Regeringens proposition

1995/96:105

Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1995/96 Prop.

 1995/96:105

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 21 december 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås ytterligare anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten

för innevarande budgetår med 2 099 miljoner kronor. Huvuddelen av dessa medel,

drygt 1 600 miljoner kronor, avser tillfälliga arbetsmarknadspolitiska medel

inom utbildningsområdet för läsåret 1996/97. Konjunkturläget motiverar inte en

ytterligare förlängning av arbetsmarknadspolitiska insatser inom

utbildningsområdet. Regeringen har i prop. 1995/96:25 redovisat sin avsikt att

efter läsåret 1996/97 inte föreslå ytterligare förlängning av konjunkturinsatser

inom utbildningsområdet utan istället återkomma med förslag till permanenta

satsningar.

 1

Innehållsförteckning

1 Inledning 3

2 Justitiedepartementet (andra huvudtiteln) 4

3 Försvarsdepartementet (fjärde huvudtiteln) 8

4 Kommunikationsdepartementet (sjätte huvudtiteln) 9

5 Finansdepartementet (sjunde huvudtiteln) 11

6 Utbildningsdepartementet (åttonde huvudtiteln) 14

7 Jordbruksdepartementet (nionde huvudtiteln) 26

8 Arbetsmarknadsdepartementet (tionde huvudtiteln)27

9 Kulturdepartementet (elfte huvudtiteln) 31

10 Näringsdepartementet (tolfte huvudtiteln) 40

11 Civildepartementet (trettonde huvudtiteln) 46

12 Miljödepartementet (fjortonde huvudtiteln) 48

Anslagsförteckning 50

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 21 december 1995 53

Bilaga Propositionens lagförslag 54

 2

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 21 december 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Uusmaan, Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:105 Förslag till tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1995/96.

 53

1 Inledning

Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan riksdagen för löpande budgetår på

tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och

anvisa nya anslag.

 Under hösten 1995 har regeringen föreslagit riksdagen att anvisa anslag på

tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår i ett flertal

propositioner. De begärda anslagen uppgår sammanlagt till 40 603 miljoner kronor

och förslagen om dem finns i följande propositioner:

Prop. Summa anslag

1995/96:25 Insatser för ny energiteknik 200 000 000

1995/96:25 Åtgärder för energieffektiviseringar

 m.m. i bl.a. Baltikum och Östeuropa50 000 000

1995/96:31 Inspektionen för strategiska produkter11 500 000

1995/96:64 Generellt statsbidrag till kommuner14 250 000 000

1995/96:64 Generellt statsbidrag till landsting4 750 000 000

1995/96:64 Utjämningsbidrag till kommuner

 och landsting 21 245 000 000

1995/96:90 Folk- och bostadsräkning 37 000 000

1995/96:94 Vissa exportinsatser, m.m. 50 000 000

1995/96:99 Spris fortsatta verksamhet 2 500 000

1995/96:107Bidrag till miljöarbetet 5 000 000

1995/96:107Koncessionsnämnden för miljöskydd 2 000 000

 De ytterligare medelsbehov som nu kan överblickas och andra frågor som vi

anser bör tas upp i detta sammanhang har samlats i denna proposition. De förslag

till anslag på tilläggsbudget som läggs fram i det följande uppgår sammanlagt

till ca 2 099 miljoner kronor.

 3

2. Justitiedepartementet (andra huvudtiteln)

A. Allmänna val m.m.

A 8. Europeiskt seminarium om brottsförebyggande arbete

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för

innevarande budgetår.

 Vid möte med ministerrådet för inrikes och rättsliga frågor i Luxemburg den 20

och 21 juni 1995 föreslog Sverige att den s.k. K.4-kommittén eller annat

lämpligt organ inom Europeiska Unionen skulle få till uppdrag att göra en

kartläggning över brottsförebyggande arbete inom EU och föreslå eventuellt

ytterligare åtgärder. Förslaget godtogs vid ministerrådsmötet.

 Som ett led i fullgörandet av ministrarnas uppdrag att kartlägga det

brottsförebyggande arbetet och att skapa underlag för beslut om eventuella

ytterligare brottsförebyggande åtgärder inom EU avser Sverige att anordna ett

seminarium i ämnet med deltagande från medlemsländerna.

 Målsättningen med seminariet är att erhålla en bild av det brottsförebyggande

arbete som för närvarande utförs inom EU, i medlemsstaterna och i vissa andra

internationella sammanslutningar samt att belysa behovet av att utveckla det

brottsförebyggande arbetet inom EU och, om sådant behov bedöms föreligga, inom

vilka områden och i vilka former det bör ske.

 Sverige har av den Europeiska kommissionen beviljats bidrag för att

finansiera seminariet. Eftersom medel som erhållits från EG enligt prop.

1994/95:40 skall bruttoredovisas i den svenska statsbudgeten bör ett nytt anslag

tas upp på statsbudgeten med en beräknad utgift motsvarande EG:s finansiering.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Europeiskt seminarium om brottsförebyggande arbete på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett anslag på 1 424 000 kronor.

D. Domstolsväsendet

D 2. Domstolarna m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

ramanslag på 3 830 692 000 kronor.

 Kostnader för kungörelser i mål och ärenden vid domstol belastar i dag andra

huvudtitelns förslagsanslag F 5. Vissa domstolskostnader m.m., anslagspost G.

Kungörelsekostnader i mål och ärenden. Om en ändring görs så att dessa kostnader

i stället belastar anslaget D 2. Domstolarna m.m. förbättras domstolsväsendets

incitament att effektivisera verksamheten och att hålla kostnaderna på en låg

nivå. Normalbelastningen på nämnda anslagspost under en tolvmånadersperiod är ca

40 000 000 kronor. Större delen av belastningen (60 %) sker perioden januari -

juni.

 Enligt regeringens mening bör kostnader för kungörelser i mål och ärenden

fr.o.m. den 1 juli 1996 belasta anslaget D 2. Domstolarna m.m. Till följd av

detta bör anslaget för budgetåret 1995/96 tillföras 16 000 000 kronor. Samtidigt

kommer belastningen på anslaget F 5. Vissa domstolskostnader m.m. att minska med

motsvarande belopp.

 Enligt begravningslagen (1990:1144) överklagas ett antal ärendetyper från

länsstyrelse till allmän förvaltningsdomstol. Lagen har lett till ökade

kostnader för domstolarna. Enligt regeringens uppfattning bör därför 874 000

kronor tillföras anslaget D 2. Domstolarna m.m. Anslagshöjningen finansieras med

en motsvarande besparing på första huvudtitelns anslag B 1. Regeringskansliet

m.m. anslagspost 12 Civildepartementet.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Domstolarna m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1995/96 anvisar ett ramanslag på 16 874 000 kronor.

F. Rättshjälp m.m.

F 2. Rättshjälpsmyndigheten

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

ramanslag på 18 911 000 kronor.

 Rättshjälpsmyndighetens system för automatisk databehandling av

rättshjälpsärenden fungerar inte på ett godtagbart sätt. Bristerna har bl.a.

medfört att faktureringen blivit försenad, att avstämning ej kunnat ske på ett

tillfredsställande sätt gentemot redovisningen i övrigt samt att möjligheten att

hämta in statistiska uppgifter från systemet försvårats.

 För att undvika en situation där Rättshjälpsmyndigheten inte klarar av att

slutföra de ärenden som påbörjats måste systemet förbättras. För att uppnå detta

krävs bl.a. relativt omfattande konsultinsatser. Eftersom myndighetens

ekonomiska situation är ansträngd är regeringens bedömning att

Rättshjälpsmyndigheten behöver en engångsvis anslagshöjning med 1 500 000

kronor. Anslagshöjningen kommer att finansieras med en motsvarande besparing på

anslaget D 1. Domstolsverket för budgetåret 1995/96.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Rättshjälpsmyndigheten på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1995/96 anvisar ett ramanslag på 1 500 000 kronor.

F 7. Allmänna advokatbyråer: Avvecklingskostnader

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för

innevarande budgetår.

 Regeringen gav i ett beslut den 30 juni 1994 Domstolsverket i uppdrag att

vidta åtgärder för att avveckla verksamheten vid den Allmänna advokatbyrån i

Sundsvall.

 Avvecklingen kommer att slutföras under innevarande budgetår och

Domstolsverket beräknar kostnaderna för avvecklingen till ca 5 800 000 kronor.

Den helt dominerande delen av kostnaderna avser den samlade förlusten till följd

av verksamheten vid byrån. En mindre del av kostnaderna utgörs av bl.a.

kundförluster och slutavskrivning av inventarier.

 Domstolsverket har under innevarande budgetår betalat in 17 530 909 kronor på

inkomsttitel 2811 - övriga inkomster av statens verksamhet. Ca 2 000 000 kronor

av beloppet hänför sig till överskottet från avvecklingen av den Allmänna

advokatbyrån i Kalmar. Resten av beloppet består av den inbetalning av de

allmänna advokatbyråernas statskapital som skett i enlighet med regeringsbeslut

den 26 oktober 1995.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Allmänna advokatbyråer: Avvecklingskostnader på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett anslag på 5 800 000 kronor.

G. Övriga myndigheter

G 3. Brottsoffermyndigheten: Förvaltningskostnader

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

ramanslag på 12 281 000 kronor.

 Brottsoffermyndigheten bildades den 1 juli 1994 genom att Brottsskadenämnden

omorganiserades. I samband därmed utlokaliserades myndigheten från Stockholm

till Umeå. Överflyttningen av verksamheten skedde successivt under förra

budgetåret och är i helhet lokaliserad till Umeå sedan den 1 juli 1995.

 Brottsoffermyndigheten har till uppgift att främja brottsoffrens rättigheter

samt bevaka deras behov och intressen. Myndigheten skall särskilt pröva ärenden

om brottsskadeersättning och ärenden om bidrag från brottsofferfonden.

 Ett ADB-system för hantering av brottsskadeärendena är sedan några år under

utveckling. Systemet fungerar inte tillfredsställande, vilket bl.a. beror på att

det inte är dimensionerat för Brottsoffermyndighetens nuvarande arbetsuppgifter.

Såväl arbetsuppgifter som ärendevolymen har ökat sedan systemet upphandlades.

Dessutom finns det vissa uppgifter som i dag inte omfattas av ärendehanterings-

systemets rutiner, bl.a. utbetalningar av brottsskadeersättningar.

 Budgetåret 1994/95 inkom det drygt 4 200 brottsskadeärenden och utbetalades

brottsskadeersättningar för drygt 42 200 000 kronor. En förutsättning för att

verksamheten skall fungera effektivt och rationellt är ett väl dimensionerat och

tillförlitligt ADB-system.

 Regeringens bedömning är att den nödvändiga satsningen på en utveckling av och

utbildning kring datasystemet inte ryms inom ramen för tillgängliga medel.

Regeringen anser mot bakgrund av detta att Brottsoffermyndigheten bör tillföras

1 500 000 kronor i engångsanvisning. Dessa medel kommer att finansieras med en

motsvarande besparing på anslaget E 2. Kriminalvården för budgetåret 1995/96.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Brottsoffermyndigheten: Förvaltningskostnader på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett ramanslag på 1 500 000 kronor.

 4

3. Försvarsdepartementet (fjärde huvudtiteln)

Regeringen anmälde i prop 1994/95:100, bil. 5, s. 99 sin avsikt att upphäva

Försvarsmaktens dispens från att tillämpa anslagsförordningen (1992:760) för

merparten av materielanskaffningen vad avser avräkning av förskott. Dispensen

har inneburit att Försvarsmakten haft rätt att anslagsavräkna förskott, dvs.

förskotten har varit budgeterade inom anslaget. Den räntekostnad detta medför

har ej framkommit inom totalförsvarets utgiftsram. Om förskott istället

lånefinansieras synliggörs de räntekostnader som dessa medför på ett bättre sätt

än i dagsläget.

 Regeringen gav Försvarsmakten, Försvarets materielverk samt Riks-

revisionsverket i uppdrag att redovisa konsekvenser vid ett upphävande av

dispensen från anslagsförordningen vid Försvarsmakten. Härvid framkom att

förskott därmed ej kan anslagsavräknas utan förskott avräknas mot anslag först

vid leverans av den beställda materielen till Försvarsmakten.

 Upphävandet av undantaget från anslagsförordningen och lånefinansiering av

förskott synliggör de räntekostnader för staten som följer av att Försvarets

materielverk lämnar förskott till försvarsindustrin.

 Regeringen gör den bedömningen att ansvarsförhållanden skall vid upphävandet

av undantaget vara sådana att Försvarets materielverk framgent ansvarar för

lånefinansiering av förskotten och betalningar av räntekostnader och

amorteringar till Riksgäldskontoret. Försvarsmakten å sin sida ansvarar för att

betalning av överenskomna räntekostnader och amorteringar sker till Försvarets

materielverk i samband med leverans av krigsmateriel till Försvarsmakten.

 För att kunna lånefinansiera förskotten intill dess leverans sker behöver

Försvarets materielverk ha en särskild kredit, med kreditgräns på 18 000 mkr,

hos Riksgäldskontoret. Denna kredit ersätter de tidigare anslagsfinansierade

förskotten genom att Försvarsmaktens anslag A1 reduceras engångsvis med belopp

motsvarande de utestående förskotten.

 Genom en justering av anslaget A 1 kompenseras Försvarsmakten för de

tillkommande räntekostnaderna som följer av att de vid omläggningstillfället

utestående förskotten istället lånefinansieras. Justeringen påverkar dock inte

statsbudgetens utfall då Riksgäldskontoret erhåller motsvarande medel som

ränteintäkt.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. godtar den förändring som föreslagits.

