrukningen får inte gälla sådan egendom som avses i punkt 14 första

stycket av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370).

 Den omständigheten att verksamheten i Sverige upphör kortare tid efter

förvärvet än som anges i första stycket 1 utgör inte något hinder mot

skattereduktion, om verksamheten upphör till följd av att bolaget försätts i

konkurs eller träder i likvidation enligt reglerna om tvångslikvidation.

4 § Skattereduktion medges inte i den mån det bolag som gett ut aktierna inom

fem år efter utgången av det år under vilket den skattskyldige förvärvade

aktierna beslutar att sätta ned aktiekapitalet eller reservfonden och betala ut

hela eller del av nedsättningen till aktieägarna. Skattereduktion medges inte

heller i den mån bolagets egendom har disponerats i strid med 12 kap.

aktiebolagslagen (1975:1385). Vad som har sagts nu gäller också om en

motsvarande åtgärd vidtas av ett utländskt bolag.

5 § Skattereduktion medges inte om aktier i bolaget eller i annat företag i

samma koncern vid förvärvet är noterade vid en svensk eller utländsk börs, en

auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. Detsamma gäller

om aktier i bolaget under de senaste tio åren före förvärvet har varit eller

inom tre år efter utgången av det år under vilket de förvärvades blir noterade

där.

 Skattereduktion medges inte om bolaget eller annat företag i samma koncern vid

förvärvet eller inom fem år efter utgången av det år under vilket den

skattskyldige förvärvade aktierna direkt eller genom handelsbolag

 1. bedriver bankrörelse, försäkringsrörelse, värdepappersrörelse eller annan

finansiell verksamhet,

 2. bedriver verksamhet med uthyrning av lös egendom om verksamheten i mer än

obetydlig omfattning riktar sig till annan än företag i samma koncern som

uthyrningsföretaget,

 3. äger andra fastigheter än sådana som uteslutande används i annan egen

verksamhet än fastighetsförvaltning eller i sådan verksamhet som bedrivs av

annat företag i samma koncern, eller

 4. annat än tillfälligtvis har mer än en femtedel av sina tillgångar placerade

i kontanter, banktillgodohavanden eller finansiella instrument som utgör

omsättningstillgångar eller innehas i kapitalplaceringssyfte.

 Skattereduktion medges inte heller om aktier som svarar mot mer än hälften av

röstetalet i bolaget direkt eller indirekt innehas av två eller flera företag

som skulle ha omfattats av första eller andra styckena om företagen ingått i

samma koncern som bolaget.

 Bestämmelserna i andra stycket 3 om fastighet skall också tillämpas i fråga om

byggnad som är lös egendom och sådana tillbehör till byggnad som avses i 2 kap.

2 och 3 §§ jordabalken.

6 § Med företag i samma koncern förstås juridisk person som ingår i samma

koncern enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385), 1 kap. 4 § lagen

(1987:667) om ekonomiska föreningar, 1 kap. 1 § lagen (1980:1103) om

årsredovisning m.m. eller, för det fall den sist nämnda lagen inte längre skall

tillämpas, 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:00). Vidare anses ett utländskt

bolag ingå i samma koncern som ett svenskt företag om bolaget, för det fall att

bolaget hade varit ett svenskt aktiebolag, skulle ha varit ett moderföretag till

det svenska företaget.

Ansökan

7 § Ansökan om skattereduktion görs skriftligen hos en skattemyndighet senast

den 2 maj 1998.

 Om en ansökan om skattereduktion har kommit in senast den 2 maj 1997 och avser

förvärv av aktier som betalats under år 1996 skall skattereduktion

tillgodoräknas vid debitering av skatt på grund av 1997 eller 1998 års taxering

efter vad som anges i ansökan. Kommer ansökan in senare tillgodoräknas

skattereduktionen vid debitering av skatt på grund av 1998 års taxering.

 Ansökan skall innehålla uppgift om sökandens namn, bostadsadress och

personnummer samt en försäkran om att sökanden avser att behålla aktierna till

utgången av femte beskattningsåret efter det år aktierna förvärvats.

 Ett intyg utfärdat av det bolag som gett ut aktierna skall bifogas ansökan.

Intyget skall innehålla

 1. uppgift om bolagets namn, organisationsnummer och säte,

 2. uppgift om antalet av den skattskyldige förvärvade aktier, vad som betalats

för aktierna och om när full betalning i pengar erlades,

 3. en försäkran om att det inte föreligger något sådant förhållande som enligt

3, 4 eller 5 § utgör hinder för skattereduktion och

 4. uppgift om hur betalningen för aktierna har investerats eller förbrukats.

8 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Riksskatteverket meddelar

närmare föreskrifter om vilken eller vilka skattemyndigheter som beslutar i

ärenden enligt denna lag.

Omprövning

9 § Beslut om skattereduktion skall omprövas om

 1. sökanden eller bolaget har lämnat oriktiga uppgifter,

 2. det sedan sökanden eller bolaget har lämnat sina uppgifter har inträffat

någon omständighet som enligt 1, 2, 3, 4 eller 5 § medför att skattereduktionen

inte skall medges eller skall medges med ett lägre belopp, eller

 3. det föranleds av ett annat beslut av skattemyndigheten eller en

förvaltningsdomstol som rör skattereduktion enligt denna lag.

10 § Sådan omprövning som avses i 9 § får göras före utgången av femte

kalenderåret efter det år då beslutet om skattereduktion meddelades.

11 § Finner skattemyndigheten vid omprövning enligt 9 § 1 eller 2 att

skattereduktion inte skulle ha medgetts eller att skattereduktion medgetts med

för högt belopp, skall den skattskyldige betala ett särskilt tillägg motsvarande

30 procent av det belopp varmed skattereduktionen sätts ned. Om det finns

särskilda skäl skall tillägg inte betalas.

12 § Styrelsen i ett bolag som har utfärdat ett sådant intyg som avses i 7 §

fjärde stycket skall så snart det kan ske underrätta Riksskatteverket, om något

sådant förhållande inträffar som enligt 3, 4 eller 5 § utgör hinder för

skattereduktion eller om aktierna registrerats på annan ägare eller på en

förvaltare.

 I fråga om aktier som förvaltas av en auktoriserad förvaltare eller av den som

har tillstånd enligt 8 kap. 1 § aktiekontolagen (1989:827) skall styrelsen

dessutom hos förvaltaren anmäla att intyg enligt 7 § fjärde stycket utfärdats. I

anmälan skall det anges när aktierna betalades helt. Förvaltare som tagit emot

anmälan är skyldig att så snart det kan ske underrätta Riksskatteverket om

aktierna registreras på ny ägare inom fem år efter utgången av det år aktierna

förvärvades.

 Den som beviljats skattereduktion är skyldig att omedelbart anmäla till en

skattemyndighet, om han eller hon vidtar åtgärd eller får kännedom om sådant

förhållande som enligt 1, 2, 3, 4 eller 5 § utgör hinder för skattereduktion.

Överklagande

13 § Beslut av skattemyndigheten får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Skattemyndighetens beslut får överklagas av Riksskatteverket inom tre veckor

från dagen för beslutet.

 Riksskatteverket får överklaga ett beslut av allmän förvaltningsdomstol även

om verket inte tidigare har fört det allmännas talan i målet.

 Riksskatteverket för det allmännas talan i Regeringsrätten.

 Riksskatteverket får uppdra åt en tjänsteman vid skattemyndighet att företräda

verket i allmän förvaltningsdomstol.

Straff

14 § Den som i ärende om skattereduktion uppsåtligen eller av grov oaktsamhet i

en handling lämnar oriktig uppgift och därigenom föranleder att skattereduktion

tillgodoräknas trots att det inte skulle ha skett eller att skattereduktion

tillgodoräknas med för högt belopp döms till böter eller fängelse i högst två

år, om inte gärningen är belagd med straff i brottsbalken. Vad som sägs om

lämnande av oriktig uppgift gäller också underlåtenhet att lämna underrättelse

eller göra anmälan enligt 12 §, om underlåtenheten leder till att omprövning

enligt 9 § inte kommer till stånd.

Övriga bestämmelser

15 § I fråga om skattereduktion enligt denna lag tillämpas vad som gäller om

skattereduktion enligt 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953:272) om inte annat är

föreskrivet. Skattereduktion enligt denna lag tillgodoräknas den skattskyldige

före skattereduktion enligt uppbördslagen.

 I fråga om särskilt tillägg enligt 11 § tillämpas vad som gäller om särskild

avgift enligt 5 kap. 13 § första stycket och 6 kap. 24 § taxeringslagen

(1990:324).

16 § För kontroll av att uppgifter som lämnats i intyg enligt 7 § är riktiga

och att skyldighet att lämna underrättelse eller göra anmälan enligt 12 §

fullgjorts riktigt och fullständigt gäller bestämmelserna i 3 kap.

taxeringslagen (1990:324) och lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i

beskattningsförfarandet i tillämpliga delar. Det bolag som gett ut aktierna och

företag i samma koncern skall därvid jämställas med den som är skattskyldig.

Detsamma gäller företag som omfattas av bestämmelsen i 5 § tredje stycket.

17 § Skattemyndigheten skall göra anmälan till åklagaren så snart det finns

anledning att anta att brott mot 14 § denna lag har begåtts. Detta gäller dock

inte om det kan antas att brottet inte kommer att medföra påföljd eller om

anmälan av annat skäl inte behövs. I anmälan skall anges de omständigheter som

utgjort grund för misstanken om brott.

18 § Beteckningar i denna lag som förekommer i kommunalskattelagen (1928:370)

och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt har samma betydelse som i de

lagarna.

19 § Bestämmelser om registrering av uppgifter och beslut enligt denna lag

finns i skatteregisterlagen (1980:343).

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 4

2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

 Härigenom föreskrivs att 46 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 46 §

-------------------------------------------------------

 1 mom.1 Avdrag får efter 1 mom. Avdrag får, efter

yrkande av den yrkande av den skatt-

skattskyldige göras för un- skyldige och med de

derskott av förvärvskälla sombegränsningar som anges i

är hänförlig till aktiv andra - fjärde styckena,

näringsverksamhet enligt 11 göras för underskott av

kap. 3 § lagen (1962:381) om förvärvskälla som utgör aktiv

allmän försäkring om den näringsverksamhet enligt 11

uteslutande eller så gott kap. 3 § lagen (1962:381)

som uteslutande avser om allmän försäkring.

litterär, konstnärlig eller Avdrag får göras med högst

därmed jämförlig verksamhet. 100 000 kronor för under-

Avdrag får med iakttagande skott avseende det

av föreskrifterna i andra beskattningsår då den

stycket göras i den mån skattskyldige började

underskottet överstiger bedriva förvärvskällan

avdrag för underskott från (startåret) och för vart och

närmast föregående beskatt- ett av de fyra närmast

ningsår. Ett villkor för följande beskattningsåren.

avdrag är dock att den För underskott som ett

skattskyldige under den pe- visst år överstiger

riod som omfattas av be- 100 000 kronor medges inte

skattningsåret och de tre avdrag enligt denna lag.

närmast föregående beskatt- Om förvärvskällan övergått till

ningsåren redovisat intäkter den skattskyldige från någon

från verksamheten av någon sådan närstående som avses i

betydenhet. Härvid beaktas punkt 14 av anvisningarna

även intäkter som hänförts tilltill 32 §, får avdrag göras

inkomstslaget tjänst. endast om den närstående

 hade varit berättigad till

 avdrag om han fortsatt att

 driva verksamheten.

 Sistnämnda begränsning gäller

 dock inte om övergången

 skett genom köp, byte eller

 därmed jämförligt förvärv från

 Avdrag medges inte förälder eller från far-

 1. för underskott som be- eller morförälder.

löper på kommanditdelägare Avdrag medges inte

eller sådan delägare i han- 1. skattskyldig som någon

delsbolag som i förhållande gång under de fem

till övriga delägare i bola- beskattningsår som närmast

get förbehållit sig ett be- föregått startåret direkt

gränsat ansvar för bolagets eller indirekt bedrivit

förbindelser i vidare mån än likartad verksamhet,

vad som anges i 18 § tredje 2. för underskott som

stycket eller belöper på kommanditdelägare

 2. i den mån avdrag för eller sådan delägare i

underskottet medgetts handelsbolag som i för-

enligt 3 § 13 mom., 25 § 10 hållande till övriga delägare

mom. eller 26 § 9 mom. lagen i bolaget förbehållit sig

(1947:576) om statlig ett begränsat ansvar för

inkomstskatt. bolagets förbindelser i

 vidare mån än vad som anges

 i 18 § tredje stycket,

 3. i den mån avdrag för

 underskottet medgetts

 enligt 3 § 13 mom., 25 § 10

 mom. eller 26 § 9 mom.

 lagen (1947:576) om

 statlig inkomstskatt eller

 4. för underskott i

 förvärvskälla i vilken ingår

 fastighet som på ägarens

 begäran räknas som närings-

 fastighet enligt 5 § sjunde

 stycket.

 I fråga om förvärvskälla som

 uteslutande eller så gott

 som uteslutande avser

 litterär, konstnärlig eller

 därmed jämförlig verksamhet

 får avdrag göras utan

 beloppsbegränsning och även

 efter den i andra stycket

 angivna tiden. Härvid gäller

 följande. Avdrag får med

 iakttagande av

 föreskrifterna i tredje

 stycket 2 och 3 göras i den

 mån underskottet överstiger

 avdrag för underskott från

 närmast föregående

 beskattningsår. Ett villkor

 för avdrag är dock att den

 skattskyldige under den

 period som omfattas av

 beskattningsåret och de tre

 närmast föregående beskatt-

 ningsåren redovisat intäkter

 från verksamheten av någon

 betydenhet. Härvid beaktas

 även intäkter som hänförts

 till inkomstslaget tjänst.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid

1997 års taxering. De nya bestämmelserna tillämpas dock endast i fråga om

näringsverksamhet som påbörjas efter utgången av år 1995.

1 Senaste lydelse 1994:1855.

 5

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:651) om

ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:651) om ändring i

kommunalskattelagen (1928:370)

 dels att 32 § 1 mom. samt punkt 1 av anvisningarna till 20 § skall ha följande

lydelse,

 dels att det i övergångsbestämmelserna skall införas en ny punkt, 3, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 32 §

 1 mom. Till intäkt av tjänst hänförs

 a) avlöning, arvode och kostnadsersättning samt annan förmån i pengar, bostad

eller annat som utgått för tjänsten,

 b) pension,

 c) sådan livränta som utgått på grund av sjuk-, olycksfalls- eller

skadeförsäkring eller annorledes än på grund av försäkring med undantag av

livränta som utgör vederlag vid avyttring av egendom, i den mån det inte är

fråga om livränta som avses i d) och inte heller annat följer av 2 mom.,

 d) i fråga om sådan i c) angiven livränta, som utgår till följd av personskada

och på vilken 2 mom. inte är tillämpligt, den del av livräntan som avser

ersättning för förlorad inkomst av skattepliktig natur eller för förlorat

underhåll,

 e) ersättning som utgått i annan form än livränta på grund av sjuk- eller

olycksfallsförsäkring, tagen i samband med tjänst, dock inte ersättning, som

avser sjukvårds- eller läkarkostnader för vård som inte är offentligt

finansierad eller för vård utomlands,

 f) undantagsförmåner, periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk

intäkt som avses i 31 §,

 g) engångsbelopp som utgår till följd av personskada och utgör skattepliktig

intäkt enligt punkt 1 av anvisningarna till 19 §,

-------------------------------------------------------

 h) sådan utdelning på och h) sådan utdelning på och

vinst vid avyttring av vinst vid avyttring av

aktier i fåmansföretag som aktier i fåmansföretag som

enligt 3 § 12 mom. lagen enligt 3 § 12 mom. lagen

(1947:576) om statlig in- (1947:576) om statlig in-

komstskatt skall tas upp komstskatt skall tas upp

som intäkt av tjänst, som intäkt av tjänst samt

 sådan vinst vid avyttring

 av andel i handelsbolag

 som enligt 24 § 7 mom.

 nämnda lag skall tas upp

 som intäkt av tjänst,

 i) sådana förmåner och ersättningar m.m. som anges i punkterna 14 och 15 av

anvisningarna,

 j) behållning på pensionssparkonto till den del pensionssparavtalet upphör att

gälla enligt 4 kap. 6 och 14 §§ och 6 kap. 5 § lagen (1993:931) om individuellt

pensionssparande, samt till den del behållningen tas i anspråk på grund av

utmätning, konkurs eller ackord.

 Vid avskattning enligt första stycket j avses med pensionssparkontots

behållning marknadsvärdet på kontots tillgångar efter avräkning för den skatt

enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel som är hänförlig

till kontot.

 Som intäkt av tjänst räknas jämväl annat belopp än ovan sagts - såsom

vinstandel, återbäring eller vid återköp av försäkring uppburet belopp - vilket

utgått på grund av pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller

olycksfallsförsäkring, som tagits i samband med tjänst.

 Har tjänsteinnehavare som löneförmån innehaft fastighet på sådant sätt, att

han enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall anses som

ägare, skall dock intäkt, vilken tjänsteinnehavaren åtnjutit från fastigheten,

räknas som intäkt av näringsverksamhet eller behandlas enligt reglerna för

privatbostad.

 Anvisningar

 till 20 §

 1. Till skattskyldigs levnadskostnader, för vilka avdrag enligt denna paragraf

ej medges, räknas bland annat premier för egna personliga försäkringar och

avgifter till kassor, föreningar och andra sammanslutningar, i vilka den

skattskyldige är medlem. Avdrag får dock göras för sådana premier och avgifter i

den omfattning som anges i 33 §, 46 § 2 mom., punkterna 21 och 23 av

anvisningarna till 23 § och punkt 6 av anvisningarna till 33 §. Avdrag får även

göras för inbetalning på pensionssparkonto i den omfattning som anges i 46 § 2

mom. och punkt 21 av anvisningarna till 23 §.

 Bestämmelserna i första stycket gäller inte avgifter till arbetsgivarorga-

nisationer. Beträffande sådana avgifter gäller att avdrag medges till den del

avgifterna avser medel för konfliktändamål. Bedömningen av vad avgifterna avser

får grundas på uppgifter i organisationens budget om inte särskilda skäl talar

mot det. Vid bedömningen skall dock avgifterna alltid i första hand avräknas mot

kostnaderna för den övriga organisationsverksamheten.

-------------------------------------------------------

 Utgifter för representa- Utgifter för representa-

tion och liknande ändamål är tion och liknande ändamål är

att hänföra till omkostnader att hänföra till omkostnader

i förvärvskälla endast om de i förvärvskälla endast om de

har omedelbart samband med har omedelbart samband med

verksamheten, såsom då fråga verksamheten, såsom då fråga

uteslutande är om att inleda uteslutande är om att

eller bibehålla affärsför- inleda eller bibehålla

bindelser och liknande affärsförbindelser och

eller då utgifterna avser liknande eller då ut-

jubileum för företaget, gifterna avser jubileum för

invigning av mera betydande företaget, invigning av

anläggning för verksamheten, mera betydande anläggning

stapelavlöpning eller för verksamheten, stapelav-

jämförliga händelser eller dålöpning eller jämförliga

utgifterna är att hänföra tillhändelser eller då utgif-

personalvård. Avdrag medges terna är att hänföra till

i det enskilda fallet inte personalvård. Avdrag medges

med större belopp än som kan i det enskilda fallet inte

anses skäligt och inte i med större belopp än som kan

något fall för utgifter för anses skäligt. Avdrag för

spritdrycker och vin. måltidsutgifter som avser

Avdrag för måltidsutgifter lunch, middag eller supé

medges normalt inte med medges inte med större be-

större belopp än som mot- lopp än som per person

svarar skäliga utgifter för motsvarar 0,5 procent av

lunch. det basbelopp som enligt

 lagen (1962:381) om allmän

 försäkring bestämts för det år

 under vilket utgiften upp-

 kommit, avrundat till

 närmast lägre tiotal kronor.

-------------------------------------------------------

 3. Punkt 1 tredje

 stycket av anvisningarna

 till 20 § i dess nya

 lydelse tillämpas i fråga om

 utgifter som uppkommit

 efter ikraftträdandet.

 6

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt1

 dels att 2 § 8 mom., 3 § 1, 8, 12 och 12 a mom., 7 § 8 mom., 27 § 4 mom. samt

28 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i 3 § skall införas fyra nya moment, 12 b-12 e mom., och i 24 §

ett nytt moment, 7 mom., av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §

 8 mom.2 Har en kooperativ förening av vinsten av sin kooperativa verksamhet

lämnat rabatt eller pristillägg i förhållande till gjorda köp eller

försäljningar, medges avdrag för denna utdelning.

-------------------------------------------------------

 En kooperativ förening

 har också rätt till avdrag

 för utdelning som lämnas i

 förhållande till inbetalda

 insatser enligt lagen

 (1987:667) om ekonomiska

 föreningar. I fråga om andra

 insatser än förlagsinsatser

 medges emellertid inte

 avdrag till den del det

 utdelade beloppet till-

 faller någon som enligt 7 §

 8 mom. inte är skattskyldig

 för utdelningen. Avser

 denna del av utdelningen

 högst 10 procent av

 utdelningen på annat än

 förlagsinsatser är dock

 utdelningen i sin helhet

 avdragsgill.

 Är en ekonomisk förening

 direkt eller indirekt

 centralorganisation för

 kooperativa föreningar, har

 centralorganisationen, även

 om den inte är kooperativ

 enligt åttonde-tionde

 styckena nedan, rätt till

 avdrag för utdelning på

 förlagsinsatser. Är

 föreningen ett förvalt-

 ningsföretag enligt 7 § 8

 mom. andra stycket skall

 det avdragsgilla beloppet

 minskas med den del av

 utdelningen som föranlett

 frikallelse från

 skattskyldighet enligt

 nämnda stycke.

 Avdrag för utdelning skall avse det räkenskapsår som utdelningen hänför sig

till.

 Avdrag medges endast om föreningen visar att förutsättningar för avdrag

föreligger. Yrkande om avdrag skall göras på särskild blankett enligt formulär

som Riksskatteverket fastställer.

 Sparbank får göra avdrag för bidrag till Sparbankernas säkerhetskassa.

 Sparbankernas säkerhetskassa får göra avdrag för utdelning till sparbankerna.

 En ekonomisk förening är i beskattningshänseende att anse såsom kooperativ, om

den är öppen och i sina angelägenheter tillämpar lika rösträtt.

 För att en förening skall anses vara öppen fordras inte bara att den enligt

sina stadgar är berättigad att när som helst anta nya medlemmar, utan också att

den faktiskt visar sig villig att anta till medlem var och en, som är bosatt

inom föreningens verksamhetsområde eller tillhör dess angivna verksamhetskrets,

förbinder sig att följa föreningens stadgar och beslut och som därjämte skäligen

kan antas komma att som medlem bidra till förverkligandet av föreningens i

stadgarna angivna syfte. Den omständigheten, att styrelsen eller annat

föreningsorgan äger rätt att pröva inträdesansökningarna och avvisa sådana

sökande, som inte besitter nu nämnda kvalifikationer för medlemskap, betar inte

föreningen dess egenskap av öppen. I det fall att en förening säljer till

utomstående kan den som regel inte utan att förlora sin öppna karaktär vägra att

motta som medlem någon som kan visa, att han brukar köpa förnödenheter genom

föreningen. Anser föreningens styrelse emellertid, att vederbörande köpare på

grund av rent personliga förhållanden inte kan beviljas medlemskap - i en stor

förening, som säljer till utomstående, är det omöjligt att i varje fall

inskränka försäljningen till personer, som skulle vara önskvärda som medlemmar -

så bör föreningen för att anses såsom öppen ha skyldighet att i ekonomiskt

hänseende jämställa honom med medlem, det vill säga ge honom samma återbäring på

köpta varor som medlem erhåller.

 Kooperativa föreningars centralorganisationer är att anse såsom öppna, även om

inträde beviljas blott sådana lokala föreningar, som fyller av

centralorganisationen uppställda krav på stadgar, skötsel och ekonomisk

soliditet, och även om endast ett enda företag inom varje område antas såsom

medlem. Vad angår kravet på lika rösträtt så berövas en centralorganisation inte

dess kooperativa karaktär, om rösträtten bland dess förstahandsmedlemmar,

föreningarna, utövas efter föreningarnas medlemsantal.

 3 §

 1 mom.3 Till intäkt av kapital räknas löpande avkastning, vinster och annan

intäkt som härrör från egendom, i den mån intäkten inte är att hänföra till

näringsverksamhet. Till intäkt av kapital hör bland annat

 ränta på banktillgodohavanden, obligationer och andra fordringar,

 utdelning på aktier och andelar,

 vinst (realisationsvinst) vid icke yrkesmässig avyttring av tillgångar och

åtaganden enligt avtal om optioner och terminer samt andra därmed jämförliga

förpliktelser,

 ersättning vid upplåtelse av privatbostad,

 lotterivinst som inte är frikallad från beskattning enligt 19 § kommunalskat-

telagen (1928:370),

 statligt räntebidrag för bostadsändamål.

 Till realisationsvinst hänförs även valutakursvinst på fordringar och skulder

i utländsk valuta.

-------------------------------------------------------

 Att utdelning och vinst Att utdelning och vinst

vid avyttring av aktier i vid avyttring av aktier

vissa fall skall hänföras samt vinst vid avyttring

till inkomst av tjänst av andel i handelsbolag i

framgår av 12 mom. vissa fall skall hänföras

 till inkomst av tjänst

 framgår av 12 mom.

 respektive 24 § 7 mom.

 Gäller i fråga om en tillgång att vinst vid en avyttring skall tas upp som

intäkt av kapital och inträffar i samma ägares hand en händelse som medför att

vederlaget eller vinst vid en avyttring i stället skall tas upp som intäkt av

näringsverksamhet (karaktärsbyte) sker beskattning som om tillgången hade

avyttrats för ett vederlag motsvarande marknadsvärde (avskattning). Tillgången

anses härefter ha anskaffats vid karaktärsbytet för marknadsvärdet. På den

skattskyldiges yrkande sker dock inte avskattning. I sådant fall behåller

tillgången sitt anskaffningsvärde.

 Av lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad framgår att ett

belopp helt eller delvis motsvarande ett medgivet uppskovsavdrag jämte särskilt

tillägg i vissa fall skall tas upp som intäkt av kapital.

 Till intäkt av kapital räknas inte utdelning, vinst eller annan avkastning på

tillgångar som är hänförliga till pensionssparkonto som avses i 1 kap. 2 § lagen

(1993:931) om individuellt pensionssparande. Bestämmelser om beskattning av

tillgångar hänförliga till ett sådant konto finns i lagen (1990:661) om

avkastningsskatt på pensionsmedel. Till intäkt av kapital räknas inte heller

ränta på förfallna men inte utbetalda belopp från pensionsförsäkring eller annan

försäkring som avses i 9 § andra stycket lagen om avkastningsskatt på

pensionsmedel.

 8 mom.4 Till utdelning räknas vad som i samband med ideell förenings

upplösning, medlems avgång ur föreningen e.d. utskiftas till medlem utöver

inbetald insats.

 Som utdelning från svensk ekonomisk förening anses - med de begränsningar som

anges i tredje-femte styckena - också vad som vid föreningens upplösning

utskiftas till medlem.

-------------------------------------------------------

 Som utdelning skall inte Som utdelning skall inte

anses större belopp än som anses större belopp än som

motsvarar vad medlemmen motsvarar vad medlemmen

erhåller i annat än aktier i erhåller i annat än aktier i

ett svenskt aktiebolag. Som ett svenskt aktiebolag.

förutsättningar gäller Som förutsättningar gäller

följande. Den utskiftande följande. Den utskiftande

föreningen får inte vara föreningen får inte vara

sådant företag som avses i sådant fåmansföretag som

12 mom. nionde stycket. avses i 12 a mom. tredje

Föreningen skall äga samtligastycket. Föreningen skall

aktier i bolaget och äga samtliga aktier i

samtliga aktier skall bolaget och samtliga

skiftas ut. Värdet av den aktier skall skiftas ut.

egendom som skiftas ut i Värdet av den egendom som

annan form än aktier får inteskiftas ut i annan form än

överstiga fem procent av det aktier får inte överstiga

nominella värdet på aktierna.fem procent av det

Utgör de utskiftade aktierna nominella värdet på

lager hos mottagaren skall aktierna. Utgör de

denne som intäkt ta upp utskiftade aktierna lager

värdet av aktierna. Värdet hos mottagaren skall denne

skall bestämmas enligt punkt som intäkt ta upp värdet av

2 första och sjunde styckena aktierna. Värdet skall

av anvisningarna till 24 § bestämmas enligt punkt 2

kommunalskattelagen första och sjunde styckena

(1928:370). av anvisningarna till 24 §

 kommunalskattelagen

 (1928:370).

 Vid fusion, som avses i 2 § 4 mom. första stycket 2, skall som utdelning anses

ett belopp som motsvarar vad medlemmen erhåller i annat än andelar i den

övertagande föreningen. Som inbetald insats i den övertagande föreningen skall

anses inbetald insats i den överlåtande föreningen.

 I andra fall än som avses i tredje och fjärde styckena skall som utdelning

anses vad som utskiftas till medlem utöver inbetald insats.

-------------------------------------------------------

 12 mom.5 12 mom. Fysisk person

 och dödsbo som äger kvalifi-

 cerad aktie i ett fåmans-

 företag skall i den omfatt-

 ning som anges i

 12 a-12 e mom. ta upp

 utdelning på sådan aktie som

 intäkt av tjänst i stället för

 intäkt av kapital. Detsamma

 gäller realisationsvinst

 vid avyttring av sådan

 aktie.

 Närmare bestämmelser finns

 i

 - 12 a mom. om

 tillämpningsområdet,

 - 12 b mom. om

 behandlingen av utdelning

 och realisationsvinst,

 - 12 c mom. om en

 alternativ anskaffnings-

 kostnad,

 - 12 d mom. om ökning av

 anskaffningskostnaden med

 löneunderlag,

 - 12 e mom. om visst

 undantag från tillämpningen.

-------------------------------------------------------

(12 mom. tionde stycket

första och andra meningarna)

 Vad som i detta moment Vad som i första stycket

sägs om aktier i ett sägs om aktie i ett

fåmansföretag gäller också fåmansföretag gäller också

andelar i ett sådant företag.andel i ett sådant företag.

Med aktier och andelar Med aktie och andel

likställs andra sådana av likställs andra sådana av

företaget utgivna företaget utgivna finan-

finansiella instrument som siella instrument som

avses i 27 § 1 mom. avses i 27 § 1 mom. För

 sådana instrument får dock

 12 c och 12 d mom. inte

 tillämpas.

-------------------------------------------------------

(12 mom. femte stycket)

 Bestämmelserna i 12 a mom. En aktie i ett

första-tredje styckena fåmansföretag anses

tillämpas endast om den kvalificerad, om

skattskyldige eller någon 1. aktieägaren eller någon

honom närstående varit denne närstående varit

verksam i företaget i verksam i företaget i

betydande omfattning under betydande omfattning under

beskattningsåret eller något beskattningsåret eller något

av de tio beskattningsår som av de tio beskattningsår

närmast föregått som närmast föregått

beskattningsåret. Bestämmel- beskattningsåret, eller

serna gäller dock även om denunder någon del av denna

skattskyldige eller den tidsperiod varit verksam i

honom närstående under någon betydande omfattning i ett

del av denna tidsperiod annat fåmansföretag som be-

varit verksam i ett annat driver samma eller

fåmansföretag, som bedriver likartad verksamhet, eller

samma eller likartad 2. företaget - direkt

verksamhet, under eller genom förmedling av

förutsättning att denna verk-juridisk person - äger

samhet inte påbörjades senareaktier i ett annat fåmans-

än under det tionde beskatt- företag i vilket aktieägaren

ningsåret efter det år då eller någon denne närstående

verksamheten i det först varit verksam i betydande

avsedda företaget upphörde. omfattning under beskatt-

(12 mom. åttonde stycket) ningsåret eller något av de

 Med verksamhet eller tio beskattningsår som när-

innehav av aktier i ett mast föregått beskattnings-

fåmansföretag likställs året.

verksamhet eller

aktieinnehav i ett annat

företag inom samma koncern.

(12 mom. fjärde stycket

första meningen) Upphör ett företag som

 Bestämmelserna i avses i första stycket att

första-tredje styckena gällervara fåmansföretag, anses en

även för utdelning och aktie ändå kvalificerad

avyttring under tio under förutsättning att

beskattningsår efter det år dåaktieägaren eller någon

ett företag upphört att vara denne närstående ägde aktien

fåmansföretag i fråga om när företaget upphörde att

utdelning eller realisa- vara fåmansföretag eller

tionsvinst på aktier som den förvärvat den med stöd av

skattskyldige eller någon sådan aktie. Aktien anses

honom närstående ägde när dock kvalificerad längst

företaget upphörde att vara under tio beskattningsår

fåmansföretag eller har efter det år då företaget

förvärvat med stöd av sådana upphörde att vara fåmansföre-

aktier. tag.

-------------------------------------------------------

(12 mom. nionde stycket)

 Vad som förstås med fåmans- Vad som förstås med fåmans-

företag och närstående framgårföretag, ägare och närstående

av punkt 14 av framgår av punkt 14 av

anvisningarna till 32 § anvisningarna till 32 §

kommunalskattelagen kommunalskattelagen

(1928:370). Vid bedömningen (1928:370). Vid bedömningen

av om ett fåtal personer ägerav om ett fåmansföretag

aktierna i ett fåmansföretag föreligger jämställs utländska

skall dock sådana delägare juridiska personer med

anses som en person, som svenska aktiebolag och

själva eller genom någon svenska ekonomiska före-

närstående är eller under någotningar. Vidare skall vid

av de tio beskattningsår som bedömningen av om ett fåtal

närmast föregått be- personer äger aktierna i

skattningsåret har varit ett företag sådana ägare

verksamma i företaget i anses som en person, som

betydande omfattning. själva eller genom någon när-

 stående är eller under något

 av de tio beskattningsår

 som närmast föregått beskatt-

 ningsåret har varit verk-

 samma i företaget i be-

 tydande omfattning.

 Avlider ägaren till en

 kvalificerad aktie, anses

 aktien kvalificerad även

 hos den avlidnes dödsbo.

 Delägare i dödsboet jämställs

 då med närstående.

