Regeringens proposition

2000/01:107

Bidrag vid korttidsstudier och vissa andra studiestödsfrågor

Prop.

2000/01:107

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 15 mars 2001

Lena Hjelm-Wallén

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås vissa lagändringar till följd av den nya ordning som

från och med den 1 juli 2001 skall gälla för bidrag till studerande vid

korttidsstudier.

Vidare föreslås en ändring i studiestödslagen (1999:1395) och dess

övergångsbestämmelser föreslås beträffande möjligheten att få studielån efter 41

 års ålder. Vissa tidigare lån skall inte begränsa möjligheten till fortsatta

lån. Lån som den studerande tidigare haft för studier på grundskolenivån skall

inte räknas in i den sammanlagda tiden för rätt till fortsatta studielån. Lån på

 gymnasienivån för behörighetsgivande studier, som den studerande fått avskrivna

 vid högskolestudier, skall inte heller räknas in. Dessutom föreslås att en ny

övergångsbestämmelse till studiestödslagen införs för att underlätta för vissa

högskolestuderande som får studiemedel enligt såväl de gamla som de nya

bestämmelserna om studiestöd. Enligt bestämmelsen skall studiemedel i vissa fall

 kunna lämnas enligt äldre regler för att en högskolestuderande skall kunna

slutföra sina studier med studiemedel.

I propositionen föreslås ett tillägg i övergångsbestämmelserna till

studiestödslagen som avser samordning mellan olika studiestöd. Slutligen

föreslås vissa följdändringar i studiestödslagen med anledning av de termer och

uttryck som används i inkomstskattelagen (1999:1229).

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 4

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av

förvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde 4

2.2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 5

2.3 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 7

2.4 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 8

3 Ärendet och dess beredning 13

4 Bidrag vid studier under kortare tid 14

5 Ändring av studiestödslagen 16

5.1 Övre åldersgräns för studielån 16

5.2 Övergångsbestämmelse om längsta tid för studiemedel för

högskolestuderande 18

5.3 Inkomstbegreppet 19

5.4 Samordning av vissa studiestöd 20

6 Författningskommentar 22

6.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av

förvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde 22

6.2 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 22

6.3 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 22

6.4 Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 23

Bilaga 25

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 mars 2001 26

1

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter

inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde,

2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),

3. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

4. lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395).

2

Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av

förvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1976:1046) om överlämnande av

förvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde1 skall

införas en ny paragraf, 8 §, av följande lydelse.

8 §

Landsorganisationen i Sverige och Tjänstemännens Centralorganisation prövar

frågor om fördelning av bidrag till studerande vid korttidsstudier.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001.

2.1

2.2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen (1980:100)1 skall ha

följande lydelse.

Bilaga2

Nuvarande lydelse

I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i

tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i

tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i

 den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten

anges i förekommande fall med hänvisning till numret i Svensk

författningssamling (SFS) på den författning med stöd av vilken verksamheten har

 uppdragits åt organet.

Organ

Verksamhet

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

Kungliga Svenska Aeroklubben

Länsbildningsförbunden

besiktning och tillsyn av luftfartyg samt utfärdande och förnyande av

luftvärdighetsbevis (SFS 1957:297)

statligt stöd till kulturverksamhet genom ideella föreningar (SFS 1976:1046)

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

Sveriges Riksidrottsförbund

fördelning av statsbidrag till idrottsverksamhet (SFS 1995:361)

Föreslagen lydelse

I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i

tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i

tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i

 den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten

anges i förekommande fall med hänvisning till numret i Svensk

författningssamling (SFS) på den författning med stöd av vilken verksamheten har

 uppdragits åt organet.

Organ

Verksamhet

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

Kungliga Svenska Aeroklubben

Landsorganisationen i Sverige

Länsbildningsförbunden

besiktning och tillsyn av luftfartyg samt utfärdande och förnyande av

luftvärdighetsbevis (SFS 1957:297)

statligt stöd i form av bidrag till studerande vid korttidsstudier (SFS

1976:1046)

statligt stöd till kulturverksamhet genom ideella föreningar (SFS 1976:1046)

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

Sveriges Riksidrottsförbund

Tjänstemännens Centralorganisation

fördelning av statsbidrag till idrottsverksamhet (SFS 1995:361)

statligt stöd i form av bidrag till studerande vid korttidsstudier (SFS

1976:1046)

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001.

2.3 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs att 11 kap. 34 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha

följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 1999/2000:10

Föreslagen lydelse

11 kap.

34 §

Följande ersättningar i samband med studier skall tas upp:

1. utbildningsbidrag för doktorander,

2. särskilt utbildningsbidrag, och

3. ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar

(TUFF).

Studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) skall inte tas upp.

Studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) skall inte tas upp. Detta gäller

också bidrag till studerande vid korttidsstudier som får fördelas av

Landsorganisationen i Sverige eller Tjänstemännens Centralorganisation med stöd

av lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområde eller av Statens institut för

särskilt utbildningsstöd.

2.4

Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)

Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395)

dels att 3 kap. 9 och 19 §§, 4 kap. 14 §, 5 kap. 1 § samt punkterna 1, 2 och 5 i

 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna skall ha följande lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna skall införas tre nya punkter, 2 a, 3 a

och 5a, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

9 §

Trots vad som anges i 8 § är rätten till studiemedel i form av studielån

begränsad till sammanlagt högst det antal veckor som anges nedan från och med

det kalenderår då den studerande fyller 41 år. Det antal veckor som den

studerande tidigare har haft studielån skall räknas in i det sammanlagda antalet

 veckor. Om den studerande inte har fått studielån under en sammanhängande

period skall rätten till fortsatta studielån bedömas med beaktande av den

studerandes ålder vid den nya studiemedelsperiodens början. Regeringen eller den

 myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som skall

anses vara en sammanhängande period.

Trots vad som anges i 8 § är rätten till studiemedel i form av studielån

begränsad till sammanlagt högst det antal veckor som anges nedan från och med

det kalenderår då den studerande fyller 41 år.

