Budgetpropositionen för 2007 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Samhällsekonomi och 2 finansförvaltning

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Förslag till statsbudget för 2007

Samhällsekonomi och finansförvaltning

Innehållsförteckning

1

Förslag till riksdagsbeslut ....................................................................................

11

2

Lagförslag..............................................................................................................

13

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision i

statlig verksamhet m.m.........................................................................

13

3

Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ................................

15

3.1

Inledande kommentar...........................................................................

15

3.2

Omfattning............................................................................................

15

3.3

Utgiftsutveckling ..................................................................................

16

4

Politikområde Effektiv statsförvaltning..............................................................

19

4.1

Omfattning............................................................................................

19

4.2

Utgiftsutveckling ..................................................................................

20

4.3

Mål .........................................................................................................

20

4.4

Insatser ..................................................................................................

20

4.5

Resultatredovisning ..............................................................................

21

4.5.1

Resultat..................................................................................................

21

4.5.2

Analys och slutsatser ............................................................................

21

4.6

Revisionens iakttagelser........................................................................

21

4.7

Politikens inriktning .............................................................................

22

5

Styrning, ledning, verksamhetsutveckling ..........................................................

23

5.1

Omfattning............................................................................................

23

5.2

Mål .........................................................................................................

23

5.3

Insatser ..................................................................................................

23

5.3.1

Styrning och ledning.............................................................................

23

5.3.2

Ekonomisk styrning .............................................................................

24

5.3.3

Förvaltningens organisation och struktur...........................................

25

5.3.4

Verksamhetsutveckling.........................................................................

25

5.4

Resultatredovisning ..............................................................................

25

5.5

Politikens inriktning .............................................................................

26

6

Statliga arbetsgivarfrågor .....................................................................................

31

6.1

Omfattning............................................................................................

31

6.2

Mål och resultatindikatorer ..................................................................

31

6.2.1

Mål .........................................................................................................

31

3

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

6.2.2

Resultatindikatorer................................................................................

31

6.3

Insatser ...................................................................................................

32

6.4

Resultatredovisning ...............................................................................

34

6.4.1

Resultat...................................................................................................

34

6.4.2

Enskilda myndigheters m.fl. resultat....................................................

37

6.5

Revisionens iakttagelser ........................................................................

38

6.6

Politikens inriktning..............................................................................

38

6.6.1

Arbetsgivarpolitiska prioriteringar.......................................................

38

7

Statistik

..................................................................................................................

41

7.1

Omfattning ............................................................................................

41

7.2

Mål och villkor.......................................................................................

41

7.3

Insatser ...................................................................................................

41

7.3.1

Insatser inom politikområdet ...............................................................

41

7.3.2

Insatser utanför politikområdet............................................................

42

7.4

Resultatredovisning ...............................................................................

42

7.4.1

Mål..........................................................................................................

42

7.4.2

Resultat...................................................................................................

43

7.4.3

Analys och slutsatser.............................................................................

43

7.5

Politikens inriktning..............................................................................

43

8

Prognos- och uppföljningsverksamhet................................................................

45

8.1

Omfattning ............................................................................................

45

8.2

Mål..........................................................................................................

45

8.3

Insatser ...................................................................................................

45

8.3.1

Insatser inom politikområdet ...............................................................

45

8.3.2

Insatser utanför politikområdet............................................................

46

8.4

Resultatredovisning ...............................................................................

46

8.4.1

Resultat...................................................................................................

46

8.4.2

Analys och slutsatser.............................................................................

47

8.5

Politikens inriktning..............................................................................

48

9

Fastighetsförvaltning ............................................................................................

49

9.1

Omfattning ............................................................................................

49

9.2

Mål..........................................................................................................

49

9.3

Insatser ...................................................................................................

49

9.4

Resultatredovisning ...............................................................................

52

9.4.1

Resultat...................................................................................................

52

9.4.2

Analys och slutsatser.............................................................................

52

9.5

Revisionens iakttagelser ........................................................................

53

9.6

Politikens inriktning..............................................................................

53

10

Budgetförslag ........................................................................................................

55

10.1

1:1 Konjunkturinstitutet.......................................................................

55

10.2

1:2 Ekonomistyrningsverket.................................................................

56

10.3

1:3 Statskontoret ...................................................................................

56

10.4

1:4 Täckning av merkostnader för lokaler ...........................................

57

10.5

1:5 Statistiska centralbyrån ...................................................................

57

10.6

1:6 Kammarkollegiet .............................................................................

58

10.7

1:7 Nämnden för offentlig upphandling ..............................................

59

10.8

1:8 Verket för förvaltningsutveckling ..................................................

60

10.9

1:9 Ekonomiska rådet............................................................................

60

4

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

10.10

1:10 Arbetsgivarpolitiska frågor...........................................................

61

10.11

1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. .....................................................

61

10.12

1:12 Statliga kompetensöverföringsjobb .............................................

62

10.13

1:13 E-legitimationer ............................................................................

63

10.14

1:14 Bidragsfastigheter .........................................................................

63

10.15

Statens fastighetsverk ...........................................................................

64

10.16

Fortifikationsverket..............................................................................

67

11

Politikområde Finansiella system och tillsyn......................................................

69

11.1

Omfattning............................................................................................

69

11.2

Utgiftsutveckling ..................................................................................

70

11.3

Mål .........................................................................................................

70

11.4

Insatser ..................................................................................................

71

11.5

Resultatredovisning ..............................................................................

71

11.5.1

Resultat..................................................................................................

71

11.5.2

Analys och slutsatser ............................................................................

72

11.5.3

Revisionens iakttagelser........................................................................

72

11.6

Politikens inriktning .............................................................................

72

12

Reglering och tillsyn av det finansiella systemet ................................................

73

12.1

Omfattning............................................................................................

73

12.2

Mål .........................................................................................................

73

12.3

Insatser ..................................................................................................

73

12.4

Resultatredovisning ..............................................................................

75

12.4.1

Resultat..................................................................................................

75

12.4.2

Analys och slutsatser ............................................................................

77

12.5

Revisionens iakttagelser........................................................................

78

12.6

Politikens inriktning .............................................................................

78

13

Finans- och kapitalförvaltning.............................................................................

81

13.1

Omfattning............................................................................................

81

13.2

Mål .........................................................................................................

81

13.3

Insatser ..................................................................................................

81

13.4

Resultatredovisning ..............................................................................

83

13.4.1

Resultat..................................................................................................

83

13.4.2

Analys och slutsatser ............................................................................

85

13.5

Moderniserad förordning för statens betalningar...............................

86

14

Statsskuldsförvaltning..........................................................................................

89

14.1

Omfattning............................................................................................

89

14.2

Mål .........................................................................................................

89

14.3

Resultatredovisning ..............................................................................

89

14.3.1

Resultat..................................................................................................

89

14.3.2

Analys och slutsatser ............................................................................

90

14.4

Politikens inriktning .............................................................................

90

15

Statliga garantier och särskilda åtaganden...........................................................

91

15.1

Omfattning............................................................................................

91

15.2

Mål .........................................................................................................

91

15.3

Insatser ..................................................................................................

91

15.4

Resultatredovisning ..............................................................................

92

15.4.1

Resultat..................................................................................................

92

5

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

15.4.2

Analys och slutsatser.............................................................................

95

15.5

Politikens inriktning..............................................................................

95

15.6

Överföring av Venantius AB:s statsgaranterade lån............................

96

16

Tillsyn av spelmarknaden......................................................................................

99

16.1

Omfattning ............................................................................................

99

16.2

Mål..........................................................................................................

99

16.3

Insatser ...................................................................................................

99

16.4

Resultatredovisning .............................................................................

100

16.4.1

Resultat.................................................................................................

100

16.4.2

Analys och slutsatser...........................................................................

101

16.5

Politikens inriktning............................................................................

101

17

Budgetförslag ......................................................................................................

103

17.1

2:1 Finansinspektionen .......................................................................

103

17.2

2:2 Insättningsgarantinämnden ..........................................................

104

17.3

2:3 Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader..................................

104

17.4

2:4 Bokföringsnämnden ......................................................................

106

17.5

2:5 Avsättning för garantiverksamhet ................................................

106

17.6

Premiepensionsmyndigheten..............................................................

107

18

Riksrevisionen .....................................................................................................

109

18.1

90:1 Riksrevisionen..............................................................................

109

19

Försöksverksamhet med trängselskatt i Stockholms kommun .......................

113

19.1

Bakgrund ..............................................................................................

113

19.2

90:2 Försök med trängselskatt i Stockholm ......................................

113

19.3

Trängselskattens framtid.....................................................................

114

6

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Tabellförteckning

Anslagsbelopp ...................................................................................................................

12

3.1

Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 2.................................................................

16

3.2

Ekonomiskt utfall för UO2 2005 ............................................................................

16

3.3

Specifikation av större nominella avvikelser i ekonomiskt utfall

jämfört med statsbudgeten för 2005 ...................................................................

16

3.4

Härledning av ramnivån 2007–2009. Utgiftsområde 2

Samhällsekonomi och finansförvaltning.............................................................

17

3.5

Precisering av förändringar i Utgiftsområde 2 åren 2006–2008 ............................

17

3.6

Ramnivå 2006–2009 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 2

Samhällsekonomi och finansförvaltning.............................................................

18

4.1

Utgiftsutveckling för politikområdet Effektiv statsförvaltning............................

20

4.2

Översikt över politikområdets finansiering............................................................

21

6.1

Andel med utländsk bakgrund inom staten, totalt och

nyanställda 2003–2005 .........................................................................................

36

6.2

Andel med utländsk bakgrund inom olika kompetenskategorier,

2003–2005 .............................................................................................................

36

7.1

Antalet rättsakter och arbetsgrupper ......................................................................

42

7.2

Nyckeltal för SCB:s verksamhet .............................................................................

43

7.3

Nyckeltal för det statistiska systemet .....................................................................

43

8.1

Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren

och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år................

47

8.2

Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren

och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år................

48

9.1

Statens byggnader, mark och annan fast egendom .................................................

50

9.2

Fastighetsförvaltningens omfattning.......................................................................

50

9.3

Uppgifter om det ekonomiska läget för Statens fastighetsverk ............................

52

9.4

Uppgifter om det ekonomiska läget för Fortifikationsverket ...............................

52

10.1

Anslagsutveckling för 1:1 Konjunkturinstitutet ..................................................

55

10.2

Uppdragsverksamhet..............................................................................................

55

10.3

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:1 Konjunkturinstitutet................

55

10.4

Anslagsutveckling för 1:2 Ekonomistyrningsverket ............................................

56

10.5

Uppdragsverksamhet..............................................................................................

56

10.6

Offentligrättslig verksamhet..................................................................................

56

10.7

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:2 Ekonomistyrningsverket .........

56

10.8

Anslagsutveckling för 1:3 Statskontoret...............................................................

56

10.9

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:3 Statskontoret ............................

57

10.10 Anslagsutveckling för 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler.....................

57

10.11 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:4 Täckning av

merkostnader för lokaler......................................................................................

57

10.12 Anslagsutveckling för 1:5 Statistiska centralbyrån.............................................

57

10.13 Uppdragsverksamhet............................................................................................

58

10.14 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:5 Statistiska centralbyrån..........

58

7

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

10.15

Anslagsutveckling för 1:6 Kammarkollegiet........................................................

58

10.16

Offentligrättslig verksamhet ................................................................................

58

10.17

Uppdragsverksamhet ............................................................................................

59

10.18

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:6 Kammarkollegiet.....................

59

10.19

Anslagsutveckling för 1:7 Nämnden för offentlig upphandling ........................

59

10.20

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:7 Nämnden för

offentlig upphandling ...........................................................................................

59

10.21

Anslagsutveckling för 1:8 Verket för förvaltningsutveckling.............................

60

10.22

Uppdragsverksamhet ............................................................................................

60

10.23

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:8 Verket för

förvaltningsutveckling ..........................................................................................

60

10.24

Anslagsutveckling för 1:9 Ekonomiska rådet......................................................

60

10.25

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:9 Ekonomiska rådet...................

61

10.26

Anslagsutveckling för 1:10 Arbetsgivarpolitiska frågor .....................................

61

10.27

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:10 Arbetsgivarpolitiska frågor ..

61

10.28

Anslagsutveckling för 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m.................................

61

10.29

Uppdragsverksamhet ............................................................................................

62

10.30

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:11 Statliga

tjänstepensioner m.m............................................................................................

62

10.31

Anslagsutveckling för 1:12 Statliga kompetensöverföringsjobb........................

62

10.32

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:12 Statliga

kompetensöverföringsjobb...................................................................................

62

10.33

Anslagsutveckling för 1:13 E-legitimationer.......................................................

63

10.34

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:13 E-legitimationer ....................

63

10.35

Anslagsutveckling för 1:14 Bidragsfastigheter ...................................................

63

10.36

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:14 Bidragsfastigheter .................

64

10.37

Investeringsplan för Statens Fastighetsverk 2006–2009 .....................................

66

10.38

Uppgifter om den utnyttjade låneramen för Statens fastighetsverk..................

66

10.39

Investeringsplan för Fortifikationsverket 2006–2009.........................................

67

10.40

Fortifikationsverkets pågående och planerade investeringar över

20 miljoner kronor för 2007–2009.......................................................................

67

10.41

Uppgifter om den utnyttjade låneramen för Fortifikationsverket.....................

68

11.1

Utgiftsutveckling för politikområdet Finansiella system och tillsyn ..................

70

11.2

Översikt över politikområdets finansiering...........................................................

71

12.1

Procentuell fördelning av Finansinspektionens kostnader per

verksamhetsgren i löpande priser.........................................................................

75

12.2 Totalt nedlagd tid i timmar på tillsynsaktiviteter i riskklasserna..........................

75

12.3

Antalet ärenden som anmäldes till Ekobrottsmyndigheten .................................

76

12.4

Avgifter enligt 20 § lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa

innehav av finansiella instrument.........................................................................

76

12.5

Genomsnittlig handläggningstid i dagar för tillstånds- och

anmälningsärenden................................................................................................

77

12.6

Finansinspektionens regelgivning, föreskrifter/allmänna råd ..............................

77

13.1

Antalet betalningar och bankkonton samt kostnader för betalningar

i statens betalsystem .............................................................................................

83

13.2

Pensionskapital per den 31 december 2005 och genomsnittligt

månadsbelopp för december per pensionssparare som börjat ta ut

premiepension åren 2005, 2004 och 2003............................................................

83

13.3

Antal registrerade fonder och fondförvaltare den 31 december resp. år .............

84

13.4

Värde fördelat på fondkategori...............................................................................

84

13.5

Avgifter som pensionsspararna betalar till PPM ...................................................

84

8

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

13.6

Genomsnittliga avgifter 2005 för respektive fondkategori före

och efter att rabatten har dragits av.....................................................................

84

13.7

Avgiftens betydelse för minskningen av pensionen .............................................

85

15.1

Uppgifter om Riksgäldskontorets garantiverksamhet 2001-2005.......................

93

15.2

Riksgäldskontorets lån med kreditrisk..................................................................

94

17.1

Anslagsutveckling för 2:1 Finansinspektionen ...................................................

103

17.2

Offentligrättslig verksamhet................................................................................

103

17.3

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 2:1 Finansinspektionen ................

103

17.4

Anslagsutveckling för 2:2 Insättningsgarantinämnden......................................

104

17.5

Offentligrättslig verksamhet................................................................................

104

17.6

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 2:2 Insättningsgarantinämnden ...

104

17.7

Anslagsutveckling 2:3 Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader ...................

104

17.8

Budget för Riksgäldskontorets garantiverksamhet ............................................

105

17.9

Budget för in- och utlåningsverksamheten i Statens internbank i

Riksgäldskontoret ..............................................................................................

105

17.10

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 2:3 Riksgäldskontoret:

Förvaltningskostnader .......................................................................................

106

17.11

Anslagsutveckling 2:4 Bokföringsnämnden......................................................

106

17.12

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 2:4 Bokföringsnämnden.............

106

17.13

Anslagsutveckling 2:5 Avsättning för garantiverksamhet................................

106

17.14

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 2:5 Avsättning för

garantiverksamhet ..............................................................................................

107

17.15

PPM:s krediutnyttjande .....................................................................................

107

17.16

Offentligrättslig verksamhet..............................................................................

107

18.1

Anslagsutveckling för 90:1 Riksrevisionen .........................................................

109

18.2

Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna......................................

111

18.3

Offentligrättslig verksamhet Avgifter för årlig revision, inkomsttitel 2558.....

111

18.4

Uppdragsverksamhet Avgiftsfinansierade internationella uppdrag...................

112

18.5

Investeringsplan för Riksrevisionen ....................................................................

112

18.6

Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 90:1 Riksrevisionen ......................

112

19.1

Anslagsutveckling för 90:2 Försök med trängselskatt i Stockholm..................

113

19.2

Härledning av anslagsnivån 2006–2008, för 90:2 Försök med trängselskatt i

Stockholm...........................................................................................................

114

Bilaga 1 Statsförvaltningens utveckling

Underbilaga 1.1 Myndighetschefer och ordförande i styrelser med fullt ansvar

9

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Diagramförteckning

6.1

Utveckling av genomsnittliga löner i olika sektorer på

arbetsmarknaden 1994–2004 ................................................................................

35

6.2

Fördelning av kvinnor och män med uppgift att planera och

leda myndighetens verksamhet på olika nivåer 1998–2005 ................................

35

6.3

Faktorer bakom löneskillnader mellan kvinnor och män .......................................

36

6.4

Sjukfrånvaro i procent av tillgänglig arbetstid, 2003–2005.....................................

