Regeringens proposition 2005/06:56

En moderniserad rättsprövning, m.m.

Prop.

2005/06:56

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 15 december 2005 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Bosse[REDACTED_EFTERNAMN] (Justitiedepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås vissa ändringar i syfte att modernisera rätts- prövningen. Syftet med rättsprövning är att erbjuda en möjlighet till domstolsprövning av beslut som enligt den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) skall kunna domstolsprövas och som annars inte kan prövas annat än genom resning. Regeringen föreslår bland annat att endast regeringsbeslut skall kunna rättsprövas. Andra beslut, som enligt Europakonventionen skall kunna domstolsprövas, får i stället överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i vanlig ordning. Vidare föreslås att tillämpningsområdet för rättspröv- ningen kopplas till begreppet civila rättigheter och skyldigheter i den mening som avses i artikel 6.1 i Europakonventionen i stället för, som i dag, till vad som sägs i 8 kap. 2 och 3 §§ regeringsformen. Miljöorganisationer föreslås också få rätt att ansöka om rättsprövning av sådana tillståndsbeslut av regeringen som omfattas av artikel 9.2 i FN:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århus- konventionen). Förvaltningslagens överklagandebestämmelser föreslås bli uttryckligen tillämpliga på beslut i ärenden som innefattar en prövning av den enskil- des civila rättigheter eller skyldigheter, även i de fall det finns ett över- klagandeförbud i en annan lag eller en förordning. En annan ändring som föreslås gäller undantaget för administrativa ärenden i förvaltningslagens bestämmelse om domstolsprövning av för- valtningsbeslut. Ändringen innebär att undantaget blir lättare att förstå och tillämpa och att prövningen av ett mindre antal överklaganden flyttas från regeringen till förvaltningsdomstolarna. 1 Den nya rättsprövningslagen och ändringarna i förvaltningslagen före- Prop. 2005/06:56 slås träda i kraft den 1 juli 2006. 2

Innehållsförteckning

Prop. 2005/06:56

1

Förslag till riksdagsbeslut..................................................................

4

2

Lagtext

...............................................................................................

5

2.1

Förslag till lag om rättsprövning av vissa

regeringsbeslut ....................................................................

5

2.2

Förslag till lag om ändring i förvaltningslagen

(1986:223)...........................................................................

7

3

Ärendet och dess beredning...............................................................

8

4

Bakgrund ...........................................................................................

8

4.1

Europakonventionen och rättsprövningslagen....................

8

4.2

Århuskonventionen .............................................................

9

5

Rättsprövning endast av regeringsbeslut.........................................

10

6

Tillämpningsområdet för rättsprövning...........................................

11

7

Vem som får ansöka om rättsprövning............................................

12

8

Behovet av särskilda begränsningar för rättsprövning ....................

13

9

Processen i mål om rättsprövning....................................................

14

10

Rättsprövning och Århuskonventionen ...........................................

15

11

En ny rättsprövningslag...................................................................

18

12

Överklagande i administrativa ärenden...........................................

18

13

Ikraftträdande ..................................................................................

19

14

Kostnadseffekter..............................................................................

21

15

Författningskommentar ...................................................................

22

15.1

Förslaget till lag om rättsprövning av vissa

regeringsbeslut ..................................................................

22

15.2

Förslaget till lag om ändring i förvaltningslagen

(1986:223).........................................................................

24

Bilaga 1

Promemorians lagförslag...................................................

26

Bilaga 2

Förteckning över remissinstanser ......................................

28

Bilaga 3

Lagrådsremissens lagförslag..............................................

29

Bilaga 4

Lagrådets yttrande .............................................................

31

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 15 december 2005.......................................................

34

3 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om rättsprövning av vissa regeringsbeslut,

2.

lag om ändring i förvaltningslagen (1986:223).

Prop. 2005/06:56 4

2

Lagtext

Prop. 2005/06:56

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om rättsprövning av vissa regerings- beslut

Härigenom föreskrivs följande. 1 § En enskild får ansöka om rättsprövning av sådana beslut av reger- ingen som innefattar en prövning av den enskildes civila rättigheter eller skyldigheter i den mening som avses i artikel 6.1 i den europeiska kon- ventionen den 4 november 1950 om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 2 § En miljöorganisation som avses i 16 kap. 13 § miljöbalken får an- söka om rättsprövning av sådana tillståndsbeslut av regeringen som om- fattas av artikel 9.2 i konventionen den 25 juni 1998 om tillgång till in- formation, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. 3 § Regeringsrätten prövar ansökningar om rättsprövning. 4 § En ansökan om rättsprövning skall ha kommit in till Regeringsrät- ten senast tre månader från dagen för beslutet. Det skall framgå av ansökan vilken rättsregel sökanden anser att beslu- tet strider mot och vilka omständigheter som åberopas till stöd för detta. 5 § Regeringens beslut gäller även om det har gjorts en ansökan om rättsprövning. Regeringsrätten får dock bestämma att beslutet tills vidare inte skall gälla. 6 § I ett mål om rättsprövning enligt 1 § skall Regeringsrätten hålla muntlig förhandling, om sökanden begär det och det inte är uppenbart obehövligt. 7 § Om Regeringsrätten finner att regeringens beslut strider mot någon rättsregel på det sätt som sökanden har angett eller som klart framgår av omständigheterna, skall beslutet upphävas. Detta gäller dock inte om det är uppenbart att felet saknar betydelse för avgörandet. Regeringsrätten skall, om det behövs, återförvisa ärendet till regeringen. Om regeringens beslut inte upphävs, står det fast. 8 § Ett mål om rättsprövning får på avdelning avgöras av tre regerings- råd vid beslut att avvisa en för sent inkommen ansökan eller om pröv- ningen annars är av enkelt slag. I övrigt gäller de regler om Regeringsrät- tens sammansättning som finns i lagen (1971:289) om allmänna förvalt- ningsdomstolar. 5

_______________

Prop. 2005/06:56

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006, då lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut skall upphöra att gälla.

2.

Den upphävda lagen skall dock alltjämt gälla beträffande en ansökan om rättsprövning av ett beslut som meddelats före ikraftträdandet om an- sökan kunde ha prövats enligt den upphävda lagen samt beträffande ett överklagande av ett avgörande av en kammarrätt som meddelats enligt den upphävda lagen.

6

2.2

Förslag till lag om ändring i förvaltningslagen

Prop. 2005/06:56

(1986:223)

Härigenom föreskrivs att 3 och 22 a §§ förvaltningslagen (1986:223) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 § Om en annan lag eller en förordning innehåller någon bestämmelse som avviker från denna lag, gäller den bestämmelsen. Bestämmelserna om överklagan- de i denna lag tillämpas dock alltid om det behövs för att tillgodose rätten till domstolsprövning av ci- vila rättigheter eller skyldigheter enligt artikel 6.1 i den europeiska konventionen den 4 november 1950 om skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande fri- heterna.

22 a §

Beslut överklagas

hos

allmän

Beslut överklagas

hos

allmän

förvaltningsdomstol.

Detta

gäller

förvaltningsdomstol.

Detta

gäller

dock inte beslut i administrativa

dock inte beslut i anställnings-

ärenden och beslut i ärenden som

ärenden och beslut i ärenden som

avses i 20 § första stycket 5.

avses i 20 § första stycket 5.

Om överklagande har skett med stöd av första stycket krävs prövnings- tillstånd vid överklagande till kammarrätten. Av 3 § framgår att särskilda fö- reskrifter som har meddelats angå- ende överklagande eller överkla- gandeförbud gäller i stället för be- stämmelserna i första och andra stycket. _______________ Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006. I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. 7

3

Ärendet och dess beredning

Prop. 2005/06:56

Inom Regeringskansliet (Justitiedepartementet) har promemorian En moderniserad rättsprövning, m.m. (Ds 2005:9) utarbetats. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 2. En sammanställning över remissyttrandena är tillgänglig i Justitiedepartementet (dnr Ju2005/3134/L6). Regeringen tar i detta ärende upp de frågor som behandlas i promemo- rian. Lagrådet Regeringen beslutade den 10 november 2005 att inhämta Lagrådets ytt- rande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4.

4

Bakgrund

4.1

Europakonventionen och rättsprövningslagen

Sverige ratificerade år 1952 den europeiska konventionen om skydd för

de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakon-

ventionen). Konventionen införlivades med svensk rätt den 1 januari

1995.

Under de senaste 20 åren har Sverige vid flera tillfällen fällts av Euro-

peiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) för

att inte ha uppfyllt sina åtaganden enligt konventionen. Många av av-

görandena har avsett bristande efterlevnad av artikel 6.1 i konventionen

på grund av att det saknats möjlighet till domstolsprövning av förvalt-

ningsbeslut. Enligt denna bestämmelse skall var och en vid prövningen

av hans civila rättigheter och skyldigheter eller av en anklagelse mot ho-

nom för brott, vara berättigad till en rättvis och offentlig förhandling

inom skälig tid och inför en oavhängig och opartisk domstol, som upprät-

tats enligt lag.

