Regeringens proposition

1997/98:114

Nya högskolor m.m.

Prop.

1997/98:114

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 5 mars 1998

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Carl Tham

 (Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner att anvisade medel får

användas för att inrätta en svensk-dansk kommitté för forsknings- och

utvecklingsinsatser i Öresundsregionen. Vidare lämnas förslag om att

riksdagen godkänner att regeringen använder medel som anvisats för ett

tekniskt forskningsinstitut i Göteborg till att bilda ett aktiebolag i vilket

institutets verksamhet skall bedrivas. Dessutom redovisas vidtagna och

planerade åtgärder avseende nya högskolor i Malmö och på Gotland. Vi-

dare redovisas regeringens initiativ för att öka kunskaperna om förintel-

sen av bl.a. judar under andra världskriget. Slutligen redovisas regering-

ens utbildningsinsatser inom vård- och omsorgsområdet samt initiativ på

lokalförsörjningsområdet.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Ärendet och dess beredning 4

3 Nya högskolor 4

3.1 Malmö högskola 4

3.2 Högskola på Gotland 5

4 Samarbete i Öresundsregionen 6

5 Ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg 9

6 Insatser för att sprida kunskap om förintelsen 10

7 Högre utbildning inom vård- och omsorgsområdet 10

8 Universitetens och högskolornas lokalförsörjning 12

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 mars 1998 14

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner att anvisade medel för budgetåret 1997 under utg.omr. 16,

anslag B 45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. skall

användas för att Sverige tillsammans med Danmark skall inrätta en

kommitté för forsknings- och utvecklingsinsatser i Öresundsregionen

(avsnitt 4),

2. godkänner att regeringen använder medel som anslagits för ett tek-

niskt forskningsinstitut i Göteborg till att bilda ett aktiebolag inom vilket

institutets verksamhet skall bedrivas (avsnitt 5).

2 Ärendet och dess beredning

Regeringen tillsatte hösten 1995 en kommitté för att bereda frågan om

etablering av en högskola i Malmö. Kommittén lämnade ett delbetän-

kande, Högskola i Malmö (SOU 1996:36), som remissbehandlades, och

ett slutbetänkande, Högskolan i Malmö (SOU 1996:120). Regeringen

tillsatte i oktober 1996 en organisationskommitté för att planera och göra

de förberedelser som krävs för att starta verksamheten och för att fungera

som uppdragsgivare för högskoleverksamheten.

Regeringen tillsatte i januari 1997 en organisationskommitté för att

förbereda omorganisationen av Högskoleutbildning på Gotland. Riksda-

gen har beslutat att Malmö högskola och Högskolan på Gotland skall

inrättas (prop. 1996/97:1, utg. omr. 16, bet. 1996/97:UbU1, rskr.

1996/97:100).

Regeringen tillsatte hösten 1996 en särskild utredare för att undersöka

möjligheterna att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut. Utredaren över-

lämnade sina förslag i betänkandet Ett tekniskt forskningsinstitut i Göte-

borg (SOU 1997:37). Betänkandet har remissbehandlats. Riksdagen har

beslutat om att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg med in-

riktning mot mikroelektronikbaserade system (prop. 1997/98:1, utg.omr.

16, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108).

3 Nya högskolor

3.1 Malmö högskola

Regeringens bedömning: Den verksamhet som bedrivs vid den odonto-

logiska fakulteten vid Lunds universitet bör den 1 januari 1999 överföras

till Malmö högskola.

Skälen för regeringens bedömning: Riksdagen beslutade vid förra

riksmötet att en ny högskola skall inrättas i Malmö (prop. 1996/97:1

utg.omr. 16, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). En organisations-

kommitté Organisationskommittén för Malmö högskola (dir. 1996:74;

U 1996:06) fungerar som uppdragsgivare när det gäller grundutbild-

ningen som hittills har anordnats av andra högskolor. Malmö högskola

skall inrättas som en självständig statlig högskola den 1 juli 1998.