37

10

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision i statlig verksamhet m.m. (avsnitt 2.1 och 13.5),

2.bemyndigar regeringen att 2007 besluta att Statens fastighetsverk får ta upp lån inom en ram av högst 11 000 000 000 kronor i Riksgäldskontoret för investeringar i fastigheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 10.15),

3.godkänner förslaget till investeringsplan för Statens fastighetsverk för 2007–2009 (avsnitt 10.15),

4.bemyndigar regeringen att 2007 besluta att

Fortifikationsverket får ta upp lån inom en ram av högst 7 725 000 000 kronor i Riksgäldskontoret för investeringar i mark, anläggningar och lokaler i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 10.16),

5.godkänner förslaget till investeringsplan för Fortifikationsverket för 2007–2009 (avsnitt 10.16),

6.godkänner det mål för politikområde Finansiella system och tillsyn som regeringen föreslår och upphäver nuvarande mål för politikområdet (avsnitt 11.3),

7.bemyndigar regeringen att ge Riksgäldskontoret i uppdrag att mot fullt vederlag överta gäldenärsansvaret för

Venantius AB:s statsgaranterade obligationslån m.m. i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 15.6),

8.bemyndigar regeringen att för 2007 besluta om en rörlig kredit i Riksgäldskontoret om

högst

4 000 000 000 kronor

för

att

tillgodose

Premiepensionsmyndighetens

behov av likviditet i handeln med fondandelar (avsnitt 17.6),

9.för 2007 anvisar anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, såvitt avser anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning:

11

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Riksrevisionens styrelse föreslår att riksdagen

10.godkänner förslaget till investeringsplan för Riksrevisionen för 2007–2009 (avsnitt 18.1),

11.bemyndigar Riksrevisionen att för 2007 besluta om lån i Riksgäldskontoret för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av 40 000 000 kronor (avsnitt 18.1),

12.beslutar att Riksrevisionen för 2007 får ha en kredit på sitt räntekonto i Riksgäldskontoret som uppgår till högst 32 284 000 kronor (avsnitt 18.1),

13.för 2007 anvisar ett anslag under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, såvitt avser anslag som är avsett för Riksrevisionen, enligt följande uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

1:1

Konjunkturinstitutet

ramanslag

47 640

1:2

Ekonomistyrningsverket

ramanslag

102 077

1:3

Statskontoret

ramanslag

52 189

1:4

Täckning av merkostnader för lokaler

ramanslag

422

1:5

Statistiska centralbyrån

ramanslag

473 814

1:6

Kammarkollegiet

ramanslag

30 933

1:7

Nämnden för offentlig upphandling

ramanslag

8 247

1:8

Verket för förvaltningsutveckling

ramanslag

55 511

1:9

Ekonomiska rådet

ramanslag

2 507

1:10

Arbetsgivarpolitiska frågor

ramanslag

7 443

1:11

Statliga tjänstepensioner m.m.

ramanslag

8 909 860

1:12

Statliga kompetensöverföringsjobb

ramanslag

225 000

1:13

E-legitimationer

ramanslag

12 930

1:14

Bidragsfastigheter

ramanslag

247 000

2:1

Finansinspektionen

ramanslag

187 943

2:2

Insättningsgarantinämnden

ramanslag

17 669

2:3

Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader

ramanslag

270 121

2:4

Bokföringsnämnden

ramanslag

8 367

2:5

Avsättning för garantiverksamhet

ramanslag

1 400

90:1

Riksrevisionen1

ramanslag

282 538

90:2

Försök med trängselskatt i Stockholm

ramanslag

929 860

Summa

11 873 471

1Anslag avsett för Riksrevisionen.

12

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision i statlig verksamhet m.m.

Härigenom föreskrivs att 16 § lagen (2002:1022) om revision i statlig verksamhet m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

16 §1

Inkomster i form av avgifter och

Inkomster i form av avgifter och

ersättningar enligt denna lag skall

ersättningar enligt denna lag skall

tillföras statens checkräkning i

tillföras statens centralkonto i

Riksbanken och redovisas mot en

Riksbanken och redovisas mot en

inkomsttitel på statsbudgeten.

inkomsttitel på statsbudgeten.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2007.

1Senaste lydelse 2003:265.

13

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

3Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

3.1Inledande kommentar

Det budgetförslag för 2007 som nu lämnas till riksdagen har utformats under den korta tid som enligt riksdagsordningen står till en ny regerings förfogande. Det har inneburit att en fullständig omarbetning av samtliga delar av budgeten i enlighet med regeringens politik inte har varit möjlig. Regeringen kan därför på tilläggsbudget behöva återkomma till riksdagen med ytterligare förslag som påverkar budgetåret 2007.

3.2Omfattning

I utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning ingår två politikområden, Effektiv statsförvaltning samt Finansiella system och till- syn.

Vidare finns anslag som inte inordnats i något politikområde, dels det på förslag av Riks- revisionens styrelse uppförda anslaget 90:1 Riks- revisionen, dels anslaget 90:2 Försök med träng- selskatt i Stockholm.

15

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

3.3

Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 2

Miljoner kronor

Utfall

Budget

Prognos

Förslag

Beräknat

Beräknat

2005

2006 1

2006

2007

2008

2009

Politikområde Effektiv statsförvaltning

8 938

9 741

9 721

10 176

10 440

10 913

Politikområde Finansiella system och tillsyn2

501

474

470

486

495

505

Anslag som inte ingår i något politikområde

90:1 Riksrevisionen

267

280

281

283

287

293

90:2 Försök med trängselskatt i Stockholm

1 265

1 359

1 597

930

–

–

2003 90:3 Riksdagens revisorer: Avvecklingskostnader

1

–

–

–

–

–

Totalt för utgiftsområde 2

10 972

11 854

12 068

11 873

11 222

11 711

1Inklusive tilläggsbudget i samband med 2006 års ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2007.

2Exklusive anslaget 2:1 Lotteriinspektionen i utgiftsområde 17.

Ekonomiskt utfall 2005 och första halvåret 2006

Tabell 3.2 Ekonomiskt utfall för UO2 2005

Miljoner kronor

IB

Bp05

TB

Indrag

utfall

UB

PO Eff statsförv

311

8 946

-18

-40

8 938

261

PO Fin system

22

518

-2

-4

501

33

Anslag utan PO

23

1 968

-157

-24

1 532

277

Summa UO2

355

11 432

-176

-67

10 972

572

I tabellen (PO2) ingår ej utfall för det under UO17 uppförda anslaget 2:1 Lotterinspektionen

Utfallet för utgiftsområdet 2005 var ca 3 procent lägre än tilldelade medel, vilket är något större avvikelse än normalt. Den främsta anledningen till detta och det därmed ökade anslagssparandet är att Vägverkets kostnader för trängsel- skatteförsöket delvis förskjutits till 2006. Andra orsaker till ökningen av anslagssparandet är bland annat vakanser och större avgiftsinkomster än beräknat hos enskilda myndigheter. Övriga större nominella avvikelser framgår av nedanstående tabell.

Tabell 3.3 Specifikation av större nominella avvikelser i ekonomiskt utfall jämfört med statsbudgeten för 2005

Miljoner kronor

Anslag

SB inkl

Indrag

Utfall

Diff.

A-spar

TB1

2005

2005

90:2 Tr.skatt

1 533

-10

1 265

-268

258

2:1 Finansinsp.

177

-1

164

-15

11

1:5 SCB

437

-3

429

-12

22

90:1 RiR

278

-14

267

-11

19

1:12 SKÖJ

10

–

0

-10

9

(98) 14D3

0

–

9

-9

9

Förnyelsefonder

(03) 1:6 Folk

0

–

13

13

202

och Bo.statistik

1:11 Tj-pension

8 191

-8

8 209

21

-22

Övriga anslag

629

-31

616

-13

63

Summa

11 256

-67

10 972

-289

572

1) Budgetpropositionen för 2005 samt tilläggsbudget 1 och 2

Endast i ett fall (tjänstepensioner) fanns och utnyttjades anslagskredit vid utgången av 2005.

Halvårsutfallen 2006 för både utgiftsområde 2 och politikområde Effektiv statsförvaltning uppgick till cirka 50 procent av tilldelade medel (inkl. tilläggsbudget 1). Halvårsutfallen för politikområde Finansiella system och tillsyn samt för anslag utan politikområde motsvarade cirka 47 procent respektive drygt 54 procent. Det sistnämnda främst på grund av att vissa kostnader för trängelskatt förskjutits från 2005 till 2006.

16

Ekonomiskt utfall 2005 i avgiftsfinansierad verksamhet

En stor andel av förvaltningskostnaderna i utgiftsområdet finansieras genom avgifts- intäkter. Framför allt i politikområdet Effektiv statsförvaltning bedrivs en omfattande uppdragsverksamhet med tyngdpunkt i fastighetsförvaltning och statistik. Utgifts- områdets uppdragsverksamhet 2005 uppgick till drygt 6,6 miljarder kronor, vilket är en minskning med ca 0,8 miljarder kronor jämfört med 2004.

Utgiftsområdet har även en betydande offentligrättslig verksamhet, omfattande drygt 1 miljard kronor 2005, varav i princip allt inom politikområdet Finansiella system och tillsyn. Utfallet 2005 var något högre än 2004.

Budgetförslag för 2007 m.m.

Budgetförslaget för 2007 och beräkning för 2008 och 2009 sammanfattas i nedanstående tabeller.

Tabell 3.4 Härledning av ramnivån 2007–2009. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Miljoner kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

11 809

11 809

11 809

Förändring till följd av:

Pris och löneomräkning 2

13

39

72

Beslut

-279

-1 398

-1 391

Övriga makroekonomiska

förutsättningar

131

329

527

Volymer

191

434

686

Överföring till/från andra

utgiftsområden

18

24

25

Övrigt

-9

-15

-15

Ny ramnivå

11 873

11 222

11 711

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

I budgetförslaget tas för närvarande ingen hänsyn till att regeringen i denna proposition öppnar för att tillfälligt återinföra vägavgifter i form av trängselskatter i Stockholm. En särskild förhandlingsman skall få i uppgift att pröva förutsättningarna för en temporär avgift/skatt. Förhandlingsmannen skall samla alla aktörer i regionen kring en samlad trafiklösning och särskilt pröva möjligheten att låta

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

vägavgifter/trängselskatter respektive Public- private-partnership delfinansiera en snabb utbyggnad av Förbifart Stockholm. Vidare skall Grundlagsutredningen (Ju 2004:11) få i uppdrag att pröva de lagliga möjligheterna att tillåta uttag av regionala eller kommunala vägavgifter för att finansiera investeringar i kollektivtrafik och vägnät. Se vidare avsnitt 19.

Som framgår av tabellen nedan svarar ett fåtal faktorer för merparten av budgetförändringarna. Ökning sker bl.a. till följd av ändrade makroantaganden för tjänstepensioner, nytt anslag för bidragsfastigheter, samt flera mindre uppgiftsförändringar för enskilda myndigheter. Avskaffande av statliga kompetensförsörj- ningsjobb, avslutat försök med trängselskatter och tidigare års tidsbegränsade satsningar bidrar till minskningar.

Tabell 3.5 Precisering av förändringar i Utgiftsområde 2 åren 2006–2008

Miljoner kronor

TB2

2007

2008

2006

Förändring till följd av:

Trängselskatt i Stockholm

-429

-1 359

St. Tjänstepensioner

322

763

Bidragsfastigheter

247

290

St. kompetensöverföringsjobb

-135

-360

Ekomisk statistik, sjuklöne- och

demokratistatistik m.m. (SCB)

25,4

25,7

Förändrad PLO

13

39

E-legitimationer (Verva)

13

11

IGN:s skadeadministration

2,5

10

10

Statskontoret

-10

-10

ESV revision av EU-medel

6,6

6,7

FA-kompetens (Verva)

5

5

Mångfald (Arb.giv.pol)

-5

Off. uppköpserbjudanden, och

Finansiell tillsyn (FI)

-1,5

-1,5

Finansmarknadsråd till RK-anslag

-1

-1

NIPU, Sjön Åsnen (KamK)

-1,1

-1,2

Nettoförändring UO2

3

64

-587

Jämfört med statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10) och exklusive tilläggsbudget i 2006 års ekonomiska vårproposition.

17

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Föränderlig realekonomisk sammansättning

Tabell 3.6 Ramnivå 2006–2009 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Miljoner kronor

2006

2007

2008

2009

Transfereringar1

9 632

10 057

9 348

9 797

Verksamhetsutgifter2

1 669

1 799

1 858

1 897

Investeringar3

553

17

17

17

Summa ramnivå

11 854

11 873

11 222

11 711

Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet 2005 samt kända förändringar av anslagens användning.

1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation.

2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster.

3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar.

Som framgått ovan domineras utgiftsområdet i realekonomiska termer av tre föränderliga transfereringar, nämligen tjänstepensioner, trängselskatt och kompetensöverföringsjobb. Trängselskatten är den främsta anledningen den kraftiga minskningen av utgiftsområdets investeringar mellan 2006 och 2007. Resterande utgifter utgörs av förvaltningsutgifter för ett femtontal myndigheter samt några enstaka sakanslag.

18

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

4 Politikområde Effektiv statsförvaltning

4.1Omfattning

Politikområdet indelas i fem verksamhets- områden, som av praktiska skäl redovisas på samma rubriknivå som politikområdet (avsnitt 5–9). Budgetförslag redovisas i avsnitt 10.

I politikområdet ingår utveckling av statsför- valtningen, viss efterfrågestyrd stabsverksamhet och myndighetsservice, förvaltning och utveck- ling av den ekonomiska styrningen och budget- processen samt tillsyn över offentlig upphand- ling.

Vidare ingår personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, kompetensförsörjning och arbetsorganisation samt frågor om ohälsa, etnisk och kulturell mångfald samt jämställdhet inom staten.

I politikområdet ingår även statistik, uppföljning och analys av utfall samt utarbetande av kort- och medelfristiga prognoser och analyser avseende den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna.

Slutligen ingår förvaltning av de fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl inte ansetts lämpliga att förvalta i bolagsform.

I politikområdet ingår myndigheterna Ekonomistyrningsverket (ESV), Statskontoret, Kammarkollegiet (KamK), Nämnden för offentlig upphandling (NOU), Arbetsgivar- verket (AgV), Statens pensionsverk (SPV), Statistiska centralbyrån (SCB), Konjunktur- institutet (KI), Ekonomiska rådet, Statens fastighetsverk (SFV), Fortifikationsverket (FortV) samt vissa nämnder. Från och med 2006 ingår Verket för förvaltningsutveckling (Verva).

Statens kvalitets- och kompetensråd (KKR), Nämnden för elektronisk förvaltning (NEF) och 24-timmarsdelegationen har avvecklats.

Vidare ingår anslag för statliga tjänstepensioner m.m. samt ytterligare några sakanslag som regeringen eller berörda myndigheter disponerar.

19

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

4.2Utgiftsutveckling

Tabell 4.1 Utgiftsutveckling för politikområdet Effektiv statsförvaltning

Miljoner kronor

Utfall

Budget

Prognos

Förslag

Beräknat

Beräknat

2005

2006 1

2006

2007

2008

2009

Anslag inom utgiftsområde 22

1:1 Konjunkturinstitutet

45,5

48,1

48,5

47,6

48,4

49,4

1:2 Ekonomistyrningsverket

93,2

94,6

101,9

102,1

104,0

106,2

1:3 Statskontoret

86,0

61,7

67,1

52,2

53,1

54,2

1:4 Täckning av merkostnader för lokaler

0,6

0,4

0,6

0,4

0,4

0,4

1:5 Statistiska centralbyrån

429,4

450,3

447,0

473,8

481,4

489,5

1:6 Kammarkollegiet

25,9

30,9

30,6

30,9

31,5

31,1

1:7 Nämnden för offentlig upphandling

7,6

8,2

8,3

8,2

8,4

8,6

1:8 Verket för förvaltningsutveckling

–

54,2

53,0

55,5

56,4

57,6

1:9 Ekonomiska rådet

1,3

2,5

2,7

2,5

2,5

2,6

1:10 Arbetsgivarpolitiska frågor

2,2

7,4

8,4

7,4

2,4

2,4

1:11 Statliga tjänstepensioner m.m.

8 209,2

8 588,0

8 636,0

8 909,9

9 350,8

9 800,8

1:12 Statliga kompetensöverföringsjobb

0,4

380,0

263,6

225,0

–

–

1:13 E-legitimationer

–

12,1

11,9

12,9

10,9

–

1:14 Bidragsfastigheter

–

–

–

247,0

290,0

310,0

2006 1:13 Statens kvalitets- och kompetensråd:

Avvecklingskostnader

–

2,5

1,5

–

–

–

2005 02 1:8 Statens kvalitets- och kompetensråd

11,8

-

0,4

-

-

-

2004 02 1:12 Utveckling av 24-timmarsmyndigheten

3,8

-

1,9

-

-

-

2003 02 1:6 Folk- och bostadsstatistik

13,0

-

28,9

-

-

-

1998 14 D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt

reglerade området

8,6

-

9,0

-

-

-

Totalt för politikområde Effektiv statsförvaltning

8 938,5

9 740,9

9 721,2

10 175,6

10 440,3

10 913,0

1Inklusive tilläggsbudget i samband med 2006 års ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i denna budgetproposition.

2Alla medel på tre äldreanslag från 2003 (1:11 Utvecklingsarbete, 1:14 Riksrevisionsverket samt 1:15 Riksrevisionsverket: Avvecklingskostnader) drogs in under 2005.

Utfallet för politikområdet Effektiv statsförvalt- ning 2005 och budgetförslaget för 2007 har kommenterats i avsnitt 3.2. Politikområdets finansiering redovisas närmare i avsnitt 4.5.1.

bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen vid ett senare tillfälle

4.3Mål

Målet för politikområdet är att skapa en effektiv statsförvaltning som i sin helhet kännetecknas av hög produktivitet, god kvalitet och bra service till nytta för beslutsfattare, medborgare och näringsliv.

Ovanstående mål är beslutade av riksdagen i samband med beslut om budgetproposition för 2001 (prop. 2000/01:1, utg. omr. 2, bet.

2000/01:FiU2, rskr. 2000/01:123). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. I den mån regeringen

4.4Insatser

Politikområdet skall bidra till att hela statsför- valtningen bedrivs effektivt och utvecklas i öns- kad riktning samt att statsförvaltningen upp- fyller höga krav på rättssäkerhet, effektivitet och demokrati.

Viktiga statliga medel för att nå målen inom politikområdet är dels olika förvaltnings- och arbetsgivarpolitiska insatser, dels inomstatlig förvaltnings-, stöd- och främjandeverksamhet inom ett brett tjänsteområde. En stor del av insatserna under 2005–2006 har avsett såväl löpande verksamhet som utvecklingsinsatser.

20

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Väsentliga myndighetsinsatser och händelser under 2005–2006 redovisas under respektive verksamhetsområde (avsnitt 5–9).

4.5Resultatredovisning

4.5.1Resultat

Väsentliga resultatindikatorer för politikområdet och enskilda myndighetsresultat under 2005– 2006 redovisas i respektive verksamhetsområde (avsnitt 5–9). Nedan redovisas endast några få övergripande ekonomiska och verksamhets- mässiga resultat.

Tabell 4.2 Översikt över politikområdets finansiering

Miljoner kronor

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Anslag

8 250

8 286

8 341

8 323

8 442

8 939

(inom PO)

Uppdrags-

6 561

5 746

5 746

5 971

6 094

5 672

verksamh.

- varav

86

48

75

66

88

106

tjänste-

export

4§ AvgF

11

13

18

16

20

23

Summa

14 822

14 045

14 105

14 310

14 556

14 634

Källa: ESV avgifter i staten, ESV:s tidsserier över utfallet av statsbudgeten. Inga offentligrättsliga avgifter disponeras inom politikområdet.

Som framgår av tabellen ovan har politik- områdets totala omslutning varierat marginellt över åren, men politikområdets finansiering har varierat i högre grad. Anslagsutfallet har kommenterats i avsnitt 3.2.

Den löpande verksamheten inom politik- området har i allt väsentligt bedrivits enligt plan. Bland annat kapitalförvaltning, statistik- och

utredningsverksamhet har ökat sin verksamhetsvolym.

