Regeringens proposition

1996/97:177

Partnerskaps- och samarbetsavtal med Ryssland

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 14 augusti 1997

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Pierre[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utrikesdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner anpassningsprotokollet till

avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och

deras medlemsstater å ena sidan och Ryssland å andra sidan samt en förklaring om

provisorisk tillämpning av protokollet.

 Syftet med anpassningsprotokollet är att de nya medlemsstaterna i Europeiska

unionen, dvs. Sverige, Finland och Österrike, skall bli parter i avtalet om

partnerskap och samarbete mellan EG, deras medlemsstater och Ryssland.

Partnerskaps- och samarbetsavtalet finns fogat som en bilaga till

anpassningsprotokollet.

 Partnerskaps- och samarbetsavtalet innehåller bestämmelser om former för

politisk dialog och främjande av handel och investeringar. Avtalet syftar till

att stärka den demokratiska och marknadsekonomiska utvecklingen i Ryssland och

ger en ram för ett bredare samarbete mellan parterna. Målet för partnerskapet är

att skapa förutsättningar för ett framtida frihandelsområde mellan gemenskapen

och Ryssland.

 Genom avtalet inrättas vissa gemensamma organ som skall övervaka avtalets

tillämpning.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3

2 Ärendet och dess beredning................................. 3

3 Bakgrund................................................... 3

4 Utvecklingen i Ryssland.................................... 4

5 Sverige och Ryssland....................................... 5

6 Anpassningsprotokollets innehåll........................... 6

 6.1 Anpassningsprotokollet.............................. 6

 6.2 Partnerskapsavtalet................................. 6

 6.2.1 Ingressen..................................... 6

 6.2.2 Syftet........................................ 7

 6.2.3 Allmänna principer............................ 7

 6.2.4 Politisk dialog............................... 7

 6.2.5 Varuhandel.................................... 8

 6.2.6 Affärsverksamhet och investeringar............ 9

 6.2.7 Betalningar och kapital....................... 10

 6.2.8 Konkurrens, skydd för immateriell, industriell

 och kommersiell äganderätt och

 lagstiftningssamarbete ....................... 10

 6.2.9 Ekonomiskt samarbete.......................... 11

 6.2.10Samarbete för att förhindra olaglig verksamhet 12

 6.2.11Kulturellt samarbete.......................... 12

 6.2.12Finansiellt samarbete......................... 12

 6.2.13Institutionella och allmänna bestämmelser samt

 slutbestämmelser.............................. 12

 6.3 Ikraftträdande och provisorisk tillämpning.......... 13

7 Godkännande av anpassningsprotokollet...................... 15

Bilaga 1 Anpassningsprotokollet till partnerskaps- och

 samarbetsavtalet.............................. 17

Bilaga 2 Förklaringen om provisorisk tillämpning...... 207

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 14 augusti 1997............................................. 208

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 godkänner protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete somupprättar

ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och derasmedlemsstater å ena

sidan och Ryska federationen å andra sidan ochförklaringen om provisorisk

tillämpning av protokollet.

2 Ärendet och dess beredning

Efter förhandlingar mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och Ryssland

undertecknades den 24 juni 1994 ett avtal om partnerskap och samarbete mellan EG

och deras medlemsstater å ena sidan och Ryssland å den andra. Avtalet träder i

kraft när parterna har underrättat varandra om att de konstitutionella kraven

för ikraftträdande har uppfyllts.

 Till följd av Sveriges, Finlands och Österrikes anslutning till Europeiska

unionen (EU) den 1 januari 1995 och efter förhandlingar som kommissionen har

fört i samråd med medlemsstaterna har ett anpassningsprotokoll till avtalet om

partnerskap och samarbete upprättats. Genom protokollet blir de nya

medlemsstaterna parter i detta avtal. Synpunkter har inhämtats från den närmast

berörda myndigheten Kommerskollegium. Protokollet undertecknades den 21 maj

1997. Partnerskaps- och samarbetsavtalet finns fogat som en bilaga till

protokollet. Enligt artikel 4 i protokollet skall det godkännas av parterna i

enlighet med deras respektive förfaranden och träda i kraft den första dagen i

den andra månaden efter den dag då parterna anmäler till varandra att de

nödvändiga förfarandena har slutförts.

 Anpassningsprotokollet i svensk text finns som bilaga 1 till propositionen.

Inom EU har det utarbetats en förklaring om provisorisk tillämpning av

anpassningsprotokollet. Förklaringen i svensk text finns som bilaga 2 till

propositionen.

3 Bakgrund

När Sovjetunionen upplöstes, det kalla kriget upphörde och en ny Europakarta

trädde fram blev det för gemenskapen en viktig uppgift att utforma en ny politik

för relationerna med de nya staterna i Oberoende staters samvälde (OSS). Ett

avtal om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete som undertecknades av

EG och Sovjetunionen den 18 december 1989 har tillämpats övergångsvis men skall

upphöra att gälla då partnerskaps- och samarbetsavtalet träder i kraft.