 2. beviljar att de tidigare anslagsfinansierade förskotten ersätts med en

kredit och att Försvarsmaktens anslag A1 reduceras engångsvis med belopp

motsvarande de utestående förskotten.

4. Kommunikationsdepartementet (sjätte huvudtiteln)

A. Infrastruktur

Riksdagen har beslutat (prop. 1995/96:92, bet. 1995/96:TU12, rskr. 1995/96:108)

att ansvaret för trafikledning och banfördelning på statens spåranläggningar

fr.o.m. den 1 juli 1996 skall överföras från Statens järnvägar (SJ) till en

självständig enhet inom Banverket. Denna enhets verksamhet benämns här

Tågledningen. Medel för tågledningen skall anvisas via anslag och finansieras

med höjda banavgifter.

 De årliga kostnaderna för tågledningen beräknas uppgå till 450 miljoner

kronor. För det innevarande budgetåret föreslår regeringen att verksamheten

tilldelas medel i ett nytt anslag med benämningen Tågledningen.

 Regeringen anser att SJ fr.o.m. den 1 juli 1996 skall upplåta lokaler för

tågledningen på icke kommersiella villkor till en kostnad som motsvarar driften

av lokalerna i enlighet med de principer för upplåtelse av lokaler som tillämpas

mellan SJ och Banverket. Regeringen anser vidare att ansvaret för livräntor och

personskadeersättningar skall för berörd personal regleras mellan Banverket och

SJ på samma sätt som skett fr.o.m. år 1994 för den personal inom Banverket som

tidigare varit anställd inom SJ:s banavdelning.

 Avtalet mellan Förhandlaren för statens köp av persontrafik på järnväg och SJ

för perioden fr.o.m. den 10 juni 1996 t.o.m. den 31 december 1997, innebär att

SJ erhåller en ersättning för främst trafikledningskostnader på länsjärnvägar

uppgående till 94 miljoner kronor. Regeringen anser att denna ersättning till SJ

skall upphöra i samband med att Banverket fr.o.m. den 1 juli 1996 övertar

ansvaret för alla kostnader som är förknippade med trafikledning och

banfördelning. Regeringen anser vidare att den ersättning som Banverket betalar

till SJ för trafikledningskostnader i samband med banarbeten skall upphöra

fr.o.m. den 1 juli 1996.

 För att erhålla en neutral finansieringslösning bör höjningen av banavgifterna

uppgå till de totala kostnaderna för tågledning minskat med den indragna

ersättning till SJ som avser trafikledningskostnader på länsjärnvägar.

Regeringen avser att uppdra åt Banverket att föreslå hur banavgifterna bör

anpassas till riksdagens beslut (prop. 1995/96:92, bet. 1995/96:TU12, rskr.

1995/96:108) om Nya förutsättningar för järnvägstrafiken.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Tågledningen på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1995/96

under sjätte huvudtiteln anvisar ett ramanslag på 225 000 000 kronor.-

B. Sjöfart

Vissa kostnader till följd av M/S Estonias förlisning

Något anslag för dessa ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för

innevarande budgetår.

 Den 28 september 1994 förliste passagerarfärjan M/S Estonia sydväst om finska

Utö. Fartyget förde estnisk flagg. Regeringen uppdrog den 28 september 1994 åt

Statens haverikommission (SHK) att biträda i utredningsarbetet med anledning av

förlisningen. Regeringen har den 15 december 1994 beslutat att M/S Estonia inte

skall bärgas och att några åtgärder för att ta upp de omkomna inte skall vidtas.

Platsen där fartyget förliste skall betraktas som en gravplats. För att

säkerställa att gravfriden respekteras skall fartyget täckas över och särskilda

åtgärder vidtas i samarbete med de estniska och finländska regeringarna för att

skydda gravplatsen rättsligt.

 Regeringen har den 2 mars 1995 uppdragit åt Sjöfartsverket att låta genomföra

en övertäckning av M/S Estonia. Detta arbete beräknas kunna påbörjas under våren

1996.

 Riksdagen beslutade den 8 juni 1995 i en särskild lag om bestämmelser till

skydd för gravfriden i vraket efter M/S Estonia och i ett anslutande område i

Östersjön (SFS 1995:732).

 Till följd av de extraordinära kostnaderna som uppstod i samband med

förlisningen anvisades på tilläggsbudget ett förslagsanslag om 1 000 kronor för

budgetåret 1994/95. Vad beträffar SHK:s utredningskostnader uppgick dessa till

ca 2 740 000 kronor.

 För innevarande budgetår beräknas SHK:s kostnader för deltagande i

utredningsarbetet till 3 940 000 kronor. Utredningsarbetet beräknas vara slut-

fört under våren 1996.

 Kostnaderna som uppkommit eller som kommer att uppkomma till följd av

regeringens ställningstaganden och de åtgärder som Sjöfartsverket vidtagit för

att bevaka att lagen om gravfrid respekteras, är i huvudsak extraordinära och

ryms inte inom befintliga anslag på statsbudgeten för innevarande budgetår. Ett

förslagsanslag om 1 000 kronor bör därför anvisas för dessa kostnader. Vidare

bör ett anslag om 3 940 000 kronor anvisas för SHK:s utredningskostnader med

anledning av M/S Estonias förlisning.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. till Vissa kostnader till följd av M/S Estonias förlisning på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1995/96 under sjätte

huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kronor,

 2. till Utredningsarbete med anledning av M/S Estonias förlisning på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1995/96 under sjätte huvud-

titeln anvisar ett anslag på 3 940 000 kronor.

 5

5. Finansdepartementet (sjunde huvudtiteln)

D. Vissa centrala myndigheter m.m.

D 3. Finansinspektionen

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

ramanslag på 150 463 000 kronor.

 Inom ramen för det internationella samarbetet på banktillsynsområdet ingår

Sverige i den s.k. G10-gruppen inom Bank of International Settlement (BIS). BIS

är en internationell sammanslutning av centralbanker och

banktillsynsmyndigheter.

 Sverige accepterade, efter en formell förfrågan från BIS hösten 1994, att vara

värdland för 1996 års International Conference of Banking Supervisors (ICBS).

Vartannat år anordnas denna konferens för tillsynsmyndigheter i närmare 150

länder. Till skillnad från övriga G10-länder har Sverige ännu inte varit

värdland för konferensen.

 Avsikten är att Finansinspektionen med visst biträde av Riksbanken skall

arrangera ICBS-konferensen 1996 i Sverige. Den totala kostnaden för att

arrangera konferensen har regeringen, i likhet med inspektionen, beräknat till

ca 5 000 000 kronor. Enligt en överenskommelse som träffats mellan inspektionen

och Riksbanken skall banken bestrida kostnader motsvarande ca 1 500 000 kronor

för konferensen. För att täcka återstående medelsbehov föreslår regeringen att

inspektionen anvisas ett engångsbelopp på 2 800 000 kronor. Resterande medel får

belasta redan tilldelat anslag. Härigenom torde inte, enligt regeringens upp-

fattning, resurserna för inspektionens reguljära tillsynsverksamhet påverkas i

alltför hög utsträckning.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Finansinspektionen på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1995/96 anvisar ett ramanslag på 2 800 000 kronor.

E. Statliga arbetsgivarfrågor

E 7. Bidrag till centralt utvecklingsarbete avseende metoder och system för att

jämföra arbeten av lika värde

I prop. 1991/92:125 bil. 5 hemställde regeringen att riksdagen till Bidrag till

centralt utvecklingsarbete avseende metoder och system för att jämföra arbeten

av lika värde skulle anvisa ett reservationsanslag på 40 445 000 kronor.

Bakgrunden till detta var att parterna dels enligt avtal om slutlig reglering

enligt RALS 1989-90, dels enligt ett förhandlingsprotokoll med tillägg till

avtalet om slutlig reglering enligt RALS 1989-90, bilaga 1, avsatt 40 445 000

kronor för att bestrida kostnader för det partsgemensamma centrala

utvecklingsarbetet syftande till att utveckla metoder och system för att kunna

jämföra arbeten av lika värde.

 Den 30 juni 1995 fanns det enligt Arbetsgivarverket, som enligt

regleringsbrevet disponerar anslaget, 5 255 849 kronor oförbrukat på detta

anslag. Budgetåret 1994/95 var det tredje och sista året efter det budgetår då

anslaget var uppfört på statsbudgeten som regeringen hade dispositionsrätt till

anslagsmedlen.

 Arbetsgivarverket och de statsanställdas huvudorganisationer har i

förhandlingsprotokoll den 29 mars 1995 bl.a. överenskommit om att överföra

återstående delarna av de här aktuella medlen, 5 255 849 kronor, till det

partsgemensamma organet Utvecklingsrådet. Parterna på det statliga avtalsområdet

är ense om att rådet, i enlighet med de riktlinjer som parterna närmare skall

utarbeta, skall besluta om och finansiera särskilda utvecklingsinsatser m.m.

inom bl.a. jämställdhetsområdet.

 Eftersom det finns ett behov att disponera anslagsmedlen även efter utgången

av budgetåret 1994/95 bör anslaget ånyo föras upp på statsbudgeten.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Bidrag till centralt utvecklingsarbete avseende metoder och system för

att jämföra arbeten av lika värde på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1995/96 anvisar ett anslag på 5 256 000 kronor.

Riksgäldskontoret

Kreditutrymme i Riksgäldskontoret för det statliga

riskfinansieringssystemet

I 1995 års kompletteringsproposition (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 99-103)

redogjorde regeringen för utvecklingen av ett internt statligt riskfinans-

ieringssystem. Detta system inrättas eftersom vissa större skador inte kan

hanteras inom ramen för en myndighets befintliga resurser. Myndigheterna får

möjlighet att ansluta sig till riskfinansieringssystemet som även omfattar

skadeservice, skadereglering och skadekostnadsrapportering. Bestämmelser om

detta finns i den förordning om statliga myndigheters riskhantering (1995:1300)

som gäller sedan den 1 januari 1996.

 Den ekonomiska riskutjämningen kommer att ske centralt genom ett räntekonto

hos Riksgäldskontoret som disponeras av Kammarkollegiet. De löpande större

skadorna kommer i första hand att finansieras med de avgifter som myndigheterna

betalat till Kammarkollegiet och som placerats på riskutjämningskontot. Vid

extremt stora skador kan regeringen besluta om särskilda medelstillskott. I

sådana fall kan sjuttonde huvudtitelns förslagsanslag Oförutsedda utgifter

användas.

 Avsikten är att de skadekostnader som skall belasta riskutjämningskontot över

tiden skall täckas av de avgifter som myndigheterna har betalat. Det bör dock

finnas möjlighet att jämna ut slumpmässiga variationer i skadekostnaderna.

Behovet är störst i riskfinansieringssystemets uppbyggnadsskede. Om en större

skada skulle inträffa, vars kostnader inte kan täckas av dittills inbetalade

avgifter, finns möjligheten att använda förslagsanslaget Oförutsedda utgifter.

En annan möjlighet är att förse kontot med ett kreditutrymme. Eftersom

kostnaderna därigenom kan återföras på myndigheterna är detta alternativ att

föredra. Kammarkollegiet har i en skrivelse till regeringen bedömt att detta

kreditutrymme under ett inledningsskede bör uppgå till 100 miljoner kronor.

Regeringen ansluter sig till denna bedömning och föreslår således att

riskutjämningskontot skall ha ett kreditutrymme som uppgår till detta belopp.

Inom detta utrymme bör Kammarkollegiet också ha rätt att ta upp lån i Riks-

gäldskontoret. En successiv anpassning förutsätts ske av beloppet i takt med hur

skadekostnaderna utvecklas i förhållande till myndigheternas avgifter.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 bemyndigar regeringen att besluta om ett kreditutrymme i Riksgäldskontoret på

100 000 000 kronor för det statliga riskfinansieringen.

 6

6. Utbildningsdepartementet (åttonde huvudtiteln)

A. Skolväsendet

A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

förslagsanslag på 1 644 605 000 kronor.

 Under innevarande läsår har anvisats extra statsbidrag på drygt 1,5 miljarder

kronor under detta anslag för sysselsättningsskapande åtgärder inom

gymnasieskola och gymnasial vuxenutbildning. Detta motsvarar 16 000 platser inom

gymnasieskolan och 42 500 platser inom vuxenutbildningen varav 17 000 platser

för tredje året i komvux och 1 500 basårsplatser.

 Skolverket redovisar i sin delrapport från oktober 1995 att sammanlagt ca 13

000 elevplatser lagts ut i det tredje året i gymnasieskolan och komvux. De medel

som avdelades för det tredje året kommer, enligt Skolverket, således inte att

utnyttjas fullt ut. Därutöver fanns det ca 34 000 studerande i gymnasial

vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. Efterfrågan på basåret har varit

mycket stor. Ansökningarna om basårsplatser uppgår till ca 4 500 helårsplatser

och Skolverket har fördelat alla de 1 500 platser som det anvisats medel till.

De allra flesta studerande är över 20 år.

 Fr.o.m läsåret 1997/98 avses statens konjunkturanpassade satsningar på området

att förändras. Kommunerna kommer då att få ta ett större ansvar för

grundutbildningen inklusive gymnasieutbildningen inom komvux. Regeringen avser

att återkomma i denna fråga.

 Inom vuxenutbildningen föreslår regeringen att det för höstterminen 1996

anvisas medel för motsvarande 35 300 platser i komvux. 3 300 av dessa platser

avdelas för yrkesutbildning inom komvux och 4 000 för basåret. För övriga

platser 28 000 gäller samma prioriteringar som hittills, dvs. naturvetenskap,

teknik och språk inklusive det s.k. tredje året för dem som endast har en

tvåårig gymnasieutbildning. För dessa platser är kostnaden 22 800 kronor per

plats och år.

