Prop.

1993/94:29Regeringens proposition

1993/94:29

Vissa ekonomiska regleringar år 1994 mellan

staten och kommunsektorn

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 30 september 1993

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anne[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om ändring av den i samband med

kompletteringspropositionen beslutade ekonomiska reglering som skall göras år

1994 mellan staten och kommunerna respektive landstingen till följd av vissa

ändringar i skatte- och transfereringssystemen. Den föreslagna ändringen innebär

en återreglering med anledning av att ett regeringsförslag om ändrad

pensioneringstidpunkt inte ledde till något riksdagsbeslut.

 Vidare föreslås att det med vissa justeringar skall räknas av ett belopp från

den slutavräkning av skattemedel för kommuner och landsting som avser år 1992

och som enligt det förutvarande regelsystemet skall betalas ut år 1994. Beloppet

skall motsvara dels de ökade utbetalningar för staten som följer av att

utbetalningssystemet lagts om, dels de minskade statsinkomster som år 1994

följer av att avräkningsskatten slopats fr.o.m. år 1993. Avdragen görs

kollektivt för kommunerna och individuellt för landstingen. Dessutom föreslås

att det för vissa landsting skall göras korrigeringar av den tidigare beslutade

ekonomiska regleringen till följd av äldrereformen.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.... 3

2 Lagtext......................... 3

 2.1 Förslag till lag om slutavräkning av

 kommunalskattemedel för år 1992 3

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:778) med

 särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel

 år 1994..................... 6

3 Ekonomiska regleringar år 1994 mellan staten och

 kommunsektorn.................... 7

4 Slutavräkning av kommunalskattemedel för år 199210

5 Lagrådet......................... 14

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

 den 30 september 1993........... 15

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

antar regeringens förslag till

- lag om slutavräkning av kommunalskattemedel för år 1992,

- lag om ändring i lagen (1993:778) med särskilda bestämmelser omutbetalning av

skattemedel år 1994.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om slutavräkning av

kommunalskattemedel för år 1992

 Härigenom föreskrivs följande.

1 Från summan av de skattemedel som sammanlagt skall betalas ut till kommuner

för år 1992 med stöd av lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns

och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., i dess lydelse före den 1

januari 1993, skall efter avräkning enligt 4 tredje stycket den lagen

ytterligare avräkningar göras enligt följande:

 1. med de preliminära skattemedel som kommunerna får enligt 4 andra stycket

lagen med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av

skatt, m.m., i dess lydelse från och med den 1 januari 1993, minskade dels med

de medel som kommunerna skulle ha uppburit i förskott inklusive tillägget för

befolkningsökning enligt 4 tredje och fjärde styckena den lagen, i dess

lydelse före den 1 januari 1993, dels med 2 196 miljoner kronor,

 2. för kommuner som inte ingår i ett landsting med 0,85 kronor per skattekrona

och för övriga kommuner med 0,50 kronor per skattekrona, beräknat på antalet

skattekronor som fastställts vid 1993 års taxering enligt 4 kap. 2

taxeringslagen (1990:324) och det antal skattekronor som skulle ha tillskjutits

för år 1994 om lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag hade gällt, varvid de

garanterade skattekrafter skall användas som har fastställts för år 1992.

 Om ett negativt avräkningsbelopp beräknats för en viss kommun med stöd av 4

tredje stycket lagen med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets

utdebitering av skatt, m.m., i dess lydelse före den 1 januari 1993, skall

bestämmelserna i första stycket inte tillämpas, utan i stället beloppet

återbetalas av kommunen i fråga. Vid återbetalning skall skattemyndigheterna

tillämpa 3 andra stycket på motsvarande sätt som vid utbetalning av

skattemedel.