Vad som avses med begreppet civila rättigheter och skyldigheter

förändras successivt genom Europadomstolens praxis. Utgångspunkten

är dock att det saknar betydelse hur rättigheten klassificeras i den natio-

nella rätten. Avgörande är i stället rättighetens materiella innehåll. En

redovisning av hur begreppet tolkats i praxis finns promemorian (kapi-

tel 3).

Den 1 juni 1988 trädde lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa

förvaltningsbeslut (rättsprövningslagen) i kraft. Lagen syftar till att åstad-

komma en generell lösning på konflikten mellan den traditionella svens-

ka synen på överprövning av myndighetsbeslut och Sveriges åtaganden

enligt Europakonventionen. Sådana tvister för vilka en rätt till ordinär

domstolsprövning saknades skulle fångas upp av rättsprövningslagen.

I dess nuvarande utformning innebär lagen i korthet att vissa beslut av

regeringen kan prövas av Regeringsrätten och vissa beslut av förvalt-

8

ningsmyndighet av kammarrätt i första instans om beslutet rör något för- Prop. 2005/06:56 hållande som avses i 8 kap. 2 och 3 §§ regeringsformen. Beslutet måste således röra antingen

en enskilds personliga ställning eller enskildas personliga och eko- nomiska förhållanden inbördes (2 §), eller

förhållandet mellan enskilda och det allmänna, som gäller åliggan- den för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden (3 §).

Vissa begränsningar av rättsprövningslagens tillämpningsområde finns, bl.a. måste beslutet innebära myndighetsutövning mot den enskilde för att rättsprövning skall kunna ske. Rättsprövning innebär att domstolen kan upphäva ett beslut som strider mot någon rättsregel på det sätt sö- kanden angett eller som i övrigt klart framgår av omständigheterna. Domstolen kan alltså inte ändra ett beslut.

4.2

Århuskonventionen

Enligt FN:s konvention om tillgång till information, allmänhetens delta- gande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen) har var och en rätt att leva i en miljö som är fören- lig med hans eller hennes hälsa och välbefinnande. För att bidra till att uppfylla detta mål skall konventionsparterna garantera allmänheten en rätt att ta del av information, delta i beslutsprocesser och få tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Konventionen innebär bl.a. att vissa miljöorganisationer skall ha rätt att få en del tillståndsbeslut som fattas av regeringen prövade av domstol. Århuskonventionen öppnades för undertecknande den 25 juni 1998 och trädde i kraft den 30 oktober 2001. Konventionen har undertecknats av samtliga EU:s medlemsstater och av EG. Gemenskapen ratificerade konventionen den 17 april 2005. Inför ratificeringen krävdes en anpass- ning av EG-rätten till konventionens bestämmelser. Två direktiv för ge- nomförandet av konventionen i medlemsstaterna togs därför fram. Ytter- ligare ett direktiv håller på att utarbetas och en förordning om konventio- nens tillämpning på gemenskapens institutioner behandlas för närvarande i Europaparlamentet. Sverige ratificerade konventionen den 20 maj 2005 med en reservation som innebär bl.a. att reglerna om miljöorganisationers talerätt i vissa av- seenden måste kompletteras. 9

5

Rättsprövning endast av regeringsbeslut

Prop. 2005/06:56

Regeringens förslag: Endast regeringsbeslut skall kunna rättsprövas. Beslut som har fattats av förvaltningsmyndigheter i frågor som omfat- tas av artikel 6.1 i Europakonventionen skall i stället kunna prövas i vanlig ordning i allmän förvaltningsdomstol. Det skall av förvaltningslagen klart framgå att lagens bestämmelser om överklagande gäller oavsett vad som föreskrivs i en annan lag eller en förordning, om det behövs för att tillgodose rätten till domstols- prövning enligt Europakonventionen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Tillstyrker eller har inget att invända mot försla- get. Vissa remissinstanser understryker vikten av att en översyn av över- klagandeförbud i olika specialförfattningar görs. Detta gäller bl.a. Kam- marrätten i Stockholm och juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala uni- versitet, som anser att en översyn bör göras innan lagförslagen träder i kraft. Skälen för regeringens förslag: Sedan Europakonventionen införli- vades i den svenska rättsordningen år 1995 kan överklagandeförbud, i den mån ett beslut rör civila rättigheter eller skyldigheter, åsidosättas med stöd av konventionen (jfr t.ex. RÅ 1997 ref. 65 och RÅ 2001 ref. 56). Beslutet kan i sådana fall enligt den allmänna bestämmelse som infördes år 1998 i 22 a § förvaltningslagen (1986:223) överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Ett av syftena med den bestämmelsen är en- ligt förarbetena (prop. 1997/98:101 s. 59) att anvisa en behörig domstol (länsrätt) för de fall en rätt till domstolsprövning skulle finnas enligt Eu- ropakonventionen eller EG-rätten och en sådan rätt inte förutsetts i lag- stiftningen. Domstolsprövning kan således ske med direkt stöd av kon- ventionen. Enligt 1 § rättsprövningslagen kan rättsprövning ske av avgörande i ett förvaltningsärende hos regeringen eller en förvaltningsmyndighet. Syftet med rättsprövningen är att tillhandahålla en möjlighet till dom- stolsprövning av beslut som enligt Europakonventionen skall kunna domstolsprövas men för vilka svensk rätt annars inte erbjuder en sådan möjlighet utöver resning. Målsättningen bör vara att rättsprövningsinsti- tutet endast tillämpas i de fall där besluten har sådana politiska dimen- sioner att en fullständig överprövning, med de möjligheter till ändring av det klandrade beslutet som detta innebär, inte kan komma i fråga. Detta är fallet med beslut som har fattats av regeringen. Det vore nämligen främmande för vårt lands konstitutionella system att införa en ordning enligt vilken något annat organ kan ändra innehållet i ett förvaltningsbe- slut fattat av regeringen. I den mån sådana beslut innefattar en prövning av en enskilds civila rättigheter eller skyldigheter måste därför den rätts- säkerhetskontroll som en domstolsprövning innebär liksom hittills ske genom rättsprövning där domstolen har att besluta antingen att regering- ens beslut skall stå fast eller att det skall upphävas. Beträffande beslut som har fattats av någon annan myndighet än regeringen finns det där- emot inte skäl att begränsa överprövningen på det sätt som görs vid rätts- prövning. 10 Om rättsprövningen förbehålls vissa regeringsbeslut, blir resultatet så- Prop. 2005/06:56 ledes att beslut av förvaltningsmyndigheter inte kan rättsprövas. Sådana beslut får i stället överklagas på vanligt sätt. Ett par remissinstanser har anfört att det är viktigt att en översyn av överklagandeförbud i olika specialförfattningar görs innan lagförslagen träder i kraft. I samband med att promemorian remitterades inleddes ock- så en sådan översyn inom Regeringskansliet med syfte att överklagande- förbud som till följd av Europakonventionens krav på rätt till domstols- prövning inte kan upprätthållas skall tas bort. Denna översyn har innebu- rit att det har uppmärksammats ett antal överklagandeförbud som skulle kunna innebära problem med hänsyn till Sveriges åtaganden enligt Euro- pakonventionen. Arbetet med att se över författningarna lär dock aldrig kunna sägas vara slutfört på så sätt att man kan vara säker på att det inte längre finns något överklagandeförbud som står i strid med konventio- nens krav. Europadomstolens dynamiska rättstillämpning kan nämligen leda till att innebörden av begreppet civila rättigheter och skyldigheter förändras ytterligare. Även om ett överklagandeförbud kvarstår, skulle dock beslut som rör civila rättigheter eller skyldigheter ändå kunna över- klagas. Sådana beslut kan nämligen, trots eventuella överklagandeförbud, överklagas hos allmän förvaltningsdomstol med stöd av Europakonven- tionen och 22 a § förvaltningslagen. Regeringens förslag leder till ett för den enskilde mer tilltalande resul- tat. Han eller hon ges därigenom möjlighet till en fullständig domstols- prövning av beslut av förvaltningsmyndigheter som rör civila rättigheter och skyldigheter, i stället för den mer begränsade kontroll som rättspröv- ning innebär. Domstolen har också möjlighet att vid en sådan prövning ge det klandrade beslutet ett ändrat innehåll. Det nu sagda innebär således att rättsprövning förbehålls beslut som regeringen har fattat. Som en konsekvens av att överklagandeförbud som strider mot Euro- pakonventionen skall underkännas bör ett förtydligande göras i förvalt- ningslagen. Det bör av lagen klart framgå att beslut som har fattats av andra myndigheter än regeringen och som innefattar en prövning av den enskildes civila rättigheter eller skyldigheter i den mening som avses i Europakonventionen kan överklagas, även om det i en annan lag eller en förordning finns ett överklagandeförbud. Detta åstadkoms genom ett tillägg till 3 § och genom en modifiering av 22 a §. 6 Tillämpningsområdet för rättsprövning Regeringens förslag: Tillämpningsområdet för rättsprövningen skall kopplas till begreppet civila rättigheter och skyldigheter enligt arti- kel 6.1 i Europakonventionen i stället för, som i dag, till vad som sägs i 8 kap. 2 och 3 §§ regeringsformen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan har tillstyrkt promemorians förslag. 11 Skälen för regeringens förslag: Det måste numera anses klart att Prop. 2005/06:56 rättsprövningslagens hänvisning till regeringsformens bestämmelser om normgivningsmakten innebär en i formellt hänseende alltför snäv av- gränsning av begreppet civila rättigheter och skyldigheter. Det finns emellertid även fall där denna hänvisning leder längre än vad konventio- nen kräver. Genom inkorporeringen av Europakonventionen är begreppet civila rättigheter och skyldigheter sedan ett decennium en integrerad del i den svenska rättsordningen. Att i svensk rätt använda olika begrepp för sam- ma sak säkerställandet här i landet av efterlevnaden av Europakonven- tionens rätt till domstolsprövning kan knappast medföra några fördelar. Det nu sagda leder till slutsatsen att avgränsningen av vilka regerings- beslut som skall kunna rättsprövas skall göras i enlighet med vad som sägs i artikel 6.1 i Europakonventionen, dvs. efter en bedömning av om beslutet innefattar en prövning av den enskildes civila rättigheter eller skyldigheter. 7 Vem som får ansöka om rättsprövning Regeringens förslag: Det nuvarande villkoret att endast den som har varit part får ansöka om rättsprövning skall tas bort. Avgörande för rätten att ansöka skall i stället vara om det klandrade beslutet innefat- tar en prövning av sökandens civila rättigheter eller skyldigheter. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Den enda remissinstans som yttrat sig särskilt i frågan, juridiska fakultetsnämnden vid Stockholms universitet, ställer sig positiv till förslaget. Skälen för regeringens förslag: Det är naturligt att reglerna för rätts- prövningsförfarandet anpassas så att det också i denna del knyter an till de krav på den svenska rättsordningen som konventionen faktiskt ställer. I 1 § rättsprövningslagen har som taleberättigad angetts enskild part. I konventionen används uttrycket var och en i stället för part. När be- greppet var och en används i konventionen förutsätts att det är fråga om prövning av hans civila rättigheter och skyldigheter. Huruvida den enskilde har intagit formell ställning som part saknar betydelse. Det av- görande är om ett beslut innefattar en prövning av vederbörandes civila rättigheter eller skyldigheter. Det är också på detta sätt som rättspröv- ningslagen numera får anses tolkas (jfr RÅ 1999 ref. 27). Det finns ingen anledning att inte låta detta få genomslag också i lagstiftningen. Det hit- tillsvarande kravet på partsställning bör därför utgå. 12