-------------------------------------------------------

(12 mom. första stycket

första meningen)

 Överstiger utdelningen på 12 b mom. Överstiger ut-

aktier i ett fåmansföretag sådelningen på en kvali-

stor procent av den ficerad aktie det

skattskyldiges gränsbelopp som anges i det

anskaffningskostnad för följande tas överskjutande

aktierna och lämnade belopp upp som intäkt av

ovillkorliga tjänst. Gränsbeloppet utgörs

kapitaltillskott som svarar av anskaffningskostnaden

mot statslåneräntan vid ut- för aktien multiplicerad

gången av november året före med statslåneräntan vid

beskattningsåret med tillägg utgången av november året

av fem procentenheter, före beskattningsåret med

skall överskjutande belopp tillägg av fem procent-

tas upp som intäkt av tjänst.enheter. Vid beräkning av

(12 mom. tionde stycket gränsbeloppet för andra

andra meningen) finansiella instrument än

Vid tillämpningen av aktier och andelar be-

bestämmelserna i gränsas tillägget till

första-tredje styckena på statslåneräntan till en

sistnämnda finansiella procentenhet. Avyttras

instrument skall dock efter utdelning aktien

tillägget till statslåneräntantill närstående, skall denne

begränsas till en ta upp ytterligare

procentenhet och värdering utdelning som lämnas

enligt fjärde stycket 1 under året som intäkt av

eller uppräkning enligt tjänst.

fjärde stycket 2 inte

medges.

(12 mom. första stycket

andra och tredje Med anskaffningskostnad

meningarna) avses det anskaffningsvärde

 Har aktierna förvärvats på som skulle ha använts vid

annat sätt än genom köp, byteberäkning av realisations-

eller därmed jämförligt fång,vinsten, om aktien av-

skall anskaffningskostnaden yttrats vid tidpunkten för

beräknas med tillämpning av utdelningen. Som utdelning

24 § 1 mom. tredje stycket. behandlas även vinst som

Som utdelning behandlas uppkommit vid nedsättning

vinst som uppkommit vid av aktiekapitalet i

nedsättning av företaget genom inlösen av

aktiekapitalet eller aktier.

reservfonden i bolaget.

-------------------------------------------------------

(12 mom. andra stycket)

 Understiger utdelningen Understiger utdelningen

visst år det högsta belopp gränsbeloppet sparas

som på grund av första återstående belopp (sparad

stycket får tas upp som utdelning) och ökar det

intäkt av kapital, ökas det gränsbelopp som beräknas

belopp som senare år får tas nästa år. Vid beräkning av

upp som intäkt av kapital i gränsbeloppet läggs sparad

motsvarande mån (sparad utdelning också till an-

utdelning) för den som ägde skaffningskostnaden för

aktierna vid utdelnings- aktien. Har företaget inte

tillfället eller, om lämnat någon utdelning

utdelning inte förekommit, beräknas gränsbelopp och

för den som äger aktierna vidsparad utdelning vid be-

beskattningsårets utgång. Be-skattningsårets utgång.

lopp som svarar mot

kvarstående sparad utdelning

läggs för varje år till

anskaffningskostnaden vid

beräkning enligt första

stycket.

-------------------------------------------------------

(12 mom. tredje stycket)

 Uppkommer Uppkommer

realisationsvinst vid realisationsvinst vid

avyttring av aktier i ett avyttring av en

fåmansföretag skall hälften avkvalificerad aktie skall

den del av vinsten som hälften av den del av

överstiger kvarstående sparadvinsten som överstiger

utdelning tas upp som intäkt sparad utdelning tas upp

av tjänst. som intäkt av tjänst. Som

(12 mom. sjätte stycket intäkt av tjänst skall dock

fjärde meningen) högst tas upp ett

I fråga om realisationsvinst sammanlagt belopp som för

gäller dessutom att som aktieägaren och denne när-

intäkt av tjänst skall högst stående under avyttringsåret

tas upp ett sammanlagt och de tio beskattningsår

belopp som för den som närmast föregått beskatt-

skattskyldige och honom när- ningsåret uppgår till 100

stående under samma gånger det basbelopp som

tidsperiod uppgår till 100 gäller för avyttringsåret

basbelopp för avyttringsåret enligt lagen (1962:381) om

enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

allmän försäkring.

(12 mom. sjunde stycket)

 Om den skattskyldiges

make eller - såvitt gäller Om aktieägarens make

skattskyldig under 18 år - eller - såvitt gäller

förälder är eller under någonaktieägare under 18 år -

del av den senaste tioårspe- förälder är eller under någon

rioden har varit verksam i del av den senaste tioårs-

företaget i betydande perioden i betydande

omfattning och om den omfattning har varit

skattskyldiges beskatt- verksam i företag som avses

ningsbara förvärvsinkomst, i 12 a mom. första stycket

med bortseende från det och om aktieägarens

belopp som enligt beskattningsbara för-

bestämmelserna i värvsinkomst, med bort-

första-tredje styckena skall seende från det belopp som

tas upp som intäkt av tjänst,enligt bestämmelserna i

understiger makens eller första - fjärde styckena

förälderns beskattningsbara skall tas upp som intäkt av

förvärvsinkomst, skall vid tjänst, understiger makens

beräkning enligt 10 § av eller förälderns beskatt-

skatt på tjänsteintäkten den ningsbara förvärvsinkomst,

skattskyldiges skall vid beräkning enligt

beskattningsbara förvärvsin- 10 § av skatt på tjäns-

komst, innan tjänsteintäkten teintäkten aktieägarens

beaktas, anses motsvara beskattningsbara för-

makens eller förälderns be- värvsinkomst, innan tjänste-

skattningsbara för- intäkten beaktas, anses

värvsinkomst. motsvara makens eller

 förälderns beskattningsbara

 förvärvsinkomst.

-------------------------------------------------------

(12 mom. fjärde stycket

andra meningen)

Vid tillämpningen av 12 c mom. Beräkning av

första-tredje styckena gällergränsbelopp respektive rea-

följande. lisationsvinst enligt 12 b

 1. Som mom. får göras med ut-

anskaffningskostnad för gångspunkt i en alternativ

aktie som förvärvats före anskaffningskostnad för

ingången av år 1992 får tas aktien.

upp kapitalunderlaget i För aktie som har för-

bolaget enligt lagen värvats före ingången av år

(1994:775) om beräkning av 1990 får anskaff-

kapitalunderlaget vid ningskostnaden räknas upp

beskattning av ägare i med hänsyn till för-

fåmansföretag fördelat med ändringarna i det allmänna

lika belopp på aktierna i prisläget från och med för-

bolaget. värvsåret, dock tidigast från

 2. Anskaffningskostnaden och med år 1970, till år

får - om den inte beräknas 1990. Motsvarande gäller för

enligt bestämmelserna i 1 - ovillkorliga kapitaltill-

räknas upp med hänsyn till skott som gjorts före år

förändringarna i det allmänna1990.

prisläget från och med För aktie som har för-

förvärvsåret, dock tidigast värvats före ingången av år

från och med år 1970, till år1992 får som anskaffnings-

1990. Motsvarande gäller för kostnad tas upp kapital-

ovillkorliga kapi- underlaget i företaget för-

taltillskott som gjorts före delat med lika belopp på

år 1990. aktierna i företaget. Som

 förutsättning gäller att

 detta värde används för samt-

 liga aktier i företaget som

 aktieägaren förvärvat före in-

 gången av år 1992 och att

 värdet inte räknas upp

 enligt andra stycket.

 Kapitalunderlaget beräknas

 enligt lagen (1994:775) om

 beräkning av kapital-

 underlaget vid beskattning

 av ägare i fåmansföretag.

 Bestämmelserna i detta

 stycke gäller inte för

 andelar i utländska juri-

 diska personer.

-------------------------------------------------------

(12 a mom.6)

 Vid tillämpning av 12 mom. 12 d mom. Vid beräkning

första stycket får till av gränsbeloppet enligt 12

anskaffningskostnaden för b mom. får till anskaff-

aktierna eller andelarna ningskostnaden för aktien

läggas 10 procent av ett läggas 10 procent av ett

löneunderlag. Löneunderlaget löneunderlag. Löneunderlaget

beräknas på grundval av sådanberäknas på grundval av sådan

ersättning som ingår i ersättning som ingår i

underlag för beräkning av underlag för beräkning av

avgifter enligt 2 kap. 3 § avgifter enligt 2 kap. 3 §

lagen (1981:691) om social- lagen (1981:649) om

avgifter och som under året socialavgifter och som

före beskattningsåret har under året före beskatt-

utgått till arbetstagare i ningsåret har utgått till

företaget och i dess arbetstagarna i företaget

dotterföretag. Av ersättning och i dess dotterföretag.

till arbetstagare i Av ersättning till

dotterföretag som inte är arbetstagare i

helägt får medräknas så stor dotterföretag som inte är

del av beloppet som svarar helägt får medräknas så stor

mot moderföretagets andel av del av beloppet som svarar

antalet aktier eller mot moderföretagets andel

andelar i dotterföretaget. av antalet aktier eller

Löneunderlaget utgörs av den andelar i dotterföretaget.

del av det sammanlagda Löneunderlaget utgörs av den

ersättningsbeloppet som del av det sammanlagda

överstiger ett belopp ersättningsbeloppet som

motsvarande tio gånger det överstiger ett belopp

basbelopp enligt lagen motsvarande tio gånger det

(1962:381) om allmän basbelopp enligt lagen

försäkring som gällde året före(1962:381) om allmän för-

beskattningsåret. Löne- säkring som gällde året före

underlaget fördelas med lika beskattningsåret fördelat

belopp på aktierna eller med lika belopp på aktierna

andelarna i företaget. i företaget.

 Vid tillämpning av första

stycket gäller följande. Vid tillämpning av första

 1. Anskaffningskostnaden stycket gäller följande.

för aktierna eller andelarna 1. Anskaffningskostnaden

får inte beräknas enligt 12 för aktien får inte beräknas

mom. fjärde stycket 1. enligt 12 c mom. tredje

 2. Ersättning till stycket.

arbetstagare som innehar

sådant av företaget utgivet 2. Ersättning till

finansiellt instrument som arbetstagare som innehar

avses i 27 § 1 mom. får inte sådant av företaget utgivet

beaktas om 12 mom. är finansiellt instrument som

tillämpligt på utdelning avses i 27 § 1 mom. får inte

eller vinst som är hänförlig beaktas om 12 mom. är

till instrumentet. tillämpligt på utdelning

Ersättning som täcks av ett eller vinst som är hänförlig

statligt bidrag för till instrumentet. Ersätt-

lönekostnader får inte hellerning som täcks av ett

beaktas. statligt bidrag för löne-

 kostnader får inte heller

 beaktas.

-------------------------------------------------------

 3. Den skattskyldige 3. Aktieägaren skall för

skall för året före året före beskattningsåret ha

beskattningsåret ha erhållit erhållit sådan ersättning som

sådan ersättning som ingår i ingår i underlag för

underlag för beräkning av beräkning av avgifter

avgifter enligt 2 kap. 3 § enligt 2 kap. 3 § lagen om

lagen om socialavgifter från socialavgifter från

företaget eller dess företaget eller dess

dotterföretag med ett belopp dotterföretag med ett

som sammanlagt inte belopp som sammanlagt inte

understiger 150 procent av understiger 150 procent av

den högsta ersättning som den högsta ersättning som

samma år betalats ut till en samma år har betalats ut

arbetstagare och som får till en arbetstagare och

räknas in i det belopp som som får räknas in i det

ligger till grund för underlag som ligger till

beräkning av löneunderlaget. grund för beräkning av löne-

 4. Ökningen av det belopp underlaget.

som får tas upp som intäkt av 4. Den sammanlagda ökning

kapital får inte överstiga av gränsbeloppet som upp-

sådan ersättning till den kommer genom tillägg av

skattskyldige som avses i löneunderlaget får inte över-

3. stiga sådan ersättning till

 aktieägaren som avses i 3.

 Med innehav av sådana Med innehav av sådana

finansiella instrument i finansiella instrument i

ett fåmansföretag som avses iett fåmansföretag som avses

27 § 1 mom. likställs innehavi 27 § 1 mom. likställs

av finansiella instrument i innehav av finansiella in-

ett annat företag inom samma strument i ett annat

koncern. företag inom samma koncern.

-------------------------------------------------------

(12 mom. sjätte stycket

första-tredje meningarna)

 Om den skattskyldige 12 e mom. Om aktieägaren

visar att utomstående i visar att utomstående i be-

betydande omfattning äger tydande omfattning äger del

del i företaget och har rätt i företaget och har rätt

till utdelning, skall till utdelning, skall be-

bestämmelserna i stämmelserna i 12 b mom.

första-tredje styckena inte inte tillämpas, om inte

tillämpas, om inte särskilda särskilda skäl föreligger.

skäl föreligger. Härvid Härvid beaktas även för-

beaktas även förhållandena hållandena under de tio

under de tio beskattningsår beskattningsår som närmast

som närmast föregått be- föregått beskattningsåret.

skattningsåret. Med Med företag avses det

utomstående avses sådana företag i vilket aktieägaren

personer på vilka eller denne närstående i

bestämmelserna i betydande omfattning varit

första-tredje styckena till verksam under

följd av femte stycket inte beskattningsåret eller något

skall tillämpas. av de tio beskattningsår

 som närmast föregått beskatt-

 ningsåret. Med utomstående

 avses annan än fysisk per-

 son och dödsbo som - direkt

 eller genom förmedling av

 juridisk person - äger

 kvalificerad aktie i

 företaget eller i ett annat

 fåmansföretag som avses i

 12 a mom. första stycket.

 7 §

-------------------------------------------------------

 8 mom.7 Mottagare av 8 mom. Mottagare av

utdelning från svenskt ak- utdelning från svenskt ak-

tiebolag och svensk ekono- tiebolag och svensk

misk förening är frikallade ekonomisk förening är

från skattskyldighet i den frikallade från

omfattning som anges nedan. skattskyldighet i den

Med utdelning förstås sådan omfattning som anges

utdelning som har uppburits nedan. Med utdelning förstås

i förhållande till innehavda sådan utdelning som har

aktier eller andelar eller uppburits i förhållande till

som har uppburits efter an- innehavda aktier eller

nan grund men inte är av- andelar eller som har

dragsgill för det utdelande uppburits efter annan

företaget enligt 2 § 8 mom. grund men inte är

första stycket. avdragsgill för det

 utdelande företaget enligt

 2 § 8 mom. första stycket.

 Bestämmelserna i tredje

 stycket nedan gäller inte

 sådan utdelning på förlagsin-

 satser, som är avdragsgill

 för det utdelande företaget.

 Svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening som förvaltar värdepapper

eller likartad lös egendom och därutöver inte - direkt eller indirekt - bedriver

någon eller endast obetydlig verksamhet (förvaltningsföretag), är frikallat från

skattskyldighet för utdelning i den mån sammanlagda beloppet av utdelningen

motsvaras av annan utdelning än som avses i 3 § 7 mom. fjärde stycket som före-

taget har beslutat för samma beskattningsår. Som förvaltningsföretag anses inte

investmentföretag som avses i 2 § 10 mom.

 Svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening är med undantag av

investmentföretag och förvaltningsföretag, frikallat från skattskyldighet för

utdelning på näringsbetingade aktier eller andelar. Detsamma gäller svensk

sparbank och svenskt ömsesidigt skadeförsäkringsföretag. Med näringsbetingad

aktie eller andel avses aktie eller andel som inte utgör omsättningstillgång i

företagets verksamhet under förutsättning att

 a) det sammanlagda röstetalet för företagets aktier eller andelar i det

utdelande företaget vid beskattningsårets utgång motsvarade en fjärdedel eller

mer av röstetalet för samtliga aktier eller andelar i det utdelande företaget,

eller

 b) det görs sannolikt att innehavet av aktien eller andelen betingas av

verksamhet som bedrivs av företaget eller av företag som med hänsyn till

äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå det

nära.

 Skattefrihet enligt tredje stycket föreligger dock inte för utdelning på aktie

eller andel i förvaltningsföretag eller investmentföretag, om detta äger mer än

enstaka aktier eller andelar på vilka utdelning skulle ha varit skattepliktig om

aktierna eller andelarna hade ägts direkt av det företag som äger aktien eller

andelen i förvaltningsföretaget eller investmentföretaget.

 Förvärvar företag aktie eller andel i annat företag och är det inte uppenbart

att det företag som gör förvärvet därigenom erhåller tillgång av verkligt och

särskilt värde med hänsyn till ägarföretagets verksamhet, föreligger inte

skattefrihet enligt detta moment för utdelning på aktien eller andelen av sådana

medel som vid förvärvet fanns hos det utdelande företaget och som inte motsvarar

tillskjutet belopp eller inbetald insats. Utdelning anses i första hand gälla

andra medel än sådana som motsvarar tillskjutet belopp eller inbetald insats.

 Svenskt företag är frikallat från skattskyldighet för utdelning på aktie eller

andel i utländsk juridisk person under förutsättning att

 1. utdelningen skulle ha varit skattefri enligt vad som ovan sägs för det fall

det utdelande bolaget hade varit svenskt och

 2. att den inkomstbeskattning som den utländska juridiska personen är

underkastad är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skett enligt

denna lag, om inkomsten hade förvärvats av ett svenskt företag.

 Utländsk juridisk person hemmahörande i något av de länder med vilka Sverige

ingått avtal för undvikande av dubbelbeskattning (avtalsländer) skall anses

underkastad inkomstbeskattning jämförlig med den som skulle ha skett enligt

denna lag. Denna presumtion gäller dock endast om personens intäkter härrör från

verksamhet i Sverige eller avtalsland och verksamheten är underkastad normal

inkomstskatt i det eller de länder där den bedrivs. I det fall personens

intäkter endast till obetydlig del härrör från verksamhet i andra länder eller

från särskilt skattemässigt gynnad verksamhet skall den ändå anses underkastad

jämförlig beskattning.

 Svenskt företag är med undantag av investmentföretag och förvaltningsföretag,

frikallat från skattskyldighet för utdelning på aktie eller andel i ett bolag i

en främmande stat som är medlem i Europeiska gemenskapen - även om

förutsättningarna enligt sjätte stycket inte är för handen - om innehavet av

aktier eller andelar i bolaget motsvarar 25 procent eller mer av andelskapitalet

i detta.

 Med bolag i en främmande stat som är medlem i Europeiska gemenskapen avses

utländskt företag som uppfyller villkoren i artikel 2 i det av Europeiska

gemenskapernas råd den 23 juli 1990 antagna direktivet om en gemensam ordning

för beskattning avseende moder- och dotterbolag i olika medlemsstater i

direktivets lydelse den 1 januari 1995 (90/435/EEG). En förutsättning är att den

inkomstbeskattning bolaget är underkastad är jämförlig med den

inkomstbeskattning som skulle ha skett enligt denna lag om inkomsten hade

förvärvats av ett svenskt företag.

 24 §

-------------------------------------------------------

 7 mom. Äger en fysisk

 person eller ett dödsbo en

 andel i ett handelsbolag

 och äger handelsbolaget

 direkt eller genom för-

 medling av annan juridisk

 person en aktie som, om

 den ägts direkt av den

 fysiska personen eller

 dödsboet, hade utgjort en

 sådan kvalificerad aktie

 som avses i 3 § 12 a mom.

 gäller följande vid

 avyttring av andelen i

 handelsbolaget. Av den del

 av vinsten som svarar mot

 aktiens marknadsvärde i

 förhållande till vederlaget

 för andelen i handels-

 bolaget skall hälften tas

 upp som intäkt av tjänst. En

 förutsättning är dock att

 lagen (1992:1643) om sär-

 skilda regler för

 beskattning av inkomst från

 handelsbolag i vissa fall

 inte är tillämplig. Med

 aktie likställs andel och

 andra sådana av företaget

 utgivna finansiella in-

 strument som avses i 27 §

 1 mom.

 27 §

 4 mom.8 Har en här i riket bosatt eller hemmahörande person avyttrat aktier

till ett svenskt aktiebolag eller ett motsvarande utländskt bolag och utgörs

vederlaget för de avyttrade aktierna av nyemitterade aktier i det köpande

bolaget och eventuellt pengar motsvarande högst tio procent av de nyemitterade

aktiernas nominella värde skall som skattepliktig realisationsvinst räknas den

del av vederlaget som utgörs av pengar. Vad nu sagts tillämpas också vid

avyttring av andelar i ekonomisk förening. De mottagna aktierna skall anses

förvärvade till det anskaffningsvärde som gällde för de avyttrade aktierna eller

andelarna.

 Bestämmelserna i första stycket gäller inte person som har avflyttat från

riket men som till följd av reglerna om väsentlig anknytning hit ändå anses

bosatt här.

-------------------------------------------------------

 Vid avyttring av aktier Vid avyttring av aktier

eller andelar i företag som eller andelar i

avses i 3 § 12 mom. nionde fåmansföretag som avses i 3 §

stycket, tillämpas första 12 a mom. tredje stycket

stycket endast om skatte- tillämpas första stycket

myndigheten lämnar endast om skattemyndig-

medgivande till detta. heten lämnar medgivande

Sådant medgivande får lämnas till detta. Sådant med-

om inte någon del av vinsten givande får lämnas om inte

skulle ha tagits upp som någon del av vinsten skulle

intäkt av tjänst. ha tagits upp som intäkt av

Skattemyndighetens beslut tjänst. Skattemyndighetens

får överklagas hos Riks- beslut får överklagas hos

skatteverket. Riksskatteverket. Riks-

Riksskatteverkets beslut får skatteverkets beslut får

inte överklagas. inte överklagas.

 Flyttar en skattskyldig utomlands och har han tidigare avyttrat aktier eller

andelar till ett utländskt bolag varvid bestämmelserna i första eller tredje

stycket tillämpats, skall skatteplikt anses uppkomma när utflyttningen sker i

fråga om den del av realisationsvinsten som tidigare inte tagits upp till

beskattning.

 28 §9

 Vid beräkning av realisationsvinst på grund av avyttring av andel i

handelsbolag skall ingångsvärdet för andelen ökas med tillskott till bolaget och

minskas med uttag från bolaget. Ingångsvärdet skall vidare ökas med de på

delägaren belöpande skattepliktiga inkomsterna och minskas med de på delägaren

belöpande avdragsgilla underskotten. Blir det justerade ingångsvärdet negativt,

skall omkostnadsbeloppet anses vara noll. Vederlaget vid avyttringen skall i

detta fall ökas med ett belopp som motsvarar det negativa justerade

ingångsvärdet. För andel i handelsbolag som innehas av ett annat handelsbolag

skall ingångsvärdet justeras som om ägarbolaget var skattskyldigt i den

skattskyldiges ställe. För andel i ägarbolaget justeras ingångsvärdet med hänsyn

till summan av inkomster och underskott i bolagen. Blir nettot negativt skall

ingångsvärdet minskas endast i den mån på andelen belöpande underskott är

avdragsgillt.

 I fråga om andel som förvärvats före utgången av det räkenskapsår för

handelsbolaget som avslutats närmast före den 1 mars 1988 beräknas först det

justerade ingångsvärdet vid utgången av nämnda räkenskapsår (bokslutsdagen).

Denna beräkning görs med utgångspunkt i andelens ingångsvärde och den ökning

eller minskning i delägarens kapitalbehållning i bolaget som har inträffat fram

till bokslutsdagen. Blir saldot negativt, anses det justerade ingångsvärdet på

bokslutsdagen vara noll. Det justerade ingångsvärdet på bokslutsdagen läggs

sedan till grund för justeringar enligt första stycket.

 Vid bestämmande av kapitalbehållningen på bokslutsdagen skall lager, pågående

arbeten samt fordrings- och skuldposter tas upp till de värden som gäller vid

inkomsttaxeringen. Sker den skattemässiga inkomstberäkningen inte enligt

bokföringsmässiga grunder, bortses från förutbetalda kostnader och intäkter samt

upplupna intäkter och kostnader.

 Har handelsbolaget före utgången av år 1989 avyttrat egendom på vilken 35 §

2-4 mom. kommunalskattelagen (1928:370) i dess lydelse före den 1 juli 1990 är

tillämpliga skall, om egendomen anskaffats före den 19 augusti 1988,

ingångsvärdet för andelen justeras på grundval av det bokföringsmässiga

resultatet av avyttringen även om detta inte följer av andra stycket. Från

resultatet skall dras ett belopp som svarar mot den avskrivning eller

nedskrivning av egendomen som gjorts i räkenskaperna efter bokslutsdagen. Sker

beskattning med anledning av avyttringen senare än vid 1990 års taxering, skall

ingångsvärdet dock justeras på grundval av det skattemässiga utfallet av

avyttringen.

 Om den skattskyldige yrkar det, skall vinstberäkningen grundas enbart på

bestämmelserna i första stycket.

-------------------------------------------------------

 Har andel i ett Har andel i ett

handelsbolag förvärvats på handelsbolag förvärvats på

annat sätt än genom köp, byteannat sätt än genom köp, byte

eller därmed jämförligt fång eller därmed jämförligt fång

och har den tidigare ägaren och har den tidigare ägaren

beskattats enligt 24 § 2 beskattats enligt 24 § 2

mom. tredje stycket, skall mom. fjärde stycket, skall

det justerade ingångsvärdet det justerade ingångsvärdet

för andelen anses vara noll. för andelen anses vara

 noll.

 Vid tillämpning av första stycket skall bortses från positiv och negativ

räntefördelning enligt lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning. Ett

negativt fördelningsbelopp skall dock minska ingångsvärdet i den mån

räntefördelningen minskat ett underskott av näringsverksamheten.

 Ingångsvärdet skall ökas med 28 procent av en ökning av expansionsmedel enligt

lagen (1993:1537) om expansionsmedel och minskas med 28 procent av en minskning.

Ingångsvärdet skall ökas med 72 procent av en minskning av expansionsmedel som

inte tas upp som intäkt enligt 14 § lagen om expansionsmedel. Vid överföring av

expansionsmedel enligt 11 § nämnda lag skall ingångsvärdet minskas med 72

procent av det överförda beloppet.

 7

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid

1997 års taxering.

1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770.

2 Senaste lydelse 1994:761.

3 Senaste lydelse 1994:1859.

4 Senaste lydelse 1994:1859.

5 Senaste lydelse 1994:1859.

6 Senaste lydelse 1994:778.

7 Senaste lydelse 1994:1863.

8 Senaste lydelse 1994:1859.

9 Senaste lydelse 1993:1543.

 8

2.5 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 1 § skatteregisterlagen (1980:343)1 skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §2

 För de ändamål som anges i denna paragraf skall med hjälp av automatisk

databehandling föras ett centralt skatteregister för hela riket och ett

regionalt skatteregister för varje län.

 Registren skall användas vid beskattning för

 1. samordnad registerföring av identifieringsuppgifter beträffande fysiska och

juridiska personer,

 2. revisions- och annan kontrollverksamhet,

 3. taxering enligt taxeringslagen (1990:324) samt bestämmande av

pensionsgrundande inkomst,

 4. bestämmande och uppbörd av skatt enligt uppbördslagen (1953:272),

mervärdesskattelagen (1994:200), lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa

förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands

bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter samt lagen (1951:763)

om statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst.

 Registren skall dessutom användas för

 1. avräkning enligt lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter

och avgifter,

-------------------------------------------------------

 2. bestämmande av skatte- 2. bestämmande av skatte-

reduktion enligt lagen reduktion enligt lagen

(1993:672) om skattereduk- (1993:672) om skattereduk-

tion för utgifter för bygg- tion för utgifter för bygg-

nadsarbete på bostadshus, nadsarbete på bostadshus

 och lagen (1995:000) om

 skattereduktion för

 riskkapitalinvesteringar,

 3. gäldenärsutredning enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga

fordringar m.m.

 Det centrala skatteregistret skall också användas för andra utredningar i

kronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet än som avses i tredje stycket och

för Riksskatteverkets tillsyn enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning

för juridiska personer m.fl.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Senaste lydelse 1994:763.

 9

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:00) om

ändring i lagen (1994:1915) om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 7 § skatteregisterlagen (1980:343)1 i paragrafens

lydelse enligt lagen (1995:00) om ändring i lagen (1994:1915) om ändring i

nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §2

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6

§§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

-------------------------------------------------------

 1. Sådana uppgifter om 1. Sådana uppgifter om

ägarförhållandena i ägarförhållandena i

fåmansföretag, företag som fåmansföretag, företag som

enligt 3 § 12 mom. nionde enligt 3 § 12 a mom. tredje

stycket lagen (1947:576) om stycket lagen (1947:576)

statlig inkomstskatt skall om statlig inkomstskatt

behandlas som fåmansföretag, skall behandlas som

fåmansägt handelsbolag och fåmansföretag, fåmansägt

dotterföretag som avses i 2 handelsbolag och

kap. 16 § lagen (1990:325) dotterföretag som avses i 2

om självdeklaration och kap. 16 § lagen (1990:325)

kontrolluppgifter. om självdeklaration och

 kontrolluppgifter.

 2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324), 17 kap. 4 §

mervärdesskattelagen (1994:200), 78 § 2 a mom. uppbördslagen (1953:272), 27 a §

lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b §

lagen (1958:295) om sjömansskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art,

beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av

skatt eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida

bokföringsskyldighet har fullgjorts.

 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav

av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om återkallelse av

skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter

som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter,

mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt

på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 5. Uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning

av skatt, dock ej skälen för besluten, samt uppgift om att laga förfall

föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.

 7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2-4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift

om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

 9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogdemyndighet,

uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person ålagts

betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk

person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord, likvidation eller konkurs

samt uppgift om betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde,

omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för

fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har

flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig

fastighetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

 14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för

planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen, 17

kap. 4 § mervärdesskattelagen, 78 § 2 a mom. uppbördslagen, 27 a § lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen om sjömansskatt.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare

samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot

skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och

typ.

 16. Uppgift om antal perioder om trettio dagar för vilka den skattskyldige

uppburit inkomst som beskattas enligt lagen om sjömansskatt.

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

 19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke, typ och årsmodell.

-------------------------------------------------------

 20. Uppgift för beräkning 20. Uppgift för beräkning

av skattereduktion för fack- av skattereduktion för

föreningsavgift och upp- fackföreningsavgift,

gifter enligt 6 § första och uppgifter enligt 6 § första

andra styckena lagen och andra styckena lagen

(1993:672) om skattereduk- (1993:672) om skattere-

tion för utgifter för bygg- duktion för utgifter för

nadsarbete på bostadshus för byggnadsarbete på

bestämmande av skattereduk- bostadshus och uppgifter

tion enligt samma lag samt enligt 7 § lagen (1995:000)

uppgift om beslut om sådan om skattereduktion för

skattereduktion. riskkapitalinvesteringar

 för bestämmande av

 skattereduktion enligt

 nämnda lagar samt uppgift

 om beslut om sådan skatte-

 reduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16

§ sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt

respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek,

belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag,

föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 24. Uppgift som skall lämnas enligt 13 kap. 29 eller 30 §§ mervärdes-

skattelagen.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Lydelse enligt prop. 1995/96:56.

 10

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 13, 16, 21 och 24 §§, 3 kap. 57 § samt 4 kap.

1 och 4 §§ lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap.

 13 §1

 Särskild självdeklaration skall lämnas om

 1. den skattskyldige är annan juridisk person än dödsbo,

 2. den skattskyldige är skyldig att i självdeklaration lämna uppgift om

inkomst av näringsverksamhet,

-------------------------------------------------------

 3. den skattskyldige är 3. den skattskyldige är

företagsledare eller delägareföretagsledare eller

i fåmansföretag, fåmansägt delägare i fåmansföretag,

handelsbolag, företag, som fåmansägt handelsbolag, före-

enligt 3 § 12 mom. nionde tag, som enligt 3 § 12 a

stycket lagen (1947:576) om mom. tredje stycket lagen

statlig inkomstskatt skall (1947:576) om statlig in-

behandlas som fåmansföretag komstskatt skall behandlas

eller, om uppgifter skall som fåmansföretag eller, om

lämnas enligt 24 §, i företaguppgifter skall lämnas

som upphört att vara sådant enligt 24 §, i företag som

företag, upphört att vara sådant före-

 tag,

 4. den skattskyldige är närstående till företagsledare i sådant företag som

avses i 3 och skall lämna uppgifter enligt 24 §,

 5. den skattskyldige enligt 14 kap. 3 § mervärdesskattelagen (1994:200) är

skyldig att redovisa utgående och ingående mervärdesskatt i sin

självdeklaration,

 6. den skattskyldige inte varit bosatt i Sverige under hela beskattningsåret,

eller

 7. den skattskyldige inte mottagit förtryckt blankett för förenklad

självdeklaration senast den 15 april taxeringsåret.

 16 §2

-------------------------------------------------------

 Fåmansföretag och företag, Fåmansföretag och företag,

som enligt 3 § 12 mom. som enligt 3 § 12 a mom.

nionde stycket lagen tredje stycket lagen

(1947:576) om statlig in- (1947:576) om statlig in-

komstskatt skall behandlas komstskatt skall behandlas

som fåmansföretag skall i som fåmansföretag skall i

självdeklarationen lämna självdeklarationen lämna

uppgifter om delägares eller uppgifter om delägares

honom närstående persons eller honom närstående

namn, personnummer och persons namn, personnummer

adress och i förekommande och adress och i

fall aktie- eller förekommande fall aktie-

andelsinnehav varvid, om eller andelsinnehav

det förekommer olika varvid, om det förekommer

röstvärden för innehavet, olika röstvärden för

dessa skall anges; dock innehavet, dessa skall

behöver uppgifter inte lämnasanges; dock behöver

för närstående person, som uppgifter inte lämnas för

inte uppburit ersättning närstående person, som inte

från, träffat avtal med elleruppburit ersättning från,

haft liknande förhållande medträffat avtal med eller

företaget. haft liknande förhållande

 med företaget.

 Delägare i ett handelsbolag skall lämna de uppgifter som behövs för att

beräkna det justerade ingångsvärdet för andelen i bolaget såsom andelens

ursprungliga ingångsvärde, tillskott och uttag.

 Skall den skattskyldige enligt 14 kap 3 § mervärdesskattelagen (1994:200)

redovisa mervärdesskatt i sin självdeklaration, skall han lämna de uppgifter som

behövs för att besluta om mervärdesskatten.

 Dotterföretag enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385), 1 kap. 4 § lagen

(1987:667) om ekonomiska föreningar, 1 kap. 6 § bankaktiebolagslagen (1987:618),

1 kap. 2 § sparbankslagen (1987:619), 1 kap. 8 § föreningsbankslagen (1987:620),

1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713) eller 1 kap. 1 § lagen (1980:1103)

om årsredovisning m.m. i vissa företag, skall i självdeklarationen lämna uppgift

om namn och organisationsnummer för moderföretag jämte aktie- eller

andelsinnehav med angivande av röstvärde samt, i förekommande fall, uppgifter om

namn och organisationsnummer för dettas moderföretag. Ägaruppgifterna skall avse

förhållandena vid senast avslutade beskattningsår.