De nio myndigheter som under 2005 har mätt kundattityder, har i allt väsentligt fått tillfreds- ställande omdömen (mellan 6–9 poäng av 10 möjliga). Som framgår bl.a. av avsnitt 7–8 har även ett antal kvalitetsförbättringar skett.

Politikområdets resultat i EA-värderingen (efterlevnad av ekonomiadministrativa regler) var tillfredsställande och jämförbart med tidigare års resultat. EA-värderingen för staten redovisas i avsnitt 5.4.

4.5.2Analys och slutsatser

Vissa begränsningar finns när det gäller enstaka måls mätbarhet och uppföljning. Ett antal olika kvalitetsförbättringar samt att politikområdets myndigheter visat sig ha nöjda kunder, hög efterfrågan på sina tjänster och goda ekonomiska resultat är en indikator för de fem verksamhetsområdenas måluppfyllelse.

Uppföljningar, utvärderingar och andra

studier ger indikationer på de förvaltningspolitiska och arbetsgivarpolitiska delmålens utveckling. Men som framgår av politikens inriktning i avsnitt 5–9 vill regeringen se fortsatt utvecklingsarbete och förbättringar de kommande åren. Bland annat aviseras översyn av myndigheter samt andra åtgärder i fråga om det offentliga åtagandet, alternativa driftsformer, statsförvaltningens struktur, styrning, teknisk utveckling och administrativ effektivisering. Vidare bör insatser fortsatt prioriteras för en minskad sjukfrånvaro i staten. Slutligen bör den ekonomiska statistiken förstärkas och åtgärder vidtas avseende underhåll av bidragsfastigheter.

4.6Revisionens iakttagelser

Samtliga årsredovisningar för myndigheterna inom politikområdet har av Riksrevisionen be- dömts vara i allt väsentligt rättvisande.

Revisionsrapporten (RiR Dnr 32-2005-0520) om Statens Fastighetsverks hyressättning av fritidsfastigheter m.m. behandlas i avsnitt 9.5.

Granskningen av Statens pensionsverks interna styrning och kontroll av informations- säkerheten (RiR 2005:26) behandlas i avsnitt 6.

Riksrevisionens årliga rapport (RiR 2006:1), i de delar den berör olika aspekter av förvaltnings- politiken, behandlas i avsnitt 5.

Rapporten Samordnade inköp (RiR 2005:10, 2005/06:RRS9, bet. 2005/06:FiU19, rskr. 2005/06:87) bereds för närvarande i Regerings- kansliet.

Två till politikområdet angränsade rapporter, nämligen Statliga bolag och offentlig upphand- ling (RiR 2006:15) samt Skydd mot korruption i statlig verksamhet (RiR 2006:8), behandlas båda i Utgiftsområde 24. Ytterligare en näraliggande rapport om Förvaltningsutgifter på sakanslag (RiR 2006:17), behandlas i volym 1, avsnitt 9.

21

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Riksrevisionens tidigare effektivitetsrapporter som kan hänföras till politikområdet är:

•Vem styr den elektroniska förvaltningen? (RiR 2004:19),

•Höga statstjänstemäns representation och förmåner (RiR 2004:12),

•Uppdrag statistik – insyn i SCB:s avgiftsbelagda verksamhet (RiR 2004:8, bet. 2004/05:FiU2, rskr. 2004/05:138-139)

•Rätt avgifter? – Statens uttag av tvingande avgifter (RiR 2004:17, 2004/05:RRS8, bet. 2004/05:FiU30, rskr. 2004/05:227).

Vad gäller den sistnämnda rapporten, kan nämnas att Avgiftsutredningen (Fi 2005:11)

skall redovisa sitt slutbetänkande den 31 januari 2007.

Regeringen kommer att överväga Riks- revisionens iakttagelser och rekommendationer. Regeringen har för avsikt att därefter återkomma till riksdagen om lämpliga åtgärder inom det aktuella området.

4.7Politikens inriktning

Politikens inriktning och förändringar i denna, redovisas utförligt i vissa verksamhetsområden, främst i avsnitten 5 och 6.

22

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

5 Styrning, ledning, verksamhetsutveckling

5.1Omfattning

I området ingår utveckling av statsförvaltningen, viss efterfrågestyrd stabsverksamhet och myn- dighetsservice, förvaltning och utveckling av den ekonomiska styrningen och budgetprocessen samt tillsyn över offentlig upphandling. Stöd- verksamheterna omfattar bl.a. juridisk och ad- ministrativ service samt viss medelsförvaltning. Myndigheter som ingår är Statskontoret, Eko- nomistyrningsverket (ESV), Kammarkollegiet, Nämnden för offentlig upphandling (NOU) samt, från och med 2006, Verket för förvalt- ningsutveckling (Verva).

5.2Mål

Förvaltningspolitiken syftar till att stärka statsförvaltningens förmåga att lösa sina upp- gifter på bästa möjliga sätt. Svensk statsför- valtning skall vara rättssäker, effektiv och med- borgarorienterad. Viktiga delmål för verksamhe- ten är att utveckla styrning, och då inte minst ekonomisk styrning, samt ledning och organise- ring av statlig förvaltning. Här ingår också att säkerställa att alla myndigheter systematiskt och kontinuerligt bidrar till förvaltningens verksam- hetsutveckling.

5.3Insatser

5.3.1Styrning och ledning

Styrning och inriktning av stabsmyndigheterna En omorganisering av de s.k. stabsmyndig- heterna genomfördes av den tidigare regeringen.

Vid utgången av 2005 lades Statens kvalitets- och kompetensråd (KKR) ned och verksam- heten övergick i sin helhet till Verket för förvaltningsutveckling (Verva) som bildades den 1 januari 2006. Verva skall verka för en effektiv och sammanhållen statsförvaltning i frågor som rör offentliga e-tjänster och elektronisk förvalt- ning (se vidare avsnitt 5.5) samt strategisk kom- petensförsörjning. Myndigheten har också i uppdrag att främja och följa förvaltnings- utvecklingen och upphandla och sluta ramavtal för IT-stöd inom offentlig sektor. Verva verkar även inom verksamhetsområdet Statliga arbets- givarfrågor.

Statskontoret har renodlats till en förvalt- ningspolitisk myndighet för utvärdering och uppföljning av statlig och statligt finansierad verksamhet. Statskontoret skall på regeringens uppdrag analysera och granska den offentliga förvaltningens funktionssätt, redovisa effekter av statliga åtgärder och reformer inom olika politik- områden och ge underlag för omprövning och effektivisering av statlig och statligt finansierad verksamhet. Statskontorets insatser har huvud- sakligen avsett sådana strategiska förvaltnings- politiska frågor som hänger samman med avgränsning och organisation av det offentliga åtagandet, regeringens mål- och resultatstyrning

23

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

av större myndigheter och frågor om kon- kurrens i offentlig sektor.

Ekonomistyrningsverket (ESV) har från års- skiftet fått sitt ansvarsområde utökat med flera nya uppgifter. ESV ansvarar nu även för den statliga inköpssamordningen, vissa lokalförsörj- ningsfrågor samt samordningen av den statliga internrevisionen.

ESV har haft uppdraget att lämna ett antal förslag avseende dels inriktningen på och ut- formningen av sitt stöd till myndigheter inom lokalförsörjningsområdet, dels hur styrningen och uppföljningen av myndigheternas lokalför- sörjningsansvar kan utvecklas. Förslagen bereds i Regeringskansliet.

ESV samordnar den statliga internrevisionen. Det innefattar att stödja, reglera, följa upp och utvärdera den statliga internrevisionen samt att vara svensk kontaktpunkt i internationella internrevisionsfrågor.

Utvärdering och uppföljning

Efterfrågan på utvärderingar från Statskontoret har varit fortsatt hög. Utvärderingarna har i flera fall avsett åtgärder som griper över flera politik- områden och som berör samverkan mellan myn- digheter eller mellan olika huvudmän. Fokus har legat på underlag för regeringens styrning och omprövning av åtgärder och organisation.

Som ett led i de förvaltningspolitiska insat- serna att utveckla styrningen av förvaltningen, har Statskontoret haft i uppdrag att bl.a. utreda resultatstyrningen i ett sektoriseringsperspektiv, styrningen av den svenska biståndsförvaltningen, kommunernas bostadsförsörjning och myndig- hetsorganisationen på området för elektronisk kommunikation. Vidare har Statskontoret, i syfte att förbättra kontrollen vid utbetalningar från välfärdssystemen, utvärderat informations- utbytet mellan arbetslöshetskassorna, Arbets- marknadsverket, Centrala studiestödsnämnden och Försäkringskassan.

Mål- och resultatdialogen

Mål- och resultatdialogen med myndigheternas ledning är ett viktigt instrument i regeringens styrning av myndigheterna. Antalet dialoger som årligen genomförs har ökat sedan 1998 och uppgick 2005 till drygt 200.

Utvärdering av resultatstyrningen

En särskild utredare har tillkallats med uppdrag att utvärdera styrformen resultatstyrning (dir.

2006:30). Utredaren skall lämna förslag till hur resultatstyrningen bör förändras och utvecklas i syfte att förbättra styrningen av myndigheterna samt ange vilka förutsättningar detta kräver och vilka begränsningar som finns. Uppdraget skall redovisas senast den 28 september 2007.

Horisontell styrning

Inom Regeringskansliet har ett projekt tillsatts med uppgift att se över frågor om horisontell styrning och styrning av tvärsektoriella områden (dnr Fi2006/2687). Projektet syftar på kort sikt till en bättre förståelse av sambanden mellan regeringens styrning av statlig verksamhet och Regeringskansliets arbetssätt. På längre sikt är syftet att utveckla styrningen av statlig verksam- het så att den samlade nyttan av offentlig verk- samhet ökar för medborgarna.

5.3.2Ekonomisk styrning

ESV utvecklar den ekonomiska styrningen i staten. Det omfattar bl.a. regler och riktlinjer för hur statliga verksamheter skall finansieras. Det handlar också om god redovisningssed i staten och att ansvara för statsredovisningen.

ESV har under året bl.a. utvecklat metoder för en effektivare administration hos myndigheter, vidareutvecklat sin roll som statens controller och fortsatt att verksamhetsanpassa den ekono- miska styrningen.

Rådgivning och konsultstöd till myndighe- terna har ökat.

Utförsäljningen av Agresso (EA-system) har fallit väl ut. Det finns inget som tyder på några negativa konsekvenser för myndigheterna.

Hermes är ett samlat koncerninformations- system för staten och fungerar både som ett arbetsverktyg och en informationskälla. Antalet behöriga användare är ca 2 000, varav 25 procent i Regeringskansliet och 75 procent vid övriga myndigheter. För att öka driftsäkerheten har ESV under året inrättat ett extra driftställe på annan plats. Utvecklingsarbetet av Hermes om- fattar nya funktioner, ökad säkerhet samt utökade uppgifter om administrativa nyckeltal och sjukfrånvaro.

24

5.3.3Förvaltningens organisation och struktur

Statsförvaltningens utveckling

Statskontoret har haft i uppdrag att redovisa utvecklingen inom statsförvaltningen, främst beträffande antalet myndigheter och den statliga sysselsättningen. Rapporten Statsförvaltningens utveckling 1990–2005 (Statskontoret 2005:32) visar att antalet årsarbetskrafter i stort sett varit oförändrat de senaste tio åren. Av rapporten framgår vidare att det under perioden 2000–2005 inrättades fem förvaltningsmyndigheter och nio nämndmyndigheter för helt nya uppgifter. I de fall myndigheter avvecklats har verksamheten inordnats i andra myndigheter. En utförligare beskrivning av organisations- och struktur- förändringarna i statsförvaltningen lämnas i bilaga 1.

5.3.4Verksamhetsutveckling

Elektronisk förvaltning och offentliga e- tjänster En strategi för fortsatt utveckling av elektronisk förvaltning har beslutats. I strategin fastställs tre mål som förvaltningen gemensamt skall uppnå; den statliga förvaltningen bör 2010 ha

−en effektiv informationshantering som gör informationen lättillgänglig och användbar,

−en i lämpliga delar automatiserad ärende- hantering samt

−kapacitet att hantera sina inköpsprocesser elektroniskt.

Verva har i uppdrag att genomföra ett treårigt program för att främja användningen av e-legi- timationer i offentlig förvaltning. Drygt 12 miljoner kronor har avsatts för ändamålet under 2006. Medlen skall användas till att täcka nyupp- komna kostnader för elektronisk identifiering i samband med utvecklingen av elektroniska tjänster i statliga myndigheter, landsting och kommuner.

Bättre förutsättningar att utnyttja information från offentlig sektor

Den 1 juli 2005 skulle EG:s direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn vara genomfört. Direktivet syftar till att förenkla för medborgare och företag att få tillgång till offentlig information inom unionen, bl.a. för att underlätta ett

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

kommersiellt vidareutnyttjande. Direktivet är därmed en viktig förutsättning för att öka tillväxten i den europeiska informationssektorn.

För svensk del har konstaterats att inga regel- ändringar nu ansetts nödvändiga för att genom- föra direktivet, men att det är viktigt att de prak- tiska förutsättningarna för att uppfylla direk- tivets krav beaktas. Verva har utarbetat en väg- ledning för myndigheternas tillämpning av direktivet (Fi2003/6281). Ytterligare åtgärder kan bli aktuella.

Kunskapshantering

Statsförvaltningen har en omfattande kunskaps- produktion som bl.a. tar sig uttryck i en stor mängd publicerade rapporter. För att kunskapen i dessa rapporter lättare skall kunna göras tillgänglig har Verva i uppdrag att i samverkan med Kungliga biblioteket, Riksarkivet och Verket för innovationssystem lämna förslag på en strukturerad och funktionell söktjänst som också ger en stabil digital arkivering av dessa rapporter. Förslaget skall lämnas till regeringen i oktober 2006.

Offentlig upphandling

Efter att nya EG-direktiv om offentlig upphand- ling trätt i kraft den 31 mars 2004 har en lagråds- remiss beslutats med förslag till två lagar som genomför direktiven. En proposition planeras att lämnas till riksdagen under 2007. Ett betänkande med bl.a. förslag till lagstiftning, som genomför vissa för medlemsstaterna frivilliga delar av upp- handlingsdirektiven samt till ändrade nationella regler för upphandling utanför det direktivstyrda området, har remissbehandlats under sommaren 2006. Vidare har EG-kommissionen presenterat ett förslag till ändringar i de direktiv som bl.a. behandlar möjligheter till överprövning. Försla- get behandlas för närvarande i rådet.

Förordningen (2006:260) om antidiskrimi- neringsvillkor i upphandlingskontrakt har beslu- tats. Nämnden för offentlig upphandling har tagit fram allmänna råd för tillämpning av för- ordningen.

5.4Resultatredovisning

Förvaltningspolitisk uppföljning

En svårighet vid redovisning av resultat inom förvaltningspolitiken är att området är om-

25

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

fattande och mångfacetterat. Sambanden mellan regeringens åtgärder, myndigheternas presta- tioner och förvaltningens utveckling är svåra att mäta.

Ett exempel på åtgärder som vidtagits i syfte att stärka den kvalitativa uppföljningen av för- valtningens utveckling är det uppdrag som Statskontoret fått att årligen redovisa en samlad analys utifrån genomförda uppdrag till rege- ringen. En första sådan analys lämnas till regeringen 2007.

EA-värderingen

ESV fastställer årligen ekonomiadministrativa värden (EA-värden) för myndigheter under regeringen. EA-värden mäter hur väl kraven i de statliga ekonomiadministrativa reglerna uppfylls.

Av de 218 myndigheter som ingick i värde- ringen under 2005 hade 70 procent högsta EA- värdet. Det är fler jämfört med föregående år. Resultatet beror dock helt på att en fråga som fått mycket dåligt resultat i flera år, nämligen rapporteringen till det statliga matrikelregistret, inte ingår i beräkningen av EA-värdena 2005.

Myndigheternas resultat

Myndigheternas insatser består bl.a. i att till- handahålla kunskapsunderlag, utbildningar och tjänster åt andra myndigheter och åt regeringen samt tillsyn av offentlig upphandling. Kund- undersökningar och externa utvärderingar som vissa av myndigheterna har låtit göra visar att tjänsterna håller hög kvalitet och är efterfrågade.

Riksrevisionens granskning av förvaltningspolitiken

Av Riksrevisionens årliga rapport (RiR2006:18) framgår bl.a. att det i ett stort antal granskningar konstaterats brister i förvaltningspolitiken samt i den tidigare regeringens och myndigheternas styrning, samordning och uppföljning. Riksrevi- sionen konstaterar att den dåvarande regeringen till viss del inte levt upp till sitt ansvar att på ett tydligt sätt styra den statliga förvaltningen. Mål och krav på uppföljning för myndigheter är inte tillräckligt tydliga. När det gäller förvaltningens genomförande av sitt uppdrag konstaterar Riks- revisionen att det finns brister avseende myn- digheternas förmåga att säkerställa att med- borgarna behandlas likvärdigt och rättssäkert. Riksrevisorerna avslutar rapporten med att peka på några viktiga områden som kräver åtgärder av regeringen, bl.a. att en bättre resultatstyrning

förutsätter tydligare ansvar på alla nivåer, att den statliga tillsynen måste stärkas samt att de utred- ningar som pågår bör utnyttjas för att ta ett grepp om förvaltningspolitiken.

Riksrevisionens frågor hanteras samlat i avsnittet 5.5 Politikens inriktning samt i bilaga 1, avsnitt 2.

5.5Politikens inriktning

Svensk statsförvaltning skall vara rättssäker, effektiv och medborgarorienterad. En effektiv förvaltning är en allt viktigare faktor i kon- kurrensen om företagens etableringar i den globaliserade ekonomin och därmed av stor betydelse för tillväxt och sysselsättning. Inte- greringen i EU leder till att förvaltningen måste arbeta mer sammanhållet. Medborgare, företag och organisationer ställer allt högre krav på förvaltningen när det gäller kvalitet, tillgäng- lighet och opartiskhet. Den svenska förvalt- ningsmodellens grundprincip med en tydlig åtskillnad mellan politik och förvaltning skall stärkas. Ny informationsteknik skall tillvaratas fullt ut. Verksamheten skall ha ett professionellt ledarskap och karakteriseras av transparens, sak- lighet och oförvitlighet.

I det följande redovisas några av regeringens initiativ inom det förvaltningspolitiska området. Utförligare beskrivningar lämnas i bilaga 1.