Det antal veckor som den studerande tidigare har haft studielån skall räknas in

i det sammanlagda antalet veckor. Detta gäller dock inte studielån som har

lämnats för

1. studier på grundskolenivå,

2. studier i någon annan sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket

- till den del som lånet har skrivits av med stöd av 4 kap. 22 §, eller

- om lånet har lämnats samtidigt med ett högre bidrag enligt 3 kap. 13 §, till

den del som lånet annars skulle ha gett rätt till avskrivning med stöd av 4 kap.

 22 §.

Om den studerande inte har fått studielån under en sammanhängande period skall

rätten till fortsatta studielån bedömas med beaktande av den studerandes ålder

vid den nya studiemedelsperiodens början. Regeringen eller den myndighet som

regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som skall anses vara en

sammanhängande period.

Ålder som uppnås Antal veckor

under kalenderåret

41 år 220

42 år 200

43 år 180

44 år 160

45 år 140

46 år 120

47 år 100

48 år 80

49 år 60

50 år 40

19 §

Som den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår enligt 16 § räknas vad som

hänför sig till det halvåret av den studerandes inkomst av tjänst,

näringsverksamhet och kapital vid taxeringen för kalenderåret.

Som den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår enligt 16 § räknas vad som

hänför sig till det halvåret av den studerandes överskott i inkomstslagen

tjänst, näringsverksamhet och kapital vid taxeringen för kalenderåret.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter

 om hur inkomsten skall räknas för studerande som inte taxeras för sin

huvudsakliga inkomst i Sverige.

Ett beslut om studiemedel skall grunda sig på den uppgift om beräknad inkomst

som den studerande lämnar i ansökan om studiemedel.

4 kap.

14 §

Årsbeloppet får sättas ned till fem procent av det belopp som utgör summan av

låntagarens inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital under

betalningsåret. Detta gäller dock endast till och med det kalenderår då

låntagaren fyller 49 år.

Årsbeloppet får sättas ned till fem procent av låntagarens inkomst. Som inkomst

räknas det belopp som utgör summan av låntagarens överskott i inkomstslagen

tjänst, näringsverksamhet och kapital under betalningsåret. Detta gäller dock

endast till och med det kalenderår då låntagaren fyller 49 år.

Från och med det kalenderår då låntagaren fyller 50 år får årsbeloppet sättas

ned till sju procent av den i första stycket angivna inkomsten. Tillägg till

inkomsten får göras för förmögenhet enligt grunder som regeringen bestämmer.

Nedsättning får ske endast om årsbeloppet beräknat enligt första och andra

styckena understiger årsbeloppet beräknat enligt 8-11 §§ med minst tre procent

av prisbasbeloppet.

Årsbeloppet får sättas ned till noll, om årsbeloppet beräknat enligt första och

andra styckena understiger fem procent av prisbasbeloppet.

5 kap.

1 §

Om en studerande har fått studiemedel felaktigt eller med för högt belopp på

grund av att summan av hans eller hennes inkomst av tjänst, näringsverksamhet

och kapital vid taxeringen överstigit den inkomst som lagts till grund för

beräkningen av studiemedel, skall det som betalats ut för mycket krävas

tillbaka. Belopp som understiger en viss av regeringen fastställd gräns, skall

dock inte krävas tillbaka.

Om en studerande har fått studiemedel felaktigt eller med för högt belopp på

grund av att summan av hans eller hennes överskott i inkomstslagen tjänst,

näringsverksamhet och kapital vid taxeringen överstigit den inkomst som lagts

till grund för beräkningen av studiemedel, skall det som betalats ut för mycket

krävas tillbaka. Belopp som understiger en viss av regeringen fastställd gräns,

skall dock inte krävas tillbaka.

Om någon i annat fall än som avses i första stycket genom oriktiga uppgifter

eller genom att inte fullgöra sin uppgifts- och anmälningsskyldighet eller på

något annat sätt har orsakat att studiehjälp eller studiemedel lämnats felaktigt

 eller med för högt belopp, skall det som betalats ut för mycket krävas

tillbaka. Detsamma gäller om någon på annat sätt fått studiestöd felaktigt eller

 med för högt belopp och insett eller borde ha insett detta.

Om det finns synnerliga skäl, får ett krav på återbetalning enligt första eller

andra stycket helt eller delvis efterges.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001, då studiestödslagen (1973:349) och

lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa skall upphöra att

gälla. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid

 före ikraftträdandet.

2. Till en studerande som före den 1 juli 2001 har påbörjat en utbildning och

för den utbildningen beviljats särskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen

(1973:349) eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa enligt lagen

(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa får sådant studiestöd på

ansökan av den studerande lämnas enligt äldre bestämmelser under den tid som den

 studerande kan behöva för att slutföra studierna, dock längst till och med den

30 juni 2003. Om studiestöd lämnas enligt äldre bestämmelser, skall dessa även i

 övrigt tillämpas på studiestödet.

5. Om en studerande har beviljats studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd

enligt studiestödslagen (1973:349) eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

 enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa skall den

tid som studiestöd har beviljats för räknas in vid bedömningen av om studiemedel

 får lämnas enligt 3 kap. 8-10 §§ i den nya lagen. Tid enligt den gamla lagen

skall räknas om till motsvarande antal veckor enligt den nya lagen.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001, då studiestödslagen (1973:349) och

lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa skall upphöra att

gälla. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid

 före ikraftträdandet. Vad som sägs om inkomst av tjänst, näringsverksamhet och

kapital i 4 kap. 21 §, 8 kap. 4 § och 9 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349)

samt i punkten 2 f i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i

nämnda lag, skall dock från och med taxeringsåret 2002 i stället avse överskott

i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital.