 21 §3

-------------------------------------------------------

 Om ett fåmansföretag, ett Om ett fåmansföretag, ett

företag, som enligt 3 § företag, som enligt 3 § 12 a

12 mom. nionde stycket mom. tredje stycket lagen

lagen (1947:576) om statlig (1947:576) om statlig

inkomstskatt skall inkomstskatt skall

behandlas som fåmansföretag, behandlas som fåmansföretag,

en delägare i ett fåmansägt en delägare i ett fåmansägt

handelsbolag eller en handelsbolag eller en

näringsidkare som är fysisk näringsidkare som är fysisk

person gjort avdrag vid person gjort avdrag vid

inkomstbeskattningen för inkomstbeskattningen för

något av följande slag av något av följande slag av

ersättningar vilka har ersättningar vilka har

tillgodoförts mottagare i tillgodoförts mottagare i

utlandet, skall i utlandet, skall i

självdeklarationen lämnas självdeklarationen lämnas

uppgift om ersättningarnas uppgift om ersättningarnas

sammanlagda belopp för varje sammanlagda belopp för

land. Skyldigheten gäller varje land. Skyldigheten

ersättningar som avser gäller ersättningar som

 avser

 1. ränta, utom sådan som utgår därför att betalning inte erlagts i rätt tid,

 2. royalty eller annan ersättning för upphovsrätt eller någon annan liknande

rättighet såsom rätt till patent, varumärke, mönster samt litterärt och

konstnärligt verk.

 24 §4

-------------------------------------------------------

 Företagsledare i Företagsledare i

fåmansföretag, företag, som fåmansföretag, företag, som

enligt 3 § 12 mom. nionde enligt 3 § 12 a mom. tredje

stycket lagen (1947:576) om stycket lagen (1947:576)

statlig inkomstskatt skall om statlig inkomstskatt

behandlas som fåmansföretag, skall behandlas som

eller fåmansägt handelsbolag fåmansföretag, eller fåmansägt

och närstående till sådan handelsbolag och närstående

person samt delägare i till sådan person samt

företaget skall i delägare i företaget skall i

självdeklarationen lämna de självdeklarationen lämna de

uppgifter som behövs för att uppgifter som behövs för att

tillämpa gällande bestämmelsertillämpa gällande

rörande beräkningen av hans bestämmelser rörande

inkomst från företaget och beräkningen av hans inkomst

bestämmelserna i 3 § 12 mom. från företaget och bestäm-

lagen om statlig melserna i 3 § 12 mom.

inkomstskatt. Därvid skall lagen om statlig

uppgifter lämnas bland annat inkomstskatt. Därvid skall

om hans arbetsuppgifter i uppgifter lämnas bland

företaget, om vad han till- annat om hans

skjutit till eller uppburit arbetsuppgifter i

från företaget i form av företaget, om vad han till-

pengar, varor eller annat, skjutit till eller

om utgifter för hans privata uppburit från företaget i

kostnader som företaget form av pengar, varor

betalat samt om avtal eller eller annat, om utgifter

andra förhållanden mellan för hans privata kostnader

honom och företaget. som företaget betalat samt

 om avtal eller andra förhål-

 landen mellan honom och

 företaget.

-------------------------------------------------------

 Skyldighet för person som Skyldighet för person som

avses i första stycket att avses i första stycket att

lämna de uppgifter som behövslämna de uppgifter som

för att tillämpa reglerna i 3 §behövs för att tillämpa

12 mom. lagen om statlig reglerna i 3 § 12 mom.

inkomstskatt gäller även lagen om statlig

efter det att företaget inkomstskatt gäller även

upphört att vara fåmansföretagefter det att företaget

eller företag, som enligt 3 §upphört att vara

12 mom. nionde stycket fåmansföretag eller företag,

lagen om statlig inkomst- som enligt 3 § 12 a mom.

skatt skall behandlas som tredje stycket lagen om

fåmansföretag. statlig inkomstskatt skall

 behandlas som fåmansföretag.

 3 kap.

 57 §5

 I varje kontrolluppgift skall anges namn och postadress samt personnummer

eller organisationsnummer för såväl den uppgiftsskyldige som den uppgiften

avser.

 För dödsbo får i stället för organisationsnummer den avlidnes personnummer

anges. Om personnummer eller organisationsnummer inte kan anges för den som

uppgiften avser, skall i stället dennes födelsetid redovisas eller, i fråga om

kontrolluppgifter enligt 22 § i de fall borgenären är en juridisk person, namn,

postadress och personnummer för den som får förfoga över räntan eller fordran.

Om ett konto innehas av flera än fem personer, får uppgifter lämnas om en person

som förfogar över kontot i stället för om samtliga innehavare, (förfogarkonto),

samt i förekommande fall om den beteckning på innehavarkretsen som används för

kontot. I så fall skall anges att det är fråga om ett förfogarkonto. I fråga om

skuld som är gemensam för flera än fem personer får på motsvarande sätt

uppgifter lämnas om en person som ansvarar för lånet i stället för om samtliga

gäldenärer, (gemensamt lån), samt i förekommande fall om den beteckning på

låntagarkretsen som används för lånet. I så fall skall anges att det är fråga om

ett gemensamt lån. Om ett finansiellt instrument ägs gemensamt av flera får

uppgift enligt 32 c § lämnas för den som anges på avräkningsnotan i stället för

samtliga ägare. Om den uppgiftsskyldige har tilldelats ett särskilt

redovisningsnummer enligt 53 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272), skall detta, i

annan kontrolluppgift än sådan som avser ränta, utdelning eller betalning till

eller från utlandet, anges i stället för den uppgiftsskyldiges personnummer

eller organisationsnummer.

 Den som för egen räkning öppnar ett inlåningskonto, anskaffar ett räntebärande

värdepapper eller på annat sätt placerar pengar för förräntning skall ange sitt

personnummer, om mottagaren är skyldig att utan föreläggande lämna

kontrolluppgift beträffande räntan. Detta gäller inte den som inte har

tilldelats personnummer.

-------------------------------------------------------

 I en kontrolluppgift som I en kontrolluppgift som

lämnas av fåmansföretag, lämnas av fåmansföretag,

fåmansägt handelsbolag eller fåmansägt handelsbolag eller

företag, som enligt 3 § företag, som enligt 3 § 12 a

12 mom. nionde stycket mom. tredje stycket lagen

lagen (1947:576) om statlig (1947:576) om statlig

inkomstskatt skall inkomstskatt skall

behandlas som fåmansföretag, behandlas som fåmansföretag,

skall det anges om personen skall det anges om

är företagsledare eller honompersonen är företagsledare

närstående person eller eller honom närstående

delägare i företaget. person eller delägare i

 företaget.

 4 kap.

 1 §6

 Den som enligt denna lag är skyldig att lämna självdeklaration,

kontrolluppgift eller andra uppgifter till ledning för taxering är också skyldig

att i skälig omfattning genom räkenskaper, anteckningar eller på annat lämpligt

sätt sörja för att underlag finns för att fullgöra deklarations- eller

uppgiftsskyldigheten och för kontroll av den.

-------------------------------------------------------

 Fåmansföretag, fåmansägt han-Fåmansföretag, fåmansägt

delsbolag och företag, som handelsbolag och företag,

enligt 3 § 12 mom. nionde som enligt 3 § 12 a mom.

stycket lagen (1947:576) om tredje stycket lagen

statlig inkomstskatt skall (1947:576) om statlig

behandlas som fåmansföretag, inkomstskatt skall

är skyldigt att sörja för attbehandlas som fåmansföretag,

underlag finns för kontroll är skyldigt att sörja för att

av vad företagsledaren eller underlag finns för kontroll

honom närstående person ellerav vad företagsledaren

delägare tillskjutit till eller honom närstående

och tagit ut ur företaget av person eller delägare

pengar, varor eller annat. tillskjutit till och tagit

Företaget skall vidare som ut ur företaget av pengar,

underlag för kontroll av varor eller annat.

traktamentsersättning, som Företaget skall vidare som

betalats ut till underlag för kontroll av

företagsledaren eller honom traktamentsersättning, som

närstående person eller betalats ut till

delägare, bevara företagsledaren eller honom

verifikation av närstående person eller

övernattningskostnader, om delägare, bevara

ersättningen varit avsedd verifikation av

att täcka sådan kostnad. övernattningskostnader, om

 ersättningen varit avsedd

 att täcka sådan kostnad.

 Underlag skall bevaras under sex år efter utgången av det kalenderår

underlaget avser.

 Det finns särskilda föreskrifter om skyldigheten att föra räkenskaper.

 4 §7

-------------------------------------------------------

 Riksskatteverket får medge Riksskatteverket får

undantag från bestämmelserna medge undantag från

i denna lag om bestämmelserna i denna lag

uppgiftsskyldighet för om uppgiftsskyldighet för

fåmansföretag, fåmansägt fåmansföretag, fåmansägt

handelsbolag och företag, handelsbolag och företag,

som enligt 3 § 12 mom. som enligt 3 § 12 a mom.

nionde stycket lagen tredje stycket lagen

(1947:576) om statlig in- (1947:576) om statlig in-

komstskatt skall behandlas komstskatt skall behandlas

som fåmansföretag, om det som fåmansföretag, om det

finns särskilda skäl med finns särskilda skäl med

hänsyn till verksamhetens hänsyn till verksamhetens

art och omfattning. art och omfattning.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid

1997 års taxering.

1 Senaste lydelse 1994:483.

2 Senaste lydelse 1994:1876.

3 Senaste lydelse 1990:1136.

4 Senaste lydelse 1990:1136.

5 Senaste lydelse 1995:576.

6 Senaste lydelse 1990:1136.

7 Senaste lydelse 1990:1136.

 11

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1643) om

särskilda regler för beskattning av inkomst från handelsbolag

i vissa fall

 Härigenom föreskrivs att 1 och 3 §§ lagen (1992:1643) om särskilda regler för

beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §1

 Vid tillämpning av kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt gäller denna lag om en andel i ett handelsbolag genom köp,

byte eller på därmed jämförligt sätt har överlåtits från en fysisk person eller

ett dödsbo till annan än fysisk person bosatt i Sverige eller svenskt dödsbo.

Vid inlösen av en andel från en fysisk person eller ett dödsbo gäller lagen om

någon av delägarna i handelsbolaget inte är fysisk person bosatt i Sverige eller

svenskt dödsbo.

-------------------------------------------------------

 Lagen gäller om Lagen gäller om

verksamheten i verksamheten i

handelsbolaget för överlåtarenhandelsbolaget för

avsett aktiv överlåtaren avsett aktiv

näringsverksamhet under det näringsverksamhet under det

räkenskapsår då överlåtelsen räkenskapsår då överlåtelsen

skedde. Lagen gäller också omskedde. Lagen gäller också

någon närstående till över- om någon närstående till över-

låtaren varit delägare i låtaren varit delägare i

handelsbolaget och handelsbolaget och

verksamheten för denne verksamheten för denne

avsett aktiv närings- avsett aktiv närings-

verksamhet eller varit verksamhet eller varit

anställd hos handelsbolaget anställd hos handelsbolaget

under räkenskapsåret eller omunder räkenskapsåret eller

överlåtaren eller någon när- om överlåtaren eller någon

stående på motsvarande sätt närstående på motsvarande sätt

bedrivit verksamhet i bedrivit verksamhet i en

handelsbolaget genom en juridisk person genom

juridisk person. Vid handelsbolaget. Vid

tillämpning av första och tillämpning av första och

andra meningarna skall i andra meningarna skall i

fall som avses i 2 § första fall som avses i 2 § första

stycket andra meningen som stycket andra meningen som

överlåtare anses även tidigareöverlåtare anses även

innehavare av andelen under tidigare innehavare av

samma räkenskapsår. Frågan andelen under samma räken-

huruvida aktiv eller passiv skapsår. Frågan huruvida

näringsverksamhet skall aktiv eller passiv närings-

anses föreligga bedöms med verksamhet skall anses

hänsyn till förhållandena föreligga bedöms med hänsyn

under den del av till förhållandena under den

räkenskapsåret som föregått del av räkenskapsåret som

överlåtelsen. föregått överlåtelsen.

 3 §2

-------------------------------------------------------

 Överlåtaren får - i stället Överlåtaren får - i stället

för vad som anges i 2 § - ta för vad som anges i 2 § -

upp inkomst från som inkomst av aktiv

handelsbolaget som belöper pånäringsverksamhet ta upp

antingen tiden före inkomst från handelsbolaget

överlåtelsen eller tiden föresom belöper på antingen

tillträdesdagen. tiden före överlåtelsen eller

 tiden före tillträdesdagen.

 Realisationsvinsten

 beräknas därefter enligt 28 §

 lagen (1947:576) om

 Första stycket gäller inte statlig inkomstskatt.

om överlåtaren eller någon Första stycket gäller inte

närstående till honom - om överlåtaren eller någon

direkt eller indirekt - närstående till honom -

varit verksam i direkt eller indirekt -

handelsbolaget efter den varit verksam i

sluttidpunkt för inkomst- handelsbolaget efter den

beräkningen som överlåtaren sluttidpunkt för inkomstbe-

valt enligt första stycket räkningen som överlåtaren

första meningen. valt enligt första stycket

 första meningen. Första

 stycket gäller inte heller

 om handelsbolaget, direkt

 eller genom förmedling av

 annan juridisk person, äger

 en aktie som om den ägts

 direkt av den fysiska per-

 sonen eller dödsboet hade

 utgjort en sådan

 kvalificerad aktie som av-

 ses i 3 § 12 a mom. lagen

 om statlig inkomstskatt.

 Med aktie likställs andel

 och andra sådana av före-

 taget utgivna finansiella

 instrument som avses i 27 §

 1 mom. den nämnda lagen.

 Till grund för inkomstberäkningen enligt första stycket skall ligga ett

särskilt bokslut. Bokslutet skall ha upprättats som om handelsbolagets

beskattningsår avslutats vid den tidpunkt som överlåtaren valt enligt första

stycket första meningen. Bokslutet och sådana uppgifter till ledning för

taxering som avses i 2 kap. 19 § lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter skall ha godkänts skriftligen av förvärvaren.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid

1997 års taxering.

1 Senaste lydelse 1993:1573.

2 Senaste lydelse 1993:1573.

 12

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1538) om

periodiseringsfonder

 Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 6 §

-------------------------------------------------------

 Överför en fysisk person Överför en fysisk person

sin näringsverksamhet eller sin näringsverksamhet eller

driften av denna till ett driften av denna till ett

aktiebolag eller överförs aktiebolag eller överförs

näringsverksamheten i ett näringsverksamheten i ett

handelsbolag till ett handelsbolag till ett

aktiebolag och föranleder aktiebolag och föranleder

inte överföringen uttags- inte överföringen uttags-

beskattning enligt punkt 1 beskattning enligt punkt 1

fjärde stycket av av anvisningarna till 22 §

anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen

kommunalskattelagen (1928:370) anses den

(1928:370) anses den fysiska personen eller

fysiska personen eller bolagsmannen och

bolagsmannen och aktiebolaget som en

aktiebolaget som en skattskyldig. Om en fysisk

skattskyldig. Om en fysisk person som är delägare i ett

person som är delägare i ett handelsbolag har till-

handelsbolag har tilldelats delats realtillgångar i

realtillgångar i samband med samband med skifte vid

skifte vid upplösning av upplösning av bolaget och

bolaget och skiftet inte skiftet inte föranleder

föranleder uttagsbeskattning uttagsbeskattning skall

skall delägarens delägarens periodi-

periodiseringsfond för seringsfond för handels-

handelsbolaget i stället bolaget i stället anses

anses hänförlig till hans hänförlig till hans enskilda

enskilda näringsverksamhet. näringsverksamhet.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid

1997 års taxering.

 13

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:775) om

beräkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i

fåmansföretag

 Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (1994:775) om beräkning av

kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

-------------------------------------------------------

 Vid tillämpning av 3 § 12 Vid tillämpning av 3 §

mom. fjärde stycket 1 lagen 12 c mom. tredje stycket

(1947:576) om statlig lagen (1947:576) om

inkomskatt beräknas statlig inkomskatt beräknas

kapitalunderlaget enligt kapitalunderlaget enligt

denna lag. denna lag.

 2 §

-------------------------------------------------------

 Kapitalunderlaget beräknas Kapitalunderlaget

som skillnaden mellan beräknas som skillnaden

tillgångar och skulder i mellan tillgångar och

företaget vid utgången av detskulder i företaget vid

beskattningsår för vilket utgången av det

taxering skedde år 1993 beskattningsår för vilket

eller, om företaget inte taxering skedde år 1993

taxerades då, det eller, om företaget inte

beskattningsår för vilket taxerades då, det

taxering skedde år 1992. Vid beskattningsår för vilket

beräkning av taxering skedde år 1992.

kapitalunderlaget beaktas Vid beräkning av

även 9-11 §§. kapitalunderlaget beaktas

 även 9 och 10 §§.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid

1997 års taxering.

 14

3 Ärendet och dess beredning

Den dåvarande regeringen beslutade den 9 juni 1993 att ge en särskild utredare i

uppdrag att föreslå ett system för riskkapitalavdrag. Utredaren redovisade sitt

förslag i en promemoria den 19 augusti 1993, Riskkapitalavdrag - En modell för

skattelättnader vid satsningar i små industriföretag. En sammanfattning av

promemorian finns i bilaga 1. Förslaget har remissbehandlats. En sammanställning

av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 3236/93). En

förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2.

 I årets kompletteringsproposition aviserades bl.a. att regeringen kommer att

lägga fram ett förslag om ett temporärt s.k. riskkapitalavdrag samt föreslå en

kvittningsrätt för underskott av näringsverksamhet mot tjänsteinkomster (prop.

1994/95:150 bil 1. s 32 f.).

 Regeringen föreslår nu ett antal åtgärder för att förbättra villkoren för små

och medelstora företags expansionsmöjligheter. Åtgärderna är riktade mot olika

företagsformer och anpassade till dessas specifika problem. I avsnitt 4

behandlas förslaget avseende riskkapitalavdrag, vilket föreslås gälla för

aktiebolag. Förslag avseende ekonomiska föreningar behandlas i avsnitt 5. Ett

förslag om kvittning av underskott i enskild näringsverksamhet redovisas i

avsnitt 6.

 Inom Finansdepartementet utarbetades under våren 1995 promemorian Tekniska

justeringar i regelsystemet för beskattning av ägare i fåmansföretag.

Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i

bilaga 5. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i

lagstiftningsärendet (dnr Fi95/3969). I avsnitt 7 redovisas förslag till ändring

i de särskilda regler som gäller för beskattningen av aktieägare i ett fåmans-

företag i de fall aktieägaren är verksam i företaget.

 I årets kompletteringsproposition aviserades också en begränsning i

avdragsrätten för representation. Förslaget presenteras i avsnitt 8.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 26 oktober 1995 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 3 och 6.

 Lagrådets yttranden finns i bilaga 4 och 7.

 Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa

redaktionella ändringar skett.

 Av de lagförslag som presenteras i denna proposition men som inte har

remitterats till Lagrådet är lagförslagen 2.7, 2.9 och 2.10 samt del av

lagförslaget 2.4 av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna

betydelse. Förslaget om kvittningsrätt är ett viktigt inslag i regeringens

ekonomiska politik med skattelättnader för riskkapital. Riksdagen bör ta

ställning till förslaget i höst. En lagrådsgranskning skulle fördröja

lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Yttrande

från Lagrådet har därför inte inhämtats över detta förslag.

4 Skattereduktion för riskkapitalinvesteringar

4.1 Allmänna synpunkter

I kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150) anges motivet för en

skattelättnad för riskkapitalinvesteringar vara behovet av insatser för att lösa

problemen kring de mindre aktiebolagens finansiering. De små och medelstora

bolagen har ett uttalat behov av riskkapital, främst i form av aktiekapital.

Detta gäller i synnerhet nystartade bolag och bolag som avser att expandera

eller bedriva produktutveckling. Små och medelstora aktiebolag har genomgående

mycket låg soliditet. Detta är en följd av att avkastningskravet på

investeringar som finansieras med lån är lägre än för egenfinansierade

investeringar.

 Den låga soliditeten begränsar ytterligare möjligheten till lånefinansierad

expansion. Företagen saknar förmåga att ställa de säkerheter som krävs.

Risknivån i mindre företag är dessutom ofta väsentligt högre än i större

företag, något som höjer avkastningskravet på investeringarna relativt sett.

Denna situation medför att förändringar i ränteläget kommer att drabba små och

medelstora företag hårdare än stora företag.

 I frånvaro av externa kapitaltillskott är de små och medelstora företagen

huvudsakligen hänvisade till att finansiera sina investeringar med de vinstmedel

som genererats i den egna verksamheten, vilket i betydande utsträckning

begränsar förutsättningarna för snabb tillväxt.

 Svårigheterna med riskkapitaltillförseln beror i huvudsak på att marknaden

inte fungerar väl. Informationen om och insynen i små och medelstora bolag är

mer begränsad än vad som gäller för större bolag. Detta orsakar problem som ur

samhällsekonomisk synvinkel är allvarliga.

 De stora bolagen opererar på en kapitalmarknad där avkastningskravet efter

bolagsskatt bestäms av världsmarknaden. Detta avkastningskrav bestämmer

tillsammans med bolagsskattereglerna ett kapitalpris. Bolagen investerar till

dess att avkastningen på det minst lönsamma projektet är lika med kapitalpriset.

Om avkastningskraven på den sämre fungerande marknad där små och medelstora

bolag hämtar sitt riskkapital är för höga, förhindrar detta genomförandet av

investeringsprojekt som skulle ha genomförts i en fungerande kapitalmarknad. Det

kan röra sig om investeringsprojekt som till och med har högre avkastning än det

på världsmarknaden bestämda avkastningskravet. Detta leder till en

samhällsekonomisk kostnad.

 För att små och medelstora bolag skall kunna konkurrera på kapitalmarknaden

krävs således att investerarna erbjuds en högre riskersättning än den som

investeringar i börsföretagen erbjuder eller att avkastningskravet på

finansiering med eget kapital sänks.

 Ett riskkapitalavdrag är ett sätt att stimulera små och medelstora bolags

försörjning med riskkapital och också ett sätt att underlätta etablering av nya

företag. Det förhållandet att lättnaden ges för tillskottet av kapital innebär

en tidig lättnad som kan få positiva effekter på risktagande och investeringar.

Inslaget av utgiftsskatt hos riskkapitalavdraget kan bidra till att motverka de

för de mindre företagen tidigare beskrivna bristerna i kapitalmarknadens

funktionssätt.

 Ett system med avdrag för tillskott av kapital har alltså positiva egenskaper

såvitt gäller effekterna på risktagande och investeringar. Samtidigt

representerar systemet en avvikelse från den grundläggande princip om konsekvent

inkomstbeskattning som åsyftades och som i allt väsentligt knäsattes genom 1990

års skattereform. Genom reformen breddades olika skattebaser bl.a. för att

möjliggöra full beskattning av nominella inkomster med de nya, lägre

skattesatserna. Som flera remissinstanser framhållit innebär ett system med ett

riskkapitalavdrag ett avsteg från skattereformen i detta avseende. Regeringen

kan i väsentlig utsträckning dela remissinstansernas uppfattning i denna fråga

och anser det också angeläget att även framgent slå vakt om de grundläggande

principerna bakom skattereformen.

 Samtidigt anser regeringen att det är viktigt att söka stimulera de små och

medelstora bolagens försörjning med riskkapital. Till stor del är det i dessa

mindre företag den tillväxt skall ske som är en förutsättning för nya

arbetstillfällen. En skattemässig särbehandling är därför motiverad även om den

i andra avseenden har nackdelar, bl.a. vad gäller önskemålet om generella,

likformiga och enkla regler. Hur en sådan stimulans skall vara utformad i ett

framtida, permanent system kräver dock ingående analyser av samhällsekonomiskt

och juridiskt-tekniskt slag. Här måste bl.a. samspelet med regler för företags-

och ägarbeskattningen i vår omvärld vägas in i bedömningen.

 I avvaktan på ett mer ingående analysarbete är det motiverat med provisoriska

åtgärder i syfte att snabbt underlätta kapitalförsörjningen för de mindre

företagen. Regeringen bedömer att en skattelättnad för kapitaltillskott kan ge

en snabb stimulans till satsningar i dessa företag, ett förhållande som i ett

kortare tidsperspektiv dominerar över de allmänna skattepolitiska nackdelarna.

Till dess att mer permanenta åtgärder har kunnat prövas bör sålunda ett

tidsbegränsat system med riskkapitalavdrag införas.

 Den föreslagna modellen har konstruerats så att personer som köper

nyemitterade aktier i onoterade bolag får en definitiv skattelättnad och inte

endast en skattekredit. Detta är en stor utvidgning i jämförelse med

promemorieförslaget.

 Ur samhällsekonomisk synvinkel är det svårt att bedöma den lämpliga storleken

på subventionen. Vid en låg subventionsgrad torde åtgärden inte få någon effekt.

För investerare som i utgångsläget saknar kännedom om de bolag som efterfrågar

riskkapital, måste subventionen minst överstiga de kostnader investeraren har

för att leta upp företagen i fråga och sätta sig in i företagens verksamhet. För

investerare som känner till bolaget måste subventionen göra nyemission till ett

verkligt alternativ till inlåning i verksamheten.

 Blir subventionen för stor kan detta medföra att avkastningskraven i små och

medelstora företag kan bli lägre, inte endast i förhållande till den osäkerhet

som knyts till de investeringar som görs, utan även i relation till krav som

ställs på investeringar i stora bolag. Detta innebär att projekt som på en

fungerande kapitalmarknad skulle ha förkastats kommer att genomföras och därmed

uppkommer en samhällsekonomisk kostnad.

 Mot denna bakgrund har det ansetts befogat att kringgärda riskkapitalavdraget

med krav som skall säkerställa att investeringarna används i verklig produktion,

antingen genom att bolagen investerar medlen i tillgångar i produktionen, eller

använder dem till löpande kostnader i produktionen. Regler som utesluter

finansiering av finansiella tillgångar, leasingprojekt och temporära

kapitaltillskott utan realekonomisk effekt är därför nödvändiga.

 Regeringen kommer att uppdra åt NUTEK att i samarbete med RSV utvärdera

riskkapitalavdragets effekter.

4.2 Förslagets allmänna utformning

 Promemorieförslaget: I promemorian föreslås att avdrag för aktieköp får göras

i självdeklarationen under inkomst av kapital (riskkapitalavdrag).

Utredningsmannen tog inte ställning till huruvida systemet skulle tidsbegränsas.

 Remissinstanserna: Företagarnas Riksorganisation, SAF, Svenska

Riskkapitalföreningen, Svenska Uppfinnareföreningen, Sveriges Advokatsamfund och

Sveriges Redovisningskonsulters Förbund m.fl. anser att tanken bakom ett

riskkapitalavdrag är god men att kretsen av investeringsobjekt måste vidgas och

skatteincitamenten förstärkas väsentligt. Förslaget avstyrks av bl.a. RSV,

Riksbanken, Statskontoret, Riksrevisionsverket, Kammarrätten i Jönköping, LO och

TCO. De framhåller bl.a. att förslaget strider mot skattereformens grundläggande

principer. Skattesystemet bör inte utnyttjas för selektiva ändamål. Ett system

med riskkapitalavdrag kan befaras ge upphov till skattearbitrage och medföra

stora gränsdragnings- och kontrollproblem samt betydande administrativa

kostnader. Kooperativa Institutet framhåller att förslaget genom sin begränsning

till aktiebolag diskriminerar investeringar i andra företagsformer.

 Skälen för regeringens förslag: Regeringen har återkommande understrukit

vikten av att det skapas goda förutsättningar för småföretagens utveckling. En

av de frågor som har ägnats stor uppmärksamhet är företagens

riskkapitalförsörjning. Syftet med regeringens förslag är att underlätta

riskkapitalförsörjningen för små och medelstora bolag med ett minimum av statlig

inblandning.

 Regeringen föreslår att fysiska personer skall medges skattelättnad för

investeringar i onoterade aktiebolag under åren 1996 och 1997. Förslaget skall

ses som en temporär åtgärd för att förstärka de små och medelstora företagens

soliditet i avvaktan på mer permanenta lösningar. Systemet bör utformas på ett

sådant sätt att möjligheterna till skatteplanering minimeras. Investeringar i

ekonomiska föreningar bör inte omfattas av möjligheten till skattereduktion. I

stället föreslås dessa återfå avdragsrätten för insatsutdelning (avsnitt 5).

 Förslaget bör tas in i en särskild lag.

4.3 Förutsättningar för skattereduktion

 Promemorieförslaget: Riskkapitalavdrag medges i inkomstslaget kapital med upp

till 300 000 kr per år. Uppkommer underskott i inkomstslaget får resterande del

av avdraget sparas till närmast följande år. Riskkapitalavdrag medges inte för

köp av aktier i egna och närstående personers fåmansföretag. Endast

investeringar i svenska aktiebolag verksamma som industriföretag eller

industrinära tjänsteföretag omfattas.

 Remissinstanserna: Flertalet näringslivsorganisationer anser att avdrag även

bör medges mot inkomst av tjänst och för indirekta investeringar via t.ex.

fonder. Från företagarhåll framförs önskemål om att även investeringar i egna

och närstående personers fåmansföretag skall ge rätt till avdrag. Flera

remissinstanser vänder sig mot begränsningen till industriföretag och

industrinära tjänsteföretag. Avdrag bör medges för investeringar i alla små och

medelstora företag oavsett bransch. I stället föreslås definitioner som

utesluter ej önskvärda branscher.

Skälen för regeringens förslag:

Avdrag eller skattereduktion

En skattelättnad för riskkapitalinvesteringar behöver inte utformas som ett

avdrag i inkomstslaget kapital. En motsvarande stimulanseffekt på risktagandet

uppnås om avdraget görs direkt från skatten som en skattereduktion. Den tekniken

tillämpades i lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:SkU 36).

Underlaget för skattereduktion var där utgifter för reparation och underhåll av

bostadshus under tiden 15 februari 1993 - 31 december 1994. Underlaget var

begränsat till 35 000 kr per småhus. Skattereduktion medgavs med 30 % av under-

laget. Ansökan om skattereduktion gjordes hos en skattemyndighet och hade inget

direkt samband med deklarationsförfarandet.

 Flera skäl talar för att också lättnaden för riskkapitalinvesteringar bör

utformas som en särskild skattereduktion. Skattereduktionen kan utnyttjas av

alla som annars skulle debiteras motsvarande belopp i statlig eller kommunal

inkomstskatt eller statlig fastighetsskatt. Även förenklingsskäl och

tidsbegränsningen till 1997 och 1998 års taxeringar talar för en

skattereduktion.

Beloppsgränser m.m.

I promemorian föreslogs att skattelättnaden inte skulle medges för mindre

investeringar. Av administrativa skäl är det inte rimligt att ett system med

riskkapitalavdrag även skall omfatta mycket små investeringar. En beloppsgräns

bör därför gälla. Denna kan lämpligen sättas till 10 000 kr såsom föreslogs i

promemorian. I promemorian föreslogs en övre gräns på 300 000 kr per år. Av

statsfinansiella skäl bör den gränsen i stället sättas till 100 000 kr för båda

åren räknat. Det innebär att skattereduktion kan medges med högst 30 000 kr per

person.

 Skattereduktion tillgodoräknas vid debitering av skatt för 1997 eller 1998 års

taxering under förutsättning att full betalning erlagts för de nyemitterade

aktierna. Aktierna måste ha betalts i pengar under år 1996 eller 1997. S.k.

apportegendom godtas inte.

Fem års innehavstid

Ett system som syftar till att stärka företagens riskkapitalförsörjning bör

innehålla regler som säkerställer en betydande långsiktighet i de investeringar

som skall omfattas av skattelättnaderna. Det bör därför krävas att aktierna

behålls under lång tid. I promemorian föreslogs en fyraårsgräns räknat från

utgången av förvärvsåret. Med hänsyn till att skatteincitamentet enligt

regeringens förslag är betydligt större än i promemorieförslaget förefaller ett

krav på minst fem års innehavstid räknat från utgången av förvärvsåret som

lämpligt.

 En försäljning av aktier inom femårsperioden bör medföra att beslutet om

skattereduktion upphävs. Femårsregeln bör inte kunna kringgås genom att aktier i

samma bolag men av annat slag säljs efter förvärvet av de aktier som berättigar

till skattereduktion. Det ligger i sakens natur att femårsregeln måste vara

ovillkorlig. Även om det i praktiken kan komma att inträffa fall där ett

upphävande av skatteförmånen ter sig mindre tillfredsställande talar

tillämpningsskäl starkt mot en möjlighet att medge undantag från kravet på

innehavstid.

 Utfärdandet av en köpoption eller förvärv av en säljoption på aktierna bör för

att förhindra kringgående likställas med avyttring. Även avtal om framtida

avyttring (terminsavtal) som ingås under femårsperioden skall således föranleda

upphävande av skattereduktionen.

Nyemitterade aktier i onoterade bolag

Lättnaden vid beskattningen bör endast komma i fråga för förvärv av nyemitterade

aktier. Med hänsyn till syftet är det naturligt att stimulansen förbehålls

satsningar som på ett direkt sätt tillför bolaget nytt eget kapital. Förvärv av

andra värdepapper som bolag kan emittera bör således inte medföra någon rätt

till skattereduktion.

 De bolag som kan komma i fråga för avdragsgilla investeringar får inte ha

eller ha haft sina aktier noterade på en börs eller någon annan reglerad

marknad. Detta innebär, såvitt gäller den svenska marknaden, att förvärv av

aktier i såväl A-, OTC- som O-listade bolag är uteslutna från skattereduktion.

Bolag som genom notering vänt sig till en större marknad får anses ha sådana

förutsättningar att ordna sin kapitalförsörjning att de särskilda

skattelättnaderna inte är påkallade för dem.

Aktiekapital över 100 000 kr

Riksdagen har beslutat att aktiebolag skall ha ett aktiekapital på lägst 100 000

kr (prop. 1993/94:196 bet. 1993/94:LU32, SFS 1994:802). Befintliga bolag med 50

000 kr i aktiekapital skall före utgången av år 1997 ha ökat sitt aktiekapital

till lägst 100 000 kr. Det finns ca 250 000 bolag som berörs av reglerna och

således måste välja mellan att öka sitt aktiekapital eller byta företagsform

eller helt enkelt upphöra med verksamheten. Såväl statsfinansiella skäl som

neutralitetsaspekter talar för att skattereduktion endast bör medges till den

del nyemissionen innebär att aktiekapitalet kommer att överstiga 100 000 kr.