 Med länderna i Central- och Östeuropa har gemenskaperna ingått s.k.

Europaavtal. Dessa är associeringsavtal som syftar till medlemskap i EU. Sådana

avtal har tecknats med Bulgarien, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien,

Tjeckien och Ungern samt med Estland, Lettland och Litauen.

Partnerskapsavtalen

För de länder som numera ingår i OSS har EG valt en annorlunda avtalsmodell än

Europaavtalen. Avtalen kallas partnerskaps- och sam-arbetsavtal (s.k.

partnerskapsavtal). De syftar inte till associering eller medlemskap, men

innehåller i övrigt i stort sett samma element som återfinns i Europaavtalen. I

avtalen finns bestämmelser om politisk dialog, varuhandel, affärsverksamhet och

investeringar, betalningar och kapital, konkurrens- och immaterialrätt samt

brottsförebyggande, kulturellt, ekonomiskt och finansiellt samarbete. I det

handelspolitiska avsnittet tillerkänner parterna varandra mest-gynnad-

nationsbehandling, dock med sedvanliga undantag.

 Partnerskapsavtalen är anpassade efter OSS-ländernas ekonomiska och politiska

utvecklingsnivå. Ryssland, Ukraina, Vitryssland och Moldova kommer därför att få

de mest avancerade avtalen. I dessa avtal finns en bestämmelse om att ett

framtida upprättande av ett frihandelsområde mellan gemenskapen och respektive

land skall övervägas. Övriga OSS-länder utgör en grupp med enklare avtal.

 För tiden fram till dess att avtalet träder i kraft kan interimsavtal om

handel och handelsrelaterade frågor komma att tillämpas. Interimsavtalen

reglerar frågor inom gemenskapens kompetens, främst inom områdena varuhandel,

betalningar och konkurrens. Interimsavtalen ingås därför mellan EG och tredje

land. Interimsavtalet med Ryssland trädde i kraft den 1 februari 1996.

4 Utvecklingen i Ryssland

Efter Sovjetunionens sammanbrott år 1991 har Ryska federationen genomgått en

omfattande samhällsomvandling. Ryssland har på kort tid tagit väsentliga steg

från planekonomi till marknadsekonomi. Politiskt har de viktigaste av

demokratins normer och institutioner etablerats. Vägen till demokrati har lagts

fast genom den konstitution som antogs år 1993 och har ytterligare konsoliderats

genom de val till parlamentet och presidentposten som sedermera har genomförts.

Flertalet politiska grupperingar stödjer inriktningen mot marknadsekonomi och

demokrati. Svagheter i det politiska systemet och den politiska kulturen för

emellertid med sig problem i genomförandet av förändringarna.

 Den omfattande privatiseringen, som resulterat i att tre fjärdedelar av

bruttonationalprodukten härrör från den privata sektorn, har sannolikt bidragit

till att befästa reformerna. Uppbyggnaden av den ryska rättsstaten pågår, men

mycket arbete återstår för att stärka och utveckla dess infrastruktur.

Demokratiska metoder för konfliktlösning och respekt för mänskliga rättigheter

har ännu inte fast etablerats i Ryssland. Trots de många svårigheterna har dock

förändringar åstadkommits sedan år 1991. Reformerna är i dag att betrakta som

oåterkalleliga.

 Utvecklingen i Ryssland är av central betydelse för det europeiska

integrationsarbetet och framväxten av nya säkerhetsstrukturer. Fullföljandet av

det ryska demokratiska och ekonomiska reformarbetet är den enskilt viktigaste

faktorn för framväxten av ett nytt samarbets- och säkerhetsmönster i Europa.

 Ryssland är medlem i Partnerskap för fred-programmet, (PFF), Förenta

nationerna, Organisationen för samarbete och säkerhet i Europa (OSSE) och

Europarådet. Nyligen har ett samarbetsavtal med NATO ingåtts. Förhandlingar om

medlemskap i världshandelsorganisationen WTO pågår.

5 Sverige och Ryssland

De svenska förbindelserna med Ryssland är intensiva och det förs länderna

emellan en öppen och förtroendefull dialog. Det svenska besöksutbytet med

Ryssland är i dag omfattande. Sverige för gentemot Ryssland en politik som

bygger på samarbete, dialog och stöd för reformsträvandena. I EU:s gemensamma

utrikes- och säkerhetspolitik arbetar Sverige för ett breddat och fördjupat

samarbete med Ryssland.

En viktig säkerhetspolitisk fråga för Sverige och Europa är för överskådlig

framtid den omvandling som Ryssland genomgår. Sverige arbetar för att

ytterligare intensifiera det regionala samarbetet där målet är att skapa ett

tätt nätverk av samarbete och dialog mellan Östersjöregionens länder.

 Det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet med Ryssland inleddes i begränsad

omfattning under år 1992 och har sedan dess ökat kraftigt. Regeringen tog i juni

1996 beslut om en landstrategi för samarbetet med Ryssland.