2 Från de skattemedel som skall betalas ut till respektive landsting för år

1992 med stöd av lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och

annan menighets utdebitering av skatt, m.m., i dess lydelse före den 1 januari

1993, skall efter avräkning enligt 4 tredje stycket den lagen ytterligare

avräkningar göras enligt följande:

 1. med de preliminära skattemedel som landstingen får enligt 4 andra stycket

lagen med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av

skatt, m.m., i dess lydelse från och med den 1 januari 1993, minskade dels med

de medel som landstingen skulle ha uppburit i förskott inklusive tillägget för

befolkningsökning enligt 4 tredje och fjärde styckena den lagen, i dess

lydelse före den 1 januari 1993, dels med följande belopp för respektive

landsting,

Landsting kronor

Stockholms län 284 800 000

Uppsala län 47 600 000

Södermanlands län 43 900 000

Östergötlands län 69 500 000

Jönköpings län 52 700 000

Kronobergs län 30 400 000

Kalmar län 41 100 000

Blekinge län 25 700 000

Kristianstads län 49 800 000

Malmöhus län 95 000 000

Hallands län 44 700 000

Göteborgs och

Bohus län 53 600 000

Älvsborgs län 75 900 000

Skaraborgs län 47 400 000

Värmlands län 48 400 000

Örebro län 46 600 000

Västmanlands län 44 200 000

Kopparbergs län 49 300 000

Gävleborgs län 49 100 000

Västernorrlands län 44 200 000

Jämtlands län 23 100 000

Västerbottens län 43 600 000

Norrbottens län 45 300 000, och

 2. med 0,35 kronor per skattekrona, beräknat på antalet skattekronor som

fastställts vid 1993 års taxering enligt 4 kap. 2 taxeringslagen och det antal

skattekronor som skall tillskjutas för år 1994 enligt lagen (1992:671) om

skatteutjämningsbidrag till landsting.

3 Efter avräkning enligt 1 eller 2 skall beloppen betalas ut. Dessförinnan

skall emellertid det sammanlagda beloppet för utbetalning till kommuner fördelas

till dessa som om avräkning enligt 1 inte hade skett.

 Skattemyndigheterna skall betala ut en tolftedel av beloppet den tredje

vardagen räknat från den 17 i var och en av månaderna januari-december år 1994,

varvid dag som enligt 2 lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid

jämställs med allmän helgdag inte skall medräknas. Är kommunens eller

landstingets fordringar inte uträknade vid utbetalningstillfällena i månaderna

januari och februari, får skattemyndigheten förordna att utbetalningarna skall

grundas på ett annat belopp. Om något av de belopp som utbetalningarna i

månaderna januari och februari grundats på inte motsvarar en tolftedel av

kommunens eller landstingets respektive fordran, skall den jämkning som

föranleds av detta ske i fråga om utbetalningen i mars månad.

4 Innan skattemyndigheterna betalar ut belopp enligt 3 skall beloppen för

vissa landsting också ökas eller minskas enligt följande.

Beloppen skall ökas för följande landsting:

Landsting kronor

Östergötlands län 1 831 000

Kronobergs län 3 735 000

Kristianstads län 1 323 000

Älvsborgs län 5 033 000

Norrbottens län 437 000

Beloppen skall minskas för följande landsting:

Landsting kronor

Stockholms län 25 460 000

Jönköpings län 1 017 000

Hallands län 1 151 000

Västmanlands län 12 190 000

Västernorrlands län 2 847 000

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994.

 3

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:778)

med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel

år 1994

 Härigenom föreskrivs att 1 och 2 lagen (1993:778) med särskilda bestämmelser

om utbetalning av skattemedel år 1994 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1

Vid utbetalning av Vid utbetalning av

kommunal- eller kommunal- eller

landstingsskattemedel landstingsskattemedel

enligt 4 lagen enligt 4 lagen

(1965:269) med (1965:269) med

särskilda bestämmelsersärskilda

om kommuns och annan bestämmelser om

menighets kommuns och annan

utdebitering av menighets

skatt, m. m., skall utdebitering av

för inkomståret 1994 skatt, m. m., skall

kommunalskattemedlen för inkomståret 1994

minskas med 771 kommunalskattemedlen

kronor per invånare i minskas med 760

kommunen den 1 kronor per invånare

november 1993 och i kommunen den 1

landstingsskattemedlennovember 1993 och

med 396 kronor per landstingsskattemedlen

invånare i lands- med 389 kronor per

tinget den 1 invånare i lands-

november 1993. tinget den 1

 För en kommun som november 1993.

inte ingår i ett För en kommun som

landsting skall inte ingår i ett

kommunalskatte-med- landsting skall

len minskas med 1 kommunalskatte-med-

167 kronor per len minskas med 1

invånare i kommunen 149 kronor per

den 1 november 1993. invånare i kommunen

 den 1 november

 1993.