I samband med att högskolan inrättas skall de enheter vid Lunds uni-

versitet som i dag bedriver lärarutbildning och teknisk utbildning i

Malmö föras över till Malmö högskola. Vidare har Lunds universitet och

organisationskommittén slutit ett avtal om de konstnärliga utbildningar

som Lunds universitet bedriver i Malmö. Enligt avtalet skall dessa även i

fortsättningen organisatoriskt tillhöra Lunds universitet. De skall dock

enligt avtalet samlokaliseras med Malmö högskola. Vidare skall Lunds

universitet ersätta Malmö högskola med hyresmedel för dessa utbild-

ningar.

Diskussioner pågår för närvarande med Malmö kommun om en över-

flyttning genom avtal av vårdhögskoleutbildningarna till Malmö hög-

skola. Avsikten är att överflyttningen av vårdhögskoleutbildningarna

skall vara genomförd i samband med att högskolan inrättas den 1 juli

1998.

I 1998 års budgetproposition gör regeringen bedömningen att en plane-

ringsförutsättning bör vara att den odontologiska fakulteten vid Lunds

universitet skall föras över till den blivande högskolan i Malmö. Över-

föringen skall ske under förutsättning att detta gagnar utbildningen och

forskningen vid såväl Malmö högskola som vid den odontologiska fa-

kulteten samt är till nytta för regionen. Mot denna bakgrund utsåg organi-

sationskommittén och Lunds universitet en arbetsgrupp med uppgift att

utreda frågan om organisatorisk tillhörighet för den odontologiska fakul-

teten. I en skrivelse till regeringen den 16 januari 1998 redogör organisa-

tionskommittén och Lunds universitet för arbetsgruppens analys. Enligt

arbetsgruppen är det till gagn för fakulteten att bli en del av Malmö hög-

skola, förutsatt att fakultetens krav för en sådan överföring tillgodoses.

Lunds universitet anför i ett yttrande över arbetsgruppens förslag att ar-

betsgruppens analys inte leder till slutsatsen att en överföring är motive-

rad. Likväl tillstyrker Lunds universitet att den odontologiska fakulteten

överförs till Malmö högskola och att detta sker tidigast den 1 januari

1999. Avgörande för denna uppfattning är att fakulteten själv uttryckt en

önskan om en förändrad organisation. Överflyttningen av lärarutbild-

ningarna, tekniska utbildningar och den odontologiska fakulteten vid

Lunds universitet till Malmö högskola, samverkan kring de konstnärliga

utbildningarna samt en planerad överflyttning av vårdhögskoleut-

bildningarna har enligt regeringens bedömning skapat en bred och diffe-

rentierad grund för den fortsatta högskoleverksamheten i Malmö. Rege-

ringen avser att återkomma vad avser resurser och omfattning av verk-

samheten vid Malmö högskola i budgetpropositionen för 1999.

3.2 Högskola på Gotland

Regeringens bedömning: En högskola inrättas på Gotland den 1 juli

1998 och bör ges namnet Högskolan på Gotland.

Skälen för regeringens bedömning: Riksdagen behandlade med anled-

ning av budgetpropositionen för 1998 (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) frågan om omfattning och inriktning

av högskoleverksamheten på Gotland. Högskoleutbildningen på Gotland

har sedan flera år bedrivits genom att länsstyrelsen disponerat ett anslag

med vilket den beställt utbildning från olika statliga högskolor.

Regeringen tillsatte den 7 januari 1997 en organisationskommitté som

enligt direktiven (dir. 1996:96) har till uppgift att driva verksamheten och

organisera om den nuvarande högskoleutbildningen på Gotland till en

självständig högskola. Kommittén har i en skrivelse till regeringen den

20 februari 1998 föreslagit att högskolan på Gotland inrättas den 1 juli

1998. Kommittén föreslår att högskolan ges namnet Högskolan på

Gotland.

Organisationskommittén betonar i sina förslag behovet av balans mel-

lan den regionalt respektive nationellt och internationellt motiverade

verksamheten. Kommittén föreslår att utbildningen och forskningen pro-

fileras mot sådana områden där förläggningen till Visby ger särskilda

förutsättningar. Därvid betonas det humanistiska och kulturella arv som

skapar särskilda möjligheter liksom de natur- och kulturgeografiska för-

utsättningarna.