8

Behovet av särskilda begränsningar för rätts- Prop. 2005/06:56

prövning

Regeringens förslag: Begränsningen att endast beslut som innebär myndighetsutövning får rättsprövas skall utgå. Detsamma gäller kra- vet att rättsprövning endast kan avse beslut som inte skulle ha kunnat överprövas i annan ordning samt undantagen från rättsprövning för beslut av vissa nämnder och för beslut om totalförsvarsplikt m.m. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som yttrat sig särskilt i frågan har juridiska fakultetsnämnden vid Stockholms universitet inget att erinra, medan juridiska fakultetsstyrelsen vid Lunds universitet anser att de begränsningar som finns i nuvarande rättsprövningslag bör finnas kvar. Skälen för regeringens förslag: En förutsättning för att rättsprövning skall kunna ske är, enligt 1 § rättsprövningslagen, att beslutet har innebu- rit myndighetsutövning mot den enskilde. Något motsvarande krav finns inte i Europakonventionen. Syftet med denna begränsning är att beslut av typen partsbesked inte skall kunna rättsprövas. Med partsbesked menas ståndpunkter som myn- digheter intar när de företräder det allmänna som part i civilrättsliga och liknande förhållanden, t.ex. beslut att häva ett köp, att säga upp ett hyres- avtal, att kräva betalning för en fordran som inte kan utsökas utan före- gående dom, att avslå en begäran om betalningsanstånd, att avböja ett ackordserbjudande och att vägra betala skadestånd. En förutsättning för att rättsprövning av ett beslut skall kunna komma i fråga är att beslutet har faktiska verkningar för den enskilde. Beslut som saknar sådana verkningar, t.ex. partsbesked, bör därför även fortsätt- ningsvis vara undantagna från möjligheten till rättsprövning. Detta resul- tat kan uppnås på ett sätt som mera direkt anknyter till lydelsen av artikel 6.1 i Europakonventionen. Som redan angetts (se avsnitt 6) bör avgräns- ningen av tillämpningsområdet för rättsprövning göras efter en bedöm- ning av om ett ärende innefattar en prövning av sökandens civila rättig- heter eller skyldigheter. Därmed utesluts uttalanden av typen partsbe- sked, eftersom därigenom inte skett en prövning av någon enskilds civila rättigheter eller skyldigheter; ett sådant uttalande utgör nämligen inte mer än ena partens syn på hur en fråga bör bedömas vid en eventuell pröv- ning. Av nu anförda skäl följer att det inte finns något behov av att som för- utsättning för rättsprövning ange att ett klandrat beslut skall ha inneburit myndighetsutövning mot den sökande. Det anges vidare i 1 § rättsprövningslagen att rättsprövning bara kan gälla sådana beslut som annars kan prövas av domstol endast efter ansö- kan om resning och som inte skulle ha kunnat överprövas i annan ord- ning. Eftersom rättsprövning föreslås kunna ske endast i fråga om beslut som regeringen har fattat (se avsnitt 5) kommer denna begränsning inte längre att fylla någon funktion. Regeringsbeslut kan ju, vid sidan av 13 rättsprövning, överprövas endast genom resning enligt vad som före- Prop. 2005/06:56 skrivs i 11 kap. 11 § regeringsformen. Begränsningen bör därför utgå. I 2 § rättsprövningslagen finns vissa undantag från området för rätts- prövning. Detta gäller dels beslut av vissa nämnder, dels beslut som rör t.ex. svenskt medborgarskap och utlänningars vistelse i riket, totalför- svarspliktigas inkallelse och tjänstgöring och beslut som rör skatter eller avgifter. Eftersom rättsprövningsinstitutet föreslås bli reserverat för regerings- beslut, kan de undantag som gäller nämndbeslut tas bort. Syftet med de övriga undantagen i 2 § rättsprövningslagen är att beslut i sådana ärenden som rör förhållanden som avses i 8 kap. 2 och 3 §§ re- geringsformen men som knappast kan omfattas av konventionens krav på tillgång till domstolsprövning skall undantas från rättsprövning. Bedöm- ningen att dessa undantag inte kan anses röra civila rättigheter eller skyl- digheter i den mening som avses i Europakonventionen har även gjorts efter rättsprövningslagens tillkomst. Med den utformning av tillämpningsområdet för rättsprövning som nu föreslås (se avsnitt 6) finns det inte anledning att behålla de nu nämnda undantagen. De bör således utgå.

9

Processen i mål om rättsprövning

Regeringens bedömning: Processen i mål om rättsprövning bör inte

regleras ytterligare i förhållande till vad som gäller i dag.

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be-

dömning.

Remissinstanserna: Regeringsrättens ledamöter anför att rättspröv-

ningsmålens karaktär av enpartsmål ger upphov till svårigheter, särskilt

vid muntlig förhandling. Det finns därför anledning att överväga om inte

regeringen, eller åtminstone den i första instans beslutande myndigheten,

bör ha formell partsställning i rättsprövningsmålen. Kammarrätten i

Sundsvall och juridiska fakultetsnämnden vid Stockholms universitet

ifrågasätter om det inte bör införas bestämmelser om i vilken utsträck-

ning förvaltningsprocesslagen (1971:291) är tillämplig vid handlägg-

ningen av mål enligt rättsprövningslagen.

Skälen för regeringens bedömning: När det gäller frågan om infö-

rande av tvåpartsprocess i rättsprövningen kan regeringen visserligen ha

förståelse för att den nuvarande ordningen kan medföra vissa svårigheter

av praktisk natur för Regeringsrätten. Normalt erbjuder det dock knap-

past några större problem att under hand från berörda myndigheter in-

hämta de upplysningar i sak som kan behövas innan ett mål om rätts-

prövning avgörs. Det huvudsakliga skälet till att regeringen inte kan god-

ta en tvåpartsprocess på detta område är emellertid av principiell natur.

Regeringen anser nämligen att det inte kan komma i fråga att regering-

en i den här typen av mål skulle uppträda som part i en svensk domstol.