 Kommunerna skall enligt skollagen erbjuda gymnasial vuxenutbildning och därvid

sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Varje

kommun skall informera om möjligheterna till gymnasial vuxenutbildning och verka

för att vuxna deltar i sådan utbildning. Den gymnasiala vuxenutbildningen skall

motsvara den utbildning ungdomar kan få i gymnasieskolan. Kommunerna har dock

genomfört besparingar på den reguljära komvuxverksamheten, och då, enligt

Skolverket, främst i yrkesutbildningen. Enligt regeringens uppfattning finns det

anledning att i högre grad än vad nu är fallet använda komvux för grundläggande

yrkesutbildning. Vi vill förstärka den yrkesinriktade utbildningen inom komvux.

Regeringen har därför beräknat en högre kostnad för 3 300 platser yrkesinriktad

komvux. Regeringen räknar med att bidraget skall uppgå till 47 700 kronor för en

helårsplats.

 För hösten 1996 föreslås att antalet platser inom basåret ökas till 4 000

platser varav 3 000 är avsedda för vuxna. Kostnaden för varje plats beräknas

till 31 500 kronor per år. Stipendiet på 10 000 kronor för fullgjorda studier på

basåret inom komvux som infördes under nuvarande läsår föreslås bibehållas.

 Några platser inom gymnasieskolan föreslås inte. Regeringen avser att i

budgetpropositionen för budgetåret 1997 återkomma till riksdagen med förslag

till medel för vårterminen 1997.

 I propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop.

1995/96:25) anmälde regeringen sin avsikt att under mandatperioden inleda en

försöksverksamhet med kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Detta försök

bör inledas under hösten 1996. I avvaktan på särskild proposition i detta ärende

har medel motsvarande 1 700 platser beräknats under detta anslag.

Försöksverksamheten skall fr.o.m. hösten 1997 i sin helhet finansieras inom

utbildningsdepartementets område.

 Förslag avseende ökade kostnader för studiemedel behandlas under anslaget E 4.

Studiemedel m.m.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett

förslagsanslag på 511 905 000 kronor.

A 16. Svenska EU-programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för

innevarande år.

 Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning och

kompetensutveckling började sin verksamhet den 1 juli 1995. Delegationen utgör

svenskt programkontor för de EU-program inom utbildning och kompetensutveckling

som regeringen bestämmer. För närvarande handhar programkontoret EU-program dels

inom Utbildningsdepartementets område (Leonardo och delar av Sokrates), dels

inom Arbetsmarknadsdepartementets område (Adapt, Employment samt Europeiska

socialfondens Mål 4). De delar av Sokratesprogrammet som berör högskolesektorn

ansvarar Högskoleverket för.

 Bidrag till verksamheten kommer från flera håll. Programkontoret får medel

både från EU och, som svensk medfinansiering till administrationen av

programmen, från åttonde huvudtitelns anslag C 44. Utvecklingsverksamhet och

internationell samverkan anslagsposten 5. Kostnader för genomförande av EU-

program inom utbildning och kompetensutveckling m.m. samt första huvudtitelns

anslag B 1. Regeringskansliet m.m. anslagsposten 9. Arbetsmarknadsdepartementet.

Bidraget från anslaget C 44. utgör medfinansiering av administrationen för

programmen Leonardo och Sokrates.

 Regeringen föreslår nu att medel för genomförande av utbildningsprogrammen

Sokrates (delar) och Leonardo anvisas via ett ramanslag för att ge

programkontoret såsom svenskt programkontor samma möjligheter som andra

myndigheter i finansiella hänseenden men också för att underlätta uppföljning

och utvärdering av verksamheten.

 För detta budgetår anslogs under anslaget C 44. 5 540 000 kronor för kostnader

för genomförande av programmen Sokrates och Leonardo. Dessa medel var beräknade

för en 12-månaders period. Extra medel behöver nu tillföras programkontoret för

andra halvåret 1996.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Svenska EU-programkontoret för utbildning och kompetensutveckling på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett ramanslag

på 3 460 000 kronor.

B. Folkbildning

B 1. Bidrag till folkbildningen

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

anslag på 3 472 357 000 kronor.

 Folkbildningsrådet har till Utbildningsdepartementet inkommit med en rapport

om studieförbundens och folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för

arbetslösa budgetåret 1994/95. Folkbildningsrådet konstaterar i rapporten att

den verksamhet som genomförts i studieförbund och på folkhögskolor med stöd av

det särskilda statsbidraget till arbetsmarknadsanpassade utbildningar och till

extra utbildningsplatser inom folkhögskolan väl uppfyllt de intentioner och mål

som ställts upp.

 För läsåret 1995/96 disponerar Folkbildningsrådet 100 kronor för särskilda

kurser för arbetslösa förlagda till studieförbund och folkhögskolor samt 439

kronor för att möjliggöra ca 10 000 extra platser inom folkhögskolan.

 Folkbildningsrådet har inkommit med en delrapport om studieförbundens och

folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa under budgetåret

1995/96. För studieförbundens verksamhet föreligger ännu inte några statistiska

uppgifter beträffande antalet deltagare och studiecirklar. För folkhögskolornas

del framgår att samtliga medel kommer att tas i anspråk. De extra

utbildningsplatserna används i stor utsträckning till en utökning av antalet

studerande på folkhögskolornas ordinarie långa kurser. Därutöver genomförs ett

stort antal nya kurser som delvis kommer till stånd genom samarbete med

studieförbund, huvudmannaorganisationer, fackliga organisationer,

länsarbetsnämnder och lokala arbetsförmedlingar. Genom att Folkbildningsrådet

prioriterar verksamheter i de fyra invandrartäta kommunerna Stockholm, Göteborg,

Malmö och Botkyrka kommer folkhögskolorna att ha ytterligare ca 500

kursdeltagare med invandrarbakgrund.

 Regeringen bedömer att verksamheterna med arbetsmarknadspolitiska insatser vid

studieförbund och folkhögskolor bör fortsätta även under andra halvåret 1996. De

extra platserna inom folkhögskolan bör dock minskas. Regeringen föreslår därför

att Folkbildningsrådet erhåller ytterligare 50 000 000 kronor för särskilda

kurser för arbetslösa förlagda till studieförbund och folkhögskolor under hösten

1996. Regeringen föreslår även att ytterligare 108 000 000 kronor anvisas för

att möjliggöra ca 6 000 extra platser inom folkhögskolan under höstterminen

1996. Regeringen avser att i budgetpropositionen för budgetåret 1997 återkomma

till riksdagen med motsvarande förslag avseende första halvåret 1997.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Bidrag till folkbildningen på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1995/96 anvisar ett anslag på 158 000 000 kronor.

C. Universitet och högskolor m.m.

C 46. Övriga utgifter inom grundutbildning

Riksdagen har för budgetåret 1995/96 anvisat medel för vissa särskilda åtgärder

under läsåret 1995/96 för att, mot bakgrund av sysselsättningsläget, erbjuda

fler studerande plats i högskolan (prop. 1994/95:100 bil. 9 s. 88, bet.

1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353 samt prop. 1994/95:139, bet. 1994/95:UbU15,

rskr. 1994/95:353). De särskilda åtgärderna omfattar generella volymökningar i

form av 5 500 platser, huvudsakligen inom de humanistiska, samhällsvetenskapliga

och juridiska utbildningsområdena, ca 1 400 basårsplatser samt en särskild

satsning - aspirantutbildning bestående av varvad utbildning och praktik - som i

första hand vänder sig till arbetslösa invandrare med akademisk utbildning.

Antalet aspirantutbildningsplatser är 1 270. Därutöver omfattar den särskilda

satsningen 25 000 platser inom ramen för sommaruniversitet/sommarhögskola vilka

omräknat motsvarar ca 4 700 helårsplatser.

 I propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop.

1995/96:25 s. 14) anförs att regeringen avser att återkomma med förslag gällande

omfattning och inriktning av de tillfälliga utbildningssatsningarna läsåret

1996/97. Vidare anför regeringen att det på längre sikt inte är rimligt med

konjunkturbetingade satsningar inom utbildningsområdet.

 Regeringen anser att de tillfälliga utbildningssatsningarna inom den högre

utbildningen under läsåret 1995/96 bör förlängas att gälla under läsåret

1996/97, med undantag för platserna inom sommaruniversitet/sommarhögskola. De 25

000 platserna som avser sommaruniversitet/sommarhögskola och för vilka särskilda

medel har anvisats under läsåret 1995/96 får även tas i anspråk av universiteten

och högskolorna under sommaren 1996. Därför föreslås inga ytterligare medel för

detta ändamål för läsåret 1996/97. Eftersom regeringen inte har för avsikt att

fortsättningsvis anvisa särskilda medel för sommarkurser blir det en angelägen-

het för resp. universitet och högskola att ta ställning till den fortsatta

omfattningen av sådan verksamhet inom ramen för det ordinarie utbildnings-

uppdraget.

 Basåret i högskolan som nu funnits under några år har inneburit att

rekryteringen till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar kunnat breddas

och att kvinnor i större utsträckning än tidigare sökt till sådana utbildningar.

De uppdrag som avser basårsplatser för läsåret 1995/96 omfattar totalt ca 2 600

platser varav ca 1 400 inom ramen för de särskilda satsningarna. 1 200

basårsplatser avser sådana platser som riksdagen beslutade med anledning av

förslag i prop. 1992/93:150 bil.7, bet. 1992/93:FiU1, rskr. 1992/93:134 om

medel för behörighetsgivande förutbildning. Preliminära uppgifter avseende

sökande och antagna till basårsplatserna hösten 1995 visar att merparten av

platserna kommer att utnyttjas. Regeringen avser att under hand inhämta

universitetens och högskolornas uppfattning om möjligheterna att öka antalet

basårsplatser. Regeringen föreslår att resurser anvisas för de sista sex

månaderna av budgetåret 1995/96 för 2 600 basårsplatser samt 5 000 platser inom

de humanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningsområdena. Om

universiteten och högskolorna bedömer att basåret kan ökas utöver det föreslagna

antalet bör antalet platser inom de humanistiska, samhällsvetenskapliga och

juridiska utbildningsområdena reduceras så att antalet basårsplatser kan bli

fler.

 Det är alltför tidigt att dra några slutsatser vad gäller aspirantutbildningen

för arbetslösa invandrare med akademisk utbildning. Det kan dock konstateras att

tiden för planering av denna utbildning var alltför kort för att den skulle

kunna starta i full omfattning vid höstterminens början. Inte minst arbetet med

att finna lämpliga praktikplatser för de aktuella studerande var tidskrävande.

Enligt uppgifter från de universitet och högskolor som anordnar

aspirantutbildning har kursstarterna därför försenats. Mycket arbete har lagts

ner vid de berörda lärosätena och regeringen anser därför att det är angeläget

att denna försöksverksamhet får fortsätta även under läsåret 1996/97 innan några

slutsatser dras av verksamheten. Medel för 1 200 platser under de sista sex

månaderna av budgetåret 1995/96 bör anvisas och beräknas utifrån antagandet att

de studerande genomgår kurser inom olika utbildningsområden. Arbets-

marknadsmyndigheterna bör kunna vara behjälpliga när det gäller att finna

lämpliga praktikplatser.

 Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för budgetåret 1997

avseende resurser under vårterminen 1997 för de nu föreslagna platserna.

 Regeringen begär riksdagens bemyndigande att fördela de medel som föreslås för

Övriga utgifter inom grundutbildning i enlighet med de principer som redovisats.

 Förslag avseende ökade kostnader för studiemedel behandlas under anslaget E 4.

Studiemedel m.m.

Förslag till ändring i högskolelagen

Regeringen har i propositionen Ett nytt utjämningssystem för kommuner och

landsting, m.m. (prop. 1995/96:64) föreslagit att ett nytt statsbidrags- och

utjämningssystem för kommuner och landsting införs år 1996. Förslaget innebär

bl.a. att en utjämning av skillnader i strukturella förhållanden

(kostnadsutjämning) görs så att de kommuner eller landsting vars mätbara

strukturella förhållanden är sämre än genomsnittet för riket får ett

utjämningsbidrag från staten. Kommuner eller landsting vars mätbara strukturella

förhållanden är bättre än genomsnittet för riket betalar en utjämningsavgift

till staten.

 En av de faktorer som föreslås ligga till grund för kostnadsutjämningen mellan

kommuner och landsting är högskoleutbildning. En konsekvens av förslaget blir

att den interkommunala ersättningen mellan kommuner och landsting avseende

högskoleutbildning upphör. Detta betyder att bestämmelsen i 5 kap. 3 §

högskolelagen (1992:1434) blir obsolet. I tydlighetens intresse bör paragrafen

upphävas.

 I 5 kap. 4 § högskolelagen föreskrivs att staten har rätt till ersättning för

utbildning av studenter som vid en högskola genomgår sådan utbildning som även

anordnas av landsting samt att denna ersättning i princip skall betalas av det

landsting till vilket den kommun, där studenten är folkbokförd, hör. Paragrafen

reglerar endast sjukgymnastutbildningen vid Lunds universitet och Karolinska

institutet. Kostnadsutjämningen mellan landstingen för högskoleutbildning

baseras i det nya utjämningssystemet på antalet årsstudieplatser i respektive

landsting. Genom att antalet årsstudieplatser för sjukgymnastutbildningen vid

Lunds universitet och Karolinska institutet beaktas i utjämningssystemet kommer

hänsyn att tas till kostnadsskillnader mellan landstingen för högskoleutbildning

oavsett om den bedrivs av staten (då landstinget betalar ersättning till staten)

eller av landstinget. Som en följd av detta bör 4 § ändras, så att i stället det

landsting, i vilket högskolan huvudsakligen är belägen, skall betala

ersättningen. Om högskolan huvudsakligen är belägen i en kommun som inte tillhör

något landsting skall ersättningen betalas av kommunen.