2. Till en studerande som före den 1 juli 2001 har påbörjat en utbildning och

för den utbildningen beviljats särskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen

(1973:349) eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa enligt lagen

(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa får sådant studiestöd på

ansökan av den studerande lämnas enligt äldre bestämmelser under den tid som den

 studerande kan behöva för att slutföra studierna, dock längst till och med den

30 juni 2003. Om studiestöd lämnas enligt äldre bestämmelser, skall dessa även i

 övrigt tillämpas på studiestödet. Bestämmelserna om samordning i 3 kap. 25 § i

den nya lagen skall tillämpas på ett motsvarande sätt i fråga om studiemedel

enligt den nya lagen och särskilt vuxenstudiestöd. Detsamma gäller

bestämmelserna om avräkning i 7 kap. 20 § i den gamla lagen i fråga om

studiemedel enligt den nya lagen och särskilt vuxenstudiestöd eller särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa.

2 a. Till en studerande som före den 1 juli 2001 påbörjar en utbildning och för

den utbildningen beviljas korttidsstudiestöd eller internatbidrag enligt

studiestödslagen (1973:349) får sådant studiestöd på ansökan av den studerande

lämnas enligt äldre bestämmelser under den tid som den studerande kan behöva för

 att slutföra studierna, dock längst till och med den 31 augusti 2001. Om

studiestöd lämnas enligt äldre bestämmelser, skall dessa även i övrigt tillämpas

 på studiestödet.

3 a. Utan den tidsbegränsning som anges i punkt 3 får studiemedel lämnas enligt

bestämmelserna i 4 kap. 8 § första stycket i den gamla lagen för att en

studerande skall kunna slutföra studierna, utan hinder av bestämmelserna i 3

kap. 8-10 §§ i den nya lagen. Detta gäller dock bara, om den studerande

- före den 1 juli 2001 har påbörjat en högskoleutbildning och för den

utbildningen beviljats studiemedel enligt studiestödslagen (1973:349), och

- innan högskoleutbildningen påbörjades har beviljats studiemedel för andra

högskolestudier.

5. Om en studerande har beviljats studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd

enligt studiestödslagen (1973:349) eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

 enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa skall den

tid som studiestöd har beviljats för räknas in vid bedömningen av om studiemedel

 får lämnas enligt 3 kap. 8-10 §§ i den nya lagen. Vid bedömningen av om

studielån får lämnas enligt 3 kap. 9 § i den nya lagen skall de särskilda

bestämmelserna i 5 a tillämpas. Tid enligt den gamla lagen skall räknas om till

motsvarande antal veckor enligt den nya lagen.

5 a. Vid bedömningen av om studielån får lämnas enligt 3 kap. 9 § i den nya

lagen, skall trots vad som sägs i punkten 5 inte räknas in studielån och

återbetalningspliktiga studiemedel som har beviljats för

1. studier på grundskolenivå,

2. studier i någon annan sådan utbildning som avses i 4 kap. 2 § eller 7 kap. 1

§ i den gamla lagen, om utbildningen ger grundläggande eller särskild behörighet

 för grundläggande högskoleutbildning

- till den del som lånet har skrivits av med stöd av 8 kap. 11 § i den gamla

lagen, eller

- om studielånen eller de återbetalningspliktiga studiemedlen har lämnats som

särskilt vuxenstudiestöd eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, till den

 del som lånet annars skulle ha gett rätt till avskrivning enligt 8 kap. 11 § i

den gamla lagen.

3

Ärendet och dess beredning

Regeringen överlämnade i september 1999 propositionen Ett reformerat

studiestödssystem (1999/2000:10) till riksdagen. Till grund för propositionen

låg Studiestödsutredningens betänkande Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90) och

 remissynpunkter på detta betänkande. I december 1999 fattade riksdagen, i

enlighet med förslaget i propositionen, beslut om en ny studiestödslag

(1999:1395). Den nya lagen träder i kraft den 1 juli 2001.

Det nya studiestödssystemet innebär att korttidsstudiestöd och internatbidrag

inte längre regleras i studiestödslagen. I studiestödspropositionen anförde

regeringen att syftet med dessa stöd borde tillgodoses i andra former. I

budgetpropositionen för 2001 (prop. 2000/01:1, utg. omr. 15) föreslog regeringen

 en ny ordning för korttidsstudiestöd och internatbidrag samt för timersättning

vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux). Riksdagen godkände

regeringens förslag (bet. 2000/01:UbU2, rskr. 2000/01:100). Det innebär att

medel för bidrag till studerande vid studier under kortare tid från och med den

1 juli 2001 skall anvisas dels till Statens institut för särskilt

utbildningsstöd (Sisus), dels som statsbidrag till Landsorganisationen i Sverige

 (LO) och Tjänstemännens Centralorganisation (TCO). Till Sisus skall även

anvisas medel för timersättning till studerande i särvux. I propositionen

anmälde regeringen sin avsikt att återkomma till riksdagen med förslag till de

lagändringar som utformningen av dessa stöd skulle komma att kräva. De förslagen

 lämnas i denna proposition. För att underlätta övergången till den nya

ordningen föreslås också en övergångsbestämmelse i den nya studiestödslagen.

Sisus, LO, TCO och Centrala studiestödsnämnden (CSN) har beretts tillfälle att

under hand, såväl skriftligen som muntligen, lämna synpunkter på förslagen.

Regeringen föreslår en ändring i den nya studiestödslagen och dess

övergångsbestämmelser beträffande möjligheten att få studielån efter 41 års

ålder.

Genom att en helt ny studiestödslag ersätter den nu gällande studiestödslagen

(1973:349) har vissa övergångsbestämmelser införts för studerande som nu

befinner sig under utbildning och därför får studiestöd enligt såväl den gamla

som den nya lagen. Regeringen föreslår nu ytterligare en övergångsbestämmelse i

syfte att underlätta för vissa högskolestuderande som får studiestöd enligt båda

 systemen att slutföra påbörjad utbildning. Vidare föreslås ett tillägg i

övergångsbestämmelserna som avser samordning mellan olika studiestöd. Vissa

följdändringar föreslås också i studiestödslagen med anledning av de termer och

uttryck som används i inkomstskattelagen.

CSN har beretts tillfälle att lämna synpunkter på förslagen till ändringar i

studiestödslagen.