Översyn av den statliga förvaltningens organisation

Organiseringen av den statliga förvaltningen är ett viktigt styrinstrument. Den statliga myndig- hetsstrukturen har blivit komplicerad och svår- överskådlig. Regeringen kommer därför att göra en översyn av den statliga förvaltningens orga- nisation. Översynen syftar till att effektivisera den statliga förvaltningen och få till stånd en tydligare och mera överskådlig förvaltnings- struktur. I översynen skall myndigheters opinionsbildande verksamhet granskas och om- prövas. Översynen skall också pröva hur långt det offentliga åtagandet bör sträcka sig t.ex. när det gäller myndigheter som bedriver kon- kurrensutsatt verksamhet. Vidare skall övervägas om det finns behov av förändringar i uppgifts- fördelningen mellan olika myndigheter i syfte att renodla vissa verksamheter och undvika roll- konflikter. Likaså skall undersökas om det finns

26

möjligheter att avveckla myndigheter eller slå samman myndigheter med närliggande verksam- heter i syfte att minska antalet alltför små och kostsamma myndigheter.

Översyn av den reformerade stabsorganisationen Regeringen har för avsikt att se över den omorganisation av stabsmyndigheterna Stats- kontoret, Verva och ESV som genomfördes av den tidigare regeringen. Syftet är att ytterligare stärka och samordna det stöd som stabsmyn- digheterna ger regeringen i förvaltningspolitiska frågor. Möjligheten att utveckla Kammarkolle- giets roll som stabsmyndighet bör därvid också övervägas.

Tydligare ansvar för myndigheternas verksamhet Betänkandet Från verksförordning till myndig- hetsförordning (SOU 2004:23) har remissbe- handlats och bereds för närvarande i Regerings- kansliet. Beredningen sker med inriktningen att förordningen tydligt skall reglera lednings- formerna enrådighetsverk och styrelse med fullt ansvar. Regeringens ambition är att styrelser med begränsat ansvar inte skall förekomma.

En tydligare tillsyn

Tillsynen får en allt viktigare roll i samhället – inte minst genom de krav som EG:s kommande tjänstedirektiv ställer. Det är i dag svårt för medborgare och företag att veta vad de kan förvänta sig av en tillsynsmyndighet, eftersom reglerna för tillsyn skiljer sig åt mellan olika samhällsområden. På många områden är till- synen svag på grund av bristande resurser, få möjligheter till sanktioner eller oklara organi- sationslösningar. En särskild utredare har gran- skat den statliga tillsynen. Betänkandet Tillsyn - Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn (SOU 2004:100) har remissbehandlats och beredning pågår inom Regeringskansliet. Rege- ringen avser att i en riktlinjeproposition under 2007 presentera grundläggande och tydliga prin- ciper för tillsyn.

En stärkt utvärdering av myndigheterna

Varje år redovisar de statliga myndigheterna i sina årsredovisningar hur de har uppnått målen som regeringen har satt upp. Det årliga perspek- tivet är viktigt i regeringens styrning av myndig- heterna, men det behövs också djupare analyser av myndigheternas verksamhet med ett längre tidsperspektiv. Regeringen avser därför i ökad

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

utsträckning använda sig av externa utvärde- ringar av myndigheterna och den statliga verk- samhetens effekter.

Genom att säkerställa att det görs åter- kommande externa utvärderingar kan den årliga resultatstyrningen av myndigheterna avlastas. En lämplig tidpunkt för utvärdering kan t.ex. vara i samband med att beslut skall fattas om rekry- tering eller omförordnande av myndighetschef.

Regelförenkling

Sambandet mellan olika typer av regleringar och myndigheternas resursbehov för att tillämpa och administrera reglerna behöver i större utsträck- ning analyseras och följas upp. Inriktningen är att regler och regelsystem skall förenklas utan att avsedda effekter försämras eller uteblir.

Effektivare administration

En alltför stor del av driftskostnaderna för de statliga myndigheterna går till administrativt stöd och lokaler. Enligt ESV kan i princip alla myndigheter minska sina kostnader genom att se över sina resurser för stödverksamheten. Större krav skall ställas på att besparingar genomförs och uppföljningen skall skärpas bl.a. genom ökad användning av administrativa nyckeltal.

Ekonomisk styrning

ESV skall både bistå regeringen och utveckla den ekonomiska styrningen på alla nivåer i staten. Det innebär att koncernperspektivet skall vara styrande när det gäller att skapa en effektiv statsförvaltning.

När det gäller den ekonomiska styrningen, och särskilt resultatstyrningen, kommer den till uttryck dels i relationen mellan regeringen och myndigheterna, dels mellan riksdagen och rege- ringen. Som redovisas i volym 1, kapitel 9 För- slag till statbudget, finansplan m.m. har en sär- skild utredare givits i uppdrag att utvärdera styr- formen resultatstyrning (dir. 2006:30). Upp- draget är inriktat på relationen mellan regeringen och myndigheterna, och avrapporteras hösten 2007. Vidare pågår en dialog mellan regeringen (Finansdepartementet) och riksdagen (finansut- skottet) i syfte att närmare överväga vilken resul- tatinformation riksdagen behöver få tillgång till för att bl.a. kunna ta ställning till regeringens budgetförslag. I detta sammanhang övervägs även vilken resultatinformation som bör lämnas i budgetpropositionen respektive i särskilda resul- tatskrivelser.

27

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Statlig internrevision och EU-revision

Den statliga internrevisionen behöver utvecklas. ESV:s uppbyggnad av samordningsfunktionen för den statliga internrevisionen kommer att fortgå under 2007. ESV:s utvecklingsarbete gällande kompetens-, utbildnings- och metod- frågor kommer att bidra till ett förtydligande av professionen samt medföra en höjd kvalitet på internrevisionen i staten. I vid mening stärks även regeringens styrning och kontroll av den statliga verksamheten. Det är angeläget att minska antalet revisionsberättelser med invänd- ning som föranleds av brister i den interna styr- ningen och kontrollen.

ESV skall från den 1 januari 2007 vara revisionsmyndighet för EU:s strukturfonder och Europeiska fiskerifonden under nästa program- period, 2007–2013. ESV skall också vara atteste- rande organ för Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling från och med den 16 oktober 2007.

Under innevarande programperiod har Arbetsmarknadsstyrelsen och Länsstyrelsen i Gävleborgs län motsvarande revisionsansvar avseende EU:s strukturfonder. Det innebär att det under en övergångsperiod kommer att finnas två myndighetsstrukturer för de revisionsupp- gifter som följer av EU:s regelverk, en för innevarande programperiod och en för perioden 2007–2013.

För att revisionen av programmen för peri- oden 2000–2006 skall kunna slutföras kommer ESV att låna ut revisionsresurser till Arbets- marknadsstyrelsen och Länsstyrelsen i Gävle- borgs län i den utsträckning som bedöms nöd- vändig för att dessa myndigheter skall kunna fullfölja sin revisionsuppgift. Formerna för detta skall regleras i ett avtal mellan myndigheterna.

Regeringen gör nu bedömningen att ESV skall tillföras 6 600 000 kronor för den nya uppgiften. När verksamhetens omfattning har klarnat kan regeringen komma att göra en annan bedöm- ning.

Bättre information om välfärdstjänster i hela landet

Under de senaste tio åren har valfrihet och kon- kurrensutsättning ökat inom viktiga välfärds- tjänstområden som t.ex. utbildning och tand- vård. Samtidigt är det ofta svårt för en enskild medborgare att få information om de alternativ

som erbjuds. Informationen om olika utförare av offentligt subventionerade tjänster som ges till medborgare och företag behöver bli bättre och enkelt tillgänglig i hela landet. Regeringen avser att som ett första steg låta kartlägga den infor- mation som tillhandahålls i dag.

Servicekontor nära medborgare och företag

De statliga myndigheterna har allt mer koncen- trerat sin verksamhet till större orter. Samtidigt är det viktigt att statliga myndigheter har en sådan lokal närvaro att de kan ge medborgare och företag en god service. Ett kostnadseffektivt sätt att upprätthålla servicen är att myndigheter i högre grad samverkar. Regeringen avser därför att främja en ökad lokal samverkan och stimulera inrättandet av lokala servicekontor.

Bättre service för varje skattekrona genom elektronisk förvaltning

Utvecklingen av elektronisk förvaltning skall göra det enklare för myndigheter att samverka och för medborgare och företag att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter gente- mot förvaltningen. År 2010 skall Sverige ha återtagit en ledande position när det gäller elektronisk förvaltning.

Regeringen avser stärka styrningen av den förvaltningsgemensamma utvecklingen genom att prioritera följande insatser. Regeringen skall säkerställa att förvaltningen utvecklar gemen- samma principer för hur statlig registerinfor- mation enklare skall kunna utbytas, samt att myndigheter använder enhetliga format för övrig informationsöverföring och kommunikation när det krävs. Vidare kommer regeringen att tillse att statsförvaltningen i samverkan med kommuner och landsting utvecklar och tillämpar förvalt- ningsgemensamma specifikationer för elektro- nisk identifiering, signering, lagring samt sök- ning av elektroniska meddelanden och doku- ment. Angelägna pilotprojekt som skall finan- sieras samordnat skall identifieras. Regeringen skall utveckla former för en sådan finansiering samt fördela samordningsansvar för dessa projekt. Uppföljningen och granskningen av myndigheternas IT-baserade utvecklingsarbete skall stärkas.

En första åtgärd är att införa en obligatorisk elektronisk hantering av fakturor i staten senast från den 1 juli 2009. Detta förväntas leda till besparingar på fyra miljarder kronor på fem år. En förordning om elektronisk fakturering

28

bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Ekonomistyrningsverket kommer vidare att ges i uppdrag att samordna införandet.

Verva kommer att ges i uppdrag att samordna och främja utvecklingen av elektronisk förvalt- ning i den statliga förvaltningen.

Export av statligt förvaltningskunnande Regeringen anser att ett utökat samarbete mellan offentliga aktörer i Sverige och i utvecklings-

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

länderna är värdefullt. Riksdagsbeslutet om en ny Politik för Global Utveckling (PGU) 2003 innebär att ”offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå i ökad utsträckning skall engageras i politiken för global utveckling”.

Regeringen avser att ge ESV i uppdrag att föreslå hur tjänsteexportverksamheten bör regle- ras i framtiden och vilket ekonomiskt mål som kan vara lämpligt för olika typer av tjänsteexport.

29

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

6 Statliga arbetsgivarfrågor

6.1Omfattning

Verksamhetsområdet Statliga arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, kompe- tensförsörjning och arbetsorganisation. Här ingår bl.a. frågor som ohälsa, etnisk och kulturell mångfald samt jämställdhet inom staten. I verksamhetsområdet ingår Arbetsgivarverket, Statens pensionsverk och vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området.

Parterna på det statliga avtalsområdet har bl.a. bildat Trygghetsstiftelsen – en kollektivavtals- stiftelse och Utvecklingsrådet för den statliga sektorn. Deras insatser beskrivs inom verksam- hetsområdet.

6.2Mål och resultatindikatorer

6.2.1Mål

Den tidigare regeringens mål för verksamhets- området är en samordnad statlig arbetsgivar- politik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. För att uppnå detta måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna skall bedriva ett strategiskt arbete med sin kompe- tensförsörjning.

Följande delmål har satts upp.

•De statliga arbetsgivarna skall totalt sett inte vara löneledande.

•De statliga arbetsgivarna skall öka andelen kvinnor på ledande befattningar.

•De statliga arbetsgivarna skall minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Detta är ett nytt mål för 2007.

•Den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i statsförvaltningen skall öka på alla nivåer.

•De statliga arbetsgivarna skall verka för en god arbetsmiljö i syfte att minska sjukfrån- varon.

6.2.2Resultatindikatorer

För att följa upp utvecklingen inom verksam- hetsområdet i förhållande till mål och delmål används följande resultatindikatorer.

•Myndigheternas arbete med kompetens- försörjningen.

•Personalförsörjningsläget i staten.

•Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden.

•Andelen kvinnor på ledande befattningar inom staten.

•Löneskillnader mellan kvinnor och män med hänsyn tagen till arbetstid. Trots att detta är ett nytt mål för 2007 finns till- gänglig statistik för uppföljning.

•Andelen anställda med utländsk bakgrund på olika nivåer inom statsförvaltningen.

•Den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten.

31

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

6.3Insatser

Åtgärder för ökad mångfald

Högre praktisk förvaltningsutbildning

Verket för förvaltningsutveckling (Verva) har redovisat erfarenheter och resultat av utbild- ningen i rapporten Avrapportering; försök med utbildning – Högre praktisk förvaltnings- utbildning, 40 poäng (Fi2003/897). Verva be- dömer det dock svårt att i nuläget mäta vilka effekter som utbildningen har haft för studenter- nas anställningsbarhet respektive enskilda myn- digheters arbete med att motverka och före- bygga etnisk diskriminering, men anser att det finns argument för att stödja en fortsatt satsning på utbildningen.

På uppdrag av den tidigare regeringen anord- nar Göteborgs universitet, Stockholms universi- tet och Malmö högskola en liknande utbildning 2006.

Avidentifierade ansökningshandlingar

I maj 2005 tillsatte den tidigare regeringen en särskild utredare med uppdrag att analysera förutsättningar för att använda en metod med avidentifierade ansökningshandlingar vid rekry- tering inom offentlig sektor. Betänkandet över- lämnades i januari 2006 (SOU 2005:115). Sammanfattningsvis bedömde utredaren att lagstiftningen inte hindrar eller på annat sätt försvårar användningen av avidentifierade ansök- ningshandlingar. Utredaren tog också fram ett förslag på en metod att använda vid avidenti- fiering. Betänkandet har remitterats och i september 2006 beslutade den tidigare rege- ringen att genomföra en försöksverksamhet vid sju myndigheter under 2007.

Regional samverkan

Den tidigare regeringen gav 2005 ett femtiotal myndigheter i fem län i uppdrag att delta i ett regionalt utvecklingsprojekt om mångfald och antidiskriminering. Projektet är tvåårigt och avslutas i december 2007. Statskontoret skall därefter utvärdera projektet.

Stöd och råd till lokalt arbete

Arbetsgivarverket har under 2005 stärkt kompe- tensen hos verkets rådgivare för att på så sätt förbättra stödet till myndigheternas lokala arbete.

Utvecklingsrådet driver projektet Olikhet som tillgång i syfte att stödja utveckling som gör det möjligt att bättre se och ta tillvara alla med- arbetares kompetens och resurser.

Åtgärder för ökad hälsa

Skrift om sjukfrånvaron i staten

I syfte att stimulera erfarenhetsutbyte och fort- satta ansträngningar för en bättre hälsa inom staten har Verva på uppdrag av den tidigare regeringen sammanställt och analyserat uppgifter om sjukfrånvaron i staten. Härutöver följer Verva sjukfrånvaron inom staten kvartalsvis.

Utvecklingsprojektet och samverkan

Frågor om arbetsmiljö och sjukfrånvaro be- handlas särskilt i en arbetsmiljöbilaga till nu gällande ramavtal om löner m.m. för arbetstagare hos staten (RALS 2004–2007). Enligt avtalet skall parterna genom gemensamma utvecklings- projekt, bl.a. projektet Satsa friskt, stödja myn- digheternas eget arbete med att förbättra arbets- miljön och sänka sjukfrånvaron. Vid årsskiftet 2005/06 hade parterna i Satsa friskt beslutat att ge ekonomiskt stöd till ett 60-tal myndigheter.

Vidare är parterna överens om att göra en studie av sjukfrånvaroprocessen i syfte att göra en översyn av avtalade sjukförmåner. Översynen inleddes under 2005.

Arbetsgivarsamverkan kring hälsofrämjande frågor och lägre sjukfrånvaro sker främst inom Arbetsgivarverkets rådgivande organ och sektorsverksamhet.

Åtgärder för jämställdhet

Andelen kvinnor som myndighetschefer Regeringen följer varje år upp målet att hälften av alla nya myndighetschefer inom civil stats- förvaltning skall vara kvinnor (se avsnitt 4.4 i bilaga 1). I bilaga 1.1 redovisas samtliga nu- varande myndighetschefer och ordförande i styrelser med fullt ansvar.

Löneskillnader mellan kvinnor och män Arbetsgivarverket redovisar årligen löneskill- naderna mellan kvinnor och män i staten. En redovisning av kartläggningen lämnas i bilaga 1, avsnitt 4.4.

32

Parternas arbete

Sedan 2003 driver parterna projektet Lika möjligheter för kvinnor och män inom ramen för Utvecklingsrådet. Projektet verkar för att kvinnor och män får samma möjligheter och förutsättningar när det gäller karriär- och kompetensutveckling, arbetsuppgifter, anställ- ningsförhållanden och anställningsvillkor.

Ledarskap

Regeringens chefspolicy

Chefspolicyn syftar till en aktiv rekrytering av nya myndighetschefer, individuella utvecklings- insatser, årliga mål- och resultatdialoger, rörlig- het samt rimliga löne- och anställningsvillkor. Sedan ett tiotal år erbjuds alla nya myndighets- chefer introduktion och ledarskapsutveckling i anslutning till regeringens utnämningsbeslut. För att säkerställa en fortsatt hög kvalitet i det statliga ledarskapet följs chefsförsörjningsarbetet upp. Regeringen kommer att se över nuvarande chefspolicy.

Myndighetscheferna bjuds årligen in till ett förvaltningspolitiskt seminarium.

Verva erbjuder utvecklingsprogram för chefer på olika nivåer inom staten.

Förvaltningskunskap och förvaltningsetik

Vägledning om mutor och jäv

Under våren 2006 har Finansdepartementet samt Sveriges Kommuner och Landsting gemensamt tagit fram broschyren ”Om mutor och jäv – en vägledning för offentligt anställda”. Syftet med vägledningen är bl.a. att visa på olika sätt att resonera och agera vid frågor om mutor och jäv.

Det ingår i myndighetschefens ansvar att informera de anställda om de lagar som gäller och hur de skall tillämpas inom den egna myndigheten. I frågor som rör mutor och jäv har många myndigheter kompletterat lagstiftningen med särskilda riktlinjer för sin egen verksamhet. Det är angeläget att förutsättningar skapas för återkommande arbetsplatsdiskussioner om hur regler och riktlinjer skall tillämpas.

Intern styrning och kontroll

Inom Regeringskansliet bereds för närvarande ett förslag till en ny förordning som syftar till att förtydliga ansvaret för och innebörden av intern

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

styrning och kontroll inom myndigheter. Ett författningsstöd för intern styrning och kontroll skapar även förutsättningar för myndigheterna att upprätta systematiska rutiner för att motverka mutbrott, förskingring eller liknande.

Åtgärder för kompetensöverföring

Statliga kompetensöverföringsjobb

Regeringen anser att den tidigare regeringens satsning på statliga kompetensöverföringsjobb skall fasas ut i en snabbare takt än tidigare angivet.

Regeringen minskar därmed anslaget för s.k. statliga kompetensöverföringsjobb.

Marknadsmässigt, ändamålsenligt och kostnadseffektivt stöd till statliga myndigheter

Statens pensionsverks (SPV) bidrag till en effek- tiv statsförvaltning består framför allt av en säker och stabil administration av tjänstepensioner och övriga förmåner.

