Rikets styrelse

1

.

Förslag till statsbudget för år 1998

Rikets styrelse

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Inledning 9

2.1 Omfattning/ändamål 9

3 Statschefen 11

3.1 Omfattning/ändamål 11

A 1 Kungliga hov- och slottsstaten 11

4 Riksdagen och dess myndigheter 13

4.1 Omfattning/ändamål 13

4.2 Anslagsavsnitt 13

B 1 Riksdagens ledamöter och partier m.m. 13

B 2 Riksdagens förvaltningskostnader 14

B 3 Riksdagens ombudsmän, Justitieombudsmännen 16

5 Regeringen m.m. 17

5.1 Omfattning/ändamål 17

5.2 Anslagsavsnitt 17

C 1 Regeringskansliet m.m. 17

C 2 Svensk författningssamling 20

C 3 Allmänna val 21

C 4 Stöd till politiska partier 21

6 Centrala myndigheter 23

6.1 Omfattning/ändamål 23

6.2 Anslagsavsnitt 23

D 1 Justitiekanslern 23

D 2 Datainspektionen 24

D 3 Sametinget 26

7 Mediefrågor 27

7.1 Omfattning/ändamål 27

7.2 Resultatbedömning och slutsatser 27

7.3 Anslagsavsnitt 28

E 1 Presstödsnämnden och Taltidningsnämnden 28

E 2 Presstöd 29

E 3 Stöd till radio- och kassettidningar 29

E 4 Radio- och TV-verket 31

E 5 Granskningsnämnden för radio och TV 32

.

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. medger att högst 135 miljoner kronor av

anslagssparandet på ramanslaget

Utrikesförvaltningen överförs som anslagssparande

till ramanslaget Regeringskansliet m.m.,

2. medger att anslaget Regeringskansliet m.m. får

användas för att bekosta utgifter som ursprungligen

tillgodosågs från anslagen till Extra utgifter,

3 godkänner vad regeringen föreslår om

medelstilldelning från rundradiokontot till

Granskningsnämnden för radio och TV för år 1998

på 4 464 000 kronor som nämnden har att redovisa

på statsbudgetens inkomstsida,

4. godkänner förslaget om ändrade villkor för att

teckna abonnemang på taltidningar,

5. för budgetåret 1998 anvisar anslag under

utgiftsområde 1 Rikets styrelse enligt följande

uppställning:

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

A 1 Kungliga hov- och slottsstaten

ramanslag

72 404

B 1 Riksdagens ledamöter och partier m.m.

ramanslag

460 000

B 2 Riksdagens förvaltningskostnader

ramanslag

460 000

B 3 Riksdagens ombudsmän, Justitieombudsmännen

ramanslag

35 960

C 1 Regeringskansliet m.m.

ramanslag

1 870 944

C 2 Svensk författtningssamling

ramanslag

1 011

C 3 Allmänna val

ramanslag

205 000

C 4 Stöd till politiska partier

ramanslag

145 200

D 1 Justitiekanslern

ramanslag

9 199

D 2 Datainspektionen

ramanslag

24 493

D 3 Sametinget

ramanslag

13 365

E 1 Presstödsnämnden och Taltidningsnämnden

ramanslag

5 659

E 2 Presstöd

ramanslag

531 579

E 3 Stöd till radio- och kassettidningar

ramanslag

127 300

E 4 Radio- och TV-verket

ramanslag

8 022

E 5 Granskningsnämnden för radio och TV

ramanslag

6 564

Summa

3 976 700

.

Riksdagens förvaltningsstyrelse föreslår att riksdagen

1. bemyndigar riksdagens förvaltningsstyrelse att för

budgetåret 1998 besluta om lån i Riksgäldskontoret

till investeringar i riksdagens fastigheter intill ett

sammanlagt belopp av 28 600 000 kronor.

2 Inledning

2.1 Omfattning/ändamål

Utgiftsområdet omfattar statschefen, riksdagen och

dess myndigheter samt regeringen m.m.

(verksamhetsområdena A, B resp C). Till

utgiftsområdet hör också Justitiekanslern,

Datainspektionen och Sametinget

(verksamhetsområde D) samt mediefrågor

(verksamhetsområde E).

Skillnaden mellan anvisat 1997 och utgifts-prognos

1997 förklaras huvudsakligen av att Regeringskansliet

tar i anspråk anslagssparande.

Till följd av utgiftsområdets mycket heterogena

karaktär görs redovisning av tillämpliga delar av

mål, resultatbedömning m.m. under resp

verksamhetsområde och anslagsavsnitt.

UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDE 1 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA

MILJONER KRONOR

VERKSAMHETSOMRÅDE

UTGIFT

1995/96

DÄRAV

1996

ANVISAT

1997

UTGIFTSPROG

NOS

1997

FÖRSLAG

1998

BERÄKNAT

1999

BERÄKNAT

2000

A Statschefen

107,5

70,6

73,7

74,9

72,4

74,9

77,4

B Riksdagen och dess

myndigheter

1 098,2

761,7

840,6

840,6

956,0

963,1

974,9

C Regeringen m.m.

3 014,2

1954,1

2 138,8

2 507,5

2 222,2

2 175,2

2 113,1

D Centrala myndigheter

61,2

41,2

42,7

47,0

47,1

48,6

49,7

E Mediefrågor

1 170,2

655,2

665,5

658,2

679,1

679,7

680,3

Totalt för utgiftsområde 1

5 451,3

3 482,8

3 761,3

4 128,2

3 976,8

3 941,5

3 895,4

3 Statschefen

3.1 Omfattning/ändamål

Utgifterna för statschefen utgörs av anslaget

Kungliga hov- och slottsstaten. Genom anslaget

finansieras statschefens officiella funktioner och

driftskostnaderna för de kungliga slotten utom rent

fastighetsunderhåll.

A 1 Kungliga hov- och slottsstaten

1995/96

Utgift

107 465

1

Därav

1996

Utgift

70 559

1997

Anslag

73 726

Utgifts

-

progno

s

74 876

1998

Förslag

72 404

1999

Beräkna

t

74 892

2000

Beräkna

t

77 464

1. Beloppen anges i tusental kr

Anslaget avser att täcka kostnaderna för statschefens

officiella funktioner inklusive kostnaderna för den

kungliga familjens resor.

Från anslaget betalas också driftskostnader för de

kungliga slotten med tillhörande parker utom rent

fastighetsunderhåll. Stockholms slott är Konungens

residens och används för representation. Delar av slottet

visas för allmänheten. En del av Drottningholms slott

används av Konungen och hans familj som bostad och

en annan del visas för allmänheten. I Ulriksdals slott har

lokaler upplåtits till Världsnaturfonden. Slottet är även

öppet för allmänheten och används bl.a. för

utställningar. I anslutning till slottet finns en

utställningslokal och det s.k. Orangeriet. Haga slott

används av regeringen som bostad för prominenta

gäster från utlandet. Gripsholms slott utnyttjas som

museum och för utställning av en del av svenska statens

porträttsamling. Strömsholms slott och Tullgarns slott

visas för allmänheten. Rosersbergs slott disponeras till

större delen av Statens räddningsverk. De två översta

våningarna i slottet har dock fått behålla sin

ursprungliga karaktär och visas för allmänheten. Från

anslaget betalas vidare Kungl. Husgerådskammarens

underhåll och vård av de konstverk, möbler och andra

inventarier i de kungliga slotten som tillhör staten men

som disponeras av Konungen. Husgerådskammaren

förvaltar även de Bernadotteska familjestiftelsernas

bestånd av möbler, konst och konsthantverk samt

administrerar Bernadottebiblioteket.

Kungliga hov- och slottsstaten har inget

anslagssparande. Utgiftsprognosen visar ett underskott

för 1997. En anledning till detta är att Hovstaterna har

avvecklingskostnader för personal som har sagts upp

under året.

Regeringens överväganden

För att framtida medelsbehov skall kunna bedömas har

regeringen ett behov av att få en redovisning av hur

tilldelade medel har använts vad gäller främst

Ståthållarämbetet och Husgerådskammaren.

Hovstaterna och regeringen har därför kommit överens

om att Hovstaterna årligen skall lämna en berättelse

över den samlade verksamheten.

En sådan verksamhetsberättelse har för första gången

lämnats för budgetåret 1995/96. Av

verksamhetsberättelsen framgår bl.a. att en omfattande

organisationsförändring har genomförts och att

betydande rationaliseringar har gjorts under de senaste

två åren.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket, som granskat Husgerådskammaren

och Ståthållarämbetet, har inte haft några invändningar i

revisionsberättelsen.

Slutsatser

Regeringen föreslår att anslaget för 1998 uppgår till

72 404 000 kr. För 1999 har anslaget beräknats till

74 892 000 kr och för 2000 till 77 464 000 kr.

4 Riksdagen och dess myndigheter

4.1 Omfattning/ändamål

Riksdagens budget omfattar dels riksdagsledamöternas

ersättningar och resor, stödet till partigrupperna samt

den inre riksdagsförvaltningen, dels riksdagens

ombudsmän.

Utgifterna för Riksdagens revisorer är beräknade

under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och

finansförvaltning.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

1

098,2

761,7

840,6

956,0

963,1

974,9

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall samt större förändringar

1995/96 och 1997

 Budgetåret 1995/96 präglades av stora förändringar

främst omläggningen av budgetprocessen. Det

internationella utbytet ökade i omfattning.

 Under våren 1996 genomfördes en enkät bland

riksdagens ledamöter om den service de erhåller.

Enligt resultaten av enkäten är den allmänna

uppfattningen bland ledamöterna att

förvaltningskontorets service i hög utsträckning

bidrar till att de kan arbeta på ett effektivt och

rationellt sätt.

 Den löpande verksamheten lämnade ett betydande

överskott jämfört med budgeten. I detta belopp ingår

reservationer för framtida utskottsresor och

byggnadsinvesteringar. Bland större poster som

lämnat ett överskott jämfört med budget kan nämnas

utgående pensioner och inkomstgarantier till f.d.

ledamöter som blev lägre än beräknat. Lägre

produktionskostnader och högre försäljningsintäkter

för riksdagstrycket resulterade i mindre anspråk

på budgetmedel än beräknat.

Prioriteringar för 1998

 Budgetförslaget för 1998 innebär för riksdagens del

i huvudsak en konsolidering av nuvarande

verksamhet. Vissa kostnadsökningar följer dock av

riksdagsvalet 1998. Det gäller teknisk utrustning till

nya ledamöter, valvaka, pensioner och

inkomstgarantier till avgående ledamöter samt nytt

informationsmaterial. Vidare finns medel avsatta för

viss ombyggnad och ny teknisk utrustning i

plenisalen.

4.2 Anslagsavsnitt

B 1 Riksdagens ledamöter och

partier m.m.