Lagrådet

Vissa av de lagförslag som nu lämnas är sådana att Lagrådets yttrande normalt

bör inhämtas. Det gäller förslagen om ändring i lagen (1976:1046) om

överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementets

verksamhetsområde, sekretesslagen (1980:100) och inkomstskattelagen (1999:1229).

 Dessa förslag är dock inte lagtekniskt komplicerade och de har ett begränsat

tillämpningsområde. Vad gäller förslaget om ändring i sekretesslagen innebär

förslaget inte någon begränsning av rätten att ta del av allmänna handlingar.

Ändringarna får därför anses vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande

skulle sakna betydelse.

4 Bidrag vid studier under kortare tid

Regeringens förslag: Det skall av inkomstskattelagen (1999:1229) framgå att

sådana bidrag vid korttidsstudier som fördelas av Statens institut för särskilt

utbildningsstöd (Sisus), Landsorganisationen i Sverige (LO) eller Tjänstemännens

 Centralorganisation (TCO) inte skall tas upp i inkomstslaget tjänst.

Vidare skall det i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter

inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde införas en bestämmelse om att

LO och TCO har till uppgift att pröva frågor om fördelning av bidrag till

studerande vid korttidsstudier. Vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om

 rätt att ta del av handlingar hos en myndighet skall gälla också handlingar hos

 LO och TCO som avser sådant stöd.

Centrala studiestödsnämnden (CSN) skall med stöd av en ny övergångsbestämmelse

till studiestödslagen (1999:1395) kunna fatta beslut om korttidsstudiestöd och

internatbidrag även för vissa studier som avslutas efter den i juli 2001.

Bakgrund: I budgetpropositionen för 2001 (prop. 2000/01:1, utg. omr. 15)

föreslog regeringen en ny ordning för stöd till personer som studerar under

kortare tid eller får timersättning vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda.

Riksdagen godkände regeringens förslag (bet. 2000/01:UbU2, rskr. 2000/01:100). I

 propositionen anmälde regeringen sin avsikt att återkomma till riksdagen med

förslag till de lagändringar som den föreslagna utformningen av dessa stöd

skulle komma att kräva.

Skälen för regeringens förslag: Den nya ordningen innebär att två

organisationer, LO och TCO, och en statlig myndighet, Sisus, skall ansvara för

fördelningen av bidrag till studerande vid studier under kortare tid. Med sådana

 studier avses viss mycket begränsad utbildning i t.ex. studiecirkel eller kurs

vid folkhögskola för vilken studiemedel inte kan lämnas. Regeringen avser att i

förordning närmare ange vilka utbildningar som kan ge rätt till bidrag. Därvid

bör även vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) tas upp som en sådan

utbildning under kortare tid.

Syftet skall vara att med hjälp av detta stöd rekrytera personer med kort

tidigare utbildning till studier. Som angavs i budgetpropositionen bör de som är

 i störst behov av utbildning prioriteras. Även i den delen ankommer det på

regeringen att närmare reglera vad som från och med den 1 juli 2001 skall gälla

för dessa stöd. Därvid bör även de studerande tillgodoses ett skydd vid sjukdom

inom ramen för bidragssystemet på motsvarande sätt som studerande med

studiemedel har.

Regeringen anser att även om ändamålen för stöden skall vara desamma som

tidigare behöver uttrycken korttidsstudiestöd, internatbidrag samt timersättning

 vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) inte längre användas. I

stället kan begreppet bidrag vid korttidsstudier användas.

Inkomstskattelagen

I enlighet med riksdagens beslut med anledning av budgetpropositionen för 2001

skall bidrag vid korttidsstudier som handhas av Sisus, LO och TCO vara

skattefria. Detta överensstämmer med vad som gäller för studiestöd enligt

studiestödslagen (1999:1395). De studerande i detta nya system får inte stöd i

egenskap av arbetstagare och bidragsbeloppet blir lika stort för alla. Beloppet

till den enskilde skall alltså bestämmas till ett schablonbelopp utan anknytning

 till inkomst. Det bör av inkomstskattelagen uttryckligen framgå att sådana

bidrag inte skall tas upp i inkomstslaget tjänst.

Överlämnande av förvaltningsuppgift

De medel som anvisas som statsbidrag till LO och TCO skall av dessa

organisationer fördelas som bidrag till enskilda. Det innebär att LO och TCO

anförtros en förvaltningsuppgift. Enligt 11 kap. 6 § regeringsformen kan en

förvaltningsuppgift överlämnas till ett enskilt organ. Om uppgiften innefattar

myndighetsutövning skall det ske med stöd av lag. I föreliggande fall blir det

fråga om att LO och TCO skall fatta beslut om en förmån för enskilda studerande

vilket är att betrakta som myndighetsutövning mot enskild. Regeringen anser

därför att det skall införas en bestämmelse i lagen (1976:1046) om överlämnande

av förvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde om att

 LO och TCO har till uppgift att pröva frågor om fördelning av bidrag till

studerande vid korttidsstudier.

Sekretesslagen

Enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF) gäller en principiell rätt för var

och en att ta del av allmänna handlingar. TF:s regler om handlingars

offentlighet tar alltså sikte på myndigheter, inte på privaträttsliga subjekt.

Enligt 1 kap. 8 § sekretesslagen (1980:100) skall dock vad som föreskrivs i TF

om rätt att ta del av handlingar hos en myndighet i tillämpliga delar gälla

också handlingar hos de organ som anges i bilagan till sekretesslagen, i den mån

 handlingarna hör till den verksamhet som nämns i bilagan. Organen skall vid

tillämpning av sekretesslagen jämställas med myndighet.

Om en förvaltningsuppgift överlämnas till ett privaträttsligt subjekt innebär

det vanligen att offentlighetsprincipen görs tillämplig hos det privaträttsliga

subjektet. Detta gäller särskilt om det är fråga om en förvaltningsuppgift som

innefattar myndighetsutövning. Intresset av insyn i offentlig verksamhet gör sig

 gällande med likartad styrka oavsett den yttre form som valts för verksamheten.