En annan ordning skulle vara mindre väl förenlig med det förhållandet att

det är regeringen som styr riket och således är den främsta myndigheten i

landet. Det är ju också detta förhållande som är skälet till att regeringen

14

är högsta beslutande instans i förvaltningsärenden som innehåller sådana Prop. 2005/06:56 uttalat politiska dimensioner att det inte är lämpligt att en förvaltnings- myndighet eller en domstol har den uppgiften. Att i rättsprövningsmål låta staten vara företrädd som part genom nå- gon annan myndighet än regeringen framstår vidare som uteslutet. Ett organ som är underordnat regeringen kan nämligen knappast med bibe- hållande av de principer enligt vilka vårt lands statsskick är uppbyggt an- förtros en uppgift som rent faktiskt innefattar en befogenhet att överprö- va beslut av regeringen och att som en följd därav till exempel medge bifall till en klandertalan i form av en ansökan om rättsprövning. Beträffande frågan om förvaltningsprocesslagens tillämplighet i mål om rättsprövning gör regeringen följande bedömning. Förvaltningsprocesslagen är tillämplig vid rättskipning i förvalt- ningsdomstol i den mån det inte finns avvikande bestämmelser i annan lag. Rättsprövningslagen innehåller endast ett fåtal föreskrifter av proces- suell karaktär, bl.a. en bestämmelse om muntlig förhandling (3 a §) som skiljer sig från vad som gäller enligt 9 § förvaltningsprocesslagen. Detta innebär att förvaltningsprocesslagen i stort sett är tillämplig fullt ut vid handläggningen av rättsprövningsmål. Det kan inte anses nödvändigt att särskilt ange detta.

10

Rättsprövning och Århuskonventionen

Regeringens förslag: Den rätt till domstolsprövning av tillståndsbe-

slut av regeringen som miljöorganisationer har enligt artikel 9.2 i År-

huskonventionen skall tillgodoses inom ramen för rättsprövnings-

systemet.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Regeringsrättens ledamöter anser att det i lagtex-

ten bör preciseras vilka slags tillståndsbeslut som avses kunna rättsprö-

vas. Kammarrätten i Sundsvall och juridiska fakultetsnämnden vid Upp-

sala universitet ifrågasätter om den krets av miljöorganisationer som an-

ges i 16 kap. 13 § miljöbalken inte är alltför snäv för att anses förenlig

med Århuskonventionens krav. Juridiska fakultetsnämnden vid Stock-

holms universitet anser att rättsprövningslagens tillämpningsområde inte

bör utvidgas till att avse en helt annan konvention än Europakonventio-

nen och förordar att det i stället införs specialregler om ordinärt överkla-

gande.

Skälen för regeringens förslag: Enligt Århuskonventionens artikel

9.2 skall bl.a. vissa miljöorganisationer ha rätt att få den materiella och

formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet som

omfattas av artikel 6 i konventionen prövad av domstol eller något annat

oberoende och opartiskt organ som inrättats genom lag. Sådana miljöor-

ganisationer som skall ges talerätt enligt konventionen är icke-statliga

organisationer som främjar miljöskydd och som uppfyller de krav som

uppställs i nationell rätt. Varje konventionsland kan således införa be-

gränsningar i fråga om vilka organisationer som ges talerätt. Begräns-

ningarna får dock inte strida mot konventionens principer och syfte.

15

I artikel 6.1 a regleras allmänhetens deltagande i beslut om tillstånd för vissa större verksamheter som är angivna i bilaga I till konventionen. År- huskonventionen ger således vissa miljöorganisationer rätt till domstols- prövning av bl.a. en del tillståndsbeslut. I bilaga I anges ett antal verk- samheter som i svensk lagstiftning motsvaras av dels de verksamheter som är tillståndspliktiga enligt reglerna i miljöbalken eller regler medde- lade med stöd av balken (i första hand förordningen [1998:899] om mil- jöfarlig verksamhet och hälsoskydd), dels av verksamheter där kraven på tillstånd finns i vissa speciallagar (t.ex. arbetsplan för väg enligt väglagen [1971:948] och järnvägsplan enligt lagen [1995:1649] om byggande av järnväg). Förutom de särskilt uppräknade verksamheterna i bilaga I anges i punkt 20 i bilagan: All verksamhet som inte anges i punkterna 119, men där allmänhetens deltagande är föreskrivet enligt ett förfarande för bedömning av miljöpåverkan i enlighet med den nationella lagstiftning- en. Detta innebär att för tillståndsprocesser enligt andra lagar än miljö- balken eller ovan nämnda speciallagar som innehåller en hänvisning till miljöbalkens krav på samråd och miljökonsekvensbeskrivning skall reg- lerna i konventionen om tillgång till rättslig prövning av tillståndsbeslut tillämpas. Sådana tillståndsprocesser finns bl.a. i de ovan angivna lagar- na, i ellagen (1997:857), naturgaslagen (2000:599) samt plan- och bygg- lagen (1987:10). Vad beträffar den sistnämnda lagen har nyligen avslu- tats en översyn av överklagandebestämmelserna inom ramen för PBL- kommitténs arbete (SOU 2005:77). Artikel 6 omfattar även, enligt punkten 1 b, verksamheter som inte an- ges i bilaga I och som kan ha betydande påverkan på miljön. Vilka verk- samheter som avses kan inte preciseras närmare utan en bedömning av detta får göras från fall till fall. Verksamheter som omfattas av krav på en mer omfattande förprövningsprocess torde normalt falla in under bila- ga I, och därmed inte under artikel 6.1 b. Vidare ges, enligt artikel 6.1 c, en möjlighet att i nationell lagstiftning införa undantag från rätten till domstolsprövning i fråga om tillstånd till verksamhet som tjänar för- svarssyften. I 16 kap. 13 § miljöbalken finns bestämmelser som ger miljöorganisa- tioner talerätt i fråga om bl.a. överklagbara tillståndsbeslut som fattats enligt balken. Ett tillståndsbeslut kan dock i vissa fall fattas av regering- en som enda instans. Detta gäller enligt bl.a. lagen (1966:314) om konti- nentalsockeln, lagen (1992:1140) om Sveriges ekonomiska zon och na- turgaslagen. I dessa fall är besluten således inte möjliga att överklaga. De beslut regeringen fattar efter överklagande enligt vissa speciallagar är naturligtvis inte heller överklagbara. Sådana beslut fattas bl.a. enligt väg- lagen och lagen om byggande av järnväg. Vidare kan nämnas beslut om bearbetningskoncession enligt minerallagen (1991:45), beslut enligt luft- fartslagen (1957:297) om tillstånd att inrätta och driva allmänna flygplat- ser och beslut enligt lagen (1983:293) om inrättande, utvidgning och av- lysning av allmän farled och allmän hamn. Samtliga dessa tillståndsbe- slut utgör beslut som enligt artikel 9.2 i Århuskonventionen måste kunna bli föremål för domstolsprövning efter talan av miljöorganisationer. En förutsättning för att rättsprövningslagen skall vara tillämplig är att beslutet innebär myndighetsutövning mot den enskilde. Det torde vara mycket ovanligt att sådana tillståndsbeslut som skall kunna domstolsprö- vas enligt Århuskonventionen innebär myndighetsutövning mot en mil- Prop. 2005/06:56 16 jöorganisation. Rättsprövningslagen kan därför med sin nuvarande ut- formning knappast anses tillgodose Århuskonventionens krav på rätt till domstolsprövning av tillståndsbeslut. Inte heller med de ändringar av rättsprövningen som föreslagits i det föregående kan Århuskonventionens nämnda krav anses uppfyllda. Ett sådant beslut av regeringen som enligt konventionen skall kunna dom- stolsprövas kan nämligen knappast anses innefatta en prövning av en mil- jöorganisations civila rättigheter eller skyldigheter. För att även Århuskonventionens krav på tillgång till domstolspröv- ning skall uppfyllas bör därför en uttrycklig rätt för miljöorganisationer att få till stånd en prövning av sådana beslut som avses i konventionen införas. Det kan diskuteras på vilket sätt detta lämpligast bör ske. En möjlighet är naturligtvis att införa en särskild lag om överprövning av vissa till- ståndsbeslut, med rättsprövningslagen som modell. En annat alternativ är att ge miljöorganisationer en uttrycklig rätt att begära rättsprövning av sådana beslut som avses i konventionen. Systemet med rättsprövning har visserligen en gång tillkommit för att tillgodose Europakonventionens krav, varför den senare lösningen skulle innebära en utvidgning av till- lämpningsområdet för rättsprövning som inte var avsedd när systemet infördes. Vid en samlad bedömning framstår det dock ändå som mest än- damålsenligt att i ett sammanhang reglera möjligheterna till överpröv- ning av regeringsbeslut i annan ordning än genom resning. Den rätt till domstolsprövning av sådana beslut som följer av Århuskonventionen bör därför hanteras inom ramen för systemet med rättsprövning. Regeringsrättens ledamöter har anfört att det i lagtexten bör preciseras vilka slags tillståndsbeslut som avses kunna rättsprövas. Århuskonven- tionen är en konvention som innehåller många bestämmelser som rör medborgerliga rättigheter och som kopplar samman frågor om mänskliga rättigheter och miljö. För att konventionens syften skall kunna uppnås krävs att effektiva medel står till buds. Regeringen anser att det inte är lämpligt att avgränsningen av vilka beslut som skall kunna bli föremål för rättsprövning utformas som en uppräkning av ett antal på förhand be- stämda tillstånd utan en hänvisning bör i stället göras direkt till konven- tionen. Denna konstruktion innebär att lagstiftningen fullt ut lever upp till Århuskonventionens krav, att eventuell praxis från EG-domstolen i fråga om de EG-direktiv som syftar till att genomföra konventionen i EU:s medlemsstater löpande kan tas i beaktande liksom att lagen inte behöver ändras om krav på samråd och miljökonsekvensbeskrivning införs för någon annan typ av tillståndskonstruktion där möjligheter att på annat sätt få tillgång till domstolsprövning saknas. Precis som är fallet i fråga om rättsprövning i allmänhet måste de exakta gränsdragningarna därför bli en uppgift för Regeringsrätten. Kammarrätten i Sundsvall och juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala universitet har ifrågasatt om den krets av miljöorganisationer som anges i 16 kap. 13 § miljöbalken inte är alltför snäv för att anses förenlig med Århuskonventionens krav. Lagrådet anser att det ter sig ovisst om Sveri- ge uppfyller Århuskonventionens krav i denna del. Regeringen har i prop. 2004/05:65 gjort bedömningen att de nuvarande kriterierna i 16 kap. 13 § miljöbalken formellt sett inte strider mot År- huskonventionens krav eller syfte. Denna ståndpunkt har godtagits av Prop. 2005/06:56 17 riksdagen (bet. 2004/05:MJU11, rskr. 2004/05:193). Det finns inte an- Prop. 2005/06:56 ledning att nu göra en annan bedömning än den som tidigare gjorts. 11 En ny rättsprövningslag Regeringens förslag: Den nuvarande rättsprövningslagen skall er- sättas av en ny lag. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig särskilt i frågan. Skälen för regeringens förslag: De förändringar av rättsprövnings- institutet som har föreslagits i det föregående är av omfattande slag. I praktiken innebär de att 1988 års rättsprövningslag i stora delar får skri- vas om. Detta gäller även lagens rubrik. De nya reglerna bör därför komma till uttryck genom att lagen ersätts av en ny lag, benämnd lagen om rättsprövning av vissa regeringsbeslut.