 Ryssland är i dag den enskilt största samarbetspartnern vad avser svenskt stöd

till reformprocessen i Central- och Östeuropa. Större delen av det svenska

stödet har t.o.m. juni 1995 förmedlats av Beredningen för internationellt

tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) och Styrelsen för internationellt

näringslivsbistånd (Swedcorp). Därefter har stödet förmedlats av Styrelsen för

Internationellt Utvecklingssamarbete (Sida). Det svenska samarbetet har i

huvudsak inriktats på nordvästra Ryssland. Insatserna har syftat till att stödja

den pågående omvandlingen i riktning mot demokrati och marknadsekonomi. De har

främst bedrivits i form av utbildning och rådgivning inom strategiskt viktiga

områden och näringslivsutveckling. Vidare har fastighetsregistrering,

landreformverk-samhet samt kärnsäkerhet och kärnforskning fått stöd.

 Sveriges multilaterala utvecklingssamarbete med Ryssland kanaliseras bl.a.

genom gemenskapens utvecklingsprogram Tacis, Världsbanken, Europeiska

utvecklingsbanken och Europarådet.

 Sverige har med Ryssland ingått dubbelbeskattningsavtal,

investeringsskyddsavtal och tullsamarbetsavtal.

 Den svensk-ryska handeln är ännu begränsad. Den har dock ökat kraftigt de

senaste åren - men från en mycket låg nivå. Handeln är inte problemfri utan

förknippad med svårigheter till följd av bl.a. bristande öppenhet och

förutsägbarhet i den ryska rättsordningen liksom nyckfullhet i tillämpningen av

densamma. Vidare är Rysslands kreditvärdighet alltjämt dålig varför

möjligheterna till exportkreditgarantier är begränsade. En rysk-svensk

styrkommitté har bildats som ett av flera forum för att diskutera möjligheter

och problem i de svensk-ryska handelsförbindelserna.

6 Anpassningsprotokollets innehåll

6.1 Anpassningsprotokollet

Genom anpassningsprotokollet blir Sverige part i partnerskapsavtalet mellan EG,

deras medlemsstater och Ryssland. Anpassningsprotokollet innebär att Sverige på

samma sätt som gemenskapens övriga medlemsstater skall anta och beakta

avtalstexten, de gemensamma och ensidiga förklaringar och de skriftväxlingar som

utgör bilagor till slutakten.

 Avtalstexten, slutakten och alla handlingar som utgör bilagor till denna har

upprättats på svenska. De utgör bilagor till protokollet och har lika giltighet

som bilagorna på de andra språk på vilka avtalstexten, slutakten och alla

handlingar som utgör bilagor till denna har upprättats.

 Anpassningsprotokollet skall godkännas av parterna i enlighet med deras

interna förfaranden.

6.2 Partnerskapsavtalet

Genom avtalet upprättas ett partnerskap mellan Ryska federationen å ena sidan

och EG och deras medlemsstater å andra sidan. Avtalet innehåller bestämmelser om

samarbete på en rad områden, bl.a. inom politik, ekonomi och handel. Ett

samarbetsråd upprättas för att förvalta avtalet.

 Partnerskapsavtalet omfattar sammanlagt 112 artiklar, 10 bilagor, ett

protokoll om inrättandet av en kontaktgrupp för kol- och stålfrågor samt ett

protokoll om tullsamarbete. Bilagorna och protokollen utgör en integrerad del av

avtalet. Dessutom har det avgivits 33 gemensamma förklaringar, två ensidiga

förklaringar från gemenskapen samt en ensidig förklaring från Ryssland. Parterna

har beaktat två skriftväxlingar mellan gemenskapen och Ryssland. Förklaringarna

och skriftväxlingarna har bilagts slutakten.

6.2.1 Ingressen

I avtalets ingress hänvisas det bl.a. till parternas historiska band och

gemensamma värderingar, deras åtagande att stärka politisk och ekonomisk frihet

och att befrämja internationell fred och säkerhet. Hänvisning görs till

slutakten från Konferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK) samt till

Parisdeklarationen för ett nytt Europa. Parterna förbinder sig att liberalisera

handeln i enlighet med principerna i det allmänna tull- och handelsavtalet GATT.

6.2.2 Syftet

Artikel 1

Den första artikeln slår fast att ett partnerskap mellan Ryssland å ena sidan

och gemenskapen och dess medlemsstater å den andra upprättas genom avtalet. Dess

syfte är att skapa en struktur för politisk dialog mellan parterna, främja

handel, investeringar och ekonomiska förbindelser, stärka den politiska och

ekonomiska friheten, stödja Rysslands strävan att konsolidera demokratin och

fullfölja övergången till marknadsekonomi, lägga en grund för ekonomiskt,

socialt, finansiellt och kulturellt samarbete, tillhandahålla en lämplig

struktur för en gradvis integrering mellan Ryssland och ett större europeiskt

samarbetsområde samt att skapa de nödvändiga villkoren för att i framtiden

upprätta ett frihandelsområde mellan gemenskapen och Ryssland.