 Regeringen har i beslut den 12 april samt den 28 september 1995 godkänt avtal

om att fyra statliga högskolor - Mitthögskolan, Mälardalens högskola, Högskolan

i Örebro och Högskolan i Halmstad - samt Linköpings universitet skall överta den

vårdhögskoleutbildning som förut bedrivits av respektive landsting.

 Huvudmannaskapet för de överflyttade vårdhögskoleutbildningarna övergår från

landstingen till staten. Finansieringen är dock även fortsättningsvis

landstingskommunal och regleras i de av regeringen godkända avtalen;

utbildningarna genomförs på uppdrag av landstingen.

 Den överflyttning som således har skett av vårdhögskoleutbildningar föranleder

en ändring i 5 kap. 4 § högskolelagen. Där föreskrivs som nämnt att staten har

rätt till ersättning för utbildning av studenter som vid en högskola genomgår

sådan utbildning som även anordnas av landsting. Uppenbarligen skall denna

bestämmelse inte tillämpas i fråga om de överflyttade utbildningarna; staten

ersätts ju enligt avtal för dessa utbildningar och skall inte dubbelkompenseras.

Genom ett nytt tredje stycke i paragrafen bör det emellertid klargöras att

bestämmelsen inte är tillämplig i fråga om nämnda utbildningar.

Upprättat lagförslag

I enlighet med det anförda har inom Utbildningsdepartementet upprättats förslag

till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). Lagförslaget finns i bilaga

till denna proposition.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434),

 2. godkänner det som regeringen förordar om omfattning och principer för

fördelning av vissa särskilda åtgärder under de sista sex månaderna av

budgetåret 1995/96,

 3. till Övriga utgifter inom grundutbildning på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett reservationsanslag på 173 285

000 kronor.

Uppsala universitets upptagande av checkräkningskredit

Riksrevisionsverket (RRV) har i revisionsberättelse avseende budgetåret 1993/94

framfört anmärkningar mot att Uppsala universitet tecknat en checkräkningskredit

i bank. Av universitetets svar framgår att krediten tecknades för att

universitetet skulle erhålla kapital för renovering av en fastighet, som inköps

av fondmedel.

 Regeringen beslutade mot bakgrund av detta den 12 april 1995 att Uppsala

universitet skulle redogöra för samtliga krediter som tecknats utöver vad

regeringen medgivit. Dessutom beslutades att en särskild utredare skulle

tillkallas för att se över förvaltningen av donationskapital vid universitet och

högskolor. Av direktiv (dir. 1995:122) beslutade av regeringen den 31 augusti

1995 framgår att en särskild utredare skall pröva hur statliga regler skall

kunna tillämpas för att syftet med fond- och egendomsförvaltningen skall kunna

uppnås utan att principerna för den statliga styrningen och

ekonomiadministrationen åsidosätts. Utredaren skall också lämna förslag till

eventuellt behövliga kompletteringar av regelsystemen. Utredaren skall lägga

fram förslag till åtgärder som fordras för de fall där donationsvillkor m.m. är

sådana att tillgångarna inte ingår i den statliga förmögenheten utan i

stiftelser. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 15 april 1996.

 Uppsala universitet har inkommit med den begärda redogörelsen. I samband med

redogörelsen hemställde universitetet om att i avvaktan på resultatet av

utredningen om förvaltning av donationskapital få fortsätta sitt samarbete med

redovisade kreditinstitut rörande kreditgivningen.

 Enligt gällande regler skall för statliga myndigheter lån tas upp i

Riksgäldskontoret. Regeringen har dock beslutat godta att Uppsala universitet

för donationsförvaltningens del tills vidare fortsätter samarbetet rörande

kreditgivningen med redovisade kreditinstitut m.m. i avvaktan på

ställningstagande med anledning av resultatet av utredningen om förvaltningen av

donationskapital vid universitet och högskolor. Godtagandet skedde mot bakgrund

av att en omedelbar avveckling av krediterna kunde vara mycket kostsam och att

donationsegendomens status inte är klarlagd innan utredningen presenterat sitt

resultat. Godtagandet avser endast de krediter som universitetet redovisat,

intill ett sammanlagt belopp om 140 000 000 kronor. Det krävs också att

krediterna - såvitt gäller räntor och amorteringar samt möjligheter att ställa

erforderliga säkerheter - är inom ramen för donationsförvaltningens ekonomi.

Dessutom förutsätts att för de krediter som ännu inte hunnit avtalats skall en

omläggning till lån i Riksgäldskontoret vara möjlig.

 Regeringen har avräknat det nämnda beloppet mot det låneutrymme i

Riksgäldskontoret som beräknats för Utbildningsdepartementet (prop. 1994/95:100

bil. 1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1993/94:132).

 Regeringen avser att återkomma till riksdagen i frågan när resultatet av

utredningsarbetet är känt.

D. Nationella och internationella forskningsresurser

D 21. Vissa bidrag till forskningsverksamhet

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

reservationsanlag på 78 799 000 kronor.

 I regleringsbrevet för budgetåret 1995/96 avseende anslag till nationella och

internationella forskningsresurser görs under anslaget D 22. Medel för dyrbar

vetenskaplig utrustning en besparing om 1 000 000 kronor. Detta belopp är avsett

att tillföras anslagsposten 1. Bidrag till Vetenskapsakademien på anslaget D 21.

Vissa bidrag till forskningsverksamhet. Åtgärderna avser att korrigera en

felaktig beräkning som gjordes i samband med budgetarbetet inför

budgetpropositionen 1994/95:100.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Vissa bidrag till forskningsverksamhet på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett reservationsanslag på 1 000 000

kronor.

E. Studiestöd m.m.

E 1. Centrala studiestödsnämnden m.m.

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag

på 265 622 000 kronor (prop. 1994/95:100, bil. 9, bet. 1994/95:SfU12, rskr.

1994/95:278). Från anslaget bekostas löne- och övriga förvaltningskostnader m.m.

 Statsmakterna har beslutat om väsentliga förändringar på högskoleområdet och

studiestödsområdet som träder i kraft under budgetåret 1995/96. Förändringarna

avser framförallt väsentligt ökade satsningar på utbildning och studiestöd med

hänsyn till arbetsmarknadsläget. Detta har inneburit ett ökat krav på

studiestödsverksamheten som Centrala studiestödsnämnden (CSN) inte förutsåg i

sin anslagsframställning för budgetåret 1995/96. De beslutade

utbildningssatsningarna har resulterat i täta regeländringar och stora

volymökningar. Ökad komplexitet i regelverket har medfört större krav på

individuell information och rådgivning.

 Enligt regeringens uppfattning bör CSN för att kunna fullgöra sina uppgifter

få en tillfällig medelsförstärkning med anledning av vad som redovisats ovan.

Regeringen förordar därför att ytterligare 30 000 000 kronor ställs till CSN:s

förfogande för studiemedelsadministration för budgetåret 1995/96.

 En sådan anslagshöjning föreslås finansieras genom en omfördelning från det

för budgetåret 1995/96 under åttonde huvudtiteln uppförda reservationsanslaget C

45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., anslagsposten

17. Till regeringens disposition.

Övrigt

En person kan enligt studiestödslagen (1973:349) få korttidsstudiestöd och

internatbidrag för ett maximalt antal timmar eller dagar per budgetår. Före

omläggningen av budgetåret sammanföll detta med läsåret. Maximigränserna för

korttidsstudiestöd och internatbidrag bör även i fortsättningen gälla per läsår.

Regeringen föreslår därför att ändringar i 5 kap. 3 § och 6 kap. 3 §

studiestödslagen görs så att korttidsstudiestöd och internatbidrag får lämnas

för ett maximalt antal timmar eller dagar från och med den 1 juli ett visst år

till och med den 30 juni påföljande år.

Upprättat lagförslag

I enlighet med det anförda har inom Utbildningsdepartementet upprättats förslag

till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349). Lagförslaget finns i bilaga

till denna proposition.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen

(1973:349),

 2. bemyndigar regeringen att omfördela 30 000 000 kronor från

reservationsanslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och

högskolor m.m. under åttonde huvudtiteln till ramanslaget E 1. Centrala

studiestödsnämnden m.m. under samma huvudtitel,

E 3. Studiehjälp m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

förslagsanslag på 2 784 333 000 kronor

 Under anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala

skolväsendet m.m. föreslås medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder

motsvarande 1 000 platser i basår för elever under 20 år. Kostnaderna för

studiehjälp för dessa studerande beräknas uppgå till 2 880 000 kronor. Kostnader

för stipendierna till basåret skall också belasta detta anslag. Eftersom

stipendierna utdelas efter genomgången utbildning återkommer dock regeringen med

medel till stipendierna samt studiehjälp till platser under våren 1997 i

budgetpropositionen.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Studiehjälp m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1995/96 anvisar ett förslagsanslag på 2 880 000 kronor.

 7

E 4. Studiemedel m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

förslagsanslag på 11 023 125 000 kronor.

 Under anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala

skolväsendet m.m. föreslås medel till bl.a. platser i komvux och kvalificerad

eftergymnasial yrkesutbildning för höstterminen 1996. Vidare föreslås under

anslaget B 1. Bidrag till folkbildningen medel för platser i folkhögskolan för

höstterminen 1996. Resurser till studiemedel bör anvisas till 14 000 platser i

komvux, 1 650 platser i yrkesutbildning i komvux, 3 000 basårsplatser i komvux

samt 3 000 platser i folkhögskolan för höstterminen 1996. Därutöver bör det

beräknas studiemedel för 1 700 platser i kvalificerad eftergymnasial

yrkesutbildning. Studiemedel motsvarande dessa platser beräknas till 207 815 000

kronor. Regeringen avser att i budgetpropositionen för budgetåret 1997 återkomma

till riksdagen med motsvarande förslag avseende första halvåret 1997.

 Under anslaget C 46. Övriga utgifter inom grundutbildning föreslås medel för

tillfälliga utbildningssatsningar inom den högre utbildningen. Satsningarna

avser totalt 8 800 platser och kostnaderna för studiemedel för de studerande

beräknas till 78 320 000 kronor.

 Totalt beräknas således kostnaderna för studiemedel för de särskilda

satsningarna under hösten 1996 uppgå till 286 135 000 kronor.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Studiemedel m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1995/96 anvisar ett förslagsanslag på 286 135 000 kronor

E 5. Vuxenstudiestöd m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

reservationsanslag på 3 484 600 000 kronor

 Under anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala

skolväsendet m.m. föreslår regeringen medel till platser i bl.a. komvux för

höstterminen 1996. Vidare föreslås under anslaget B 1. Bidrag till

folkbildningen medel för platser i folkhögskolan för höstterminen 1996. Eftersom

färre studerande har valt att studera med särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa (svuxa) föreslår regeringen att det för svuxa anslås medel till

motsvarande ytterligare 14 000 platser i gymnasial komvux samt 1 650 platser i

yrkesutbildning inom komvux. Därutöver bör 3 000 platser i folkhögskolan för

höstterminen 1996 också beräknas med svuxa. Resurser för särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) motsvarande dessa platser beräknas till

475 575 000 kronor avseende hösten 1996. Regeringen avser att i budgetproposi-

tionen för budgetåret 1997 återkomma till riksdagen med motsvarande förslag

avseende första halvåret 1997.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Vuxenstudiestöd m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1995/96 anvisar ett reservationsanslag på 475 575 000 kronor.

 8

7. Jordbruksdepartementet (nionde huvudtiteln)

F. Växtskydd och jordbrukets miljöfrågor

F 2. Bidrag till Statens utsädeskontroll

I statsbudgeten för detta budgetår finns för ändamålet uppfört ett för-

slagsanslag på 691 000 kronor.

 Regeringen gjorde i prop. 1994/95:100 bil.10 bedömningen att tillsyn av

kvalitetsdeklarationer av prydnadsväxtfrö inte kräver statens medverkan. Medel

för denna verksamhet drogs därför in. Statens utsädeskontroll hade tidigare

redovisat att det är svårt att avgiftsbelägga verksamheten.

 Emellertid finns det ett EG-direktiv på området som förutsätter statens

medverkan (rådets direktiv 91/682/EEG om saluföring av prydnadsväxter och

förökningsmaterial av prydnadsväxter).

 Regeringen anser därför att 485 000 kronor bör tillföras ifrågavarande anslag

för budgetåret 1995/96 för att möjliggöra för Utsädeskontrollen att kontrollera

utsäde av prydnadsväxter i enlighet med EG-direktivet. Finansiering sker inom

ramen för Jordbruksdepartementets verksamhetsområde.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Bidrag till Statens utsädeskontroll på tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1995/96 anvisar ett förslaganslag på 485 000 kronor.

 26

8. Arbetsmarknadsdepartementet (tionde huvudtiteln)

A. Arbetsmarknadsdepartementet m.m.

I budgetpropositionen för 1995/96 reserverades medel för vissa tillkommande

utgiftsbehov i myndigheternas förvaltningskostnader för att dessa skulle kunna

fullgöra Sveriges åtaganden gentemot EU. Detta finansierades genom att återlägga

en mindre del av den i budgetpropositionen föreslagna 11-procentiga besparingen

på myndigheternas förvaltningsanslag. I vårens kompletteringsproposition

föreslog regeringen hur merparten av dessa medel skulle fördelas. Det stod

emellertid klart att ytterligare erfarenhet från EU-medlemskapet skulle krävas

för att bedöma vissa politikområden. Regeringen föreslår därför nu vissa

ramhöjningar för Arbetsmarknadsverket och Glesbygdsverket.