12

Överklagande i administrativa ärenden

Regeringens förslag: Begreppet administrativa ärenden i 22 a §

förvaltningslagen skall bytas ut mot anställningsärenden.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Juridiska fakultetsnämnden vid Stockholms uni-

versitet anför att det inte kan uteslutas att även ett anställningsärende,

under vissa förhållanden, kan komma att anses gälla en civil rättighet el-

ler skyldighet, och att 22 a § förvaltningslagen i sådant fall därför ändå

skall tillämpas.

Skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen i 22 a § förvaltnings-

lagen om rätt till domstolsprövning av förvaltningsbeslut gör undantag

för beslut i administrativa ärenden. Beslut som omfattas av detta undan-

tag får överklagas hos regeringen med stöd av 35 § verksförordningen

(1995:1322) i den mån det finns hänvisningar till den bestämmelsen i

förvaltningsmyndigheternas instruktioner. Det gäller bl.a. beslut om an-

ställning av personal.

I regeringens verksamhet som överprövningsinstans har det vuxit fram

en praxis som innebär att anställningsbeslut numera är den enda typ av

överklagbara beslut som säkert omfattas av undantaget för administrativa

ärenden.

De beslut i administrativa ärenden som enligt regeringens praxis inte är

överklagbara gäller antingen sådana interna förhållanden som en myn-

dighets organisation, verksamhetsinriktning och arbetsledning eller s.k.

partsbesked, dvs. ståndpunkter som myndigheter intar när de företräder

staten i civilrättsliga och liknande förhållanden. Regeringen måste ändå

behandla överklaganden i ärenden av dessa slag och i varje enskilt ärende

slå fast att beslutet inte är överklagbart.

18

Undantaget för administrativa ärenden i 22 a § förvaltningslagen kan Prop. 2005/06:56 anses oklart och leder ibland till en onödig omgång vid överklagande. Om lagens ord administrativa ärenden byts ut mot anställnings- ärenden kommer paragrafen att bättre spegla huvudlinjen i praxis som innebär att anställningsbeslut är den enda typ av beslut i administrativa ärenden som går att överklaga. Samtidigt blir paragrafen lättare att förstå och tillämpa. Antalet missvisande fullföljdshänvisningar och felsända överklaganden kan antas komma att minska. En sådan ändring medför också andra fördelar. Uppgiften att pröva frågor om besluts överklagbarhet i andra administrativa ärenden än an- ställningsärenden flyttas från regeringen till förvaltningsdomstolarna. Som framgått av det föregående är de överklagade besluten i dessa fall av myndighetsintern karaktär eller av typen partsbesked. Det handlar vis- serligen inte om något större antal ärenden, men intresset av att befria regeringen från ärenden som inte kräver ett ställningstagande från reger- ingen som politiskt organ talar ändå för denna lösning. Av dessa skäl bör undantaget för administrativa ärenden i lagtexten ändras till att i stället avse anställningsärenden. Juridiska fakultetsnämnden vid Stockholms universitet har påpekat att det inte kan uteslutas att även ett anställningsärende, under vissa förhål- landen, kan komma att anses gälla en civil rättighet eller skyldighet. Ef- tersom beslut i anställningsärenden är undantagna enligt 22 a § förvalt- ningslagen, får denna fråga lösas inom ramen för verksförordningen. Skulle ett sådant beslut innefatta en prövning av civila rättigheter får be- slutet överklagas hos regeringen, varefter rättsprövning kan ske av reger- ingens beslut. 13 Ikraftträdande Regeringens förslag: Lagen om rättsprövning av vissa regeringsbe- slut skall träda i kraft den 1 juli 2006, då lagen om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut skall upphöra att gälla. I fråga om beslut som har meddelats av regeringen eller en förvaltningsmyndighet före ikraftträdandet skall gälla att en ansökan om rättsprövning som kunde ha prövats enligt den upphävda lagen skall prövas enligt den lagen. I fråga om avgöranden som har meddelats av kammarrätt enligt den upphävda lagen skall den lagen gälla. Ändringarna i förvaltningslagen skall träda i kraft vid samma tid- punkt. I fråga om överklagande av beslut som meddelats före ikraft- trädandet skall dock äldre bestämmelser gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer i stort sett med regeringens förslag. Remissinstanserna: Kammarrätten i Stockholm anser att det i anslut- ning till övergångsbestämmelserna bör klarläggas vad som skall gälla när en kammarrätt har meddelat beslut i ett rättsprövningsmål. Juridiska fa- kultetsnämnden vid Uppsala universitet menar att det kan övervägas om inte de nya reglerna i förvaltningslagen bör ges en retroaktiv effekt för att 19 undvika stötande fall där en enskild mer eller mindre av en slump får sitt Prop. 2005/06:56 beslut på fel sida om ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna lagen om rättspröv- ning av vissa regeringsbeslut bör träda i kraft den 1 juli 2006. Vid samma tidpunkt bör den nuvarande rättsprövningslagen upphöra att gälla. Ge- nom hänvisningen i den nya lagen till Europakonventionens begrepp ci- vila rättigheter och skyldigheter i stället för, som i den gamla, bestäm- melserna i 8 kap. 2 och 3 §§ regeringsformen vidgas tillämpningsområ- det för rättsprövningen. Det kan dock inte uteslutas att det skulle kunna finnas beslut som omfattades av den gamla lagen men som faller utanför den nya. För att undvika rättsförlust om en sådan situation skulle uppkomma bör det införas en övergångsbestämmelse. I fråga om beslut av regering- en eller en förvaltningsmyndighet som har meddelats före ikraftträdandet bör gälla att en ansökan om rättsprövning som kunde ha prövats enligt den upphävda lagen skall prövas enligt den lagen. Detta innebär också att kammarrätterna under en övergångsperiod kan komma att fortsätta att rättspröva beslut av förvaltningsmyndigheter. För beslut som fattats före den nya lagens ikraftträdande och som inte kan prövas enligt den upp- hävda lagen skall den nya lagen tillämpas. Vidare bör det införas en övergångsbestämmelse som innebär att be- stämmelserna i den upphävda lagen skall tillämpas i fråga om avgöran- den som har meddelats av kammarrätt enligt den lagen, oavsett om de meddelats före eller efter ikraftträdandet av den nya lagen. Ett avgörande av en kammarrätt i ett rättsprövningsmål kan således överklagas till Re- geringsrätten. Regeringsrätten skall i ett sådant fall tillämpa samma lag som underinstansen. De föreslagna ändringarna i förvaltningslagen bör träda i kraft den 1 juli 2006. I fråga om överklagande av beslut som meddelats före ikraft- trädandet bör dock äldre bestämmelser gälla. Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala universitet har anfört att det kan övervägas om inte de nya reglerna i förvaltningslagen bör ges en retroaktiv effekt. Ändringen i 3 § utgör dock främst ett förtydligande av gällande rätt och påverkar således inte enskildas möjligheter att få till stånd en domstolsprövning. Skälet till att ändringen i 22 a § första stycket inte görs retroaktiv är att det är lämp- ligare att regeringen avgör eventuella inneliggande balanser av sådana ärenden som till följd av förslaget skall flyttas över till förvaltningsdom- stol. 20