Kommittén framhåller behovet av att integrera högskolan i det lokala

samhället bl.a. i det särskilda projekt som avser ett nytt gemensamt bibli-

otek för högskolan och kommunen/länet m.fl. Förslaget innebär att bibli-

oteket förläggs till högskolans campusområde norr om Visby hamn. Den

fysiska utformningen av ett sådant bibliotek ingår i den arkitekturtävling

som utlysts.

Högskoleverket beslutade i februari 1998 att ge den nya högskolan rät-

tighet och ansåg högskolan väl skickad att utfärda högskoleexamen. Ver-

ket kommer senare i vår att ta ställning till ansökan om att utfärda kandi-

datexamen i ett antal ämnen inom de humanistiska och samhällsveten-

skapliga utbildningsområdena. Rekrytering av rektor för högskolan på-

går. Enligt regeringens bedömning bör de kombinationsutbildningar

mellan IT och ekonomi som redan bedrivs utvecklas vidare. Dessutom

bör det lokala arbetslivet tillgodoses med fortbildning och vidareutbild-

ning.

Högskoleverkets beslut om rättigheter att utfärda examina, planeringen

och inriktningen av verksamheten innebär att förutsättningar har skapats

för Högskolan på Gotland. Regeringen avser att återkomma i budgetpro-

positionen för 1999 vad avser resurser och omfattning av högskolan.

4 Samarbete i Öresundsregionen

Regeringens förslag: Riksdagen godkänner att anvisade medel för

budgetåret 1997 under utg.omr. 16, anslag B 45. Särskilda utgifter

inom universitet och högskolor m.m. skall användas för att Sverige

tillsammans med Danmark skall inrätta en kommitté för forsknings-

och utvecklingsinsatser i Öresundsregionen.

Skälen för regeringens förslag:

Öresundsregionens FoU-kommitté

I strävan att lyfta fram viktiga samtids- och framtidsfrågor i Öresundsre-

gionen som kan belysas genom olika forsknings- och utvecklingsprojekt

har regeringen tillsammans med den danska regeringen för avsikt att in-

rätta en kommitté. Inrättande av en kommitté för forsknings- och utveck-

lingsinsatser i Öresundsregionen skall ske genom att en överenskom-

melse träffas mellan Sveriges och Danmarks regeringar. För att Sverige

skall kunna fullgöra sina åtaganden i detta samarbete krävs att medel an-

slås för ändamålet.

Tyngdpunkten i kommitténs arbete skall ligga på projekt som kan ge

regionens olika intressenter vägledning vad gäller olika riktlinjer och

åtgärder för att ta till vara och stärka regionens starka sidor och förbättra

dess svaga sidor. Kommitténs arbete skall bidra till att främja forskning

och högre utbildning i regionen. Kommittén skall ha en nära koppling till

regionens universitet och högskolor på båda sidor Öresund.

Organisation

I kommittén skall viktiga intressenter i regionen på ömse sidor Öresund

vara representerade. Kommittén skall bestå av en ordförande, som skall

utses av forskningsministern i Danmark, och tolv andra ledamöter.

Kommittén skall ha följande sammansättning.

Danmark

Sverige

Ordförande

2 forskare vid Forskningsforum

2 forskare

1 representant från Kommunernas

Landsförening

1 representant från Kommunför-

bundet Skåne

2 representanter för arbetsmark-

nadsparterna

2 representanter för arbetsmark-

nadsparterna

KØbenhavns Kommune

Malmö kommun

Kommittén skall biträdas av ett sekretariat. Chefen för sekretariatet skall

utses av kommittén. Sekretariatet skall lokaliseras till Malmö högskola

som skall vara inrättad den 1 juli 1998. Svensk rätt skall vara tillämplig

på sekretariatet. Medel har redan anslagits för inrättande av ett sådant

sekretariat vid Malmö högskola i budgeten för år 1997 under utg.omr. 16,

anslag B 45. Malmö högskola (prop. 1996/97:150 s. 161, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1996/97:108).

Kommitténs och sekretariatets uppgifter

Kommitténs främsta arbetsuppgifter kan sammanfattas i följande

punkter.

* Initiera och helt eller delvis finansiera FoU-projekt inom områden som

fastställs av kommittén.

* Anordna konferenser och seminarier i syfte att uppmärksamma

problem som kan bli föremål för olika FoU-insatser.