A 1. Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

ramanslag på 5 498 111 000 kronor.

 Enligt regeringsbeslut den 8 juni 1995 är Arbetsmarknadsverket (AMV) ansvarigt

för samordning av insatserna inom den Europeiska Socialfondens mål 3. Enligt

regeringsbeslut den 21 juni 1995 ansvarar AMV dessutom för alla utbetalningar

avseende Europeiska Socialfonden.

 Detta ansvar innebär tillkommande arbetsuppgifter för AMV, som ekonomi-

administration, samordning, information och uppföljning av insatserna. Vissa av

dessa arbetsuppgifter kan finansieras till en del av medel från Socialfonden,

dock krävs genomgående en nationell medfinansiering.

 Regeringen bedömer att med anledning av dessa tillkommande arbetsuppgifter bör

AMS från den 1 januari 1996 tillföras 10 miljoner kronor ytterligare i

förvaltningsmedel.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett ramanslag på 10 000 000 kronor.

 27

C. Regional utveckling

C 7. Glesbygdsverket

Glesbygdsverket har till uppgift att stödja utvecklingen för och lämna förslag

till förbättringar med avseende på glesbygds- och landsbygdsbefolkningens

levnadsförhållanden i olika delar av landet med tyngdpunkten i skogslänens inre

delar samt i skärgårdsområdena.

 Inom ramen för EU:s strukturfondspolitik får Sverige del av bl.a. olika

åtgärder, som innebär främjande av landsbygdsutveckling. Glesbygdsverket har

under det senaste året aktivt medverkat i framtagande av underlag för

strukturfondsprogram för mål 6, utarbetat förslag till strukturfondsprogram för

5b Skärgården samt utarbetat förslag till program för gemenskapsinitiativet

LEADER.

 Regeringen har beslutat att Glesbygdsverket skall vara sekretariat för de fem

övervakningskommittéer som skall bildas för mål 5b. Verket skall dessutom vara

beslutsorgan för åtgärder inom programmet LEADER och sekretariat åt över-

vakningskommittén för detta program. Riksdagen har redan beslutat om vissa medel

för detta ändamål (prop.1994/95:161 s. 59-60, bet. 1994/95:AU13, rskr.

1994/95:425). Ytterligare resurser bör dock tilldelas verket för att genomföra

de nya uppgifterna. Medelsbehovet för detta beräknas till 3 miljoner kronor.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Glesbygdsverket på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1995/96 anvisar ett ramanslag på 3 000 000 kronor.

D. Invandring m.m.

D 11. Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

reservationsanslag på 27 000 000 kronor.

 Invandrarnas sysselsättningssituation har de senaste 15 åren trendmässigt

försämrats och medfört negativa sociala och ekonomiska konsekvenser för både

individen och samhället i stort. Den höga arbetslösheten bland invandrare

resulterar i utanförskap, marginalisering och risk för etniska konflikter. För

att vända utvecklingen och förhindra etableringen av ett etniskt segregerat

samhälle är det nödvändigt att invandrarna i ökad utsträckning får fotfäste på

arbetsmarknaden.

 Invandrarpolitiska kommittén (Ku 1994:11) har avlämnat ett delbetänkande,

Arbete till Invandrare (SOU 1995:76), med förslag om att främja invandrarnas

arbetsmarknadssituation. Invandrarpolitiska kommitténs delbetänkande bereds nu

inom regeringskansliet och kommer, tillsammans med det betänkande som kommittén

om arbetsmarknadspolitkens roll, omfattning, inriktning och avgränsning (A

1994:01) kommer att presentera i februari, att vara underlag för de förslag till

åtgärder som regeringen kommer att lägga fram i en proposition under 1996.

 Svenska Arbetsgivareföreningen (SAF), Landsorganisationen i Sverige (LO) och

Tjänstemännens Centralorganisation (TCO) har nyligen i en gemensam

rekommendation betonat vikten av att förebygga rasdiskriminering och

främlingsfientlighet samt att främja lika möjligheter på arbetsplatsen.

Organisationerna ser det som angeläget att skapa ett demokratiskt, pluralistiskt

samhälle som kännetecknas av solidaritet och respekt för alla människors

värdighet.

 En nationell kommitté (C 1994:04) har de senaste två budgetåren bedrivit en

ungdomskampanj mot främlingsfientlighet och rasism inom ramen för Europarådets

motsvarande arbete. Ungdomskampanjen har under innevarande budgetår finansierats

med 4 175 000 kronor från anslaget Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism.

Syftet med ungdomskampanjen har varit att stärka respekten och förståelsen för

ett mångkulturellt samhälle. Utöver ungdomar har företrädare för privat närings-

liv, myndigheter och organisationer medverkat i kampanjen bl.a. genom att öppna

sina organisationer för information, dialog samt potentiella arbetstillfällen.

De har därigenom medverkat till att skapa goda förebilder för tolerans och

öppenhet i kampen mot främlingsfientlighet och rasism och i detta syfte gått

samman i en opinionsledargrupp under arbetsnamnet Sverige 2000-gruppen.

 Opinionsledargruppen har i ett manifest angett att den aktivt vill verka för

en ny och positiv samhällsanda genom att, i samverkan med arbetstagarnas

representanter, stärka insikten hos såväl medlemmarnas anställda som i samhället

i stort om det betydande värde som ligger i att bejaka och ta tillvara Sverige

som en mångkulturell nation. Målet är bl.a. att stödja och uppmuntra att nya

vägar prövas för att öka antalet yngre anställda och bland dessa en

representativ andel med invandrarbakgrund. Sverige 2000-gruppen avser att bilda

ett institut och fortsätta med sin verksamhet även efter det att

ungdomskampanjen avslutats 25-26 november 1995. Institutets främsta uppgifter

kommer att bli opinionsbildning, faktainsamling och kunskapsförmedling i frågor

som rör mångkulturell kompetens. Avsikten är att verka utifrån en liten

organisatorisk bas som huvudsakligen finansieras med medlemsavgifter. En strävan

är att successivt öka antalet medlemmar. Samverkan för ömsesidig nytta har

inletts med Institutet för Kvalitetsutveckling (SIQ). Det gemensamma intresset

ligger i att det finns en tydlig kvalitetsaspekt i att bättre utnyttja den mång-

kulturella kompetensen i Sverige.

 Regeringen välkomnar de initiativ som tagits av företag, myndigheter och

organisationer för att främja invandrarnas situation på arbetsmarknaden och

motverka främlingsfientlighet och rasism. Vad som nu är angeläget är att

initiativen får praktiskt genomslag och reellt påverkar invandrarnas integration

på arbetsmarknaden. Regeringen förutsätter att den gemensamma rekommendationen

från SAF, LO och TCO att förebygga diskriminering och främlingsfientlighet samt

att främja lika möjligheter på arbetsplatsen kommer att leda till åtgärder från

parterna på det lokala planet.

 Regeringen ser mycket positivt på det frivilliga initiativet att inrätta ett

institut som arbetar med att ta tillvara landets mångkulturella resurser på

arbetsmarknaden. För näringslivet har detta betydelse bl.a. för att stärka

konkurrenskraften såväl internationellt som på hemmamarknaden. Institutet bör

därför utvecklas och bygga på den drivkraft som finns i det privata

näringslivet. Även många myndigheter torde ha ett eget intresse av institutets

arbete. Staten bör också medverka och ekonomiskt stödja institutet för att

markera dess legitimitet och för att positiva erfarenheter från institutets

arbete och de företag och myndigheter som är medlemmar skall få en bred

spridning bland andra företag m.fl. Detta stöd är särskilt viktigt under

institutets uppbyggnadsskede. Statens ekonomiska bidrag bör dock vara av den

storleken att institutet inte blir beroende av detta för sin drift och

utveckling.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 godkänner att högst 2 000 000 kronor av medlen under anslaget Åtgärder mot

främlingsfientlighet och rasism får användas för att stödja syftet att främja

tillvaratagande av mångkulturell kompetens i arbetslivet.

 28

9. Kulturdepartementet (elfte huvudtiteln)

Inledning

Flertalet av förslagen inom Kulturdepartementets område härrör från variationer

i betalningsflöden under det förlängda budgetåret, vilka regeringen inte hade

full kännedom om när budgetpropositionen beslutades. Förslagen, som enbart är en

tillfällig justering, medför således ingen ökad belastning på statsbudgeten

under mandatperioden.

 I budgetpropositionen för 1995/96 reserverades medel för vissa kommande

utgiftsbehov i myndigheternas förvaltningskostnader för att dessa skulle kunna

fullgöra Sveriges åtaganden gentemot EU. Detta finansierades genom att återlägga

en mindre del av den i budgetpropositionen föreslagna besparing på 11 procent på

myndigheternas förvaltningsanslag. I vårens kompletteringsproposition föreslog

regeringen hur merparten av dessa medel skulle fördelas. Det stod emellertid

klart att ytterligare erfarenhet från EU-medlemskapet skulle krävas för att

bedöma vissa politikområden. Regeringen föreslår därför nu vissa ökningar av

anslagen till Riksarkivet, Riksantikvarieämbetet och Statens kulturråd.

B. Arkiv, museer och kulturmiljövård

B 1. Riksarkivet, Landsarkiven och Krigsarkivet

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

ramanslag på 328 926 000 kronor.

 Stockholms stadsarkiv har som uppgift att fungera som landsarkiv för regionala

och lokala statliga myndigheter inom hela Stockholms län. Ersättningen till

Stockholms stadsarkiv regleras genom ett avtal mellan svenska staten och

Stockholms kommun. För närvarande uppgår ersättningen till 6 266 000 kronor per

år och skall enligt avtalet betalas ut den 1 augusti. Således uppstår

utbetalningar för två år under budgetåret 1995/96. I budgetförslaget för

innevarande budgetår har anslaget till Riksarkivet ökats med ersättningen för

ett och ett halvt år. För att Riksarkivet skall kunna fullfölja avtalet när det

gäller den ersättning som skall betalas ut den 1 augusti 1996 föreslår

regeringen därför att

3 133 000 kronor anvisas för detta ändamål.

 Sveriges medlemskap i EU innebär för vissa myndigheter ett aktivt deltagande i

arbetet inom EU. För de ökade kostnader för resor m.m. som uppstår med anledning

härav föreslår regeringen att Riksarkivet anvisas 165 000 kronor.

 Regeringen föreslår att Riksarkivet anvisas sammanlagt 3 298 000 kronor på

tilläggsbudget för innevarande budgetår.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Riksarkivet, landsarkiven och Krigsarkivet på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett ramanslag på 3 298 000 kronor.

B 4. Centrala museer: Myndigheter

I statsbudgeten för innevarande budgetår har för detta ändamål uppförts ett

ramanslag på 655 818 000 kronor, varav för Statens musiksamlingar 41 588 000

kronor.

 Statens musiksamlingar har sagts upp från de lokaler som byggdes för

musikbiblioteket på 1870-talet. Regeringen medgav av denna anledning den 31

augusti 1995 att Statens musiksamlingar fick teckna hyresavtal fr.o.m. den 1

mars 1996 för en period på tio år avseende arkiv och kontor för musikbiblioteket

på Torsgatan 21 i Stockholm. Hyresökningen för de nya lokalerna är 740 000

kronor per år. Hyresökningen för tiden den 1 mars - 31 december 1996 är 616 000

kronor, varav Statens musiksamlingar finansierar 154 000 kronor. Regeringen

föreslår att återstoden av beloppet, 462 000 kronor, anvisas på tilläggsbudget

för innevarande budgetår.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Centrala museer: Myndigheter på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1995/96 anvisar ett ramanslag på 462 000 kronor.

B 5. Centrala museer: Stiftelser

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

obetecknat anslag på 180 068 000 kronor, varav för Stiftelsen Tekniska museet 53

948 000 kronor.

 Vid Tekniska museet finns en personlig anställning som kontorist. Kostnaderna

för den personliga anställningen har tidigare belastat det under sjunde

huvudtiteln Finansdepartementet uppförda anslaget Täckning av merkostnader för

löner och pensioner m.m. Då anslaget upphört fr.o.m. innevarande budgetår skall

kostnaderna i stället ingå i Tekniska museets anslag. Regeringen föreslår att

anslaget till Tekniska museet ökas med 398 000 kronor för budgetåret 1995/96 för

den personliga anställningen.

 29

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Centrala museer: Stiftelser på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1995/96 anvisar ett anslag på 398 000 kronor.

B 14. Riksantikvarieämbetet

I statsbudgeten för innevarande budgetår har för detta ändamål uppförts ett

ramanslag på 193 919 000 kronor.

 Sveriges medlemskap i EU innebär bl.a. att insatser för landskapsvård i

fortsättningen kommer att ske inom ramen för EU:s program för miljöersättningar

till jordbruket under nionde huvudtiteln (Jordbruksdepartementet). Kostnader för

administration m.m. ingår inte i de medel som beräknats för det nya

miljöersättningsprogrammet utan skall betalas av medlemsländerna själva. Genom

programmet kommer insatserna för landskapsvårdande åtgärder m.m. att bli mera

omfattande än i dag. Med anledning härav bör Riksantikvarieämbetet anvisas 3 200

000 kronor för de kostnader som är förknippade med ämbetets arbetsuppgifter inom

ramen för miljöersättningsprogrammet.