1995/96

Utgift

610 610

1,

2

Därav

1996

Utgift

376 500

1997

Anslag

428 400

Utgifts-

progno

s

428 400

1998

Förslag

460 000

1999

Beräkna

t

488 171

2000

Beräkna

t

485 903

1. Beloppen anges i tusental kronor

2. Avser anslag A 1 Riksdagens ledamöter och partier samt anslag A 5

Sveriges företrädare i Europaparlamentet

Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningar

och traktamenten till riksdagens ledamöter, arvoden till

Sveriges EU-parlamentariker, arbetsgivaravgifter samt

pensioner och inkomstgarantibelopp åt f.d.

riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansieras

reseersättningar vid resor inom Sverige,

sjukvårdskostnader och utbildning för riksdagens

ledamöter. Kostnader för ledamöternas deltagande i

internationellt parlamentariskt samarbete såsom

Europarådet, IPU liksom bidragen till ledamöternas

enskilda studieresor finansieras även från anslaget. I

anslaget ingår även bidraget till partigrupperna i

riksdagen.

Förvaltningsstyrelsens överväganden

Från den 1 januari 1997 gäller nya regler för

ersättningar till ledamöterna bl.a. vad gäller resor och

traktamenten. De budgetmässiga konsekvenserna är för

närvarande svåra att bestämt ange.

För stödet till partigrupperna slutfördes 1997 en

etappvis uppräkning av ledamotsbidraget för

assistent/utredarstöd så att beräkningsgrunden nu uppgår

till 1 assistent per 2 ledamöter. Mot denna bakgrund

föreslår förvaltningsstyrelsen att stödet till

partigrupperna utgår med oförändrade belopp för 1998.

Samarbetet mellan parlamenten i olika länder,

särskilt inom Europa, har en lång historisk tradition. I

takt med den ökade internationaliseringen utvecklas och

intensifieras kontakterna mellan olika länders parlament

alltmer. I förslaget ingår Sveriges åtaganden i form av

avgifter till olika internationella organisationer.

Under 1998 kommer riksdagen att vara värd för en

europeisk talmanskonferens. Delegationer från ett

femtiotal nationella parlament, Europarådets

parlamentariska församling, Europaparlamentet, vissa

internationella organisationers parlamentariska

församlingar samt Benelux-rådet och Nordiska rådet

kommer att inbjudas.

B 2 Riksdagens

förvaltningskostnader

1995/96

Utgift

438

654

1,

2

Anslags-

sparande

79 9951,

2

Därav

1996

Utgift

350

824

1997

Anslag

377

077

Utgifts-

prognos

377 100

1998

Förslag

460

000

1999

Beräkn

at

437

499

2000

Beräkn

at

450

386

1. Beloppen anges i tusental kronor

2. Anslag A 3 Riksdagens förvaltningskostnader och A 4 Riksdagens

byggnader

Utgifterna inom anslaget avser bl.a. löner, administra-

tion, fastighetsförvaltning, intern service, säkerhet,

datateknik, förlagsverksamhet, bibliotek och

informationsverksamhet.

Investeringarna beräknas uppgå till 120 miljoner

kronor, vilket är en ökning jämfört med föregående

budgetår då de uppgick till 110 miljoner kronor. Dessa

finansieras genom anslag. Av investeringarna avser 26

miljoner kronor byggnadsinvesteringar, 85 miljoner

kronor ADB- och teknikinvesteringar samt 9 miljoner

kronor övriga investeringar. Till detta kommer 28,6

miljoner kronor i investeringar i redan beslutade förvärv

och ombyggnader av fastigheter för

övernattningsbostäder till ledamöter. Dessa

investeringar föreslås bli finansierade genom lån i

Riksgäldskontoret.

Förvaltningsstyrelsens överväganden

Budgetförslaget syftar till att det parlamentariska

arbetet kan bedrivas effektivt och rationellt samt till

att skapa goda arbetsförhållanden för riksdagens

ledamöter. En viktig uppgift är att informera om

riksdagens arbete och dess arbetsformer.

Investeringarna på tekniksidan avser dels effekterna

av valet 1998, dels förändringar och förbättringar av

datastödet för ledamöter och tjänstemän.

Budgetförslaget bygger på att antalet nya ledamöter

efter valet 1998 beräknas uppgå till ungefär samma

antal som efter det senaste valet. Dessa skall förses med

teknisk utrustning i form av PC, fax och mobiltelefon

samt datakommunikation mellan hemmet och riksdagen.

Vidare finns medel avsatta för att genomföra den

nationella valvakan i riksdagens lokaler. Dessa

kostnader avser främst installationer för att säkra

kraftförsörjningen till framför allt TV-bolagen.

Respektive TV-/radioföretag svarar för sina kostnader i

övrigt.

Moderniseringen av datasystemet innebär att

övergången till nytt operativsystem slutförs. Dessutom

kommer alla ledamöter att erbjudas valmöjlighet mellan

stationär och bärbar hem-PC. Det nya operativsystemet

på persondatorerna kommer att innebära en stabilare

och säkrare produktionsmiljö i riksdagen. För

ledamöterna innebär möjligheterna med bärbara PC en

ökad flexibilitet.

Det ligger i riksdagens intresse och ansvar att främja

samhällsinformation till medborgarna, i första hand

självfallet genom att se till att riksdagens egen

information görs tillgänglig. Men även genom att stödja

spridningen av t.ex. samhällsinformation som

produceras i Regeringskansliet. Detta har gjorts under

flera år t.ex. genom riksdagens publika databaser,

Rixlex, som bl.a. innehåller SFS och regeringens

propositioner. Riksdagen har vidare sedan nästan 10 år

svarat för produktion och distribution av

Samhällsguiden även om ansvaret formellt har legat på

regeringskansliet. Här kan också nämnas tidningen Från

Riksdag & Departement som är en nyhetstidning

gemensam för riksdag och regering och som sedan flera

år administrativt varit inordnad i Riksdagens

förvaltningskontor och som finansieras av riksdagen.

Riksdagen har därtill under många år gjort insatser för

spridande av samhällsinformation genom t.ex.

telefonservice och riksdagens informationscentrum.

Riksdagen har gått in i projektet Det offentliga

Sverige som är resultatet av ett förslag från

Toppledarforum. Syftet med projektet är att främja

användningen av Internet och förenkla åtkomsten av

offentlig information i Sverige. Projektet skall pågå

under 1997-1998 och finansieras av de tre

huvudmännen Regeringskansliet, Landstingsförbundet

och Svenska kommunförbundet. Riksdagens

engagemang i projektet innebär att riksdagen svarar för

driften av webbplatsen SverigeDirekt samt utvecklar

webbplatsen tillsammans med huvudmännen.

Efterfrågan på information om EU har ökat avsevärt

sedan riksdagen tog över Europainformationen enligt

riksdagsbeslut i maj 1995 (1994/95:KU36). Enligt detta

beslut skulle förvaltningsstyrelsen återkomma till

riksdagen om den planerade verksamheten skulle kräva

mer resurser än vad som då beräknades. Frågan om

information till allmänheten om besluten i EU övervägs

i enlighet med riksdagens beslut (KU 1996/97:2) f.n. i

en intern utredning inom kontoret. Det gäller bl.a.

uppgiften på detta område för tidningen Från Riksdag &

Departement. I budgeten utgår styrelsen från att en

förstärkning av riksdagens insatser på detta område bör

göras. Det får ankomma på styrelsen att ta ställning till

formerna för detta sedan utredningen redovisat sina

överväganden. I det sammanhanget kommer styrelsen

också att pröva tidningens uppdrag, allmänna inriktning,

finansiering, etablering på internet m.m.

Förvaltningsdirektören har av styrelsens direktion fått

uppdraget att utreda denna fråga.

Bland de större övriga projekt som finns med i

budgetförslaget kan särskilt nämnas plenisalen och ett

handläggningssystem för beslutsprocessen

Dagens teknik i plenisalen börjar bli föråldrad och

behöver ersättas, dessutom krävs en tätare integration

med riksdagens övriga informationssystem.

Förbättringar är också nödvändiga vad gäller ljud och

bild i plenisalen. Den tekniska ombyggnaden av

plenisalen innebär bl.a. en ny voteringsanläggning med

tillhörande utrustning samt installation av tolkanläggning

för de 15 EU-språken. Vissa förändringar på läktaren

förbereds som ger fler sittplatser bl.a. för

handikappade.

Principerna för det nuvarande datorstödet till

beslutsprocessen i riksdagen lades i huvudsak fast i

slutet av 1980-talet. Visserligen har modernare teknik

successivt tagits i bruk, främst när det gäller

textproduktionen, men mycket av den ursprungliga

uppläggningen lever kvar. En följd av detta är att

riksdagen har en rad delsystem för ärendehanteringen

inom ramen för beslutsprocessen som sinsemellan inte

är integrerade med varandra. Detta innebär mycket

dubbelarbete och problem som försvårar arbetet för

efterföljande nivå i handläggningskedjan. Eftersom de

programvaror som används för datorstödet till

beslutsprocessen i riksdagen av skilda skäl måste bytas

ut de närmaste åren med omprogrammeringar m.m.

som följd, har en samlad översyn påbörjats av

nuvarande uppläggning. Syftet är att utveckla ett väl

integrerat handläggningssystem som på ett samlat sätt

ger stöd för produktion av behövliga dokument och all

operativ användning av information som är kopplad till

beslutsprocessen. Härigenom kommer aktualiteten och

tillförlitligheten i riksdagens information att öka och

nuvarande inslag av dubbelarbete att minska avsevärt.

 Riksdagen har tidigare beslutat om förvärv av

fastigheter i kvarteret Aurora och Kvasten 8 för

övernattningsbostäder för riksdagens ledamöter.

Medelsbehovet för de båda bostadsprojekten uppgår

under 1998 till 28,6 miljoner kronor. Riksdagen bör

därför bevilja förvaltningskontoret en låneram i

Riksgäldskontoret om 28,6 miljoner kronor. Utgifter för

ränta och amortering av lånen har beräknats i förslaget

till anslag.

Riksdagens byggnader på Helgeandsholmen och i

kvarteren Mars/Vulcanus och Cephalus utrustades i

samband med ombyggnaderna 1980-83 med en

automatisk brandlarmanläggning. Utbyte av

anläggningen påbörjas 1997. Totalt beräknas kostnaden

för nya brandlarmanläggningar, inkl vissa tillhörande

brandskyddsåtgärder, uppgå till 22 miljoner kronor

exkl. moms. Medelsutfallet kan beräknas till 12,5

miljoner kronor under 1998. Medel har avsatts för viss

upprustning av Ledamotshuset.

Under beredningen av budgetförslaget har framförts

önskemål om personalförstärkningar. Bakgrunden är för

utskottens del omläggningen av budgetåret med tyngre

arbetsbelastning under kortare kalendertid under hösten,

krav på ökade insatser rörande EU-frågor samt

uppföljning och utvärdering av riksdagsbesluten. För

förvaltningskontorets del hänför sig behoven bl.a. som

tidigare nämnts till EU-upplysningen, som fått en

kraftigt ökad efterfrågan på sina tjänster och till det

administrativa området för att klara en ökande

ärendemängd och egna administrativa datorsystem, när

centrala system inte längre finns att tillgå. Tidningen

Från Riksdag och Departement har som tidigare nämnts

framfört önskemål om redaktionell förstärkning för att

förbättra bevakningen av EU-frågorna. Även om

övertidsuttaget har sjunkit något är det för delar av

förvaltningen fortfarande oacceptabelt högt.