 2

Har för en kommun, Har för en kommun,

ett landsting eller ett landsting eller

en kommun som inte en kommun som inte

ingår i landsting för ingår i landsting för

år 1994 fastställt en år 1994 fastställt en

högre skattesats än högre skattesats än

den som gällt för år den som gällt för år

1993 skall den 1993 skall den

minskning av minskning av

kommunal- eller kommunal- eller

landstingsskattemedel landstingsskattemedel

som avses i 1 i som avses i 1 i

stället göras med 1 stället göras med 1

065 kronor, 054 kronor,

577 kro-nor 571 kro-nor

respektive 1 642 respektive 1 625

kronor. Detta gäller kronor. Detta gäller

dock inte om dock inte om

höjningen av höjningen av

skattesatsen avser skattesatsen avser

att täcka ökade att täcka ökade

kostnader som kostnader som

uppkommit på grund av uppkommit på grund

en omfördelning av av en omfördelning

uppgifter mellan av uppgifter mellan

landsting och landsting och

kommunerna inom kommunerna inom

landstinget. landstinget.

 4

3 Ekonomiska regleringar år 1994 mellan staten

och kommunsektorn

Regeringens förslag: Vid utbetalning av kommunalskattemedel för inkomståret 1994

skall kommunalskattemedlen för kommunerna minskas med 760 kronor per invånare i

kommunen den 1 november år 1993. För de kommuner som för år 1994 höjer sin

utdebitering skall minskningen uppgå till 1 054 kronor.

 Vid utbetalning av landstingsskattemedel för inkomståret 1994 skall

landstingsskattemedlen för landstingen minskas med 389 kronor per invånare i

landstinget den 1 november år 1993. För de landsting som för år 1994 höjer sin

utdebitering skall minskningen uppgå till 571 kronor.

 För de landstingsfria kommunerna skall kommunalskattemedlen för inkomståret

1994 vid utbetalningen minskas med 1 149 kronor per invånare i kommunen den 1

november år 1993. För de landstingsfria kommuner som för år 1994 höjer sin

utdebitering skall minskningen uppgå till 1 625 kronor.

 Skälen för regeringens förslag: I samband med 1992 års kompletteringsproposi-

tion föreslogs att en s.k. kommunal finansieringsprincip fortsättningsvis borde

tillämpas i förhållandet mellan staten och kommunsektorn. Riksdagen biträdde

förslaget (bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345).

 Finansieringsprincipen innebär att kommuner och landsting inte bör åläggas nya

uppgifter utan att samtidigt få möjlighet att finansiera dessa med annat än

höjda skatter. Om statsmakterna fattar beslut som gör att den kommunala

verksamheten kan bedrivas billigare bör statsmakterna på motsvarande sätt minska

de statliga bidragen. På liknande sätt bör hänsyn också tas till statliga

åtgärder som inte direkt tar sikte på, men som ändå får direkta ekonomiska

effekter för kommunsektorn.

 I princip bör den ekonomiska regleringen ske i form av en ändring av stats-

bidragsramen. Med nuvarande bidragskonstruktion används denna regleringsmetod

endast för ändringar av kommunernas verksamhet. Regleringen till följd av

ändringar i skatte- och transfereringssystemen görs övergångsvis genom att

kommunalskattemedlen justeras genom ett tillägg eller ett avdrag per invånare.

 Huvuddelen av de ändringar som regleras år 1993 är av permanent karaktär och

skall således regleras även år 1994. De ekonomiska effekterna för kommunsektorn

för år 1994 som beror på ändringar fr.o.m. år 1993 beräknas till samma belopp

som för år 1993.