6.2.3 Allmänna principer

Artiklarna 2-5

I artikel 2 slås fast att respekten för demokratiska principer och mänskliga

rättigheter ligger till grund för parternas utrikespolitik och utgör viktiga

beståndsdelar i avtalet. Parterna åtar sig att överväga att vidareutveckla

avtalet i syfte att mellan sig upprätta ett frihandelsområde. Under år 1998

skall parterna gemensamt undersöka om omständigheterna medger att förhandlingar

påbörjas om att upprätta ett sådant område. Vidare skall parterna se över

avtalet främst med hänsyn till den situation som uppstår vid Rysslands

anslutning till GATT/WTO.

 Ryssland får vidare inom fem år efter att avtalet har trätt i kraft bevilja

förmåner till andra OSS-medlemmar utan att behöva utsträcka förmånerna till

gemenskapen. Förmånerna definieras i bilaga 1 till avtalet.

6.2.4 Politisk dialog

Artiklarna 6-9

Enligt artikel 6 skall den politiska dialogen ledsaga och konsolidera Rysslands

förbindelser med gemenskapen och dess medlemsstater, stödja de pågående ryska

politiska och ekonomiska förändringarna och bidra till att upprätta nya

samarbetsformer. Dialogen skall föras på högsta nivå mellan ordförandena i

ministerrådet och kommissionen och Rysslands president två gånger om året, på

ministernivå i samarbetsrådet, på hög tjänstemannanivå mellan gemenskapens

trojka (föregående, sittande och kommande ordförandeland) och höga ryska

tjänstemän två gånger om året, genom diplomatiska kanaler samt på parlamentarisk

nivå i den parlamentariska samarbetskommittén.

6.2.5 Varuhandel

Artikel 10

Enligt denna artikel skall parterna ge varandra den allmänna behandling som mest

gynnad nation som avses i artikel I i GATT. Bestämmelserna i artikel I gäller

inte för fördelar som beviljas till förmån för vissa utvecklingsländer i

enlighet med internationella överenskommelser, fördelar som beviljats i syfte

att skapa en tullunion eller frihandelsområde samt fördelar som ges till

grannländer för att underlätta gränstrafiken.

Artiklarna 11-16

Principen om transiteringsfrihet för parternas varor är ett grundläggande

villkor i avtalet. Produkter som importeras från en part till en annan får inte

beläggas med interna skatter eller avgifter utöver de som läggs på likvärdiga

inhemska varor. Dessa produkter får inte heller åtnjuta en behandling som är

mindre gynnsam än den som ges inhemska produkter i fråga om alla lagar,

bestämmelser och krav som berör affärsverksamhet. Inte heller får varor med

ursprung i endera partens tullområde bli föremål för kvantitativa restriktioner

utom vad gäller de undantag som anges i artiklarna 17, 20 och 21 i avtalet.

Artikel V i GATT om transiteringsfrihet äger tillämpning. Parterna skall samråda

i samarbetskommittén om sin importpolitik, särskilt före en ökning av

tullskyddet.

Artiklarna 17-19

Avtalet ger parterna möjlighet att vidta lämpliga åtgärder om en ökning av

importen av en produkt orsakar eller hotar att orsaka betydande skada för

tillverkare av liknande varor hos den importerande motparten. Åtgärder av detta

slag får endast vidtas i undantagsfall och då efter samråd med motparten.

 Åtgärder mot dumpad import kan vidtas i enlighet med artikel VI i GATT.

 Avtalet hindrar inte heller parterna från att tillämpa förbud eller

restriktioner som motiveras av bl.a. hänsyn till allmän moral, ordning och

säkerhet, skydd för människors och djurs hälsa och liv, bevarande av växter,

skydd för vissa nationella kulturella tillgångar samt skydd för immateriella

rättigheter.

 Ryssland får dock vid synnerliga omständigheter införa icke-diskriminerande

kvantitativa restriktioner, dock tidigast ett år efter det att

partnerskapsavtalet har trätt i kraft. Detta regleras närmare i bilaga 2 till

avtalet.

Artiklarna 20-22

Handel med textilvaror omfattas inte av avtalet. Dessa varor omfattas av ett

särskilt avtal mellan Ryssland och gemenskapen om handel med textilvaror som

tillämpas med retroaktiv verkan fr.o.m. den 1 januari 1993.

 Kol- och stålprodukter omfattas av avtalet utom när det gäller de bestämmelser

om kvantitativa restriktioner som anges i artikel 15. En särskild kontaktgrupp

för kol- och stålfrågor kommer att tillsättas.

 Handel med nukleärt material regleras särskilt i avtalet. Parterna har rätt

att införa kvantitativa restriktioner. Enligt avtalet skall parterna före den 1

januari 1997 ha nått en uppgörelse för handel med kärnmaterial.