Under 2005 lanserades Rapport Direkt som ger arbetsgivaren möjlighet att korrigera even- tuella felaktigheter via lönesystemen. Efterfrågan på pensionskompetens har varit stor och under 2005 genomfördes 74 uppdragsutbildningar. Systemstödet för att samordna all inrapportering av anställningsuppgifter har utvecklats. SPV har härutöver förfinat och utvecklat sitt prognos- system.

Den tidigare regeringen har medgett SPV att inleda en försöksverksamhet med utökad pen- sionsadministration för de myndigheter som efterfrågar detta. Syftet är att underlätta de administrativa processer som myndigheterna skall hantera i samband med tjänstepensione- ringar. SPV skall dock inte till någon del överta myndigheternas arbetsgivaransvar.

Det statliga trygghetssystemet

Det statliga trygghetssystemet består av flera delar: ett kollektivavtal (Trygghetsavtalet), en kollektivavtalsstiftelse (Trygghetsstiftelsen) och en finansiering genom en procentuell avgift på lönesumman som fastställs i förhandlingar mellan de centrala parterna.

33

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Målet med trygghetssystemet är att så långt möjligt skapa förutsättningar för att ingen an- ställd skall bli arbetslös. Trygghetsavtalet och Trygghetsstiftelsens verksamhet har en tydlig inriktning för arbetslinjen.

Från och med den 1 januari 2006 är avsätt- ningen till Trygghetsstiftelsen 0,3 procent av lönesumman, motsvarande cirka 220 miljoner kronor.

I samband med försvarsbeslutet (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143) fattade den tidigare regeringen beslut om särskilda åtgärder riktade till de orter vars arbetsmarknad berörs mest av försvarets omställning. Beslutet berör cirka 2 700 personer och innebär omlokalisering av hela eller delar av myndigheter till berörda orter. Ett mindre antal anställda förväntas flytta med. Cirka 1 000 personer beräknas behöva stöd via trygghets- systemet. Inflödet av övertaliga till stiftelsen kommer att ske successivt fram till 2008.

En särskild omställningsorganisation i form av en kommitté med uppgift att ta hand om den personal som väljer att inte flytta med har inrättats (KOMOM). I samband med komman- de delrapport i december 2006 från KOMOM kan det bli aktuellt med tilläggsdirektiv. Kom- mittén finansieras av det under utgiftsområde 19 uppförda anslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen.

Arbetsgivarsamverkan

Från och med den 1 juli 2005 gäller en ny instruktion för Arbetsgivarverket. De nya reglerna innebär bl.a. att arbetsgivarkollegiet utgörs av samtliga chefer för Arbetsgivarverkets medlemmar. Minst hälften av ledamöterna måste vara närvarande för att kollegiet skall vara beslutfört.

Arbetsgivarkollegiet beslutar bl.a. om inrikt- ningen av förhandlingsarbetet och grunderna för avgifter för Arbetsgivarverkets verksamhet.

Under våren 2006 hade arbetsgivarkollegiet sitt första årsmöte enligt den nya ordningen. Vid mötet var 171 ledamöter av 263 närvarande. Arbetsgivarkollegiet beslutade bl.a. en arbets- givarpolitisk strategi för åren 2007–2010. Årsmötet ägde rum under Arbetsgivardagen som samlade över 300 arbetsgivarrepresentanter från 240 statliga myndigheter och institutioner. I

anslutning till denna dag hölls även en arbets- givarkonferens för personalchefer.

6.4Resultatredovisning

6.4.1Resultat

Måluppfyllelse

Utgångspunkter för bedömningen är resultat- indikatorerna i avsnitt 6.2.2.

I bilaga 1 Statsförvaltningens utveckling ges en övergripande beskrivning av kompetens- försörjningen i staten med särskild inriktning på ålder, kön och mångfald.

Graden av måluppfyllelse ger ett uttryck för hur varje enskild myndighet agerar som arbets- givare.

Myndigheternas arbete med arbetsgivarpolitiska frågor

Regeringens bedömning: Myndigheternas arbete med arbetsgivarpolitiska frågor fungerar i huvudsak väl. Samtliga delmål för statliga arbetsgivarfrågor utvecklas i positiv riktning, vilket sammantaget tyder på en hög medveten- het om frågornas betydelse bland myndig- heterna.

Skälen för regeringens bedömning: Den positiva utvecklingen av de fyra delmålen för verksam- hetsområdet samt Vervas analys av myndighe- ternas redovisningar av kompetensförsörjningen i statsförvaltningen 2005 (Fi2005/1500) tyder på att arbetet med arbetsgivarpolitiska frågor huvudsakligen är tillfredsställande. Allt fler myndigheter ägnar stort intresse åt chefsför- sörjningsfrågorna för att trygga framtida åter- växt. Positivt är också att allt fler myndigheter relaterar kompetensförsörjningsfrågorna till nuvarande verksamhet och de förändringar som myndigheterna ser framöver.

Flertalet myndigheter uppger att det fort- farande är lätt att rekrytera och behålla personal. Sammantaget är det skäl för regeringens bedöm- ning att arbetet med kompetensförsörjningen i staten i huvudsak fungerar väl.

34

Av Vervas rapport framgår dock att brister i myndigheternas redovisningar försvårar analysen av kompetensförsörjningssituation.

Personalförsörjningen i staten

Arbetsgivarverket och Konjunkturinstitutet genomför två gånger per år, vår och höst, en konjunkturbarometer för staten. Det är en totalundersökning som genomförs bland myn- digheter med minst 10 anställda. Svarsfrekvensen på vårens barometer uppgick till 97 procent.

För första gången på flera år tror myndig- heterna att sysselsättningen inom staten kommer att öka. Det är en kraftig omsvängning från förra årets undersökning då antalet års- arbetskrafter uppgavs ha minskat hos en tredje- del av myndigheterna. Förväntningarna ser dock väldigt olika ut inom Arbetsgivarverkets olika sektorer. En majoritet av myndigheterna tror dock på en oförändrad personalomsättning.

För första gången på flera år har bristen på arbetskraft ökat något jämfört med föregående frågetillfälle. Bristen på arbetskraft är dock inte så allvarlig att det har påverkat myndigheternas arbete i någon större omfattning.

Uppsägningarna fortsätter att öka svagt medan den förväntade övertaligheten har min- skat något sedan i höstas.

De statliga arbetsgivarna skall totalt sett inte vara löneledande

En viktig slutsats som kan dras av den jäm- förande lönestatistik som finns tillgänglig för tiden efter ramanslagsreformen 1994 är att löne- ökningstakten inom det statliga avtalsområdet har följt den på arbetsmarknaden i övrigt för- hållandevis väl. Staten har därmed totalt sett inte varit löneledande.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Diagram 6.1 Utveckling av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden 1994–2004

Index 1994=100

160

155

Primärkommunal sektor

150

Landstingskommunal sektor

145

140

Statlig sektor

135

130

Privat sektor

125

120

115

110

105

100

95

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Källa: Statistiska centralbyrån

Anm: Uppgifterna avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön.

De statliga arbetsgivarna skall öka andelen kvinnor på ledande befattningar

Som framgår av diagram 6.2 har andelen kvinnor på ledande befattningar inom staten ökat stadigt de senaste åren. År 2005 var 33 procent av cheferna i staten kvinnor och 67 procent män. Motsvarande uppgifter för 1998 var 21 procent kvinnor och 79 procent män.

Diagram 6.2 Fördelning av kvinnor och män med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer 1998–2005

Procent

100

90

79

79

78

77

75

Kvinnor

Män

80

74

70

70

67

60

50

40

30

33

30

25

26

21

21

22

23

20

10

0

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Källa: Arbetsgivarverket

De statliga arbetsgivarna skall minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män

Som framgår av diagram 6.3 har löneskillnaderna mellan kvinnor och män minskat något under 2000-talet. Löneskillnaden på 12,0 procent år 2005 kan till största delen förklaras av faktorer som att män och kvinnor arbetar med olika

35

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

saker, på olika nivåer, på olika myndigheter och med olika utbildningsbakgrund. Om man tar hänsyn till dessa sakliga faktorer återstår en löneskillnad på mindre än 2,0 procent. Med hjälp av tillgänglig statistik går det inte att säga i vilken utsträckning den oförklarade löneskillnaden utgörs av osakliga löneskillnader i lagens mening.

För att komma till rätta med löneskillnaden mellan kvinnor och män är det viktigt att arbeta med såväl de faktorer som påverkar kvinnors och mäns olika yrkesval och möjligheter till karriär som att fokusera på osakliga löneskillnader.

Diagram 6.3 Faktorer bakom löneskillnader mellan kvinnor och män

Procent

16

13,80

14,60

13,50

Chefskap (data finns bara

14

12,70

12,10

12,00

för 2004 och 2005)

Svårighetsnivå

12

Arbetsinnehåll

10

Myndighet

8

Utbildning, erfarenhet m.m.

6

4

Oförklarad

2

0

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Källa: Arbetsgivarverket

Den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i statsförvaltningen skall öka på alla nivåer

Som framgår av tabell 6.1 har andelen stats- anställda med utländsk bakgrund2 de senaste åren ökat något inom staten, från 10,4 procent 2003 till 10,8 procent 2005. Ökningen under denna period har skett såväl bland kvinnor som bland män.

Bland de nyanställda i staten var andelen med utländsk bakgrund 15,4 procent 2005, jämfört med 14,5 procent 2003. Andelen med utländsk bakgrund bland de nyanställda är således större jämfört med andelen inom staten totalt.

2Med utländsk bakgrund avses 1) personer födda utomlands, 2) personer med två föräldrar födda utomlands och 3) personer med ett okänt födelseland.

Tabell 6.1 Andel med utländsk bakgrund inom staten, totalt och nyanställda 2003–2005

Procent

2003

2004

2005

Staten

10,4

10,6

10,8

kvinnor/män

11,2/9,7

11,4/9,8

11,6/10,0

Nyanställda i staten1

14,5

15,2

15,4

1Som nyanställda räknas personer som inte var anställda i staten föregående år samt personer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år.

Källa: Arbetsgivarverket

Utvecklingen av andelen med utländsk bakgrund inom kompetenskategorierna lednings- och kärnkompetens har varit oförändrad mellan 2004 och 2005. Inom kategorin stödkompetens har det däremot skett en ökning.

Tabell 6.2 Andel med utländsk bakgrund inom olika kompetenskategorier, 2003–2005

Procent

2003

2004

2005

Ledningskompetens

5,5

5,7

5,7

kvinnor/män

7,1/4,9

6,9/5,2

6,8/5,1

Kärnkompetens

11,1

11,4

11,4

kvinnor/män

12,0/10,3

12,4/10,7

12,1/10,8

Stödkompetens

9,3

9.3

9,5

kvinnor/män

10,2/7,9

10,3/7,9

10,5/8,1

Källa: Arbetsgivarverket

Genomgående är andelen kvinnor med utländsk bakgrund högre än andelen män inom respektive kompetenskategori. Även om antalet kvinnor med utländsk bakgrund i kategorierna lednings- och kärnkompetens har ökat har dock andelen minskat. Orsaken till detta är att antalet kvinnor inom ledningskompetens har ökat mer än antalet kvinnor med utländsk bakgrund i denna kategori. Även bland männen har andelen med utländsk bakgrund i kategorin ledningskompe- tens minskat, medan andelen i de två andra kategorierna har ökat.

De statliga arbetsgivarna skall verka för en god arbetsmiljö i syfte att minska sjukfrånvaron

Som framgår av diagram 6.3 har sjukfrånvaron fortsatt att minska i staten från 4,8 procent år 2003 till 4,1 procent år 2005. Liksom tidigare år minskade sjukfrånvaron för såväl kvinnor och män som för olika åldersgrupper inom samtliga kategorier.

36

Diagram 6.4 Sjukfrånvaro i procent av tillgänglig arbetstid, 2003–2005

Procent

8

7

6,6

2003

2004

2005

6,6

6,2

5,9

6

5,6

4,8 4,5

5,3

5

4,1

4

4,1

3,8

3,2 3,0

2,9

3,6

3

2,3

2,0 2,0

2

1

0

Totalt

Kvinnor

Män

-29 år

30-49 år

50- år

Källa: Finansdepartementet och Verket för förvaltningsutveckling

6.4.2Enskilda myndigheters m.fl. resultat

Arbetsgivarverket

Arbetsgivarverket är en medlemsstyrd arbets- givarorganisation för samtliga statliga myndig- heter och sluter på statens vägnar kollektivavtal. Verkets uppgift är att utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken. I detta ingår bl.a. arbetsgivarsamverkan, förhandlingsverk- samhet samt stöd och rådgivning i arbetsgivar- frågor. Verksamheten finansieras av medlems- avgifter.

Av Arbetsgivarverkets årliga servicebarometer framgår att medlemmarna visar stor tillfreds- ställelse med det arbete som Arbetsgivarverket utför. Bland annat ansåg 70 procent av medlem- marna att Arbetsgivarverkets insatser har bidra- git till arbetsgivarsamverkan, vilket i stort är samma resultat som för 2004.

Utifrån Arbetsgivarverkets servicebarometer samt genomförda dialoger bedömer regeringen att Arbetsgivarverkets insatser har lett till en vidareutvecklad och mer samordnad statlig arbetsgivarpolitik. Detta bidrar till ökad effek- tivitet i den statliga förvaltningen.

Regeringen bedömer vidare att Arbetsgivar- verket bedriver ett strategiskt arbete med sin egen kompetensförsörjning. En långsiktig kom- petensplan har fastställts med mål och priori- teringar för kompetensförsörjningen samt rikt- linjer för inventering av kompetensbehov. Inriktningen är att kompetensfrågorna skall inte- greras i den samlade verksamhetsplaneringen.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Statens pensionsverk

Statens pensionsverk (SPV) administrerar med ensamrätt tjänstepensioner för statstjänstemän och tillhandahåller pensionsservice för statliga myndigheter samt vissa arbetsgivare inom det icke statliga området (kulturinstitutioner m.fl.). SPV:s ansvarsområde omfattar ca 238 000 an- ställda och 247 000 pensionärer.

SPV hanterar den statliga försäkringsmodellen vilket innebär att beslut fattas om försäkrings- tekniska riktlinjer och premier samt att man påför myndigheter och andra arbetsgivare premieavgifter.

SPV har under innevarande år i uppdrag att ta fram förslag till en ny verksamhetsgren för inomstatlig uppdragsverksamhet. Den nuvaran- de uppdragsverksamhetens förutsättningar och framtida utveckling kommer i samband härmed att analyseras.

Av SPV:s nöjd-kund-index mätning 2005, som avsåg tjänstemän och pensionärer, framgår att pensionärerna är mest nöjda av samtliga kundgrupper och att tjänstemännen är de som är minst nöjda.

Intresset för tjänstepensioner ökade ytter- ligare under 2005. En orsak till detta är förväntade stora pensionsavgångar. Totalt ökade förfrågningarna med 39 procent jämfört med 2004.

Regeringens samlade bedömning utifrån ett antal indikatorer (driftskostnadsjämförelser med andra aktörer på marknaden, nöjd-kund-index, analys av kostnadsutvecklingen samt säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar) är att SPV hanterar tillämpningen av den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupp- livförsäkring på ett tillfredsställande sätt.

Regeringen bedömer vidare att SPV bedriver ett strategiskt arbete med sin egen kompetens- försörjning.

Eftersom det f.n. inte finns någon extern utbildning inom SPV:s kritiska kompetens- områden kommer ett traineeprogram att starta under 2006 för att säkra kompetensen, upp- muntra alternativa karriärvägar och minska nyckelpersonsberoendet.

Ett samarbete har inletts mellan företagen inom bank- och försäkringsbranscherna och SPV där syftet är att gemensamt utveckla Sundsvall till ett kompetenscentra inom bank- försäkrings- och pensionsområdet. Ett exempel

37

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

är samarbetet med Mittuniversitetet för att utveckla utbildningar, specifika för branscherna.

Trygghetsstiftelsen – en kollektivavtalsstiftelse

Trygghetsstiftelsens bidrag till individuella stöd- insatser uppgick 2005 till sammanlagt 271 miljoner kronor.

Inflödet av nya kunder har de senaste åren uppgått till ca 2 000 per år. Under 2005 anmäldes 5 810 kunder vilket är det största inflödet sedan 1993. En närmare beskrivning lämnas i bilaga 1.

Andelen öppet arbetslösa inom stiftelsens avtalsområde sjunker relativt snabbt över tid och de statsanställda hävdar sig väl på arbets- marknaden. Regeringen bedömer att resultatet av Trygghetsstiftelsens individanpassade arbets- former samt det sätt som de statliga arbets- givarna sköter avvecklingen av personalen med- fört fortsatt goda resultat.

6.5Revisionens iakttagelser

Under 2005 har Riksrevisionen granskat SPV:s interna styrning och kontroll av informations- säkerheten. Denna rapport har föranlett att SPV tagit fram ytterligare en handlingsplan för infor- mationssäkerhetsarbetet under 2006. Gransk- ningen föranleder ingen åtgärd från regeringen.

6.6Politikens inriktning

Den arbetsgivarpolitiska delegeringen

Utgångspunkten för den statliga arbetsgivar- politiken är den arbetsgivarpolitiska delege- ringen. Den innebär i praktiken en betydelsefull frihet för myndigheterna att självständigt ut- forma sin inre organisation, arbetsprocesser, lönebildning och kompetensförsörjning med hänsyn till verksamhetens krav. Delegeringen av arbetsgivarpolitiken är något som riksdagen ställde sig bakom senast vid behandlingen av budgetpropositionen för 2004.

En verksamhetsanpassad arbetsgivarpolitik är en förutsättning för att den enskilda myn- digheten skall ha framgång i arbetet med att utveckla effektivitet, kvalitet och service. Att

utveckla kompetensen är en förutsättning för att klara de utmaningar som förvaltningen står inför. Varje enskild myndighet måste arbeta strategiskt. Det ställer också krav på arbets- givarna att skapa goda förutsättningar som väl fungerande arbetsplatser med hälsosamma arbetsmiljöer, tydligt ledarskap och en genom- tänkt personal- och lönepolitik.

En kompetent förvaltning

Förvaltningens förmåga att möta kommande stora pensionsavgångar och förse myndigheterna med kompetens på kort och lång sikt är en utmaning. En förutsättning för att klara detta är att vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare som kan attrahera, rekrytera och behålla kompe- tent personal. Kvalitet och kompetens förut- sätter att allas kunskaper och kompetens tas tillvara. I förlängningen bidrar en ändamålsenlig kompetensförsörjning till att säkerställa ett högt förtroende för statsförvaltningen samt synen på staten som en föredömlig och attraktiv arbets- givare.

6.6.1Arbetsgivarpolitiska prioriteringar

Regeringens uppgift i den statliga arbets- givarpolitiken är att dels ange övergripande stra- tegiska mål för arbetsgivarpolitiken, dels följa upp myndigheternas arbetsgivarpolitik.

En central del i Vervas uppdrag är att följa och analysera kompetensförsörjningen samt stödja och utveckla arbetet med den strategiska kom- petensförsörjningen i statsförvaltningen.