 När ett privaträttsligt subjekt på statens uppdrag utför en förvaltningsuppgift

 som innefattar myndighetsutövning, såsom t.ex. fördelning av statliga medel,

bör offentlighetsprincipen tillämpas. Den del av LO:s och TCO:s verksamhet som

rör hanteringen av bidrag vid korttidsstudier skall därför tas upp i den bilaga

som avses i 1 kap. 8 § sekretesslagen. Vad som föreskrivs i TF om rätt att ta

del av handlingar hos en myndighet skall därmed i tillämpliga delar gälla också

handlingar hos LO och TCO.

Övergångsbestämmelse till studiestödslagen

Under sommaren anordnas mycket få utbildningar av kort karaktär. Sisus och CSN

har framhållit att vissa personer kan befinna sig mitt i en utbildning under

halvårsskiftet då de nya reglerna börjar gälla. För att övergången till den nya

ordningen skall bli smidig bör en ny övergångsbestämmelse införas i

studiestödslagen. Studerande som före den 1 juli 2001 har påbörjat en utbildning

 och fått korttidsstudiestöd eller internatbidrag av CSN för den utbildningen

skall kunna få fortsätta med samma studiestöd för att slutföra utbildningen.

Denna möjlighet bör kvarstå längst till den 31 augusti 2001.

5 Ändring av studiestödslagen

5.1 Övre åldersgräns för studielån

I det nya studiemedelssystemet är utgångspunkten att lånen skall återbetalas.

Lånedelen av studiemedlen lämnas därför längst t.o.m. det år den studerande

fyller 50 år. Enligt 3 kap. 9 § studiestödslagen (1999:1395) begränsas rätten

till studielån successivt fr.o.m. det år den studerande fyller 41 år enligt en

regel ("trappa") som anger hur många låneveckor som kan medges om studier

påbörjas vid en angiven ålder. De lån som den studerande har haft tidigare skall

 räknas in - oavsett vilken nivå som studierna bedrivits på - i det sammanlagda

antalet veckor som studielån kan lämnas för. Bidragsdelen i studiemedlen lämnas

ograverad till och med 50 års ålder.

Regeringens förslag: Vid bedömningen av om en studerande som är 41 år eller

äldre har rätt till studielån skall tidigare studielån för studier på lägre nivå

 endast räknas in i viss utsträckning. Lån som den studerande tidigare har haft

för studier på grundskolenivå skall inte räknas in. Lån för behörighetsgivande

studier på gymnasienivå som skrivits av med anledning av senare studier med

studielån på högskolenivå skall inte heller räknas in i det sammanlagda antalet

veckor som studielån kan lämnas för. Motsvarande skall gälla lån som lämnats

samtidigt med det högre bidraget eller - enligt äldre bestämmelser - i form av

särskilt vuxenstudiestöd (svux) eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

(svuxa).

Skälen för regeringens förslag: Eftersom utgångspunkten i det nya

studiemedelssystemet är att lånen skall återbetalas begränsas lånemöjligheten

stegvis fr.o.m. 41 års ålder. Regeringen anser att en viss justering av

bestämmelserna bör kunna vidtas utan att huvudprinciperna eftersätts. Motivet är

 att det är angeläget att studerande som påbörjat studier med studielån på

grundskole- och/eller gymnasienivå ges bättre förutsättningar att avsluta även

längre kompetenshöjande utbildningar med studielån.

Regeringen anser därför att lån som har tagits för studier på lägre

utbildningsnivå bara skall räknas in i viss utsträckning vid bedömning av rätt

till fortsatta lån. Vissa personer som tidigare tagit studielån för

behörighetsgivande studier på grundskole- och/eller gymnasienivå kan annars

komma att hindras eller få alltför begränsade möjligheter att genomgå utbildning

 på eftergymnasial nivå. Med behörighetsgivande studier avses utbildning som ger

 grundläggande eller särskild behörighet för grundläggande högskoleutbildning.

Tidigare lån på grundskolenivå skall därför inte räknas in vid beräkningen av

den längsta tid för vilken studielån kan lämnas fr.o.m. 41 års ålder. I det nya

studiestödssystemet finns en möjlighet till avskrivning av lån för tidigare

studier på grundskole- och gymnasienivå. Sådana lån kan till viss del skrivas av

 om lånen har lämnats för att den studerande skall få grundläggande eller

särskild behörighet för grundläggande högskoleutbildning. Lånet skrivs i sådant

fall av med en sjättedel för varje 40 poäng som kan ingå i en högskoleexamen och

 som låntagaren har genomfört med godkänt resultat. Den sammanlagda

avskrivningen får dock omfatta högst hälften av det först lånade beloppet. En

liknande möjlighet finns i det nu gällande systemet. Eftersom lån på

gymnasienivå i dessa delar alltså inte behöver betalas tillbaka bör lån som

skrivits av inte begränsa möjligheten till fortsatta lån. Tid för vilken lån har

 lämnats, som motsvarar den andel lån som senare har skrivits av, bör därför

inte räknas in i trappan (d.v.s. om lånet skrivs av med en tredjedel räknas inte

 en tredjedel av låneveckorna in). Denna minskning av inräknandet i den s.k.

trappan skall kunna göras oavsett när avskrivningen inträffar. I praktiken

innebär detta att högst hälften av tidigare lån på gymnasienivå räknas in vid

beräkning av den längsta tid för vilken studielån kan lämnas fr.o.m. 41 års

ålder för den som uppfyllt kraven för sådan avskrivning.

Har det högre bidraget (82 procent) lämnats under de gymnasiala studierna gäller

 inte samma förmånliga avskrivningsregler som för studerande med det generella

bidraget (34,5 procent) eftersom skuldsättningen inte blir så stor. Detsamma

gäller för lån tagna inom de nuvarande systemen svux och svuxa. Regeringen anser

 att vid bedömning av rätt till fortsatta lån inom den s.k. trappan bör rimligen

 även sådana mindre lån tagna för studier på behörighetsgivande utbildning

betraktas som om avskrivning var möjlig efter senare genomförda eftergymnasiala

studier.