Nybildade aktiebolag måste således ha ett aktiekapital överstigande 100 000 kr

för att någon del av nyemissionen skall kunna ge rätt till skattereduktion.

Investeringar i fåmansföretag

I promemorian föreslås att investeringar i egna och närstående personers

fåmansföretag inte skall berättiga till riskkapitalavdrag. En sådan begränsning

medför dock att en stor andel av de personer som kan tänkas överväga en

investering i ett onoterat företag blir diskvalficerade för skattestimulansen.

Vidare finns det risk för att en regel av angivet slag leder till

kringgåendeförsök, t.ex. genom bulvaner. Med hänsyn härtill anser regeringen att

systemet med skattereduktion skall stå öppet även för ägare till fåmansföretag

och dem närstående personer.

Bolagets verksamhetsinriktning

De första förslagen om skattestimulanser för att underlätta riskkapitalför-

sörjningen som remissbehandlats tog sikte på s.k. teknik- och kunskapsintensiva

småföretag.1 Sådana företag ansågs typiskt sett ha större kapitalbehov under ett

i många fall utdraget uppbyggnadsskede. I promemorian görs en utvidgning. Den

verksamhet som företaget bedriver skall vara hänförlig till

tillverkningsindustri eller industrinära tjänster. Utredningsmannen betonar dock

att avgränsningsproblemen är betydande och framhåller att frågan måste övervägas

ytterligare i den fortsatta beredningen.

 Regeringen anser att en avgränsning i stället bör göras på så sätt att

investeringar i finansiella företag, leasingföretag och fastighetsförvaltande

företag utesluts från riskkapitalavdrag. Investeringar i bolag verksamma i andra

branscher och verksamheter bör däremot omfattas av skattelättnaden. Det är dock

angeläget att riskkapitalet verkligen kommer till användning i den verksamhet

som företaget bedriver. För att i möjligaste mån motverka missbruk krävs en

regel om att bolaget inte får ha en betydande del av sina tillgångar placerade i

likvida tillgångar såsom bankmedel, obligationer, kapitalplaceringsaktier m.m.

annat än tillfälligtvis. Denna andel av bolagets kapital kan lämpligen bestämmas

till 20 %.

 Föreskriften om att bolagen inte får syssla med finansiell verksamhet eller

förvaltning eller ha ett stort likviditetsöverskott bör gälla inte bara vid

tidpunkten för aktieförvärvet utan även under de närmast följande åren.

Tidsperioden kan lämpligen sammanfalla med den tid den skattskyldige måste

behålla aktierna, dvs. fem år räknat från aktieförvärvet.

Bolagets anknytning till Sverige

I promemorian föreslås att endast investeringar i svenska aktiebolag skall

berättiga till avdrag. En reservation görs dock för att en sådan begränsning kan

verka diskriminerande med hänsyn till EG:s regler. I promemorian föreslås vidare

att den kvalificerande verksamheten skall ha bedrivits under minst fyra månader

omedelbart före beslutet om nyemission.

 Enligt regeringens mening bör skattereduktion medges även vid investeringar i

utländska bolag som hör hemma i andra EG-stater eller i länder med vilka Sverige

har avtal om informationsutbyte. I fråga om såväl svenska som utländska bolag

bör som förutsättning gälla att verksamhet skall bedrivas från fast driftställe

i Sverige under en tidsperiod som börjar minst fyra månader före beslutet om

nyemission och sträcker sig till utgången av femte året efter det år då aktierna

förvärvades.

 Vidare bör krävas att bolaget kan visa att betalningen för aktierna

investerats eller använts i verksamhet som bedrivs från det fasta driftstället i

Sverige.

Indirekta investeringar

Flera remissinstanser anser att skattelättnaden även bör medges vid indirekta

investeringar via riskkapitalbolagsfonder. Motivet härför är att investeraren

får en bättre riskspridning. Vid indirekta investeringar ökar emellertid

avståndet mellan placeraren och det bolag som är i behov av kapitaltillskottet.

 Ett fondsystem baserat på placeringar enbart i onoterade bolag skulle kräva en

ny lagstiftning. En sådan lagstiftning är inte lämplig i ett temporärt system

för skattelättnad vid riskkapitalinvesteringar. Detta bör således inte omfatta

indirekta investeringar.

4.4 Reavinstbeskattningen

 Promemorieförslaget: Vid försäljning av aktierna efter utgången av

femårsperioden skall anskaffningskostnaden vara noll kronor.

 Remissinstanserna: RSV framhåller att det i promemorian föreslagna systemet

kräver betydande kontrollinsatser för att den skattskyldige inte skall få avdrag

för hela anskaffningskostnaden. Från företagarhåll framhålls att

riskkapitalavdraget bör vara en definitivt lättnad som inte påverkar

vinstberäkningen när aktierna säljs.

 Skälen för regeringens förslag: Utredaren föreslår att investeringsstimulansen

utformas som en skattekredit. Den skattekredit som investeraren får bör i sin

helhet amorteras vid avyttringen. Detta uppnås om anskaffningskostnaden sätts

till noll. Ett sådant system kan emellertid innebära en alltför liten

stimulanseffekt. Vidare ger det upphov till kontrollproblem. I praktiken skulle

det bli svårt att i längden upprätthålla särbehandlingen av de aktier för vilka

skattelättnad medgetts. Regeringen anser att en rimlig incitamentsnivå uppnås om

aktiernas anskaffningsvärde vid en försäljning tillåts motsvara

anskaffningskostnaden.

4.5 Ansökan, beslut och kontroll

 Promemorieförslaget: Yrkande om riskkapitalavdrag görs i en bilaga till

självdeklarationen. Till deklarationen skall fogas ett intyg från det bolag i

vilket aktierna förvärvats. Yrkandet prövas i samband med den ordinarie

taxeringen. Den löpande kontrollen av att bolagen bedriver föreskriven

verksamhet utövas av NUTEK.

 Remissinstanserna: RSV befarar att administrationen och kontrollen av systemet

blir kostsam och tidskrävande. Problem förutses särskilt i fråga om kontrollen

av bolagens verksamhetsinriktning under femårsperioden. Flera av de kontroller

som behövs kan inte byggas in i datasystemet utan måste ske manuellt.

Skälen för regeringens förslag:

Ansökan

Med det system regeringen föreslår uppnås betydande förenklingar jämfört med

promemorieförslaget. Skattemyndigheterna behöver inte under obegränsad tid

kontrollera att anskaffningskostnaden för aktierna reduceras vid försäljningen.

Ändå krävs betydande kontrollinsatser. För att skattemyndigheterna skall ha en

rimlig möjlighet att pröva yrkandet mot lagstiftningens krav är det nödvändigt

att den skattskyldige lämnar utförliga uppgifter om investeringen i sin ansökan.

I ansökan skall denne försäkra att han eller hon avser att behålla aktierna i

minst fem år.

 Till ansökan skall fogas ett intyg utfärdat av det bolag som nyemitterar

aktierna. Intyget skall innehålla uppgifter om bolagets namn, organi-

sationsnummer och säte, antalet aktier förvärvet avser, vad som betalts för

aktierna och när full betalning erlagts. Vidare skall det i intyget finnas en

försäkran från bolagets ställföreträdare att bolaget uppfyller de i lagen

angivna kraven samt en redogörelse för hur betalningen för aktierna har

investerats eller förbrukats.

Beslut

Ett beslut i ärende om skattereduktion fattas sedan en fullständig ansökan

kommit in till skattemyndigheten. Skattereduktion kan i normalfallet medges om

den skattskyldige förvärvat aktierna och erlagt betalning för dem och de villkor

som i övrigt ställs i lagen är uppfyllda eller kan antas bli uppfyllda. Fram-

kommer någon omständighet som innebär att skattereduktion inte kan medges först

sedan beslutet fattats skall beslutet omprövas och skattereduktionen upphävas

eller sättas ned (se nedan).

 För att uppnå bästa möjliga effektivitet vid handläggningen bör det ankomma på

RSV att besluta om vilken eller vilka skattemyndigheter som skall handlägga

ärenden om skattereduktion. Sökanden skall dock oavsett detta kunna lämna in sin

ansökan till den skattemyndighet som han eller hon finner lämpligast. Sökande

som är missnöjd med skattemyndighetens beslut i ett ärende om skattereduktion

skall kunna överklaga detta hos länsrätten inom tre veckor från det att han

eller hon fått del av beslutet. RSV skall kunna överklaga skattemyndighetens

beslut inom tre veckor från dagen för beslutet.

 Det allmännas talan i dessa ärenden skall i länsrätt och kammarrätt föras av

skattemyndigheten. I Regeringsrätten bör det allmännas talan föras av RSV. I

övrigt bör förvaltningslagens (1986:223) och taxeringslagens (1990:324) regler

gälla för handläggningen av ansökningarna.

 För att uppnå en effektiv handläggning av ärenden om skattereduktion och för

att få en fungerande kontrollmöjlighet bör skatteregistret vid handläggning av

dessa ärenden få tillföras dels de uppgifter som skall finnas med i ansökan om

skattereduktion, dels uppgifter om beslutad skattereduktion.

Kontroll

En löpande kontroll måste upprätthållas t.o.m. utgången av år 2002. Det krävs

för att det skall vara möjligt att bevaka om den skattskyldige förfogat över

aktierna eller bolaget ändrat verksamhetsinriktning inom de föreskrivna

tidsperioderna. I promemorian föreslås att NUTEK löpande skall kontrollera att

företagens verksamhet uppfyller de ställda kraven. Detta skall ses mot bakgrund

av begränsningen till industriföretag och industrinära tjänsteföretag. Med den

utformning regeringen föreslår bör den löpande kontrollen huvudsakligen bestå av

en granskning av att bolaget inte bedriver otillåten verksamhet, karaktären av

bolagets fastighetsinnehav och omfattningen av bolagets finansiella tillgångar.

Den kontrollen bör uteslutande utföras av skattemyndigheten.

 I första hand måste dock systemet vila på parternas medverkan. En

uppgiftsskyldighet skall åläggas både den skattskyldige och det bolag som

emitterat aktierna.

4.6 Omprövning och straffansvar

 Promemorieförslaget: Riskkapitalavdraget jämte ett särskilt tillägg återförs

till beskattning som en intäkt av kapital det år aktierna säljs eller

förutsättningarna för riskkapitalavdrag på annat sätt rubbas.

 Remissinstanserna: Företagarnas Riksförbund föreslår att tillägget i stället

utformas som en vanlig räntebeläggning.

 Skälen för regeringens förslag: Har skattereduktion beviljats med för högt

belopp på grund av att sökanden lämnat oriktig uppgift bör beslutet kunna

omprövas. Ett upphävande av skattereduktionen måste också göras om

förutsättningarna för skattereduktion inte längre är uppfyllda. Så är t.ex.

fallet om aktierna säljs i förtid eller om bolaget inte längre uppfyller de krav

som gäller under femårsperioden. Omprövning och upphävande skall ske om bolaget

t.ex. börjar med uthyrningsverksamhet i mer än obetydlig omfattning under denna

period.

 Det kan diskuteras hur lång tid kravet på att bolaget inte får vara noterat på

börs eller annan marknadsplats skall gälla. Utredningsmannen menar att en

notering inte bör utlösa någon återföring till beskattning av

riskkapitalavdraget. Med en annan inställning i den frågan riskeras olämpliga

motsättningar mellan ett växande bolags intresse av att nå ut på

kapitalmarknaden och investerarens intresse av att avdraget inte återförs till

beskattning. Å andra sidan är det angeläget att hindra att reglerna utnyttjas

genom att bolag som avser att låta marknadsnotera sina aktier först gör en sådan

nyemission som berättigar investerarna till skattereduktion. En lämplig

avvägning uppnås enligt regeringens uppfattning om spärrtiden för en marknadsin-

troduktion begränsas till tre år. Skattereduktionen skall alltså upphävas endast

i de fall marknadsintroduktionen sker inom en treårsperiod räknat från utgången

av emissionsåret.

Särskilt tillägg m.m.

Skattereduktionen kan sägas innebära att investeraren ges en betydande

skatteförmån på övriga skattebetalares bekostnad. Det ter sig därför naturligt

att ta ut ett särskilt tillägg av en skattskyldig som avyttrar aktierna innan

femårsperioden löpt ut. Även vid upphävande eller nedsättning på annan grund bör

en sådan avgift tas ut.

 För att säkerställa den eftersträvade långsiktigheten i placeringarna bör

enligt utredningsmannen tillägget vara så högt att det avhåller skattskyldiga

från att göra riskkapitalavdrag bara för att erhålla en skattekredit.

Utredningsmannen föreslår att det särskilda tillägget skall beräknas till 30 %

av det återförda avdragsbeloppet. Tillägget föreslås vara obligatoriskt vid

förtida avyttring av aktierna och när verksamheten i vissa fall upphör.

 Ett upphävande av ett beslut om skattereduktion innebär att tillkommande skatt

skall debiteras den skattskyldige. Kvarskatteavgift eller ö-skatteränta kan

komma att omräknas och respitränta påföras allt enligt bestämmelserna i

uppbördslagen (1953:272). Det blir således fråga om en viss räntebeläggning av

den skattekredit som erhållits. För att motverka missbruk bör därutöver ett

särskilt tillägg påföras motsvarande 30 % av det undanröjda reduktionsbeloppet.

 Om det finns särskilda skäl skall tillägg inte påföras. Som exempel på

särskilda skäl kan nämnas att omprövningen föranleds av att bolaget ändrat sin

verksamhet så att det inte längre uppfyller kraven på skattereduktion och den

skattskyldige kan visa att han inte kunnat påverka beslutet.

 Omprövning bör kunna företas intill utgången av femte kalenderåret efter det

år då beslutet om skattereduktion meddelades. Eftersom beslut fattas tidigast

året efter det år aktierna förvärvas får skattemyndigheten alltid minst ett år

på sig att besluta i sådana omprövningsärenden som föranleds av att den

skattskyldige eller bolaget inte iakttar femårsregeln.

 Att i ärende om skattereduktion uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämna

oriktig uppgift som är ägnad att leda till att skattereduktion tillgodoräknas

med för högt belopp bör beläggas med straffansvar. Den som gjort sig skyldig

till detta bör dömas till böter eller fängelse i högst två år om inte gärningen

är belagd med straff i brottsbalken. Detsamma bör gälla i fråga om underlåtenhet

att göra ändringsanmälan.

4.7 Förenlighet med EG:s regelverk

Ett system till stöd för riskkapitalinvesteringar måste naturligtvis utformas så

att det är förenligt med EG:s regler. Vad som närmast kommer i blickpunkten är

likabehandlingsprincipen, principen om fri etableringsrätt, förbudet mot

restriktioner för kapitalrörelser och reglerna om statsstöd till näringslivet.

 Förslaget bör såsom det utformats inte kunna anses stå i strid med de

förstnämnda principerna eller hindra kapitalrörelser på ett otillåtet sätt.

Skattelättnaden utgår för investeringar i såväl svenska som utländska bolag

under förutsättning att bolagen i sin tur gör investeringarna i Sverige.

 EG:s grundläggande regler om statsstöd återfinns i artikel 92-94 i

Romfördraget. Som stöd räknas alla insatser av ekonomisk natur som innebär

fördelar för enskilda företag eller branscher. Det spelar ingen roll i vilken

form stödet ges. Som stöd räknas t.ex. bidrag, subventionerade lån, garantier,

skattelättnader och reducering av avgifter. Stöd som hotar snedvrida

konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion är oförenligt

med den gemensamma marknaden. Om en medlemsstat är tveksam till om en planerad

åtgärd har inslag av offentligt stöd skall EG-kommissionen informeras om

åtgärden innan den verkställs.

 Ifrågavarande stöd utgår i form av en skattereduktion till investeringar i

fasta driftställen i Sverige. Stödet uppgår till högst 30 % av investerings-

utgiften förutsatt att företaget finansierar investeringen genom nyemission.

Till den del ägarna förvärvar nyemitterade aktier för mer än 100 000 kr var

utgår inget stöd. Inte heller utgår stöd till den del företaget finansierar

investeringen med lånat kapital eller kvarhållna vinstmedel. I praktiken torde

en företagsinvestering finansieras med hjälp av såväl nyemissioner som

kvarhållna vinstmedel och extern upplåning. Stödintensiteten till de enskilda

investeringarna torde därför i praktiken uppgå till en väsentligt lägre andel av

investeringsutgiften än 30 %.

 Ifrågavarande stödform står i princip öppen för alla onoterade aktiebolag.

Undantagna är i huvudsak endast finansiella företag, fastighetsförvaltande

företag samt företag som sysslar med leasing och uthyrning. Stödformen kan

således inte anses gynna endast vissa företag eller viss produktion.

 Ett temporärt stöd i syfte att stimulera riskkapitalförsörjningen enbart under

två år bör därför inte möta något hinder ur EG-perspektiv. Tvärtom har inom EG i

många sammanhang betonats vikten av att stärka kapitalförsörjningen i små och

medelstora företag. Sammantaget kan det föreslagna systemet med skattereduktion

för riskkapitalinvesteringar inte ses som offentligt stöd i Romfördragets

mening. Det finns därför ingen anledning att informera kommissionen om det nu

föreslagna riskkapitalsystemet.

5 Ekonomiska föreningar

 Skälen för regeringens förslag: I nuvarande system dubbelbeskattas vinster i

ekonomiska föreningar. Denna princip har dock luckrats upp i fråga om ekonomiska

föreningar som i beskattningshänseende anses som kooperativa. En förening anses

som kooperativ om den är öppen och i sina angelägenheter tillämpar lika

rösträtt.

 Har en kooperativ förening av vinsten på sin kooperativa verksamhet lämnat

rabatt eller pristillägg i förhållande till gjorda köp eller försäljningar har

föreningen rätt till avdrag för sådan utdelning. Kooperativ utdelning som endast

utgör en besparing av levnadskostnader är skattefri för medlemmen. I övriga fall

är utdelningen skattepliktig.

 Vinstutdelning i förhållande till medlemsinsatsernas storlek (insatsutdelning)

är däremot inte avdragsgill för föreningen. För den medlem vars andel är

betingad av den verksamhet som bedrivs skall sådan utdelning tas upp som intäkt

av näringsverksamhet. I annat fall skall utdelningen tas upp som intäkt av

kapital. På samma sätt förhåller det sig med utdelning på förlagsinsatser. Det

är här fråga om särskilda kapitalinsatser som räknas till föreningens bundna

egna kapital men som intar en mellanställning mellan medlemskapital och lånat

kapital.

 Insatsutdelning och utdelning på förlagsinsatser var tidigare avdragsgilla hos

föreningen. Syftet med avdragsrätten var att lindra dubbelbeskattningen inom den

kooperativa sektorn. Lättnaden motiverades av att aktiebolagen hade rätt till

s.k. Annellavdrag. Föreningarnas avdrag för annan utdelning än pristillägg och

rabatter avskaffades i samband med 1993 års företagsskattereform då utdelningar

från aktiebolag och ekonomiska föreningar gjordes skattefria.

 Det temporära systemet med skattereduktion för riskkapitalinvesteringar

föreslås, som framgår av föregående avsnitt, inte gälla för investeringar i

ekonomiska föreningar. I avvaktan på mer långsiktiga lösningar för lättnader i

dubbelbeskattningen bör kooperativa ekonomiska föreningar få tillbaka rätten

till avdrag för insatsutdelning och utdelning på förlagsinsatser. Förslaget

föranleder ändringar i 2 § 8 mom. och 7 § 8 mom. lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt, SIL.

6 Kvittning av underskott

 Skälen för regeringens förslag: Genom 1990 års skattereform upphävdes i

princip möjligheten att kvitta underskott i näringsverksamhet mot tjänsteinkom-

ster. I stället infördes ett system som innebär att underskott i en

förvärvskälla får dras av vid beräkningen av inkomsten av samma förvärvskälla

närmast följande år. Underskott i förvärvskällan kan rullas framåt utan

tidsbegränsning. Undantag från regeln om att kvittning inte tillåts mellan

förvärvskällor gäller i fråga om underskott av aktiv näringsverksamhet avseende

litterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet. Underskott av sådan

verksamhet får - med vissa restriktioner - kvittas mot andra förvärvsinkomster.

 För att underlätta nyföretagande infördes genom lagstiftning hösten 1993 en

möjlighet att kvitta underskott av aktiv näringsverksamhet mot förvärvsinkomst

(prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, SFS 1993:1541). Denna lagstiftning

innefattade inte någon möjlighet till kvittning i de fall en skattskyldig genom

köp eller annat oneröst förvärv övertagit en näringsverksamhet från någon

närstående. Våren 1994 infördes emellertid en sådan möjlighet (prop.

1993/94:234, bet 1993/94:SkU25, SFS 1994:777).

 I syfte att återställa skattereglerna i enlighet med skattereformen

avskaffades möjligheterna att kvitta underskott från nystartad verksamhet hösten

1994 (prop. 1994/95:25, bet.1994/95:FiU1, SFS 1994:1855).

 Efter en överenskommelse med centerpartiet under våren 1995 har regeringen

beslutat föreslå att en kvittningsrätt för underskott i nystartad aktiv

näringsverksamhet mot förvärvsinkomster skall återinföras. Syftet med åtgärden

är att underlätta för nyföretagande och ge positiva effekter på företagande och

risktagande hos enskilda näringsidkare. Kvittningsrätten tillämpas på

företagande som påbörjas under år 1996 eller senare. Näringsverksamhet som

påbörjas före 1996 omfattas således inte av den nya kvittningsrätten.

 Kvittningsrätten föreslås bli utformad enligt följande. Med hänsyn till syftet

- att underlätta nyföretagande - är en tidsbegränsning påkallad. Kvittning bör

kunna tillåtas under de fem första verksamhetsåren. Vidare bör en beloppsgräns

gälla. Avdrag får göras med högst 100 000 kr för vart och ett av åren. För

underskott som ett visst år överstiger 100 000 kr medges inte kvittning. Till

den del underskottet överstiger 100 000 kr kan avdrag endast medges enligt lagen

(1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet, dvs. dras av mot

framtida överskott i förvärvskällan. Detta innebär att om den skattskyldige år 1

har ett underskott på 125 000 kr och år 2 ett underskott på 50 000 kr kan

kvittning ske med 100 000 kr år 1 och 50 000 kr år 2. De 25 000 kr som är

hänförliga till år 1 och som inte kvittats får rullas framåt och utnyttjas mot

framtida inkomster i förvärvskällan.

 Kvittning bör inte få ske om den skattskyldige - direkt eller indirekt -

tidigare bedrivit likartad verksamhet. Av tillämpningsskäl bör begränsningen

avse endast de senaste fem åren. Om verksamheten övertagits från make eller

annan närstående person bör kontinuitet gälla. Det innebär att avdrag endast

medges om överlåtaren skulle ha varit berättigad till avdrag om han själv

fortsatt att driva verksamheten. Om verksamheten däremot övertagits genom köp,

byte eller därmed jämförligt förvärv från förälder eller far- eller morförälder

räknas verksamheten som nystartad.

 Den nya kvittningsrätten omfattar verksamheter som har startats tidigast den 1

januari 1996.

 Bestämmelserna om att större mangårdsbyggnader på lantbruk på ägarens begäran

skall beskattas i näringsverksamhet skulle i kombination med kvittningsrätt för

ifrågavarande fastigheter kunna medföra att underskottsavdrag hänförliga till

bl.a. omfattande reparationer kvittas mot t.ex. tjänst. Regeringen anser med

hänsyn härtill att ägare som på begäran får sina mangårdsbyggnader beskattade

som näringsfastigheter skall undantas från kvittningsmöjligheten.

 Kvittningsmöjligheten för kommanditdelägare begränsas beloppsmässigt och får

sammanlagt inte överstiga vad delägaren satt in eller åtagit sig att sätta in i

bolaget. Även för delägare i handelsbolag som i förhållande till övriga delägare

förbehållit sig ett begränsat ansvar för bolagets förpliktelser begränsas

kvittningsmöjligheten.

 Förslaget föranleder ändring i 46 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370), KL.

7 Beskattning av ägare i fåmansföretag

7.1 Gällande regler

Det särskilda regelsystemet för beskattning av ägare i fåmansföretag infördes

genom 1990 års skattereform (prop. 1989/90:110 och 1990/91:54) och finns i 3 §

12 och 12 a mom. SIL. Bestämmelserna har ändrats ett flertal gånger. Genom lag-

stiftning hösten 1991 infördes en alternativ metod för beräkning av

anskaffningskostnaden på aktier och andelar (prop. 1991/92:60). Hösten 1993

justerades reglerna som en följd av den då införda enkelbeskattningen av bolags-

inkomster (prop. 1993/94:50) med vissa ytterligare ändringar våren 1994 (prop.

1993/94:234). Vid återinförandet av dubbelbeskattningen av bolagsinkomster

(prop. 1994/95:25) skedde åter vissa justeringar. Under våren 1995 utarbetades

promemorian Tekniska justeringar i regelsystemet för beskattning av ägare i

fåmansföretag. Promemorian har remissbehandlats.Med fåmansföretag åsyftas ett

företag där ägaren eller ägarna så fullständigt kan behärska företaget att man i

realiteten inte kan tala om ett tvåpartsförhållande vid transaktioner mellan

ägare och företag. Är ägarna i ett fåmansföretag aktiva i detta utgör

inkomsterna i företaget en blandning av arbets- och kapitalinkomster. Eftersom

skattebelastningen för förvärvsinkomster är högre än för kapitalinkomster upp-

kommer skillnader mellan uttag i form av progressivt beskattad lön och uttag i

form av utdelning som beskattas med den enhetliga skattesatsen för inkomst av

kapital. De särskilda reglerna för beskattning av delägare i fåmansföretag har

sin utgångspunkt i denna skillnad i beskattningen.

 Bestämmelserna har utformats som spärregler som skall förhindra att en

aktieägare kan ta ut arbetsinkomst som utdelning eller reavinst. En

förutsättning för att regelsystemet i 3 § 12 mom. SIL skall tillämpas är att det

är fråga om ett fåmansföretag och att aktieägaren - eller närstående till denne

- i betydande omfattning är eller har varit verksam i företaget under den

senaste tioårsperioden. Reglerna tillämpas på utdelning på aktierna och på

reavinst vid avyttring av sådana aktier. För att förhindra kringgående finns

bl.a. bestämmelser som skall tillämpas när aktieägaren inte längre är verksam i

företaget men har varit det under något av de tio senaste åren. Diskussionen

förs beträffande aktiebolag och aktier men har motsvarande giltighet för

ekonomiska föreningar och andelar i sådana föreningar.

Beskattning av utdelning

Den del av det från fåmansföretaget utdelade beloppet som anses motsvara den

schablonmässigt bestämda kapitalavkastningen - det kapitalinkomstbehandlade

utrymmet - tas upp som intäkt av kapital hos ägaren.

 Det kapitalinkomstbehandlade utrymmet beräknas som en viss procent på det

kapital som har satts in i bolaget. Procenttalet bestäms schablonmässigt till

statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret med tillägg

av 5 procentenheter (för år 1995 15,86 %).

 Med insatt kapital avses anskaffningskostnaden för aktierna med tillägg för

eventuella ovillkorliga kapitaltillskott. För aktier som har anskaffats före år

1990 får anskaffningskostnaden räknas upp med hänsyn till den allmänna

prisutvecklingen från anskaffningsåret, dock tidigast fr.o.m. år 1970, fram till

år 1990. Uppräkning sker med tillämpning av den indexserie som finns intagen i

Riksskatteverkets rekommendationer RSV S 1995:16.

 Vid beräkning av det kapitalinkomstbehandlade utrymmet får hänsyn tas till

löner som har utbetalats till andra anställda än aktieägare i företaget.

Bestämmelserna om löneunderlag finns i 3 § 12 a mom. SIL och innebär att viss

del av den utbetalade lönesumman läggs till anskaffningskostnaden för aktierna,

eventuellt uppräknad med index. Löneunderlaget utgörs av 10 % av den del av

lönesumman som överstiger 10 basbelopp. En förutsättning för regelns

tillämplighet är att aktieägaren har tagit ut en lön som motsvarar minst 150 %

av den lön som har betalats ut till den högst betalde anställde. Den ökning av

det kapitalinkomstbehandlade utrymmet som uppkommer genom utnyttjande av löne-

underlaget får inte överstiga den lön aktieägaren har tagit ut.

 När lämnad utdelning överstiger det kapitalinkomstbehandlade utrymmet skall

det överskjutande beloppet tas upp som intäkt av tjänst. I de fall lämnad

utdelning understiger detta utrymme får skillnaden sparas till nästa år (sparad

utdelning) och ökar då det kapitalinkomstbehandlade utrymme som beräknas för det

året. Det sparade utrymmet får också läggas till det underlag som ligger till

grund för beräkning av kapitalavkastningen. Innebörden av detta är att det

sparade utrymmet kommer att ränteuppräknas.

 Hänsyn till det sparade utrymmet tas alltså på två olika sätt. Det sker dels

genom att det kapitalinkomstbehandlade utrymmet för nästa år ökas med ett belopp

som i kronor räknat motsvarar det sparade utrymmet från föregående år, dels

genom att anskaffningskostnaden för aktierna ökas med samma belopp.

 Ett exempel visar den använda tekniken.

 Anskaffningskostnaden för aktierna i ett enmansaktiebolag antas vid utgången

av år 1994 uppgå till 100 000 kr. Aktieägaren har inget sparat utrymme från

föregående år. Med tillämpning av den för år 1995 gällande räntesatsen 15,86 %

(statslåneräntan 10,86 % + 5 %) bestäms det kapitalinkomstbehandlade utrymmet

för detta år till (15,86 % av 100 000=) 15 860 kr. Aktieägaren tar ut 10 000 kr

i utdelning under år 1995. Hans sparade utrymme blir således det överskjutande

beloppet på 5 860 kr. Om gällande räntesats för år 1996 antas vara 15,00 %

bestäms det kapitalinkomstbehandlade utrymmet för detta år till (15,00 % av

105 860=) 15 879 kr. Under år 1996 kan aktieägaren som kapitalinkomst ta ut dels

detta belopp, dels det sparade utrymmet från år 1995 på 5 860 kr, dvs.

sammanlagt 21 739 kr.

 För aktier som har anskaffats före ingången av år 1992 är det möjligt att

beräkna det kapitalinkomstbehandlade utrymmet med utgångspunkt i ett alternativt

värde på aktierna (alternativregeln). Värdet baseras då på skillnaden mellan

tillgångar och skulder i företaget vid utgången av det beskattningsår som har

taxerats år 1993. Tillgångar och skulder skall värderas enligt bestämmelserna i

lagen (1994:775) om beräkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i

fåmansföretag. Det är i huvudsak fråga om skattemässiga värden. Vissa

utbetalningar från företaget reducerar underlaget och därmed också det värde som

får användas på aktien.

 Beräkning av det kapitalinkomstbehandlade utrymmet med tillämpning av

alternativregeln sker på samma sätt som enligt huvudregeln. Lönesummeregeln får

dock inte tillämpas om värderingen sker med stöd av alternativregeln.

Beskattning av reavinst

En reavinst vid avyttring av aktier i ett fåmansföretag kan delvis bero på att

arbetsinkomster har hållits kvar i företaget. Särskilda regler gäller därför för

beskattning av sådan reavinst.

 Utgångspunkten vid 1990 års skattereform var att det inte ansågs nödvändigt

att beskatta en försäljningsvinst med samma skattesats som gäller för

arbetsinkomster eftersom man inte kan räkna med att få full betalning för

tillgångarna i bolaget vid en försäljning. En försäljning är dessutom förenad

med vissa kostnader (prop. 1989/90:110 s. 472). Ett rimligt skatteuttag ansågs

ligga på ca 40 %. Tillgodogörande av arbetsinkomster genom avyttring av aktierna

i bolaget (med uttag av bolagsskatt och reavinstskatt) skulle med detta

skatteuttag ge ägaren approximativt samma behållning efter skatt som ett uttag

av lön efter arbetsgivaravgifter och progressiv inkomstskatt. Den tekniska

lösning som valdes för att få detta skatteuttag är att 50 % av reavinsten tas

upp som intäkt av tjänst och 50 % som intäkt av kapital. Till den del reavinsten

motsvaras av kvarstående sparad utdelning blir det endast fråga om beskattning i

inkomstslaget kapital.

 Den reavinst som skall fördelas mellan intäkt av tjänst och intäkt av kapital

beräknas i huvudsak enligt allmänna regler. Anskaffningskostnaden för aktier som

förvärvats före år 1990 får dock räknas upp med index. För aktier som har

förvärvats före ingången av år 1992 finns alternativt möjlighet att beräkna

reavinsten med utgångspunkt i kapitalunderlaget. Vid beräkning av den reavinst

som skall fördelas enligt de särskilda fåmansföretagsreglerna kan det avdrags-

gilla omkostnadsbeloppet därför vara högre än det omkostnadsbelopp som följer av

de allmänna reglerna för beräkning av reavinst (jfr 27 § 2 mom. SIL). Därmed

kommer också den vinst som skall behandlas enligt bestämmelserna i 3 § 12 mom.

SIL att vara lägre än den som beräknats enligt de allmänna reglerna. Skillnads-

beloppet beskattas enligt allmänna reavinstregler, dvs. som intäkt av kapital.

 Det finns en övre gräns för hur stor del av en reavinst som skall tas upp som

intäkt av tjänst. Enligt den s.k. takregeln uppgår gränsen till 100 basbelopp.

Eftersom hälften av reavinsten skall tas upp som intäkt av kapital innebär denna

takregel att när en reavinst överstiger 200 basbelopp - utöver kvarstående

sparad utdelning - beskattas överskjutande del som kapitalavkastning enligt de

allmänna reglerna för reavinst.

Sammanfattning

Vid utdelning på aktier får ett belopp som kan anses motsvara en schablonmässigt

beräknad avkastning på det i företaget investerade kapitalet behandlas som

kapitalinkomst. Uppgår det utdelade beloppet till ett högre belopp skall den

överskjutande delen tas upp som intäkt av tjänst.

 Det kapitalinkomstbehandlade utrymmet beräknas med utgångspunkt i

anskaffningskostnaden för aktierna med tillägg för eventuellt sparat utrymme

från tidigare år. Anskaffningskostnaden får i viss utsträckning räknas upp med

index. Möjlighet finns i vissa fall att i stället utgå från ett värde som

beräknas med utgångspunkt i kapitalunderlaget i företaget. Underlaget

multipliceras med statslåneräntan ökad med 5 procentenheter. Det belopp som

erhålls vid denna beräkning utgör det kapitalinkomstbehandlade utrymmet. Till

det läggs eventuellt sparat utrymme från föregående år. Utdelning som ryms inom

detta utrymme beskattas som intäkt av kapital hos aktieägaren.