Förvaltningsstyrelsen har på förslag av

talmanskonferensen godkänt inrättande av ett

budgetkontor med i ett första skede tre anställda.

Budgetkontoret, som inledningsvis inordnas i

utredningstjänsten, skall bistå i första hand

oppositionspartierna med kalkylmodeller och

beräkningar för att tillhandahålla ett säkrare underlag

när det gäller alternativ till regeringens budgetförslag.

På sikt planeras budgetkontoret få ca fem anställda.

Mot bakgrund av bl.a. att talmanskonferensen tagit

initiativ till och genomför en analys av

utskottsorganisationens struktur och kravet på

återhållsamhet i budgetarbetet har förvaltningsstyrelsen

avvisat kraven på förstärkning av löneanslaget.

Utgångspunkten är att eventuella förstärkningar på

prioriterade områden måste göras genom omfördelning,

även om det kan innebära en försämrad service inom

vissa verksamheter.

B 3 Riksdagens ombudsmän,

Justitieombudsmännen

1995/96

Utgift

48 9731

Anslags

-

sparand

e

2 170

Därav

1996

Utgift

34 366

1997

Anslag

35 074

Utgifts-

progno

s

35 100

1998

Förslag

35 960

1999

Beräkna

t

37 472

2000

Beräkna

t

38 655

1. Belopen anges i tusental kronor

Riksdagens ombudsmän övervakar att de som utövar

offentlig verksamhet efterlever lagar och andra

författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden.

Ombudsmännen skall vidare verka för att brister i

lagstiftningen avhjälps.

Justitieombudsmännen

JO-ämbetet skall lika effektivt som tidigare kunna

handlägga inkommande klagomål från enskilda trots att

antalet ökat och under senaste verksamhetsåret (1 juli

1995 - 30 juni 1996) uppgår till närmare 5 000.

Målet för 1998 är att, med bibehållen kvalitet i

ärendehanteringen, fullgöra uppgifterna enligt

instruktionen, hålla ärendebalanserna och den

genomsnittliga handläggningstiden på samma nivå som

budgetåret 1995/96 och bedriva inspektionsverksamhet,

som har en klar rättsbefrämjande effekt, i ungefär

samma omfattning som hittills.

Riksdagens ombudsmäns resursbehov styrs i

huvudsak av ärendetillströmningen och JO:s initiativ-

och inspektionsverksamhet, men också av ärendenas

genomsnittliga svårighetsgrad och av den servicenivå

som bör upprätthållas gentemot allmänheten och

myndigheterna. Viss betydelse har även omfattningen

av ombudsmännens internationella kontakter och

engagemang, bl.a. för spridningen av Sveriges unika

erfarenheter av ett utvecklat system för tillsyn genom

parlamentariska ombudsmän. Vid anslagsberäkningen

har Riksdagens ombudsmän utgått ifrån att några stora

avvikelser från nuvarande förhållanden - bl.a. avseende

ärendemängden - inte kommer att inträffa.

Riksdagens ombudsmän har i en komplettering till

budgetunderlaget redovisat att ett nyligen träffat

specialistavtal på Arbetsgivarverkets område kan

komma att få ekonomiska konsekvenser för

ombudsmännen.

Förvaltningsstyrelsens överväganden

Riksdagens förvaltningsstyrelse har inget att erinra mot

Justitieombudsmännens beräkning. Beträffande de

effekter ett specialistavtal på riksdagsområdet eventuellt

kan komma att få för ombudsmännen menar

förvaltningsstyrelsen att anslagssparandet från 1995/96

bör användas.

5 Regeringen m.m.

5.1 Omfattning/ändamål

Utgifterna för regeringen m.m. avser främst anslaget

till Regeringskansliet m.m. (Utrikesdepartementets

verksamhet budgeteras dock under utgiftsområde 5

Utrikesförvaltning och internationell samverkan).

I verksamhetsområdet ingår även stöd till de politiska

partierna, allmänna val och Svensk författningssamling.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

3

014,2

1

954,1

2507,

5

2

222,2

2

175,2

2

113,1

Större förändringar 1995/96 och 1997

 Fr.o.m den 1 januari 1997 utgör Regeringskansliet

en myndighet.

Prioriteringar för 1998

 Den största utgiftsökningen till 1998 utgörs av

kostnaderna för de allmänna val som äger rum

under hösten detta år.

 Regeringskansliets arbetsformer skall effektiveras

genom ett fortsatt förändrings- och förnyelsearbete

där utvecklandet av en intern styrningsprocess utgör

en central del. Stora satsningar görs för att bättre ta

till vara de möjligheter som informationstekniken

erbjuder.

 EU-medlemskapets konsekvenser för

dimensioneringen av Regeringkansliet skall

analyseras. Vidare övervägs organisatoriska

förändringar för att förbättra EU-samordningen.

 Förberedelserna för det svenska ordförandeskapet i

EU under första halvåret 2001 intensifieras under

1998.

5.2 Anslagsavsnitt

C 1 Regeringskansliet m.m.

1995/96

Utgift

2 756

725

1

Anslags

-

sparand

e

343 806

Därav

1996

Utgift

1 829

813

1997

Anslag

1 944

624

Utgifts-

prognos

2 288

000

1998

Förslag

1 870

944

1999

Beräkna

t

1 908

993

2000

Beräkna

t

1 961

857

1. Beloppen anges i tusental kr

Den institutionella ramen för regeringens arbete anges i

7 kap. 1 § regeringsformen. Där föreskrivs att det för

beredning av regeringsärenden skall finnas ett

regeringskansli i vilket ingår departement för skilda

verksamhetsgrenar samt att regeringen fördelar ärenden

mellan departementen. Regeringen beslutar själv om

indelningen i departement. Regeringskansliet består för

närvarande av Statsrådsberedningen, som biträder

statsministern och övriga statsråd om dessa inte biträds

av något departement, tretton departement med uppgift

att bereda regeringsärendena samt Regeringskansliets

förvaltningsavdelning. Den närmare organisationen av

Regeringskansliet framgår av förordningen (1996:1515,

ändrad senast 1997:613) med instruktion för

Regeringskansliet.

För den interna revisionen av verksamheten inom

Regeringskansliet, kommittéväsendet och

utrikesrepresentationen finns i Statsrådsberedningen

Regeringskansliets revisionskontor. Från och med

räkenskapsåret 1997 är Regeringskansliet även föremål

för extern revision. Detta framgår av lagen (1997:560)

om revision av Regeringskansliet, som trädde i kraft

den 1 juli 1997. Den externa revisionen skall utföras av

Riksdagens revisorer. Den första revisionsberättelsen

skall lämnas till regeringen senast den 1 april 1998.

För budgetåret 1994/95 anvisade riksdagen för första

gången medel till departementen - utom

Utrikesdepartementet - samt till Statsrådsberedningen,

Regeringskansliets förvaltningskontor och

kommittéväsendet över ett samlat anslag på

statsbudgetens första huvudtitel (se prop. 1993/94:100

bil. 2, bet. 1993/94:KU29, rskr. 1993/94:233). Detta

anslag ersatte 31 tidigare anslag som fanns uppförda

under tolv av statsbudgetens huvudtitlar. För

Utrikesdepartementets vidkommande budgeterades

verksamheten fortfarande av ett särskilt anslag,

gemensamt för Utrikesdepartementet och den svenska

utrikesrepresentationen. Kostnaderna för sådana

specialattachéer vid utlandsmyndigheterna som har ett

annat departement än Utrikesdepartementet som

huvudman, budgeterades dock under

regeringskanslianslaget. Ordningen med ett gemensamt

anslag för departementen, som tillkom för att öka

möjligheterna att fortlöpande anpassa regeringskansliets

organisation och dess insatser till ökade krav på

flexibilitet i olika hänseenden, har tillämpats även under

budgetåren 1995/96 och 1997.

För innevarande budgetår har riksdagen anvisat ca 1

945 miljoner kronor för de ändamål som tillgodoses

från detta anslag. Av detta belopp har ca 264 miljoner

kronor, dvs. ungefär 15 %, avsatts för

utredningsverksamhet, huvudsakligen inom

kommittéväsendet. Utredningsverksamheten under 1997

bekostas emellertid därutöver till betydande del av

anslagssparandet från tidigare budgetår.

Regeringen har fördelat anslaget för budgetåret 1997 på

följande sätt:

Statsrådsberedningen

48 125 000

Justitiedepartementet1

17 923 000

Försvarsdepartementet

68 121 000

Socialdepartementet

112 026

000

Kommunikationsdepartementet

64 872 000

Finansdepartementet

222 786

000

Utbildningsdepartementet

119 082

000

Jordbruksdepartementet

75 761 000

Arbetsmarknadsdepartementet

83 649 000

Kulturdepartementet

53 513 000

Närings- och handelsdepartementet

106 938

000

Inrikesdepartementet

95 326 000

Miljödepartementet

82 551 000

Regeringskansliets

förvaltningsavdelning

148 843

000

Gemensamma ändamål

545 108

000

Av de för gemensamma ändamål avdelade medlen

avser den största delen lokalkostnaderna för samtliga

departement och övriga organ som ingår i

Regeringskansliet. Från denna anslagspost bekostas

också andra utgifter i Regeringskansliets verksamhet än

rena förvaltningskostnader och som inte bör hänföras till

något enskilt departement.

Regeringens överväganden

Anslag för budgetåret 1998

Anslaget till Regeringskansliet är det största av

anslagen under utgiftsområdet Rikets styrelse och

utgör i statsbudgeten för innevarande år drygt 51 %

av utgiftsområdets utgifter. Rikets styrelse

representerar i sin tur ca 0,56 % av statsbudgetens

utgifter, vilket innebär att utgifterna för regeringen

och Regeringskansliet - utom Utrikesdepartementet -

samt utredningsväsendet tar i anspråk knappt 0,29 %

av de av statens utgifter som bekostas från

statsbudgeten. Denna relation utgjorde under de två

tidigare budgetår som anslaget har funnits ca 0,26 %

budgetåret 1994/95 och 0,29 % budgetåret 1995/96,

räknat på statsbudgetens utfall under dessa budgetår.

Den 1 januari 1997 skedde en stor förändring när det

gäller Regeringskansliets struktur. Från att tidigare ha

omfattat femton, i förhållande till varandra självständiga

myndigheter, utgör Regeringskansliet numera en enda

myndighet. Myndigheten omfattar

Statsrådsberedningen, departementen och

Regeringskansliets förvaltningsavdelning. Chef för

myndigheten Regeringskansliet är statsministern, som

samtidigt är chef för Statsrådsberedningen. Bland

statsråden har statsministern - enligt regeringsformens

bestämmelser om regeringsarbetet - utsett chefer för de

olika departementen. Departementscheferna har i den

nya organisationen tilldelats i stort sett de

beslutsbefogenheter som de, inom respektive

departements verksamhetsområde, haft tidigare.