Regeringen avser att låta analysera vilka utbildningsbehov i stort som finns inom stats- förvaltningen. Behoven hos små, medelstora och stora myndigheter bör analyseras för att identifiera skillnader och likheter.

Ledarskapet i staten

Statsförvaltningen behöver professionella chefer och ledare. Det statliga ledarskapet skall utmärkas av en god förmåga att genomföra verksamheten med hänsyn till krav på effek- tivitet och kvalitet. Ett bra ledarskap innebär också att som chef skapa förutsättningar för

38

medarbetarna att utvecklas och därmed ges goda förutsättningar för att göra ett bra arbete.

Ett av regeringens viktigaste medel för att styra landet är utnämningsmakten. I jämförelse med andra styrmedel såsom finansmakten, lagstiftningsmakten och kontrollmakten, så är utnämningsmakten den minst formaliserade och genomskinliga.

Utnämningspolitiken skall reformeras och detta med utgångspunkt i regeringsformens stadgande att vid statliga utnämningar endast fästa avseende vid sakliga grunder, såsom för- tjänst och skicklighet. Målsättningen är att ut- nämningsmakten skall präglas av förutsägbarhet, spårbarhet och öppenhet.

Regeringen kommer omedelbart att påbörja ett arbete i syfte att genomföra förändringar i rekryteringsprocessen avseende myndighets- chefer och vissa andra högre befattningshavare. På omedelbar sikt kommer detta att innebära att de kravprofiler som upprättas inför en chefs- rekrytering görs offentliga.

För att slutligt kunna bestämma formerna för en ny rekryteringsprocess krävs dock att nog- granna analyser görs över i vilka delar ytterligare förändringar skall genomföras. Mot bakgrund av den korta tid som stått till regeringens för- fogande avseende beredningen av denna propo- sition kommer regeringen därför att återkomma med en redogörelse över vilka strukturella för- ändringar som kommer att genomföras.

Behovet av att snabbt reformera utnämnings- politiken måste dock vägas mot det faktum att statliga verksamheter behöver chefer.

Redan befintliga vakanser tillsammans med andra i tid nära förestående rekryteringar kan därför behöva genomföras för verksamhetens bästa.

Löneskillnader mellan kvinnor och män

De statliga arbetsgivarna med Arbetsgivarverket i spetsen har ett ansvar för att lönesättningen i staten är saklig och icke-diskriminerande. Den partsgemensamma statistiken visar att löne- skillnaden mellan kvinnor och män uppgår till mellan en och två procent efter att skillnader i arbetstid och arbetsuppgifter m.m. beaktats. Det rör sig dock om en genomsnittssiffra. På sina håll kan skillnaderna vara större än genomsnittet. Myndigheternas arbete för en minskad löne- skillnad kommer att vara en viktig fråga i

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

regeringens löpande dialog med myndighets- cheferna.

Arbetsgivarverket har en viktig uppgift att utveckla ytterligare verktyg för arbetet men också utveckla bättre instrument för uppfölj- ning. Regeringen kommer att följa utvecklingen och ta upp frågan med myndighetscheferna i den årliga mål- och resultatdialogen.

En ökad etnisk och kulturell mångfald

En ökad mångetnisk och mångkulturell kom- petens är viktig för att statsförvaltningen skall klara sin verksamhet på lång sikt.

Som framgår av avsnitt 6.4.1 har andelen stats- anställda med utländsk bakgrund ökat något de senaste åren. Trots den positiva utvecklingen är situationen ännu inte acceptabel. Rekryte- ringsprocessen måste utvecklas i strävan att säkerställa en rättssäker rekrytering fri från diskriminering. Avidentifierade ansöknings- handlingar är ett led i detta. Regeringen avser också att låta kartlägga andra rekryterings- metoder med samma syfte.

Stödet till myndigheternas mångfaldsarbete skall förbättras. Den tidigare regeringen har gett ett uppdrag till bl.a. Verva att utarbeta en modell för analys och uppföljning av mångfaldsarbetet.

En frisk och sund arbetsmiljö

Ohälsa drabbar i första hand den enskilde personen men får också negativa konsekvenser för verksamhetens resultat.

Arbetet för en ökad hälsa måste drivas vidare. Regeringen följer utvecklingen i staten per kvartal.

Generationsväxling och kompetensöverföring

En strategisk fråga för statsförvaltningen är att kunna bedöma organisationens framtida behov av kompetens, vilken kompetens som finns i dag samt säkerställa kompetensöverföring från erfarna till nya och mindre erfarna medarbetare. Det handlar även om att skapa goda förut- sättningar för äldre medarbetare att kunna och vilja arbeta efter 65 års ålder.

39

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Förvaltningskunskap och förvaltningsetik

Det är angeläget att de statsanställda har kunskap och förståelse för förvaltningens grundläggande värden och rollen som stats- tjänsteman. Medborgarna skall ha förtroende för och känna tillit till de som arbetar inom svensk förvaltning.

Ett etiskt förhållningssätt som väcker respekt, integritet och gott omdöme måste värnas. Insikten om de krav på kompetens och saklighet som rollen som statsanställd medför måste ständigt hållas aktuell.

Staten som arbetsgivare måste fortlöpande värna om att skapa sådana arbetsförhållanden att tjänstemännens integritet och självständighet tas till vara och uppmuntras. Regeringen avser att återkomma i denna fråga för att utveckla en offentlig myndighetskultur, ett offentligt etos, inom statsförvaltningen.

Antalet personalansvarsärenden

En allmän översyn av personalföreträdar- förordningen (1987:1101) har genomförts. I översynen ingick att kartlägga i vilken omfatt- ning personalansvarsnämnder enligt 19 § verks- förordningen (1995:1322) inrättats hos myndig- heterna. I rapporten redovisas antalet disciplinära ärenden vid myndigheterna. Se avsnitt 4.9 i bilaga 1.

Rapporten (Ds 2006:19) remissbehandlas för närvarande.

Som framgår av redovisningen i bilaga 1, avsnitt 4.9 avseende antalet personalansvars- ärenden dels vid myndigheterna, dels vid Statens ansvarsnämnd, har antalet ärenden ökat mellan år 2004 och 2005. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen på området.

Ny instans för överklagande av anställnings- ärenden i staten

Regeringens bedömning: Möjligheten till över- prövning av myndigheternas anställningsbeslut flyttas från regeringen till Överklagande- nämnden för totalförsvaret (ONT) fr.o.m. den 1 januari 2007.

Skälen för regeringens bedömning: En myndighets beslut i anställningsärenden kan enligt 35 § verksförordningen (1995:1322) överklagas till regeringen, om något annat inte följer av andra föreskrifter.

Varje år överklagas cirka 150 anställnings- ärenden till regeringen. Som ett led i strävandena att befria regeringen från förvaltningsärenden bör prövningen av överklaganden föras över till annan lämplig instans. Överklagandenämnden för totalförsvaret (ONT) har till uppgift att pröva överklaganden av beslut som rör total- försvarspliktiga och annan personal inom total- försvaret. I uppgifterna ingår att pröva över- klaganden avseende beslut om anställning. Nämnden har därmed den erfarenhet som behövs för uppgiften. Regeringen bedömer också att nämnden har kapacitet att ta emot ärendena med nuvarande finansiering. Frågor av administrativ karaktär som följer av överförandet av ärendena, exempelvis frågan om namn- ändring, nämndens sammansättning och vilket utgiftsområde nämnden bör tillhöra kommer att utredas snarast. Anslaget rörande ONT behand- las i utgiftsområde 6 (4.9.8.).

Inom Regeringskansliet pågår för närvarande en översyn av verksförordningen. I avvaktan på resultatet av den översynen bör 35 § verks- förordningen ändras så att myndigheternas beslut i anställningsärenden, med verkan från den 1 januari 2007, skall överklagas till ONT.

40

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

7 Statistik

7.1Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar Statistiska centralbyråns (SCB) verksamhet som är produk- tion, spridning och samordning av statistik. Drygt hälften av verksamheten finansieras med avgifter.

7.2Mål och villkor

Målet är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Villkor är att kostnaderna för uppgiftslämnandet skall minska och att statistikproduktionen är effektiv.

Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål.

7.3Insatser

7.3.1Insatser inom politikområdet

Den löpande anslagsfinansierade statistiken som SCB ansvarar för har i allt väsentligt framställts och publicerats enligt plan. Huvuddelen av denna verksamhet utgörs av regelbundet åter- kommande statistikprodukter som tas fram årligen eller med tätare intervall.

Fortsatta förbättringar av nationalräkenska- perna har genomförts inom ramen för åtgärds- planen för förbättring av den ekonomiska stati- stiken. Ett antal EG-förordningar avseende prisstatistik, utrikeshandelsstatistik och national- räkenskaper har beslutats. Utvecklingsarbete har

bedrivits inför omläggningen av den svenska näringsgrensindelningen. Förbättringar i konsu- mentprisindex har fortsatt och vissa ambitions- sänkningar har genomförts när det gäller täck- ningsgraden i utrikeshandelsstatistiken.

Under året har en fullt ut EU-harmoniserad arbetskraftsundersökning (AKU) genomförts.

Den registerbaserade arbetsmarknadsstati- stiken har snabbats upp och publiceras nu två månader tidigare än förut. Arbete pågår för att snabba upp den kortperiodiska sysselsättnings- statistiken och konjunkturstatistik över vakanser i enlighet med EU-krav.

En första reguljär datalevererans till Eurostat av undersökningen över inkomst- och levnads- villkor (EU-SILC) har genomförts. En översyn av undersökningen om levnadsförhållanden (ULF) har genomförts.

Forskningsstatistiken har förstärkts enligt plan. Ett antal EG-förordningar inom området FoU- och innovationsstatistik har beslutats.

Valet till Europaparlamentet 2004 har redovi- sats i en publikation och den demokratista- tistiska databasen har tagits i drift under året.

Beräkningen av byggnadsprisindex har ytterli- gare anpassats till nationalräkenskapernas behov.

Den officiella statistiken styrs till stor del av EU-lagstiftningen. Ekonomisk statistik styrs till 95 procent av beslut inom EU. Totalt finns i dag 278 EU-rättsakter inom statistikområdet. Under året har 46 nya rättsakter beslutats, varav flertalet är detaljerade tillämpningsföreskrifter beslutade av kommissionen.

41

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Tabell 7.1 Antalet rättsakter och arbetsgrupper

2002

2003

2004

2005

Antal EU-rättsakter

(statistik)

beslutade av

- Rådet och

Parlamentet

7

10

5

6

- Kommissionen

16

19

18

40

Antal arbetsgrupper

inom EU där SCB

eller annan stati-

stikansvarig myn-

dighet medverkar

135

142

136

151

Viktiga frågor under året har varit en ny statistisk uppförandekod, förnyelse- och för- bättringsarbete av det Europeiska statistik- systemet samt förenklingar och prioriteringar. Inom flera av de ämnesstatistiska områdena pågår ett omfattande utvecklingsarbete och en anpassning av statistiken till det europeiska statistiska systemet. Det gäller speciellt den ekonomiska statistiken men i allt större ut- sträckning även arbetsmarknads-,

välfärds-, miljö- och regionalstatistik.

Intäkterna från uppdragsverksamheten upp- gick till 470 miljoner kronor. De statistik- ansvariga myndigheterna svarar för 38 procent av intäkterna. Staten utom de statistikansvariga myndigheterna svarar för 36 procent av intäk- terna, privat sektor 11 procent, utrikes kunder 8 procent samt kommuner och landsting 7 procent. Ett fåtal av SCB:s kunder står för en mycket stor del av faktureringen. Under 2005 svarade de tio största kunderna för drygt 50 procent och de 100 största kunderna för 86 procent av faktureringen.

SCB:s uppdragsverksamhet består av ett flertal olika tjänster och produkter. Några typer av tjänster som SCB genomför är intervju- undersökningar och postenkäter bl.a. genom s.k. omnibussar, där flera uppdragsgivare delar på frågeutrymmet och vissa gemensamma kostna- der. Under de senaste åren har teknik utvecklats för datainsamlingar via Internet. Servicemät- ningar och kundstudier är efterfrågade uppdrags- produkter. SCB utvecklar och producerar ett antal olika index till främst branschorganisa- tioner. SCB kan erbjuda forskare m.fl. avidenti- fierade uppgifter.

SCB har under året satsat 10,5 miljoner kronor på olika marknadsföringsåtgärder och 4,4 miljoner kronor på produktutveckling. Bland en rad utvecklingssatsningar kan nämnas regionala

konjunkturindikatorer baserade på omsättnings- statistiken, utveckling av metoder för att organi- sationsnummersätta patentdata och samköra dessa med annan SCB-statistik samt utveckling av metoder för att studera rörligheten bland högutbildad arbetskraft.

7.3.2Insatser utanför politikområdet

Det statistiska systemet omfattar de 322 stati- stikprodukter som utgör den officiella stati- stiken och de metoder, bakomliggande register

m.m.som utgör underlag för statistiken samt de 25 myndigheter som har ansvar för statistiken. De sammantagna insatserna inom det statistiska systemet är således beroende av vilka insatser som görs inom statistikområdet av statistik- ansvariga myndigheter inom andra politik- områden.

7.4Resultatredovisning

7.4.1Mål

Målet för 2005 var lättillgänglig statistik av god kvalitet anpassad till samhällskraven. Det skulle uppnås samtidigt som produktiviteten i stati- stikproduktionen förbättrades, kostnaderna för uppgiftslämnandet minskades och lämnade upp- gifter skyddades. Den ekonomiska statistiken, särskilt nationalräkenskaperna, skulle prioriteras. För att bedöma måluppfyllelsen används kvanti- tativa mått på statistikens kvalitet, produktivi- tetsutvecklingen och uppgiftslämnarnas kost- nader.

42

7.4.2Resultat

Tabell 7.2 Nyckeltal för SCB:s verksamhet

2001

2002

2003

2004

2005

Innehåll1

+ 16

+ 15

+ 9

+ 17

+ 16

Aktualitet1

+ 17

+17

+ 7

+ 5

+ 6

Tillförlit-

lighet1

+ 12

+ 22

+ 11

+ 17

+ 17

Tillgäng-

lighet1

+ 37

+ 31

+ 22

+ 23

+ 15

databas-

användare

22000

34400

35200

35900

37500

databas-

uttag

283000

248000

477000

587000

653 000

Jämför-

barhet1

+ 8

- 1

+5

+2

+ 1

Nöjdkund-

index2

u.s.

74

72

71

73

Punktlighet

/

tidshållning

71 %

66 %

79 %

83 %

89%

Totala kost-

nader

(mnkr)

789

830

885

904

903

Produktivi-

tetsföränd-

ring

3,3%

3,7%

0,9%

4,0%

3,3%

Kostnader för

företag, kom-

muner, organi-

sationer

(mnkr)

u.s

u.s.

u.s.

1038

876

Allmänhetens

inställning

(mycket eller

ganska

positiv) (%)

u.s.

48

47

47

50

Register-

utdrag

10400

5000

900

3700

2500

1Produktansvarigas vid SCB bedömning av kvalitetsutvecklingen. Andelen produkter (%) med förbättrad kvalitet minus andelen produkter med försämrad kvalitet jämfört med föregående år.

2 Nöjd-kund-index-talet kan variera mellan 1 och 100.

Kvaliteten har förbättrats eller varit oförändrad för två av de fem komponenter som SCB mäter medan kvaliteten har försämrats för tre av kom- ponenterna.

Under året har produktiviteten ökat med 3,3 procent. Under perioden 2001-2005 har produk- tiviteten ökat med i genomsnitt 3 procent per år och för perioden 1998-2005 är motsvarande genomsnittliga ökning 2,6 procent per år. Upp- giftslämnarkostnaderna har minskat. Åtgärder har vidtagits bl.a. för att minska uppgiftsläm- narnas tidsåtgång för den tidskrävande under- sökningen om handel mellan EU:s medlems-

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

länder (Intrastat). Ett omfattande arbete pågår inom EU för att ytterligare begränsa företagens uppgiftslämnande för statistik. Resultatet i SCB:s verksamhet har uppnåtts till en kostnad av totalt 903 miljoner kronor, i nivå med före- gående år.

Tabell 7.3 Nyckeltal för det statistiska systemet

2002

2003

2004

2005

Antal produkter för

officiell statistik

254

290

312

322

Kostnad för

samordning av den

officiella statistiken

(mnkr)

3,4

3,4

3,1

2,8

Rådet för den officiella statistiken har i sin årliga rapport redovisat att samarbetet mellan de stati- stikansvariga myndigheterna under året haft fokus på kvalitet och tillgänglighet.

Enligt 14 § förordningen (2001:100) om den officiella statistiken skall individbaserad officiell statistik vara uppdelad efter kön om det inte finns särskilda skäl mot detta. SCB har i uppdrag att redovisa hur arbetet med jämställdhets- integrering kan fördjupas inom ett eller flera statistikområden.

7.4.3Analys och slutsatser

Verksamheten har resulterat i produktion och spridning av statistik i enlighet med den plan som SCB lagt fast. Resultatet har åstadkommits med en marginell resursökning jämfört med året innan. De totala kostnaderna minskade margi- nellt, det gäller både lönekostnader och övriga kostnader. Anslagssparandet har minskat till följd av den tidigare regeringens indragning. Det ackumulerade överskottet i den avgiftsfinansi- erade verksamheten har ökat och är nu drygt 20 miljoner kronor. Anslagskrediten har inte utnyttjats.

7.5Politikens inriktning

Regeringen föreslår i denna proposition en kraftfull ekonomisk förstärkning för att för- bättra kvaliteten i den ekonomiska statistiken. Statistikens kvalitet är av avgörande betydelse för de ekonomisk-politiska beslut som fattas,

43

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

både nationellt och inom EU. I dag finns kvalitetsbrister inom den ekonomiska statistiken som måste åtgärdas. Det gäller särskilt national- räkenskaperna men också andra områden.

SCB har i uppdrag att utforma en åtgärdsplan för att förbättra och utveckla den ekonomiska statistiken. Med resurstillskottet ges SCB möj- lighet att genomföra åtgärdsplanen utan dröjs- mål.

Den fortlöpande EU-anpassningen av stati- stiken är en prioriterad uppgift och skall finansi- eras inom ramen.

Regeringen beslutade den 18 december 1986 om definition av begrepp i arbetskraftsundersök- ningarna. Beslutet innebär att heltidsstuderande som aktivt söker arbete och är beredda att ta arbete inte definieras som arbetslösa i den offici- ella arbetsmarknadsstatistiken. Regeringen har för avsikt att upphäva nämnda beslut så snart det kan ske med bibehållen kontinuitet och kvalitet i arbetsmarknadsstatistiken.

Regeringen har för avsikt att uppdra åt SCB att undersöka omfattningen av ideella organisa- tioners vård och omsorg.