 Vidare innebär medlemskapet att ärenden om export och återlämnande av

kulturföremål mellan EU-länderna skall handläggas av svenska myndigheter. För

Riksantikvarieämbetets ökade kostnader för ärendehandläggning m.m. bör anvisas

500 000 kronor.

 Slutligen innebär medlemskapet ett aktivt deltagande för vissa myndigheter i

arbetet inom EU, vilket innebär ökade kostnader för resor m.m.

Riksantikvarieämbetet bör anvisas 165 000 kronor för detta.

 Regeringen föreslår således att Riksantikvarieämbetet anvisas sammanlagt 3 865

000 kronor på tilläggsbudget för innevarande budgetår.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Riksantikvarieämbetet på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1995/96 anvisar ett ramanslag på 3 865 000 kronor.

B 15. Kulturmiljövård och B 17. Kulturstöd vid ombyggnad m.m.

Bakgrund

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för ändamålet Kulturmiljövård

uppfört ett förslagsanslag på 112 406 000 kronor och för ändamålet Kulturstöd

vid ombyggnad m.m. ett förslagsanslag på 240 000 000 kronor.

 Från anslaget B 15. Kulturmiljövård utgår bidrag enligt förordningen

(1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Medel får även utgå till vård och

underhåll av vissa kyrkliga inventarier. Frågor om bidrag prövas av

Riksantikvarieämbetet eller, efter Riksantikvarieämbetets bemyndigande, av

länsstyrelsen. Från anslaget utgår också ersättning enligt 2 kap. 7, 8, 14-16 §§

samt 3 kap. 10 och 12 §§ lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Under budgetåret

1995/96 får bidrag och andra åtgärder för byggnadsvård samt fornminnes- och

kulturlandskapsvård beslutas inom en ram på 112 406 000 kronor.

 Från anslaget B 17. Kulturstöd vid ombyggnad m.m. utgår bidrag till ombyggnad,

renovering och underhåll av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse enligt

2 § förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård.

 Under budgetåret 1995/96 får åtgärder beslutas som motiveras av antikvariska

skäl inom en ram motsvarande 240 000 000 kronor. Av ramen får högst 15 000 000

kronor disponeras för arkeologiska undersökningskostnader i samband med

bostadsbebyggelse enligt 7 § förordningen (1993:379) om bidrag till

kulturmiljövård.

 Medlen disponeras även av Boverket för avräkningar i enlighet med förordningen

(1983:102) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m.m. och förordningen

(1991:1933) om statligt räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder.

 Riksantikvarieämbetet har hemställt att beslutsramen för anslaget B 17.

Kulturstöd vid ombyggnad m.m. får användas för omfördelning till anslaget B 15.

Kulturmiljövård. Detta för att uppnå ett mer effektivt utnyttjande av

tillgängliga medel ur kulturhistorisk synpunkt.

Regeringens överväganden

Det nya systemet för kulturstöd vid ombyggnad av bostadshus har verkat sedan den

1 juli 1993. Riksantikvarieämbetet har genomfört den delegering av beslut om

stödet till länsstyrelserna som var avsedd.

 Lågkonjunkturen innebär att bostadsbyggandet för närvarande har en

exceptionellt låg omfattning. Därför är efterfrågan på kulturstöd vid

bostadsombyggnad också låg. Däremot är efterfrågan på vård och underhåll av

andra kulturbyggnader under anslaget till kulturmiljövård fortfarande stor.

Detta bidrag begränsas dock av en väsentligt mindre ram. Ur kulturhistorisk

synpunkt är det angeläget att de befintliga beslutsramarna utnyttjas effektivt.

Regeringen anhåller därför om riksdagens bemyndigande att vid behov få använda

beslutsramen under anslaget B 17. Kulturstöd vid ombyggnad m.m. för beslut om

bidrag till byggnadsvård under anslaget B 15. Kulturmiljövård.

 30

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 bemyndigar regeringen att vid behov få använda beslutsramen för anslaget

Kulturstöd vid ombyggnad m.m. för beslut om bidrag till byggnadsvård under

anslaget Kulturmiljövård.

C. Konstarterna och det tryckta ordet

C 1. Statens kulturråd

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

ramanslag på 41 428 000 kronor.

 Sveriges medlemskap i EU innebär för vissa myndigheter ett aktivt deltagande i

arbetet inom EU. För de ökade kostnader för resor m.m. som uppstår med anledning

härav föreslår regeringen att Statens kulturråd anvisas 170 000 kronor.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Statens kulturråd på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1995/96 anvisar ett ramanslag på 170 000 kronor.

C 2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom

kulturområdet m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

reservationsanslag på 212 012 000 kronor, varav för Svenska pennklubben 225 000

kronor, Stiftelsen Drottningholms teatermuseum 10 307 000 kronor och för

Stiftelsen Internationella Vadstena-akademien 3 303 000 kronor.

 Svenska PEN-klubben utdelar varje höst ett gäststipendium till flykting-

författare. Statens bidrag till detta är 150 000 kronor. I statsbudgeten har

anslaget beräknats för endast ett och ett halvt stipendium. För att Svenska PEN-

klubben skall kunna betala ut hela stipendiet under hösten 1996 bör anslaget

därför öka med 75 000 kronor.

 Under anslaget erhåller Stiftelsen Drottningholms teatermuseum bidrag för

föreställningsverksamheten vid Drottningholmsteatern och vid Ulriksdals

Slottsteater och Stiftelsen Internationella Vadstena-akademien bidrag för kurs-

och föreställningsverksamheten. Då föreställningarna till väsentlig del äger rum

under sommaren, har bidragen i sin helhet betalats ut till stiftelserna den 1

juli varje år. I statsbudgeten har bidraget beräknats för 1,5 år. För att

stiftelserna skall kunna få fullt bidrag även för sommaren 1996 bör anslaget öka

med 4 537 000 kronor.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett

reservationsanslag på 4 612 000 kronor.

C 5. Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

reservationsanslag på 81 299 000 kronor.

 Till och med budgetåret 1994/95 var medlen uppförda under ett obetecknat

anslag. Anslaget fördes upp första gången budgetåret 1982/83.

 I prop. 1981/82:100 bil. 12 förordade föredraganden att medel för

visningsersättning skulle anvisas som ett fast anslag och tillföras en fond,

kallad Sveriges bildkonstnärsfond. Riksdagen hade inget att erinra mot det

anförda och anvisade medel för ändamålet under ett obetecknat anslag.

 Någon fondbildning i egentlig mening har dock inte skett och det är oklart

huruvida detta var regeringens och riksdagens avsikt. I stället har medlen på

vanligt sätt disponerats genom löpande avräkning mot anslaget varpå medlen

tillförts ett särskilt konto vilket möjliggjort att medlen kunnat överföras

mellan budgetåren. Hanteringen av anslagsmedlen överensstämmer sålunda inte med

den anslagskonstruktion som valdes. Behov har emellertid funnits av att

reservera medel för utnyttjande under påföljande budgetår. Riksdagen har därför

budgetåret 1995/96 fört upp medel för ändamålet under ett reservationsanslag.

 Konstnärsnämnden har hemställt att ett vid budgetåret 1994/95 outnyttjat

belopp under anslaget B 5. Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer på 678

000 kronor får disponeras budgetåret 1995/96. Nämnden har anfört att 673 600

kronor fördelats på skilda bidragsmottagare genom beslut av Bildkonstnärsfondens

styrelse den 21 juni 1995 men att de beviljade medlen av administrativa skäl

inte betalats ut före budgetårets utgång. Endast 4 337 kronor är ointecknade.

Regeringen avser att fatta beslut om att 678 000 kronor skall återföras till

statsbudgeten. För att de konstnärer som genom beslutet den 21 juni 1995 blivit

tilldelade bidrag skall få del av dessa bör ett reservationsanslag motsvarande

de beslutade bidragen föras upp under förevarande anslag. Regeringens förslag

innebär sammantaget ingen ökad belastning på statsbudgeten.

 31

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett reservationsanslag på 674 000

kronor.

C 10. Bidrag till Svenska riksteatern, Operan och Dramatiska teatern

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

anslag på 921 010 000 kronor, varav för Operan 401 526 000 kronor och för

Dramatiska teatern 233 992 000 kronor.

 Operan och Dramatiska teatern har under hösten ökade kostnader till följd av

att det största antalet nyproducerade föreställningar sätts upp då. Med

anledning härav uppstår för sista halvåret 1996 tidigare inte inräknade

kostnadsbelastningar för anslaget på 30 217 000 kronor, varav för Operan 15 214

000 kronor och för Dramatiska teatern 15 003 000 kronor.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Bidrag till Svenska riksteatern, Operan och Dramatiska teatern på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett anslag på

30 217 000 kronor.

C 14. Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

reservationsanslag på 88 884 000 kronor.

 Anslaget till fria teater-, dans- och musikgrupper betalas normalt i sin

helhet ut den första juli varje år, då gruppernas behov av medel är störst i

början av säsongen. För att kunna säkra de fria gruppernas likviditet även för

den spelsäsong som börjar den 1 juli 1996 bör anslaget öka med 23 702 000

kronor.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper m.m. på tilläggsbudget

till statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett reservationsanslag på 23

702 000 kronor.

C 29. Stöd till svensk filmproduktion m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

reservationsanslag på 91 020 000 kronor.

 För sista halvåret 1996 uppstår till följd av variationer i betalningflödet

tidigare ej inräknade kostnadsbelastningar för anslaget på 1 230 000 kronor.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Stöd till svensk filmproduktion m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1995/96 anvisar ett reservationsanslag på 1 230 000 kronor.

C 30. Stöd till filmkulturell verksamhet

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

reservationsanslag på 90 780 000 kronor, varav för bidrag till Konstnärsnämndens

filmstöd 3 297 000 kronor.

 När det gäller bidrag till Konstnärsnämndens filmstöd uppstår för sista

halvåret 1996 till följd av variationer i betalningflödet tidigare ej inräknade

kostnadsbelastningar för anslaget på 45 000 kronor.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Stöd till filmkulturell verksamhet på tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1995/96 anvisar ett reservationsanslag på 45 000 kronor.

C 33. Driftsstöd till dagspressen

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

förslagsanslag på 827 000 000 kronor.

 Driftsstödet har utgått enligt i huvudsak nuvarande regler sedan år 1990.

Sedan dess har priser och kostnader ökat väsentligt. Dessutom har dagspressen

fått särskilt stora kostnadsökningar under det senaste året, och ytterligare

sådana är att vänta under år 1996. Kostnadsökningarna, som framför allt hänför

sig till mycket kraftiga prishöjningar på tidningspapper, slår särskilt hårt mot

lågtäckningstidningarna. Mot denna bakgrund och för att kunna bevara mångfalden

inom dagspressen anser regeringen att driftsstödet skall höjas.

 För hög- och medelfrekventa tidningar beräknas driftsstöd genom att en

tidnings veckovolym multipliceras med en bidragssats. Stödet får dock inte

överstiga ett maximibelopp. Regeringen föreslår att dessa bidragssatser och

maximibelopp höjs med 13 procent. Motsvarande höjning bör göras av stödbeloppen

för lågfrekventa dagstidningar med allmänt driftsstöd och för dagstidningar med

begränsat driftsstöd eller driftsstöd i särskilt fall. De nya beräkningsgr-

underna bör tillämpas första gången för stöd som avser kalenderåret 1996. Med

antagande om ett oförändrat antal stödberättigade tidningar kan kostnaderna för

driftsstöd till dagspressen därmed beräknas öka med 53 000 000 kronor under

innevarande budgetår jämfört med det utfall som annars skulle bli fallet.

 Regeringen har för avsikt att återkomma till riksdagen vad gäller de förslag

om presstöd som lämnats av Pressutredningen -94 i betänkandet Vårt dagliga blad-

stöd till svensk dagspress (SOU 1995:37).

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. godkänner förändringen av beräkningsgrunderna för driftsstöd till

dagspressen,

 2. till Driftsstöd till dagspressen på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1995/96 anvisar ett förslagsanslag på 53 000 000 kronor.

 32

10. Näringsdepartementet (tolfte huvudtiteln)

Statlig garanti till svensk-norsk Industrifond, m.m.

Våren 1981 träffade den svenska regeringen och den norska regeringen ett avtal

om ekonomiskt samarbete, särskilt på industri- och energiområdena. Som en del i

uppgörelsen undertecknade de båda ländernas regeringar ett särskilt protokoll om

att upprätta en fond för svenskt-norskt industriellt samarbete (Svensk-norsk

Industrifond). Riksdagen godkände den träffade överenskommelsen (prop.

1980/81:189, bet. 1980/81:NU65, rskr. 1980/81:427). Sverige har tillfört ett

kapital på 200 miljoner kronor och Norge ett kapital på motsvarande 50 miljoner

svenska kronor i enlighet med det nämnda protokollet, vilket gäller i första

hand i 20 år, dvs. fram till år 2001. Såvida det inte sägs upp tre år

dessförinnan skall det fortsätta att gälla med tre års uppsägningstid för

vardera parten.

 Riksdagen har våren 1985 dels godkänt vissa ändringar av villkoren för stöd

från fonden, dels utan erinringar tagit del av vad regeringen anfört om att

framtida mindre ändringar av stödvillkoren skall kunna beslutas av regeringen

utan att höra riksdagen, enligt vad som följer av regeringsformen (prop.

1984/85:204, bet. 1984/85:NU39, rskr. 1984/85:395).

 Nuvarande stadgar för fonden gäller från år 1992 enligt ett regeringsavtal

från den 19 december 1991, då vissa mindre ändringar beslutades rörande fondens

verksamhet.

