Regeringens proposition

2000/01:16

Vissa ålderspensionsfrågor, m.m.

Prop.

2000/01:16

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 19 oktober 2000

Lena Hjelm-Wallén

 Ingela[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Socialdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att ålderspensionen skall beräknas enligt

särskilda regler för den som är född 1938 eller 1939 och som i

december 2000 uppbär ålderspension. De särskilda reglerna skall gälla

från och med januari 2001 t.o.m. månaden före den månad då

pensionstagaren fyller 65 år om inte han eller hon dessförinnan har

ändrat sitt uttag av ålderspension. De särskilda reglerna innebär att

pensionen skall beräknas enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension (LIP) men att tilläggspensionen ska utges med 20/20-

delar istället för 16/20 respektive 15/20 och att någon inkomstpension

inte ska utges.

Vidare föreslås i propositionen att tidpunkten för när utsändandet av

pensionsbesked skall ske, senareläggs under år 2001. Ändringen

föreslås gälla enbart år 2001 och innebär att underrättelse om

pensionsgrundande inkomst, pensionsgrundande belopp och fastställd

pensionsrätt m.m. för intjänandeåret 1999 senast skall ske den 31 maj

2001.

I de fall pensionsgrundande belopp tillsammans med pensionsgrun-

dande inkomst överstiger sju och en halv gånger det förhöjda prisbasbe-

loppet föreslås i propositionen att det i första hand skall bortses från

pensionsgrundande belopp för barnår och i andra hand från pensions-

grundande belopp för studier.

I propositionen föreslås vidare en ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799) av innebörd att försäkringskassan i Västra Götalands län un-

der en övergångsperiod skall fortsätta att handlägga ärenden om pen-

sioner till sjömän som bor utomlands. I socialförsäkringslagen föreslås

också en bestämmelse som innebär att den s.k. hemmamakeförsäkringen

även efter ikraftträdandet av den lagen skall gälla för den som är bosatt i

Sverige.

En övergångsregel föreslås i lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag för dem som i december 2000 får

handikappersättning som tillägg till pension utbetald till utlandet.

Vidare föreslås vissa ändringar i LIP av rättelse- eller följdändringska-

raktär.

Slutligen föreslås en lagteknisk justering som rör placeringskraven

för Premiepensionsmyndigheten.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagtext 6

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension 6

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1408) om

ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension 8

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension 9

2.4 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799) 11

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag 12

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:199) om

ändring i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser

om Premiepensionsmyndigheten 13

3 Ärendet och dess beredning 14

4 Vissa ändringar i lagen (1998: 674) om inkomstgrundad

ålderspension och i lagen (1998:675) om införande

av den lagen 15

4.1 Förtida uttag av ålderspension för personer

födda 1938 eller 1939 15

4.2 Senarelagd utsändning av pensionsbeskeden

under år 2001 17

4.3 Bortseende från pensionsgrundande belopp 18

4.4 Övriga ändringar i lagen om inkomstgrundad

ålderspension 19

5 Ändringar i socialförsäkringslagen (1999:799) 20

6 Utbetalning av handikappersättning som tillägg till

pension vid bosättning utomlands 21

7 Teknisk justering i lagen (1998:710) med vissa

bestämmelser om Premiepensionsmyndigheten 22

8 Författningskommentar 23

8.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension 23

8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1408)

om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension 24

8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension 24

8.4 Förslaget till lag om ändring i socialförsäkrings-

 lagen (1999:799) 25

8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag 25

8.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:199) om

ändring i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser

om Premiepensionsmyndigheten 26

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 oktober 2000 27

1

2 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen

(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,

2. lag om ändring i lagen (1999:1408) om ändring i lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension,

3. lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspen-

sion,

 4. lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799),

5. lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och

vårdbidrag, och

6. lag om ändring i lagen (2000:199) om ändring i lagen (1998:710)

med vissa bestämmelser om Premiepensionsmyndigheten.

3

4 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

4.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:675) om införande av

lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

dels att 26 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 25 c §, av följande ly-

delse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

25 c §

I stället för vad som anges i

15 kap. 4 § lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension

skall, för intjänandeåret 1999,

den försäkrade skriftligen

underrättas senast den 31 maj

2001.

26 §

Inkomstpension enligt lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension skall betalas ut utan

ansökan från och med januari år

2001 till den som vid utgången av

år 2000 uppbär ålderspension en-

ligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring.

Tilläggspension enligt lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension skall betalas ut utan

ansökan från och med januari år

2001 till den som är född år

1938 eller 1939 och som vid

utgången av år 2000 uppbär

ålderspension enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring.

Pensionen skall beräknas utan

sådan minskning som avses i 6

kap. 8 § lagen om inkomst-

grundad ålderspension. In-

komstpension enligt samma lag

får inte utges så länge tilläggs-

pensionen beräknas utan denna

minskning.

Vad som sägs i första stycket

gäller till dess pensionstagaren

ändrar sitt uttag av

ålderspension, dock längst till

och med månaden före den då

han eller hon fyller 65 år. Från

och med den månad då

pensionstagaren fyller 65 år

skall inkomstpension enligt

lagen om in-

komstgrundad ålderspension

betalas ut utan ansökan.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

4.2

4.3 Förslag till lag om ändring i lagen

(1999:1408) om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension att 3 kap. 3 § lagen i stället för dess

lydelse enligt lagen (1999:1408) om ändring i nämnda lag skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

3 §

Vid tillämpning av 2 § andra stycket skall det bortses från pensions-

grundande belopp i följande ordning:

1. pensionsgrundande belopp

enligt 24 §,

2. pensionsgrundande belopp

enligt 10 §,

1. pensionsgrundande belopp

enligt 10 §,

2. pensionsgrundande belopp

enligt 24 §,

3. pensionsgrundande belopp enligt 8 §, och

4. pensionsgrundande belopp enligt 4 §.