* Klarlägga regionens och kommitténs ställning i förhållande till EU:s

ramprogram för forskning.

* Utreda förutsättningarna för att etablera ett regionalt svensk-danskt

forskningsråd för Öresundsregionen.

Sekretariatets huvuduppgift är att svara för det löpande arbetet och sköta

kontakter med de olika intressenterna i regionen. Därutöver skall sekreta-

riatet initiera och stödja FoU-projekt, bygga upp nätverk i regionen, an-

svara för genomförande av konferenser och seminarier samt använda och

sprida kunskap till IT-baserade nätverk.

FoU-projekt

Utgångspunkten för kommitténs val av forskning och utvecklingsinsatser

bör vara generella och övergripande samhällsfrågor på Öresundsregional

nivå. Exempel på sådana områden är:

* Kulturella och administrativa svårigheter i integrationsprocessen.

* Näringslivets omställning och internationell konkurrensförmåga.

* En ekologisk och socialt hållbar region.

* Möjligheter till en integrerad bostads- och arbetsmarknad.

* Invandring integration och segregation.

* Öresundsregionen i Europeiska Gemenskapen.

Finansiering

Sverige och Danmark skall finansiera kommittén och sekretariatet med

lika delar. Inledningsvis skall finansieringen ske för en tid om fyra år.

För denna period skall Sverige och Danmark tillskjuta medel med fyra

miljoner kronor (SEK) vardera. Härefter skall Sveriges och Danmarks

regeringar utvärdera kommitténs och sekretariatets verksamhet och

finansiering. Tanken är att Danmark årligen skall betala sin andel till den

svenska staten.

FoU-projekt skall kunna finansieras av kommittén men också på andra

sätt, t.ex. genom medel från forskningsråd, forskningsstiftelser och myn-

digheter eller från den krets av intressenter som ingår i kommittén.

Övrigt

Universitet och högskolor i Öresundsregionen tillsammans tolv stycken

med närmare 115 000 studenter har inlett ett samarbete inom en rad

andra områden. Tillsammans utgör högskolorna ett av Europas största

centrum för högre utbildning och forskning. Fem av de största universi-

teten har i samförstånd med övriga högskolor i regionen organiserat ett

akademiskt nätverk för forskning kring Öresund under namnet Själland

och Skåne före, under och efter bron . Nätverket skall följa utvecklingen

i Öresundsregionen under en längre period ur olika perspektiv; miljö,

näringsliv, samhälle, rätt och kultur. Det internationella samarbetet skall

byggas upp med hjälp av bl.a. informationsteknik. Regeringen beslutade

den 12 februari 1998 att stödja denna verksamhet med 2 miljoner kronor.

Verksamheten förväntas ske i nära samarbete med FoU-kommittén. Re-

geringen avser att stödja nätverket med ytterligare 2,5 miljoner kronor

för år 1999.

5 Ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg

Regeringens förslag: Riksdagen godkänner att regeringen använder me-

del som anslagits för ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg till att

bilda ett aktiebolag inom vilket institutets verksamhet skall bedrivas.

Skälen för regeringens förslag: I den forskningspolitiska propositionen

Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, 1996/97:UbU3, rskr.

1996/97:99) har regeringen redovisat skälen för att inrätta ett tekniskt

forskningsinstitut i Göteborg. Den modell som med framgång prövats i

Tyskland vid Fraunhoferinstituten och vid liknande institut i andra länder

kan tjäna som förebild för institutet. Modellen innebär bl.a. att institutet

huvudsakligen skall ägna sig åt uppdragsforskning men även ta emot

uppdrag att utveckla nya produkter och processer från idé till färdig pro-

totyp. Verksamheten skall i ett rikstäckande perspektiv komplettera andra

existerande satsningar vid industriforskningsinstitut och vid universitet

och högskolor.

I budgetpropositionen för år 1997 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:FiU11, rskr. 1996/97:49) med förslag till tilläggsbudget för bud-

getåret 1995/96 anmälde regeringen sin avsikt att utreda möjligheterna

att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg. Riksdagen beslutade

att en engångssumma på 100 miljoner kronor skulle ställas till

förfogande, varav 50 miljoner kronor anvisades på tilläggsbudget och 50

miljoner kronor skulle användas av redan anvisade medel budgetåret

1995/96 under anslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet

och högskolor m.m. Regeringen beslutade den 19 september 1996 att

tillkalla en särskild utredare med uppdrag att förbereda inrättandet av det

tekniska forskningsinstitutet. Utredningen överlämnade i mars 1997 sitt

betänkande Ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg (SOU 1997:37) till

regeringen.