44

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

8 Prognos- och uppföljningsverksamhet

8.1Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar uppföljning och analys av utfall samt utarbetande av kort- och medelfristiga prognoser och analyser avseende den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makro- ekonomi är viktiga verksamheter inom området. Inom området ingår också visst miljöekono- miskt utvecklingsarbete samt arbete med att ta tillvara resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för Regerings- kansliets och Konjunkturinstitutets verksamhe- ter. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansie- rad och bedrivs inom Ekonomistyrningsverket, Konjunkturinstitutet och Ekonomiska rådet.

8.2Mål

Målet är tillförlitliga och väldokumenterade prognoser och analyser av den samhällseko- nomiska och statsfinansiella utvecklingen.

För att bedöma uppfyllelsen av prognos- och analysverksamhetens mål används dels kvanti- tativa mått på prognosprecisionen för de vikti- gaste prognosvariablerna, dels de omdömen om prognoserna och analyserna som lämnas av dem som använder dem.

För Ekonomistyrningsverkets prognoser gäller att de skall vara tillförlitliga, ha hög precision, vila på vetenskaplig grund och vara analytiskt inriktade. Ekonomistyrningsverket gör årligen en uppföljning av prognos- precisionen i vilken en skala för bedömning redovisas.

Konjunkturinstitutets mål är att prognoser och medelfristiga kalkyler för den ekonomiska utvecklingen inom och utom landet skall vara tillförlitliga som beslutsunderlag. De makro- ekonomiska prognosernas precision redovisas och kommenteras regelbundet, bl.a. i Konjunk- turinstitutets årsredovisning.

Ekonomiska rådet skall bidra till målet genom att ta initiativ till och presentera forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning.

Vidare skall Ekonomiska rådet bistå Finans- departementet och Konjunkturinstitutet med råd i vetenskapliga frågor. Genom sin verksam- het skall Ekonomiska rådet fungera som en länk mellan Finansdepartementet respektive Kon- junkturinstitutet och den nationalekonomiska forskningen.

Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål.

8.3Insatser

8.3.1Insatser inom politikområdet

Ekonomistyrningsverkets uppdrag inom verk- samhetsområdet är att tillgodose statsmakternas behov av information om den statliga ekonomin. Ekonomistyrningsverket lämnar underlag till regeringen i form av månadsvisa prognoser över statsbudgeten, månadsvisa uppföljningar av statsbudgetens utfall och en årlig uppföljning samt underlag för årsredovisning för staten. Ekonomistyrningsverket producerar även

45

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

finansstatistik över den statliga verksamheten som underlag till nationalräkenskaperna.

Ekonomistyrningsverket har under året särskilt analyserat ett antal aktuella stats- finansiella faktorer, exempelvis hur sjukfrån- varon påverkas av regelförändringar och hur statsfinanserna skulle påverkas om bromsen i pensionssystemet slår till. Ekonomistyrnings- verket har också utvecklat en ny modell för att prognostisera och månadsfördela Sveriges EU- avgift. Ekonomistyrningsverket har vidare genomfört ett projekt där slutmålet är en indelning av den arbetsföra befolkningen efter huvudsaklig försörjning för att uppnå bättre kunskaper om flödena mellan sysselsättning och olika transfereringsssystem.

Konjunkturinstitutet bedriver regelbunden prognosverksamhet samt utvecklar metoder och modeller för prognoser och makroekonomiska analyser. Institutet publicerar också barometer- undersökningar av företag och hushåll samt arbetar med frågor som rör den ekonomiska statistikens kvalitet och utveckling.

Inom det miljöekonomiska området genom- för Konjunkturinstitutet analyser och utvecklar metoder. Konjunkturinstitutet lämnar också bistånd till Regeringskansliet.

Ekonomiska rådet anordnar konferenser och seminarier på aktuella ekonomisk-politiska te- man samt bedriver och initierar egen forskning.

8.3.2Insatser utanför politikområdet

Prognos- och uppföljningsverksamhet bedrivs även utanför detta verksamhetsområde, av såväl statliga myndigheter som andra aktörer. Rege- ringskansliet, Riksgäldskontoret och ett stort antal andra statliga myndigheter med ansvar för anslag och transfereringar bedriver en relativt omfattande prognosverksamhet som bl.a. utgör underlag för arbetet med statsbudgeten.

Resultaten av insatserna inom verksamhets- området är i stor utsträckning beroende av un- derlag från myndigheter utanför politikområdet samt från företag, organisationer m.fl. De prog- noser och analyser som produceras inom verk- samhetsområdet är i sin tur ett viktigt besluts- underlag för många olika aktörer i samhället.

8.4Resultatredovisning

8.4.1Resultat

Ekonomistyrningsverket gör årligen en upp- följning av träffsäkerheten i föregående års budgetprognoser. Avsikten är att analysera större avvikelser från utfallet och redovisa eventuella systematiska fel. Prognosuppfölj- ningen för 2005 visar en sämre prognosprecision än tidigare år. Avvikelsen från utfallet var i genomsnitt 0,75 procent för utgifterna och – 3,10 procent för inkomsterna. Det skall jämföras med en avvikelse på 0,40 procent för utgifterna under perioden 1999-2005 och 1,59 procent för inkomsterna under motsvarande period.

Enligt Ekonomistyrningsverket förklaras den sämre prognosprecisionen med att 2005 var ett exceptionellt år ur prognossynpunkt. Effekten av den tidigare regeringens utgiftsbegränsande åtgärder på bred front i början av året bedöms ha underskattats. Inte minst avsaknaden av anslagskredit för flertalet myndigheter för- svårade prognosarbetet. Problemet bestod fram- för allt i att bedöma myndigheternas behov av marginal till tilldelade medel eftersom dessa inte fick överskridas. Dessutom sjönk antalet sjuk- penningdagar snabbare än beräknat. Den vikti- gaste orsaken till sämre precision för inkom- sterna är räntebeläggningen av företagens periodiseringsfonder som innebar att många företag valde att helt upplösa dessa, vilket inte var en avsedd effekt. Sammantaget inbetalades därmed ca 14 miljarder kronor extra som skatt. Dessutom underskattades effekten av den kraftiga konjunktur- och börsuppgången.

Den genomsnittliga precisionen i de progno- ser som Konjunkturinstitutet gjorde under 2004 och 2005 för den makroekonomiska utveck- lingen under 2005 redovisas för tre nyckelvariab- ler i den sista kolumnen i tabell 8.1. Mätt på detta sätt var träffsäkerheten i Konjunkturinsti- tutets prognoser för BNP-tillväxten 2005 bättre än den varit de senaste åren och något bättre än genomsnittet för ett antal prognosinstitut. (En jämförelse med andra prognosmakare finns i Finansdepartementets senaste prognosut- värdering i 2006 års ekonomiska vårproposition [prop. 2005/2006:100 bil. 1 avsnitt 6.2]). När det gäller arbetslösheten var prognosfelet något större för 2005 än för 2004 såväl för Konjunkturinstitutet som för genomsnittet av prognostiker. För inflationen var Konjunktur-

46

institutets prognosfel större för 2005 än för 2004 men mindre än medelvärdet för prognostikerna.

Tabell 8.1 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år

Medelvärde av absoluta prognosfel för Konjunkturinstitutet samt ett medelvärde för prognosinstitut1. Procentenheter.

2001

2002

2003

2004

2005

BNP, volymutveckling, procent

- Konjunkturinstitutet

1,6

0,7

0,7

0,7

0,3

- Medelvärde

1,5

0,5

0,6

0,9

0,4

Arbetslöshet, nivå, procent

- Konjunkturinstitutet

0,1

0,2

0,5

0,6

0,6

- Medelvärde

0,2

0,2

0,6

0,6

0,6

Inflation, KPI, årsmedelvärde,

procent

- Konjunkturinstitutet

0,8

0,4

0,1

0,4

0,4

- Medelvärde

0,6

0,3

0,4

0,7

0,6

1)Finansdepartementet, Föreningssparbanken, KI, Nordea, Riksbanken, SEB, Handelsbanken, Svenskt näringsliv och Organisation for Economic Cooperation and Development.

Utöver den regelbundna kvantitativa prognos- verksamheten genomför Konjunkturinstitutet fördjupade analyser inom olika specialområden av betydelse för förståelsen av den makroeko- nomiska utvecklingen. Analyserna ingår i det kontinuerliga utvecklingsarbetet och redovisas bland annat i form av fördjupningsrutor i publikationen Konjunkturläget. Under 2005 har institutet också genomfört mer omfattande specialstudier. Bland annat redovisade institutet på den tidigare regeringens uppdrag en bedömning av den potentiella produktiviteten på medellång sikt i den svenska ekonomin. Såväl den regelbundna kvantitativa prognosverk- samheten som den fördjupade makroekono- miska analysen förutsätter ett kontinuerligt metodutvecklingsarbete. Utvecklingsinsatserna inom det makroekonomiska området inriktades även under 2005 bland annat på att vidare- utveckla den makroekonomiska modellen Kimod.

Konjunkturinstitutets miljöekonomiska arbe- te har under året lett till flera forskningsrappor- ter som bl.a. analyserar miljöpolitiska åtgärder, t.ex. en utvärdering av de statliga bidragen till sanering av förorenad mark, samt effekterna för svensk skogsindustri av en kilometerskatt.

Under 2005 utkom två nummer av Ekono- miska rådets engelskspråkiga tidskrift Swedish Economic Policy Review (SEPR). Dessa inne- höll artiklar om egenföretagande och entrepre- nörskap. Under 2005 anordnade Ekonomiska

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

rådet två vetenskapliga konferenser dels om reglering av ohälsosam konsumtion, dels om maktdelning mellan EU:s centrala nivå och nationella nivåer. Ekonomiska rådet har haft möten med den tidigare finansministern vid fyra tillfällen under 2005 samt haft regelbundna lunchmöten och seminarier på Finansdeparte- mentet där aktuella ekonomisk-politiska ämnen behandlats.

8.4.2Analys och slutsatser

Ekonomistyrningsverkets verksamhet har resul- terat i bl.a. budgetprognoser, statsbudget- uppföljning, underlag till årsredovisning för staten samt finansstatistik. Bedömningen är att målet är uppfyllt för prognoserna över de takbegränsade utgifterna och de statliga inkomsterna. De statliga insatserna har resulterat i prognoser och utfallsinformation av god kvalitet som underlag för beslutsfattande liksom information till allmänheten om den statliga ekonomin.

När olika konjunkturbedömares prognos- precision skall jämföras är det olämpligt att utgå från resultaten för ett enskilt år eftersom till- fälligheter då får stort genomslag. I tabell 8.2 redovisas därför femåriga glidande medelvärden för de olika institutens prognosfel. Tabellen visar att Konjunkturinstitutets precision ligger unge- fär i nivå med genomsnittet för prognosinstitut. De ovanligt stora prognosfelen för BNP och inflation 2001 (se tabell 8.1) drar upp femårs- medelvärdena för såväl Konjunkturinstitutet som för medelvärdet av prognostiker.

De olika svenska prognosinstitutens bedöm- ningar är inte oberoende av varandra. Konjunk- turinstitutets rapporter och databaser används i stor utsträckning av andra prognostiker som underlag och utgångspunkt för prognoserna. En utförligare diskussion om svenska konjunk- turbedömares precision återfinns i 2006 års ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100 bil. 1 avsnitt 6).

47

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Tabell 8.2 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år

Femåriga glidande medelvärden av absoluta prognosfel för Konjunktur- institutet samt ett medelvärde för prognosinstitut1. Procentenheter.

2001

2002

2003

2004

2005

BNP, volymutveckling,

procent

- Konjunkturinstitutet

0,7

0,7

0,8

0,8

0,8

- Medelvärde

0,7

0,8

0,8

0,8

0,8

Arbetslöshet, nivå,

procent

- Konjunkturinstitutet

0,5

0,4

0,3

0,3

0,4

- Medelvärde

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

Inflation, KPI, års-

medelvärde, procent

- Konjunkturinstitutet

0,6

0,5

0,4

0,4

0,4

- Medelvärde

0,6

0,5

0,4

0,5

0,5

1)Finansdepartementet, Föreningssparbanken, KI, Nordea, Riksbanken, SEB, Handelsbanken, Svenskt näringsliv och Organisation for Economic Cooperation and Development.

Vid sidan av det kontinuerliga arbetet med att förbättra den kvantitativa prognosprecisionen har Konjunkturinstitutet under de senaste åren utvecklat sina rapporter i riktning mot mer fördjupad analys. Detta har gjort rapporterna mer användbara som underlag för diskussioner och beslut i ekonomisk-politiska frågor.

Målen för de makroekonomiska prognosernas precision bedöms vara uppfyllda. Även när det gäller de kvalitativa målen för den makroeko- nomiska prognosverksamheten bedöms målen vara uppfyllda. Verksamheten bedöms också ha bidragit till att utveckla den ekonomiska statistikens kvalitet.

8.5Politikens inriktning

Ekonomistyrningsverkets budgetprognoser skall vara tillförlitliga och ha en hög precision. Utvecklingsarbetet skall fortsätta. Det är ange- läget att dokumentationen av prognoserna är god och att det görs tydligt för användarna hur prognoserna är uppbyggda och vilka antaganden som ligger bakom. Budgetprognoserna skall vila på vetenskaplig grund.

Inom den makroekonomiska prognos- och analysverksamheten skall Konjunkturinstitutet prioritera fortsatt förbättrad prognosprecision genom utveckling och fördjupning av den eko- nomiska analysen samt genom fortsatt metod- och modellutveckling.

Inom den miljöekonomiska verksamheten skall särskild vikt ges åt utvecklingen av och ana- lys med modeller för beräkningar av samhälls- ekonomiska kostnader och intäkter vid för- ändringar av energi- och miljöpolitik.

Expertgruppen för miljöstudiers direktiv behöver ses över. Expertgruppen skall ha till uppgift att studera samhällsekonomisk effekti- vitet och måluppfyllelse i användning av offent- liga medel och andra styrmedel som har miljö- mässiga konsekvenser

Ekonomiska rådets verksamhet kommer att ses över. Att rådet bidrar till att utvärdera syssel- sättnings- och tillväxteffekter av den ekono- miska politiken är centralt de kommande åren.

48

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

9 Fastighetsförvaltning

9.1Omfattning

Verksamhetsområdet fastighetsförvaltning om- fattar förvaltning av de fastigheter som av för- svarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl inte ansetts lämpliga att förvalta i bolagsform, bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassa- der, de kungliga slotten, museer, teatrar, monu- ment, försvarsfastigheter, markområden samt vissa fastigheter som donerats till staten.

Kulturarvs- och vissa andra fastigheter förval- tas av Statens fastighetsverk (SFV). Fortifika- tionsverket (FortV) förvaltar fastigheter för försvarsändamål. Verksamheten finansieras ute- slutande genom avgifter, dvs. hyresintäkter.

9.2Mål

Målet för verksamhetsområdet är en kostnads- effektiv statlig kapital- och fastighetsförvaltning. Det skall ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. I korthet avser det för de fastig- hetsförvaltande myndigheterna bl.a. följande övergripande målsättningar:

−Fastigheterna skall förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effekti- vitet uppnås.

−Fastigheternas värden skall bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktig lämplig nivå.

−Hyresgästerna skall ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, mark och anläggningar.

−Myndigheterna skall uppfattas som goda och serviceinriktade hyresvärdar.

−Hänsyn till miljö- och kulturmiljövärden skall i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare.

De båda myndigheterna skall i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster som motsvarar en viss avkastning på genomsnittligt myndighetskapital. Avkastningskravet för 2006 ligger på 6,0 procent för Statens fastighetsverk och 6,1 procent för Fortifikationsverket. De båda fastighetsförvaltande myndigheternas soli- ditet skall på sikt sjunka. I dag uppgår Statens fastighetsverks soliditet till ca 32,5 procent (per den 30 juni 2006) medan Fortifikationsverkets soliditet är ca 31 procent (per den 30 juni 2006). Målet när det gäller Statens fastighetsverks bidragsfastigheter är att intäkterna på sikt skall öka. Bidragsfastigheterna är fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt eko- nomiskt överskott.

Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen och kommer att ses över. Resultat- beskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål.

9.3Insatser

Statens fastighetsverk och Fortifikationsverket är de två största förvaltarna av statens fastighe- ter. De förvaltar ett stort antal försvars- anläggningar med tillhörande byggnader samt olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Om- fattning och förändring i förhållande till tidigare

49

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

år beträffande fastigheternas värde framgår av tabellen 9.1.

Tabell 9.1 Statens byggnader, mark och annan fast egendom

Bokfört värde i miljoner kronor

2002

2003

2004

2005

Staten totalt

34 369

37 160

38 939

39 591

- varav SFV

10 759

10 713

12 161

13 039

- varav FortV

9 475

9 670

9 723

8 498

SFV och FortV:s andel

58,8 %

54,9 %

56,2 %

54,4 %

Uppgifterna i tabellen bör tolkas med viss för- siktighet då vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde undantas från krav på att tas upp i balans- räkningen. Andra myndigheter som förvaltar fast egendom är bl.a. Kammarkollegiet, Statens jordbruksverk, Sveriges lantbruksuniversitet,

Riksantikvarieämbetet, Naturvårdsverket, Skogsstyrelsen och vissa affärsverk.

Statens fastighetsverks bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick på balansdagen den 31 december 2005 till 13 miljarder kronor, vilket är en ökning med drygt 15 procent sedan 1998 och en ökning med 7 procent jämfört med 2004. Orsaken till ökningen 2005 är främst övertagande av fastigheter från Försäkringskassan.

Fortifikationsverkets bokförda värde på bygg- nader, mark och annan fast egendom uppgick på balansdagen den 31 december 2005 till 8,5 miljarder kronor, vilket är en minskning med cirka 21 procent sedan 1998 och en minskning med cirka 12 procent jämfört med 2004. Minskningen beror främst på avyttringar och nedskrivningar som konsekvenser av försvars- besluten 1996, 2000 och 2004.

Tabell 9.2 Fastighetsförvaltningens omfattning

Lokalarea (1000m2)

2003

2004

2005

Kulturarvs- och bidragsfastigheter

1 654

1680

1 728

varav inrikes hyresfastigheter

1 122

1 161

1 215

varav utrikes hyresfastigheter

155

154

154

varav bidragsfastigheter

377

365

359

Försvarsfastigheter1

3 820

3 820

3 250

1Förvarsanläggningar redovisas normalt som bruttoarea, omräkningsfaktor till lokalarea är 0,83 (omräkningsfaktor var tidigare 0,8).

Statens fastighetsverks lokalarea har sedan 2003 ökat marginellt från ca 1 654 000 kvadratmeter till drygt 1 728 000 kvadratmeter.

Uppgifterna om lokalarea för Fortifikations- verket omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet.

Statens fastighetsverk beräknar, inom ramen för den tidigare regeringens satsning på arbets- lösa akademiker på kulturområdet, under 2006 och 2007 kunna anställa ca 50 arbetslösa akademiker för att stödja kommande underhållsåtgärder.