Förslaget innebär t.ex. att vid 41 års ålder har en person som tagit studielån

under maximala 120 veckor för en behörighetsgivande gymnasial utbildning

fortfarande möjlighet att studera vidare i högst fyra år (160 veckor). Detta

svarar väl mot möjligheten att låna enligt nu gällande termins- och

åldersregler. Se vidare exempel i bilagan.

Regeringen har inhämtat att CSN inte har fullständig information tillgänglig för

 att pröva rätten till fortsatta lån för personer som fått studielån längre

tillbaka i tiden. Den enskilde sökande kan därför behöva bidra med underlag för

att en sådan prövning skall kunna ske.

I sammanhanget finns det anledning att klargöra vad som avses med begreppet

tidigare studielån. Med sådana lån avses här både studielån enligt

studiestödslagen (1999:1395) samt studielån och återbetalningspliktiga

studiemedel inom ramen för studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd enligt

studiestödslagen (1973:349) eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa enligt

 lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa.

Av de redovisningar som regeringen lämnade i studiestödspropositionen framgår

att lånebenägenheten hos äldre studerande är begränsad. Dessutom är det mycket

få studerande som använder sig av den maximala lånemöjligheten. Regeringen gör

därför den bedömningen att de ekonomiska konsekvenserna för det allmänna av den

föreslagna ändringen blir begränsade.

Förslaget föranleder ändringar i 3 kap. 9 § studiestödslagen och i

övergångsbestämmelserna till lagen.

Avskrivning av tidigare lån avser ett visst belopp medan studiemedel lämnas för

ett antal veckor. Det kan därför behövas närmare bestämmelser om hur ett beslut

om avskrivning skall påverka veckoberäkningen. Det bör ankomma på regeringen

eller den myndighet regeringen bestämmer att med stöd av 3 kap. 31 §

studiestödslagen utfärda närmare föreskrifter om detta.

5.2 Övergångsbestämmelse om längsta tid för studiemedel för högskolestuderande

Regeringens förslag: En ny övergångsbestämmelse skall föras in i

studiestödslagen (1999:1395) för att underlätta för vissa högskolestuderande som

 får studiemedel enligt såväl de gamla som de nya bestämmelserna om studiestöd.

Studiemedel skall i vissa fall kunna lämnas enligt bestämmelserna i

studiestödslagen (1973:349) om längsta tid för studiemedel för att en

högskolestuderande skall kunna slutföra sina studier med studiemedel.

Bakgrund: I det nya studiestödssystemet kan studiemedel i form av bidrag och lån

 lämnas under en viss längsta tid uttryckt i antal veckor vid heltidsstudier.

För utbildning på högskolenivå och annan eftergymnasial nivå får studiemedel

lämnas under högst 240 veckor (sex år). Jämfört med nuvarande system är detta

ingen förändring. Det finns i det nya systemet en möjlighet att få studiemedel

för längre tid än den fastställda tidsgränsen om det finns "synnerliga skäl".

Med synnerliga skäl avses t.ex. förlängd studietid på grund av funktionshinder

eller andra mycket speciella omständigheter. Vad som kan anses vara synnerliga

skäl blir CSN:s och den nya överklagandemyndighetens uppgift att avgöra.

Det nya systemet innebär en skärpning jämfört med nuvarande system där

studiemedel kan lämnas för längre tid än huvudregeln om det finns "särskilda

skäl" och det inte är fråga om forskarutbildning. Den praxis som utvecklats har

inneburit att många studerande i förväg har räknat med att genom dispens få

studiemedel under ytterligare någon eller några terminer utöver vad som gäller

enligt huvudregeln. För att studerande, som utgått från praxis i nuvarande

studiestödssystem vid planeringen av sina studier, inte skulle komma att

påverkas negativt vid övergången till det nya systemet har en

övergångsbestämmelse införts till den nya studiestödslagen (1999:1395). Enligt

tredje punkten i övergångsbestämmelserna till den nya lagen får studerande som

har påbörjat studier med studiemedel före den 1 juli 2001 fortsätta studera med

studiemedel enligt nuvarande bestämmelser om längsta tid med studiemedel även

efter att det nya studiestödssystemet trätt i kraft. De äldre bestämmelserna får

 dock tillämpas längst till och med den 30 juni 2003.

Skälen för regeringens förslag: För vissa studerande på högskolenivå har det

visat sig att övergångsperioden om två år inte kommer att räcka till. Det gäller

 dem som före den 1 juli 2001 påbörjat en flerårig högskoleutbildning med

studiemedel enligt nuvarande bestämmelser och som dessförinnan bedrivit annan

högskoleutbildning med studiemedel. Dessutom har de studerande behövt

studiemedel i sammanlagt mer än 240 veckor för att kunna slutföra den nu

påbörjade högskoleutbildningen med studiestöd. Med utgångspunkt i CSN:s

nuvarande praxis gällande dispens för fler studiemedelsterminer har dessa

studerande kunnat förutsätta ytterligare någon eller några terminer med

studiemedel utöver huvudregeln för att avsluta sina studier.

För att övergången till det nya studiestödssystemet inte skall påverka dessa

högskolestuderande på ett sätt som för den enskilde kan framstå som oförutsett

föreslår regeringen att en ytterligare övergångsbestämmelse införs i den nya

studiestödslagen. Bestämmelsen innebär att studiemedel efter den 1 juli 2001

skall kunna lämnas enligt nuvarande regler om längsta tid för studiemedel, om

vissa förutsättningar är uppfyllda. För det första skall högskolestudier med

studiemedel ha påbörjats före den 1 juli 2001. För det andra skall den

studerande ha bedrivit annan högskoleutbildning med studiemedel innan dess. Det

är alltså endast studerande som skall slutföra en påbörjad sammanhängande

högskoleutbildning som avses.

Antalet personer som kan komma att omfattas av denna övergångsbestämmelse

uppskattas till något hundratal personer per år över, som längst, en period om

tre terminer.