6.2.6 Affärsverksamhet och investeringar

Arbetsvillkor

Artiklarna 23-27

I kapitlet om arbetsvillkor utfäster sig gemenskapen och Ryssland att inte

diskriminera varandras medborgare på grund av nationalitet då det gäller

arbetsförhållanden och villkor för ersättning och avskedande. Parterna åtar sig

också att ingå avtal för en ömsesidig samordning av sina sociala trygghetssystem

så att ryska medborgare som är lagligen anställda i någon av gemenskapens

medlemsstater, eller medborgare i gemenskapen som är anställda i Ryssland, skall

kunna tillgodoräkna sig anställningstiden som underlag till pensioner och

livräntor.

Villkor som påverkar etablering och drift av företag

Artiklarna 28-35

I kapitlet om villkor som påverkar etablering och drift av företag ger

gemenskapen och Ryssland varandras företag nationell behandling, dvs. företag

som vill etablera sig på den andra partens territorium beviljas en behandling

som inte är mindre gynnsam än den som ges till inhemska företag eller företag

från tredje land. Detta ges med förbehåll för parternas lagar och andra

författningar. Parterna åtar sig också att inte anta någon lagstiftning eller

vidta några åtgärder vad gäller etablering av den andra partens bolag som skulle

leda till eller öka diskrimineringen jämfört med det förhållande som rådde då

partnerskapsavtalet undertecknades. Bestämmelserna tillämpas emellertid inte på

lufttransport, transport på inre vattenvägar och sjötransport.

Gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster

Artiklarna 36-43

I kapitlet om gränsöverskridande tjänstehandel åtar sig gemenskapen och Ryssland

att ge varandras tjänsteproducerande företag nationell behandling. I fråga om

sjötransporter åtar sig parterna att tillämpa principen om obegränsat tillträde

på kommersiella grunder till den internationella sjöfartsmarknaden. Parterna

skall eftersträva att främja handel med mobila satellitkommunikationer och även

i framtiden överväga att bevilja varandra behandling som mest gynnad nation inom

området. Parterna får också ingå särskilda avtal om villkoren för ömsesidigt

tillträde till marknader och tillhandahållandet av tjänster inom

transportsektorn.

Allmänna bestämmelser

Artiklarna 44-51

I kapitlet om allmänna bestämmelser anges vissa förbehåll till bestämmelserna om

företag och investeringar. Bland annat kan avvikelser från bestämmelserna

tillåtas med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa.

Bestämmelserna gäller heller inte för verksamhet som har samband med utövandet

av offentlig myndighet. Allmän behandling som mest gynnad

nation skall inte tillämpas på skattefördelar som beviljas i samband med

dubbelbeskattningsavtal eller andra skatteförfaranden. Slutligen får parterna

inte på grundval av detta avtal ge varandra förmånligare avtal än vad som

beviljats enligt Allmänna tjänstehandelsavtalet, GATS.

6.2.7 Betalningar och kapital

Artikel 52

Parterna åtar sig att tillåta löpande betalningar i fri konvertibel valuta

mellan personer bosatta i gemenskapen och i Ryssland i samband med varurörelser

och rörlighet för tjänster eller personer. Fri rörlighet garanteras för direkta

investeringar i företag för personer bosatta i gemenskapen och i Ryssland.

Ryssland får dock tillämpa restriktioner för direkta investeringar i utlandet

som görs av personer bosatta i Ryssland. Fem år efter det att avtalet har trätt

i kraft skall parterna se över dessa restriktioner. Enligt avtalet får

emellertid Ryssland tillämpa valutarestrik-tioner under exceptionella

omständigheter till dess den ryska valutan blivit helt konvertibel.

 Ryssland respektive gemenskapen får vidare enligt bestämmelsen vidta

tillfälliga skyddsåtgärder, om kapitalrörelser dem emellan orsakar eller hotar

att orsaka allvarliga svårigheter för parternas monetära politik eller för en

fungerande växelkurspolitik. Slutligen skall parterna ge varandra mest-gynnad-

nationsbehandling för löpande betalningar, kapitalrörelser och

betalningsmetoder.

6.2.8 Konkurrens, skydd för immateriell, industriell ochkommersiell äganderätt

och lagstiftningssamarbete

Artiklarna 53-55

Parterna åtar sig att lindra eller undanröja konkurrensbegränsningar i fall

dessa påverkar handeln mellan gemenskapen och Ryssland. Vidare skall man undvika

att ge offentligt stöd åt vissa företag eller viss varuproduktion. Undantag görs

emellertid för råvaror enligt GATT och tillhandahållande av tjänster som

snedvrider konkurrensen i handeln mellan parterna.

 Enligt avtalet skall Ryssland förbättra skyddet av immateriell, industriell

och kommersiell äganderätt så att man fem år efter det att avtalet har trätt i

kraft nått en skyddsnivå som motsvarar gemenskapens. Vid samma tidpunkt skall

Ryssland ha anslutit sig till de multilaterala konventioner på området som anges

i bilaga 10 till avtalet.