Riksdagen beslutade med anledning av budgetpropositionen för 1998

(prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) att inrätta ett

tekniskt forskningsinstitut i Göteborg med inriktning mot mikroelektro-

nikbaserade system. Grundprincipen bör vara att institutet erhåller statlig

basfinansiering under uppbyggnadsskedet. Finansieringen bör emellertid,

efter uppbyggnadsskedet, utgöras av uppdragsforskning och utvecklings-

arbete med medel från näringslivet. En utgångspunkt är att de 100 miljo-

ner kronor, som staten engångsvis ställt till förfogande, skall användas

under uppbyggnadsskedet för investeringar och initiala driftkostnader.

En organisationskommitté har tillsatts och dess arbete skall bedrivas med

sikte på att forskningsinstitutet skall kunna inrättas senast den 1 juli

1998.

Organisationskommittén lämnade den 1 februari 1998 sitt förslag till

regeringen angående associationsform, budget för verksamheten fram till

dess att forskningsinstitutet kan etableras samt en investeringsplan för

budgetåren 1998 2000. Kommittén föreslår att verksamheten organiseras

i ett av staten inledningsvis helägt aktiebolag. Kommittén anser att de

starkaste skälen för denna bedömning är nödvändigheten att skapa förut-

sättningar för ett nära och förtroendefullt samarbete med främst de

mindre och medelstora företagen samt att på sikt få till stånd ett djupare

engagemang från näringslivets sida genom ett direkt delägarskap i insti-

tutet. Regeringen delar organisationskommitténs bedömning. I uppbygg-

nadsskedet av verksamheten bedömer regeringen att staten får bära hu-

vuddelen av kostnaderna. Regeringen anser att på sikt bör näringslivet

vara majoritetsägare i bolaget. Regeringen avser att bilda ett inlednings-

vis helägt statligt aktiebolag för att bedriva institutets verksamhet. Verk-

samheten skall utvärderas efter uppbyggnadsskedet.

6 Insatser för att sprida kunskap om förintelsen

Sommaren 1997 aviserade statsministern att regeringen avsåg att göra

insatser för att sprida information, inte minst bland ungdomar, om den

människosyn som låg bakom förintelsen av bl.a. judar under andra

världskriget. I november 1997 presenterades regeringens handlingsplan

 Levande historia . Denna består av informationsinsatser riktade mot

föräldrar, allmänhet, skolan och högskolan. Den omfattar även politiska

manifestationer.

Som ett led i denna satsning avser regeringen att senare i år besluta om

ett permanent resurstillskott om tre miljoner kronor till Uppsala univer-

sitet för inrättande av ett nytt kunskapscentrum om förintelsen vid uni-

versitetet. Centrumet skall bidra till samarbete mellan universitet och

högskolor i hela landet. Det skall ägna sig åt utbildning och forskning om

folkmord såsom förintelsen av bl.a. judar och åtgärder för att

förhindra dessa. Centrumet skall även ha ett folkbildningsansvar. Bland

uppgifterna bör ingå att utveckla kurser och lärarfortbildningar samt

genomföra symposier m.m.

Regeringen bedömer att Uppsala universitet har goda förutsättningar

att vara ansvarig för ett kompetenscentrum inom det aktuella området.

Verksamhet med anknytning till dessa frågor bedrivs inom universitetet

vid de humanistiska, samhällsvetenskapliga och teologiska fakulteterna.

Här kan exempelvis nämnas centrum för multietnisk forskning, institu-

tionen för Östeuropastudier och institutionen för freds- och konflikt-

forskning.

Vid Centrum för invandrarforskning (CEIFO) vid Stockholms univer-

sitet bedrivs ett antal viktiga forskningsprojekt som rör nazism och

rasism, däribland ett samarbetsprojekt med Brottsförebyggande rådet.