 5

Redan beslutade regleringar för år 1994

Regleringen som avser år 1994 sker för kommuner och landsting genom att

kommunalskattemedlen för inkomståret 1994 vid utbetalningen skall minskas med

ett belopp per invånare som fastställts enligt lagen (1993:778) med särskilda

bestämmelser om utbetalning av skattemedel år 1994. Dessa belopp har för

kommuner fastställts till 771 kronor per invånare, för landsting till 396 kronor

per invånare och för kommun som inte ingår i ett landsting till 1 167 kronor per

invånare. Beslutade regleringar framgår av sammanställningen på nästa sida.

 För de kommuner och landsting som höjer utdebiteringen för år 1994 tillkommer

ett avdrag med 294 kronor per invånare för kommuner, 181 kronor per invånare för

landsting och 577 kronor per invånare för landstingsfria kommuner.

Tillkommande regleringar för år 1994

Efter fastställandet av regleringsbeloppet för år 1994 har förutsättningarna

förändrats vilket gör vissa återregleringar nödvändiga mellan staten och

kommunsektorn.

 I prop. 1992/93:123 föreslogs reglering om ändrad pensioneringstidpunkt med

anledning av förslag i prop. 1992/93:155 om höjd pensionsålder. Den sistnämnda

propositionen ledde inte till något riksdagsbeslut om ändrad pensioneringstid-

punkt. Av detta skäl bör staten för år 1993 återreglera 30 miljoner kronor till

kommunerna och 18 miljoner kronor till landstingen. För år 1994 bör staten åter-

reglera 73 miljoner kronor till kommunerna och 45 miljoner kronor till

landstingen.

 För de kyrkliga kommunerna får de ändringar som påverkar det kommunala

skatteunderlaget genomslag först år 1995, eftersom utbetalningssystemet för

kommunalskattemedel till dessa kommuner inte har ändrats. Det innebär att

skattemedelsfordran för de kyrkliga kommunerna vid ingången av år 1994 bör

minskas med oförändrade 1,7% enligt lagen (1993:778) med särskilda bestämmelser

om utbetalning av skattemedel år 1994.

 Ytterligare regleringar kan bli aktuella fr.o.m. 1 juli 1994. Om detta skulle

bli fallet avser regeringen att återkomma med detta till riksdagen.

 6

Sammanfattning av underlag för ekonomiska regleringar för år 1994

Sammanställning av beräknade ekonomiska effekter för kommunsektorn år 1994 av

beslutade och föreslagna ändringar (miljoner kronor)

Tidigare beslutade regleringar för år 1994:

Schablonavdrag + 5 683

Allmän sjukförsäkringsavgift - 1 897

Sjukförsäkringsförmåner - 1 435

Pensionsnivå - 906

Pensioneringstidpunkt + 118

Arbetgivaravgift + 7 330

Särskild löneskatt + 170

Avgifter för vård i sjukhem m.m. + 816

Särskilt grundavdrag - 209

Bostadsbidrag + 500

Automatiken i skatteutjämn.systemet + 175

Tillkommande regleringar år 1994:

Återreglering av pensioneringstidpunkt (1993)- 48

Återreglering av pensioneringstidpunkt (1994)- 118

Summa att reglera 10 179

varav från

kommuner 6 625

landsting 3 387

kyrkliga kommuner 167

I förslaget till ändring av lagen (1993:778) med särskilda bestämmelser om

utbetalning av skattemedel år 1994 har beloppen kronor per invånare för kommuner

respektive landsting beräknats utifrån de senast kända befolkningstalen (SCB

1993-06-30).

 7

4 Slutavräkning av kommunalskattemedel för år

1992

Regeringens förslag: Från den slutavräkning för kommuner och landsting som avser

år 1992 och som enligt det förutvarande regelsystemet skall betalas ut år 1994,

skall med vissa justeringar ett belopp räknas av som motsvarar dels de ökade

utbetalningar som följer av att utbetalningssystemet lagts om

(nivåförändringen), dels de minskade statsinkomster som år 1994 följer av att

avräkningsskatten slopats fr.o.m. år 1993.

 Avdragen skall göras kollektivt för kommunerna och individuellt för

landstingen. För kommunerna skall det återstående beloppet fördelas till de

enskilda kommunerna i förhållande till den slutavräkning var och en annars

skulle ha fått.