4.4

4.5 Förslag till lag om ändring i lagen

(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 17 §, 4 kap. 7 § och 12 kap. 6 § lagen

(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

17 §

Ett pensionsgrundande belopp enligt 10 § skall motsvara det högsta av

1. det belopp varmed summan av

den pensionsgrundande inkomsten

och pensionsgrundande belopp

enligt 4 och 8 §§ för den försäk-

rade under intjänandeåret under-

stiger summan av dennes fast-

ställda pensionsgrundande

inkomst och pensionsgrundande

belopp enligt 4 § under året före

barnets födelse,

2. det belopp varmed summan av

den pensionsgrundande inkomsten

och pensionsgrundande belopp

enligt 4 och 8 §§ för den försäk-

rade under intjänandeåret under-

stiger 75 procent av genomsnittet

av samtliga för intjänandeåret fast-

ställda pensionsgrundande in-

komster för försäkrade som under

det året har fyllt högst 64 år, eller

1. det belopp varmed summan av

den pensionsgrundande inkomsten

och pensionsgrundande belopp

enligt 4, 8 och 24 §§ för den för-

säkrade under intjänandeåret

understiger summan av dennes

fastställda pensionsgrundande in-

komst och pensionsgrundande be-

lopp enligt 4 § under året före bar-

nets födelse,

2. det belopp varmed summan av

den pensionsgrundande inkomsten

och pensionsgrundande belopp

enligt 4, 8 och 24 §§ för den

försäkrade under intjänandeåret

understiger 75 procent av genom-

snittet av samtliga för intjä-

nandeåret fastställda pensions-

grundande inkomster för försäk-

rade som under det året har fyllt

högst 64 år, eller

3. det för intjänandeåret gällande inkomstbasbeloppet.

Uppfyller den försäkrade villkoren för att tillgodoräknas ett pensions-

grundande belopp enligt 10 § för fler än ett barn, skall beräkning enligt

första stycket 1 göras med utgångspunkt i det alternativ som är förmån-

ligast för den försäkrade.

4 kap.

7 §

Hela den pensionsrätt för pre-

miepension som för ett år har

fastställts för en försäkrad skall

överföras till dennes make om

anmälan om detta har gjorts enligt

15 kap. 8 §. Sådan pensionsrätt får

dock endast överföras till make

som antingen var försäkrad

enligt denna

lag under intjänandeåret eller tidi-

gare har tillgodoräknats pensions-

rätt för premiepension.

Hela den pensionsrätt för pre-

miepension som för ett år har

fastställts för en försäkrad skall

överföras till dennes make om an-

mälan om detta har gjorts enligt

15 kap. 8 §. Sådan pensionsrätt får

dock endast överföras till make

som antingen har omfattats av

social-

försäkringslagen (1999:799) nå-

gon gång under intjänandeåret

eller tidigare har tillgodoräknats

pensionsrätt för premiepension.

12 kap.

6 §

Pension enligt denna lag skall

utges till och med den månad då

den pensionsberättigade har avlidit

eller till och med månaden före

den månad då rätten till pensionen

annars har upphört. I 10 kap. finns

bestämmelser om att rätt till pre-

miepension till efterlevande i

vissa fall skall övergå till annan

om den som har haft rätt till

pensionen har avlidit.

Pension enligt denna lag skall

utges till och med den månad då

den pensionsberättigade har avlidit

eller till och med den månad då

rätten till pensionen annars har

upphört. I 10 kap. finns bestäm-

melser om att rätt till premiepen-

sion till efterlevande i vissa fall

skall övergå till annan om den som

har haft rätt till pensionen har av-

lidit.

Pension enligt denna lag skall

räknas om från och med

månaden efter den då

anledningen till omräkning

uppkom.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001. De nya bestämmelserna i

3 kap. 17 § skall tillämpas första gången för intjänandeåret 1999.

4.6

4.7 Förslag till lag om ändring i

socialförsäkringslagen (1999:799)

Härigenom föreskrivs att det i övergångsbestämmelserna till

socialförsäkringslagen (1999:799) skall införas två nya punkter, 8 och

9, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8. Vid tillämpning av 5 kap. 5

§ skall Västra Götalands läns

allmänna försäkringskassa

under åren 2001 och 2002

avgöra ärenden om pension för

sjömän som inte är bosatta i

Sverige.

9. Den som är bosatt i Sverige

är, utöver vad som anges i 3 kap.

1 §, hemmamakeförsäkrad enligt

punkten 6 i övergångs-

bestämmelserna till lagen

(1985:87) om ändring i lagen

(1962:381) om allmän

försäkring.

4.8

4.9 Förslag till lag om ändring i lagen

(1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag

Härigenom föreskrivs att det i övergångsbestämmelserna till lagen

(1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag skall införas en ny

punkt, 6, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6. Den som vid utgången av år

2000 får handikappersättning

som tillägg till pension enligt

lagen (1962:381) om allmän

försäkring utbetalad till utlandet

skall, utan hinder av

bestämmelserna i social-

försäkringslagen (1999:799), ha

rätt att få handikappersättning

enligt de nya bestämmelserna

utbetalad till utlandet.

Handikappersättningen skall då

beräknas enligt de äldre

bestämmelserna om sådan

ersättning i lagen om allmän

försäkring. Om förmånen har

beviljats för begränsad tid eller

om den skall omprövas enligt 6 §

skall dock de nya bestämmel-

serna om handikappersättning

och bestämmelserna i

socialförsäkringslagen tillämpas

därefter.

4.10

4.11 Förslag till lag om ändring i lagen

(2000:199) om ändring i lagen (1998:710) med vissa

bestämmelser om Premiepensionsmyndigheten

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:710) med vissa bestäm-

melser om Premiepensionsmyndigheten att 2 § lagen i stället för dess

lydelse enligt lagen (2000:199) om ändring i nämnda lag skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

Följande bestämmelser i 7 kap. försäkringsrörelselagen (1982:713)

skall gälla för Premiepensionsmyndighetens försäkringsverksamhet:

 1 § om försäkringstekniska avsättningar,

 2 § om beräkning av livförsäkringsavsättningar,

 3 8 a §§ om försäkringstekniska riktlinjer och beräkningsunderlag,

 9 11 §§ om placering av till-

gångar som motsvarar försäk-

ringstekniska avsättningar, och

 9 11 och 13 §§ om placering

av tillgångar som motsvarar för-

säkringstekniska avsättningar, och

 17 b § om användning av optioner och liknande finansiella instru-

ment.

Bestämmelserna i 7 kap. 10 b,

10 c och 10 e §§ försäkringsrö-

relselagen gäller dock bara för

den del av verksamheten som av-

ser tillhandahållande av

livräntor enligt 9 kap. 2 § lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension eller

efterlevandeskydd enligt 10 kap.

1 § samma lag.

Vid tillämpningen av de bestämmelser som anges i första stycket skall

myndigheten anses som ett livförsäkringsbolag. Vad som sägs om

dotterföretag i 7 kap. 10 a § försäkringsrörelselagen skall avse företag i

vilka staten har ett sådant inflytande som anges i 1 kap. 9 § första, andra

eller tredje stycket samma lag, om myndigheten företräder staten som

ägare.