Detta samarbetsprojekt består av undersökningar i Klippan, Karlskrona

och Växjö. Regeringen avser att för år 1998 stödja denna verksamhet.

7 Högre utbildning inom vård- och omsorgs-

området

Vård- och omsorgssektorn är en samhällssektor inom vilken stora om-

välvningar har ägt rum. Stora förändringar har skett både genom en för-

ändrad sjukvårdsstruktur, styrning och organisation men också genom

utvecklandet av nya diagnos- och behandlingsmetoder. Dessa föränd-

ringar har inneburit ökade krav på många yrkesgrupper inom sektorn.

Regeringen anser att det är av största vikt att dessa grupper får utbildning

som svarar mot de ökade kraven och de behov som kommer att ställas

inom vård- och omsorgsområdet i framtiden.

Regeringen föreslog i propositionen Utbildning och forskning kvali-

tet och konkurrenskraft (prop. 1993/94:177, 1993/94:UbU13, rskr.

1993/94:400) att utrymme skulle skapas för alternativa samarbets- och

huvudmannaskapsformer för utbildningarna inom vård- och omsorgsom-

rådet. Sedan år 1995 har vårdhögskoleutbildningen i ett stort antal lands-

ting genom avtal flyttats över till den statliga högskolan. Denna process

befinner sig för närvarande i ett intensivt skede. För närvarande har vård-

högskoleutbildningarna vid landstingen i Stockholm, Uppsala, Sörmland,

Östergötland, Kalmar, Kristianstad, Malmöhus, Halland, Örebro, Väst-

manland, Västernorrland, Jämtland samt Västerbotten överflyttats till

statliga högskolor.

Diskussioner om att sluta avtal pågår enligt vad Utbildningsdeparte-

mentet erfar för närvarande i samtliga övriga landsting. Regeringens mål

är att förutsättningar skapas för att all vårdhögskoleutbildning skall ha

möjlighet att överflyttas till den statliga högskolan under år 1998. Med

anledning härav gav utbildningsministern i oktober 1997 i uppdrag åt en

arbetsgrupp (U 1997:I) att utarbeta riktlinjer för de landsting och statliga

högskolor som ännu inte har träffat några avtal om överflyttning av vård-

högskoleutbildning men som avser att göra detta. I uppdraget ingår även

att bistå parterna i dessa diskussioner. Uppdraget skall redovisas till rege-

ringen den 30 april 1998.

Utbildningsministern tillsatte den 11 juni 1997 en utredare med upp-

giften att bl.a. utvärdera övertagandet av den vårdhögskoleutbildning

som överflyttats till den statliga högskolan under åren 1995 och 1996.

Utredaren presenterade sina resultat den 1 oktober 1997 i rapporten

Vårdhögskolor nu och i framtiden. Av rapporten framgår att

erfarenheterna av vårdhögskoleutbildning som överflyttats till den

statliga högskolan är mycket positiva. Dessa erfarenheter gäller

genomgående vid samtliga berörda högskolor. Vårdhögskoleutbildningen

har successivt kommit att integreras med övrig högskoleutbildning.

Samverkan har etablerats med olika utbildningsprogram inom bl.a.

ekonomi, teknik, humaniora och miljö. Tekniska utbildningar har i vissa

fall profilerats i riktning mot medicinsk teknik och hälsovårdsfrågor. De

statliga högskolorna har visat ett stort intresse för att tillvarata

vårdhögskolornas erfarenheter av yrkesinriktad utbildning. Antalet

disputerade lärare inom vårdhögskoleutbildningarna har ökat markant.

Regeringen erfar att det för närvarande pågår ett omfattande utveck-

lingsarbete inom utbildningarna på vård- och omsorgsområdet vid

landets högskolor. Däribland kan nämnas den planerade

försöksverksamheten vid Ersta Sköndals högskola med en samordnad

socionom- och sjuksköterskeutbildning med inriktning mot äldreomsorg.

I propositionen Garanterat studentinflytande genom bibehållet kårobli-

gatorium (prop. 1994/95:96, bet. 1994/95UbU:5, rskr. 1994/95:135)

anförde regeringen att studentsammanslutningarna har viktiga

studiesociala uppgifter och skapar förutsättningar för studenternas

medinflytande i universitetens och högskolornas beslutande organ samt

ger träning i demokratiskt arbete. Riksdagen beslutade att obligatoriet för

studenter att tillhöra särskilda studentsammanslutningar, det s.k.

kårobligatoriet, skulle bibehållas.