 För att parternas ekonomiska förbindelser skall kunna stärkas är det också

viktigt att en tillnärmning sker av Rysslands lagstiftning till gemenskapens

regelverk. Tillnärmningen skall omfatta följande områden: bolagsrätt,

banklagstiftning, bolagsredovisning och bolagsbeskattning, skydd för

arbetstagare på arbetsplatsen, finansiella tjänster, konkurrensregler, offentlig

upphandling, skydd för människors och djurs liv och hälsa, växtskydd,

miljöskydd, konsumentskydd, indirekt beskattning, tullagstiftning, tekniska

föreskrifter och standarder, lagstiftning om kärnenergi samt transporter.

6.2.9 Ekonomiskt samarbete

Artiklarna 56-83

Gemenskapen och Ryssland skall främja ett omfattande ekonomiskt samarbete i

syfte att bidra till expansion inom sina respektive ekonomier och att främja

Rysslands integrering i ett vidare samarbetsområde i Europa. Samarbetet kommer

att ta hänsyn till miljöaspekten och inriktas på följande områden: industriellt

samarbete, främjande och skydd av investeringar, offentlig upphandling,

konsumentskydd, gruvdrift och råvaror, vetenskap och teknik, utbildning och

yrkesutbildning, jordbruket och den agroindustriella sektorn, energi,

kärnenergisektorn, rymdforskning, byggsektorn, miljön, transport, posttjänster

och telekommunikation, finansiella tjänster, regional utveckling, sociala

frågor, turism, små och medelstora företag, kommunikations-, informatik- och

informationsinfrastruktur, tullverksamhet, statistiksamarbete, ekonomi,

penningtvätt, narkotika och reglering av kapitalrörelser och betalningar i

Ryssland.

 Samarbetet på tullområdet skall i huvudsak ske inom ramen för det protokoll om

tullsamarbete som ingår i avtalet (protokoll 2). I protokollet förbinder sig

parterna att ge varandra administrativt bistånd för att förebygga, upptäcka och

utreda överträdelser av tullagstiftningen vad gäller import, export och

transitering av varor.

 Biståndet kan ske efter begäran och omfattar överlämnande av information.

Biståndet omfattar dessutom bl.a. övervakning av personer, varurörelser och

transportmedel. Information om misstänkt illegal verksamhet, nya medel och

metoder samt varuslag som är föremål för smuggling skall däremot lämnas

spontant. Protokollet kompletterar eventuella andra mellan parterna ingångna

tullsamarbetsavtal, vilka får vara mer långtgående.

6.2.10 Samarbete för att förhindra olaglig verksamhet

Artikel 84

Parterna skall upprätta ett samarbete med syfte att hindra olaglig verksamhet

såsom illegal invandring, olaglig ekonomisk verksamhet, förfalskning och olaglig

handel med narkotika.

6.2.11 Kulturellt samarbete

Artikel 85

Parterna åtar sig att främja kulturellt samarbete i syfte att förstärka de

existerande banden mellan sina folk och att uppmuntra ömsesidig kunskap om sina

olika språk och kulturer och samtidigt respektera det fria skapandet och den

ömsesidiga tillgången till kulturella värden.

 Samarbetet skall särskilt omfatta utbyte av erfarenheter, kulturellt utbyte

och översättning av litterära verk.

6.2.12 Finansiellt samarbete

Artiklarna 86-89

För att uppnå målen för partnerskapsavtalet skall Ryssland tillfälligt erhålla

finansiellt stöd från gemenskapen genom tekniskt bistånd. Biståndet skall ges

inom ramarna för gemenskapens utvecklingsprogram Tacis. Parterna skall enas om

ett åtgärdsprogram där målen och områdena för det ekonomiska biståndet

fastställs. Gemenskapens tekniska bistånd skall lämnas i nära samordning med

bidrag från andra källor.

6.2.13 Institutionella och allmänna bestämmelser samtslutbestämmelser

Artiklarna 90-97

Ett samarbetsråd inrättas som skall övervaka avtalets genomförande. Rådet skall

granska alla större frågor som uppkommer inom ramen för avtalet och alla andra

bilaterala eller internationella frågor av ömsesidigt intresse. Det skall

sammanträda på minister- och kommissionärsnivå minst en gång om året.

Samarbetsrådet skall biträdas av en samarbetskommitté. En av kommitténs

viktigaste uppgifter är att förbereda samarbetsrådets möten. Rådet kan också

delegera befogenheter till samarbetskommittén och inrätta ytterligare

kommittéer. En parlamentarisk kommitté inrättas. Den skall vara ett forum där

ledamöterna i det ryska parlamentet och Europaparlamentet kan utbyta åsikter.

Artiklarna 98-100

Parterna åtar sig att säkerställa att deras fysiska och juridiska personer utan

att diskrimineras har tillgång till behöriga domstolar och administrativa organ

för att kunna hävda sina rättigheter till person och egendom, inbegripet de

rättigheter som rör immateriell, industriell och kommersiell äganderätt. Vidare

ges parterna rätt att vidta åtgärder för att skydda sina säkerhetsintressen,

fissionsmaterial (kärnmaterial), produktion av och handel med krigsmateriel,

inre säkerhet och åtaganden enligt internationella förpliktelser.