5

6 Ärendet och dess beredning

I detta lagstiftningsärende tar regeringen i huvudsak upp skilda frågor

inom ålderspensioneringen.

Riksförsäkringsverket (RFV) har i en skrivelse (dnr S2000/5000/SF)

föreslagit att ålderspensionen ska beräknas efter särskilda regler för de

personer som är födda 1938 eller 1939 och som i december 2000

uppbär ålderspension helt beräknad enligt ATP-regler.

De som är födda 1938 har haft möjlighet att göra förtida uttag av ål-

derspension sedan 61 års ålder, dvs. sedan år 1999. När de beviljades

ålderspension kunde tillförlitliga beräkningar av den kommande pen-

sionen för januari 2001 inte göras. Den bedömning som gjordes var att

omräkningen skulle innebära en minskning med maximalt ett par hundra

kronor per månad av pensionen. RFV har, i de beräkningar som nu har

kunnat göras, kommit fram till att pensionerna i vissa fall kan komma att

minska med mer än 1 000 kronor per månad och i genomsnitt 450

kronor per månad. Eftersom försäkringskassornas tidigare beräkningar i

dessa fall kan ha varit missvisande kan det inte uteslutas att en del

pensionstagare skulle ha väntat med att ta ut sin ålderspension om de fått

ett korrekt besked. Regeringen anser därför att åtgärder bör vidtas som

medför att de som gjort förtida uttag inte får sin pension sänkt år 2001.

I propositionen föreslås även en lagändring avseende en senarelägg-

ning för underrättelse av pensionsbesked för 2001. Anledningen är en

begäran om senareläggning från RFV i en skrivelse (dnr

S2000/5422/SF) där det anges att arbetet med de retroaktiva pensions-

rätterna för åren 1960 1998 varit mer omfattande än man räknat med.

RFV har i en annan skrivelse (dnr S2000/5169/SF) föreslagit en änd-

ring i 3 kap 3 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

(LIP) angående bortseende från pensionsgrundande belopp när pensions-

grundande inkomst tillsammans med pensionsgrundande belopp över-

stiger sju och en halv gånger det förhöjda prisbasbeloppet. Ändringen

skulle innebära att administrationen av ålderspensionssystemet i denna

del skulle underlättas utan att det skulle medföra någon ekonomisk eller

annan förändring för den enskilde. Regeringen föreslår därför i pro-

positionen en lagändring i enlighet med RFV:s förslag. I samma

skrivelse har RFV begärt lagändringar av vissa processuella regler i

13 kap. och 15 kap. LIP samt i socialförsäkringslagen (1999:799).

Regeringen har för avsikt att se över dessa regler i samband med att

Utredningen om processuella regler inom socialförsäkringen

(S1998:06) lämnar sitt betänkande nästa år. Skrivelsen i dessa delar för-

anleder därför inte nu något förslag.

I en skrivelse från RFV (S2000/4319/SF) påpekas att rätten att

uppbära handikappersättning för den som bor utomlands och uppbär

handikappersättning som tillägg till pension måste omprövas av

försäkringskassan när lagen (1998:703) om handikappersättning och

vårdbidrag och socialförsäkringslagen (1999:799) träder i kraft den 1

januari 2001. Regeringen föreslår med anledning av skrivelsen att den

som i december 2000 får handikappersättning som tillägg till pension

och bor utomlands alltjämt skall kunna få ersättningen utbetalad till

utlandet.

Västra Götalands läns allmänna försäkringskassa har i två skrivelser

(S2000/4308/SF) och (S2000/5729/SF ) begärt att den även efter

december 2000 skall få handlägga pensioner till sjömän som är bosatta

utomlands. I propositionen föreslås en övergångsbestämmelse av

innebörd att nämnda försäkringskassa under åren 2001 och 2002 skall få

fortsätta att handlägga dessa ärenden.

Därutöver föreslås vissa ändringar i LIP och socialförsäkringslagen av

rättelse- eller följdändringskaraktär. Dessa ändringar har under hand be-

retts med RFV och när de har betydelse för premiepensionen, med Pre-

miepensionsmyndigheten.

Slutligen föreslås en justering av teknisk natur i lagen (1998:710)

med vissa bestämmelser om Premiepensionsmyndigheten som en

följdändring till de reformerade försäkringsrörelsereglerna i

försäkringsrörelselagen (1982:713), FRL, som trädde i kraft den

1 januari 2000 (prop. 1998/99:87, bet.1998/99:FiU28,

rskr.1998/99:227). Vid beredningen av ärendet har

Premiepensionsmyndigheten och Finansinspektionen beretts tillfälle att

lämna synpunkter. De har inte haft någon erinran mot förslaget.

7 Vissa ändringar i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension och i lagen

(1998:675) om införande av den lagen

7.1 Förtida uttag av ålderspension för personer födda

1938 eller 1939

Regeringens förslag: För personer som är födda 1938 eller 1939

och uppbär ålderspension i december 2000 skall pensionen fr.o.m.

januari 2001 t.o.m. månaden före den då de fyller 65 år eller dess-

förinnan ändrar sitt uttag av pension beräknas enligt särskilda regler.

Tilläggspensionen skall för dessa personer under nämnda period

utges med 20/20 i stället för 16/20 respektive 15/20. Samtidigt skall

inte någon inkomstpension utges.

Skälen för regeringens förslag: Den 1 januari 2001 kommer de

första ålderspensionerna enligt reformerade regler att betalas ut. Detta

gäller för dem som är födda 1938 eller senare. För dem som är födda

1938 eller 1939 och som har gjort förtida uttag av sin ålderspension

enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall pensionen

räknas om enligt bestämmelserna i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension (LIP). Pensionen kommer då att utges

som 4/20 inkomstpension för den som är född 1938 och som 5/20

inkomspension för den som är född 1939. Tilläggspension enligt LIP

kommer att utges med 16/20 respektive 15/20.

Ålderspension kan få tas ut från 61 års ålder. Detta innebär att de som

är födda 1938 har kunnat göra uttag av sådan pension sedan år 1999 och

de som är födda 1939 sedan år 2000. Personer i dessa åldersgrupper,

som på detta sätt har gjort ett förtida uttag av ålderspension under åren

1999 och 2000, har i beslutet om pension informerats om att pensionen

t.o.m. utgången av år 2000 beräknas enligt bestämmelserna i AFL men

att den fr.o.m. år 2001 kommer att räknas om enligt reformerade regler.