Regeringskansliets förvaltningsavdelning fullgör

förvaltnings- och arbetsgivaruppgifter som rör

myndigheten Regeringskansliet, men också sådana som

rör utrikesrepresentationen och kommittéerna. Chef för

Regeringskansliets förvaltningsavdelning är innehavaren

av en nyinrättad befattning som förvaltningschef i

Statsrådsberedningen. Förvaltningschefen har ansvaret

för administrativa frågor som rör flera departement.

Den omständigheten att Regeringskansliets uppgift är

dels att bereda regeringsärendena, dels att i övrigt

biträda regeringen och de olika statsråden i deras

verksamhet, gör att det har ansetts motiverat att

regeringen beslutar om verksamheten inom

Regeringskansliet i något högre grad än vad som är

fallet gentemot statens myndigheter i allmänhet. Sålunda

är det regeringen som beslutar om fördelningen av

anslagsmedel mellan departementen. Det ankommer

alltså på regeringen att fördela det anslag som riksdagen

anvisar för bekostandet av Regeringskansliets

verksamhet. Det är vidare regeringen som anställer

chefstjänstemännen och enhetscheferna m.fl. i

departementen m.m. Regeringen beslutar också i andra

övergripande frågor som rör Regeringskansliet och som

är av särskild vikt. Regeringen har den 4 september

1997 beslutat om inriktningen av det fortsatta

förändrings- och förnyelsearbetet inom

Regeringskansliet. Detta arbete, som utgör en

fortsättning på det arbete som ledde till bildandet av

myndigheten Regeringskansliet, skall säkerställa att

Regeringskansliet är ett effektivt och kompetent

instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket

och förverkliga sin politik. Ett medel att uppnå detta

skall vara att utveckla en intern styrningsprocess för

Regeringskansliet som är utformad utifrån de särskilda

förutsättningar som gäller Regeringskansliet.

Styrningsprocessen skall innefatta en gemensam

verksamhetsplanering och uppföljning inom

Regeringskansliet. Vidare skall kompetensförsörjningen

i Regeringskansliet ses över. Arbetet skall bedrivas

under förvaltningschefens ledning.

Sveriges medlemskap i Europeiska Unionen har i

hög grad påverkat arbetet i Regeringskansliet.

Arbetsmängden har inte bara ökat betydligt, utan

verksamheten har också fått en annan karaktär än när

besluten fattades av nationella organ. EU-medlemskapet

påverkar många delar av Regeringskansliets

verksamhet. Inom Regeringskansliet övervägs vilka

organisatoriska förändringar som krävs på kort sikt för

att förbättra EU-samordningen. Som ett led i det nyss

nämnda förändrings- och förnyelsearbetet inom

Regeringskansliet kommer vidare att inledas ett arbete

som syftar till att, mot bakgrund av de erfarenheter som

nu vunnits, närmare analysera EU-medlemskapets

konsekvenser för dimensioneringen av

Regeringskansliet.

Sverige kommer att för första gången utöva

ordförandeskapet i EU:s ministerråd under första

halvåret 2001. Som en följd av detta deltar Sverige

också i den s.k. ledningstrojkan, dvs. konstellationen av

närmast föregående, utövande och nästföljande

ordförandeland, under det franska ordförandeskapet

andra halvåret 2000 och det belgiska ordförandeskapet

andra halvåret 2001. För Regeringskansliet innebär

detta en rad nya och resurskrävande arbetsuppgifter,

som förutsätter god organisation och framförhållning

vad gäller organisationsanpassning, personalplanering,

kompetensutveckling, mötesplanering m.m. Arbetet

med att förbereda de svenska insatserna har redan inletts

i Regeringskansliet och kommer att intensifieras under

1998. Förberedelsearbetet kommer enligt regeringens

bedömning att kräva väsentligt ökade resurser under de

närmaste budgetåren.

Ett utvecklat och effektivt regeringskansli måste

kunna ta till vara de möjligheter som den moderna

informationstekniken erbjuder. En grundprincip för

hanteringen av IT-frågorna i Regeringskansliet är att

generella tillämpningar och en gemensam teknisk

infrastruktur finns utvecklade och att de finansieras och

förvaltas sammanhållet för hela Regeringskansliet. En

ny organisation för sådana frågor har genomförts under

vinterhalvåret 1996/97. En effektivare teknik och en

höjd ambitions- och servicenivå kräver vidare att

ytterligare investeringar av betydande omfattning görs i

anläggningstillgångar för förvaltningsändamål. Den

utvecklade informationstekniken skall också tas i

anspråk för effektivare kommunikation med riksdagen

och för att förbättra Regeringskansliets

informationsverksamhet gentemot myndigheter,

allmänhet och medier. En slagkraftigare organisation

för den utåtriktade informationen och för kontakter med

allmänheten - Information Rosenbad - har likaså

genomförts under vintern 1996/97.

Som redan nämnts utgör kostnaderna för

utredningsväsendet en betydande del av detta anslag.

Under innevarande år har utredningarna till en del

kunnat bekostas med anslagssparande. Några sådana

möjligheter väntas däremot inte finnas till nästa år. Den

för närvarande stora omfattningen av

utredningsverksamheten, som beräknas fortsätta även

under nästa år, har således stor betydelse för

medelsbehovet på anslaget. I den senaste

kommittéberättelsen (skr. 1996/97:103), som

överlämnades till riksdagen i februari 1997, finns en

redovisning av kostnaderna till och med budgetåret

1995/96 för pågående och under år 1996 avslutade

kommittéer och för utvecklingen av kostnaderna för

kommittéväsendet totalt sett under de senaste sex

budgetåren.

I anslaget Regeringskansliet m.m. har under

budgetåren 1994/95 - 1997 inte ingått medel för

Utrikesdepartementets verksamhet. Denna har i stället

budgeterats tillsammans med utrikesrepresentationen.

Så är fallet även i regeringens budgetförslag för

budgetåret 1998 där kostnaderna för

Utrikesdepartementet fortfarande återfinns under

utgiftsområde 5 Utrikesförvaltning och internationell

samverkan. Myndigheten Regeringskansliet kommer

således även under nästa budgetår att till viss del

finansieras med medel från anslaget

Utrikesförvaltningen (utgiftsområde 5). Det

förändrings- och förnyelsearbete inom Regeringskansliet

som kommer att ske i enlighet med regeringens ovan

nämnda beslut får visa vilka budgetmässiga och

administrativa förutsättningar som finns för att

anslagsberäkna hela Regeringskansliet under samma

anslag på statsbudgeten.

Som framgått av det föregående kommer mycket

stora krav att ställas på Regeringskansliet under nästa

budgetår. Regeringen föreslår dock inte någon

anslagshöjning till 1998 förutsatt att medel kan

omfördelas mellan anslagen Utrikesförvaltningen och

Regeringskansliet m.m. Under anslaget

Utrikesförvaltningen beräknas nämligen ett

anslagssparande finnas vid utgången av 1997.

Regeringen förordar att 135 miljoner kronor av detta

anslagssparande får föras över som anslagssparande till

anslaget Regeringskansliet m.m. för att bekosta

verksamhet i de delar av Regeringskansliet som

budgeteras under detta anslag. En sådan användning av

anslagssparande under anslaget Utrikesförvaltningen

kräver riksdagens medgivande.

Anslaget bör sammanfattningsvis föras upp i

statsbudgeten för nästa budgetår med 1 870 944 000

kronor. När det gäller Regeringskansliets kostnader på

lite längre sikt avser regeringen att inför 1998 års

ekonomiska vårproposition närmare analysera

resursbehovet under de båda anslag - Regeringskansliet

m.m. och Utrikesförvaltningen - som Regeringskansliet

för närvande finansieras från. Analysen skall göras mot

bakgrund av dels de nya förutsättningar som påverkar

kostnadsbilden och som angetts i det föregående, dels

angelägenheten av att finna en rimlig nivå på anslagen

för att Regeringskansliet effektivt skall kunna fullgöra

det biträde med ledningen och styrningen av

statsförvaltningen som regeringen kan kräva av sitt

kansli. I detta sammanhang får även vägas in de

allmänna förvaltningspolitiska överväganden som skall

göras mot bakgrund av det betänkande (SOU 1997:57)

som Förvaltningspolitiska kommissionen (Fi 1995:13)

har lämnat under våren 1997. Betänkandet

remissbehandlas för närvarande.

Övriga frågor

I sitt granskningsbetänkande våren 1997 (bet.

1996/97:KU30 avsnitt 3.1) uppmärksammade och

påtalade konstitutionsutskottet bl.a. att regeringen

bemyndigat departement (efter den 1 januari 1997

Regeringskansliet) att disponera anslag på

statsbudgeten även om dessa inte har samband med

departementsadministrationen och arbetet med

beredning av regeringsärenden. Utskottet betonade

att anslagsmedel som disponeras av

Regeringskansliet bör avse den interna

verksamheten, berednings- och uppföljningsarbete

eller informationsinsatser. Andra

anslagsdispositioner bör beslutas av regeringen, om

beslutet kräver ett ställningstagande från regeringen

som politiskt organ, eller av någon myndighet under

regeringen.

Regeringen har i regleringsbreven för budgetåret

1997 i ett ganska stort antal fall, under de flesta

utgiftsområden, delegerat dispositionen av anslag eller

delar av anslag till Regeringskansliet. I vissa fall är

sambandet med verksamheten inom Regeringskansliet

litet. Mot bakgrund av vad konstitutionsutskottet har

anfört kommer regeringen att vid beredningen av

regleringsbreven för nästa budgetår i varje särskilt fall

noggrant pröva skälen för att anslagsmedel ställs till

Regeringskansliets disposition.

Före budgetåret 1989/90 fanns på de flesta

huvudtitlar i statsbudgeten uppförda särskilda

reservationsanslag till Extra utgifter. Från dessa anslag -

vilkas storlek under budgetåret 1988/89 varierade

mellan 400 000 kr och 1 880 000 kr - kunde betalas

kostnader för olika ändamål som inte täcktes av andra

anslag på statsbudgeten och som inte varit kända när

statsbudgetförslaget beräknades, men som ändå av

regeringen befanns vara angelägna att täcka. Härigenom

skapades en önskvärd flexibilitet när det gällde mindre

statliga engagemang, i regel av engångsnatur.

I 1989 års budgetproposition (prop. 1988/89:100

bil.1) anförde föredragande statsrådet att några särskilda

reservationsanslag till Extra utgifter inte borde föras upp

i statsbudgeten för budgetåret 1989/90. Medel

motsvarande vad som tidigare budgeterats under Extra

utgiftsanslagen beräknades i stället under anslagen till

departementen. Förfarandet föranledde inget uttalande

från finansutskottets sida och riksdagen lade regeringens

anmälan till handlingarna (bet. 1988/89:FiU20, rskr.

1988/89:101). Riksdagen godtog alltså en viss vidgning

av användningsområdet för departementsanslagen.