 Vid avyttring av aktier i fåmansföretag skall hälften av reavinsten - beräknad

enligt reglerna i 3 § 12 mom. SIL - tas upp som intäkt av tjänst.

7.2 Allmänna utgångspunkter

Den väsentliga ändring som föreslagits i promemorian avser en utvidgning av

tillämpningsområdet för regelsystemet för beskattning av delägare i

fåmansföretag så att detta bättre kommer att överensstämma med de intentioner

som låg till grund för 1990 års skattereform. Syftet är att reglerna skall vara

tillämpliga när en aktieägare är verksam i ett fåmansföretag. De bör även

tillämpas om aktieägaren är verksam i ett företag i vilket denne indirekt äger

aktier under förutsättning att även det företaget kan anses utgöra ett

fåmansföretag. Det nuvarande regelsystemet är emellertid endast i begränsad

omfattning tillämpligt i det senare fallet. En ändring förslås i detta

hänseende. Vidare föreslås att även delägare i utländska bolag skall omfattas av

regelsystemet.

 Av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget instämmer samtliga i att

regelsystemet bör omfatta fall då aktieägaren är verksam i ett företag i vilket

denne indirekt äger aktier samt att även utländska företag skall kunna anses

utgöra ett fåmansföretag.

 I promemorian har också föreslagits vissa lagtekniska förändringar, främst i

förtydligande syfte. Svenska Arbetsgivareföreningen och Sveriges Industriförbund

samt Företagarnas Riksorganisation anser att förslaget innebär en förbättring av

lagtexten. FAR anser att de förslagna ändringarna innebär att lagtexten blir mer

otydlig. Från bl.a. Juridiska fakulteten vid Uppsala Universitet har framförts

att det nu är dags att göra en principiell översyn av utgångspunkten för fåmans-

företagslagstiftningen.

 Det har redan vid 1990 års skattereform konstaterats att det i ett system med

en progressiv beskattning av förvärvsinkomster och en proportionell beskattning

av kapitalinkomster finns ett behov av särskilda regler för beskattning av

delägare i fåmansföretag. Vid diskussionen om utgångspunkten för en skattemässig

åtskillnad mellan arbets- och kapitalinkomster har bl.a. framförts att det

naturliga kan synas vara att fastställa vad som kan betraktas som en normal lön.

I promemorian hänvisades till prop. 1993/94:234 (s.76 f.) där det uttalades att

det visat sig omöjligt att bygga regelsystemet på en prövning av vad som i varje

enskilt fall kan anses utgöra normal lön och att det inte heller är möjligt att

fastställa en rimlig schablon för löneuttag. Vissa remissinstanser anser att

ytterligare diskussion borde ha förts på denna punkt. Regeringen konstaterar att

den fråga som här är aktuell gäller tillämpningsområdet för det nuvarande regel-

systemet. Det finns i detta sammanhang inte anledning att ånyo diskutera den

principiella utgångspunkten för regelsystemet.

 Det är av vikt att det särskilda regelsystemet tillämpas för samtliga aktiva

delägare och att det inte genom olika bolagskonstruktioner är möjligt att komma

förbi systemet. Regeringen anser att det är angeläget att nu genomföra de

ändringar som behövs för att även indirekta innehav resp. utländska bolag skall

omfattas av lagstiftningen.

 Några remissinstanser har påtalat komplexiteten i systemet. Regeringen

konstaterar att komplikationerna framförallt har sin utgångspunkt i det

förhållandet att tillämpningsområdet måste bestämmas så att det fångar in olika

bolagskonstruktioner. För en aktieägare i ett fåmansföretag som äger samtliga

eller en huvuddel av aktierna i ett bolag och som är verksam i detta bolag eller

i ett koncernbolag innebär de föreslagna reglerna inte någon förändring och inte

heller någon ytterligare komplikation.

 I promemorian föreslogs också vissa ändringar av lagteknisk karaktär i syfte

att förtydliga lagtexten. I denna fråga är regeringens inställning följande.

Flertalet av de tidigare företagna ändringarna har arbetats in i den

ursprungliga bestämmelsen i 3 § 12 mom. SIL. Ändringarna har varit av olika

teknisk karaktär och detta har bl.a. medfört oklarheter i frågan hur

regelsystemet förhåller sig till övriga bestämmelser i skattesystemet.

Skattelagskommittén arbetar för närvarande med en systematisk översyn av inkom-

stskatteförfattningarna (dir. 1991:39). Ett naturligt led i detta arbete är att

föreslå sådana förändringar som behövs i förtydligande syfte. Ett betänkande

kommer dock att lämnas först under slutet av nästa år. Regeringen anser

emellertid att det redan nu är viktigt att i möjligaste mån ta tillvara

möjligheterna att förtydliga lagtexten. Av de remissinstanser som har yttrat sig

i frågan är också flertalet av den uppfattningen att de föreslagna ändringarna

innebär en förbättring. Regeringen anser således att de föreslagna ändringarna i

princip bör genomföras. Den tekniska utformningen av förslaget kommenteras

närmare i avsnitt 7.5.

7.3 Tillämpningsområdet för 3 § 12 mom. SIL

 Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna: Invändningar har inte framförts mot förslaget att begränsa

möjligheterna att kringgå reglerna genom indirekta innehav. Däremot har

framförts att förslaget i dess nuvarande utformning kommer att få ett alltför

vittgående tillämpningsområde eftersom det även omfattar fall där avkastning i

andra bolag inte är hänförlig till företagsledarens arbetsinsatser. Svenska

Arbetsgivareföreningen och Sveriges Industriförbund anser att precisionen i

regelsystemet ökar med förslaget genom att den svårtolkade koncernregeln kan

slopas.

 Några invändningar har inte framförts mot förslaget att även utländska bolag

skall omfattas av fåmansbolagslagstiftningen. Svenska Arbetsgivareföreningen och

Sveriges Industriförbund samt Handelshögskolan i Stockholm har emellertid anfört

att förhållandet till dubbelbeskattningsavtal borde belysas.

 Bakgrunden till regeringens förslag: Definitionen av fåmansföretag finns i

punkt 14 av anvisningarna till 32 § KL. Enligt åttonde stycket a i

anvisningspunkten anses ett fåmansföretag föreligga om en fysisk person eller

ett fåtal fysiska personer äger så många aktier eller andelar i ett aktiebolag

eller en ekonomisk förening att dessa personer har mer än hälften av rösterna

för aktierna eller andelarna i företaget. RSV har i sina rekommendationer (RSV S

1995:16) uttalat att med "ett fåtal" bör avses högst ett tiotal personer.

 En subsidiär definition av fåmansföretag finns i nämnda anvisningspunkt

åttonde stycket b. Av den framgår att med fåmansföretag avses ett aktiebolag

eller en ekonomisk förening vars verksamhet är uppdelad på verksamhetsgrenar som

är oberoende av varandra om en person har den reella bestämmanderätten över

sådan verksamhetsgren och självständigt kan förfoga över dess resultat. Det kan

vara fråga om företag som visserligen ägs av så många personer att man inte kan

tala om ett fåtal personer men vars verksamhet är uppdelad på flera avgränsade

rörelsegrenar som var och en i stort sett antas fungera som ett självständigt

fåmansföretag. Betämmelserna avser främst fria yrkesutövare som driver

verksamhet i ett aktiebolag eller en ekonomisk förening med många delägare.

 Av nionde stycket i anvisningspunkten framgår att aktiebolag vars aktier är

noterade vid en svensk börs inte räknas som fåmansföretag.

 Vid prövningen av om ett fåmansföretag föreligger beaktas inte enbart personer

som direkt äger aktier i företaget. Med ägare avses även den som genom

förmedling av juridisk person äger eller på därmed jämförligt sätt innehar aktie

i företaget (elfte stycket i anvisningspunkten). Om ett företag ägs av ett fåtal

fysiska personer och därför utgör ett fåmansföretag kommer alltså även ett

helägt dotterföretag att utgöra ett fåmansföretag eftersom aktierna i

dotterföretaget indirekt ägs av ett fåtal fysiska personer.

 Definitionen av fåmansföretag i KL utgör grunden även för tillämpning av

bestämmelserna i 3 § 12 mom. SIL. Enbart det förhållandet att det är fråga om

ett fåmansföretag motiverar emellertid inte tillämpning av de särskilda reglerna

för beskattning av utdelning och reavinster. En förutsättning är dessutom att

inkomsterna i företaget kan anses utgöra en blandning av arbets- och

kapitalinkomster. Ett villkor för att bestämmelserna i 3 § 12 mom. SIL skall

vara tillämpliga är därför att aktieägaren - eller någon närstående - i

betydande omfattning varit verksam i företaget. Vad som avses med verksam i

betydande omfattning har kommenterats i prop. 1989/90:110 s.703. Eftersom det

villkoret knyter an till verksamhet som utövats av den enskilde aktieägaren

måste tillämpligheten av bestämmelserna i 3 § 12 mom. SIL prövas i förhållande

till varje enskild aktieägare. Att ett företag enligt definitionen i KL utgör

ett fåmansföretag innebär alltså inte generellt att samtliga aktieägare i före-

taget omfattas av bestämmelserna i 3 § 12 mom. SIL.

 Enligt 3 § 12 mom. nionde stycket SIL skall vid bedömningen av om ett fåtal

personer äger aktierna i ett företag - dvs. om ett fåmansföretag föreligger -

sådana delägare, som själva eller genom någon närstående är verksamma i

företaget, anses som en person. Definitionen av fåmansföretag är här något

utvidgad i förhållande till den grundläggande definitionen i KL. Ett företag som

drivs gemensamt av många delägare som alla arbetar i företaget behandlas alltså

som ett fåmansföretag.

 I ett hänseende är bestämmelserna i 3 § 12 mom. SIL tillämpliga på utdelning

och reavinst i företag som inte utgör fåmansföretag. Det gäller den situationen

att företaget någon gång under den senaste tioårsperioden utgjort ett

fåmansföretag i vilket den skattskyldige har varit verksam men att företaget

inte längre har denna karaktär, exempelvis därför att ett antal nya delägare har

tillkommit. För att förhindra kringgående av regelsystemet i 3 § 12 mom. SIL

tillämpas bestämmelserna om företaget någon gång under de senaste tio åren

utgjort ett fåmansföretag i vilket delägaren har varit verksam.

 Det grundläggande villkoret att delägaren i betydande omfattning skall ha

varit verksam i företaget kan inte uppfyllas av en juridisk person. Den

bestämmelse i KL som anger att även den som indirekt äger aktier i företaget

skall anses som ägare saknar därför i princip betydelse vid prövning av om

utdelning och reavinst skall behandlas enligt reglerna i 3 § 12 mom. SIL. I

syfte att 3 § 12 mom. SIL skall kunna tillämpas även i det fall verksamheten

utövas i ett annat företag än det i vilket aktierna innehas anges i åttonde

stycket att med verksamhet i ett fåmansföretag jämställs verksamhet i ett annat

företag inom samma koncern.

 Ett koncernförhållande föreligger bl.a. när ett företag äger så många aktier i

ett annat företag att det har mer än hälften av rösterna för samtliga aktier,

dvs. när företaget har ett bestämmande inflytande i det andra företaget. Även i

de fall aktieinnehavet inte motsvarar så stort röstetal att ett

koncernförhållande föreligger kan det andra företaget vara ett fåmansföretag.

Ett exempel illustrerar.

 En fysisk person, X, äger samtliga aktier i ett företag, AB A, som därmed

utgör ett fåmansföretag. Företaget äger 40 % av aktierna i företaget AB B.

Övriga aktier i AB B ägs av två andra fysiska personer. Något koncernförhållande

föreligger inte mellan AB A och AB B. Däremot utgör AB B ett fåmansföretag

eftersom det med beaktande av såväl direkta och indirekta aktieinnehav ägs av

ett fåtal fysiska personer.

 En förutsättning för att 3 § 12 mom. SIL skall vara tillämpligt på utdelning

från AB A är som tidigare konstaterats att X i betydande omfattning är verksam i

detta företag. Är X i stället verksam i AB B kan han ta ut sin arbetsinkomst

från detta företag i form av utdelning som lämnas till AB A och vidareutdelas

till X. Denna vidareutdelning omfattas inte av bestämmelserna i 3 § 12 mom. SIL

eftersom verksamhet inte har bedrivits i ett koncernföretag. Utdelning från AB A

kommer därför att kapitalbeskattas hos X.

 Skälen för regeringens förslag: Ett särskilt regelsystem för fåmans-

bolagsdelägare bör vara utformat så att samtliga aktiva aktieägare omfattas av

bestämmelserna. Det skall inte vara möjligt att genom olika bolagskonstruktioner

komma förbi reglerna. Regelsystemet i 3 § 12 mom. SIL bör tillämpas i de fall

aktieägaren är aktiv i ett företag i vilket han indirekt äger aktier samt har

ett reellt inflytande. För att uppnå detta syfte föreslogs i promemorian att med

verksamhet i ett direktägt fåmansföretag skall jämställas verksamhet i ett annat

fåmansföretag om den skattskyldige indirekt äger aktier i detta företag. Några

invändningar mot den principiella utgångspunkten i detta förslag har inte

framförts. Däremot har några remissinstanser anfört att kravet att aktieägaren

skall ha ett reellt inflytande i det andra fåmansföretaget inte återspeglas i

lagtexten.

 Som lagförslaget har utformats kan det komma att omfatta situationer där

aktieägaren i ett bolag indirekt äger en mindre del i ett annat bolag i vilket

vederbörande tillsammans med ett flertal andra aktieägare är verksamma.

Villkoret att det bolag i vilket aktierna indirekt innehas skall utgöra ett

fåmansföretag innebär - på samma sätt som vid ett direkt aktieinnehav - i

kombination med kravet att det skall vara fråga om verksamhet i betydande

omfattning att tillämpningsområdet begränsas till sådana förhållanden då det

föreligger ett reellt inflytande.

 En särskild fråga gäller de fall när verksamhet bedrivs i ett handelsbolag,

dvs. aktieägaren är verksam i ett handelsbolag i vilket aktiebolaget äger

andelar. I promemorian anfördes att det i flertalet fall innebär att aktieägaren

är verksam i handelsbolaget för aktiebolagets räkning. Handelsbolagets inkomst

beskattas dessutom hos aktiebolaget. Verksamheten torde därför jämställas med

verksamhet i aktiebolaget och därmed är regelsystemet i 3 § 12 mom. SIL

tillämpligt. Juridiska fakulteten vid Uppsala universitet instämmer i denna

slutsats. Fakulteten anser emellertid att om detta är riktigt, strider denna

slutsats mot en av reglerna i 1 § andra stycket lagen (1992:1643) om särskilda

regler för beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall. Motivet är att

den lagen uttryckligen skall kunna tillämpas även när ett aktiebolag säljer ett

handelsbolag i vilket aktieägaren varit verksam.

 Regeringen delar uppfattningen att det särskilda regelsystemet för beskattning

av delägare i fåmansföretag omfattar även det fallet att verksamheten bedrivits

i ett handelsbolag i vilket aktiebolaget äger andelar. Skäl att särskilt reglera

denna situation i 3 § 12 mom. SIL kan inte anses föreligga. Lagen om särskilda

regler för beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall skall under

vissa förutsättningar tillämpas när en fysisk person säljer en andel i ett

handelsbolag till annan än fysisk person. En av förutsättningarna är enligt 1 §

andra stycket i den nämnda lagen att överlåtaren har varit aktivt verksam i

handelsbolaget. Med detta jämställs att överlåtaren på motsvarande sätt bedrivit

verksamhet i handelsbolaget genom en juridisk person. Det innebär således att i

de fall handelsbolaget äger ett aktiebolag i vilket andelsägaren är verksam kan

den särskilda lagen bli tillämplig om andelen i handelsbolaget säljs.

Tillämpningsområdet i 3 § 12 mom. avser emellertid det fallet att den fysiske

personen säljer en aktie i ett aktiebolag. Regeringens bedömning är därför att

vid sidan av bestämmelsen i 3 § 12 mom. SIL behövs den nämnda bestämmelsen i

lagen om beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall.

Utländska juridiska personer

Definitionen av fåmansföretag i punkt 14 av anvisningarna till 32 § KL omfattar

aktiebolag och ekonomiska föreningar. Huruvida även utländska företag kan vara

fåmansföretag framgår inte direkt.

 Vid bedömningen av om ett fåmansföretag föreligger beaktas även aktier eller

andelar som innehas genom förmedling av en juridisk person. Med juridisk person

kan avses såväl svenska som utländska företag. Äger en fysisk person exempelvis

ett danskt aktiebolag som i sin tur har ett svenskt dotterbolag bör det inte

råda någon tvekan om att det svenska dotterbolaget anses utgöra ett

fåmansföretag. Om det danska bolaget skall betraktas som ett fåmansföretag har

tidigare ansetts oklart.

 Regeringsrätten har konstaterat att 3 § 12 mom. SIL inte kan tillämpas på

utländska bolag (RÅ 1994 ref. 3). Av Regeringsrättens dom torde också den

slutsatsen kunna dras att detsamma gäller vid bedömningen av vad som utgör

fåmansföretag enligt definitionen i KL. Ett utländskt företag omfattas alltså

inte av definitionen av ett fåmansföretag i KL annat än i det avseendet att även

indirekta innehav via ett utländskt företag kan beaktas.

 Om ett företag ägs av en eller ett fåtal fysiska personer som är verksamma i

företaget bör utdelning och reavinst på aktier beskattas på samma sätt oavsett

om det är ett svenskt eller utländskt företag. I 3 § 12 mom. SIL bör därför

införas en bestämmelse som anger att med fåmansföretag kan avses även utländska

företag.

 Några remissinstanser har efterlyst en diskussion av förslagets inverkan vid

tillämpning av dubbelbeskattningsavtal. I avtal om undvikande av dubbel-

beskattning finns regler om fördelning av beskattningsrätten till olika

inkomster mellan staterna. Den uppdelning i olika inkomster som finns i ett

avtal har emellertid endast betydelse vid tillämpning av avtalet och således

inte vid bestämmande av till vilket inkomstslag inkomsten skall hänföras enligt

svensk intern skattelagstiftning. Har rätten att beskatta viss inkomst i Sverige

enligt svensk lagstiftning inskränkts genom avtalet måste denna begränsning

iakttas. När beskattningsrätten väl har fördelats enligt avtalet sker emellertid

beskattning i Sverige enligt svensk lagstiftning.

 Förslaget i promemorian har utformats så att utländska juridiska personer

skall beaktas vid bedömningen av om ett fåmansföretag föreligger. Enligt en

särskild bestämmelse skall emellertid regelsystemet i 3 § 12 mom. SIL avseende

fördelning av utdelning och reavinst inte tillämpas på sådana utländska

juridiska personer där delägarna beskattas löpande för vinsten. RSV har anfört

att detta ger en möjlighet att undgå beskattning av reavinster enligt de

särskilda fåmansföretagsreglerna. Det skulle kunna ske genom att aktierna i ett

fåmansföretag avyttras till underpris till sådan utländsk juridisk person

varefter andelen i den utländska juridiska personen avyttras och reavinsten

kapitalbeskattas.

 Den beskattning som avses i punkt 10 av anvisningarna till 53 § KL gäller

delägarens andel i vinsten i den utländska juridiska personen. Av 3 § 10 mom.

SIL framgår att utdelning från en sådan juridisk person inte skall beskattas och

därmed omfattas den inte heller av bestämmelserna i 3 § 12 mom. SIL. Regeringen

anser däremot att det inte finns skäl att undanta reavinst vid avyttring av

andel i sådan utländsk juridisk person från tillämpningsområdet i 3 § 12 mom.

SIL. Detta bör således omfatta även sådana andelar.

7.4 Överlåtelse av andel i handelsbolag som äger

aktier, m.m.

 Promemorians förslag: Vid avyttring av aktier i ett fåmansföretag i vilket

aktieägaren varit verksam till ett handelsbolag i vilket aktieägaren äger andel

skall reavinsten beräknas som om överlåtelsen har skett till marknadsvärdet.

 Remissinstanserna: RSV anser att förslaget inte är tillräckligt omfattande och

föreslår i stället att del av vinsten vid avyttring av andelar i handelsbolaget

skall beskattas enligt de särskilda fåmansföretagsreglerna. Svenska

Arbetsgivareföreningen och Sveriges Industriförbund motsätter sig förslaget

eftersom det medför likviditetspåfrestningar. Om en särskild skatteregel anses

erforderlig bör denna omfatta del av vinst vid avyttring av andelen i handels-

bolaget.

 Skälen för regeringens förslag: Om en fysisk person överlåter aktier i ett

fåmansföretag till ett handelsbolag i vilket han är delägare kan vederlaget

bestämmas till ett belopp motsvarande aktiernas omkostnadsbelopp vilket innebär

att någon beskattningsbar reavinst inte uppkommer. När andelen i handelsbolaget

överlåts beskattas reavinsten i inkomstslaget kapital. Denna möjlighet att

kringgå regelsystemet i 3 § 12 mom. SIL bör tas bort.

 Reglerna för beskattning av verksamhet i handelsbolag skiljer sig från de

regler som gäller för beskattning av verksamhet i aktiebolag. Den årliga vinsten

i handelsbolaget beskattas löpande hos delägaren. En fysisk person beskattas i

inkomstslaget kapital för vinst vid avyttring av andelar i handelsbolag - om

inte lagen om särskilda regler för beskattning av inkomst från handelsbolag i

vissa fall är tillämplig. I promemorian uttalades att det inte är möjligt att

utan avsevärda ändringar i regelsystemet för beskattning av reavinst vid

avyttring av andelar i ett handelsbolag införa regler som motsvarar dem som

finns i 3 § 12 mom. SIL. I stället föreslogs att särskilda bestämmelser skulle

gälla när en fysisk person avyttrar aktier i ett företag i vilket han varit

verksam till ett handelsbolag i vilket han har en andel. Den fysiske personen

skulle enligt förslaget beskattas som om aktierna hade sålts till marknadspris.

RSV har anfört att förslaget inte är tillräckligt omfattande, bl.a. därför att

vinster som upparbetas i aktiebolaget efter överlåtelsen inte kommer att

omfattas. Svenska Arbetsgivareföreningen och Sveriges Industriförbund avstyrker

förslaget eftersom det innebär en betydande likviditetspåfrestning som kan

hindra välmotiverade omstruktureringar.

 Regeringen har tidigare föreslagit att indirekta innehav i fåmansföretag skall

omfattas av det särskilda regelsystemet och att det inte skall vara möjligt att

genom olika bolagskonstruktioner kringgå bestämmelserna. Särskilda regler bör

också gälla när aktier har överlåtits till ett handelsbolag i vilket aktieägaren

eller närstående äger en andel varefter andelen i handelsbolaget säljs. En annan

reglering än den som föreslogs i promemorian bör emellertid väljas. För att

förhindra skatteundandragande bör reavinsten vid avyttring av andelen i

handelsbolaget delas upp och den del av vinsten som kan anses belöpa på

handelsbolagets innehav av aktier i fåmansföretaget skall - på samma sätt som

när en aktie avyttras direkt - till hälften beskattas som intäkt av tjänst. En

liknande reglering användes för avyttringar under år 1994 då skatteplikten för

reavinst vid avyttring av aktier var reducerad. För att förhindra kringgående av

reglerna för reavinstbeskattning av fastigheter gällde en undantagsregel för den

situation då aktiebolaget ägde fastigheter [jfr 3 § 1 mom. tredje stycket b) i

momentets lydelse vid 1995 års taxering, prop. 1993/94:50 s. 201].

 Särskilda regler gäller när en fysisk person till en juridisk person säljer en

andel i ett handelsbolag i vilket den fysiske personen har varit aktivt verksam.

Reglerna finns i lagen om särskilda regler för beskattning av inkomst från

handelsbolag i vissa fall och innebär att vinsten skall beskattas som inkomst av

näringsverksamhet. Syftet är att inkomst i handelsbolaget som är hänförlig till

det beskattningsår då överlåtelsen sker inte skall kunna omvandlas till en

kapitalbeskattad reavinst. Under vissa förutsättningar kan den särskilda

beskattningen begränsas till den del av beskattningsårets inkomst från

handelsbolaget som belöper på andelen för tiden fram till överlåtelse- eller

tillträdesdagen (3 § lagen om särskilda regler för beskattning av inkomst från

handelsbolag i vissa fall). Återstående vinst beskattas enligt allmänna regler,

dvs. som intäkt av kapital.

 Enligt 1 § andra stycket andra meningen omfattar lagen om särskilda regler för

beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall även den situationen att

överlåtaren, eller någon denne närstående, har varit aktivt verksam i

handelsbolaget genom en juridisk person. Äger handelsbolaget ett aktiebolag i

vilket någon av andelsägarna är aktivt verksam skall således bestämmelserna

tillämpas om denne andelsägare säljer sin andel till en juridisk person.

 Tidigare har föreslagits att en fysisk person som säljer en andel i ett

handelsbolag som äger aktier i ett fåmansbolag skall beskattas för del av

vinsten som intäkt av tjänst. En sådan beskattning är emellertid inte

tillräcklig om det finns en upparbetad vinst i handelsbolaget och andelen säljs

till en juridisk person. Även i fortsättningen bör således sådana försäljningar

omfattas av lagen om särskilda regler för beskattning av inkomst från handels-

bolag i vissa fall.

 Ett handelsbolag som äger aktier i ett aktiebolag redovisar inkomst från

aktiebolaget endast i de fall bolaget lämnat utdelning eller när aktierna

avyttrats. Har aktiebolaget inte lämnat någon utdelning redovisar således

handelsbolaget inte heller någon inkomst från aktiebolaget för beskattningsåret.

Utnyttjas då möjligheten till delbokslut i 3 § den nämnda lagen kommer den del

av vinsten vid avyttring av andelen i handelsbolaget som kan anses hänförlig

till aktieinnehavet endast att kapitalbeskattas. Regeringen anser därför att

möjligheten till delbokslut bör förhindras i de fall handelsbolag äger sådana

aktier som om de ägts direkt av den fysiske personen hade omfattats av

bestämmelserna i 3 § 12 mom. SIL.

 Förslaget föranleder en ändring i 3 § lagen om särskilda regler för

beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall. Enligt Lagrådets förslag

görs även ett förtydligande i 1 § andra stycket den nämnda lagen. Bestämmelsen

om att del av vinst vid försäljning av andel i handelsbolag skall tas upp som

intäkt av tjänst bör tas in i ett nytt moment i 24 § SIL.

 Det finns i dag vissa möjligheter att utan omedelbara beskattningskonsekvenser

överföra tillgångar från enskild näringsverksamhet eller ett handelsbolag till

ett aktiebolag i vilket den skattskyldige äger aktier genom att överlåtelsen

sker till skattemässiga värden. Om verksamheten överförs till ett aktiebolag i

vilket den skattskyldige inte har varit verksam kan en reavinst vid avyttring av

aktierna i det övertagande företaget som sker strax efter överlåtelsen komma att

beskattas i inkomstslaget kapital även om den skattskyldige har varit aktivt

verksam i den enskilda näringsverksamheten eller i handelsbolaget. En närings-

idkare som skall upphöra med sin näringsverksamhet skulle på detta sätt kunna

undgå den progressiva inkomstskatt och de egenavgifter som skulle ha påförts

honom om näringsverksamheten sålts direkt.

 I promemorian anfördes att en inkomstomvandling som sker på det beskrivna

sättet framstår som en rent skattemässigt betingad transaktion med syfte att

undgå skatt. Det ifrågasattes också om ett sådant förfarande skulle motverkas

genom att i 3 § 12 mom. SIL införa en bestämmelse som med verksamhet i bolaget

jämställer aktiv verksamhet i enskild näringsverksamhet eller handelsbolag om

tillgångar som ingått i sådan verksamhet har överlåtits till bolaget. Eftersom

en överlåtelse av det angivna slaget också kan utgöra ett led i en

omstrukturering av företag ansågs emellertid att ställning till detta skulle tas

när Företagsskatteutredningen (Fi 1992:11) lämnat sitt kommande förslag om

bekattningskonsekvenserna i samband med omstruktureringar. Majoriteten av

remissinstanserna har instämt i förslaget i promemorian. RSV anser emellertid

att en lagändring bör genomföras.

 Syftet med 3 § 12 mom. SIL är att förhindra omvandling av arbetsinkomster till

kapitalinkomster. En sådan omvandling skulle under vissa förutsättningar kunna

ske genom att tillgångar överlåts till underpris från enskild näringsverksamhet

eller handelsbolag till ett aktiebolag. Regeringen anser att det i och för sig

kan ifrågasättas om inte tillämpningsområdet i 3 § 12 mom. SIL under vissa

förutsättningar borde omfatta även aktier i aktiebolag till vilket sådan

överlåtelse av tillgångar har skett. Möjligheterna att genom verksamhet i

enskild näringsverksamhet och handelsbolag omvandla vad som kan likställas med

arbetsinkomster är emellertid normalt begränsade.

 Enbart det förhållandet att tillgångar har överlåtits till underpris till ett

aktiebolag är alltså inte ett tillräckligt skäl att tillämpa bestämmelserna i

3 § 12 mom. SIL vid en senare försäljning av aktierna. Regeringen är därför inte

beredd att utan ytterligare överväganden lägga fram ett förslag i denna fråga.

7.5 Lagtekniska justeringar

 Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag med

den avvikelsen att förslaget i stället avsåg en sammanföring av 3 § 12 och 12 a

mom. SIL.

 Remissinstanserna: Av de remissinstanser som har yttrat sig särskilt anser

majoriteten att det lagtekniska förslaget innebär förbättringar.

 Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna i 3 § 12 mom. SIL har sedan

deras tillkomst ändrats vid olika tillfällen. På grund av att ändringarna har

inarbetats i de ursprungliga bestämmelserna har reglerna blivit

svåröverskådliga. I promemorian föreslogs i förtydligande syfte bl.a. att vissa

begrepp skulle införas för att klargöra förfarandet vid beräkning av det

kapitalinkomstbehandlade utrymmet. Företagarnas Riksorganisation, Svenska

Arbetsgivareföreningen och Sveriges Industriförbund m.fl. har tillstyrkt

förslaget.

 Regeringen anser att det är viktigt att i avvaktan på skattelagskommitténs

förslag tillvarata möjligheten att förtydliga bestämmelserna. Förslaget bör i

princip genomföras med den ändringen att en uppdelning bör göras av det

nuvarande momentet på flera moment. En sådan uppdelning klargör på ett tydligare

sätt de olika inslag som finns i den nuvarande bestämmelsen. De ändringar som

gjorts i förhållande till promemorieförslaget redovisas närmare i författnings-

kommentaren. Förslaget har även ändrats på det sätt Lagrådet förordat.

 RSV har aktualiserat frågan om beräkning av det kapitalinkomstbehandlade

utrymmet när aktierna byter ägare under året. Ett kapitalinkomstbehandlat

utrymme beräknas när företaget lämnar utdelning för att fastställa hur stor det

av det utbetalade beloppet som skall kapitalinkomstbeskattas. Utbetalning av

beslutad utdelning kan förekomma vid flera tillfällen och om aktierna byter

ägare mellan utdelningstillfällena uppkommer frågan om även den nye ägaren får

beräkna ett kapitalinkomstbehandlat utrymme för det aktuella året. Innebörden av

den nuvarande bestämmelsen är oklar. I och med att bestämmelserna nu fått en

delvis annorlunda utformning och på ett klarare sätt knyter an till de för-

hållanden som gäller för en enskild aktieägare avser beräkningen av

gränsbeloppet den enskilde aktieägaren. Förvärvas aktierna under året får den

nye ägaren beräkna ett nytt gränsbelopp under förutsättning att det är ett

oneröst förvärv. Vid benefika överlåtelser är detta inte möjligt eftersom den

nye ägaren då träder i den förre ägarens ställe.

 RSV har anfört att om den nye ägaren får beräkna ett kapitalinkomstbehandlat

utrymme utan hänsyn till att sådant har beräknats för den förre ägaren är det

genom försäljningar inom närståendekretsen möjligt att öka det belopp som kan

kapitalinkomstbeskattas. Regeringen konstaterar att för att förhindra

skatteundandragande är det motiverat att införa en särskild bestämmelse vid

onerösa överlåtelser inom närståendekretsen. En sådan avyttring skall inte

medföra att det blir möjligt att beräkna ett nytt kapitalinkomstbehandlat

utrymme för året.

 En annan fråga gäller anskaffningsvärdet för aktierna. Vid avyttring av aktier

beräknas reavinsten med utgångspunkt i det genomsnittliga anskaffningsvärdet för

aktierna (27 § 2 mom. SIL). Det kapitalinkomstbehandlade utrymmet skall enligt 3

§ 12 mom. andra stycket SIL beräknas med utgångspunkt i anskaffningskostnaden

för aktierna. Lagtextens utformning är inte helt entydig vilket innebär att med

anskaffningskostnad skulle kunna avses såväl den faktiska anskaffningskostnaden

som ett anskaffningsvärde beräknat enligt genomsnittsmetoden. En skillnad mellan

dessa värden uppkommer först sedan en förändring skett i det ursprungliga

innehavet. När en delavyttring av aktierna i företaget har skett är det

emellertid naturligt att det resterande genomsnittliga anskaffningsvärdet utgör

underlag för beräkning av det kapitalinkomstbehandlade utrymmet. I förtydligande

syfte bör i 3 § 12 mom. SIL införas en uttrycklig hänvisning till det

anskaffningsvärde som enligt de allmänna reavinstreglerna skall användas vid

beräkning av reavinsten. Det innebär också att kontinuitetsreglerna om

övertagande av anskaffningsvärden vid benefika överlåtelser kommer att gälla

utan särskilda föreskrifter.

 I skatteregisterlagen (1980:325), lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter och i lagen (1994:775) om beräkning av kapitalunderlaget vid

beskattning av ägare i fåmansföretag finns hänvisningar till 3 § 12 mom. fjärde

stycket SIL i lagrummets nuvarande lydelse. Till följd av uppdelningen av

lagrummet på flera moment har dessa hänvisningar ändrats.

8 Begränsning av avdragsramen för representation

 Bakgrunden till regeringens förslag: I kompletteringspropositionen (prop.

1994/95:150 s. 150) aviserades en uppstramning av avdragsramarna för

representation fr.o.m. inkomståret 1996. Besparingen beräknades medföra en årlig

inkomstförstärkning på ca 400 miljoner kr.