Artiklarna 101-102

Var och en av de två parterna får hänvisa tvister om tolkningen eller

tillämpningen av avtalet till samarbetsrådet. Kan tvisten inte lösas i

samarbetsrådet får parterna hänskjuta tvisten till förlikningsmän.

Artiklarna 103-112

Partnerskapsavtalet ingås för en period av tio år. Det förnyas automatiskt varje

år om inte någon part skriftligen säger upp avtalet senast sex månader innan det

upphör att gälla. Enligt en bestämmelse i avtalet får lämpliga åtgärder vidtas

om en part har underlåtit att fullgöra åtaganden enligt avtalet.

 Avtalet träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att alla

parter har anmält att de har godkänt avtalet. Det ersätter avtalet om handel och

ekonomiskt och kommersiellt samarbete som undertecknades av EG och Sovjetunionen

i Bryssel den 18 december 1989.

6.3 Ikraftträdande och provisorisk tillämpning

Partnerskapsavtalet undertecknades, som tidigare nämnts, i juni 1994. Avtalet

skall godkännas av parterna i enlighet med deras interna förfaranden. Den

interna godkännandeproceduren tar i vissa EU-medlemsstater lång tid, dvs. minst

ett år eller längre. Partnerskapsavtalet har därför ännu inte trätt i kraft.

 Eftersom Sverige, Finland och Österrike inte var medlemmar i EU när

partnerskapsavtalet framförhandlades och eftersom frågan om de nya

medlemsstaternas bundenhet av partnerskapsavtalet inte reglerades i

Anslutningsfördraget den 24 juni 1994 mellan EU:s medlemsstater och Norge,

Österrike, Finland och Sverige om dessa staters anslutning till EU upprättade

kommissionen i samråd med medlemsstaterna under våren 1996 ett

anpassningsprotokoll. I anpassningsprotokollet togs sedvanliga

ikraftträdandebestämmelser in. Av protokollets slutbestämmelse (artikel 4)

framgår att protokollet skall godkännas av parterna i enlighet med deras interna

förfaranden. Protokollet träder sedan i kraft den första dagen i den andra

månaden efter det att alla parter har anmält att de har godkänt protokollet.

 Bland medlemsstaterna och rådets generalsekretariat spred sig efter hand en

oro för att partnerskapsavtalet, även om alla de tidigare parterna hade godkänt

det, på grund av rättsliga hinder inte borde träda i kraft förrän samtliga

parter även hade godkänt anpassningsprotokollet. Det var uppenbart att detta

skulle leda till ytterligare tidsutdräkt vad gällde partnerskapsavtalets

ikraftträdande. Mot bakgrund av det politiska önskemålet hos samtliga

avtalsparter av ett snabbt ikraftträdande av såväl partnerskapsavtalet som

anpassningsprotokollet sökte rådets generalsekretariat och EU-medlemsstaterna

att finna en lösning på problemet och ett alternativ till att omförhandla

protokollets ikraftträdandebestämmelser.

 Enligt Wienkonventionen den 23 maj 1969 om traktaträtten (SÖ 1975:1) kan en

internationell överenskommelse tillämpas provisoriskt i avvaktan på dess

ikraftträdande dels om överenskommelsen föreskriver det, dels om parterna på

annat sätt har överenskommit om detta (artikel 25.1). En provisorisk tillämpning

av en internationell överenskommelse innebär således att avtalet tillämpas under

det att de interna godkännandeprocedurerna genomförs, dvs. i avvaktan på att

överenskommelsen kan träda i kraft.

 Sverige har varit drivande vad gäller att finna en lösning för ett snabbt

ikraftträdande av anpassningsprotokollet och har aktivt medverkat i utarbetandet

av den förklaring om provisorisk tillämpning av protokollet som fogats till

propositionen som bilaga 2.

 I samband med att anpassningsprotokollet undertecknades av parterna avgav

såväl rådet som EU-medlemsstaternas regeringsrepresentanter församlade i rådet

förklaringen om provisorisk tillämpning. Enligt förklaringen, som måste

betraktas som en internationell överenskommelse i förenklad form, villkoras den

provisoriska tillämpningen av att Ryssland lämnar en liknande utfästelse.

Parterna skall sedan underrätta varandra när de nödvändiga interna förfarandena

har fullgjorts för att anpassningsprotokollet skall kunna tillämpas

provisoriskt. Den provisoriska tillämpningen förutsätter samtliga parters

godkännande och enligt förklaringen kan den därför inte bli gällande förrän den

första dagen i den andra månaden efter den dag då samtliga parter har lämnat en

underrättelse om godkännandet. Ikraftträdandet av partnerskapsavtalet skall

enligt förklaringen samordnas med den provisoriska tillämpningen av

anpassningsprotokollet. Det ankommer i första hand på gemenskapen att se till

att så sker.

 Vissa EU-medlemsstaters rättsordningar accepterar inte möjligheten av att

tillämpa en internationell överenskommelse provisoriskt. Till rådets interna

mötesprotokoll har därför fogats vad som närmast kan betraktas som

tolkningsförklaringar från dessa stater, varigenom det framgår att ett

godkännande av anpassningsprotokollet innebär att staten kan tillämpa

anpassningsprotokollet även om det inte har hunnit träda i kraft.