Anslagen till de olika departementen sammanfördes

budgetåret 1994/95 till det gemensamma anslaget

Regeringskansliet m.m. Regeringen anser, mot den här

tecknade bakgrunden, att regeringen bör ha möjlighet

att även från anslaget Regeringskansliet m.m. ta i

anspråk medel för sådana begränsade ändamål som

ursprungligen tillgodosågs från Extra utgiftsanslagen.

Det kan således gälla ändamål som inte i sig avser

kostnader för Regeringskansliet, men som hänger

samman med den verksamhet som bedrivs inom den

sektor av samhällslivet som ett departements

verksamhetsområde omfattar. Någon uppräkning av

anslaget begärs inte för detta.

C 2 Svensk författningssamling

1995/96

Utgift

1 392

1

Därav

1996

Utgift

1 373

1997

Anslag

1 011

Utgifts-

prognos

1 000

1998

Förslag

1 011

1999

Beräkna

t

1 011

2000

Beräkna

t

1 011

1. Beloppen anges i tusental kronor

Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria till-

delningen av Svensk författningssamling (SFS) till

kommuner, landsting och kommunbibliotek som

regleras i 7 § författningssamlingsförordningen

(1976:725), den s. k. frilistan.

Regeringens överväganden

Mot bakgrund av den år 1997 gjorda upphandlingen av

tryck- och distributionstjänsten för SFS föreslår

regeringen att ett oförändrat anslag på 1 011 000 kronor

anvisas för ändamålet. Det nuvarande avtalet gäller till

utgången av år 1998. Efter detta kommer en ny

upphandling att göras. För åren 1999 och 2000 beräknas

dock anslaget uppgå till samma nivå som för år 1998.

C 3 Allmänna val

1995/96

Utgift

68 983

1

Därav

1996

Utgift

3 956

1997

Anslag

48 000

Utgifts-

prognos

48 000

1998

Förslag

205 000

1999

Beräkna

t

120 000

2000

Beräkna

t

5 000

1. Beloppen anges i tusental kronor

Från anslaget betalas statens kostnader för valsedlar,

valkuvert och andra valtillbehör samt ersättningar till

vissa myndigheter m.m. för biträde i samband med

allmänna val. Anslagsbelastningen är beroende på vilka

val som hålls under året. Under hösten 1997 skall

kyrkoval hållas.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att anslaget år 1998 skall uppgå till

205 000 000 kronor. Beloppet avser kostnader för 1998

års allmänna val till riksdagen, kommunfullmäktige och

landsting. För åren 1999 och 2000 beräknas anslaget

uppgå till 120 000 000 respektive 5 000 000 kronor.

C 4 Stöd till politiska partier

1995/96

Utgift

176 903

1

Därav

1996

Utgift

113 210

1997

Anslag

145 200

Utgifts-

prognos

140 708

1998

Förslag

145 200

1999

Beräkna

t

145 200

2000

Beräkna

t

145 200

1. Beloppen anges i tusental kronor

Enligt lagen (1972:625, omtryckt 1987:876, ändrad

senast 1996:1533) om statligt stöd till politiska partier

lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd för

ett år i taget räknat fr.o.m. den 15 oktober. Partistödet

lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet som i princip är

avsett endast för partier som är företrädda i riksdagen,

lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Nu gällande

belopp fastställdes till sin nuvarande nivå år 1996 (prop.

1996/97:1 utg.omr. 1, bet. 1996/97:KU1, rskr.

1996/97:85).

Regeringens överväganden

I statsbudgeten för år 1997 höjdes anslaget med

30 000 000 kronor till 145 200 000 kronor. Regeringen

har i 1997 års ekonomiska vårproposition (1996/97:150)

beräknat ramen för utgiftsområdet så att denna

anslagsnivå ligger kvar under perioden. Regeringen

föreslår därför att anslaget skall vara 145 200 000

kronor för åren 1998-2000.

.

6 Centrala myndigheter

6.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar Justitiekanslern,

Datainspektionen och Sametinget. Anslaget till

Sametinget finansierar plenummöten, Sametingets

kansli i Kiruna, utvecklingsarbetet inom bl.a. språk- och

informationsområdet samt nordisk och internationell

verksamhet.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

61,2

41,2

47,0

47,1

48,6

49,7

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall samt större förändringar

1995/96 och 1997

 Antalet ej avgjorda ärenden hos Justitiekanslern har

ökat trots att antalet avgjorda ärenden har ökat.

Ärendebalansens åldersstruktur har dock förbättrats

genom att antalet ärenden äldre än ett år har

minskat.

 Datainspektionens egeninitierade inspektioner har

ökat. Antalet inkomna tillståndsansökningar har

minskat till följd av att generella föreskifter numera

får utfärdas för personregister.

 Genom Sametinget har informationen om samiska

förhållanden ökat och möjligheter till nordisk

samordning skapats.

Mål inom verksamhetssområdet

 Justitiekanslern skall värna rättssäkerheten och

förbättra effektiviteten på den offentliga

förvaltningens område, se till att den enskilde

kommer till sin rätt utan att det allmänna intresset

sätts åt sidan på skaderegleringens område samt

bidra till en riktig rättstillämpning och lagföring på

tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden.

 Automatisk databehandling av personuppgifter skall

inte medföra otillbörligt intrång i enskildas

personliga integritet. God sed skall iakttas i

kreditupplysnings- och inkassoverksamhet.

 Verka för en levande samisk kultur.

Prioriteringar för 1998

 Sametinget ges ökade ekonomiska resurser för bl.a.

partistöd och kommande val.

6.2 Anslagsavsnitt

D 1 Justitiekanslern

1995/96

Utgift

11 161

1

Anslags

-

sparand

e

438

Därav

1996

Utgift

7 688

1997

Anslag

8 739

Utgifts-

prognos

9 000

1998

Förslag

9 199

1999

Beräkna

t

9 531

2000

Beräkna

t

9 875

1. Beloppen anges i tusental kronor

Justitiekanslern (JK) skall utöva tillsyn över den

offentliga verksamheten. Han skall vidare bevaka

statens rätt och vara regeringens juridiske rådgivare och

högste ombudsman.

Till JK:s arbetsuppgifter hör även att besluta i

skaderegleringsfrågor och att utföra vissa

processförande uppgifter. JK skall dessutom fullgöra

åklagaruppgifter på tryckfrihetens och yttrandefrihetens

områden. JK har slutligen tillsyn över advokatväsendet

och vissa uppgifter i fråga om personregister och

övervakningskameror.

I det sammanhanget finns det skäl att nämna att flera

av de lagstiftningsärenden som för närvarande bereds

inom Justitiedepartementet kan komma att påverka JK:s

arbetsuppgifter.

En viktig arbetsuppgift under innevarande budgetår

har varit handläggningen av ett flertal ärenden angående

vålds- och barnpornografi samt även s.k. rasistisk

musik. Vidare har JK på regeringens uppdrag kartlagt

behovet av att stärka kontrollen över

medelsförvaltningen m.m. inom den offentliga

förvaltningen (se rapporten Förstärkt skydd mot

oegentligheter i offentlig förvaltning).

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

JK:s mål är att värna rättssäkerheten och förbättra

effektiviteten på den offentliga förvaltningens område,

att se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det

allmänna intresset sätts åt sidan på skaderegleringens

område samt att bidra till en riktig rättstillämpning och

lagföring på tryckfrihetens och yttrandefrihetens

områden.

Av resultatredovisningen framgår att antalet inkomna

ärenden har ökat med 9 % och att antalet avgjorda

ärenden har ökat med 7 %. Vidare framgår att

ärendebalansen har ökat med 30 %. En orsak till den

kraftiga ökningen av ärendebalansen är att

personalsituationen har varit besvärlig under år 1996.

Emellertid har ärendebalansens åldersstruktur förbättrats

på så sätt att antalet balanserade ärenden äldre än ett år

har minskat från 29 % till 13 %. Den besvärliga

personalsituationen har medfört att JK inte har

genomfört några inspektioner under budgetåret

1995/96. Mot bakgrund av den personalsituation som

har gällt för myndigheten får JK:s resultat anses gott.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några invändningar i

revisionsberättelsen avseende JK för år 1995/96.

Slutsatser

Regeringens bedömning är att verksamhetens nuvarande

omfattning är väl avvägd och regeringen anser därför att

JK för år 1998 bör anvisas ett anslagsbelopp som

uppgår till 9 199 000 kronor. För åren 1999 och 2000

beräknas anslagsbeloppet till 9 531 000 respektive

9 875 000 kronor.

D 2 Datainspektionen

1995/96

Utgift

32 800

1

Anslags

-

sparand

e

2 507

Därav

1996

Utgift

21 954

1997

Anslag

23 444

Utgifts-

prognos

24 500

1998

Förslag

24 493

1999

Beräkna

t

25 262

2000

Beräkna

t

25 715

1 Beloppen anges i tusental kronor

Datainspektionen prövar frågor om tillstånd och utövar

tillsyn enligt datalagen (1973:289),

kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen

(1974:

182) samt utfärdar licens enligt datalagen.

Datainspektionen utövar dessutom tillsyn enligt lagen

(1987:1231) om automatisk databehandling vid

taxeringsrevision, m.m.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Datainspektionens mål är följande.

- Automatisk databehandling av personuppgifter skall

inte medföra otillbörligt intrång i enskildas

personliga integritet. Målet skall nås utan att

användningen av teknik onödigt hindras eller

försvåras.

- God sed skall iakttas i kreditupplysnings- och

inkassoverksamhet.

Målen för Datainspektionens verksamhet avser effekter

som är svåra att mäta. Regeringen anser därför att det

får godtas att Datainspektionen i årsredovisningen

redovisar endast vilka åtgärder som har vidtagits för att

uppnå de övergripande målen. Det är emellertid

angeläget att inspektionen fortsätter sina ansträngningar

för att finna mätbara indikatorer på måluppfyllelsen.

Antalet egeninitierade inspektioner har ökat med 18

% under budgetåret 1995/96. Jämfört med budgetåret

1993/94 har antalet inspektioner närmast fördubblats.

Antalet inkomna tillståndsansökningar har minskat

med 21% jämfört med budgetåret 1994/95. En väsentlig

förklaring till denna minskning är att Datainspektionen

sedan år 1995 utfärdar generella föreskrifter för

personregister som är vanliga inom ett område. Register

som förs enligt sådana föreskrifter är inte

tillståndspliktiga, vilket har medfört att en mängd

enklare tillståndsärenden har fallit bort. En konsekvens

av detta är att den genomsnittliga styckkostnaden för

tillståndsärenden har ökat kraftigt.

Förändringar inom området

Regeringen har föreslagit att riksdagen skall godkänna

konventionen om upprättandet av en Europeisk

polisbyrå (Europolkonventionen). Den europeiska

polisbyrån, Europol, är en organisation som har till

främsta uppgift att vara ett kriminalunderrättelseorgan

för medlemsstaterna i EU. Europolkonventionen

innehåller ett antal regler som tar sikte på enskildas

integritetsskydd och skydd för känsliga personuppgifter.