5.3 Inkomstbegreppet

Regeringens förslag: Med anledning av de nya termer och uttryck som används i

inkomstskattelagen (1999:1229) skall följdändringar göras i studiestödslagen

(1999:1395) och i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till den lagen.

Skälen för regeringens förslag: I studiestödslagen (1999:1395) finns vissa

bestämmelser om beräkning av inkomst. Samtliga dessa bestämmelser innebär att

som inkomst räknas den enskildes inkomst av tjänst, näringsverksamhet och

kapital under en viss tidsperiod. Uttrycken härrör från bestämmelserna i

kommunalskattelagen (1928:370) där ordet inkomst användes för att uttrycka

resultatet i ett inkomstslag. I inkomstskattelagen (1999:1229) används i stället

 uttrycket överskottet eller underskottet eller resultatet för att uttrycka

slutsumman i ett visst inkomstslag. Ändringar skall därför göras i

studiestödslagen så att terminologin i den överensstämmer med terminologin i

inkomstskattelagen. Förslaget innebär alltså inte någon ändring i sak utan är

endast en anpassning till terminologin i inkomstskattelagen. Vid fastställande

av inkomst enligt de nämnda bestämmelserna i studiestödslagen är det fråga om

att summan av överskott i respektive inkomstslag skall läggas samman. I stället

för att i studiestödslagen använda uttrycket inkomst av tjänst,

näringsverksamhet och kapital bör således i stället uttrycket överskott i

inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital införas.

Motsvarande bestämmelser om inkomst finns i studiestödslagen (1973:349). Den

lagen upphör att gälla den 1 juli 2001, då den nya studiestödslagen träder i

kraft. Bestämmelserna i den gamla lagen gäller dock fortfarande i fråga om

studiestöd som avser tid före ikraftträdandet av den nya lagen. Det är i

huvudsak bestämmelser om återbetalning av studielån och återkrav av studiemedel

som behöver tillämpas även efter den 1 juli 2001. Ett tillägg bör göras i

punkten 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till den nya lagen av

vilket det framgår att samma inkomstbegrepp gäller vid tillämpning av den gamla

lagen.

5.4 Samordning av vissa studiestöd

Regeringens förslag: Övergångsbestämmelserna till studiestödslagen skall

kompletteras med bestämmelser som avser samordning mellan olika studiestöd för

den som får särskilt vuxenstudiestöd (svux) eller särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa (svuxa) under den tvååriga övergångsperioden.

Skälen för regeringens förslag: För att en studerande inte under samma

tidsperiod skall kunna uppbära olika typer av studiestöd behöver

övergångsbestämmelserna till den nya studiestödslagen kompletteras. I den nya

lagen finns en övergångsbestämmelse, punkten 2, som reglerar möjligheten att få

svux eller svuxa under en tvåårig övergångsperiod. Det innebär att sådana

vuxenstudiestöd kommer att kunna betalas ut för tiden fram till och med den 30

juni 2003. Av 4 kap. 3 § studiestödslagen (1973:349) framgår att studiemedel

inte får beviljas eller tas emot för samma tid som andra typer av stöd, bl.a.

svux, lämnas. En motsvarande bestämmelse finns i 3 kap. 25 § studiestödslagen

(1999:1395). I den bestämmelsen har dock inte svux tagits upp, eftersom detta

stöd inte kan lämnas enligt den nya lagen. Med anledning av att sådant

vuxenstudiestöd dock kan lämnas under den tvååriga övergångsperioden bör punkten

 2 i övergångsbestämmelserna kompletteras med en bestämmelse som innebär att

studiemedel enligt den nya lagen inte kan lämnas samtidigt med svux.

Om svux lämnas med stöd av punkten 2 i övergångsbestämmelserna till den nya

lagen skall 7 kap. i den gamla lagen tillämpas. I 7 kap. 20 § i den gamla lagen

finns en bestämmelse om samordning mellan svux och studiemedel enligt den gamla

lagen. Av 2 § lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

framgår att denna samordningsbestämmelse skall tillämpas även såvitt gäller

svuxa. Punkten 2 i övergångsbestämmelserna till den nya lagen bör kompletteras

med en bestämmelse som innebär att 7 kap. 20 § i den gamla lagen skall tillämpas

 på motsvarande sätt såvitt gäller svux eller svuxa och studiemedel enligt den

nya lagen.

6

Författningskommentar

6.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av

förvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

8 §

Införandet av paragrafen innebär att Landsorganisationen i Sverige (LO) och

Tjänstemännens Centralorganisation (TCO) anförtros förvaltningsuppgiften att

pröva frågor om fördelning av statliga bidrag till enskilda studerande som

deltar i korttidsstudier. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.

6.2 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

Bilagan

Ändringen i bilagan innebär att offentlighetsprincipen skall tillämpas på den

del av LO:s och TCO:s verksamhet som utförs med stöd av 8 § i lagen (1976:1046)

om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementets

verksamhetsområde, dvs. rör hanteringen av bidrag till studerande som deltar i

korttidsstudier. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.

6.3 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

11 kap.

34 §

Av ändringen i andra stycket framgår att sådant bidrag vid korttidsstudier som

fördelas av LO eller TCO med stöd av lagen (1976:1046) om överlämnande av

förvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde eller av

Statens institut för utbildningsstöd (Sisus) skall vara skattefritt. Förslaget

har behandlats i avsnitt 4.

6.4

Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)

3 kap.

9 §

Paragrafen innehåller bestämmelser om att rätten till studiemedel i form av

studielån begränsas, när den studerande uppnår en viss ålder. Från och med det

kalenderår då den studerande fyller 41 år får studielån lämnas under högst det

antal veckor som anges för respektive ålder, den s.k. lånetrappan. I antalet

veckor skall räknas in de veckor som den studerande tidigare har haft studielån.

Paragrafen har nu delats upp i tre stycken. Ändringen i andra stycket innebär

att vissa tidigare studielåneveckor inte skall räknas in vid bedömningen av om

nya studielåneveckor kan lämnas.

Tidigare studielån som har lämnats för studier på grundskolenivå skall inte alls

 räknas in.