Enligt 1 kap. 1 § första stycket och 4 kap. 4 § högskolelagen

(1992:1434) får regeringen meddela föreskrifter om skyldighet för

studenterna vid högskolor under statligt, kommunalt eller

landstingskommunalt huvudmannaskap att tillhöra särskilda

studentsammanslutningar. Sådana föreskrifter finns i förordningen

(1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar för

fakultet. Denna förordning omfattar dock endast studenter vid statliga

högskolor.

För att alla högskolestudenter skall ha samma rättigheter avser rege-

ringen att utfärda föreskrifter om kårobligatorium för de studenter som

studerar i vårdhögskoleutbildningar som överflyttats till statlig högskola.

Regeringen har för avsikt att återkomma i budgetpropositionen för

1999 med förslag som berör högskoleutbildningarna inom vårdområdet.

8 Universitetens och högskolornas lokalför-

sörjning

Statens lokalförsörjning har utretts och redovisats dels i delbetänkandet

Statens ändamålsfastigheter. Principer för förvaltning och hyressättning

(SOU 1996:187) som lämnades till regeringen i december 1996, dels i

slutbetänkandet Lokalförsörjning och fastighetsägande. En utvärdering

av statens fastighetsorganisation (SOU 1997:96) som redovisades i juni

1997. Utredaren lämnar i betänkandet förslag som är väsentliga för lo-

kalförsörjningen inom högskolor och universitet, bl.a. möjligheten att

teckna hyreskontrakt längre än tio år. Även Riksdagens revisorer har i en

skrivelse till riksdagen (1995/96:RR11) behandlat myndigheternas lo-

kalförsörjning. Revisorerna efterlyser bl.a. en tolkning av de principer för

hyressättning av ändamålslokaler som förvaltas av Akademiska Hus och

Vasakronan, som accepteras av såväl fastighetsbolag som hyresgäster. I

propositionen Förvaltning av statens fastigheter och statliga myndighe-

ters lokalförsörjning, m.m. lämnar regeringen förslag inom området.

Regeringen uppdrog i december 1997 åt Statens lokalförsörjningsverk

och Högskoleverket att redovisa och prognostisera kostnadsförändring-

arna vad avser lokaler vid statliga universitet och högskolor för budget-

åren 1997 2001 samt att för åren därefter göra en översiktlig prognos.

Statens lokalförsörjningsverk skulle också redovisa vilka hyresföränd-

ringar som skett under budgetåren 1994/95 1997 för universitet och hög-

skolor vad gäller de lokaler som lärosätena hyrde vid övergången till det

nya resurstilldelningssystemet samt prognostisera hyresförändringar för

samma lokaler under perioden 1998 2000. Verket skulle redovisa om

dessa överensstämmer med de av riksdagen beslutade hyresjusteringarna

för budgetåren 1994/95 1997. Vidare skulle verket analysera om de pro-

gnostiserade hyresförändringarna under perioden 1998 2000 överens-

stämmer med den bedömning regeringen har gjort avseende minskade

hyreskostnader under samma period. Slutligen gav regeringen Högskole-

verket i uppdrag att för år 1997 redovisa och för åren 1998 2000 analy-

sera lokalkostnadernas relativa andel av högskolornas anslagsintäkter

respektive totala intäkter (exklusive gåvor och donationer). Lokalförsörj-

ningsverket inkom med en delrapport i början av januari 1998. Med an-

ledning av att Lokalförsörjningsverket upphörde vid årsskiftet 1997/98

fick inte Högskoleverket tillräckligt underlag för att slutföra uppdraget.

Högskoleverket har därför fått förlängt uppdrag för att slutföra de redo-

visningar och analyser som ingick i det ursprungliga uppdraget. Resulta-

tet skall redovisas i samband med Högskoleverkets årsrapport

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 mars 1998

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Tham

Regeringen beslutar proposition 1997/98:114 Nya högskolor m.m.

Prop. 1997/98:114

13

1

14

12