 Dessutom skall i slutavräkningen för vissa landsting regleringar göras med

anledning av korrigeringar i förhållande till den tidigare beslutade ekonomiska

regleringen till följd av äldrereformen.

 Utbetalningarna skall göras månadsvis under år 1994 och fördelas med ett lika

stort belopp varje månad.

 Skälen för regeringens förslag: Vid riksdagsbehandlingen av 1992 års

kompletteringsproposition (prop. 1991/92:150 del II, bet. 1991/92:FiU29, rskr.

1991/92:345) godkände riksdagen vad finansutskottet anfört beträffande

ikraftträdandet av ett nytt system för utbetalning av kommunalskattemedel. Det

nya utbetalningssystemet innebär att den tidigare tvååriga eftersläpningen av

utbetalningen av kommunalskattemedel från staten till kommuner och landsting i

princip upphör. Finansutskottet uttalade därvid bl.a. att det är av grund-

läggande betydelse att omläggningen av utbetalningssystemet ger ett i

förhållandet mellan staten och kommunsektorn neutralt utfall. Av

samhällsekonomiska och statsfinansiella skäl får övergången inte innebära en

budget- och likviditetsmässig merbelastning för staten.

 Riksdagen har därefter beslutat (prop. 1992/93:36 och 1992/93:123, bet.

1992/93:FiU2, rskr. 1992/93:119) hur övergången till ett nytt utbetalningssystem

för kommunalskattemedel skall regleras under år 1993. Regeringen har nu att

föreslå de motsvarande regleringar som bör genomföras under år 1994 och som

avser avräkningen för år 1992.

 För kommunerna innebär regeringens förslag inga principiella avsteg jämfört med

vad som gäller avräkningen för år 1991. Det innebär att även avräkningen för år

1992 föreslås ske genom att de avdrag som bör verkställas görs kollektivt, dvs.

med samma procentuella andel för samtliga kommuner. För landstingen föreslås

däremot att respektive avdrag beräknas individuellt och görs från varje enskilt

landstings avräkningsfordran. Bakgrunden är att Landstingsförbundets styrelse i

en skrivelse av den 13 maj 1993 till Finansdepartementet (dnr Fi 2588/93)

framfört som sin "... bestämda uppfattning att en individuell reducering

(avräkning) skall tillämpas avseende 1992 års slutavräkningslikvid." Regeringen

har inget att erinra emot att så görs. Liksom för kommunerna måste dock vissa

schabloniseringar tillämpas.

 Slutavräkningen för kommuner och landsting för år 1992 beräknas, enligt de

prognoser som nu finns, före avdrag uppgå till sammanlagt ca 13 445 miljoner

kronor respektive ca 7 401 miljoner kronor. I enlighet med vad som tillämpas vid

avräkningen för år 1991 skall minskningar göras motsvarande dels ökningen av

utbetalade preliminära kommunalskattemedel till följd av det nya utbetalnings-

systemet (nivåförändringen), dels effekten av att avräkningsskatten helt har

slopats fr.o.m. år 1993. Däremot skall inte som under år 1993 avdrag göras för

den periodiseringseffekt som uppkom på grund av omläggningen av

statsbidragssystemet eftersom denna effekt i sin helhet regleras under år 1993.

Sammantaget beräknas ca 5 105 miljoner kronor återstå av slutavräkningen för

kommunerna och ca 2 817 miljoner kronor för landstingen. Regeringen vill betona

att de underliggande prognoserna för skatteunderlaget är osäkra och att det

verkliga utfallet kan komma att avvika i betydande utsträckning.