 Utgifter för representation och liknande ändamål utgör omkostnader i en

förvärvskälla endast om de har omedelbart samband med verksamheten, såsom då

fråga uteslutande är om att inleda eller bibehålla affärsförbindelser och

liknande eller då utgifterna avser jubileum för företaget, invigning av mera

betydande anläggning för verksamheten eller jämförliga händelser eller då

utgifterna avser personalvård. Avdrag medges i det enskilda fallet inte med

större belopp än som kan anses skäligt och inte i något fall för utgifter för

spritdrycker och vin. Avdrag för måltidsutgifter medges normalt inte med större

belopp än som motsvarar skäliga utgifter för lunch.

 RSV ger årligen ut en rekommendation avseende maximibelopp för representation

i form av måltider. Enligt rekommendationen (RSV S 1994:11) bör avdrag för

lunch, middag eller supé för år 1995 medges med högst 300 kr per person.

Beloppet avser kostnader exkl. mervärdesskatt. Företagen får avdrag för ingående

moms endast till den del kostnaden är avdragsgill vid inkomsttaxeringen, dvs.

under år 1995 med högst 75 kr per person.

 Skälen för regeringens förslag: I kompletteringspropositionen redogjordes för

två utmärkande drag i regeringens skattepolitik. Skattepolitiken har en

betydelsefull roll vid saneringen av de stora underskotten i de offentliga

finanserna. Vidare skall skattepolitiken återupprätta den avvägning mellan

fördelningspolitiska mål och kraven på en samhällsekonomiskt effektiv

beskattning som gjordes i 1990-91 års skattereform. Den fördelningspolitiska

profilen på inkomstförstärkningarna avgör om det sammantagna saneringsprogrammet

blir trovärdigt och vinner en bred uppslutning.

 Mot denna bakgrund är det rimligt att sätta ned avdragsramen för repre-

sentationskostnader som i sin nuvarande utformning framstår som alltför generös.

Enligt regeringens uppfattning är det rimligt att begränsa avdragsramen till

närmare hälften av vad som för närvarande gäller. Förenklingsskäl talar för att

även kostnader för vin och sprit skall få ingå i avdragsramen.

 Avdragsramen bör inte uttryckas i kronor utan kopplas till basbeloppet enligt

lagen om allmän försäkring. Basbeloppet fastställs årligen och återger föränd-

ringar i det allmänna prisläget t.o.m. oktober året före det år basbeloppet

avser. Avdragsramen kan skäligen bestämmas till 0,5 % av basbeloppet avrundat

till närmast lägre tiotal kronor. Basbeloppet för år 1996 har ännu inte

fastställts men kan beräknas bli bestämt till sådant belopp att avdragsramen

blir 180 kr för år 1996. Avdragsramen avser liksom hittills kostnad inklusive

serveringsavgift men exklusive mervärdesskatt.

9 Budgeteffekter

Bedömningen av budgeteffekterna för den konsoliderade offentliga sektorn

redovisas som periodiserade kalenderårseffekter och varaktig nettoeffekt.

Riskkapitalavdraget, ekonomiska föreningars avdragsrätt för insatsränta och

kvittning av underskott i aktiv näringsverksamhet avräknas mot den reserv för

skattelättnader för företag som sattes av i regeringens proposition om vissa

ekonomisk-politiska åtgärder (prop. 1994/95:25, s. 71). I regeringens komplette-

ringsproposition (prop. 1994/95:150, Bilaga 1, s. 32) aviserades en uppstramning

av avdragsramarna för representation.

9.1 Skattereduktion för riskkapitalinvesteringar

Två faktorer är av avgörande betydelse för de statsfinansiella effekterna av en

skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. Den ena är omfattningen av

emissioner i onoterade företag vid oförändrade regler. Den andra är vilken

ökning av nyemissionerna som kan uppkomma genom åtgärden. Vidare begränsas

volymen på nyemissioner som berättigar till skattereduktion av att man måste

investera för mellan 10 000 kr och 100 000 kr.

 Volymen nyemissioner har uppskattats med SCB:s finansstatistik för

icke-finansiella företag som underlag. Den har baserats på genomsnittliga

nyemissioner under perioden 1985-1993, dock har extremvärden rensats bort. De

aktuella ägarkategorierna är fåpersonsägda företag. I statistiken skiljer man

mellan företag med resp. utan koncernanknytning. Endast 30 % av fåpersonsägda

företag med koncernanknytning räknas med som aktuella för nyemissioner som

berättigar till skattereduktion. Alla emissioner i gruppen utan koncernanknyt-

ning räknas med.

 Ökningen i emissionsvolymen har uppskattats till 40 %. Uppskattningen baseras

på de sänkta reala avkastningskraven på nyemissionsfinansierade investeringar.

En mera skönsmässig justering för osäkerhet och ofullständig information görs.

 Den kortsiktiga effekten på de offentliga finanserna utgörs av den

skattereduktion som medges. Denna kan uppskattats till 0,41 miljarder kr för

inkomståret 1996 och 0,47 miljarder kr för inkomståret 1997. Skillnaden utgörs

av räntan på det skattebortfall som skett inkomståret 1996. Den varaktiga

kostnaden för åtgärden uppgår till 0,12 miljarder kr.

9.2 Ekonomiska föreningar

Det samlade insatskapitalet i de ekonomiska föreningarna uppgår till

2,93 miljarder kr. Insatsutdelning får som mest lämnas efter en räntesats som

motsvarar diskontot plus tre procentenheter, dvs. med f.n. ca 10 %. Den avdrags-

gilla insatsutdelningen kommer därmed att uppgå till 0,29 miljarder kr. Den

kortsiktiga såväl som den varaktiga kostnaden kan därför beräknas till

0,08 miljarder kr.

 Förlagsinsatserna i de ekonomiska föreningarna uppgår inte till sådana belopp

att avdragsrätten för ränta på förlagsinsatser får någon statsfinansiell

betydelse.

9.3 Kvittning av underskott

Enligt förslaget kommer kvittning av underskott i aktiv näringsversamhet mot

inkomst av tjänst att medges med i olika avseenden väsentliga begränsningar.

 De belopp som antas kvittas i en nystartad verksamhet uppgår till 0,36

miljarder kr första året kvittning får ske. Andra året antas underskotten vara

lika stora för de verksamheter som startades året innan, och ett lika stort

kvittningsbart underskott uppkommer genom nytillkommande företag. De

kvittningsbara underskotten växer i samma takt till och med femte året efter att

lagstiftningen trätt i kraft, då de uppgår till 1,80 miljarder kr. Omedelbar

kvittning av dessa underskott mot inkomst av tjänst beräknas ge en skattelättnad

med 37 % av beloppet. Detta är den genomsnittliga skatten för berörda

företagare.

 En motverkande effekt uppkommer genom att de underskott som kvittas mot

inkomst av tjänst inte får kvittas mot framtida överskott i näringsverksamhet.

 Den kortsiktiga kostnaden för kvittning av underskott i aktiv näringsverk-

samhet mot inkomst av tjänst uppgår till 0,13 miljarder kr avseende inkomståret

1996 och 0,25 miljarder kr avseende inkomståret 1997. Den varaktiga effekten

utgörs av räntan på nuvärdet av de årliga inkomstbortfall som uppkommer, och

uppgår till 0,20 miljarder kr.

9.4 Beskattning av ägare i fåmansföretag

Eftersom de föreslagna ändringarna innebär att reglerna utformats i enlighet med

de ursprungliga intentionerna, uppkommer inga statsfinansiella effekter.

9.5 Begränsning av avdragsramen för representation

Genom begränsningen av avdrag för representationskostnader minskas avdraget från

300 kr till 0,5 % av basbeloppet. För år 1996 beräknas detta ge en minskning av

maximalt avdrag med 120 kr. Denna begränsning innebär en basbreddning på

0,88 miljarder kr. Breddningen har effekter dels på bolagsskatten, dels på

mervärdesskatten. Sammantaget uppgår den kortsiktiga effekten av begränsningen

till 0,44 miljarder kr för inkomståret 1996 och 0,40 miljarder kr för

inkomståret 1997. Den varaktiga effekten uppgår till 0,40 miljarder kr.

9.6 Effekter för skatteförvaltningen och domstolsväsendet

Genomförandet av förslaget om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar

kräver ökade insatser från skatteförvaltningen. Personalkostnaderna för att

hantera bestämmelserna är helt beroende av mängden ansökningar och deras

kvalitet. Med hänsyn till osäkerheten om antalet ansökningar och tiden för deras

inlämnande avser regeringen att längre fram besluta om ytterligare medel för att

täcka kostnaderna för administration och kontroll av skattereduktionen.

 Vad gäller förslaget om kvittning av underskott i aktiv näringsverksamhet mot

inkomst av tjänst har skattemyndigheterna redan hanterat ett sådant system och

den framtida hanteringen borde således kunna ske inom den befintliga

anslagsramen.

 För övriga myndigheter, t.ex. domstolsväsendet, utgår regeringen från att det

merarbete som förslagen kan orsaka är försumbart.

9.7 Sammanfattning

I nedanstående tabell lämnas en sammanfattning av effekterna för den

konsoliderade offentliga sektorn. De åtgärder som faller inom ramen för de medel

som avsatts för lättnader i beskattningen av företag avräknas mot denna ram i

tabellen. De förstärkningar av budgeten som det begränsade

representationsavdraget innebär redovisas för sig.

Tabell 9.1: Finansiella effekter för den konsoliderade offentliga sektorn av

olika åtgärder. Miljarder kr.

 Varaktigt1996 1997 1998 1999

Skattereduktion för

riskkapital-

investeringar -0,12 -0,41 -0,47 -0,04 -0,04

Avdragsrätt för

insatsränta i

ekonomiska föreningar-0,08-0,08 -0,08 -0,08 -0,08

Kvittning av underskott

i aktiv näringsverksamhet

mot inkomst av tjänst-0,20-0,13 -0,25 -0,35 -0,43

Ram på 2,00 miljarder kr2,001,00 2,00 2,00 2,00

KVARSTÅR 1,60 0,38 1,20 1,53 1,45

Begränsningar i

representationsavdraget0,400,44 0,40 0,40 0,40

**FOOTNOTES**

1 Projektkapitalfonder, Fi 92/1179 resp. Startkapital, Fi

92/3292.

 44

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 november 1995

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet Freivalds

Regeringen beslutar proposition 1995/96:109 Skattelättnad för riskkapital, m.m.

 138

10 Författningskommentar

10.1 Lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar

Förutsättningar för skattereduktion

1 §

Av första stycket framgår att skattereduktion kan medges fysisk person som mot

betalning i pengar förvärvar vissa aktier. Härför krävs att de förutsättningar

som anges i 2-5 §§ är uppfyllda eller kan antas bli uppfyllda.

 Av andra stycket framgår att underlaget för skattereduktion endast omfattar

betalningar under åren 1996 och 1997. I underlaget för båda åren sammanlagt får

inräknas utgifter om högst 100 000 kr.

 Till den del nyemissionen avser höjning av aktiekapitalet till 100 000 kr får

betalningen inte räknas med i underlaget. Anta att aktiekapitalet genom en

nyemission höjs från 50 000 kr till 200 000 kr. Fem personer köper vardera

aktier för 30 000 kr. Skattereduktion kan medges var och en med högst 6 000 kr

(30 % av 1/5-del av 100 000 kr).

 I underlaget får heller inte inräknas den del av nyemissionen som motsvarar

tidigare nedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden. Detta gäller ifråga

om nedsättning som skett efter den 1 januari 1995.

 I tredje stycket anges att skattereduktionen medges med 30 % av underlaget.

Eftersom underlaget får uppgå till högst 100 000 kr innebär det att

skattereduktion kan medges med högst 30 000 kr. Underlaget måste uppgå till

minst 10 000 kr för att skattereduktion skall medges. Det kan t.ex. vara fråga

om förvärv av aktier i ett bolag för 6 000 kr och i ett annat bolag för

4 000 kr. Underlaet måste sammanlagt uppgå till minst 10 000 kr.

2 §

I första stycket anges en grundläggande förutsättning för skattereduktion. Den

skattskyldige får inte avyttra aktierna under en tidsperiod som omfattar fem år

efter utgången av det år aktierna förvärvades.

 Av andra stycket framgår att femårsperioden även omfattar försäljningar av

andra aktier i samma bolag. Detta gäller även om de försålda aktierna är av

annat slag än de aktier för vilka skattereduktion medgetts (t.ex. A-aktier i

stället för B-aktier).

 Enligt tredje stycket har även dödsboet efter en person som förvärvat aktier

möjlighet att få skattereduktion. (Dödsbon kan dock inte få skattereduktion för

aktieförvärv som görs av boet. Aktieförvärv som görs av handelsbolag omfattas

inte heller. Detta gäller även om det bland bolagsmännen finns personer som

skulle vara berättigade om de själva gjort investeringen.) Om äganderätten

övergår till annan genom arv, testamente eller bodelning i anledning av makes

död krävs att den nya ägaren behåller aktierna under resten av femårsperioden.

Gåva och bodelning i annat fall likställs däremot med avyttring.

3 §

I första stycket anges att förvärvet skall ske genom teckning av nyemitterade

aktier i svenska aktiebolag eller vissa utländska bolag. De utländska bolag som

omfattas är de som är hemmahörande i en medlemsstat i EG eller något land med

vilket Sverige har avtal med bestämmelser om informationsutbyte för

beskattningsändamål.

 Vare sig bolaget är svenskt eller utländskt skall två villkor vara uppfyllda.

Villkoren skall vara uppfyllda av bolaget självt. Det räcker inte med att

villkoren uppfylls av t.ex. ett dotterföretag.

 Enligt punkt 1 skall bolaget under en viss tidsperiod ha bedrivit verksamhet

från fast driftställe i Sverige. Tidsperioden sträcker sig från fyra månader

före beslutet om nyemission till fem år efter utgången av det år under vilket

aktierna förvärvades.

 Enligt punkt 2 skall ett belopp motsvarande betalningen för aktierna varaktigt

investeras eller förbrukas i den verksamhet som bolaget bedriver vid det fasta

driftstället i Sverige. I fråga om s.k. fåmansföretag får det inte vara fråga om

sådan egendom som avses i punkt 14 första stycket av anvisningarna till 32 § KL,

dvs. egendom som så gott som uteslutande är avsedd för privat bruk för

företagsledare eller denne närstående person.

 I andra stycket anges ett undantag från femårsregeln i punkt 1. Skattere-

duktion medges även om verksamheten i Sverige upphör tidigare om upphörandet

beror på att företaget försätts i konkurs eller träder i tvångslikvidation.

4 §

Bestämmelserna syftar till att upprätthålla femårsregeln. Bolaget får inte under

denna tid sätta ned aktiekapitalet eller reservfonden och utbetala hela eller

del av nedsättningen till aktieägarna. Under denna tid får inte heller otillåten

utdelning ha förekommit. Båda dessa regler gäller även motsvarande åtgärder som

vidtas av ett utländskt bolag.

5 §

Genom denna bestämmelse utesluts vissa bolag eller verksamheter från lagens

tillämpningsområde.

 Av första stycket framgår att det bolag som ger ut nya aktier (nedan kallat

riskkapitalbolaget) eller annat företag i samma koncern inte får ha eller ha

haft något aktieslag noterat vid en börs eller annan reglerad marknad under en

viss tidsperiod. Denna tidsperiod sträcker sig från tio år före förvärvet till

tre år efter utgången av förvärvsåret.

 Genom andra stycket undantas vissa verksamheter under en viss tidsperiod.

Denna sammanfaller med den tid den skattskyldige måste behålla sina aktier och

sträcker sig således från aktieförvärvet till fem år efter utgången av

förvärvsåret. Undantaget gäller i likhet med bestämmelsen i första stycket såväl

riskkapitalbolaget som annat företag i samma koncern som detta.

 Enligt punkt 1 undantas vissa finansiella verksamheter.

 Enligt punkt 2 undantas företag som i mer än obetydlig omfattning hyr ut lös

egendom till företag som inte ingår i samma koncern som uthyrningsföretaget. Den

externa uthyrnings- eller leasingverksamheten kan anses vara av mer än obetydlig

omfattning om den omsätter mer än en tiondel av företagets eller koncernens

totala omsättning.

 I punkt 3, som justerats i förhållande till lagrådsremissen, undantas företag

som äger andra fastigheter än sådana som uteslutande används i verksamheten.

Denna verksamhet får inte avse annat än koncernintern fastighetsförvaltning. Att

t.ex. ett moderbolag använder ett dotterföretags fastighet i sin rörelse diskva-

lificerar således inte från skattereduktion.

 I punkt 4 undantas företag som annat än tillfälligtvis har mer än en femtedel

av sina tillgångar placerade i kontanter eller vissa andra likvida tillgångar.

Med tillfälligtvis bör förstås högst ett par tillfällen om sammanlagt högst tre

månader under femårsperioden. I speciella fall bör en längre tids

"överlikviditet" kunna tillåtas i början av femårsperioden. Detta gäller om

"överlikviditet" kan antas bero på att företaget behöver mer tid för att hinna

investera det kapital som nyemissionen inbringat. Anta att företaget avser att

genom nyemissionen finansiera uppförandet av en ny fabriksbyggnad. Betalningen

för de nytecknade aktierna erhålls i november 1996. Byggnadsarbetena betalas på

löpande räkning under tiden december 1996-juli 1998. I ett sådant fall kan det

vara rimligt att godta överlikviditet fram till dess merparten av byggutgifterna

har betalats. En aktie anses inte innehavd i kapitalplaceringssyfte om innehavet

är näringsbetingat. Vid värderingen som skall ligga till grund för prövningen av

frågan om bolaget innehar för mycket "otillåten" egendom skall tillgångarna

värderas till det högsta av sina bokförda och skattemässiga värden.

 Genom bestämmelsen i tredje stycket utvidgas den krets av företag för vilka

begränsningarna enligt första och andra styckena skall gälla. Riskkapitalbolaget

får inte ägas av två eller flera företag som har, har varit eller blir noterade

på sätt anges i första stycket. Detta gäller om de noterade företagen direkt

eller indirekt innehar mer än hälften av röstetalet i riskkapitalbolaget. Sådana

ägarföretag får inte heller bedriva finansiell verksamhet, uthyrning,

fastighetsförvaltning eller ha sådana "otillåtna" placeringar som avses i andra

stycket 4.

 Av bestämmelsen i sista stycket framgår att byggnader som är lös egendom samt

byggnads- och industritillbehör skall jämställas med fastigheter vid tillämpning

av punkt 3.

6 §

I bestämmelsen definieras uttrycket "företag i samma koncern" genom en

hänvisning till svenska civilrättsliga koncernbegrepp. Genom tillägget i sista

meningen utvidgas koncernbegreppet till att omfatta även utländska moderföretag.

Ansökan

7 §

Av första stycket framgår att ansökan om skattereduktion skall göras skriftligen

hos en skattemyndighet senast den 2 maj 1998.

 Av andra stycket framgår att den skattskyldige har viss valfrihet att välja

vilket år han eller hon vill ha skattereduktionen. Om aktierna har betalats

under år 1996 och ansökan ges in senast den 2 maj 1997 skall anges om

skattereduktionen skall tillgodoräknas vid 1997 eller 1998 års taxering eller

fördelas mellan åren. Ges ansökan in senare eller avser ansökan aktier som

betalats under år 1997 skall skattereduktionen tillgodoräknas vid 1998 års

taxering.

 I tredje stycket anges vilka uppgifter ansökan skall innehålla. Sökanden skall

bl.a. avge en försäkran att han eller hon avser att behålla aktierna till

utgången av femte året efter det år då aktierna köptes.

 Av fjärde stycket framgår att ett intyg från det bolag som emitterade aktierna

skall bifogas ansökningen. I detta intyg skall bolaget bl.a. försäkra att det

inte föreligger något sådant hinder som avses i 3-5 §§. I intyget skall bolaget

också ange hur betalningen för aktierna har investerats eller förbrukats.

Villkoret enligt 3 § första stycket 2 skall i princip vara uppfyllt redan vid

ansökningstillfället. Avser investeringen uppförande av t.ex. en ny

fabriksbyggnad bör det dock kunna räcka med att byggnadsarbetena kommit igång.

Om investeringen avbryts eller pengarna används till annat än vad som sagts i

intyget är bolaget skyldigt att underrätta Riksskatteverket därom (jfr 12 §).

8 §

Av bestämmelsen framgår att beslutanderätten i ärenden om skattereduktion kan

komma att tilldelas viss eller vissa skattemyndigheter.

Omprövning

9 §

I bestämmelsen anges när ett beslut om skattereduktion skall omprövas. Det skall

enligt punkt 1 ske om den skattskyldige lämnat oriktig uppgift.

 Omprövning skall enligt punkt 2 ske om det efter det att sökanden eller

bolaget lämnat sina uppgifter inträffat någon omständighet som enligt någon av

bestämmelserna i 1-5 §§ medför att skattereduktion inte skall medges eller skall

medges med lägre belopp. Det kan t.ex. vara fråga om avyttring av aktier (2 §),

nedlagd eller utflyttad verksamhet (3 §), nedsättning av aktiekapital eller

reservfond (4 §), marknadsnotering, ändrad verksamhetsinriktning eller placering

av likvida tillgångar (5 §).

 Omprövning kan slutligen enligt punkt 3 föranledas av ett annat beslut av

skattemyndighet eller förvaltningsdomstol som rör skattereduktion enligt lagen.

Det kan här röra sig om några ovanliga situationer. Anta t.ex. att länsrätten

bifaller den skattskyldiges överklagande avseende skattereduktion vid 1997 års

taxering. Beslutet medför att skattemyndigheten skall ompröva ett beslut om att

medge skattereduktion vid 1998 års taxering för ett annat aktieköp eftersom

takbeloppet på 100 000 kr uppnås redan genom det förvärv som länsrätten medgett

skattereduktion för.

10 §

I lagrummet anges den tid inom vilken ett beslut om skattereduktion kan

omprövas.

11 §

Av bestämmelsen framgår att ett särskilt tillägg skall betalas vid sådan

omprövning som grundas på 9 § 1 eller 2. Tillägget påförs av skattemyndigheten

och uppgår till 30 % av det belopp varmed skattereduk-tionen sätts ned.

Tillägget är inte avdragsgillt vid taxeringen. Om det finns särskilda skäl skall

tillägg inte påföras. Exempel på vad som kan anses vara särskilda skäl har

redovisats i avsnitt 4.6.

12 §

I första stycket anges den uppgiftsskyldighet som åligger bolag med avseende på

ändrade förhållanden. Bolag som utfärdat intyg som legat till grund för ansökan

om skattereduktion skall så snart som möjligt underrätta Riksskatteverket om

sådana ändrade förhållanden som enligt någon av bestämmelserna i 3-5 §§ utgör

hinder för skattereduktion inträffat eller om aktierna registrerats på annan

ägare.

 Av andra stycket framgår att om aktierna förvaltarregistreras skall bolaget

till förvaltaren anmäla att det är fråga om aktier för vilka intyg enligt 7 §

fjärde stycket utfärdats. Anmälningsskyldigheten för eventuell avyttring som

sker efter förvaltarregistreringen övergår därefter på förvaltaren.

 I tredje stycket regleras den skattskyldiges anmälningsplikt. I fråga om

ändrade förhållanden hos bolaget räcker det inte att som aktieägare förlita sig

på att bolagets underrättelse kommit till skattemyndighetens kännedom.

Överklagande

13 §

Paragrafen, som innehåller bestämmelser om överklagande av beslut, har utformats

med utgångspunkt från de förslag till ändringar i förvaltningsprocessen som ges

i prop. 1995/96:22. Den skattskyldige skall överklaga ett beslut inom tre veckor

räknat från den dag han eller hon får del av beslutet. Även för Riksskatteverket

är besvärstiden tre veckor men räknas från dagen för beslutet.

Straff

14 §

I paragrafen regleras straffansvaret vid lämnande av oriktig uppgift.

Bestämmelsen har getts en konstruktion som ansluter till skattebrottslagens

motsvarande bestämmelser. Den omfattar även underlåtenhet att göra

ändringsanmälan enligt 14 §. Straffansvaret gäller såväl den skattskyldige som

hans eller hennes biträde och de som företräder det bolag eller den förvaltare

som lämnat den oriktiga uppgiften resp. underlåtit att lämna underrättelse eller

göra ändringsanmälan.

Övriga bestämmelser

15 §

I första stycket hänvisas till vad som gäller för skattereduktion enligt 2 § 4

mom. uppbördslagen. Hänvisningen innebär bl.a. att skattereduktionen görs från

statlig och kommunal inkomstskatt samt statlig fastighetsskatt. Beslut om

skattereduktion tillämpas vid debitering av slutlig och tillkommande skatt. Ett

beslut om skattereduktion kan även tillämpas vid debitering av preliminär F-

skatt och särskild A-skatt samt vid beslut om beräkning i enskilt fall av

preliminär A-skatt.

 I andra stycket görs i fråga om särskilt tillägg hänvisningar till vad som

gäller om särskild avgift enligt taxeringslagen. Hänvisningen till 5 kap. 13 §

avser debitering och uppbörd. Hänvisningen till 6 kap. 24 § avser frågan om

muntlig förhandling i mål om tillägg.

16 §

Bestämmelsen har tillkommit efter lagrådsremissen. Skattemyndigheten skall ha

rätt att kontrollera uppgifter som lämnats i intyg, underrättelse eller anmälan

enligt 7 § resp. 12 §. I lagrummet hänvisas därför i tillämpliga delar till 3

kap. TL och lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i

beskattningsförfarandet. Hänvisningen innebär att myndigheten har rätt att

utfärda förelägganden, göra besök och revision m.m. hos den skattskyldige,

riskkapitalbolaget, annat företag i samma koncern som detta samt sådana

ägarföretag som omfattas av bestämmelsen i 5 § tredje stycket.

17 §

I lagrummet finns en bestämmelse om åtalsanmälan som till sin utformning

ansluter till 17 § skattebrottslagen.

18 §

I bestämmelsen görs en hänvisning till KL och SIL med avseende på betydelsen av

beteckningar som används i lagen.

19 §

I bestämmelsen görs en hänvisning till skatteregisterlagen.

Ikraftträdandet

Lagen träder i kraft den 1 januari 1996. Av 1 § och 7 § framgår att lagen gäller

aktieköp under åren 1996 och 1997 samt att skattereduktion tillgodoräknas vid

debitering av skatt på grund av 1997 eller 1998 års taxeringar.

10.2 Kommunalskattelagen (1928:370)

46 § 1 mom.

En begränsad kvittningsrätt för inkomst av aktiv näringsverksamhet mot

förvärvsinkomster införs. Bestämmelserna har motiverats i avsnitt 6.

10.3 Lagen (1995:651) om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

32 § 1 mom.

Ändringen i första stycket h är en konsekvens av att det i 24 § 7 mom. SIL har

införts en bestämmelse som innebär att del av vinst vid avyttring av andel i

handelsbolag i vissa fall skall tas upp som intäkt av tjänst. Det bör också

påpekas att ändringen i 3 § 12 mom. SIL att dödsbo kan äga aktier i sådant

fåmansföretag som avses där, innebär att utdelning och reavinst på sådana aktier

under vissa förutsättningar skall hänföras till intäkt av tjänst.

Anvisningarna till 20 §

punkt 1

I tredje stycket begränsas avdragsramen för måltidsutgifter i form av lunch,

middag eller supé i samband med representation till 0,5 % av basbeloppet.

Samtidigt slopas bestämmelsen om att utgifter för spritdrycker och vin inte får

räknas med i avdragsramen. Avdragsramen gäller per person och måltid.

10.4 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

2 § 8 mom.

Genom det nya andra stycket ges kooperativ förening åter rätt till avdrag för

utdelning som lämnas i förhållande till inbetalda insatser. I fråga om

insatsutdelning gäller avdragsrätten inte den del av utdelningen som tillfaller

någon som är skattebefriad enligt bestämmelserna i 7 § 8 mom. Avser sådan

skattebefriad utdelning högst 10 % av insatsutdelningen är dock hela utdelningen

avdragsgill.

 Av tredje stycket framgår att avdragsrätten även gäller för centralorgani-

sation som själv inte är kooperativ i lagens mening. Det är tillräckligt att de

föreningar för vilka den utgör centralorganisation är kooperativa. Är föreningen

i egenskap av förvaltningsföretag frikallat från skattskyldighet för utdelning

skall avdraget minskas med den del av utdelningen som föranlett frikallelsen.

3 § 1 mom.

I tredje stycket har tillagts en hänvisning till 24 § 7 mom. SIL.

3 § 8 mom.

Ändringen i tredje stycket är en följd av att 3 § 12 mom. har uppdelats i

moment.

3 § 12 mom.

Det förutvarande 12 mom. har tillsammans med 12 a mom. delats upp i fem moment,

12 a-12 e.

 Av första stycket framgår principerna för beskattning av utdelning på aktier i

fåmansföretag. Under vissa förutsättningar skall utdelning tas upp som intäkt av

tjänst - med motsvarande minskning av det utdelningsbelopp som skall tas upp som

intäkt av kapital. Samma princip gäller för reavinst vid avyttring av sådana

aktier. Bestämmelserna tillämpas på vad som betecknas som kvalificerade aktier.

 Andra stycket beskriver innehållet i momenten 12 a-12 e.

 I tredje stycket (som motsvaras av nuvarande 12 mom. tionde stycket första

och andra meningarna) anges att med aktie likställs andel. Med aktier och

andelar likställs även vissa andra finansiella instrument men för dessa gäller i

vissa fall särskilda regler, bl.a. får bestämmelserna i 12 c och 12 d mom. inte

tillämpas.

3 § 12 a mom.

I momentet anges under vilka förutsättningar en aktie skall anses kvalificerad.

 Enligt första stycket 1 anses en aktie kvalificerad om den skattskyldige eller

någon honom närstående i betydande omfattning är eller har varit verksam i före-

taget (jfr nuvarande 12 mom. femte stycket första meningen). En aktie kan också

anses kvalificerad om den skattskyldige eller närstående tidigare varit verksam

i ett annat fåmansföretag som bedriver samma eller likartad verksamhet.

Bestämmelsen - som har sitt ursprung i nuvarande 12 mom. femte stycket sista

meningen - slopades i promemorieförslaget eftersom den ansågs obehövlig. Den har

nu ändrats och innebär att aktier i ett företag kan anses kvalificerade beroende

på att verksamhet tidigare har bedrivits i ett annat företag. Bestämmelsen kan

exempelvis ha betydelse för att undanröja oklarheter i ett inledningsskede när

verksamhet påbörjas i ett nytt bolag. I enlighet med Lagrådets förslag har

bestämmelsen kompletterats med villkoret att det även här skall vara fråga om

verksamhet i betydande omfattning.

 Första stycket 2 omfattar de situationer då en aktie anses kvalificerad på

grund av att aktieägaren är verksam i annat företag. I nuvarande 12 mom. åttonde

stycket - som har slopats - anges att med verksamhet eller innehav i ett

fåmansföretag likställs verksamhet eller aktieinnehav i ett annat företag inom

samma koncern. Den nya bestämmelsen har fått en annorlunda utformning och

innebär att en aktie anses kvalificerad om företaget direkt eller indirekt äger

aktier i ett annat fåmansföretag i vilket den skattskyldige eller någon honom

närstående är verksam i betydande omfattning.

 Bestämmelserna i andra stycket har hämtats från nuvarande 12 mom. fjärde

stycket första meningen och innebär att en aktie under vissa förutsättningar kan

anses kvalificerad även om ett företag inte längre utgör ett fåmansföretag.

Eftersom en aktie kan anses kvalificerad beroende på att aktieägaren är verksam

dels i företaget, dels i ett företag i vilket vederbörande har ett indirekt

innehav, har ordalydelsen i stycket ändrats.

 I tredje stycket hänvisas till definitionen av fåmansföretag, ägare och när-

stående i punkt 14 av anvisningarna till 32 § KL (jfr nuvarande 12 mom. nionde

stycket). Hänvisningen till vad som avses med "ägare" är ny. Den får bl.a.

betydelse vid bedömningen av om ett fåmansföretag föreligger beroende på ett

indirekt innehav. Även andra meningen i stycket är ny och innebär att även ut-

ländska juridiska personer beaktas vid bedömningen av om ett fåmansföretag

föreligger enligt definitionen i KL. Skall inkomst från en utländsk juridisk

person enligt punkt 10 av anvisningarna till 53 § KL beskattas hos delägaren

beskattas inte utdelning från den utländska juridiska personen (jfr 10 mom.).

Bestämmelserna om utdelning i 12 mom. är således inte heller tillämpliga.

Däremot beaktas en sådan utländsk juridisk person vid bedömningen av om ett

fåmansföretag föreligger. Vidare kan bestämmelserna i 12 mom. bli tillämpliga på

reavinst vid avyttring av andel i sådan utländsk juridisk person.

 Fjärde stycket är nytt och innebär att om en fysisk person har ägt en

kvalificerad aktie skall denna även för dödsboet efter en sådan person anses

vara kvalificerad. För dödsboet tillämpas bestämmelserna som om aktien fort-

farande hade ägts av den fysiska personen. Definitionen av närstående i punkt 14

av anvisningarna till 32 § KL innebär att ett dödsbo kan vara närstående.

Däremot finns inte någon bestämmelse som innebär att ett dödsbo kan ha

närstående. I sista meningen finns därför en regel om att delägare i dödsbo

jämställs med närstående.

3 § 12 b mom.

I momentet finns bestämmelser om hur utdelning och reavinst på kvalificerade

aktier skall beskattas. Eftersom momentet behandlar utdelning och reavinst som

tillfaller fysiska personer och dödsbon avses med beskattningsår alltid

kalenderåret.

 I första stycket (motsvaras av nuvarande 12 mom. första stycket) finns

bestämmelser för beräkning av det kapitalinkomstbehandlade utrymmet, dvs. hur

stor del av det utdelade beloppet som får tas upp som intäkt av kapital. Någon

materiell ändring har inte gjorts i bestämmelsen. Däremot har begreppet gräns-

belopp introducerats i lagtexten. Med gränsbelopp avses det högsta

utdelningsbelopp som aktieägaren för beskattningsåret får ta upp som intäkt av

kapital. Gränsbeloppet beräknas som anskaffningskostnaden för aktien multi-

plicerad med statslåneräntan plus 5 procentenheter. Enligt tredje meningen -

nuvarande 12 mom. tionde stycket andra meningen - gäller en särskild regel för

beräkning av gränsbelopp i fråga om andra finansiella instrument än aktier och

andelar. I sista meningen i stycket finns en ny bestämmelse som gäller vid

avyttring av aktie inom närståendekretsen. Bestämmelsen har utformats i enlighet

med Lagrådets förslag. Den nye ägaren får beräkna ett gränsbelopp endast om den

förre ägaren inte erhållit någon utdelning under året och alltså inte beräknat

något gränsbelopp. Bestämmelsen blir tillämplig i de fall företaget lämnar

utdelning vid mer än ett tillfälle eller utdelning lämnas varefter utbetalning

sker i samband med nedsättning av aktiekapitalet. Vid benefika överlåtelser

gäller kontinuitet och den nye ägaren övertar i alla hänseenden överlåtarens

situation. Någon möjlighet att beräkna ytterligare ett gränsbelopp för året

finns alltså inte efter en benefik överlåtelse. Konsekvensen av att ett

gränsbelopp inte får beräknas är att hela det utdelade beloppet skall tas upp

som intäkt av tjänst.