14

Kostnadseffekter

Prop. 2005/06:56

Regeringens bedömning: De föreslagna ändringarna leder inte till kostnadseffekter av någon betydelse och bör inte föranleda någon ekonomisk kompensation. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be- dömning. Remissinstanserna: Kammarrätten i Göteborg förutsätter att dom- stolsväsendet ges ekonomisk kompensation för det fall att ett genomfö- rande av förslagen medför att antalet överklaganden ökar i en omfattning som inte kunnat förutses. Kammarrätten i Jönköping och Kammarrätten i Sundsvall anser att det finns anledning att räkna med en större måltill- strömning än vad som nämns i promemorian om överklagandeförbud tas bort. Skälen för regeringens bedömning: Lagförslagen innebär bl.a. att rättsprövningen förbehålls beslut av regeringen och att andra beslut som skall kunna domstolsprövas enligt artikel 6.1 i Europakonventionen i stället prövas i vanlig ordning i allmän förvaltningsdomstol. Detta med- för att ett fåtal mål per år flyttas från kammarrätt till länsrätt som första instans. Vidare föreslås att miljöorganisationer ges rätt till prövning av sådana tillståndsbeslut som enligt Århuskonventionen skall kunna dom- stolsprövas. Detta beräknas innebära att Regeringsrätten kommer att få ett tiotal nya ansökningar om rättsprövning varje år. Slutligen föreslås att rättsprövningen ges en utformning som närmare knyter an till Europa- konventionen. Promemorians förslag i denna del syftar främst till att Sverige bättre skall kunna leva upp till sina internationella åtaganden. Ett genomföran- de av förslagen kan inte förväntas medföra kostnadseffekter av någon betydelse. Inte heller kan resultatet av den översyn av överklagandeförbud i olika specialförfattningar som nämns i avsnitt 5 förväntas medföra någon kost- nadsökning för domstolarna som kan föranleda kompensation. De ändringar som föreslås i 3 och 22 a §§ förvaltningslagen innebär främst ett förtydligande av redan gällande rätt. När det gäller ändringen av begreppet administrativa ärenden till anställningsärenden, innebär denna bl.a. att domstolsväsendet kan komma att få ett fåtal ytterligare överklaganden att behandla, uppskattningsvis högst ett tiotal per år. Sam- tidigt kan dock vissa effektivitetsvinster göras hos bl.a. domstolarna ge- nom att lagen blir tydligare och lättare att tillämpa. Förslaget i denna del kan inte antas medföra någon kostnadsökning för domstolsväsendet. Eventuella merkostnader som kan komma att uppstå med anledning av förslagen skall finansieras inom ramen för befintliga anslag. 21 15 Författningskommentar

15.1

Förslaget till lag om rättsprövning av vissa reger- ingsbeslut

1 § Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som får ansöka om rätts- prövning och av vilka beslut. Med enskild avses såväl fysiska som juridiska personer. Den enskilde ges rätt att ansöka om rättsprövning av sådana beslut av regeringen som innefattar en prövning av den enskildes civila rättigheter eller skyldighe- ter i den mening som avses i artikel 6.1 i Europakonventionen. Beslut som inte har några egentliga verkningar för den enskilde, t.ex. de flesta partsbesked, kan inte rättsprövas. Att beslutet måste innefatta en pröv- ning av en enskilds civila rättigheter eller skyldigheter innebär också att endast beslut i enskilda fall kan rättsprövas. Rättsprövningslagen är såle- des inte tillämplig på regeringens normbeslut. Däremot skulle lagen kun- na vara tillämplig i fråga om ett beslut som inte är slutligt, t.ex. ett inte- rimistiskt förordnande. Paragrafen skiljer sig i förhållande till 1 § i den nuvarande rättspröv- ningslagen bl.a. genom att rättsprövning är möjlig endast av regeringsbe- slut, att begreppet part har tagits bort och att tillämpningsområdet är ett annat. 2 § Vissa miljöorganisationer har enligt Århuskonventionen rätt att begära överprövning av en del tillståndsbeslut. För att möjliggöra detta ges, ge- nom denna paragraf, sådana organisationer en uttrycklig rätt att ansöka om rättsprövning. Sveriges åtaganden enligt konventionen när det gäller miljöorganisationers tillgång till överprövning av tillståndsbeslut av re- geringen får därmed anses tillgodosedda. De miljöorganisationer som ges rätt att ansöka om rättsprövning av- gränsas genom en hänvisning till 16 kap. 13 § miljöbalken. De organisa- tioner som definieras i detta lagrum anses taleberättigade enligt Århus- konventionen. Miljöorganisationerna får ansöka om rättsprövning av sådana till- ståndsbeslut av regeringen som omfattas av artikel 9.2 i Århuskonventio- nen. Enligt denna bestämmelse skall beslut som omfattas av artikel 6 i konventionen kunna domstolsprövas. I nämnda artikel som har rubri- ken Allmänhetens deltagande i beslut om vissa verksamheter hän- visas i sin tur till bilaga I till konventionen. Bilagan omfattar dock inte samtliga beslut som enligt konventionen skall kunna domstolsprövas. Även vissa andra beslut om verksamheter som kan ha betydande påver- kan på miljön kan under vissa förutsättningar omfattas av konventionens krav på rätt till domstolsprövning (artikel 6.1 b). Det finns även en möj- lighet att göra undantag för en del beslut om verksamheter som tjänar försvarssyften (artikel 6.1 c). Det är således inte möjligt att i paragrafen hänvisa direkt till bilaga I till konventionen. Att hänvisa direkt till artikel 6 är inte heller lämpligt, eftersom denna artikel inte handlar om rätten till Prop. 2005/06:56 22 domstolsprövning utan om rätten att delta inför beslut om vissa verksam- heter. Bestämmelsen kommenteras närmare i avsnitt 10. 3 § Eftersom rättsprövning endast kommer att kunna ske av beslut som re- geringen har fattat, förbehålls det Regeringsrätten att pröva ansökningar om rättsprövning av sådana beslut. 4 § I paragrafens första mening anges den tidsfrist inom vilken ansökan om rättsprövning skall ha kommit in till Regeringsrätten. Tidsfristen är den- samma som för närvarande, dvs. tre månader från dagen för beslutet. An- sökan skall, precis som enligt nuvarande ordning, ges in direkt till Reger- ingsrätten och således inte till regeringen. Av paragrafens andra mening framgår att den sökande måste ange vil- ken rättsregel han eller hon anser att beslutet strider mot och vilka om- ständigheter som åberopas till stöd för detta. Bestämmelserna i denna paragraf finns i 3 § i nuvarande lag. 5 § Av paragrafen framgår att ett beslut normalt gäller även om ansökan om rättsprövning getts in. Regeringsrätten har dock möjlighet att bestämma att beslutet tills vidare inte skall gälla (inhibition). Paragrafen motsvarar 4 § i nuvarande lag. 6 § Bestämmelsen om i vilka fall Regeringsrätten skall hålla muntlig för- handling motsvarar 3 a § i nuvarande lag, som tillkom år 1996 för att till- godose Europakonventionens krav. Det finns inte något behov av en motsvarande bestämmelse när det gäller rättsprövning enligt 2 §. Århuskonventionen ställer inte några krav på rätt till muntlig förhandling och Regeringsrätten har alltid möjlighet att hålla sådan när det kan antas vara till fördel för utredningen eller främja ett snabbt avgörande av målet (jfr 9 § förvaltningsprocesslagen). 7 § Denna paragraf motsvarar i princip 5 § i nuvarande lag. Bestämmelsen om att prövningen skall avse frågan om ett beslut strider mot någon rätts- regel på det sätt som sökanden har angett eller som klart framgår av om- ständigheterna har dock flyttats till denna paragraf från 1 § i nuvarande lag. I promemorian föreslogs att ett beslut under de i paragrafen nämnda förutsättningarna skall upphävas om det inte är uppenbart att felet saknat Prop. 2005/06:56 23 betydelse för avgörandet. Denna lydelse överensstämmer med lydelsen Prop. 2005/06:56 av 5 § i nuvarande lag. Regeringsrättens ledamöter har i sitt remissvar dock påpekat att Regeringsrätten i ett avgörande (RÅ 2004 ref. 109) kon- staterat att regeringen begått ett fel vid ärendets avgörande, men trots detta inte upphävt beslutet eftersom det med hänsyn till senare tillkom- men utredning ansetts uppenbart att felet inte påverkat utgången i sak. Bestämmelsens lydelse bör justeras för att anpassas till denna praxis. Detta åstadkoms enklast genom en tempusändring. 8 § I paragrafen regleras vilken sammansättning Regeringsrätten skall ha vid prövning av mål om rättsprövning. I promemorian föreslogs att ett beslut att avvisa en ansökan alltid skall kunna fattas av tre regeringsråd. Ett par remissinstanser har ställt sig tveksamma till förslaget och anfört att det bör övervägas närmare. Regeringen avser därför att låta bereda frågan vidare inom Regeringskansliet. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna Bestämmelserna kommenteras i avsnitt 13. Övergångsbestämmelserna har utformats i enlighet med Lagrådets för- slag.