 Som nämnts föreslås att minskningarna görs kollektivt för kommunerna. Om

minskningarna skulle göras individuellt för kommunerna skulle resultatet, enligt

nuvarande prognoser, bli att flera kommuner till följd av dessa minskningar

skulle få en negativ slutavräkning. Regeringen anser det därför vara rimligt att

minskningarna görs kollektivt för kommunerna. Det för kommunkollektivet

återstående beloppet av slutavräkningen bör i likhet med vad som gäller

slutavräkningen för år 1991 fördelas till de enskilda kommunerna i förhållande

till den slutavräkning var och en annars skulle ha fått. I det fall en kommun

skulle fått en negativ slutavräkning redan enligt tidigare gällande ordning,

dvs. om förskottet (inklusive uppräkning på grund av befolkningsökning) för år

1992 varit högre än utfallet av den slutliga taxeringen, bör dock motsvarande

belopp räknas av mot de övriga skattemedel som skall betalas ut enligt 4 lagen

(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menig-hets

utdebitering av skatt, m.m. En sådan kommun ingår inte i underlaget för den

kommunkollektiva avräkningen.

 För landstingen föreslås däremot att beräkningarna görs individuellt för varje

landsting. Såvitt nu går att bedöma kommer inget landsting att få en negativ

slutavräkning.

 Den slutliga regleringen kan inte fastställas förrän 1993 års taxering är klar

och de slutliga skatteunderlagen är kända. En annan förutsättning för

regleringen är att uppräkningsfaktorerna för åren 1993 och 1994 har fastställts

av Riksrevisionsverket. Utifrån dessa uppgifter kan sedan de minskningar som

skall göras från slutavräkningen beräknas.

 8

Nivåförändringen

Minskningen på grund av nivåförändringen beräknas som skillnaden mellan

preliminära kommunalskattemedel för år 1994 enligt det nya utbetalningssystemet

och motsvarande kommunalskattemedel enligt det gamla systemet (förskott

inklusive uppräkning på grund av befolkningsökning). Skillnaden skall sedan

minskas med den för år 1994 beräknade nettoökningen av de preliminära

kommunalskattemedlen till följd av de skatteunderlagspåverkande ändringar som

redovisades i föregående avsnitt eftersom dessa regleras i särskild ordning.

Skillnaden skall därvid minskas med ett belopp motsvarande de ändringar som ökar

det kommunala skatteunderlaget. Dessa ändringar är slopat schablonavdrag m.m.

och sänkt grundavdrag. Skillnaden skall ökas med ett belopp motsvarande de

ändringar som minskar det kommunala skatteunderlaget. Dessa är införandet av

allmän sjukförsäkringsavgift, ändrade sjukförsäkringsförmåner (karensdag och

sänkta ersättningsnivåer), sänkt ersättningsnivå i pensionssystemet och höjt

särskilt grundavdrag. Effekterna på skatteunderlaget av de uppräknade

ändringarna nettoregleras i särskild ordning, enligt lagen (1993:778) med

särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel år 1994, genom ett visst

avdrag per invånare från kommunernas och landstingens skatteinkomster och skall

därför exkluderas från nivåförändringen. Skillnaden bör också ökas motsvarande

de fr.o.m. år 1993 höjda bilavdragen från 12 till 13 kronor samt ändrade

förmåner i arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet (fem

karensdagar och sänkt ersättningsnivå) eftersom dessa ändringar inte bedöms

falla inom ramen för finansieringsprincipen eller motsvarande tillämpningar.

 Sammantaget bör nivåförändringen netto minskas med 2 196 miljoner kronor för

kommunerna och 1 356 miljoner kronor för landstingen.

 De uppräkningsfaktorer som fastställs av Riksrevisionsverket skall användas vid

beräkning av varje landstings preliminära skattemedel för år 1994. Vad gäller de

korrigeringar som nämnts ovan har en beräkning gjorts för landstingskollektivet

som helhet. Det framräknade beloppet har därefter fördelats på de enskilda

landstingen utifrån de senast kända befolkningstalen (SCB 1993-06-30).

Avräkningsskatten

Slutavräkningen skall också minskas med en del av den avräkningsskatt som

kommunerna och landstingen skulle ha betalat under år 1994 enligt lagen

(1990:609) om avräkningsskatt. För kommunerna uppgår denna minskning till 0,50

kr per skattekrona och för landstingen till 0,35 kr per skattekrona. För de

kommuner som inte ingår i ett landsting är minskningen 0,85 kr per skattekrona.