 I klargörande syfte anges i andra stycket uttryckligen att med anskaff-

ningskostnad avses det anskaffningsvärde som skulle ha använts vid en

reavinstberäkning om aktien sålts vid utdelningstillfället, dvs. en direkt

koppling görs till genomsnittsmetoden. Eftersom ovillkorliga aktieägartillskott

ingår i underlaget för beräkning av det genomsnittliga anskaffningsvärdet är den

nuvarande bestämmelsen att sådana tillskott får läggas till anskaffnings-

kostnaden obehövlig. Anknytningen till reavinstreglerna och genomsnittsmetoden

innebär vidare att om den skattskyldige har sålt vissa aktier i företaget skall

gränsbeloppet för resterande aktier beräknas med utgångspunkt i återstående

genomsnittligt anskaffningsvärde. Den allmänna bestämmelsen om kontinuitet vid

benefika förvärv kommer också att gälla, dvs. överlåtarens anskaffningsvärde

övertas. Någon särskild bestämmelse om detta behövs inte (jfr nuvarande 12 mom.

första stycket andra meningen). Andra meningen i stycket behandlar vinst vid

nedsättning av aktiekapitalet i bolaget, dvs. när nedsättning skett genom

inlösen av aktier. Inlösen av aktier kan inte förekomma när reservfonden sätts

ned och den bestämmelsen har därför slopats. - Att utbetalning i samband med

minskning av aktiernas nominella belopp eller vid nedsättning av reservfonden

utgör utdelning framgår av 3 § 7 mom. sista stycket SIL. Även sådana

utbetalningar omfattas således av bestämmelserna i 12 mom.

 Tredje stycket motsvarar nuvarande 12 mom. andra stycket. Här finns be-

stämmelser om sparad utdelning. Bestämmelserna har redaktionellt anpassats till

det nya begreppet gränsbelopp. Sparad utdelning uppkommer om utdelning på aktien

understiger det beräknade gränsbeloppet. Skillnaden sparas till nästa år och

ökar det gränsbelopp som beräknas då. Sparad utdelning läggs även till

anskaffningskostnaden för aktien vid beräkning av detta gränsbelopp vilket

innebär att det sparade beloppet kommer att ränteuppräknas. Gränsbeloppet är

avgörande för hur stor del av ett utdelat belopp som skall

kapitalinkomstbeskattas och det beräknas således vid den tidpunkt då bolaget

lämnar utdelning. Eftersom gränsbeloppet också ligger till grund för sparad

utdelning beräknas även det vid denna tidpunkt. Av detta följer också att sparad

utdelning skall tillgodoföras den som äger aktien vid samma tidpunkt. Den

nuvarande bestämmelsen kan innebära att viss tvekan uppkommer på denna punkt och

den har därför slopats. Bestämmelsen att sparad utdelning skall beräknas vid

beskattningsårets utgång om företaget inte lämnat utdelning har i konsekvens med

första stycket kompletterats med att sådan beräkning även gäller gränsbeloppet.

I promemorieförslaget hade i förtydligande syfte införts ett tillägg som innebar

att om aktie erhållits genom ett benefikt förvärv skulle den förre ägarens

sparade utdelning övertas. Detta följer emellertid av kontinuitetsprincipen och

en sådan bestämmelse behövs alltså inte.

 Den uttryckliga anknytningen till genomsnittsmetoden innebär att ett

kapitalinkomstbehandlat utrymme får beräknas för samtliga aktier som den

skattskyldige äger vid den tidpunkt då bolaget lämnar utdelning, eller om sådan

inte lämnas, vid beskattningsårets utgång. Det saknar betydelse att det kan vara

fråga om aktier som vid det aktuella utdelningstillfället inte är berättigade

till utdelning, exempelvis nyemitterade aktier.

 Fjärde stycket motsvarar med vissa redaktionella ändringar nuvarande 12 mom.

tredje stycket. Den s.k. takregeln i andra meningen har hämtas från nuvarande 12

mom. sjätte stycket fjärde meningen.

 Det föreslagna femte stycket motsvarar med redaktionella ändringar nuvarande

12 mom. sjunde stycket. I stycket föreskrivs att om makar och barn under 18 år

tar ut utdelning skall skatten på den del av det utdelade beloppet som

överstiger gränsbeloppet beräknas som om den tagits ut av den person som varit

verksam i företaget i betydande omfattning och som har den högsta beskattnings-

bara inkomsten. Motsvarande gäller för reavinst. I den nuvarande lydelsen av 3 §

12 mom. finns i åttonde stycket en bestämmelse som innebär att med verksamhet

eller innehav av aktier i ett fåmansföretag likställs verksamhet eller

aktieinnehav i ett annat koncernföretag. Den bestämmelsen har nu slopats

beroende på att även andra indirekta aktieinnehav än innehav i koncernföretag

omfattas. En konsekvens av detta är begreppet "företag" i första meningen har

utvidgats till att även omfatta företag i vilket aktieägaren har ett indirekt

innehav.

3 § 12 c mom.

Innehållet i momentet har sin huvudsakliga motsvarighet i nuvarande 12 mom.

fjärde stycket.

 I första stycket anges att beräkning av gränsbelopp och reavinst i vissa fall

får göras med utgångspunkt i en alternativ anskaffningskostnad, antingen en

uppräknad anskaffningskostnad eller ett värde beräknat med utgångspunkt i

kapitalunderlaget. Av hänvisningen i 12 mom. tredje stycket framgår att

bestämmelserna omfattar aktier och andelar. Om den alternativa

anskaffningskostnaden används för beräkning av den reavinst som skall fördelas

enligt 12 b mom. fjärde stycket uppkommer en skillnad mellan denna reavinst och

den som beräknas enligt allmänna regler. Skillnadsbeloppet beskattas som

reavinst enligt allmänna regler. Eftersom den alternativa anskaffningskostnaden

används i stället för den faktiska anskaffningskostnaden gäller den koppling

till genomsnittsmetoden som som följer av allmänna reavinstregler. Det

genomsnittliga anskaffningsvärdet beräknas alltså med utgångspunkt i den

alternativa anskaffningskostnaden för aktierna. Det innebär också att om aktier-

na eller andelarna har överlåtits genom arv, gåva eller på liknande sätt skall

förutsättningarna för att använda något av de alternativa värdena prövas med

utgångspunkt i de förhållanden som gällde för överlåtaren.

 I andra stycket finns bestämmelser om uppräkning av anskaffningskostnaden. För

aktie som har förvärvats före ingången av år 1990 får anskaffningskostnaden

räknas upp med index från och med förvärvsåret, dock tidigast år 1970, fram till

år 1990. Uppräkning får även göras av ovillkorliga kapitaltillskott som lämnats

före år 1990. I underlaget för beräkning av det genomsnittliga

anskaffningsvärdet ingår alltså den uppräknade faktiska anskaffningskostnaden

och eventuella uppräknade ovillkorliga kapitaltillskott.

 I tredje stycket anges att om en aktie har förvärvats före ingången av år 1992

får som anskaffningskostnad användas kapitalunderlaget i företaget fördelat på

samtliga aktier. Vid beräkning av kapitalunderlaget kommer kapitaltillskott som

gjorts fram till tidpunkten för beräkningen att ingå. Det innebär att endast

kapitaltillskott som lämnats därefter får beaktas särskilt. Om den uppräknade

anskaffningskostnaden skulle användas för vissa aktier och värdet beräknat

enligt kapitalunderlaget för andra skulle kapitaltillskott som lämnats före år

1990 kunna räknas dubbelt. Som en förutsättning för tillämpning av kapital-

underlagsmetoden har därför angetts att denna måste användas för samtliga aktier

i företaget som aktieägaren har förvärvat före ingången av år 1992. Värdet får

inte räknas upp enligt andra stycket. Eftersom kapitalunderlaget beräknas som

skillnaden mellan skattemässiga värden på tillgångar och skulder i företaget är

det inte praktiskt möjligt att tillämpa metoden på utländska företag. Möjlig-

heten att använda kapitalunderlaget har därför begränsats till aktier i svenska

aktiebolag och andelar i svenska ekonomiska föreningar.

3 § 12 d mom.

I momentet finns bestämmelser om löneunderlaget som kan användas vid beräkning

av gränsbeloppet (jfr prop. 1993/94:234, s. 91). Bestämmelserna har hämtas från

nuvarande 12 a mom.

 Löneunderlaget beräknas per aktie i företaget och får läggas till anskaff-

ningskostnaden för aktien vid beräkning av gränsbeloppet. Förutsättningen är att

kapitalunderlaget inte har utnyttjats. Av 12 mom. tredje stycket framgår att

löneunderlaget också får läggas till anskaffningskostnaden för andelar i

ekonomiska föreningar och även ifråga om andelar i utländska juridiska personer

i den mån dessa betalat ut sådan ersättning som ingår i underlaget för beräkning

av avgifter enligt 2 kap. 3 § lagen om socialavgifter. I stycket har endast

gjorts redaktionella ändringar till följd av att momentet har flyttats.

3 § 12 e mom.

I momentet finns vissa undantagsbestämmelser.

 I första stycket - nuvarande 12 mom. sjätte stycket - anges att bestämmelserna

om fördelning av utdelning och reavinst i 12 b mom. inte tillämpas om

utomstående i betydande omfattning äger del i bolaget och har rätt till

utdelning. I sådant fall anses risken för omvandling av arbetsinkomst till

kapitalinkomst vara mindre eftersom utdelning och reavinst också tillfaller

dessa delägare (prop. 1989/90:110 s.468).

 Vad som avses med "företag" och "utomstående" anges i andra stycket.

Definitionerna har ändrats i förhållande till den nuvarande lydelsen och

ansluter till definitionen av vilka aktier som skall anses vara kvalificerade

enligt 12 a mom. Den utomstående skall alltså äga del i det företag i vilket

aktieägaren eller närstående varit verksam i betydande omfattning. En fysisk

person eller ett dödsbo som äger en kvalificerad aktie i det företag i vilket

aktieägaren eller närstående är verksam eller i annat fåmansföretag som avses i

12 a mom. första stycket utgör inte en "utomstående" enligt definitionen i

momentet.

7 § 8 mom.

Ändringen i första stycket föranleds av att kooperativa ekonomiska föreningar

ges rätt till avdrag för utdelning på förlagsinsatser.

24 § 7 mom.

I momentet finns bestämmelser som under vissa förutsättningar är tillämpliga om

en fysisk person eller ett dödsbo överlåter andel i handelsbolag. En

förutsättning är att avyttringen av handelsbolagsandelen inte skall behandlas

enligt lagen om särskilda regler för beskattning av inkomst från handelsbolag i

vissa fall.

 Ett villkor är att handelsbolaget skall äga sådana aktier m.m. som om de ägts

direkt av den fysiska personen eller dödsboet hade utgjort sådana kvalificerade

aktier som avses i 3 § 12 a mom. I sådant fall skall den del av reavinsten som

kan anses belöpa på aktierna till hälften beskattas som intäkt av tjänst. Med

värdet på handelsbolagsandelen avses det överenskomna vederlaget. Aktien

värderas till marknadsvärdet. Bestämmelsen knyter inte an till 3 § 12 mom.

vilket bl.a. innebär att takbeloppsregeln i 3 § 12 b mom. fjärde stycket inte är

tillämplig.

27 § 4 mom.

I tredje stycket har gjorts en redaktionell ändring till följd av att 3 §

12 mom. har delats upp på flera moment.

28 §

I sjätte stycket har rättats en hänvisning till 24 § 2 mom.

Övergångsbestämmelser

Bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första

gången vid 1997 års taxering. För de aktier e.d. som första gången kommer att

omfattas av bestämmelserna i 3 § 12 mom. SIL vid 1997 års taxering blir

beräkning av sparad utdelning aktuell först för det beskattningsår som taxeras

då. Någon särskild övergångsbestämmelse om detta behövs inte. Här kan erinras om

att vid beräkning av sparad utdelning till och med utgången av år 1993 gäller

vid 1995 och senare års taxeringar en särskild övergångsbestämmelse [punkt 4 av

övergångsbestämmelserna till lagen (1994:778) om ändring i lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt]. Den innebär att alternativregeln i dess äldre utformning

får tillämpas (prop. 1994/93:234).

10.5 Skatteregisterlagen (1980:343)

1 §

Bestämmelsen i andra stycket 2 ändras till att också avse bestämmande av

skattereduktion enligt lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar.

10.6 Lagen (1994:1915) om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

7 §

I punkt 1 görs en ändring till följd av att 3 § 12 mom. SIL har delats upp på

olika moment.

 Bestämmelsen i punkt 20 ändras till att också avse uppgifter för bestämmande

av skattereduktion enligt lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar

samt beslut om sådan skattereduktion. Paragrafen föreslås också ändrad i prop.

1995/96:56 Ändringar i lagen om folkbokföringsregister, m.m.

10.7 Lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter

Ändringarna i 2 kap. 13, 16, 21 och 24 §§, 3 kap. 57 § samt 4 kap. 1 och 4 §§ är

en konsekvens av att 3 § 12 mom. SIL har uppdelats på flera moment.

10.8 Lagen (1992:1643) om särskilda regler för

beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall

1 §

I andra stycket anges förutsättningarna för lagens tillämpning, bl.a. en

bestämmelse som tar sikte på den situationen att andelsägaren eller någon denne

närstående arbetar i en juridisk person som handelsbolaget äger. I enlighet med

Lagrådets förslag har ordalydelsen i andra meningen i förtydligande syfte

ändrats.

3 §

I första stycket finns bestämmelser som innebär att överlåtaren som inkomst från

handelsbolaget har möjlighet att ta upp den fram till överlåtelsen upparbetade

inkomsten från handelsbolaget. Som ett förtydligande tilläggs att inkomsten

skall tas upp som inkomst av aktiv näringsverksamhet och att reglerna i 28 § SIL

tillämpas vid den beräkning av reavinsten som därefter skall göras.

 Ändringen i andra stycket innebär en begränsning i möjligheten att genom

delbokslut fördela den vinst som skall beskattas som intäkt av

näringsverksamhet. Begränsningen gäller om handelsbolaget innehar vad som vid

ett direkt innehav skulle ha utgjort en kvalificerad aktie enligt 3 § 12 a mom.

SIL.

10.9 Lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder

6 §

Reglerna om uttagsbeskattning har tidigare kompletterats med bestämmelser i

punkt 1 sjätte och sjunde styckena av anvisningarna till 22 § KL (prop.

1994/95:91). Hänvisningen till fjärde stycket i anvisningspunkten är därför inte

komplett. Det är dock tillräckligt med en hänvisning till bestämmelserna om

uttagsbeskattning i anvisningspunkten.

10.10 Lagen (1994:775) om beräkning av kapitalunderlaget

vid beskattning av ägare i fåmansföretag

1 §

Ändringen är en konsekvens av att 3 § 12 mom. SIL har delats upp i olika moment.

2 §

Hänvisningen har ändrats som en följd av att 11 § tidigare slopats.

 80

Sammanfattning av promemorian Riskkapitalavdrag -

En modell för skattelättnader i små industriföretag

I promemorian lämnas förslag till ett system för lättnader i beskattningen för

privatpersoner som satsar riskkapital i små industriföretag. Systemet omfattar

endast investeringar i aktiebolag.

 Enligt förslaget skall avdrag medges i inkomstslaget kapital för kostnader för

förvärv av nyemitterade aktier i onoterade tillverkande industriföretag och

vissa tjänsteföretag. Avdraget medges endast fysiska personer och får uppgå till

högst 300 000 kr per år. Den föreslagna modellen innebär att riskkapitalavdraget

skall motsvara den effektiva kapitalinkomstskattesatsen för reavinster på

aktier. Med nuvarande skatteuttag kan skattelindringen således bli högst 90 000

kr. Ett krav för avdragsrätten är att kostnaderna för aktieförvärv uppgår till

minst 10 000 kr.

 Skattelättnaderna syftar till att främja investeringar i företag som typiskt

sett har ett stort kapitalbehov. På investeringsobjekten ställs därför kravet

att bolaget som ger ut aktierna skall bedriva en verksamhet som är hänförlig

till tillverkningsindustri eller som avser industrinära tjänster.

 Riskkapitalavdraget förutsätter också att bolaget inte är börsnoterat. Ett

annat krav är att investeringen avser nyemitterade aktier i bolaget. Andra

instrument som ett bolag kan ge ut för att skaffa kapital faller utanför sys-

temet.

 Satsningar i eget företag eller företag som kontrolleras av närstående till

investeraren omfattas inte av rätten till riskkapitalavdrag.

 Det föreslagna systemet har utformats så att riskkapitalavdrag endast medges

vid direkta investeringar. I promemorian diskuteras möjligheterna att också

medge avdrag vid förvärv av andelar i fonder som i sin tur investerar i mindre

industriföretag. Slutsatsen är emellertid att en sådan ordning inte utan mycket

komplicerade särregler låter förena sig med de begränsningar som varit en förut-

sättning för den utarbetade modellen.

 Ett villkor för avdraget är att det handlar om långsiktiga investeringar.

Förslaget innehåller således ett krav på att aktierna skall behållas i minst fem

år. Avyttras aktierna tidigare skall medgett avdrag återföras till beskattning

tillsammans med ett särskilt tillägg som föreslås uppgå till 30 % av det

återförda beloppet. Motsvarande återföring skall ske om bolagets verksamhet

upphör eller om den ändras så att den inte längre uppfyller kraven i

lagstiftningen. Någon återföring aktualiseras dock inte om bolaget försätts i

konkurs eller träder i likvidation därför att kapitalet är förbrukat.

 Aktier som vid förvärvet föranlett riskkapitalavdrag anses ha anskaff-

ningskostnaden noll kronor. Hela nettoförsäljningsintäkten blir således

skattepliktig.

 Administrationen av det nya systemet förutsätts i promemorian kunna bli

begränsad. Rätten till riskkapitalavdrag prövas inom ramen för den årliga

taxeringen på yrkande av den skattskyldige. Till underlag för prövningen skall

ett särskilt intyg med uppgifter om bolaget och aktieförvärvet bifogas

deklarationen. Dessutom innehåller förslaget regler om en årlig redovisning i

självdeklarationen av de aktier som föranlett riskkapitalavdrag. I huvudsak

kommer hanteringen av systemet således att falla på skattemyndigheterna. Enligt

förslaget skall också NUTEK medverka i administrationen av systemet. Verkets

insatser syftar främst till att bevaka att investeringsobjekten fyller de krav

som systemet ställer upp.

 Den föreslagna avdragsmodellen förutsätter att investeraren är oinskränkt

skattskyldig i Sverige och att förvärvet avser aktier i svenska bolag som också

bedriver den kvalificerande verksamheten här i landet. Frågan om en sådan

ordning är förenlig med EG:s regler diskuteras endast översiktligt i

promemorian.

 I promemorian föreslogs att de nya reglerna skulle träda i kraft den 1 januari

1994 för att tillämpas första gången vid 1995 års taxering. Frågan om en

begränsad tillämpningsperiod för systemet diskuterades utan att något formligt

förslag om det lades fram.

 96

Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över promemorian Riskkapi-

talavdrag - En modell för skattelättnader vid satsningar i små industriföretag

Efter remiss har yttranden avgetts av Riksbanken, Statskontoret,

Bokföringsnämnden, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket (RSV), Kammarrätten i

Jönköping, Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK), Skogsstyrelsen,

Länsstyrelsen i Västerbottens län, Chalmers Tekniska Högskola, Sveriges

lantbruksuniversitet, Kungliga Tekniska högskolan, Kooperativa Institutet,

Landsorganisationen i Sverige (LO), Tjänstemännens Centralorganisation (TCO),

Landstingsförbundet, Finansbolagens Förening, Företagarnas Riksorganisation,

Lantbrukarnas Riksförbund, Skogsägarnas Riksförbund, Skogssällskapet, Svensk

Industriförening, Svenska Arbetsgivareföreningen (SAF), Svenska

Riskkapitalföreningen, Svenska Uppfinnareföreningen, Sveriges Advokatsamfund,

Sveriges Industriförbund och Sveriges Redovisningskonsulters förbund.

 Yttranden har också inkommit från Norvenco AB, NOVEX AB, Åby Stormarknad AB,

VM Betong AB, Thomée-Hörle AB, Svenska TVÄTTAB Textilservice, Lars Åke Södergren

Consulting, Beslagsgrossisten Ivar[REDACTED_EFTERNAMN] AB, City-Bageriet i Falköping AB, Bro

 jfr 6 § 1 mom. c lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt. Lagrådet förordar att förutsättningen får

denna utformning.

 Punkt 3 torde kunna utgå som överflödig.

 Av sista stycket framgår att skattereduktion inte medges om bolagets medel har

disponerats i strid med 12 kap. aktiebolagslagen, dvs. om olovlig vinstutdelning

har förekommit. Denna begränsning kommer med den valda placeringen av regeln att

gälla endast det fallet att bolaget har gått i konkurs eller trätt i

likvidation. Regeln bör emellertid få generell giltighet. Lagrådet föreslår att

den flyttas till 4 § där andra fall av utbetalning till aktieägarna behandlas.

 Med dessa utgångspunkter och med vissa redaktionella ändringar i övrigt bör 3

§ förslagsvis få följande utformning.

"3 § Förvärvet skall ske genom teckning av nyemitterade aktier i ett svenskt

aktiebolag eller ett utländskt bolag hemmahörande i en medlemsstat i Europeiska

gemenskapen eller i ett land med vilket Sverige har avtal med bestämmelser om

informationsutbyte för beskattningsändamål. Dessutom skall följande krav vara

uppfyllda:

 1. Bolaget skall bedriva verksamhet från fast driftställe i Sverige under en

sammanhängande period som sträcker sig från fyra månader närmast före beslutet

om nyemission till utgången av femte året efter det år under vilket den skatt-

skyldige förvärvade aktierna.

 2. Ett belopp motsvarande betalningen för aktierna skall varaktigt investeras

eller förbrukas i verksamhet vid det fasta driftstället i Sverige. Investeringen

eller förbrukningen får inte gälla sådan egendom som avses i punkt 14 första

stycket av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370).

 Den omständigheten att verksamheten i Sverige upphör kortare tid efter

förvärvet än som anges i första stycket 1 utgör inte något hinder mot

skattereduktion, om verksamheten upphör till följd av att bolaget försätts i

konkurs eller träder i likvidation enligt reglerna om tvångslikvidation."

4 §

Det remitterade förslagets första stycke bör i enlighet med vad som har

föreslagits vid 1 § flyttas till den paragrafen. Som förordats i anslutning till

3 § bör i förevarande paragraf behandlas det fallet att olovlig vinstutdelning

har förekommit. Med dessa utgångspunkter och med vissa redaktionella jämkningar

i övrigt bör paragrafen få följande utformning.

"4 § Skattereduktion medges inte i den mån det bolag som gett ut aktierna inom

fem år efter utgången av det år under vilket den skattskyldige förvärvade

aktierna beslutar att sätta ned aktiekapitalet eller reservfonden och betala ut

hela eller del av nedsättningen till aktieägarna. Skattereduktion medges inte

heller i den mån bolagets egendom har disponerats i strid med 12 kap.

aktiebolagslagen (1975:1385). Vad som har sagts nu gäller också om en mot-

svarande åtgärd vidtas av ett utländskt bolag."

8 §

Enligt fjärde stycket skall vid ansökan om skattereduktion fogas ett intyg av

det emitterande bolaget innehållande vissa uppgifter jämte en försäkran om att

det inte föreligger något hinder mot skattereduktion enligt 3-5 §§. Av

författningskommentaren framgår att bolaget i intyget också skall visa att det

kapital som nyemissionen inbringat har investerats eller förbrukats i ett fast

driftställe i Sverige. Detta framgår emellertid inte klart av lagtexten.

Lagrådet förordar att en ny punkt införs i stycket i vilken det föreskrivs att

intyget skall innehålla uppgift om hur betalningen för aktierna har investerats

eller förbrukats.

9 §

Om, som Lagrådet föreslagit, denna paragraf utgår, bör även rubriken närmast

före paragrafen utgå.

13 §

I paragrafen uppställs som villkor för särskilt tillägg att skattemyndigheten

vid omprövning finner att skattereduktion medgetts med för högt belopp. Med

detta har avsetts att även inbegripa den situationen att skattemyndigheten

finner att skattereduktion över huvud taget inte skulle ha medgetts. Denna

avsikt kommer klarare till uttryck om ett tillägg görs så att lydelsen av

villkoret avslutas enligt följande: "... att skattereduktion inte skulle ha

medgetts eller att skattereduktion medgetts med för högt belopp, ...." Stöd för

att ett sådant förtydligande behövs kan hämtas i den utformning som 2 §

skattebrottslagen (1971:69) fick fr.o.m. den 1 juli 1994 efter förslag i prop.

1993/94:130. Lagrådet föreslår att komplettering sker enligt det sagda.

14 §

Enligt första stycket skall bolaget omedelbart underrätta Riksskatteverket bl.a.

i det fallet att aktierna registrerats på annan ägare eller på en förvaltare.

Med att aktierna registrerats på annan ägare åsyftas uppenbarligen det fallet

att en annan ägare införs i aktieboken. Om bolaget är ett avstämningsbolag och

aktieboken följaktligen enligt 3 kap. 8 § aktiebolagslagen förs av värdepappers-

centralen, torde bolaget i praktiken inte kunna erhålla omedelbar underrättelse

vare sig om att en ny ägare till aktierna införts i aktieboken eller att

aktierna har registrerats på en förvaltare (jfr 3 kap. 13 § aktiebolagslagen).

Lagrådet förordar att ordet "omedelbart" byts ut mot "så snart det kan ske".

16 §

Enligt den föreslagna lydelsen förutsätts för straffpåföljd att den som lämnar

oriktig uppgift eller underlåter att lämna underrättelse eller att göra anmälan

därigenom föranleder att skattereduktion tillgodoräknas med för högt belopp. Av

motsvarande skäl som Lagrådet angett under 13 § bör ordalagen i förevarande

paragraf täcka även det fallet att uppgiftslämnandet eller underlåtenheten

föranleder att skattereduktion tillgodoräknas trots att så över huvud taget inte

skulle ha skett. Lagrådet förordar därför att den ifrågavarande förutsättningen

formuleras enligt följande: "... och därigenom föranleder att skattereduktion

tillgodoräknas trots att det inte skulle ha skett eller att skattereduktion

tillgodoräknas med för högt belopp ..."

Övriga lagförslag

Förslagen lämnas utan erinran.

 114

Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över promemorian Tekniska

justeringar i regelsystemet för beskattning av delägare i fåmansföretag.

Efter remiss har yttranden avgetts av Riksskatteverket (RSV), Handelshögskolan i

Stockholm, Juridiska fakulteten vid Uppsala universitet, Samhällsvetenskapliga

fakulteten vid Göteborgs universitet, Byggentreprenörerna, Föreningen

Auktoriserade Revisorer FAR, Företagarnas Riksorganisation, Lantbrukarnas

Riksförbund, Svensk industriförening, Svenska Arbetsgivareföreningen, Svenska

Revisorsamfundet SRS, Sveriges Advokatsamfund, Sveriges Fastighetsägareförbund,

Sveriges Industriförbund, Sveriges Redovisningskonsulters förbund.

Svenska Arbetsgivareföreningen och Sveriges Industriförbund har avgett ett

gemensamt yttrande. Sveriges industriförening har åberopat detta yttrande.

Centralorganisationen SACO, Kooperativa Förbundet, Landsorganisationen (LO) och

Tjänstemännens Centralorganisation TCO har beretts tillfälle att yttra sig men

avstått från detta.

 120

Remitterade lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:651) om

ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

 Härigenom föreskrivs att 32 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) i

paragrafens lydelse enligt lagen (1995:651) om ändring i nämnda lag skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 32 §

 1 mom. Till intäkt av tjänst hänförs

 a) avlöning, arvode och kostnadsersättning samt annan förmån i pengar, bostad

eller annat som utgått för tjänsten,

 b) pension,

 c) sådan livränta som utgått på grund av sjuk-, olycksfalls- eller

skadeförsäkring eller annorledes än på grund av försäkring med undantag av

livränta som utgör vederlag vid avyttring av egendom, i den mån det inte är

fråga om livränta som avses i d) och inte heller annat följer av 2 mom.,

 d) i fråga om sådan i c) angiven livränta, som utgår till följd av personskada

och på vilken 2 mom. inte är tillämpligt, den del av livräntan som avser

ersättning för förlorad inkomst av skattepliktig natur eller för förlorat

underhåll,

 e) ersättning som utgått i annan form än livränta på grund av sjuk- eller

olycksfallsförsäkring, tagen i samband med tjänst, dock inte ersättning, som

avser sjukvårds- eller läkarkostnader för vård som inte är offentligt

finansierad eller för vård utomlands,

 f) undantagsförmåner, periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk

intäkt som avses i 31 §,

 g) engångsbelopp som utgår till följd av personskada och utgör skattepliktig

intäkt enligt punkt 1 av anvisningarna till 19 §,

-------------------------------------------------------

 h) sådan utdelning på och h) sådan utdelning på och

vinst vid avyttring av vinst vid avyttring av

aktier i fåmansföretag som aktier i fåmansföretag som

enligt 3 § 12 mom. lagen enligt 3 § 12 mom. lagen

(1947:576) om statlig in- (1947:576) om statlig in-

komstskatt skall tas upp komstskatt skall tas upp

som intäkt av tjänst, som intäkt av tjänst samt

 sådan vinst vid avyttring

 av andel i handelsbolag

 som enligt 24 § 7 mom.

 nämnda lag skall tas upp

 som intäkt av tjänst,

 i) sådana förmåner och ersättningar m.m. som anges i punkterna 14 och 15 av

anvisningarna,

 j) behållning på pensionssparkonto till den del pensionssparavtalet upphör att

gälla enligt 4 kap. 6 och 14 §§ och 6 kap. 5 § lagen (1993:931) om individuellt

pensionssparande, samt till den del behållningen tas i anspråk på grund av

utmätning, konkurs eller ackord.

 Vid avskattning enligt första stycket j avses med pensionssparkontots

behållning marknadsvärdet på kontots tillgångar efter avräkning för den skatt

enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel som är hänförlig

till kontot.

 Som intäkt av tjänst räknas jämväl annat belopp än ovan sagts - såsom

vinstandel, återbäring eller vid återköp av försäkring uppburet belopp - vilket

utgått på grund av pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller

olycksfallsförsäkring, som tagits i samband med tjänst.

 Har tjänsteinnehavare som löneförmån innehaft fastighet på sådant sätt, att

han enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall anses som

ägare, skall dock intäkt, vilken tjänsteinnehavaren åtnjutit från fastigheten,

räknas som intäkt av näringsverksamhet eller behandlas enligt reglerna för

privatbostad.

 121

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt1

 dels att 3 § 1, 8, 12 och 12 a mom. samt 27 § 4 mom. skall ha följande

lydelse,

 dels att det i 3 § skall införas fyra nya moment, 12 b-e mom., och i 24 § ett

nytt moment, 7 mom., av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §

 1 mom.2 Till intäkt av kapital räknas löpande avkastning, vinster och annan

intäkt som härrör från egendom, i den mån intäkten inte är att hänföra till

näringsverksamhet. Till intäkt av kapital hör bland annat

 ränta på banktillgodohavanden, obligationer och andra fordringar,

 utdelning på aktier och andelar,

 vinst (realisationsvinst) vid icke yrkesmässig avyttring av tillgångar och

åtaganden enligt avtal om optioner och terminer samt andra därmed jämförliga

förpliktelser,

 ersättning vid upplåtelse av privatbostad,

 lotterivinst som inte är frikallad från beskattning enligt 19 § kommunalskat-

telagen (1928:370),

 statligt räntebidrag för bostadsändamål.

 Till realisationsvinst hänförs även valutakursvinst på fordringar och skulder

i utländsk valuta.

-------------------------------------------------------

 Att utdelning och vinst Att utdelning och vinst

vid avyttring av aktier i vid avyttring av aktier

vissa fall skall hänföras samt vinst vid avyttring

till inkomst av tjänst av andel i handelsbolag i

framgår av 12 mom. vissa fall skall hänföras

 till inkomst av tjänst

 framgår av 12 mom.

 respektive 24 § 7 mom.

 Gäller i fråga om en tillgång att vinst vid en avyttring skall tas upp som

intäkt av kapital och inträffar i samma ägares hand en händelse som medför att

vederlaget eller vinst vid en avyttring i stället skall tas upp som intäkt av

näringsverksamhet (karaktärsbyte) sker beskattning som om tillgången hade

avyttrats för ett vederlag motsvarande marknadsvärde (avskattning). Tillgången

anses härefter ha anskaffats vid karaktärsbytet för marknadsvärdet. På den

skattskyldiges yrkande sker dock inte avskattning. I sådant fall behåller

tillgången sitt anskaffningsvärde.

 Av lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad framgår att ett

belopp helt eller delvis motsvarande ett medgivet uppskovsavdrag jämte särskilt

tillägg i vissa fall skall tas upp som intäkt av kapital.

 Till intäkt av kapital räknas inte utdelning, vinst eller annan avkastning på

tillgångar som är hänförliga till pensionssparkonto som avses i 1 kap. 2 § lagen

(1993:931) om individuellt pensionssparande. Bestämmelser om beskattning av

tillgångar hänförliga till ett sådant konto finns i lagen (1990:661) om

avkastningsskatt på pensionsmedel. Till intäkt av kapital räknas inte heller

ränta på förfallna men inte utbetalda belopp från pensionsförsäkring eller annan

försäkring som avses i 9 § andra stycket lagen om avkastningsskatt på

pensionsmedel.

 8 mom.3 Till utdelning räknas vad som i samband med ideell förenings

upplösning, medlems avgång ur föreningen e.d. utskiftas till medlem utöver

inbetald insats.

 Som utdelning från svensk ekonomisk förening anses - med de begränsningar som

anges i tredje-femte styckena - också vad som vid föreningens upplösning

utskiftas till medlem.