I propositionen (prop.1996/97:164) anges att Europol

kommer att medföra vissa ökade arbetsuppgifter för

Datainspektionens del i dess roll som nationell

tillsynsmyndighet och som Sveriges representant i det

gemensamma tillsyns-organet, vilket medför att

kostnaderna för denna del av inspektionens verksamhet

kommer att öka. Beträffande finansieringsfrågan uttalar

regeringen att den senare, när större klarhet vunnits om

de kostnader som Europolsamarbetet medför, kommer

att ta ställning till om och i vilken utsträckning

inspektionens resursbehov påverkas. Konventionen

beräknas träda i kraft under första halvåret 1998 och

strävan är att Europols verksamhet skall inledas i mitten

av 1998. Redan nu medför emellertid Europolarbetet

kostnader för resor m.m.

Datainspektionens verksamhet berörs också av vissa

ändringar i kreditupplysningslagen (1973: 1173) (se

prop. 1996/97:65, bet. 1996/97:FiU 23 och 27, rskr.

1996/97:274). Ändringarna innebär, såvitt nu är ifråga,

att Datainspektionen skall ha hand om

tillståndsgivningen och vara tillsynsmyndighet på hela

kreditupplysningsområdet. Mot den bakgrunden har det

införts en bestämmelse om avgiftsskyldighet i

kreditupplysningslagen. Bestämmelsen har utformats så

att regeringen får föreskriva om skyldighet för den som

bedriver kreditupplysningsverksamhet att betala avgift

för tillsynsverksamheten. Avgiften skall påföras av

Datainspektionen. Lagändringarna har trätt i kraft den 1

juli 1997. Frågan om det finns behov av att införa

avgiftsskyldighet för den som bedriver

kreditupplysningsverksamhet kommer att övervägas i

samband med nedan nämnda överväganden om hur

Datainspektionens verksamhet skall finaniseras i

framtiden.

Av stor betydelse för Datainspektionens verksamhet

är Datalagskommitténs betänkande Integritet

Offentlighet Informationsteknik (SOU 1997:39), som

överlämnades i april 1997. I betänkandet lämnas förslag

till bl.a. en helt ny persondatalag som till största delen

bygger på Europaparlamentets och rådets direktiv

95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för

enskilda med avseende på behandling av

personuppgifter och om det fria flödet av sådana

uppgifter. Datalagskommitténs förslag i denna del

innebär att Datainspektionen får delvis andra uppgifter,

nämligen att lämna information och rådgivning, att

utöva tillsyn och att utarbeta föreskrifter. Förslaget

innebär att antalet anmälningar och förhandskontroller

av personuppgifter skall begränsas till ett minimum och

att Datainspektionens resurser i stället skall används för

att ge råd, sprida kunskap och utöva tillsyn. Den nya

lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 januari 1999.

Regeringen avser att överlämna en proposition till

riksdagen i december 1997.

Datalagskommittén anser att de föreslagna

uppgifterna får anses mera krävande och kvalificerade

än de uppgifter som Datainspektionen utför i dag. När

det gäller kostnaderna för Datainspektionens verksamhet

gör kommittén den bedömningen att inspektionens

förändrade uppgifter kommer att ställa krav på något

ökade resurser i form av bl.a. en högre kompetensnivå

för att klara av den intensifierade tillsynsverksamheten,

den ökade föreskriftsgivningen, de utvidgade

informationsbehoven och den förstärkta

rådgivningsverksamheten. Frågan om hur

Datainspektionens verksamhet skall finaniseras i

framtiden kommer att övervägas i samband med den

fortsatta beredningen av Datalagskommitténs

betänkande.

Budget för avgiftsfinansierad verksamhet

Det ekonomiska målet för Datainspektionen är att

verksamhetens kostnader skall täckas genom avgifter.

Inkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida

under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga

avgifter. Avgiftsinkomsterna beräknas understiga

kostnaderna åren 1997 (1,6 mkr) och 1998. Till följd av

att avgiftsinkomsterna tidigare överstigit kostnaderna

kommer dock det ekonomiska målet inte att äventyras.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några invändningar i

revisionsberättelsen avseende Datainspektionen för år

1995/96.

Slutsatser

Regeringens bedömning är att verksamhetens nuvarande

omfattning är väl avvägd och att Datainspektionen

därför för år 1998 bör anvisas ett anslagsbelopp som

uppgår till 24 493 000 kronor. För åren 1999 och 2000

beräknas anslagsbeloppet till 25 262 000 respektive

25 715 000 kronor.

D 3 Sametinget

1995/96

Utgift

17 195

1

Anslags

-

sparand

e

972

Därav

1996

Utgift

11 556

1997

Anslag

10 497

2

Utgifts-

prognos

13 500

1998

Förslag

13 365

1999

Beräkna

t

13 739

2000

Beräkna

t

14 123

1. Beloppen anges i tusental kronor.

2. Ytterligare 2 miljoner kronor föreslås anvisas på tilläggsbudget

Sametinget är en statlig förvaltningsmyndighet och

samtidigt ett samiskt folkvalt organ. Sametinget inledde

sin verksamhet i augusti 1993. De övergripande målen

är enligt sametingslagen (1992:1433) att verka för en

levande samisk kultur och därvid ta initiativ till

verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna

kultur. Sametinget skall bl.a. medverka i

samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov

beaktas.

Det hölls val till Sametingets folkvalda del den 18

maj 1997. För detta ändamål anvisade riksdagen 2

miljoner kronor på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1995/96. En del av utgifterna för valet

uppkom dock under första halvåret 1997, vilket

förklarar det ingående anslagssparandet.

Prognosen för år 1997 tyder på ett överskridande av

anslaget. Regeringen föreslår att riksdagen på

tilläggsbudget anvisar Sametinget ytterligare 2 miljoner

kronor för innevarande budgetår.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Sametingets årsredovisning, effektbedömningar och

redovisning av styckkostnader har blivit mer

överskådliga jämfört med föregående år. En mer

genomarbetad bedömning av effekter och kvalitet

saknas dock, vilket gör det svårt att bedöma

Sametingets resultat i förhållande till de mål regeringen

angivit i regleringsbrevet för budgetåret 1995/96.

Informationen om samiska förhållanden har ökat och

möjligheterna till nordisk samordning har skapats

genom tillkomsten av det nordiska parlamentariska

rådet. Sammantaget finns det dock mycket som tyder på

att Sametinget har uppnått de mål som ställts upp i

regleringsbrevet för budgetåret 1995/96.

Regeringen planerar att inför utformningen av 1998

års regleringsbrev, i samarbete med Sametinget,

precisera tingets verksamhetsmål. Detta bör skapa

förutsättningar för ytterligare förbättring av tingets

resultatredovisning.

Riksrevisionsverket har på uppdrag av Jord-

bruksdepartementet analyserat Sametingets resursbehov

och kommit till slutsatsen att ytterligare medel borde

anvisas för år 1998. Den ökade medelstilldelningen

skall bl.a. avse partistöd, förberedelser för nästa val (år

2001), ett nyligen beslutat nordiskt parlamentariskt råd

samt plenum. RRV konstaterar samtidigt att ytterligare

medel behövs för innevarande år.

Bl.a. mot bakgrund av resultatet av RRV:s analys

har regeringen beräknat att anslaget bör höjas med 2,5

miljoner kronor i jämförelse med 1997 års anslagsnivå.

RRV föreslår även en rad effektiviserings- och

besparingsåtgärder. Dessa förslag har dock ännu inte

färdigbehandlats av regeringen.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser.

Riksrevisionsverket har lämnat en revisionsberättelse

utan invändning vilket innebär att årsredovisningen för

räkenskapsåret 1995/96 i allt väsentligt varit rättvisande.

Slutsatser

Regeringen föreslår att Sametinget anvisas 13 365 000

kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehovet vara realt oförändrat.

7 Mediefrågor

7.1 Omfattning/ändamål

I verksamhetsområdet ingår presstödet, stödet till radio-

och kassettidningar och de statliga myndigheterna inom

press-, radio- och TV-området.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

1 170,2

655,2

658,2

679,1

679,7

680,3

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

 Till följd av bl.a. upplageminskningar har

lönsamheten försämrats för många dagstidningar.

Som en konsekvens av detta minskar utbetalningarna

av driftsstöd, eftersom stödet baseras på

upplagenivå.

 Myndigheterna på radio- och TV-området befinner

sig i ett utvecklingsskede. Målet är att anpassa

verksamheten till de snabba förändringarna på

medieområdet.

Större förändringar

 Radio- och TV-lagen (1996:844) trädde i kraft den 1

december 1996.

 Riksdagen har beslutat att digitala TV-sändningar

skall införas i flera steg med möjlighet för

statsmakterna att successivt ta ställning till om och

på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. En

särskild utredare har fått i uppdrag att förbereda

sändningsverksamheten (dir. 1997:19)

Mål inom verksamhetsområdet

 De främsta målen för statens insatser på

massmedieområdet är att stödja mångfald och reella

yttrandemöjligheter, garantera massmediernas

oberoende samt säkerställa tillgängligheten till

massmedierna.

Prioriteringar för 1998

 Åtgärder vidtas för att minska de problem som

dagspressen möter. Ett tillfälligt driftsstöd införs i

syfte att förbättra dagspressens situation. Stödet

fördelas under åren 1997 och 1998.

 Frågorna om digital marksänd TV och digital radio

bereds vidare.

7.2 Resultatbedömning och

slutsatser

På medieområdet sker just nu dramatiska förändringar.

Distributionsvägarna för olika slag av information blir

fler och medierna befinner sig i en allt mer

internationell miljö. Teknikutvecklingen är drivkraften

bakom en stor del av förändringarna, inte minst genom

att gränserna mellan olika medier radio, TV samt

data- och telekommunikation blir alltmer otydliga.

Regeringen har, mot denna bakgrund, beslutat att en

särskild utredare skall analysera behovet av,

förutsättningarna för samt konsekvenserna av en

samordning av lagstiftningen för ljudradio, television,

övrig radiokommunikation och televerksamhet.

Utgångspunkten skall vara att lagstiftningen bör

underlätta utvecklingen av elektroniska informa-

tionstjänster och ta tillvara medborgarnas, näringslivets

och samhällets olika behov med avseende på sådana

tjänster (dir. 1997:95). Samtidigt sker en ökad

ägarkoncentration på viktiga delar av mediemarknaden.

I början av år 1998 kommer förslag från

Mångfaldsrådet som skulle kunna påverka denna snabba

koncentration av ägande och makt.

Dagspressens totalupplaga har sjunkit de senaste

åren. Enligt Tidningsstatistik AB var totalupplagan 1996

drygt 4,3 miljoner exemplar, vilket är en minskning

med ca 200 000 exemplar jämfört med året innan.

Morgontidningen har dock fortfarande en stark

ställning. I 1996 års Mediebarometer från Nordicom

framkommer att drygt 70 % av befolkningen mellan 9

och 79 år använder en morgontidning en genomsnittlig

dag.