Beräkningen skall för landstingen göras på det skatteunderlag som fastställts

vid 1993 års taxering jämte tillskott av skatteunderlag enligt lagen (1992:671)

om skatteutjämningsbidrag till landsting. För kommunerna skall beräkningarna

göras på skatteunderlaget enligt 1993 års taxering med tillägg av det tillskott

av skatteunderlag som skulle blivit fallet om den fr.o.m. år 1993 upphävda lagen

(1988:491) om skatteutjämningsbidrag fortfarande hade gällt. Eftersom det inte

har fastställts någon garanterad skattekraft för kommunerna avseende år 1994

enligt denna lag skall de skattekraftsgarantier som gällde för år 1992 användas

vid beräkningarna. Denna princip skall även tillämpas för de kommuner som inte

ingår i ett landsting.

 För de sistnämnda kommunerna skall vid beräkningen, på samma sätt som gäller

under år 1993, alla skatteintäkter och alla minskningar regleras i den

kommunkollektiva avräkningen. Dessa kommuner skall alltså vid avräkningen

behandlas på samma sätt som övriga kommuner.

Äldrereformen

Riksdagen fattade i juni 1991 beslut om den ekonomiska regleringen till följd av

äldrereformen (prop. 1990/91:150 bil. I:3, bet. 1990/91:SoU25, rskr.

1990/91:384). Riksdagen har därefter beslutat om vissa korrigeringar av denna

ekonomiska reglering (prop. 1992/93:36, bet. 1992/93:FiU2, rskr. 1992/93:119).

Beslutet innebär att netto 31,5 miljoner kronor per år skall överföras från

kommun- till landstingskollektivet. För de berörda kommunernas del har en

permanent reglering åstadkommits inom ramen för det statliga utjämningsbidraget.

 För de 11 landsting som berörs görs regleringarna avseende åren 1992 och 1993 i

slutavräkningen för år 1991. I prop. 1992/93:36 anmälde regeringen avsikten att

återkomma till frågan om hur regleringarna för landstingen skall göras fr.o.m.

år 1994. Regeringen föreslår nu att även år 1994 regleras genom att de berörda

landstingen får tillägg eller avdrag i slutavräkningen. Således föreslås

avseende år 1994 att de på nästa sida redovisade regleringarna görs i slutavräk-

ningen för år 1992.

Landsting Belopp (tkr)

Stockholm -25 460

Östergötland +1 831

Jönköping -1 017

Kronoberg +3 735

Kristianstad +1 323

Halland -1 151

Älvsborg +5 033

Västmanland -12 190

Gävleborg -(1 195)*

Västernorrland -2 847

Norrbotten +437

Summa -30 306

* Enligt lagen (1992:1586) om slutavräkning av kommunalskattemedel för år 1991

skall skattemedlen för Gävleborgs läns landsting minskas med 2 390 000 kr,

vilket i likhet med andra berörda landsting avser reglering för åren 1992 och

1993. Eftersom reglering för Gävleborgs läns landsting skulle ha gjorts först

för tiden fr.o.m. år 1993 föreslås att inget avdrag görs i slutavräkningen för

år 1992.

Utbetalning

Den återstående delen av slutavräkningen för kommunerna respektive landstingen

skall betalas ut av skattemyndigheten månadsvis under år 1994 tillsammans med

övriga skattemedel enligt 4 lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om

kommuns och annan menighets utdebi-tering av skatt, m.m. och fördelas med ett

lika stort belopp varje månad. Om kommunernas respektive landstingens

skattemedelsfordringar inte är uträknade vid utbetalningstillfällena i januari

och februari får skattemyndigheten betala ut preliminära belopp. Till den del

dessa utbetalningar inte motsvarar en tolftedel av kommunernas respektive

landstingens fordran skall den jämkning som föranleds av detta ske vid

utbetalningen i mars månad.

5 Lagrådet

Regeringens förslag under avsnitt 2.1 avser en sådan fråga där Lagrådets

yttrande inte behöver inhämtas. Regeringens förslag under avsnitt 2.2 är av så

enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

 9

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 30 september 1993

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1993/94:29 Vissa ekonomiska regleringar år 1994

mellan staten och kommunsektorn.

 10