Alla som är födda år 1938 eller 1939 har dessutom, oavsett om de gjort

uttag av pension eller ej, fått motsvarande information direkt utsänd från

Riksförsäkringsverket (RFV).

När de förtida uttagen beviljades var beräkningsprogrammen inte fär-

diga hos RFV och försäkringskassorna, varför det då inte gick att göra

tillräckligt säkra beräkningar över utfallet enligt reformerade regler

fr.o.m. år 2001. Den bedömning som gjordes var dock att den senare

omräkningen skulle innebära minskning av pensionerna med högst ett

par hundra kronor per månad. I flertalet fall har pensionären därför i

samband med beviljandet av pension fått beskedet att pensionen fr.o.m

2001 i princip skulle bli oförändrad eller endast skulle minska med ett

par hundra kronor.

RFV har nu kommit fram till att pensionerna i vissa fall reduceras med

mer än 1 000 kronor per månad. I genomsnitt blir minskningarna

450 kronor per månad, dvs. minskningarna blir större än vad försäk-

ringskassorna och verket tidigare förutsett.

Orsaken till minskningarna varierar men generellt gäller att de nya

reglerna borde ge en något lägre pension eftersom personerna i de aktu-

ella åldersgrupperna i praktiken inte kunnat tjäna in mer än 39 pen-

sionsår fram till 1999. I det nya systemet krävs ett par ytterligare år med

pensionsrätt för att, under vissa bestämda förutsättningar, ge en med

ATP likvärdig pension. Med hänsyn till att pensionsrätt inte har kunnat

tjänas in före 1960, har personer som är födda 1938 inte kunnat tjäna in

pensionsrätt före 22 års ålder och kan följaktligen högst tillgodoräknas

pensionsrätt under 43 år om de arbetar fram till 65 års ålder. I princip

bör alla i åldersgruppen få lägre pension till följd av detta. För den som

inte har tillgodoräknats pensionsrätt samtliga möjliga år genom att t.ex.

inte ha arbetat mer än 30 år blir skillnaden genast påtaglig. Detta är

emellertid både kända och avsedda effekter.

I LIP finns en garantiregel som innebär att pensionen inte kan bli lägre

än vad som tjänats in t.o.m. år 1994 i ATP dock med reducering på grund

av förtida uttag. Garantiregeln gäller enligt LIP dock först från den

månad den försäkrade fyller 65 år. En stor del av de personer som

nämns ovan kommer att kunna dra nytta av garantiregeln när de fyller 65

år. I de fall 30 pensionsår uppnåtts först efter 1994 eller något av de 15

bästa åren avser år efter 1994 ger garantiregeln dock inte lika hög

pension som före 2001. Från och med 2003 kan emellertid garanti-

pension betalas ut, vilket reducerar minskningarna ytterligare.

Mot bakgrund av att minskningarna av pensionerna vid omräkning

2001 blir större än vad RFV och flertalet försäkringskassor förutsett har

RFV i en skrivelse till regeringen (dnr S2000/5000/SF) föreslagit

lagändring för dem som är födda 1938 eller 1939 och som har tagit

förtida uttag av sin ålderspension.

RFV föreslår att omräkning enligt nya regler, där 4/20 respektive 5/20

utges som inkomstpension, inte skall göras år 2001. Istället föreslår

RFV att pension enligt nuvarande regler i form av folkpension och ATP

skall betalas ut. Därmed skulle ingen i gruppen få någon minskning

2001. Omräkning skall istället göras när personerna fyller 65 år, vilket

begränsar antalet personer som får minskning liksom beloppen på de

minskningar som trots allt då sker. Förslaget beräknas öka kostnaderna

med totalt 140 mkr.

Att nya regler träder i kraft år 2001 har varit känt sedan länge, vilket

talar för att omräkning bör göras inför årsskiftet 2000/2001. Bilden

kompliceras dock av det faktum att försäkringskassorna utifrån då kända

fakta i många fall missbedömt minskningarna och därmed inte gett

korrekt information till de blivande pensionärerna. Många kan därmed ha

fattat sina beslut om förtida uttag utifrån felaktiga uppgifter. Det kan

därför inte uteslutas att en del skulle ha väntat med att ta ut sin

ålderspension om de hade fått ett korrekt förhandsbesked. Regeringen

anser, liksom RFV, att åtgärder på grund härav bör vidtas som förhindrar

att de som gjort förtida uttag får sin pension sänkt år 2001. Däremot bör

pensionen räknas om när 65 års ålder uppnås eftersom garantiregeln då

också gäller.

Vad gäller metoden föreslår regeringen en något annorlunda lösning

än den som RFV förordar i sin skrivelse. En ändring i enlighet med

RFV:s förslag skulle medföra långtgående konsekvenser för

lagstiftningen och bl.a. innebära att folkpensionen för den här aktuella

gruppen skulle leva kvar t.o.m. år 2004, trots att denna pension i övrigt

ersätts med tilläggspension och garantipension. Regeringen föreslår

istället att reglerna i LIP skall gälla men att de som har gjort förtida

uttag skall få sin pension beräknad med 20/20 enligt systemet för

tilläggspensionens beräkningsregler. Lagtekniskt begränsas regleringen

då till ett tillägg i införandelagen medan några ändringar i LIP inte

behöver göras. Innebörden av detta förslag är dock likvärdigt med det

förslag RFV lämnar i sin skrivelse.

De ändrade reglerna bör gälla dem som är födda 1938 eller 1939 och

som i december 2000 uppbär ålderspension. De som tar ut sin ålders-

pension från år 2001 kan däremot få korrekt information och bör därför

omfattas av ordinarie regler i LIP. Detsamma bör gälla den som uppbär

ålderspension i december 2000 och som därefter begär ändring av sitt

uttag, t.ex. övergår från halvt till helt uttag av ålderspension. Även i detta

fall kan korrekt besked om konsekvenserna lämnas av försäkringskassan.

Det förutsätts dock här att kassan informerar den sökande om konse-

kvenserna vid ansökningstillfället eller när ansökan kommit in så att

denne, om han eller hon så önskar, har möjlighet att återta sin ansökan

om förändrat uttag.

7.2 Senarelagd utsändning av pensionsbeskeden under år

2001

Regeringens förslag: Underrättelse om pensionsgrundande

inkomst, pensionsgrundande belopp samt beslut om fastställd

pensionsrätt som gäller inkomster m.m. för år 1999 skall meddelas

den försäkrade senast den 31 maj 2001.