 Fondens verksamhet består i att med bl.a. villkorslån delfinansiera riskfyllda

utvecklingsprojekt där minst ett norskt och ett svenskt företag medverkar.

Fonden betalar ut medel huvudsakligen för att finansiera företag och täcka

utgifter för administrationen. Inbetalningarna består av dels räntor på likvida

medel, dels inflytande amorteringar, räntor och royalties från kundföretagen.

 Fonden hade i juni 1995 likvida medel på ca 195 miljoner kronor, varav ca 100

miljoner kronor var avsatt för lån m.m. som ännu inte hade lyfts av företagen.

De beslutade lånen kommer inte alltid att utnyttjas, eftersom vissa företag

finner annan finansiering eller projekt avbryts. Det kapital som motsvaras av

kvarstående finansieringslöften till företag kan fonden inte använda för lån

till andra företag. Det disponibla kapitalet är alltså begränsat. Den uppkomna

situationen innebär att fonden kan fortsätta sin verksamhet på i stort sett

nuvarande nivå endast i ca två år till. Därefter beräknar fonden att den måste

skära ned sin verksamhet, såvida inte ökade resurser tillförs eller någon annan

lösning skapas. Det är tveksamt om en starkt begränsad verksamhet skulle kunna

motivera att nuvarande kansliresurser bibehålls.

 Fonden önskar i första hand få ett tillskott av nytt kapital från de två

regeringarna. En ansökan om ytterligare sammanlagt 250 miljoner svenska kronor

kom in till regeringarna år 1993. Vid överläggningar mellan företrädare för de

två regeringarna har olika sätt att lösa fondens kapitalsituation diskuterats. I

första hand söks en lösning som gör att fonden kan fortsätta verksamheten efter

år 1997 på en oförändrad nivå utan att nya medel tillskjuts från svensk sida.

 Regeringen förordar att staten utfärdar en kreditgaranti för att fonden vid

behov skall kunna ta upp lån på marknaden och sålunda fullgöra alla sina

förpliktelser. Garantin från den svenska staten bör uppgå till högst 20 000 000

kronor och gälla under förutsättning att den norska staten lämnar en motsvarande

garanti eller ett direkt tillskott av medel på lägst motsvarande ca 80 000 000

svenska kronor. Fonden beräknas med dessa ökade resurser kunna fortsätta sin

verksamhet på i stort sett oförändrad nivå under ytterligare ca fem år.

 En garanti till fonden behöver sannolikt inte leda till kostnader för staten,

eftersom fonden har god soliditet. Vid en finansiell kris bör den kunna

realisera sina lånefordringar och andra tillgångar för att i första hand betala

tillbaka lånen med statlig garanti. Eventuella förluster till följd av garantin

bör belasta sjunde huvudtitelns anslag Riksgäldskontoret: Garantiverksamhet.

 Regeringen vill i detta sammanhang för riksdagens kännedom anmäla att fonden

för regeringarna har anmält behov av att i särskilda fall, främst för att skydda

en lånefordran, temporärt kunna omvandla en fordran till aktier i kundföretaget.

Det ankommer på regeringen att ta ställning till detta förslag.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 godkänner vad regeringen förordar om en garanti för lån på högst 20 000 000

kronor till Stiftelsen Fonden för svenskt-norskt industriellt samarbete.

Förändrad verksamhetsinriktning för AB Svensk Exportkredit

En fortsatt utbyggnad av den svenska infrastrukturen ställer nya krav på finans-

ieringsmöjligheterna för dessa investeringar. AB Svensk Exportkredit (SEK)

bildades av staten och de svenska affärsbankerna år 1962 för att medverka vid

finansiering av svensk export (prop. 1962:125, bet. 1962:SU110 och bet.

1962:BaU22, rskr. 1962:272 och 275). SEK ägs till hälften vardera av de två

ägargrupperna. SEK har haft stor betydelse som finansiär av större svenska ex-

portprojekt. SEK har sedan år 1978 förvaltat det statsstödda export-

kreditsystemet och senare kreditgivningen baserad på biståndsmedel. SEK har en

balansomslutning på ca 100 miljarder kronor och ett eget kapital på ca 4,5

miljarder kronor. Lönsamheten är god.

 Av utlåningen är drygt två tredjedelar exportkrediter till marknadsmässiga

villkor, en sjättedel biståndskrediter och en sjundedel exportkrediter med

statligt stöd. Ett särskilt program vänder sig till de mindre och medelstora

exportföretagen där SEK tillsammans med Exportkreditnämnden och bankerna förser

dessa företag med fördelaktig exportfinansiering. SEK har lyckats uppnå mycket

goda upplåningsvillkor på de internationella kapitalmarknaderna. Detta har bl.a.

lett till att de statsstödda krediterna ger överskott.

 Tidigare i år anmälde regeringen (prop. 1994/95:150 bil. 12, s. 7) att SEK

avser förmedla lån från den Europeiska Investeringsbanken (EIB) till svenska

mindre och medelstora företag, bl.a. via ALMI Företagspartner AB och bankerna.

Denna samverkan med internationella mellanstatliga organisationer och institut,

bl.a. inom ramen för den europeiska unionen eller med utländska exportkre-

ditinstitut, krävde en ändring av bolagsordningen. Den har genomförts. SEK har

bl.a. utnyttjat denna nya möjlighet för att i september 1995 sluta ett avtal med

den japanska Export- och Importbanken (JEXIM) för förmedling av förmånliga

japanska krediter till svenska företag.

 Större utbyggnader av svensk infrastruktur och exportindustri kan komma att

kräva ökade finansieringsinsatser. SEK:s styrelse och bolagsstämma har därför

beslutat att det bör skapas möjligheter att utnyttja den upplåningskapacitet och

upplåningskompetens som byggts upp i SEK till långfristig finansiering för

utbyggnad av infrastrukturen i Sverige och utvecklingsprojekt inom exportindu-

strin för att stärka den svenska industrins internationella konkurrenskraft.

SEK:s medverkan i detta slag av finansieringar skapar förutsättningar för att

främja utvecklingen av svenskt näringsliv och tillväxten i ekonomin. SEK:s

medverkan kommer att ske på affärsmässig basis och med oförändrad riskprofil.

Regeringen ser positivt på en sådan förändring av verksamheten. Enligt SEK:s

bolagsordning får den inte ändras utan regeringens godkännande. Riksdagen bör

dock ges möjlighet att ta ställning till frågan innan regeringen slutligt god-

känner ändringen av bolagsordningen.

 När SEK bildades år 1962 var inriktningen enbart exportfinansiering. Den nu

beslutade ändringen av bolagsordningen innebär en utvidgad verksamhet. Riksdagen

föreslås godkänna de förändrade riktlinjerna för verksamheten.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 godkänner vad som anförts om inriktningen av verksamheten vid AB Svensk

Exportkredit.

 33

A. Näringspolitik m.m.

A 1. Närings- och teknikutvecklingsverket: Förvaltnings-

kostnader

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

ramanslag på 302 967 000 kronor (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18,

rskr. 1994/95:300 och prop. 1994/95:150 bil. 12, bet. 1994 /95:NU28, rskr.

1994/95:445). I budgetpropositionen för 1995/96 reserverades medel för vissa

tillkommande utgiftsbehov i myndigheternas förvaltningskostnader för att dessa

skulle kunna fullgöra Sveriges åtaganden gentemot EU. Detta finansierades genom

att återlägga en mindre del av den i budgetpropositionen föreslagna 11-

procentiga besparingen på myndigheternas förvaltningsanslag. I vårens komplette-

ringsproposition föreslog regeringen hur merparten av dessa medel skulle

fördelas. Det stod emellertid klart att ytterligare erfarenhet från EU-

medlemskapet skulle krävas för att bedöma vissa politikområden. Regeringen

föreslår därför nu vissa ramhöjningar för några myndigheter.En del av medlen på

anslaget A 1. Närings- och teknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader är

avsedda att täcka kostnaderna för de insatser som krävs av NUTEK för hanteringen

av återflödet från EU:s strukturfonder. Vid tidpunkten för dessa propositioner

fanns det inte underlag för att göra en slutlig översyn av systemet och

bedömning av behovet av kompletterande resurser. Den komplicerade förhand-

lingsprocessen om strukturfondsprogrammen har gjort att det totala behovet först

nu är överblickbart.

 NUTEK skall svara för den ekonomiadministrativa samordningen av återflödet

från samtliga fyra strukturfonder och utbetalningar från regionalfonden. Vidare

skall NUTEK vara sekretariat åt sex övervakningskommittéer för mål 2 och 6 samt

för vissa gemenskapsinitiativ. Regeringen bedömer att ytterligare 4 000 000

kronor behövs för att NUTEK skall kunna fullgöra sina arbetsuppgifter.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Närings- och teknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett ramanslag

på 4 000 000 kronor.

 34

F. Teknisk forskning och utveckling

F 5. Rymdverksamhet

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

ramanslag på 757 900 000 kronor (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18,

rskr. 1994/95:300).

 Merparten av utgifterna inom anslaget utgörs av avtalsbundna bidrag till den

europeiska rymdorganisationen European Space Agency, ESA, avseende långsiktiga

utvecklingsprojekt. Utrymme saknas att inom anvisat anslag delta i nya projekt.

Två för svenskt vidkommande viktiga projekt planeras för närvarande inom ramen

för ESA-samarbetet.

 Vid ESA:s ministermöte i oktober 1995 fattades beslut om ett europeiskt

deltagande i den planerade internationella rymdstationen Alpha. Rymdstationen

innebär det största internationella samarbetsprojektet någonsin. Projektet är en

teknisk utmaning och ett första steg för längre explorativa projekt. Den utgör

också modell för framtidens alltmer globala samarbete på rymdområdet. Projektet

leds av USA. Övriga parter är Ryssland, Japan, Kanada och Europa via ESA.

 Målen för projektet är att tillhandahålla rymd- och markinstallationer för

utforskande och användning av rymden. Detta innebär att kunna behärska alla

delar i driften av en komplex utpost i rymden inklusive bemannade transporter.

 Det europeiska deltagandet i utvecklingen utgörs enligt planerna av de s.k.

europeiska elementen dvs. en laboratoriemodul och transporttjänster i form av

nästa generation Ariane-raket (Ariane 5) med en transportmodul (ATV). Detta

förutsätter också deltagande i de gemensamma driftkostnaderna av stationen från

år 2001 och under dess beräknade livstid fram till år 2013 liksom i användning

och drift av de europeiska elementen.

 Enligt regeringen bör Sverige som medlem i ESA delta i utvecklingen av Europas

bidrag till den internationella rymdstationen. Kostnaderna för ett svenskt

deltagande på nivån 0,4 procent beräknas till 102,5 miljoner kronor under

perioden 1996 - 2004 (prisnivå 1995). Deltagandet innebär också att Sverige

ansluter sig till det mellanstatliga avtal som reglerar samarbetet mellan

rymdstationsparterna.

 ESA och användarorganisationen Eumetsat driver ett gemensamt program, Metop,

för att utveckla polära vädersatelliter. De polära satelliterna skall

komplettera de redan beslutade geostationära vädersatelliterna (MSG). De polära

satelliterna är av stort intresse för den svenska vädertjänsten eftersom de ger

en bättre bild av vädersituationen på nordliga breddgrader än vad de

geostationära satelliterna ger. Sverige deltar i ett förberedande program för

Metop sedan år 1993. Regeringen anser att Sverige bör fortsätta att delta i

utvecklingen av Metop. Kostnaderna för ett tvåprocentigt deltagande beräknas

till 150,8 miljoner kronor för perioden 1996 - 2006 (prisnivå 1995).

 Ett svenskt deltagande i projekten ger svensk högteknologisk industri

möjlighet att konkurrera om attraktiva utvecklingsuppdrag och därmed bibehålla

en hög kompetensnivå. Medelsbehovet för de två projekten beräknas till

sammanlagt 30 000 000 kronor för budgetåret 1995/96.

 De avtalsbundna bidragen till ESA debiteras Sverige i utländsk valuta. Dessa

utgifter är föremål för årliga pris- och valutajusteringar enligt vissa regler.

Kostnaderna för pris- och valutajusteringar för budgetåret 1995/96 kan nu

beräknas till 32 544 000 kronor.

 Anslagshöjningen finansieras genom motsvarande besparing inom

Näringsdepartementets verksamhetsområde.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Rymdverksamhet på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1995/96 anvisar ett ramanslag på 62 544 000 kronor.

 35

11. Civildepartementet (trettonde huvudtiteln)

A. Länsstyrelserna m.m.

A 1. Länsstyrelserna m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett r-

amanslag på 2 662 173 000 kronor.

 I budgetpropositionen för budgetåret 1995/96 reserverades medel för vissa

tillkommande utgiftsbehov i myndigheternas förvaltningskostnader för att dessa

skulle kunna fullgöra Sveriges åtaganden gentemot EU. Kostnaderna finansierades

genom att återlägga en mindre del av myndigheternas besparingsbeting. Det stod

emellertid klart att ytterligare erfarenhet från EU-medlemskapet skulle komma

att krävas för att bedöma vissa politikområden. Regeringen föreslår därför nu

vissa ramhöjningar för några myndigheter.

 Under det första året av Sveriges medlemskap i den Europeiska unionen har inom

ramen för EU:s regionalpolitik ett omfattande arbete lagts ned på att ta fram

program för de olika målområdena. Programmen, varav ca hälften redan har

godkänts av EG-kommissionen, kommer att genomföras fram t.o.m. år 1999. För

genomförandet av strukturfondsprogrammen kommer länsstyrelserna att spela en

viktig roll.