När det gäller tidigare studielån för studier på gymnasienivå gäller följande.

Det antal studielåneveckor som motsvarar vad som redan har skrivits av med stöd

av bestämmelserna i 4 kap. 22 § studiestödslagen skall inte räknas in. Enligt

nämnda paragraf kan studielån som har lämnats för studier i sådan utbildning som

 avses i 3 kap. 2 § andra stycket samma lag - för att den studerande skall få

grundläggande eller särskild behörighet för grundläggande högskoleutbildning -

skrivas av till viss del, om låntagaren senare har beviljats studielån för

studier i sådan utbildning som avses i 3 kap. 2 § första stycket. I sådant fall

får en sjättedel av det lånade beloppet jämte ränta som avser det första lånet

skrivas av för varje 40 poäng som kan ingå i en högskoleexamen och som

låntagaren har genomfört med godkänt resultat. Den sammanlagda avskrivningen får

 dock omfatta högst hälften av det först lånade beloppet. En studerande som

först fått studielån för gymnasiestudier och som därefter får studielån för

högskolestudier får alltså en del av sitt "gymnasielån" avskrivet, om den

studerande visar att 40 poängs högskolestudier (som kan ingå i en

högskoleexamen) har genomförts med godkänt resultat. Ändringen i andra stycket i

 3 kap. 9 § innebär i ett sådant fall att den del som motsvarar antalet

avskrivna studielåneveckor inte skall räknas in vid bedömningen av rätten till

fortsatta studielån enligt 3 kap. 9 §. Denna bedömning skall göras varje gång en

 ny ansökan om studielån prövas, utifrån hur lånesituationen just då ser ut för

den studerande.

Avskrivning av lån enligt 4 kap. 22 § får inte ske beträffande sådana lån som

har lämnats samtidigt med att det högre bidraget enligt 3 kap. 13 § har lämnats.

 I det här avseendet, när det gäller rätten till fortsatta lån efter 41 års

ålder, skall dock sådana lån behandlas som om de hade varit avskrivningsbara.

Det innebär att det vid bedömningen av om en studerande har rätt till fortsatta

lån enligt 3 kap. 9 § skall bortses även från sådana studielåneveckor som skulle

 ha kunnat ge rätt till avskrivning, om inte det högre bidraget hade lämnats.

Förslagen har behandlats i avsnitt 5.1.

3 kap. 19 §, 4 kap. 14 § och 5 kap. 1 §

Ändringarna är en följd av de nya termer och uttryck som används i

inkomstskattelagen (1999:1229). Förslagen har behandlats i avsnitt 5.3.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Ändringen i punkt 1 är en följd av de nya termer och uttryck som används i

inkomstskattelagen (1999:1229). Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3.

Ändringarna i punkt 2 avser samordning mellan olika studiestöd under den

tvååriga övergångsperiod som särskilt vuxenstudiestöd och särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa kan lämnas. Förslagen har behandlats i avsnitt

5.4.

Den nya punkten 2 a innebär att Centrala studiestödsnämnden i vissa fall kan

bevilja korttidsstudiestöd och internatbidrag till studerande även för tid efter

 den 1 juli 2001. Det gäller studerande som före nämnda datum har påbörjat en

utbildning med sådant stöd, men som avslutar utbildningen först därefter. Stöd

kan dock lämnas längst till och med den 31 augusti 2001. Förslaget har

behandlats i avsnitt 4.

Den nya punkten 3 a innebär att vissa högskolestuderande som påbörjat sin

högskoleutbildning med studiemedel före den 1 juli 2001 skall kunna få

studiemedel beviljade med stöd av bestämmelserna i 4 kap. 8 § första stycket i

1973 års lag även efter den 30 juni 2003 (punkt 3 i övergångsbestämmelserna).

Det gäller studerande som före den nu pågående högskoleutbildningen har bedrivit

 andra högskolestudier med studiemedel och som därför kommer att bedriva mer än

240 veckors högskolestudier för att kunna avsluta den nu pågående utbildningen.

I sådant fall skall en bedömning kunna göras av om det föreligger särskilda skäl

 för att lämna studiemedel i mer än 240 veckor (sex år). Förslaget har

behandlats i avsnitt 5.2.

Ändringen i punkt 5 och den därtill anslutande nya punkten 5 a motsvarar de

ändringar som föreslagits i 3 kap. 9 §. Förslagen har behandlats i avsnitt 5.1.

Ändringarna berör de studerande som har fått studielån eller

återbetalningspliktiga studiemedel för studier på gymnasienivå enligt 1973 års

studiestödslag och som ansöker om studielån för högskolestudier enligt 1999 års

studiestödslag. På samma sätt som enligt 3 kap. 9 § skall lån som har lämnats

för studier på grundskolenivå inte räknas in i den s.k. lånetrappan i 3 kap. 9

§. Vad gäller lån för studier på gymnasienivå skall dessa inte räknas in om

lånet har skrivits av med stöd av 8 kap. 11 § i den gamla lagen, dock bara om

lånet har lämnats för sådana studier som ger grundläggande eller särskild

behörighet för högskolestudier. Det skall även bortses från sådana studielån och

 återbetalningspliktiga studiemedel som bara på grund av att de lämnats i form

av särskilt vuxenstudiestöd eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa inte

kan skrivas av med stöd av 8 kap. 11 § i den gamla lagen, om lånen har lämnats

för sådana studier på gymnasienivå som ger grundläggande eller särskild

behörighet för grundläggande högskoleutbildning. Varje gång en ny ansökan om

studielån prövas skall en bedömning av rätten till studielån göras, utifrån hur

den aktuella lånesituationen ser ut för den studerande.

Bilaga

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 mars 2001

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 2000/01:107 Bidrag vid korttidsstudier och vissa

 andra studiestödsfrågor

1 Lagen omtryckt 1990:232.

1 Lagen omtryckt 1992:1474.

2 Senaste lydelse 1999:1174.

Prop. 2000/01:107

7

1

14

26

21

26

26

26

Prop. 2000/01:107

Bilaga

Prop. 2000/01:107