Skälen för regeringens förslag: En viktig princip i det reformerade

ålderspensionssystemet är att den försäkrade årligen underrättas om de

pensionsrätter som har tjänats in så att han eller hon ges underlag för att

kunna förutse nivån på sin framtida pension. Enligt 15 kap. 4 § lagen

(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) skall sådan under-

rättelse lämnas senast den 31 mars året efter fastställelseåret.

Riksförsäkringsverket (RFV) har också lämnat underrättelse i enlighet

med detta vid två tillfällen senast i mars 2000 avseende bl.a. inkomster

för år 1998.

RFV har i en skrivelse till regeringen (dr S2000/5422/SF) begärt en

tillfällig lagändring vad gäller senaste tidpunkt för underrättelse. Som

skäl för sin begäran anför RFV att arbetet med de retroaktiva pensions-

rätterna för åren 1960 1998 har varit mer omfattande och komplext än

vad man från början räknat med. Det finns därför en risk att man inte

hinner med justeringar och rättelser av de retroaktiva pensionsrätterna

före den 31 mars 2001. Eftersom RFV anser att dessa retroaktiva

rättelser bör prioriteras föreslår verket att datum för underrättelse till

den försäkrade senareläggs till den 31 maj 2001. Detta bör enligt RFV

vara en tillfällig ändring som enbart skall avse utskicket år 2001.

Regeringen delar RFV:s bedömning att det är väsentligt att de retroak-

tiva pensionsrätterna blir justerade så snart som möjligt. Detta för att

förutsättningarna för att bedöma sin framtida pension skall bli så goda

som möjligt. Regeringen föreslår därför att en lagändring görs som ger

möjlighet att fördröja utsändandet med två månader under år 2001.

Eftersom detta är en tillfällig åtgärd som dessutom hänger samman med

införandet av det reformerade ålderspensionssystemet bör ändringen

göras i lagen (1998:675) om införande av lagen om inkomstgrundad

ålderspension istället för i LIP.

Regeringen gör den bedömningen att en tillfällig senareläggning av

underrättelsen med upp till två månader har begränsade praktiska konse-

kvenser. Senareläggningen påverkar inte leveransen av intjänad premie-

pensionsrätt som kommer att levereras till Premiepensionsmyndigheten

senast den 31 mars 2001. Därmed påverkas inte heller placeringen av

premiepensionsmedlen. Förslaget medför inte några ekonomiska konse-

kvenser.

7.3 Bortseende från pensionsgrundande belopp

Regeringens förslag: När andra pensionsgrundande belopp än pen-

sionsgrundande inkomst fastställs enligt 3 kap. 3 § lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension (LIP) skall man bortse från i första

hand pensionsgrundande belopp enligt 3 kap. 10 § LIP, s.k barnår, och

i andra hand från pensionsgrundande belopp för studier enligt 3 kap.

24 § LIP. Detta gäller i de fall de pensionsgrundande beloppen till-

sammans med den pensionsgrundande inkomsten för inkomståret

överstiger sju och en halv gånger det förhöjda prisbasbeloppet.

Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension (LIP) skall det bortses från

pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp som

överstiger sju och en halv gånger det för intjänandeåret förhöjda

prisbasbeloppet när pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande

belopp fastställs. De nuvarande bestämmelserna i LIP innebär att man

vid fastställande av pensionsgrundande belopp i första hand bortser från

pensionsgrundande belopp för studier och i andra hand från

pensionsgrundande belopp för s.k. barnår. I en skrivelse

(S2000/5422/SF) har Riksförsäkringsverket (RFV) föreslagit en

förändring av bestämmelserna i 3 kap 3 § LIP. RFV föreslår att man i

första hand ska bortse från pensionsgrundande belopp för s.k. barnår en-

ligt 3 kap. 10 § LIP, och i andra hand från pensionsgrundande belopp för

studier enligt 3 kap. 24 § LIP. RFV anför administrativa skäl för föränd-

ringen.

Regeringens bedömning är att en lagändring av det innehåll som RFV

har föreslagit inte får några egentliga materiella effekter. Förslaget un-

derlättar för administrationen och innebär samtidigt inte någon

förändring av storleken på den enskildes totala pensionsgrundande

belopp. Regeringen föreslår därför att 3 kap. 3 § LIP ändras på det sätt

som RFV har föreslagit.

7.4 Övriga ändringar i lagen om inkomstgrundad

ålderspension

Regeringens förslag: Vid beräkning av pensionsgrundande belopp

för barnår enligt 3 kap. 17 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension (LIP) skall hänsyn även tas till pensionsgrundande

belopp för studier.

Pensionsrätt för premiepension får föras över till make som om-

fattats av socialförsäkringslagen (1999:799) någon gång under intjä-

nandeåret.

Ålderspension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension skall

räknas om från och med månaden efter det att anledningen till omräk-

ningen uppkom.

Pension enligt LIP skall även i andra fall än dödsfall utges till och

med den månad som rätten till pension har upphört.

Skälen för regeringens förslag: I 3 kap. 17 § lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension (LIP) finns tre alternativa bestämmelser

för hur pensionsgrundande belopp för barnår skall beräknas. Alternativ 1

och 2 innebär att den försäkrades pensionsgrundande inkomst och andra

pensionsgrundande belopp som skall tillgodoräknas den försäkrade för

ett visst år fylls ut till en viss inkomstnivå, en jämförelseinkomst.

Eftersom lagstiftningen från och med den 1 januari 2001, i samband

med reformeringen av studiestödssystemet, har kompletterats med

pensionsgrundande belopp för studier (3 kap. 24 § LIP) görs nu en

konsekvensändring som innebär att även pensionsgrundande belopp för

studier skall beaktas vid beräkningen av den utfyllnadsinkomst som

skall utgöra pensionsgrundande belopp för barnår.

Vid ikraftträdandet av socialförsäkringslagen (1999:799)(SofL) den

1 januari 2001 upphör bestämmelserna i LIP om vem som är försäkrad

(1 kap. 4 §) att gälla. I stället görs en hänvisning till bestämmelserna i

SofL. Enligt SofL omfattas den som arbetar i Sverige av LIP. I 4 kap. 7 §

LIP anges att överföring av pensionsrätt endast får göras till make som

antingen var försäkrad enligt den lagen under intjänandeåret eller

tidigare har tillgodoräknats pensionsrätt för premiepension. För att en

make som inte arbetar men är bosatt i Sverige också skall kunna ta emot

pensionsrätt för premiepension krävs att en ändring görs i paragrafen. I

propositionen Inkomstgrundad ålderspension m.m. (prop. 1997/98:151)

anförs bl.a. att överföring av pensionsrätt för premiepension bör göras

möjlig även i situationer där den mottagande maken oavsett försäkring

 varit bosatt i Sverige någon gång under intjänandeåret. Regeringen

föreslår därför att överföring av pensionsrätt för premiepension får

göras till make som omfattats av socialförsäkringslagen någon gång

under intjänandeåret.