15.2

Förslaget till lag om ändring i förvaltningslagen (1986:223)

3 § Det nya andra stycket innebär att förvaltningslagens överklagandebe- stämmelser alltid är tillämpliga om det behövs för att tillgodose rätten till domstolsprövning av civila rättigheter eller skyldigheter enligt artikel 6.1 i Europakonventionen. 22 a § Ändringen i första stycket innebär att behandlingen av ett mindre antal överklaganden flyttas från regeringen till förvaltningsdomstolarna. Det gäller överklaganden som enligt regeringens praxis inte brukar tas upp till prövning eftersom de överklagade besluten saknar verkningar av det slag som krävs för överklagbarhet. Besluten är huvudsakligen av myn- dighetsintern karaktär eller av typen partsbesked. Ändringen innebär också ett förtydligande av paragrafen, som blir lättare att förstå och till- lämpa. Med beslut i anställningsärenden avses beslut att anställa någon. Utanför begreppet faller t.ex. sådana arbetsledningsbeslut som innebär att någon omplaceras inom den anställning han redan har. Beslut att säga upp en arbetstagare faller också utanför begreppet. Ändringen behandlas i avsnitt 12. 24 Hänvisningen till 3 § i nuvarande sista stycket är mot bakgrund av den Prop. 2005/06:56 föreslagna ändringen i nämnda paragraf i viss mån missvisande. Be- stämmelserna om överklagande i första stycket skall ju trots överkla- gandeförbud tillämpas om det behövs för att tillgodose rätten till dom- stolsprövning enligt artikel 6.1 i Europakonventionen. Stycket som för övrigt endast har en upplysande funktion tas därför bort. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna En kommentar till bestämmelserna finns i avsnitt 13. 25 Promemorians lagförslag Förslag till lag om rättsprövning av vissa regeringsbeslut Prop. 2005/06:56 Bilaga 1

Härigenom föreskrivs följande.

1 § En enskild får ansöka om rättsprövning av sådana beslut av reger-

ingen som innefattar en prövning av den enskildes civila rättigheter eller

skyldigheter i den mening som avses i artikel 6.1 i den europeiska kon-

ventionen den 4 november 1950 om skydd för de mänskliga rättigheterna

och de grundläggande friheterna.

2 § En miljöorganisation som avses i 16 kap. 13 § miljöbalken får an-

söka om rättsprövning av sådana tillståndsbeslut av regeringen som om-

fattas av artikel 9.2 i konventionen den 25 juni 1998 om tillgång till in-

formation, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till

rättslig prövning i miljöfrågor.

3 § Regeringsrätten prövar ansökningar om rättsprövning.

4 § En ansökan om rättsprövning skall ha kommit in till Regeringsrät-

ten senast tre månader från dagen för beslutet.

Av ansökan skall det framgå vilken rättsregel sökanden anser att beslu-

tet strider mot och vilka omständigheter som åberopas till stöd för detta.

5 § Regeringens beslut gäller även om en ansökan om rättsprövning har

getts in. Regeringsrätten får dock bestämma att beslutet tills vidare inte

skall gälla.

6 § I ett mål om rättsprövning enligt 1 § skall Regeringsrätten hålla

muntlig förhandling om sökanden begär det och det inte är uppenbart

obehövligt.

7 § Om Regeringsrätten finner att regeringens beslut strider mot någon

rättsregel på det sätt som sökanden angett eller som klart framgår av om-

ständigheterna, skall beslutet upphävas. Detta gäller dock inte om det är

uppenbart att felet saknat betydelse för avgörandet. Regeringsrätten skall,

om det behövs, återförvisa ärendet till regeringen.

Om regeringens beslut inte upphävs står det fast.

8 § Ett mål om rättsprövning får avgöras av tre regeringsråd om pröv-

ningen är av enkelt slag. Ett beslut att avvisa en ansökan får fattas av tre

regeringsråd. I övrigt gäller om Regeringsrättens sammansättning lagen

(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar.

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006, då lagen (1988:205) om rätts-

prövning av vissa förvaltningsbeslut skall upphöra att gälla. I fråga om

beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller dock att en ansökan

om rättsprövning som kunde ha prövats enligt den upphävda lagen skall

prövas enligt den lagen.

26

Förslag till lag om ändring i förvaltningslagen (1986:223)

Prop. 2005/06:56

Bilaga 1

Härigenom föreskrivs att 3 och 22 a §§ förvaltningslagen (1986:223)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 §

Om en annan lag eller en förordning innehåller någon bestämmelse

som avviker från denna lag, gäller den bestämmelsen.

Bestämmelserna om överklagan-

de i denna lag tillämpas dock alltid

om det behövs för att uppfylla kra-

ven på domstolsprövning av civila

rättigheter eller skyldigheter enligt

den europeiska konventionen den 4

november 1950 om skydd för de

mänskliga

rättigheterna och de

grundläggande friheterna.

22 a §

Beslut överklagas

hos

allmän

Beslut

överklagas

hos

allmän

förvaltningsdomstol.

Detta

gäller

förvaltningsdomstol.

Detta

gäller

dock inte beslut i administrativa

dock inte beslut i anställnings-

ärenden och beslut i ärenden som

ärenden och beslut i ärenden som

avses i 20 § första stycket 5.

avses i 20 § första stycket 5.

Om överklagande har skett med stöd av första stycket krävs prövnings- tillstånd vid överklagande till kammarrätten. Av 3 § framgår att särskilda fö- reskrifter som har meddelats angå- ende överklagande eller överkla- gandeförbud gäller i stället för be- stämmelserna i första och andra stycket. _______________ Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006. I fråga om överklagande av beslut som meddelats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. 27 Förteckning över remissinstanser Prop. 2005/06:56 Bilaga 2 Efter remiss har yttranden över promemorian En moderniserad rättspröv- ning, m.m. (Ds 2005:9) avgetts av Regeringsrättens ledamöter, Kammar- rätten i Stockholm, Kammarrätten i Göteborg, Kammarrätten i Sundsvall, Kammarrätten i Jönköping, Länsrätten i Göteborg, Domstolsverket, Länsstyrelsen i Stockholms län, Länsstyrelsen i Skåne län, juridiska fa- kultetsnämnden vid Stockholms universitet, juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala universitet, juridiska fakultetsstyrelsen vid Lunds universitet och Sveriges advokatsamfund. Svenska Naturskyddsföreningen och Sveriges Ornitologiska förening har beretts tillfälle att avge yttranden men har avstått från att yttra sig. 28 Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om rättsprövning av vissa regeringsbeslut Prop. 2005/06:56 Bilaga 3 Härigenom föreskrivs följande. 1 § En enskild får ansöka om rättsprövning av sådana beslut av reger- ingen som innefattar en prövning av den enskildes civila rättigheter eller skyldigheter i den mening som avses i artikel 6.1 i den europeiska kon- ventionen den 4 november 1950 om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 2 § En miljöorganisation som avses i 16 kap. 13 § miljöbalken får an- söka om rättsprövning av sådana tillståndsbeslut av regeringen som om- fattas av artikel 9.2 i konventionen den 25 juni 1998 om tillgång till in- formation, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. 3 § Regeringsrätten prövar ansökningar om rättsprövning. 4 § En ansökan om rättsprövning skall ha kommit in till Regeringsrät- ten senast tre månader från dagen för beslutet. Det skall framgå av ansökan vilken rättsregel sökanden anser att beslu- tet strider mot och vilka omständigheter som åberopas till stöd för detta. 5 § Regeringens beslut gäller även om det har gjorts en ansökan om rättsprövning. Regeringsrätten får dock bestämma att beslutet tills vidare inte skall gälla. 6 § I ett mål om rättsprövning enligt 1 § skall Regeringsrätten hålla muntlig förhandling, om sökanden begär det och det inte är uppenbart obehövligt. 7 § Om Regeringsrätten finner att regeringens beslut strider mot någon rättsregel på det sätt som sökanden har angett eller som klart framgår av omständigheterna, skall beslutet upphävas. Detta gäller dock inte om det är uppenbart att felet saknar betydelse för avgörandet. Regeringsrätten skall, om det behövs, återförvisa ärendet till regeringen. Om regeringens beslut inte upphävs, står det fast. 8 § Ett mål om rättsprövning får på avdelning avgöras av tre regerings- råd vid beslut att avvisa en för sent inkommen ansökan eller om pröv- ningen annars är av enkelt slag. I övrigt gäller de regler om Regeringsrät- tens sammansättning som finns i lagen (1971:289) om allmänna förvalt- ningsdomstolar. _______________

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006, då lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut skall upphöra att gälla.