7 Godkännande av anpassningsprotokollet

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Riksdagen godkänner protokollet till |

| avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett |

| partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras |

| medlemsstater å ena sidan och Ryska federationen å andra sidan |

| och förklaringen om provisorisk tillämpning av protokollet. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: Stabiliteten i Östersjöområdet har sedan

Sovjetunionens fall fått en ökad betydelse för Sverige. Partnerskapsavtalen

syftar till att ge en ny dimension till gemenskapens relationer med republikerna

i f.d. Sovjetunionen och att understödja den politiska, ekonomiska och sociala

utvecklingen i dessa länder. Inom ramen för dessa ansträngningar är 1994 års

partnerskapsavtal med Ryssland - liksom avtalen med Ukraina, Vitryssland och

Moldova - ett steg på vägen för möjligheterna att etablera ett frihandelsområde

mellan gemenskapen och respektive land. Avtalet ger ramar för en politisk

dialog, definierar ett brett spektrum av samarbetsområden och skapar

förutsättningar för ökad handel mellan parterna. Ur svensk synvinkel är det med

hänsyn till Rysslands geografiska läge samt de allt intensivare politiska,

ekonomiska och kulturella relationerna med länderna i Öst- och Centraleuropa av

stor vikt att ett partnerskapsavtal ingås och att ytterligare ett steg därmed

tas för att främja stabilitet och en positiv ekonomisk och social utveckling i

Ryssland. Genom avtalet underlättas även bilateral handel.

 I och med att Sverige, Finland och Österrike blev medlemmar i den europeiska

unionen den 1 januari 1995 upprättades ett anpassningsprotokoll till 1994 års

partnerskapsavtal med Ryssland. Genom anpassningsprotokollet blir de nya

medlemsstaterna parter i 1994 års avtal som ännu inte har trätt i kraft. Detta

avtal finns fogat som en bilaga till anpassningsprotokollet.

 I anpassningsprotokollet är det Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- och

stålgemenskapen, Europeiska atomenergigemenskapen och medlemsstaterna som är

avtalsparter på den ena sidan. Det är därmed fråga om ett s.k. blandat avtal.

Protokollet, jämte partnerskapsavtalet, reglerar bl.a. frågor inom den

gemensamma handelspolitiken och gränsöverskridande tjänstehandel. Enligt artikel

113 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och EG-domstolens

praxis har gemenskapen exklusiv kompetens när det t.ex. gäller dessa områden.

Kompetensen att ingå associeringsavtal är också i princip exklusiv.

 Det nu aktuella anpassningsprotokollet reglerar emellertid också förhållanden

som ligger utanför gemenskapens kompetens och därmed inom medlemsstaternas

kompetens. Avtalet innehåller sålunda bestämmelser som innebär åtaganden för

medlemsstaterna och därmed också för Sverige. Detta gäller bl.a. inom områdena

politisk dialog, socialt och finansiellt samarbete samt brottsbekämpning.

 Som har redovisats tidigare (avsnitt 6.2.6) innehåller partnerskapsavtalet

bestämmelser om olika sociala frågor (artiklarna 24-27). Parterna åtar sig bl.a.

att ingå avtal om social trygghet för ryska arbetstagare. Dessa avtal skall

grundas på principer om sammanläggning av kvalifikationstider och export av

pensioner. Sveriges förpliktelser enligt partnerskapsavtalet (artikel 24) kan

komma att föranleda kostnader för Sverige. Storleken av dessa kostnader kan för

dagen inte uppskattas. Regeringen avser att återkomma till riksdagen då frågan

aktualiseras.

 Som också har redovisats tidigare (avsnitt 6.2.9) innehåller

partnerskapsavtalet ett protokoll om ömsesidigt administrativt bistånd för en

riktig tillämpning av tullagstiftningen (protokoll 2). Information som lämnas

eller erhålls med stöd av detta tullsamarbetsprotokoll skall vara konfidentiell

(artikel 9 i tullsamarbetsprotokollet). Enligt 9 kap. 3 § sekretesslagen

(1980:100, aktuell lydelse 1992:1775) gäller sekretess i dylik verksamhet för

enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i den mån riksdagen har

godkänt avtal om det med främmande stat eller mellanfolklig organisation. En

anslutning till avtalet föranleder därför inte några lagändringar för Sveriges

del när det gäller dessa frågor.

 För svenskt vidkommande finns det ett stort intresse av att

anpassningsprotokollet kan tillämpas provisoriskt under det att de interna

godkännandeprocedurerna genomförs, dvs. i avvaktan på att protokollet kan träda

i kraft.

 Anpassningsprotokollet är enligt regeringens bedömning av större vikt.

Protokollet och förklaringen om provisorisk tillämpning av detta skall därför

enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkännas av riksdagen.

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 augusti 1997

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Freivalds,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1996/97:177 Partnerskaps- och samarbetsavtal med

Ryssland.