Det har också framkommit att ett förtydligande är önskvärt när det

gäller från och med vilken tidpunkt pensionen ska räknas om när det

uppkommit anledning till omräkning. En rättelse görs även avseende från

och med vilken tidpunkt pensionen ska upphöra vid annan anledning än

dödsfall.

8 Ändringar i socialförsäkringslagen

(1999:799)

Regeringens förslag: Den s.k. hemmamakeförsäkringen skall gälla

även efter ikraftträdandet av socialförsäkringslagen för den som är

bosatt i Sverige och som då är hemmamakeförsäkrad.

Västra Götalands läns allmänna försäkringskassa skall under åren

2001 och 2002 avgöra ärenden som gäller pension för sjömän som

bor utomlands.

Skälen för regeringens förslag: Enligt den s.k. hemmamakeförsäk-

ringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring kunde hemmava-

rande makar som inte var sjukpenningförsäkrade under vissa förutsätt-

ningar få en viss ersättning vid sjukdom. Ersättningsformen avskaffades

den 1 januari 1986 men kvarstår enligt övergångsbestämmelser för dem

som vid nämnda tidpunkt omfattades av försäkringen. Vid utgången av år

1999 var 11 862 personer registerade för hemmamakeförsäkringen. När

socialförsäkringslagen (1999:799) (SofL) träder i kraft den 1 januari

2001 anges i denna lag vem som omfattas av de olika social-

försäkringsförmånerna. För att hemmamakeförsäkringen fortfarande

skall gälla förutsätts att denna försäkring också omfattas av

socialförsäkringslagen. Lagen bör därför kompletteras på så sätt att även

hemmamakeförsäkringen skall gälla för den som är bosatt i Sverige.

Enligt nu gällande bestämmelser handläggs pensionsärende för utom-

lands bosatta utländska sjömän av Västra Götalands läns allmänna för-

säkringskassa.

Enligt 5 kap. 5 § SofL skall Västra Götalands läns allmänna försäk-

ringskassa från och med januari 2001 avgöra ärenden avseende sjömän

som bor utomlands, med undantag för pensionsärenden. Försäkrings-

kassan har i två skrivelser (S2000/4308/SF) och (S2000/5729/SF) till

Socialdepartementet begärt att handläggningen av pensionsärenden skall

ligga kvar hos kassan. Med hänsyn till att det reformerade ålders-

pensionssystemet med följdreformer (främst reformeringen av förtids-

pensionssystemet) skall vara genomfört i sin helhet från och med 2003

anser regeringen, att det är lämpligt att pensionsärenden för sjömän som

bor utomlands avgörs av Västra Götalands läns allmänna försäkrings-

kassa även under åren 2001 och 2002. Regeringen föreslår därför att en

bestämmelse med denna innebörd införs i socialförsäkringslagen.

9 Utbetalning av handikappersättning som

tillägg till pension vid bosättning utomlands

Regeringens förslag: Den som i december år 2000 får handikapp-

ersättning som tillägg till pension utbetald till utlandet skall även

efter december 2000 ha rätt att få handikappersättning utbetald på

detta sätt utan hinder av bestämmelserna i socialförsäkringslagen

(1999:799). Handikappersättningen skall i dessa fall beräknas enligt

lagen (1962:381) om allmän försäkring. Om handikappersättningen

beviljats för begränsad tid eller om den skall omprövas enligt 6 §

lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag skall de nya

reglerna om handikappersättning och reglerna i

socialförsäkringslagen tillämpas vid en förnyad prövning av

handikappersättningen.

Skälen för regeringens förslag: Rätten till handikappersättning som

tillägg till pension upphör när lagen (1998:703) om handikappersättning

och vårdbidrag träder i kraft den 1 januari 2001. Handikappersättning

betalas från och med januari 2001 endast ut som en självständig förmån

och enligt socialförsäkringslagen (1999:799) omfattas endast den som

är bosatt i Sverige av den nya lagen om handikappersättning. Den som

uppbär handikappersättning vid bosättning i Sverige kan dock i

undantagsfall få behålla ersättningen även vid bosättning utomlands.

Härvid gäller den dispensregel i 4 kap. 4 § socialförsäkringslagen som

omfattar samtliga bosättningsbaserade förmåner. Enligt dispensregeln

får en bosättningsbaserad förmån fortsätta att utges även vid bosättning

utomlands om det skulle vara uppenbart oskäligt att dra in förmånen.

Regeln kräver således en individuell prövning och är tänkt att tillämpas

restriktivt. För de personer som i dag bor utomlands och har

handikappersättning som tillägg till pension utbetald till utlandet skulle

således försäkringskassan vara tvungen att bedöma varje enskilt fall och

besluta om det i ett sådant fall är uppenbart oskäligt att dra in

handikappersättningen från och med januari 2001. Med hänsyn till att

många av dem som på detta sätt uppbär handikappersättning vid

bosättning utomlands kan ha gjort det under en längre tid och har

anpassat sin tillvaro utifrån att ersättningen skulle utges är det sannolikt

att bedömningen i de flesta fall skulle resultera i att handikappersättning

även fortsättningsvis skulle komma att utbetalas. Mot en sådan bakgrund

kan det te sig naturligare att införa en särskild övergångsbestämmelse

för denna grupp. Härigenom skulle mycket administrativt arbete kunna

undvikas, ett arbete som till stor del troligen inte skulle ge annat resultat

än vad som skulle följa av en övergångsbestämmelse som innebär att de

som uppbär handikappersättning vid bosättning utomlands för behålla

den även efter år 2000. En fördel med en sådan lösning skulle också vara

att dispensregeln i socialförsäkringslagen inte då kommer att användas

på det schablonartade sätt som troligen skulle bli följden om denna

regel skulle prövas på ca. 300 likartade ärenden. Regeringen ser det som

väsentligt att inte dispensregeln urholkas utan att den kommer att tilläm-

pas på det sätt som var avsett. Övergångsbestämmelsen bör utformas på

så sätt att den som i december år 2000 får handikappersättning som

tillägg till pension utbetald till utlandet även efter december 2000 skall

ha rätt att få handikappersättning utbetald till utlandet utan hinder av be-

stämmelserna i socialförsäkringslagen (1999:799). Ersättningen skall

då beräknas enligt de äldre bestämmelser om sådan ersättning i lagen

(1962:381) om allmän försäkring, dvs. ersättningen skall 30-dels eller

40-dels-beräknas. Om handikappersättningen har beviljats för begränsad

tid eller av annan anledning skall omprövas enligt reglerna i 6 § lagen

om handikappersättning och vårdbidrag, bör dock de nya reglerna i

socialförsäkringslagen tillämpas och ersättningen beräknas enligt de nya

reglerna om handikappersättning. Ersättningen skall då inte längre

betalas ut till utlandet om det inte föreligger skäl för detta enligt

dispensregeln.