Presstödets betydelse för tidningsutgivningen kan

avläsas på det antal tidningar som är beroende av

presstöd och upplagorna för dessa. För tidningar med

allmänt driftsstöd som kommer ut med 1-2 nummer per

vecka täcker presstödet ca 30 % av tidningarnas totala

kostnader. För tidningar med 3-6 nummer per vecka är

motsvarande andel av kostnaderna ca 15 %.

Lönsamheten har försämrats för många dagstidningar.

Flera tidningar hotas också av nedläggning.

Under våren 1997 har två promemorior lämnats till

regeringen med förslag på åtgärder avseende presstödet.

I den ena promemorian, från Presstödsnämndens kansli,

föreslås att ett tillfälligt driftsstöd införs under två år.

Den andra promemorian avser ett stöd för samverkan

mellan dagstidningar och har lämnats av Rådet för

mångfald inom massmedierna. Promemoriorna har

remissbehandlats. Regeringen har i förslaget till

tilläggsbudget för år 1997 som lämnas i denna

proposition föreslagit att ett tillfälligt driftsstöd införs.

Stödet avses främst lämnas till de dagstidningar som får

allmänt driftsstöd under åren 1997 och 1998. Frågan

om ett samverkansstöd bereds nu vidare i

Regeringskansliet för ställningstagande vid en senare

tidpunkt.

Stödet till radio- och kassettidningar uppvisar i allt

väsentligt önskvärda effekter. De flesta synskadade som

så önskar kan abonnera på en dagstidning och

utgivningen av taltidningar täcker nästan hela landet.

Introduktionen av digitala taltidningar, s.k. RATS-

tidningar (radiosänd talsyntestidning för synskadade),

har dock gått långsammare än planerat bl.a. beroende

på problem med talsyntesens kvalitet.

Radio- och TV-verkets tillståndsgivning fungerar väl.

Verksamheten bedrivs snabbt, effektivt och rättssäkert.

Under senare tid har frågor som rör digital TV och

radio varit prioriterade områden. Radio- och TV-

verkets löpande ärendehandläggning är resurskrävande.

Detta har bidragit till att uppdraget att följa utvecklingen

på radio- och TV-området inte kunnat fullgöras.

Granskningsnämndens verksamhet bedrivs effektivt och

rättssäkert. Antalet egna initiativärenden har ökat under

året. Granskningsnämnden har genom att synliggöra

nämndens arbete bidragit till att öka informationen om

mediebranschen till allmänheten och andra aktörer på

området. Dessa uppgifter kan utvecklas ytterligare.

Slutsatser

Situationen på dagstidningsmarknaden är ett hot mot

mångfalden. Därför finns ett stort behov av åtgärder

som kan vända den negativa trenden för många

tidningar. Regeringen kommer att följa utvecklingen

inom dagspressen under 1998. Beredningen om behov

av ytterligare åtgärder inom presstödet fortsätter med

anledning av Mångfaldsrådets promemoria.

De snabba förändringarna inom medieområdet bör

avspeglas i myndigheternas arbete. Särskilda krav på

flexibilitet, kompetensutveckling och

kunskapsöverföring bör ställas på de olika

mediemyndigheterna.

Inriktningen på Presstödsnämndens och

Taltidningsnämndens verksamhet bör ligga fast.

Regeringens bedömning är att fortsatta insatser inom

verksamhetsområdet är viktiga för att uppnå mångfald

och reella yttrandemöjligheter. Särskilda förutsättningar

bör på sikt skapas för att ge mediemyndigheterna

möjlighet att på ett effektivt sätt följa utvecklingen inom

medieområdet.

7.3 Anslagsavsnitt

E 1 Presstödsnämnden och

taltidningsnämnden

1995/96

Utgift

8 411

1

Anslag

s-

sparan

de

897

Därav

1996

Utgift

5 900

1997

Anslag

5 536

Utgifts

-

progno

s

5 119

1998

Förslag

5 659

1999

Beräkna

t

5 819

2000

Beräkna

t

5 985

1. Beloppen anges i tusental kronor

Presstödsnämndens huvudsakliga uppgift är att fördela

det statliga stödet till dagspressen. Taltidningsnämndens

huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till

radio- och kassettidningar. De två nämndernas

förvaltningsuppgifter fullgörs av Presstödsnämndens

kansli.

Anslagssparandet för budgetåret 1995/96 avses

användas för att göra en förstudie om taltidningssystem

baserat på öppna standarder och för att göra offentlig

information elektroniskt tillgänglig. Prognosen för år

1997 indikerar ett visst anslagssparande.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under budgetåret 1995/96 har Presstödsnämnden

behandlat 61 ärenden vilket kan jämföras med 107

ärenden under föregående budgetår. Minskningen beror

framför allt på att utvecklingsstödet avskaffats.

Från och med den 1 januari 1996 betalas driftsstödet

ut varje månad mot tidigare en gång per år. Antalet

förfrågningar om vilka regler som gäller för elektroniskt

distribuerade tidningar har ökat. Hittills har emellertid

inga ansökningar om stöd till sådana tidningar lämnats

till Presstödsnämnden.

I Taltidningsnämnden behandlades 73 ärenden under

budgetåret 1995/96, vilket är en liten minskning jämfört

med föregående år.

För år 1998 föreslås att en besparing på statlig

konsumtion planenligt tas ut med 159 000 kronor.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några

invändningar.

Slutsatser

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att

5 659 000 kronor anvisas Presstödsnämnden för år

1998. För åren 1999 och 2000 beräknas anslaget till

5 819 000 kronor respektive 5 985 000 kronor.

E 2 Presstöd

1995/96

Utgift

955 495

1

Därav

1996

Utgift

515 600

1997

Anslag

521 579

2

Utgifts

-

progno

s

521 579

1998

Förslag

531 579

1999

Beräkna

t

531 579

2000

Beräkna

t

531 579

1. Beloppen anges i tusental kronor

2. Varav minskning med 20 miljoner kronor i tilläggsbudget

Anslaget disponeras av Presstödsnämnden i enlighet

med bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:

524). Utgifterna för presstödet styrs av bl.a. antalet

stödberättigade tidningar och storleken på de

stödberättigade tidningarnas upplagor. Anslaget för

presstöd används för tre ändamål: driftsstöd till

dagspressen, distributionsstöd till dagspressen och

täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till

dagspressen.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Underutnyttjandet av anslaget är bl.a. en följd av att

många stödtidningars upplagor minskar. Under år 1996

fanns det 163 dagstidningar. Av dessa hade 73 tidningar

driftsstöd. Den sammanlagda upplagan för

stödtidningarna var 775 000 exemplar. Stödtidningarna

är i hög grad beroende av driftsstöd för sin överlevnad.

En neddragning av ramen för anslaget med 10

miljoner kronor fr.o.m. år 1998 beräknades i 1997 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150, bet.

1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284).

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Presstödsnämndens intäkter avseende avgifter för

statliga garantier uppgick till 95 000 kronor under

budgetåret 1995/96. Presstödsnämnden har för år 1998

budgeterat 63 000 kronor i avgiftsintäkter för statliga

garantier. Intäkterna disponeras inte av myndigheten.

Slutsatser

Många tidningar med driftsstöd har en svår ekonomisk

situation. Mindre upplagor leder till att driftsstödet

minskar, vilket ytterligare försvårar den ekonomiska

situationen. Regeringen föreslår i förslaget till

tilläggsbudget i denna proposition att ett tillfälligt

driftsstöd införs och fördelas under åren 1997 och 1998

som en åtgärd att förbättra driftsstödstidningarnas

ekonomi. Regeringen bedömer att åtgärderna kan

rymmas inom en oförändrad anslagsram. Mot bakgrund

av vad som ovan sagts föreslår regeringen att

531 579 000 kronor anvisas anslaget för år 1998. För

åren 1999 och 2000 beräknas ingen förändring av

anslaget. Beräkningarna utgår från ett oförändrat antal

stödberättigade tidningar.

E 3 Stöd till radio- och

kassettidningar

1995/96

Utgift

187 359

1

Reserv

ation

4 341

Därav

1996

Utgift

120 400

1997

Anslag

123 700

Utgifts

-

progno

s

111 665

1998

Förslag

127 300

1999

Beräkna

t

127 300

2000

Beräkna

t

127 300

1. Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget disponeras av Taltidningsnämnden i enlighet

med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om

statligt stöd till radio- och kassettidningar.

Anslagsbehållningen på 4,3 miljoner kronor från ett

äldre anslag för samma ändamål disponeras också av

Taltidningsnämnden. Dessa medel avses användas för

att starta ytterligare taltidningar. Stödet till radio- och

kassettidningar skall förbättra tillgången till innehållet i

dagstidningar för synskadade och sådana

funktionshindrade som inte förmår hålla i eller bläddra i

en tidning samt afatiker och dyslektiker.

Under år 1997 har anslaget tillfälligt varit lägre då

upphandlingsbehovet av radiotidningsmottagare har

varit litet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Vid utgången av budgetåret 1995/96 gavs sammanlagt

80 dagstidningar ut som taltidningar. Av dessa var 60

radiotidningar, 16 kassettidningar och 7 RATS-tidningar

(radiosänd talsyntestidning för synskadade), varav tre

tidningar kom ut som både radiotidning och RATS-

tidning.

Utgivningen av taltidningar täcker nästan hela landet

utom Bohuslän och delar av Skaraborgs län.

Mångfalden bland taltidningarna sedd över hela landet

är god.

En viktig aspekt av taltidningarnas kvalitet är

tillgängligheten, dvs. frågan om tidningen kommer ut

enligt utgivningsplanen och vid rätt tid på dygnet.

Mätningar som gjorts av Teracom AB, som också står

för utsändningen, visar att antalet avbrott minskat de

senaste åren, vilket gäller både radiotidningar och de

digitala RATS-tidningarna.

Den maximala ersättningen per abonnent till

tidningsföretagen, som regleras i förordningen

(1988:582) om statligt stöd till radio- och

kassettidningar, har legat stilla i flera år.

Taltidningsnämnden påpekar i sin årsredovisning att det

när utgivningen av taltidningar startade var väl

motiverat med höga maximibelopp. De senaste tre åren

har dock kostnaderna för taltidningsutgivningen ökat

med totalt 13 % för radio- och kassettidningar och med

37 % för RATS-tidningar. Den nuvarande

ersättningsprincipen innebär ingen drivkraft för

tidningsföretagen att hålla nere kostnaderna. Enligt

Taltidningsnämnden bör därför en översyn av

ersättningsprinciperna göras.

I regleringsbrevet för år 1997 fick

Taltidningsnämnden i uppdrag att göra en förstudie av

möjligheterna att göra en kravspecifikation för ett

taltidningssystem baserat på öppna standarder.

Uppdraget redovisades i maj 1997. En av slutsatserna i

studien är att den snabba tekniska utvecklingen gör att

det inte är lämpligt att specificera och upphandla en viss

bestämd teknisk lösning. Regeringens bedömning är att

det är för tidigt att nu göra en upphandling som har

förutsättningar att vara tillräckligt långsiktig. Det är

emellertid viktigt att följa och bevaka utvecklingen samt

att ha god beredskap för att förnya

taltidningsverksamheten.