-------------------------------------------------------

 Som utdelning skall inte Som utdelning skall inte

anses större belopp än som anses större belopp än som

motsvarar vad medlemmen motsvarar vad medlemmen

erhåller i annat än aktier i erhåller i annat än aktier i

ett svenskt aktiebolag. Som ett svenskt aktiebolag.

förutsättningar gäller Som förutsättningar gäller

följande. Den utskiftande följande. Den utskiftande

föreningen får inte vara föreningen får inte vara

sådant företag som avses i sådant företag som avses i

12 mom. nionde stycket. 12 a mom. tredje stycket.

Föreningen skall äga samtligaFöreningen skall äga

aktier i bolaget och samtliga aktier i bolaget

samtliga aktier skall och samtliga aktier skall

skiftas ut. Värdet av den skiftas ut. Värdet av den

egendom som skiftas ut i egendom som skiftas ut i

annan form än aktier får inteannan form än aktier får

överstiga fem procent av det inte överstiga fem procent

nominella värdet på aktierna.av det nominella värdet på

Utgör de utskiftade aktierna aktierna. Utgör de

lager hos mottagaren skall utskiftade aktierna lager

denne som intäkt ta upp hos mottagaren skall denne

värdet av aktierna. Värdet som intäkt ta upp värdet av

skall bestämmas enligt punkt aktierna. Värdet skall

2 första och sjunde styckena bestämmas enligt punkt 2

av anvisningarna till 24 § första och sjunde styckena

kommunalskattelagen av anvisningarna till 24 §

(1928:370). kommunalskattelagen

 (1928:370).

 Vid fusion, som avses i 2 § 4 mom. första stycket 2, skall som utdelning anses

ett belopp som motsvarar vad medlemmen erhåller i annat än andelar i den

övertagande föreningen. Som inbetald insats i den övertagande föreningen skall

anses inbetald insats i den överlåtande föreningen.

 I andra fall än som avses i tredje och fjärde styckena skall som utdelning

anses vad som utskiftas till medlem utöver inbetald insats.

-------------------------------------------------------

 12 mom.4 12 mom. Fysisk person

 och dödsbo som innehar

 kvalificerad aktie i ett

 fåmansföretag skall i den

 omfattning som anges i 12

 a-e mom. ta upp utdelning

 på sådan aktie som intäkt av

 tjänst i stället för intäkt av

 kapital. Detsamma gäller

 realisationsvinst vid av-

 yttring av sådan aktie.

 Närmare bestämmelser finns

 i

 - 12 a mom. om

 tillämpningsområdet,

 - 12 b mom. om utdelning

 och realisationsvinst,

 - 12 c mom. om alternativa

 anskaffningskostnader,

 - 12 d mom. om

 löneunderlaget,

 - 12 e mom. om undantag

 från tillämpningen.

-------------------------------------------------------

(12 mom. tionde stycket

första och andra meningarna)

 Vad som i detta moment Vad som i första stycket

sägs om aktier i ett sägs om aktie i ett

fåmansföretag gäller också fåmansföretag gäller också

andelar i ett sådant företag.andel i ett sådant företag.

Med aktier och andelar Med aktie och andel

likställs andra sådana av likställs andra sådana av

företaget utgivna företaget utgivna finan-

finansiella instrument som siella instrument som

avses i 27 § 1 mom. avses i 27 § 1 mom. För

 sådana instrument får dock

 12 c och d mom. inte

 tillämpas.

-------------------------------------------------------

(12 mom. femte stycket)

 Bestämmelserna i 12 a mom. En aktie i ett

första-tredje styckena fåmansföretag anses

tillämpas endast om den kvalificerad om

skattskyldige eller någon 1. aktieägaren eller någon

honom närstående varit denne närstående varit

verksam i företaget i verksam i företaget i

betydande omfattning under betydande omfattning under

beskattningsåret eller något beskattningsåret eller något

av de tio beskattningsår som av de tio beskattningsår

närmast föregått som närmast föregått

beskattningsåret. Bestämmel- beskattningsåret, eller

serna gäller dock även om denunder någon del av denna

skattskyldige eller den tidsperiod varit verksam i

honom närstående under någon ett annat fåmansföretag som

del av denna tidsperiod bedriver samma eller

varit verksam i ett annat likartad verksamhet, eller2. företaget - direkt

fåmansföretag, som bedriver eller genom förmedling av

samma eller likartad juridisk person - innehar

verksamhet, under aktier i ett annat fåmans-

förutsättning att denna verk-företag i vilket aktieägaren

samhet inte påbörjades senareeller någon denne närstående

än under det tionde beskatt- varit verksam i betydande

ningsåret efter det år då omfattning under beskatt-

verksamheten i det först ningsåret eller något av de

avsedda företaget upphörde. tio beskattningsår som när-

(12 mom. åttonde stycket) mast föregått beskattnings-

 Med verksamhet eller året.

innehav av aktier i ett

fåmansföretag likställs

verksamhet eller

aktieinnehav i ett annat

företag inom samma koncern.

(12 mom. fjärde stycket Upphör ett företag som

första meningen) avses i första stycket 1

 Bestämmelserna i eller 2 att vara fåmans-

första-tredje styckena gällerföretag anses en aktie ändå

även för utdelning och kvalificerad under

avyttring under tio förutsättning att aktieägaren

beskattningsår efter det år dåeller någon denne närstående

ett företag upphört att vara ägde aktien när företaget

fåmansföretag i fråga om upphörde att vara fåmansföre-

utdelning eller realisa- tag eller förvärvat den med

tionsvinst på aktier som den stöd av sådan aktie. Aktien

skattskyldige eller någon anses dock kvalficerad

honom närstående ägde när längst under tio beskatt-

företaget upphörde att vara ningsår efter det år då före-

fåmansföretag eller har taget upphörde att vara få-

förvärvat med stöd av sådana mansföretag.

aktier.

-------------------------------------------------------

(12 mom. nionde stycket)

 Vad som förstås med fåmans- Vad som förstås med fåmans-

företag och närstående framgårföretag, ägare och närstående

av punkt 14 av framgår av punkt 14 av

anvisningarna till 32 § anvisningarna till 32 §

kommunalskattelagen kommunalskattelagen

(1928:370). Vid bedömningen (1928:370). Vid bedömningen

av om ett fåtal personer ägerav om ett fåmansföretag

aktierna i ett fåmansföretag föreligger beaktas, utöver

skall dock sådana delägare aktiebolag och ekonomiska

anses som en person, som föreningar, även utländska

själva eller genom någon juridiska personer. Vidare

närstående är eller under någotskall vid bedömningen av om

av de tio beskattningsår som ett fåtal personer äger

närmast föregått be- aktierna i ett företag

skattningsåret har varit sådana ägare anses som en

verksamma i företaget i person, som själva eller

betydande omfattning. genom någon närstående är

 eller under något av de tio

 beskattningsår som närmast

 föregått beskattningsåret har

 varit verksamma i företaget

 i betydande omfattning.

 Avlider ägaren till en

 kvalificerad aktie anses

 aktien kvalificerad även

 hos den avlidnes dödsbo.

 Delägare i dödsboet jämställs

 då med närstående.

-------------------------------------------------------

(12 mom. första stycket)

 Överstiger utdelningen på 12 b mom. Överstiger ut-

aktier i ett fåmansföretag sådelningen på en kvali-

stor procent av den ficerad aktie ett gräns-

skattskyldiges belopp tas överskjutande

anskaffningskostnad för belopp upp som intäkt av

aktierna och lämnade tjänst. Gränsbeloppet utgörs

ovillkorliga av anskaffningskostnaden

kapitaltillskott som svarar för aktien multiplicerad

mot statslåneräntan vid ut- med statslåneräntan vid

gången av november året före utgången av november året

beskattningsåret med tillägg före beskattningsåret med

av fem procentenheter, tillägg av fem procent-

skall överskjutande belopp enheter. Med anskaffnings-

tas upp som intäkt av tjänst.kostnad avses det anskaff-

Har aktierna förvärvats på ningsvärde som skulle ha

annat sätt än genom köp, byteanvänts vid beräkning av

eller därmed jämförligt fång,realisationsvinsten om ak-

skall anskaffningskostnaden tien avyttrats vid tid-

beräknas med tillämpning av punkten för utdelningen.

24 § 1 mom. tredje stycket. Som utdelning behandlas

Som utdelning behandlas även vinst som uppkommit

vinst som uppkommit vid vid nedsättning av aktie-

nedsättning av kapitalet i företaget genom

aktiekapitalet eller inlösen av aktier. Har

reservfonden i bolaget. aktien under året avyttrats

 till närstående får ett

 gränsbelopp beräknas endast

 om sådant inte har beräknats

 för någon person inom när-

(12 mom. tionde stycket ståendekretsen.

andra meningen)

Vid tillämpningen av

bestämmelserna i

första-tredje styckena på Vid beräkning av gräns-

sistnämnda finansiella beloppet för andra finan-

instrument skall dock siella instrument än aktier

tillägget till statslåneräntanoch andelar begränsas till-

begränsas till en ägget till statslåneräntan

procentenhet och värdering till en procentenhet.

enligt fjärde stycket 1

eller uppräkning enligt

fjärde stycket 2 inte

medges.

(12 mom. andra stycket) Understiger utdelningen

 Understiger utdelningen gränsbeloppet sparas

visst år det högsta belopp återstående belopp (sparad

som på grund av första utdelning) och ökar det

stycket får tas upp som gränsbelopp som beräknas

intäkt av kapital, ökas det nästa år. Vid beräkning av

belopp som senare år får tas gränsbeloppet läggs sparad

upp som intäkt av kapital i utdelning också till an-

motsvarande mån (sparad skaffningskostnaden för

utdelning) för den som ägde aktien. Har företaget inte

aktierna vid utdelnings- lämnat någon utdelning

tillfället eller, om beräknas gränsbelopp och

utdelning inte förekommit, sparad utdelning vid be-

för den som äger aktierna vidskattningsårets utgång för

beskattningsårets utgång. Be-den som då äger aktien.

lopp som svarar mot

kvarstående sparad utdelning

läggs för varje år till

anskaffningskostnaden vid

beräkning enligt första

stycket.

-------------------------------------------------------

(12 mom. tredje stycket)

 Uppkommer Uppkommer

realisationsvinst vid realisationsvinst vid

avyttring av aktier i ett avyttring av en

fåmansföretag skall hälften avkvalificerad aktie skall

den del av vinsten som hälften av den del av

överstiger kvarstående sparadvinsten som överstiger

utdelning tas upp som intäkt sparad utdelning tas upp

av tjänst. som intäkt av tjänst. Som

(12 mom. sjätte stycket intäkt av tjänst skall dock

fjärde meningen) högst tas upp ett

I fråga om realisationsvinst sammanlagt belopp som för

gäller dessutom att som aktieägaren och denne när-

intäkt av tjänst skall högst stående under avyttringsåret

tas upp ett sammanlagt och de tio beskattningsår

belopp som för den som närmast föregått beskatt-

skattskyldige och honom när- ningsåret uppgår till 100

stående under samma basbelopp för avyttringsåret

tidsperiod uppgår till 100 enligt lagen (1962:381) om

basbelopp för avyttringsåret allmän försäkring.

enligt lagen (1962:381) om

allmän försäkring.

(12 mom. sjunde stycket)

 Om den skattskyldiges

make eller - såvitt gäller

skattskyldig under 18 år

förälder är eller under någon Om aktieägarens make

del av den senaste tioårspe- eller - såvitt gäller

rioden har varit verksam i skattskyldig under 18 år -

företaget i betydande förälder är eller under någon

omfattning och om den del av den senaste tioårs-

skattskyldiges beskatt- perioden har varit verksam

ningsbara förvärvsinkomst, i företaget eller i företag

med bortseende från det som avses i första stycket

belopp som enligt 2, i betydande omfattning

bestämmelserna i och om den skattskyldiges

första-tredje styckena skall beskattningsbara

tas upp som intäkt av tjänst,förvärvsinkomst, med bort-

understiger makens eller seende från det belopp som

förälderns beskattningsbara enligt bestämmelserna i

förvärvsinkomst, skall vid första - fjärde styckena

beräkning enligt 10 § av skall tas upp som intäkt av

skatt på tjänsteintäkten den tjänst, understiger makens

skattskyldiges eller förälderns beskatt-

beskattningsbara förvärvsin- ningsbara förvärvsinkomst,

komst, innan tjänsteintäkten skall vid beräkning enligt

beaktas, anses motsvara 10 § av skatt på tjäns-

makens eller förälderns be- teintäkten den skatt-

skattningsbara för- skyldiges beskattningsbara

värvsinkomst. förvärvsinkomst, innan

 tjänsteintäkten beaktas,

 anses motsvara makens

 eller förälderns beskatt-

 ningsbara förvärvsinkomst.

-------------------------------------------------------

(12 mom. fjärde stycket)

 Vid tillämpningen av 12 c mom. Beräkning av

första-tredje styckena gällergränsbelopp respektive rea-

följande. lisationsvinst enligt 12 b

 1. Som mom. får göras med ut-

anskaffningskostnad för gångspunkt i en alternativ

aktie som förvärvats före anskaffningskostnad för

ingången av år 1992 får tas aktien.

upp kapitalunderlaget i För aktie som har för-

bolaget enligt lagen värvats före ingången av år

(1994:775) om beräkning av 1990 får anskaff-

kapitalunderlaget vid ningskostnaden räknas upp

beskattning av ägare i med hänsyn till för-

fåmansföretag fördelat med ändringarna i det allmänna

lika belopp på aktierna i prisläget från och med för-

bolaget. värvsåret, dock tidigast från

 2. Anskaffningskostnaden och med år 1970, till år

får - om den inte beräknas 1990. Motsvarande gäller för

enligt bestämmelserna i 1 - ovillkorliga kapitaltill-

räknas upp med hänsyn till skott som gjorts före år

förändringarna i det allmänna1990.

prisläget från och med För aktie som har för-

förvärvsåret, dock tidigast värvats före ingången av år

från och med år 1970, till år1992 får som anskaffnings-

1990. Motsvarande gäller för kostnad tas upp kapital-

ovillkorliga kapi- underlaget i företaget för-

taltillskott som gjorts före delat med lika belopp på

år 1990. aktierna i företaget. Som

 förutsättning gäller att

 detta värde används för samt-

 liga aktier i företaget som

 aktieägaren förvärvat före in-

 gången av år 1992 och att

 värdet inte räknas upp

 enligt andra stycket.

 Kapitalunderlaget beräknas

 enligt lagen (1994:775) om

 beräkning av kapital-

 underlaget vid beskattning

 av ägare i fåmansföretag.

 Bestämmelserna i detta

 stycke gäller inte för

 andelar i utländska juri-

 diska personer.

-------------------------------------------------------

(12 a mom.5)

 Vid tillämpning av 12 mom. 12 d mom. Vid beräkning

första stycket får till av gränsbeloppet får till

anskaffningskostnaden för anskaffningskostnaden för

aktierna eller andelarna aktien läggas 10 procent av

läggas 10 procent av ett ett löneunderlag. Löne-

löneunderlag. Löneunderlaget underlaget beräknas på

beräknas på grundval av sådangrundval av sådan ersättning

ersättning som ingår i som ingår i underlag för

underlag för beräkning av beräkning av avgifter

avgifter enligt 2 kap. 3 § enligt 2 kap. 3 § lagen

lagen (1981:691) om social- (1981:649) om social-

avgifter och som under året avgifter och som under året

före beskattningsåret har före beskattningsåret har

utgått till arbetstagare i utgått till arbetstagare i

företaget och i dess företaget och i dess

dotterföretag. Av ersättning dotterföretag. Av ersättning

till arbetstagare i till arbetstagare i

dotterföretag som inte är dotterföretag som inte är

helägt får medräknas så stor helägt får medräknas så stor

del av beloppet som svarar del av beloppet som svarar

mot moderföretagets andel av mot moderföretagets andel

antalet aktier eller av antalet aktier eller

andelar i dotterföretaget. andelar i dotterföretaget.

Löneunderlaget utgörs av den Löneunderlaget utgörs av den

del av det sammanlagda del av det sammanlagda

ersättningsbeloppet som ersättningsbeloppet som

överstiger ett belopp överstiger ett belopp

motsvarande tio gånger det motsvarande tio gånger det

basbelopp enligt lagen basbelopp enligt lagen

(1962:381) om allmän (1962:381) om allmän för-

försäkring som gällde året föresäkring som gällde året före

beskattningsåret. Löne- beskattningsåret fördelat

underlaget fördelas med lika med lika belopp på aktierna

belopp på aktierna eller i företaget.

andelarna i företaget.

 Vid tillämpning av första

stycket gäller följande. Vid tillämpning av första

 1. Anskaffningskostnaden stycket gäller följande.

för aktierna eller andelarna 1. Anskaffningskostnaden

får inte beräknas enligt 12 för aktien får inte beräknas

mom. fjärde stycket 1. enligt 12 c mom. tredje

 2. Ersättning till stycket.

arbetstagare som innehar

sådant av företaget utgivet 2. Ersättning till

finansiellt instrument som arbetstagare som innehar

avses i 27 § 1 mom. får inte sådant av företaget utgivet

beaktas om 12 mom. är finansiellt instrument som

tillämpligt på utdelning avses i 27 § 1 mom. får inte

eller vinst som är hänförlig beaktas om 12 mom. är

till instrumentet. tillämpligt på utdelning

Ersättning som täcks av ett eller vinst som är hänförlig

statligt bidrag för till instrumentet. Ersätt-

lönekostnader får inte hellerning som täcks av ett

beaktas. statligt bidrag för löne-

 kostnader får inte heller

 beaktas.

-------------------------------------------------------

 3. Den skattskyldige 3. Aktieägaren skall för

skall för året före året före beskattningsåret ha

beskattningsåret ha erhållit erhållit sådan ersättning som

sådan ersättning som ingår i ingår i underlag för

underlag för beräkning av beräkning av avgifter

avgifter enligt 2 kap. 3 § enligt 2 kap. 3 § lagen om

lagen om socialavgifter från socialavgifter från

företaget eller dess företaget eller dess

dotterföretag med ett belopp dotterföretag med ett

som sammanlagt inte belopp som sammanlagt inte

understiger 150 procent av understiger 150 procent av

den högsta ersättning som den högsta ersättning som

samma år betalats ut till en samma år har betalats ut

arbetstagare och som får till en arbetstagare och

räknas in i det belopp som som får räknas in i det

ligger till grund för underlag som ligger till

beräkning av löneunderlaget. grund för beräkning av löne-

 4. Ökningen av det belopp underlaget.

som får tas upp som intäkt av 4. Den sammanlagda ökning

kapital får inte överstiga av gränsbeloppet som upp-

sådan ersättning till den kommer genom tillägg av

skattskyldige som avses i löneunderlaget får inte över-

3. stiga sådan ersättning till

 aktieägaren som avses i 3.

 Med innehav av sådana Med innehav av sådana

finansiella instrument i finansiella instrument i

ett fåmansföretag som avses iett fåmansföretag som avses

27 § 1 mom. likställs innehavi 27 § 1 mom. likställs

av finansiella instrument i innehav av finansiella in-

ett annat företag inom samma strument i ett annat

koncern. företag inom samma koncern.

-------------------------------------------------------

(12 mom. sjätte stycket

första-tredje meningarna)

 Om den skattskyldige 12 e mom. Om aktieägaren

visar att utomstående i visar att utomstående i be-

betydande omfattning äger tydande omfattning äger del

del i företaget och har rätt i företaget och har rätt

till utdelning, skall till utdelning, skall be-

bestämmelserna i stämmelserna i 12 b mom.

första-tredje styckena inte inte tillämpas, om inte

tillämpas, om inte särskilda särskilda skäl föreligger.

skäl föreligger. Härvid Härvid beaktas även för-

beaktas även förhållandena hållandena under de tio

under de tio beskattningsår beskattningsår som närmast

som närmast föregått be- föregått beskattningsåret.

skattningsåret. Med Med företag avses det

utomstående avses sådana företag i vilket aktieägaren

personer på vilka eller denne närstående

bestämmelserna i bedriver sådan verksamhet

första-tredje styckena till som avses i 12 a mom.

följd av femte stycket inte första stycket. Med utom-

skall tillämpas. stående avses annan än sådan

 fysisk person som - direkt

 eller genom förmedling av

 juridisk person - innehar

 kvalificerad aktie i före-

 taget eller i ett annat

 fåmansföretag.

 24 §

-------------------------------------------------------

 7 mom. 7 mom. Äger en fysisk

 person eller ett dödsbo en

 andel i ett handelsbolag

 och äger handelsbolaget

 direkt eller indirekt

 aktie som, om den ägts

 direkt av den fysiska

 personen eller dödsboet,

 hade utgjort sådan kvali-

 ficerad aktie som avses i

 3 § 12 a mom. gäller vid

 avyttring av andelen i

 handelsbolaget följande. Av

 den del av vinsten som

 svarar mot aktiens

 marknadsvärde i förhållande

 till vederlaget för andelen

 i handelsbolaget skall

 hälften tas upp som intäkt

 av tjänst. En förutsättning är

 dock att lagen (1992:1643)

 om särskilda regler för

 beskattning av inkomst från

 handelsbolag i vissa fall

 inte är tillämplig. Med

 aktie likställs andel och

 andra sådana av företaget

 utgivna finansiella in-

 strument som avses i 27 §

 1 mom.

 27 §

 4 mom.6 Har en här i riket bosatt eller hemmahörande person avyttrat aktier

till ett svenskt aktiebolag eller ett motsvarande utländskt bolag och utgörs

vederlaget för de avyttrade aktierna av nyemitterade aktier i det köpande

bolaget och eventuellt pengar motsvarande högst tio procent av de nyemitterade

aktiernas nominella värde skall som skattepliktig realisationsvinst räknas den

del av vederlaget som utgörs av pengar. Vad nu sagts tillämpas också vid

avyttring av andelar i ekonomisk förening. De mottagna aktierna skall anses

förvärvade till det anskaffningsvärde som gällde för de avyttrade aktierna eller

andelarna.

 Bestämmelserna i första stycket gäller inte person som har avflyttat från

riket men som till följd av reglerna om väsentlig anknytning hit ändå anses

bosatt här.

-------------------------------------------------------

 Vid avyttring av aktier Vid avyttring av aktier

eller andelar i företag som eller andelar i företag som

avses i 3 § 12 mom. nionde avses 3 § 12 a mom. tredje

stycket, tillämpas första stycket tillämpas första

stycket endast om skatte- stycket endast om skatte-

myndigheten lämnar myndigheten lämnar

medgivande till detta. medgivande till detta.

Sådant medgivande får lämnas Sådant medgivande får lämnas

om inte någon del av vinsten om inte någon del av vins-

skulle ha tagits upp som ten skulle ha tagits upp

intäkt av tjänst. som intäkt av tjänst.

Skattemyndighetens beslut Skattemyndighetens beslut

får överklagas hos Riks- får överklagas hos Riks-

skatteverket. skatteverket. Riksskatte-

Riksskatteverkets beslut får verkets beslut får inte

inte överklagas. överklagas.

 Flyttar en skattskyldig utomlands och har han tidigare avyttrat aktier eller

andelar till ett utländskt bolag varvid bestämmelserna i första eller tredje

stycket tillämpats, skall skatteplikt anses uppkomma när utflyttningen sker i

fråga om den del av realisationsvinsten som tidigare inte tagits upp till

beskattning.

 122

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid

1997 års taxering.

1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770.

2 Senaste lydelse 1994:1859.

3 Senaste lydelse 1994:1859.

4 Senaste lydelse 1994:1859.

5 Senaste lydelse 1994:778.

6 Senaste lydelse 1994:1859.

 123

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1643) om

särskilda regler för beskattning av inkomst från handelsbolag

i vissa fall

 Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1992:1643) om särskilda regler för

beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §1

 Överlåtaren får - i stället för vad som anges i 2 § - ta upp inkomst från

handelsbolaget som belöper på antingen tiden före överlåtelsen eller tiden före

tillträdesdagen.

-------------------------------------------------------

 Första stycket gäller inte Första stycket gäller inte

om överlåtaren eller någon om överlåtaren eller någon

närstående till honom - närstående till honom -

direkt eller indirekt - direkt eller indirekt -

varit verksam i varit verksam i

handelsbolaget efter den handelsbolaget efter den

sluttidpunkt för inkomst- sluttidpunkt för inkomstbe-

beräkningen som överlåtaren räkningen som överlåtaren

valt enligt första stycket valt enligt första stycket

första meningen. första meningen. Första

 stycket gäller inte heller

 om handelsbolaget, direkt

 eller indirekt, innehar

 aktie som om den ägts

 direkt av den fysiska per-

 sonen eller dödsboet hade

 utgjort sådan kvalificerad

 aktie som avses i 3 § 12

 a mom. lagen (1947:576) om

 statlig inkomstskatt. Med

 aktie likställs andel och

 andra sådana av företaget

 utgivna finansiella in-

 strument som avses i 27 §

 1 mom. den nämnda lagen.

 Till grund för inkomstberäkningen enligt första stycket skall ligga ett

särskilt bokslut. Bokslutet skall ha upprättats som om handelsbolagets

beskattningsår avslutats vid den tidpunkt som överlåtaren valt enligt första

stycket första meningen. Bokslutet och sådana uppgifter till ledning för

taxering som avses i 2 kap. 19 § lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter skall ha godkänts skriftligen av förvärvaren.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid

1997 års taxering.

1 Senaste lydelse 1993:1573.

 124

LAGRÅDET

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1995-11-02

Närvarande: justitierådet Staffan[REDACTED_EFTERNAMN], f.d. presidenten i För-

säkringsöverdomstolen Leif[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Leif Lindstam.

Enligt en lagrådsremiss den 26 oktober 1995 (Finansdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i lagen (1995:651) om ändring i

 kommunalskattelagen (1928:370),

2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

3. lag om ändring i lagen (1992:1643) om särskilda regler förbeskattning av

inkomst från handelsbolag i vissa fall.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Ingrid Melbi.

 Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

 Förslagen i lagrådsremissen avser främst att komplettera reglerna om

beskattning av delägare i fåmansföretag, bl.a. genom att göra reglerna

tillämpliga när en aktieägare är verksam i ett företag som inte är ett

koncernföretag men i vilket han indirekt äger aktier och när det är fråga om ett

utländskt företag. Vidare föreslås att vissa av bestämmelserna struktureras på

ett annat sätt än gällande bestämmelser.

 Lagrådet konstaterar att såväl de gällande som de föreslagna bestämmelserna är

mycket detaljerade och komplicerade och därför svårtillgängliga. Genom de

strukturella och redaktionella ändringar som föreslås beträffande 3 § 12 mom.

lagen om statlig inkomstskatt ökar läsbarheten något samtidigt som nya

bestämmelser ytterligare komplicerar lagstiftningen.

 Det är i hög grad angeläget att det sker en grundlig omarbetning inte bara av

de bestämmelser som nu föreslås ändrade utan också av de bestämmelser som hänger

samman med dem i syfte att åstadkomma ett klarare, tydligare och enklare

regelverk. Ett sådant arbete sker också inom ramen för den översyn av

inkomstskattelagstiftningen som görs av Skattelagskommittén (Fi 1991:03, Dir.

1991:39). De nu föreslagna lagändringarna får i lagtekniskt hänseende ses som

provisoriska i avvaktan på resultatet av kommitténs arbete. Lagrådet finner

därför inte anledning att motsätta sig att förslagen, med de justeringar som

föreslås i det följande, läggs till grund för lagstiftning.

Förslaget till lag om ändring i lagen om statlig inkomstskatt

3 § 12 mom.

I andra stycket finns hänvisningar till bestämmelser i olika nya moment i

paragrafen med angivande av vad respektive moment innehåller. Lagrådet förordar

att andra stycket ändras så att det mer exakt anger innehållet i respektive

moment. Stycket bör enligt Lagrådets mening ges följande utformning:

"Närmare bestämmelser finns i

- 12 a mom. om tillämpningsområdet,

- 12 b mom. om behandlingen av utdelning och realisationsvinst,

- 12 c mom. om en alternativ anskaffningskostnad,

- 12 d mom. om ökning av anskaffningskostnaden med löneunderlag,

- 12 e mom. om visst undantag från tillämpningen."

3 § 12 a mom.

I första stycket 1 föreskrivs att en aktie i ett fåmansföretag anses

kvalificerad, om aktieägaren eller någon denne närstående varit verksam i

företaget i betydande omfattning eller varit verksam i ett annat fåmansföretag

som bedriver samma eller likartad verksamhet. I det senare fallet krävs alltså

inte att verksamheten i företaget varit av betydande omfattning. Det framgår

inte av lagrådsremissen att denna skillnad varit avsedd och skillnaden framstår

inte heller som motiverad för att syftet med de föreslagna ändringarna skall

uppnås. Lagrådet förordar därför att första stycket 1 utformas på följande sätt:

"En aktie i ett fåmansföretag anses kvalificerad, om

1. aktieägaren eller någon denne närstående varit verksam i företaget i

betydande omfattning under beskattningsåret eller något av de tio beskattningsår

som närmast föregått beskattningsåret, eller under någon del av denna tidsperiod

varit verksam i betydande omfattning i ett annat fåmansföretag som bedriver

samma eller likartad verksamhet, eller"

3 § 12 b mom.

I första stycket sista meningen regleras den situationen att en aktie "under

året" har avyttrats till närstående. Har så skett får ett gränsbelopp beräknas

endast om sådant inte beräknats för någon person inom närståendekretsen. I för-

fattningskommentaren till bestämmelsen uttalas att den blir tillämplig i de fall

företaget har lämnat utdelning vid mer än ett tillfälle eller utdelning lämnats,

varefter utbetalning sker i samband med nedsättning av aktiekapitalet. Vidare

synes avsikten vara att denna andra utdelning skall utgöra intäkt av tjänst för

mottagaren.

 Enligt Lagrådets mening bör bestämmelsens innebörd komma tydligare till

uttryck än som har skett i det remitterade förslaget. Det ifrågavarande stycket

bör justeras även i vissa andra avseenden. Vidare bör en omstrukturering ske, så

att bl.a. den bestämmelse som har tagits in i momentets andra stycke placeras

närmast efter första styckets andra mening.

 Lagrådet föreslår att första och andra styckena får följande lydelse:

"Överstiger utdelningen på en kvalificerad aktie det gränsbelopp som anges i det

följande tas överskjutande belopp upp som intäkt av tjänst. Gränsbeloppet utgörs

av anskaffningskostnaden för aktien multiplicerad med statslåneräntan vid

utgången av november året före beskattningsåret med tillägg av fem

procentenheter. Vid beräkning av gränsbeloppet för andra finansiella instrument

än aktier och andelar begränsas tillägget till statslåneräntan till en

procentenhet. Avyttras efter utdelning aktien till närstående, skall denne ta

upp ytterligare utdelning som lämnas under året som intäkt av tjänst.

 Med anskaffningskostnad avses det anskaffningsvärde som skulle ha använts vid

beräkning av realisationsvinsten, om aktien avyttrats vid tidpunkten för

utdelningen. Som utdelning behandlas även vinst som uppkommit vid nedsättning av

aktiekapitalet i företaget genom inlösen av aktier."

3 § 12 e mom.

Momentet innehåller ett undantag från bestämmelserna i 12 b mom. om att

utdelning och realisationsvinst i vissa fall skall utgöra intäkt av tjänst,

nämligen när en utomstående i betydande omfattning äger del i företaget och har

rätt till utdelning. I andra stycket anges att med företag avses det företag i

vilket aktieägaren eller denne närstående "bedriver sådan verksamhet som avses i

12 a mom. första stycket". Hänvisningen till 12 a mom. första stycket bör lämp-

ligen ersättas med en direkt beskrivning av den verksamhet som avses. Vidare

vinner den sista meningen i stycket i klarhet, om uttrycket "i ett annat

fåmansföretag" kompletteras med en hänvisning till 12 a mom. första stycket.

 Lagrådet förordar att 3 § 12 e mom. andra stycket ges följande lydelse:

"Med företag avses det företag i vilket aktieägaren eller denne närstående i

betydande omfattning varit verksam under beskattningsåret eller något av de tio

beskattningsår som närmast föregått beskattningsåret. Med utomstående avses

annan än sådan fysisk person som - direkt eller genom förmedling av juridisk

person - äger kvalificerad aktie i företaget eller i ett annat fåmansföretag som

avses i 12 a mom. första stycket."

Förslaget till lag om ändring i lagen om särskilda regler för beskattning av

inkomst från handelsbolag i vissa fall

Enligt 3 § första stycket i dess gällande lydelse kan den som överlåter en andel

i handelsbolag - i stället för att få vinsten beskattad enligt bestämmelserna i

2 § - "ta upp inkomst från handelsbolaget som belöper på antingen tiden före

överlåtelsen eller tiden före tillträdesdagen". Avsikten är att denna inkomst

skall tas upp som inkomst av aktiv näringsverksamhet och att resterande del av

vinsten på grund av överlåtelsen skall behandlas enligt vanliga regler om

beskattning av realisationsvinst. Enligt Lagrådets mening bör detta komma till

klart uttryck i lagtexten.

 Lagrådet anser vidare att begränsningsreglerna i andra stycket, som enligt

remissförslaget skall byggas ut, bör förtydligas på ett par punkter.

 Lagrådet föreslår att 3 § första och andra styckena utformas på följande sätt:

"Överlåtaren får - i stället för vad som anges i 2 § - som inkomst av aktiv

näringsverksamhet ta upp inkomst från handelsbolaget som belöper på antingen

tiden före överlåtelsen eller tiden före tillträdesdagen. Realisationsvinsten

beräknas därefter enligt 28 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.

 Första stycket gäller inte om överlåtaren eller någon närstående till honom -

direkt eller genom förmedling av juridisk person - varit verksam i

handelsbolaget efter den sluttidpunkt för inkomstberäkningen som överlåtaren

valt enligt första stycket första meningen. Första stycket gäller inte heller om

handelsbolaget, direkt eller genom förmedling av annan juridisk person, äger en

aktie som, om den ägts direkt av den fysiska personen eller dödsboet, hade

utgjort en sådan kvalificerad aktie som avses i 3 § 12 a mom. lagen om statlig

inkomstskatt. Med aktie likställs andel och andra sådana av företaget utgivna

finansiella instrument som avses i 27 § 1 mom. i den nämnda lagen."

Att den nu ifrågavarande lagen, som förutsätts i det nya andra stycket i 3 §,

kan bli tillämplig när överlåtaren av en andel i ett handelsbolag eller någon

närstående bedrivit verksamhet i ett företag som ägs av handelsbolaget kan inte

utan vidare utläsas av 1 §. Lagrådet ifrågasätter om inte 1 § andra stycket bör

ändras, så att det i stället för "verksamhet i handelsbolaget genom juridisk

person" talas om "verksamhet i juridisk person genom handelsbolaget".

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:651) om ändring i kommunal-

skattelagen

Förslaget lämnas utan erinran.

 134

 135