Det fanns 298 personer i augusti 2000 som uppbar

handikappersättning som tillägg till pension och bodde utomlands. Det

totala beloppet som betalades ut i handikappersättning till dem uppgick

till 3,9 mkr. Regeringens bedömning är att den föreslagna förändringen

endast har marginell betydelse för kostnaderna för försäkringen.

10 Teknisk justering i lagen (1998:710) med

vissa bestämmelser om

Premiepensionsmyndigheten

Regeringens förslag: Livförsäkringsbolagens placeringsregler för

tillgångar som svarar mot villkorad återbäring och fondförsäkrings-

åtaganden skall även gälla för Premiepensionsmyndigheten.

Skälen för regeringens förslag: Rörelsereglerna för

försäkringsbolag har nyligen ändrats (prop. 1998/99:87 bet.

1998/99:FiU28, SFS 1999:600-601). En av nyheterna för konven-

tionella livförsäkringar är att försäkringstekniska avsättningar skall

göras för sådan återbäring som försäkringstagaren står en finansiell eller

försäkringsteknisk risk för (s.k. villkorad återbäring).

I försäkringsbolag gäller ett allmänt placeringskrav för de tillgångar

som täcker avsättningar för villkorad återbäring. Sådana tillgångar om-

fattas inte av de mer detaljerade begränsningarna för bl.a. tillgångsslag

och värdet av en enskild placering (prop. 1998/99:87 s. 249 ff). Till-

gångar som svarar mot villkorad återbäring skall placeras på ett sätt som

är lämpligt med hänsyn till åtagandets karaktär (7 kap. 13 § försäkrings-

rörelselagen (1982:713, FRL). Samma allmänt hållna placeringsregel

gäller för fondförsäkringsåtaganden. De nya försäkringsrörelsereglerna

trädde i kraft den 1 januari 2000.

De ändrade rörelsereglerna innebär att livförsäkringsbolag kan med-

dela konventionella livförsäkringar och fondförsäkringar i en och

samma juridiska person. Som ett led i förändringen har lagen

(1989:1079) om livförsäkringar med anknytning till värdepappersfonder

upphävts och de särbestämmelser som skall gälla för fondförsäkringar

har inordnats i FRL.

Premiepensionsmyndigheten skall enligt 7 kap. 2 § lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension (LIP) bedriva sin verksamhet enligt

försäkringsmässiga principer. Det innebär att sådana frågor som är av

försäkringsteknisk karaktär och som inte har reglerats särskilt skall

lösas i enlighet med de principer som är allmänt vedertagna inom

försäkringsväsendet (prop. 1997/98:151 s. 807). Vid sidan om be-

stämmelserna i LIP finns det regler för Premiepensionsmyndighetens

försäkringsverksamhet i 2 § lagen (1998:710) med vissa bestämmelser

om Premiepensionsmyndigheten.

Följdändringar till de reformerade försäkringsrörelsereglerna har

gjorts i lagen med vissa bestämmelser om Premiepensionsmyndigheten

(prop. 1998/99:98 bet. 1998/99:SfU 12, SFS 1999:393). Ändringarna i

försäkringsrörelsereglerna i fråga om försäkringstekniska avsättningar

för villkorad återbäring och fondförsäkringsåtaganden har gjorts

tillämpliga på myndigheten. Bestämmelserna om placering av tillgångar

som svarar mot avsättningar för villkorad återbäring och

fondförsäkringsåtaganden gjordes dock av förbiseende inte tillämpliga

på Premiepensionsmyndigheten.

Bestämmelserna i 2 § lagen med vissa bestämmelser om Premiepen-

sionsmyndigheten bör därför ändras så att samma placeringsregler som

gäller för försäkringsbolagen även gäller för myndigheten.

11 Författningskommentar

11.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension

25 c §

Denna paragraf är ny. Bestämmelserna i 15 kap. 4 § lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension (LIP) innebär bl.a. att den försäkrade

skall underrättas om vissa beslut senast den 31 mars året efter

fastställelseåret. För intjänandeåret 1999 senareläggs denna tidpunkt nu

till den 31 maj 2001, vilket anges i denna paragraf.

26 §

Bestämmelserna om ålderspension i lagen (1962:381) om allmän

försäkring (AFL) upphör att gälla vid utgången av år 2000. Övergångs-

bestämmelser gäller för personer som är födda år 1937 eller tidigare

(prop. 1999/2000:138).

Denna paragraf innehåller bestämmelser om ålderspension fr.o.m.

januari 2001 för den som är född år 1938 eller 1939 och som vid

utgången av år 2000 uppbär ålderspension enligt AFL, dvs. för de

personer som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet och

som har gjort ett s.k. förtida uttag av ålderspension enligt AFL. I första

stycket anges att tilläggspension enligt LIP skall betalas ut till dessa

personer utan ansökan. Pensionen skall beräknas utan sådan minskning

som avses i 6 kap. 8 § LIP vilket innebär att pensionen inte skall beräk-

nas i tjugondelar. Den folk- och tilläggspension som betalats ut enligt

AFL i december 2000 ersätts således av tilläggspension inklusive det

s.k. folkpensionstillägget enligt LIP. Så länge tilläggspensionen

beräknas utan tjugondelsinfasning får dock inkomstpension enligt 5 kap.

1 § LIP inte utges. Enligt paragrafens andra stycke gäller detta till dess

pensionstagaren ändrar sitt uttag av ålderspension, dock längst till och

med månaden före den då han eller hon fyller 65 år. Detta innebär att om

pensionstagaren minskar eller ökar sitt uttag av ålderspension skall

ålderspensionen beräknas helt enligt bestämmelserna i LIP, dvs.

tilläggspensionen skall utges i tjugondelar enligt bestämmelserna i 6

kap. 8 § LIP och inkomstpension skall betalas ut från samma tidpunkt.