Beräkningen av anslaget utgår från en måttlig

utbyggnad av antalet taltidningar med fyra till sex

taltidningar under perioden 1998 2000. Anslaget har

höjts med 3,6 miljoner kronor, vilket motsvarar

engångsbesparingen som gjordes för år 1997.

Avskaffande av intygskrav för

taltidningsabonnenter

Taltidningsnämnden lämnade, enligt uppdrag i

regleringsbrevet för budgetåret 1995/96, i november

1996 en rapport (dnr Ku96/2216/RTV) till regeringen

om utgivningen av taltidningar till afatiker och

dyslektiker. Taltidningsnämnden föreslår att

intygskravet för att få abonnera på radio- och

kassettidningar mildras för dyslektiker och afatiker.

Regeringens förslag: Rätten att teckna ett abonnemang

skall för radiosända talsyntestidningar för synskadade

(RATS-tidningar) alltjämt utgå från att behovet kan

styrkas. Intygskravet skall dock tas bort för abonnenter

av analoga radio- och kassettidningar. Det är

regeringens uppgift att utforma de närmare villkoren för

det statliga stödet till radio- och kassettidningar.

Skälen för regeringens förslag: Frågan om att rätten

att teckna ett abonnemang på en radio- eller

kassetttidning bör utgå från att behovet kan styrkas

behandlades av riksdagen år 1988 (prop. 1987/88:145,

bet. 1987/88:KU39, rskr. 1987/88:291). Afatiker och

dyslektiker fick möjlighet att abonnera på radio- och

kassettidningar i juli 1994 (prop. 1993/94:100, bet.

1993/94:KU27, rskr. 1993/94:192). Motiven var då att

verksamheten innefattade sådana kostnader att det var

angeläget att insatserna kom de verkligt behövande till

godo. Detta mål gäller fortfarande, men enligt

Taltidningsnämnden är risken liten att obehöriga skall

teckna ett taltidningsabonnemang. Det finns därför,

enligt nämnden, inte tillräckliga skäl att behålla kravet

på att behovet skall kunna styrkas. I rapporten om

utgivning av taltidningar till afatiker eller dyslektiker

framgår bl.a. att det är få taltidningsabonnenter som

tillhör dessa grupper. I oktober 1996 var det totala

antalet taltidningsabonnenter drygt 9 000, varav ca 90

afatiker och ca 40 dyslektiker. Enligt tidningsföretagen

är båda dessa grupper svåra att nå. Flera tidningsföretag

menar att intygskravet hämmar både afatiker och

dyslektiker från att abonnera på taltidningar.

Intygskravet bör, enligt regeringens mening, tas bort för

samtliga abonnenter av analoga radio- och

kassettidningar, dvs. synskadade, sådana

funktionshindrade som inte förmår hålla i eller bläddra i

en tidning samt afatiker och dyslektiker.

När det gäller RATS-tidningar bör intygskravet tills

vidare bibehållas främst av kostnadsskäl.

Slutsatser

Regeringen avser att ta initiativ till en översyn av de

ersättningsprinciper som gäller för tidningsföretagen.

Avsikten är bl.a. att undersöka vilka drivkrafter den

nuvarande ersättningsmodellen innehåller för att hålla

nere kostnaderna för taltidningsverksamheten samt att

föreslå åtgärder.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att

127 300 000 kronor anvisas anslaget för år 1998. För

åren 1999 och 2000 beräknas ingen förändring av

anslaget.

E 4 Radio- och TV-verket

1995/96

Utgift

9 258

1

Anslags-

sparande

2 980

Därav

1996

Utgift

6 600

1997

Anslag

8 016

Utgifts-

prognos

7 745

1998

Förslag

8 022

1999

Beräknat

8 264

2000

Beräknat

8 514

1. Beloppen anges i tusental kronor

Radio- och TV-verket har till uppgift att besluta i frågor

om tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio-

och televisionssändningar riktade till allmänheten i de

fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon

annan särskilt angiven myndighet. Verket har tillsyn

över efterlevnaden av de regler som inte gäller

innehållet i sändningarna samt beslutar om sanktioner

vid bristande efterlevnad av sådana regler.

Radio- och TV-verket skall följa utvecklingen inom

ljudradio- och televisionsområdet. Verket har fått i

uppgift att inhämta, sammanställa och publicera statistik

inom radio- och TV-området beträffande teknik,

ekonomi, branschstruktur och programutbud. Verket

skall även verka för att information om verksamheten

blir elektroniskt tillgänglig.

Anslagssparandet skall ses mot bakgrund av att

verket har befunnit sig i ett uppbyggnadsskede och att

verksamheten ännu inte fullt ut funnit sina former.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Radio- och TV-verket bildades under år 1994 och

flyttade verksamheten till Haninge. Uppbyggnaden och

flytten har inneburit att verksamheten ännu inte fullt ut

har funnit sina former. Den löpande

ärendehandläggningen har prioriterats.

Hantering av närradioärenden, såsom tillstånds-

givning, tidsregistrering och avgiftsfrågor tar i anspråk

drygt hälften av Radio- och TV-verkets resurser.

Flertalet lokalradiotillstånd auktionerades ut under

åren 1993 och 1994. År 1995 genomfördes en auktion

där 13 tillstånd auktionerades ut varav 11 tillstånd

såldes.

Riksdagen beslutade i december 1995 att några nya

tillstånd att sända lokalradio inte skall meddelas (lagen

om tillfälliga bestämmelser i fråga om att sända

lokalradio, 1995:1292). Lagen gällde fram till utgången

av juni månad 1997 och har därefter förlängts. Den nya

lagen gäller till utgången av år 1998 (1997:301).

Lokal- och närradiokommittén lämnade i december

1996 förslag till reformering av lokalradion och vissa

regelförändringar för närradion (SOU 1996:176).

Regeringen fattade det första beslutet om tillstånd att

sända digital ljudradio, DAB (Digital Audio

Broadcasting), den 21 september 1995. Sveriges

Radio AB startade under hösten 1995 digitala

ljudradiosändningar. Radio- och TV-verket fick ungefär

samtidigt i uppdrag att ge förslag till hur

sändningsutrymmet för digitala sändningar skulle kunna

fördelas mellan privata programföretag i Stockholm,

Göteborg och Malmö. Verket lämnade under hösten

1996 förslag till fördelning av DAB-tillstånd till privata

programföretag i de tre regionerna.

Radio- och TV-verkets arbete med tillståndsgivning

fungerar väl. Verksamheten bedrivs på ett effektivt och

rättssäkert sätt. Myndighetens uppgift att bevaka

utvecklingen inom radio- och TV-området har

emellertid inte fullgjorts på ett tillfredsställande sätt.

Radio- och TV-verket har i sin delårsrapport för år

1997 redovisat att arbetet nu kommer att starta och

intensifieras vad gäller de nya uppgifter som ålagts

verket. De uppgifter som hittills inte fullgjorts på ett

nöjaktigt sätt skall prioriteras.

För år 1998 föreslås att en besparing på statlig

konsumtion planenligt tas ut med 219 000 kronor.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några

invändningar.

Slutsatser

Regeringens bedömning är att Radio- och TV-verket nu

har lämnat uppbyggnadsskedet som medförde att den

löpande ärendehanteringen prioriterades till nackdel för

mer långsiktiga utvecklingsprojekt, exempelvis det nya

statistikuppdraget. Under år 1997 har särskilda projekt

påbörjats som under kommande år kommer ta i anspråk

sparade medel. Under år 1998 bör verket kunna

redovisa framsteg och resultat inom dessa områden.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att

8 022 000 kronor anvisas Radio- och TV-verket för år

1998.

För år 1999 och 2000 beräknas anslaget till

8 264 000 kronor respektive 8 514 000 kronor.

E 5 Granskningsnämnden för radio

och TV

1995/96

Utgift

9 664

1

Anslags-

sparande

1 917

Därav

1996

Utgift

6 700

1997

Anslag

6 671

Utgifts-

prognos

7 156

1998

Förslag

6 564

1999

Beräknat

6 759

2000

Beräknat

6 961

1. Beloppen anges i tusental kronor

Granskningsnämnden för radio och TV skall utöva

tillsyn över efterlevnaden av regler för sändningarnas

innehåll i fråga om ljudradio- och TV-sändningar till

allmänheten. Nämnden skall också följa innehållet i

utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till

den svenska allmänheten och bör rapportera sina

iakttagelser till regeringen och/eller berörd myndighet.

Anslagssparandet har bl.a. sin förklaring i att vissa

projekt och inköp har senarelagts och att verksamheten

har befunnit sig i ett uppbyggnadsskede.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under verksamhetsåret har nämnden fattat beslut i 940

ärenden och beslutat om granskning på eget initiativ i

133 fall. Ärenden avseende de nationella

marksändningarna dominerar. Den genomsnittliga

åldern på ärenden som inte avgjorts före den 1 juli 1995

var 108 dagar. Motsvarande tid den sista december

1996 var 59 dagar. Granskningsnämnden har under året

gjort en genomgång av sändningar från två

satellitkanaler som är registrerade i utlandet i

förhållande till bestämmelserna i EG:s TV-direktiv TV

utan gränser (89/552/EEG). Nämnden har i ett fall

underrättat den brittiska myndigheten, the Independent

Television Commission, om sina iakttagelser.

Granskningsnämnden har under budgetåret 1995/96

tagit fram en rapport avseende utbudet i Sveriges

Televisions båda kanaler. Rapporten har använts av

regeringen i arbetet med att ta fram nya riktlinjer för

public service-verksamheten. Nämnden har även på

eget initiativ granskat om TV4 AB uppfyllt vissa av

kraven i sändningstillståndet, bl.a. om företaget sänt

tillräckligt stor andel TV-dramatik och verk av svenska

upphovsmän. Dessa granskningar har delvis utgjort

underlag vid arbetet med att utarbeta nya

tillståndsvillkor för TV4 AB.

För år 1998 föreslås att en besparing på statlig

konsumtion planenligt tas ut med 206 000 kronor.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några

invändningar.

Slutsatser

Enligt regeringens bedömning har Granskningsnämnden

i allt väsentligt uppfyllt målen för verksamheten.

Handläggningstiden har förkortats och rättssäkerheten är

mycket hög. Under år 1997 har särskilda projekt

initierats som medför ianspråktagande av sparade

medel. Ett sådant projekt är en undersökning av våld i

s.k. TV-trailrar.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att

6 564 000 kronor anvisas Granskningsnämnden för

radio och TV för år 1998.

Granskningsnämnden för radio och TV finansieras

från rundradiokontot och över statsbudgeten. För 1998

bör nämnden anvisas 4 464 000 kronor från

rundradiokontot.

För år 1999 och 2000 beräknas anslaget till

6 759 000 kronor respektive 6 961 000 kronor.

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

 4

 3

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

 7

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

 10

 11

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

 16

 17

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

 26

 27

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1

 32

 31