2.

I fråga om beslut som har meddelats av regeringen eller en förvalt-

ningsmyndighet före ikraftträdandet gäller att en ansökan om rättspröv-

29

ning som kunde ha prövats enligt den upphävda lagen skall prövas enligt den lagen. 3. I fråga om avgöranden som har meddelats av kammarrätt enligt den upphävda lagen gäller den lagen. Prop. 2005/06:56 Bilaga 3 Förslag till lag om ändring i förvaltningslagen (1986:223) Härigenom föreskrivs att 3 och 22 a §§ förvaltningslagen (1986:223) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 § Om en annan lag eller en förordning innehåller någon bestämmelse som avviker från denna lag, gäller den bestämmelsen. Bestämmelserna om överklagan- de i denna lag tillämpas dock alltid om det behövs för att tillgodose rätten till domstolsprövning av ci- vila rättigheter eller skyldigheter enligt den europeiska konventionen den 4 november 1950 om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

22 a §

Beslut överklagas

hos

allmän

Beslut överklagas

hos

allmän

förvaltningsdomstol.

Detta

gäller

förvaltningsdomstol.

Detta

gäller

dock inte beslut i administrativa

dock inte beslut i anställnings-

ärenden och beslut i ärenden som

ärenden och beslut i ärenden som

avses i 20 § första stycket 5.

avses i 20 § första stycket 5.

Om överklagande har skett med stöd av första stycket krävs prövnings- tillstånd vid överklagande till kammarrätten. Av 3 § framgår att särskilda fö- reskrifter som har meddelats angå- ende överklagande eller överkla- gandeförbud gäller i stället för be- stämmelserna i första och andra stycket. _______________ Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006. I fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. 30 Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2005-11-23

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt-Åke[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Ste- fan Ersson och justitierådet Lars Dahllöf. En moderniserad rättsprövning, m.m. Enligt en lagrådsremiss den 10 november 2005 (Justitiedepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1.

lag om rättsprövning av vissa regeringsbeslut,

2.

lag om ändring i förvaltningslagen (1986:223).

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Johan[REDACTED_EFTERNAMN]. Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet : I lagrådsremissen föreslås en ny lag om rättsprövning. Tillämpningsom- rådet kopplas direkt till begreppet civila rättigheter och skyldigheter i Europakonventionen. Vidare föreslås att vissa miljöorganisationer skall få rätt att ansöka om rättsprövning. Enligt förslaget är det endast reger- ingsbeslut som kan bli föremål för rättsprövning. Sådana beslut av för- valtningsmyndighet som enligt gällande lag kan rättsprövas skall enligt förslaget kunna prövas av förvaltningsdomstol efter överklagande. Förslaget till lag om rättsprövning av vissa regeringsbeslut 2 § I lagrådsremissen föreslås att en sådan miljöorganisation som avses i 16 kap. 13 § miljöbalken får ansöka om rättsprövning av sådana till- ståndsbeslut av regeringen som omfattas av artikel 9.2 i konventionen den 25 juni 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århus- konventionen). Av Århuskonventionen, som undertecknats av bl.a. flertalet av EU:s medlemsstater och som ratificerades av Sverige den 20 maj 2005, fram- går att var och en har rätt att leva i en miljö som är förenlig med hans el- ler hennes hälsa och välbefinnande. Parterna bakom denna FN- konvention skall bl.a. garantera allmänheten en rätt att ta del av informa- tion, delta i beslutsprocesser och få tillgång till rättslig prövning i miljö- frågor. Denna allmänhetens rätt att få tillgång till domstolsprövning av regeringsbeslut i tillståndsfrågor inom miljöområdet avses att bli tillgo- dosedd genom den nu föreslagna paragrafen. Hänvisningen till 16 kap. 13 § miljöbalken innebär att sådana ideella organisationer får ansöka om rättsprövning som enligt sina stadgar har till ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöskyddsintressen, som har bedrivit verksamhet i Sverige under minst 3 år och som har lägst Prop. 2005/06:56 Bilaga 4 31 2.000 medlemmar. Lagrådet gör den bedömningen att endast ett fåtal miljöorganisationer uppfyller de angivna kriterierna. Frågan är mot den bakgrunden om den föreslagna kretsen av miljöor- ganisationer, som skall kunna ansöka om rättsprövning, är tillräckligt omfattande för att Århuskonventionens syfte och krav skall kunna anses uppfyllda. Enligt artikel 9.2 i konventionen skall varje part inom ramen för sin na- tionella lagstiftning se till att den berörda allmänhet som har ett tillräck- ligt intresse har rätt att få den materiella och formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet som omfattas av artikel 6 prö- vad. Av artikel 6.1.b framgår att konventionen gäller i enlighet med lan- dets nationella rätt bl.a. alla verksamheter som kan ha betydande påver- kan på miljön. Begreppet tillräckligt intresse skall enligt artikel 9.2 av- göras i enlighet med nationell rätt och i överensstämmelse med målet i konventionen att ge den berörda allmänheten en omfattande tillgång till rättslig prövning inom ramen för konventionen. I ett yttrande den 10 januari 2005 har Lagrådet, med anledning av en lagrådsremiss om anpassning av svensk rätt till Århuskonventionen, ifrå- gasatt om en avgränsning till de miljöorganisationer som omfattas av 16 kap. 13 § miljöbalken överensstämmer med målet i Århuskonventio- nen att ge den berörda allmänheten en omfattande tillgång till rättslig prövning inom ramen för konventionen. Lagrådets slutsats då var att det tedde sig ovisst huruvida Sverige i den delen uppfyllde kraven i konven- tionen (prop. 2004/05:65 s. 313 f.). Lagrådet finner inte skäl att i den här aktuella frågan nu göra en annan bedömning än den som redovisats ovan. Övergångsbestämmelserna Enligt de föreslagna ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna skall lagen om rättsprövning av vissa regeringsbeslut träda i kraft den 1 juli 2006 och lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut då upphöra att gälla (p. 1). I fråga om beslut som meddelats av regeringen eller en förvaltnings- myndighet före ikraftträdandet föreskrivs att en ansökan om rättspröv- ning som kunde ha prövats enligt den upphävda lagen skall prövas enligt den lagen (p. 2). Slutligen skall i fråga om avgöranden som har meddelats av kammar- rätt enligt den upphävda lagen den upphävda lagen gälla (p. 3). Avsikten är således att den upphävda lagen alltjämt skall gälla beträf- fande en ansökan om rättsprövning av ett beslut som meddelats före ikraftträdandet om en sådan ansökan kunde ha prövats enligt den lagen. Detta skall gälla även om ansökan skulle kunna prövas också enligt den nya lagen. Vidare torde gälla att en ansökan om rättsprövning av ett be- slut som meddelats före ikraftträdandet och som inte kan prövas enligt gällande lag men väl enligt den föreslagna lagen skall prövas enligt sist- nämnda lag. Prop. 2005/06:56 Bilaga 4 32 Lagrådet förordar att punkterna 2 och 3 sammanförs till en punkt av följande lydelse: 2. Den upphävda lagen skall dock alltjämt gälla beträffande en ansö- kan om rättsprövning av ett beslut som meddelats före ikraftträdandet om ansökan kunde ha prövats enligt den upphävda lagen samt beträf- fande ett överklagande av ett avgörande av en kammarrätt som med- delats enligt den upphävda lagen. Förslaget till lag om ändring i förvaltningslagen Nu gällande 22 a § tredje stycket upplyser om att bestämmelserna i para- grafens första och andra stycken är subsidiära i förhållande till de be- stämmelser om överklagande som 3 § hänvisar till. Enligt det remitterade förslaget skall 22 a § tredje stycket tas bort och det sker med motiveringen att hänvisningen till 3 §, efter de ändringar som föreslås i den paragrafen, blir missvisande. Att den nämnda hänvisningen blir missvisande är, enligt Lagrådets mening, riktigt beträffande sådana ärenden som rör enskildas civila rät- tigheter och skyldigheter enligt Europakonventionen som avses i det fö- reslagna andra stycket i 3 §. I övriga fall är dock förhållandet mellan för- valtningslagens överklagandebestämmelser och de bestämmelser som avses i gällande 3 § (3 § första stycket i förslaget) oförändrat. I fråga om ärenden som inte omfattas av 3 § andra stycket i förslaget kommer alltså, även fortsättningsvis, förvaltningslagens bestämmelser om överklagande att vara subsidiära i förhållande till de bestämmelser om överklagande som 3 § första stycket i förslaget hänvisar till. Eftersom 22 a § tredje stycket har endast informativ funktion kan det i och för sig undvaras men enligt Lagrådets mening bör innebörden av att stycket utgår tydligare be- lysas i författningskommentaren. I övrigt lämnar Lagrådet förslagen utan erinran. Prop. 2005/06:56 Bilaga 4 33 Prop. 2005/06:56 Justitiedepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 december 2005 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Y.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], M.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Orback,[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2005/06:56 En moderniserad rätts- prövning, m.m. 34