Bestämmelserna i denna paragraf hindrar inte att en pensionstagare åter-

kallar sitt uttag av ålderspension och samtidigt ansöker om

ålderspension på samma nivå som tidigare men med tillämpning av

bestämmelserna i LIP fullt ut.

11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1408) om

ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension

Ändringen innebär att det vid fastställande av andra pensionsgrundande

belopp än pensionsgrundande inkomst i första hand skall bortses från

pensionsgrundande belopp för barnår.

11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension

3 kap.

17 §

Paragrafens första stycke ändras som en följd av att pensionsgrundande

belopp också skall tillgodoräknas för studier. (prop.1999/2000:10 Ett

reformerat studiestödssystem). Vid beräkning av pensionsgrundande

belopp för barnår enligt alternativen 1 och 2 skall därför också hänsyn

tas till pensionsgrundande belopp för studier vid utfyllnaden upp till

jämförelseinkomsten.

4 kap.

7 §

Ändringen är föranledd av att försäkringsbegreppet i LIP har ändrats i

samband med införandet av socialförsäkringslagen (1999:799) från och

med den 1 januari 2001 (prop. 1998/99:119 Socialförsäkringens

personkrets). Försäkringen för inkomstgrundad ålderspension kopplas

där till förvärvsarbete och inte till medborgarskapet som sådant eller till

bosättningen. För att en make som är bosatt här men som inte

förvärvsarbetar eller tidigare har tillgodoräknats pensionsrätt skall kunna

vara mottagare av pensionsrätt för premiepension anges nu att maken

skall ha omfattats av socialförsäkringslagen någon gång under

intjänandeåret.

12 kap.

6 §

I paragrafens första stycke görs en rättelse. Pension skall utges till och

med den månad då rätten till pension har upphört. Någon ändring i för-

hållande till motsvarande bestämmelser i 16 kap. 9 § AFL har inte av-

setts.

I paragrafens andra stycke, som är nytt, anges att pension skall räknas

om från och med månaden efter den då anledning till omräkning upp-

kommit. En anledning att räkna om pension kan vara att en person har

ändrat civilstånd. Omräkning av pensionen skall då göras från och med

månaden efter civilståndsändringen.

11.4 Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799)

Punkterna 8 och 9 i övergångsbestämmelserna till socialförsäkringslagen

(1999:799)

En ny punkt 8 införs i övergångsbestämmelserna till socialförsäkrings-

lagen. Av denna framgår att Västra Götalands läns allmänna försäk-

ringskassa övergångsvis för åren 2001 och 2002 skall avgöra ärenden

om pension såvitt de avser sjömän som bor utomlands. För det fall

regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer har föreskrivit att

det hos en eller flera försäkringskassor skall finnas gemensamma

enheter för alla försäkringskassor för vissa ärenden skall ärendet i

ställer avgöras av en sådan försäkringskassa (5 kap. 5a §).

Vidare införs en ny punkt 9 som anger att den som är bosatt i Sverige

är hemmamakeförsäkrad enligt punkten 6 i övergångsbestämmelserna

till lagen (1985:87) om ändring av AFL. Av den nämnda punkten 6

framgår att äldre bestämmelser om hemmamakeförsäkring ska gälla till

dess den försäkrades förhållanden har ändrats så att rätten att tillhöra

den försäkringen upphör eller den försäkrade tecknar en frivillig

sjukpenningförsäkring enligt 21 kap. AFL.

11.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag

Handikappersättning är enligt hittillsvarande bestämmelser i AFL en

folkpensionsförmån och kan utges som tillägg till pension även vid bo-

sättning utomlands. Handikappersättningen blir i och med ikraftträdandet

av lagen om handikappersättning och vårdbidrag helt och hållet en själv-

ständig förmån som enligt bestämmelserna i socialförsäkringslagen är

en bosättningsbaserad förmån. För de personer som vid utgången av år

2000 får handikappersättning som tillägg till pension utbetald utomlands

införs en ny punkt 6 i övergångsbestämmelserna som innebär att

ersättningen inte skall dras in av den anledningen, dvs. vid tillämpning av

reglerna i socialförsäkringslagen. Handikappersättningen skall dock

beräknas enligt de äldre bestämmelserna i AFL, dvs. ersättningen skall

betalas ut med samma kvotdelar som huvudförmånen. När

handikappersättningen skall omprövas, antingen på grund av att den är

tidsbegränsad eller med anledning av bestämmelserna i 6 §, skall dock

de nya bestämmelserna i förevarande lag och socialförsäkringslagen

tillämpas.

11.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:199) om

ändring i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om

Premiepensionsmyndigheten

2 §

I paragrafen har en justering gjorts till följd av de reformerade försäk-

ringsrörelseregler som trädde i kraft den 1 januari 2000. I första stycket

fjärde strecksatsen har en hänvisning till 7 kap. 13 § FRL tagits in. Hän-

visningen innebär att Premiepensionsmyndigheten skall tillämpa ett all-

mänt placeringskrav för tillgångar som täcker avsättningar för villkorad

återbäring och fondförsäkringsåtaganden, i stället för de mer detaljerade

reglerna i 7 kap. FRL. Det allmänna placeringskravet innebär att till-

gångarna skall placeras på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till

åtagandets karaktär. Vid tillämpningen skall självfallet hänsyn tas till att

Premiepensionsmyndigheten fullgör uppgifter inom det allmänna

pensionssystemet och att individuella försäkringsavtal saknas.

En närmare redogörelse för försäkringsrörelsereglerna finns i

prop. 1998/99:87 s. 251 ff och 411 ff.

Av det nuvarande andra stycket framgår att de detaljerade begräns-

ningarna för tillgångsslag och värdet av en enskild placering samt valuta-

kursrisker enligt 7 kap. 9*11 §§ FRL endast skall gälla för verksamhet

som avser tillhandahållande av livränta och efterlevandeskydd. Bestäm-

melsen i 7 kap. 13 § FRL får betydelse för tillgångar som skuldtäcker

myndighetens avsättningar för villkorad återbäring och fondförsäkrings-

åtaganden. Genom den nya hänvisningen till 7 kap. 13 § framgår direkt av

bestämmelserna i första stycket när de detaljerade placeringsreglerna

skall gälla. Till följd av detta har det andra stycket utgått.

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 oktober 2000

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition Vissa ålderspensionsfrågor, m.m.

 Senaste lydelse 1999:393.

Prop. 2000/01:16

27

1