 Särskilda beslutsgrupper har inrättats för att inom ramen för ett samlat

programdokument besluta om stöd från EU:s strukturfonder. Länsstyrelsen eller

länsstyrelserna i det eller de län där beslutsgruppen verkar skall svara för

sekretariatsfunktionen för beslutsgruppen. Funktionen innebär, förutom betydande

beredningsarbete och rapportering, att länsstyrelserna skall informera om

förutsättningarna för att ta del av EU:s strukturfonder. Med anledning av de nya

arbetsuppgifter som ålagts de berörda länsstyrelserna bör 10 000 000 kronor

tillföras anslaget A 1. Länsstyrelserna m.m.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Länsstyrelserna m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1995/96 anvisar ett ramanslag på 10 000 000 kronor.

C. Konsumentfrågor

C 7. Fastighetsmäklarnämnden

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för

innevarande budgetår.

 Fastighetsmäklarnämnden har inrättats i enlighet med den nya fastig-

hetsmäklarlagen (1995:400) som antogs av riksdagen den 7 april 1995 (prop.

1994/95:14, bet. 1994/95:LU33, rskr. 1994/95:258). Regeringen har den 20 juli

1995 beslutat om fastighetsmäklarförordning (1995:1028) och förordning

(1995:1029) med instruktion för Fastighetsmäklarnämnden. Lagen och

förordningarna trädde i kraft den 1 oktober 1995.

 Nämnden skall verka som central myndighet för registrering av och tillsyn över

fastighetsmäklare och skall särskilt inrikta sin verksamhet på att

fastighetsmäklarna följer god fastighetsmäklarsed, att information sprids om vad

god fastighetsmäklarsed innebär och att mäklarna har en god utbildning för sin

uppgift.

 Enligt fastighetsmäklarförordningen gäller att den som vill bli registrerad

som fastighetsmäklare skall ansöka om detta hos nämnden. För prövning av en

ansökan tas avgift ut enligt avgiftsförordningen (1992:191). Den som är

registrerad som fastighetsmäklare skall från och med kalenderåret efter

registreringsåret betala en årlig avgift. Utgångspunkten är att staten skall få

full kostnadstäckning för arbetet med registrering av och tillsyn över

fastighetsmäklare. Inkomsterna för budgetåret 1995/96 kan uppskattas till 7 725

000 kronor.

 Kostnaden för nämndens verksamhet beräknas till 7 200 000 kronor för

budgetåret 1995/96. Regeringen kommer att ange de närmare villkoren för

anslaget.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Fastighetsmäklarnämnden på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1995/96 anvisar ett ramanslag på 7 200 000 kronor.

 36

12. Miljödepartementet (fjortonde huvudtiteln)

A. Miljövård

A 6. Sanering och återställning av miljöskadade områden

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats

ett reservationsanslag på 19 880 000 kronor för bl.a. sanering och återställning

av miljöskadade områden.

 I enlighet med riksdagens beslut (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30, rskr.

1990/91:338) skall anslaget användas till genomförandet av ett femårigt program

för sanering och återställning av miljöskadade områden. Statens naturvårdsverks

pågående arbete med det femåriga programmet för sanering och återställning av

miljöskadade områden löper ut den 30 juni 1996.

 Genom ett särskilt anslag (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU01,

rskr.1994/95:145, 1994/95:146) på 75 000 000 kronor har bidrag för ett tiotal

objekt för sanering och återställning beviljats av Naturvårdsverket till

länsstyrelser och kommuner. Totalt omfattade ansökningarna 97 objekt på

tillsammans 267 000 000 kronor för åtgärder som bedömts vara angelägna och

möjliga att genomföra med kort insatstid.

 Naturvårdsverket har i oktober 1995 inkommit till regeringen med en

redovisning av förslag till handlingsprogram för den långsiktiga inriktningen på

efterbehandlingsarbetet och förslag till det fortsatta arbetet med bl.a.

inventeringar och undersökningar.

 Med hänvisning till behovet av fortsatta inventeringar, undersökningar och

prioriteringar på nationell nivå som underlag för bedömning av behov av framtida

sanerings- och återställningsinsatser i landet bör anvisas ytterligare 3 000 000

kronor på anslag A 6. Sanering och återställning av miljöskadade områden.

 Den nya utgiften kompenseras genom besparingar på andra anslag under fjortonde

huvudtiteln.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Sanering och återställning av miljöskadade områden på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1995/96 anvisar ett

reservationsanslag på 3 000 000 kronor.

A 11. Särskilda projekt

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats

ett reservationsanslag på 11 965 000 kronor.

 Inom EU pågår ett arbete för att harmonisera medlemsstaternas regler för

godkännande av växtskyddsmedel. Som ett led i detta arbete har kommissionen

påbörjat ett arbetsprogram som syftar till att successivt under en tolvårsperiod

utvärdera och registrera verksamma ämnen i bekämpningsmedel som finns på

marknaden. I kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 ges närmare bestämmelser

för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel

8.2 i Rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden.

Varje tillverkare eller importör av ett verksamt ämne som önskar få ämnet

registrerat som ett godkänt ämne skall anmäla detta till kommissionen. För varje

verksamt ämne skall en rapporterande medlemsstat utnämnas. I förordningen ges

detaljerade anvisningar som den rapporterande medlemsstaten är skyldig att följa

vid utvärderingen. I kommissionens förordning (EG) nr 933/94 anges vilka

tillverkare och importörer som gjort anmälan till kommissionen och vilket land

som skall vara rapportörland. Efter Sveriges, Finlands och Österrikes anslutning

till EG har en omfördelning av ämnena gjorts genom kommissionens förordning (EG)

nr 491/95. Sverige har i förordningen utnämnts till rapporterande medlemsstat

för fyra ämnen. Kemikalieinspektionen är den svenska myndighet som ansvarar för

utvärderingen.

 De aktuella EU-reglerna anvisar inte hur utvärderingen skall finansieras. Ett

arbete på detta område pågår inom kommissionen men är inte klart för att kunna

tillämpas på den första etappen av arbetsprogrammet. Mot denna bakgrund anser

regeringen att det är nödvändigt att medel anvisas för att delfinansiera ut-

värderingen. Medlen bör anvisas under anslag A 11. Särskilda projekt.

 Den nya utgiften skall kompenseras genom besparingar på andra anslag under

fjortonde huvudtiteln.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Särskilda projekt på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1995/96 anvisar ett reservationsanslag på 1 000 000 kronor.

 37

Förteckning över anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1995/96 som begärs i denna proposition

III. Justitiedepartementet

A 8 Europeiskt seminarium om brottsförebyggande

 arbete 1 424 000

D 2 Domstolarna m.m. ramanslag 16 874 000

F 2 Rättshjälpsmyndigheten, reservationsanslag1 500 000

F 7 Allmänna advokatbyråer: Avvecklingskostnader5 800 000

G 3 Brottsoffermyndigheten: Förvaltningskostnader,

 ramanslag 1 500 000

VI. Kommunikationsdepartementet

A 15 Tågledningen, ramanslag 225 000 000

B 7 Vissa kostnader till följd av M/S Estonias

 förlisning, förslagsanslag 1 000

B 8 Utredningsarbete med anledning av

 M/S Estonias förlisning 3 940 000

VII. Finansdepartementet

D 3 Finansinspektionen, ramanslag 2 800 000

E 7 Bidrag till centralt utvecklingsarbete

 avseende metoder och system för att jämföra

 arbeten av lika värde 5 256 000

VIII.Utbildningsdepartementet

A 9 Bidrag till viss verksamhet inom det

 kommunala skolväsendet m.m., förslagsanslag511 905 000

A 16 Svenska EU-programkontoret för utbildning

 och kompetensutveckling, ramanslag 3 460 000

B 1 Bidrag till folkbildningen 158 000 000

C 45 Vissa särskilda utgifter inom unversitetet

 och högskolor m.m., reservationsanslag -30 000 000

C 46 Övriga utgifter inom grundutbildning,

 reservationsanslag 173 285 000

D 21 Vissa bidrag till forskningsverksamhet,

 reservationsanslag 1 000 000

E 1 Centrala studiestödsnämnden m.m.,

 ramanslag 30 000 000

E 3 Studiehjälp m.m., förslagsanslag 2 880 000

E 4 Studiemedel m.m., förslagsanslag 286 135 000

E 5 Vuxenstudiestöd m.m., reservationsanslag475 575 000

IX. Jordbruksdepartementet

F 2 Bidrag till statens utsädeskontroll,

 förslagsanslag 485 000

X. Arbetsmarknadsdepartementet

A 1 Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader,

 ramanslag 10 000 000

C 7 Glesbygdsverket, ramanslag 3 000 000

XI. Kulturdepartementet

B 1 Riksarkivet, landsarkiven och Krigsarkivet,

 ramanslag 3 298 000

B 4 Centrala museer: Myndigheter, ramanslag 462 000

B 5 Centrala museer: Stiftelser 398 000

B 14 Riksantikvarieämbetet, ramanslag 3 865 000

C 1 Statens kulturråd, ramanslag 170 000

C 2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kultur-

 området m.m., reservationsanslag 4 612 000

C 5 Visningsersättning åt bild- och

 formkonstnärer, reservationsanslag 674 000

C 10 Bidrag till Svenska riksteatern, Operan

 och Dramatiska teatern 30 217 000

C 14 Bidrag till fria teater-, dans- och musik-

 grupper m.m., reservationsanslag 23 702 000

C 29 Stöd till svensk filmproduktion m.m.,

 reservationsanslag 1 230 000

C 30 Stöd till filmkulturell verksamhet,

 reservationsanslag 45 000

C 33 Driftsstöd till dagspressen, förslagsanslag53 000 000

XII. Näringsdepartementet

A 1 Närings- och teknikutvecklingsverket:

 Förvaltningskostnader, ramanslag 4 000 000

F 5 Rymdverksamhet, ramanslag 62 544 000

XIII.Civildepartementet

A 1 Länsstyrelserna m.m., ramanslag 10 000 000

C 7 Fastighetsmäklarnämnden, ramanslag 7 200 000

XIV. Miljödepartementet

A 6 Sanering och återställning av miljöskadade

 områden, reservationsanslag 3 000 000

A 11 Särskilda projekt, reservationsanslag 1 000 000

 Summa 2 099 237 000

 50

Propositionens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)

 Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1992:1434)

 dels att 5 kap. 3 § skall upphöra att gälla,

 dels att 5 kap. 4 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 kap.

 4 §

 Har en högskola tagit emot en student till sådan högskoleutbildning som även

anordnas av landsting har staten rätt till ersättning för utbildningen.

-------------------------------------------------------

 Ersättningen skall betalas Ersättningen skall

av det landsting till betalas av det landsting i

vilket den kommun, där vilket högskolan huvud-

studenten är folkbokförd, hör.sakligen är belägen. Om

Tillhör kommunen inte något högskolan huvudsakligen är

landsting skall ersättningen belägen i en kommun som

betalas av kommunen. inte tillhör något landsting

Ersättningens storlek bestämsskall ersättningen betalas

av regeringen eller den av kommunen. Ersättningens

myndighet som regeringen storlek bestäms av

utser. regeringen eller den

 myndighet som regeringen

 utser.

 Ersättning enligt denna

 paragraf betalas inte för

 sådan utbildning som ett

 landsting eller en kommun

 har uppdragit åt en högskola

 att genomföra.

______________

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996. Ersättning enligt den upphävda

föreskriften i 5 kap. 3 § skall inte betalas såvitt avser tiden efter den 31

december 1995. Den nya lydelsen av 5 kap. 4 § andra stycket tillämpas på

ersättning avseende tiden efter den 31 december 1995.

 54

2 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349)

 Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 § och 6 kap. 3 § studiestödslagen (1973:349)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 kap.

 3 §1

-------------------------------------------------------

Korttidsstudiestöd utgår för Korttidsstudiestöd lämnas för

varje timme varje timme

1. under vilken den 1. under vilken den

studerande förlorar studerande förlorar

arbetsinkomst på grund av arbetsinkomst på grund av

att han deltar i att studeranden deltar i

utbildning, utbildning,

2. under vilken den studerande förlorar arbetsinkomst på grund av resor till

eller från den plats där utbildningen äger rum.

-------------------------------------------------------

 Till samma studerande får Till samma studerande får

korttidsstudiestöd utgå för korttidsstudiestöd lämnas för

högst 240 timmar under ett högst 240 timmar från och

budgetår. med den 1 juli ett visst år

 till och med den 30 juni

 påföljande år.

 6 kap.

 3 §2

-------------------------------------------------------

 Internatbidrag utgår för Internatbidrag lämnas för

varje dygn varje dygn

1. under vilket den studerande deltar i kurs och på grund därav har sådana

särskilda kostnader för resa, kost eller logi i samband med kursen som är av

betydelse,

2. under vilket den studerande reser till eller från den plats där kursen äger

rum och på grund därav har sådana särskilda kostnader för resa, kost eller logi

som är av betydelse.

-------------------------------------------------------

 Till samma studerande får Till samma studerande får

under ett budgetår utgå från och med den 1 juli ett

internatbidrag för högst tio visst år till och med den

dygn enligt första stycket 1 30 juni påföljande år lämnas

och för högst två dygn enligtinternatbidrag för högst tio

första stycket 2. dygn enligt första stycket

 1 och för högst två dygn

 enligt första stycket 2.

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse 1990:209.

2Senaste lydelse 1987:303.

 55

 Närmare föreskrifter om ersättning för kostnader som avses i första stycket

meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

______________

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

 56