Översyn av ändamålshyror m.m.

En parlamentarisk kommitté (Ändamålsfastig- hetskommittén) har utrett frågor om hyres- sättning av ändamålsfastigheter inom kultur- området och universitets- och högskoleområdet. Kommittén överlämnade våren 2004 betän- kandet Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader (SOU 2004:28). Betänkandet är remissbehandlat.

Den tidigare regeringen har behandlat flera av de förslag som ändamålsfastighetskommittén lämnade. Ändamålsfastighetskommittén läm- nade bl.a. förslag för ett effektivare statligt lokal- utnyttjande. Ekonomistyrningsverket har haft i uppdrag att utreda och lämna förslag på dels inriktningen och utformningen av verkets stöd till myndigheter inom lokalförsörjningsområdet, dels hur styrningen och uppföljningen av myndigheternas lokalförsörjningsansvar kan utvecklas. Uppdraget redovisades den 30 maj 2006 och förslagen bereds inom Regerings- kansliet. Ändamålsfastighetskommitténs förslag avseende statlig mark för röligt friluftsliv behandlas nedan under avsnittet Rörligt frilufts- liv.

Däremot finns det i dag inte någon grund för ett genomförande av Ändamålsfastighetskom- mitténs förslag till förändringar avseende vissa principer för hyressättning. Flertalet remiss- instanser har haft invändningar mot de förslag som kommittén lämnat. Den hållbara och för alla intressenter acceptabla lösning som riks- dagen efterfrågat måste därför åstadkommas på annat sätt. Regeringens avsikt är därför att fortsätta arbetet med att se över hyressättningen för statliga myndigheter och institutioner.

Rörligt friluftsliv

Ändamålsfastighetskommittén föreslog i sitt betänkande att försäljning av fast egendom

50

(statlig mark) skall kunna underlåtas om det föreligger särskilda skäl med hänsyn till det rörliga friluftslivet. Marken skall då kunna behållas i statlig ägo. I sitt betänkande anförde kommittén vidare att den inte, med den tid som stått till förfogande, haft möjlighet att ta ställning till vilka markområden som bör vara kvar i statlig ägo. Den tidigare regeringen upp- drog därför hösten 2005 åt Fortifikationsverket att, i samråd med Naturvårdsverket och Statens fastighetsverk, genomföra en inventering av de fastigheter och områden Försvarsmakten hyr och som de avser att lämna och som kan komma i fråga att betraktas som viktiga och värda att skyddas för det rörliga friluftslivet. Forti- fikationsverket definierade i sin rapport Mark i statlig ägo för skydd av rörligt friluftsliv (Fi2004/1882) vad som avses med rörligt friluftsliv samt kriterier för urval av skyddsvärda områden eller fastigheter. Myndigheten har i rapporten bedömt att 20 fastigheter, som Försvarsmakten ansett inte längre erfordras för försvarsändamål, bör bibehållas i statlig ägo till skydd för det rörliga friluftslivet. Den tidigare regeringen delade Fortifikationsverkets bedöm- ning och beslutade därför den 11 maj 2006 att Fortifikationsverket inte utan regeringens med- givande får sälja följande 20 fastigheter:

Böda kronopark 2:172, Borgholms kommun, Othem Grunnet 1:1, Gotlands kommun, Othem Majgu 1:1, Gotlands kommun, Fårö Broa 1:99, Gotlands kommun,

Fårö Dämba 1:45 (del av), Gotlands kommun, Othem Asunden 1:1, Gotlands kommun, Aspö 1:122-3,

103-5,

186-7 och 119, Karlskrona kommun,

Ungskär 1:2 och 3:6, Karlskrona kommun, Rosslö 1:4, Karlskrona kommun,

Ivön 1:1, Ronneby kommun,

Stora Kornö 1:22, Lysekil kommun, Gottenvik 1:15, Norrköpings kommun, Svenska Högarna 1:1 (del av), Norrtälje kommun,

Tjockö 1:3 (del av) och 1:12, Norrtälje kommun, Aspöja 1:18, Söderköpings kommun, Holmön 13:1, Umeå kommun,

Tynningö 1:40, Vaxholms kommun, Ramsö 1:10, Vaxholms kommun, Överby 1:4 (del av), Värmdö kommun och Västra Lagnö 1:112, Österåker kommun.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Den redovisning som Fortifikationsverket har lämnat omfattar endast ett mindre antal av de fastigheter som förmodligen inte längre kommer att behövas för försvarsändamål. Genom ändring i förordningen (1996:1190) om överlåtelse av statens fasta egendom, m.m. har det rörliga friluftslivet lagts till som ett särskilt skäl för att fast egendom, som inte längre behövs i statens verksamhet, fortfarande skall ägas av staten. Denna ändring trädde i kraft den 1 juli 2006. Hänsynen till kulturminnesvården, totalför- svaret, naturvården och nu också det rörliga friluftslivet kan således utgöra särskilda skäl för att en egendom fortfarande skall ägas av staten. Mot denna bakgrund skall Fortifikationsverket, tillsammans med berörda myndigheter, fortsätta att utreda vilka fastigheter som bör behållas i statlig ägo. De fastigheter som är aktuella att behålla skall föras över från Fortifikationsverket till annan statlig myndighet. Se även utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård, avsnitt 3.5.1.9, Friluftsliv. Överföringen innebär att kostnaderna för fastigheterna inte längre kommer att belasta Fortifikationsverket eller verkets hyresgäster.

Försvarsfastigheter och effektiv lokalförsörjning

Riksdagens revisorer lämnade i oktober 2002 en skrivelse till riksdagen angående styrningen av försvarets fastigheter och anläggningar (2002/03:RR7). En utredning fick i uppdrag att lämna förslag på hur regeringens rapportering till riksdagen i fastighets- och anläggningsfrågor inom försvaret kunde förbättras. Utredningen skulle också lämna förslag på ett system där riks- dagen och regeringen ges en bättre överblick över Fortifikationsverkets totala verksamhet, resurser och finansiering. Utöver detta skulle utredaren undersöka och beskriva vilka åtgärder Fortifikationsverket och Försvarsmakten vid- tagit för att höja effektiviteten i lokalför- sörjningen för Försvarsmakten samt lämna för- slag på eventuella förbättringar i lokalförsörj- ningsfrågorna.

Utredningen överlämnade i februari 2005 betänkandet Försvarsfastigheter – information till riksdagen och effektiv lokalförsörjning (SOU 2005:7). Betänkandet har remissbehand- lats. Utredningen föreslår bl.a. utökad infor- mation i budgetpropositionen gällande Fortifi- kationsverkets pågående och planerade investe- ringar.

51

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Den tidigare regeringen anslöt sig till detta förslag och från och med föregående år lämnas information i budgetpropositionen om Forti- fikationsverkets pågående och planerade investe- ringar på samma sätt som beträffande Statens fastighetsverk. Informationen innehåller en kortfattad beskrivning av vad investeringarna avser. Under 2006 anmälde också den tidigare regeringen i en skrivelse till riksdagen (2005/06:131) att Försvarsmakten och Fortifi- kationsverket skall renodla sina roller som hyresvärd och hyresgäst i syfte att effektivisera de gemensamma processerna och skapa förut- sättningar för rationaliseringar och besparingar om ca 100 miljoner kronor. Försvarsmakten och Fortifikationsverket genomför under 2006 och 2007 dessa effektiviserings- och besparings- program. Fortifikationsverket och Försvars- makten har under 2006 kommit överens om en ny hyresmodell som fullt ut skall tillämpas från den 1 januari 2007. Modellen innebär bl.a. att upplåtelserna för de enskilda kontrakten skall vara långa och tidsbundna.

9.4Resultatredovisning

9.4.1Resultat

För 2005 uppgick Statens fastighetsverks resultat till ca 178 miljoner kronor.

Avkastningskravet till staten omfattade 238 miljoner kronor under 2005, vilket motsvarar 6,4 procent av genomsnittligt myndighetskapital. Det i förhållande till avkastningskravet låga re- sultatet förklaras av att Statens fastighetsverks s.k. bidragsfastigheter belastat myndighetens re- sultaträkning med 194 miljoner kronor. Utfallet för 2005 innebar en avkastning på 9,8 procent, vilket motsvarar 364 miljoner kronor.

Tabell 9.3 Uppgifter om det ekonomiska läget för Statens fastighetsverk

Miljoner kronor

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

Prognos

Budget

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Totala

intäkter

1 843

1 974

2 014

2 079

2 239

2 200

Totala

kostnader

1 611

1 906

1 896

1 901

2 019

1 980

Resultat

232

68

118

178

220

220

För åren 2004 till 2006 har Statens fastighets- verks resultat belastats med i snitt 180 miljoner kronor per år för bidragsfastigheternas kostna- der. För 2006 fick Statens fastighetsverks resul- tat belastas med ytterligare ett engångsbelopp om 6 miljoner kronor för säkerhetsåtgärder på vissa bidragsfastigheter.

Fortifikationsverkets resultat av verksamheten under 2005 uppgick till ca 389 miljoner kronor, vilket var 126 miljoner kronor mer än budge- terat. Detta förklaras av bättre nettoresultat beroende på effektiviseringar och besparingar samt att flera försäljningar av uppsagda lokaler har kunnat genomföras tidigare än beräknat. Statens avkastningskrav uppgick till 272 miljoner kronor, vilket motsvarar 6,6 procent av genom- snittligt myndighetskapital.

Tabell 9.4 Uppgifter om det ekonomiska läget för Fortifikationsverket

Miljoner kronor

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

Prognos

Budget

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Totala

intäkter

3 164

3 060

3 115

2 851

2 682

2 657

Totala

kostnader

2 709

2 620

2 726

2 462

2 383

2 372

Resultat

456

440

389

389

299

285

Det beräknade resultatet för 2006 är 90 miljoner kronor lägre än för 2005 och för 2007 beräknas resultatet minska med ytterligare 14 miljoner kronor. Orsaken är huvudsakligen konsekvenser av tidigare försvarsbeslut som inneburit att ett antal fastigheter såldes under 2005 vilket gav ett högt resultat för det året. Vidare har hyres- intäkterna minskat efter att bl.a. Försvarsmakten lämnat ett antal fastigheter.

9.4.2Analys och slutsatser

Regeringen bedömer att Fortifikationsverket uppfyllt de mål den tidigare regeringen ställt. Erfarenhetsmässigt har det visat sig vara svårt att vid försäljning av vissa fastigheter återfå de kostnader som tidigare lagts ner eftersom mark- nadsvärdet är betydligt lägre än investerings- kostnaderna för denna typ av särskilt anpassade byggnader. Regeringen bedömer att Fortifika- tionsverkets försäljningar genomförts affärs- mässigt och att statens intressen tillvaratagits på ett bra sätt. Regeringen anser att en viktig förut-

52

sättning för att försvarsbesluten skall imple- menteras på ett effektivt sätt är att Fortifika- tionsverket avyttrar uppsagda fastigheter på ett sätt som minimerar eventuella förluster.

Fortifikationsverket har under året genomfört ett besparingsprogram med gott resultat. Forti- fikationsverket har, trots den stora osäkerhet som präglat myndigheten efter försvarsbeslutet 2004, presterat ett gott resultat. Myndighetens mätningar gällande kundnöjdhet visar på goda relationer med nöjda hyresgäster. Myndigheten har också under året genomfört sina uppdrag på ett tillfredställande sätt.

Statens fastighetsverk har genomfört sina in- struktionsenliga uppgifter och uppfyllt sina mål på ett fullgott sätt. Mätningar avseende kun- dernas uppfattning om myndigheten har genom- förts och dessa visar på goda resultat vad avser kundnöjdhet. Myndigheten har uppfyllt sitt avkastningskrav. Under året har dock fortsatt stora problem funnits vad avser underhållet på de s.k. bidragsfastigheterna och det begränsade ekonomiska utrymmet som finns till förfogande för dessa fastigheter. Behovet av under- hållsåtgärder på bidragsfastigheter är omfattande och hittills disponibla medel räcker inte till för att myndigheten skall kunna uppfylla målen avseende dessa fastigheter. För 2007 föreslås att nettobudgeteringen skall upphöra för åtgärder på s.k. bidragsfastigheter. Istället föreslås Statens fastighetsverk få disponera ett nytt anslag för dessa åtgärder (se avsnitt 10.14 Bidragsfastig- heter).

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

9.5Revisionens iakttagelser

Riksrevisionen har i en revisionsrapport (RiR Dnr 32-2005-0520) om Statens fastighetsverks hyressättning av fritidsfastigheter, bostadsarren- den och permanentbostäder funnit ett antal fall där hyresnivån, såväl över- som understiger bedömd marknadsmässig hyra. Enligt förord- ningen (1993:527) om förvaltning av fastigheter skall upplåtelse ske på marknadsmässiga villkor.

Regeringens avsikt är att följa utvecklingen av hyresnivåerna.

9.6Politikens inriktning

De av riksdagen 1991 beslutade lokalförsörj- nings- och fastighetsreformerna som låg till grund för omorganisationen av statens fastig- hetsförvaltning 1993 ligger fast.

Fortifikationsverket skall inom ramen för målen anpassa sin verksamhet till förändrade förutsättningar till följd av bl.a. försvarspolitiska beslut.

På grund av den omställning av försvaret som pågår kommer ett stort antal fastigheter och mark att behöva avyttras under de kommande åren.

53

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

10 Budgetförslag

10.11:1 Konjunkturinstitutet

Tabell 10.1 Anslagsutveckling för 1:1 Konjunkturinstitutet

Tusental kronor

Anslags-

1 548

2005

Utfall

45 533

sparande

Utgifts-

2006

Anslag

48 082

prognos

48 522

2007

Förslag

47 640

2008

Beräknat

48 408

1

2009

Beräknat

49 436

1

1Motsvarar 47 640 tkr i 2007 års prisnivå.

Anslaget finansierar merparten av Konjunktur- institutets verksamhet. En mindre del av verk- samheten finansieras av avgifter.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 10.2 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt –

kostnad)

Utfall 2005

2 360

1 542

818

Prognos 2006

2 400

2 400

0

Budget 2007

2 500

2 500

0

Intäkterna i den avgiftsbelagda verksamheten kommer främst från statistikförsäljning och kursverksamhet samt användarstöd och utred- ningsrapporter med samhällsekonomisk inrikt- ning. Avgifterna disponeras i sin helhet av Konjunkturinstitutet.

Konjunkturinstitutet får ta emot bidrag för sin verksamhet från forskningsråd, forsknings- stiftelser, forskningsfonder, statliga myndigheter samt organ inom Europeiska unionen och

Förenta nationerna. Bidragsintäkterna dispo- neras av Konjunkturinstitutet.

Sammanlagt beräknas Konjunkturinstitutet få disponera avgiftsinkomster och andra inkomster än anslag på knappt 5 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Tabell 10.3 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:1 Konjunkturinstitutet

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

48 082

48 082

48 082

Förändring till följd av:

Pris och löneomräkning 2

-442

326

1 354

Beslut

–

–

–

Överföring till/från andra

anslag

–

–

–

Övrigt

–

–

–

Förslag/beräknat anslag

47 640

48 408

49 436

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 47 640 000 kronor. För 2008 beräknas anslaget till 48 408 000 kronor och för 2009 till 49 436 000 kronor.

55

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

10.21:2 Ekonomistyrningsverket

Tabell 10.4 Anslagsutveckling för 1:2

Ekonomistyrningsverket

Tusental kronor

Anslags-

13 876

2005

Utfall

93 150

sparande

Utgifts-

2006

Anslag

94 645

prognos

101 869

2007

Förslag

102 077

2008

Beräknat

103 981

1

2009

Beräknat

106 220

1

1Motsvarar 102 077 tkr i 2007 års prisnivå.

Anslaget finansierar ungefär hälften av Ekonomistyrningsverkets (ESV) verksamhet. Andra hälften finansieras av avgifter.

Regeringens överväganden

Tabell 10.7 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:2 Ekonomistyrningsverket

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

94 645

94 645

94 645

Förändring till följd av:

Pris och löneomräkning 2

832

2 613

4 707

Beslut

6 600

6 723

6 868

Överföring till/från andra

anslag

–

–

–

Övrigt

–

–

–

Förslag/beräknat anslag

102 077

103 981

106 220

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 10.5 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt –

kostnad)

Utfall 2005

95 441

98 121

- 2 680

(varav tjänsteexport)

(11 582)

(11 590)

(- 8)

Prognos 2006

88 300

92 424

- 4 124

(varav tjänsteexport)

(13 000)

(13 000)

(0)

Budget 2007

91 800

88 500

3 300

(varav tjänsteexport)

(14 000)

(14 000)

(0)

Tabell 10.6 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter till

Intäkter

Kostnader

Resultat

rättslig

inkomsttitel

som får

(intäkt –

verksamhet

disponeras

kostnad)

Utfall 2005

6 461

–

–

6 461

Prognos 2006

3 711

–

–

3 711

Budget 2007

3 094

–

–

3 094

Ekonomistyrningsverkets avgifter finansierar drygt 60 procent av verksamhetsgrenen resultat- styrning och finansiell styrning, 100 procent av verksamhetsgrenen administrativa system EA- och PA-system samt hälften av Hermes- verksamheten.

Anslaget ökas med 6 600 000 kronor för revision av EU-medel. Finansiering sker genom att anslaget 22:1 Arbetsmarknadsverkets förvaltnings- kostnader under utgiftsområde 13 minskas med 3 200 000 kronor och anslaget 32:1 Länsstyrel- serna m.m. under utgiftsområde 1 minskas med 3 400 000 kronor.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 102 077 000 kronor. För 2008 beräk- nas anslaget till 103 981 000 kronor och för 2009 till 106 220 000 kronor.

10.31:3 Statskontoret

Tabell 10.8 Anslagsutveckling för 1:3 Statskontoret

Tusental kronor

Anslags-

2005

Utfall

85 979

sparande

3 535

Utgifts-

2006

Anslag

61 713

prognos

67 114

2007

Förslag

52 189

2008

Beräknat

53 070

1

2009

Beräknat

54 204

1

1Motsvarar 52 189 tkr i 2007 års prisnivå.

Anslaget finansierar i princip all Statskontorets verksamhet som sedan den 1 januari 2006 har ett renodlat utrednings-, uppföljnings- och utvär- deringsuppdrag. På anslaget finns även vissa medel för regeringens behov av förvaltnings- politiska insatser.

Utöver anslagsmedel tar Statskontoret emot ca 2 miljoner i bidragsintäkter årligen från

56

Regeringskansliet när det finns extraordinära kostnader kopplade till projekten.

Regeringens överväganden

Tabell 10.9 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:3 Statskontoret

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

61 713

61 713

61 713

Förändring till följd av:

Pris och löneomräkning 2

568

1 620

2 973

Beslut

-10 092

-10 263

-10 482

Överföring till/från andra

anslag

–

–

–

Övrigt

–

–

–

Förslag/beräknat anslag

52 189

53 070

54 204

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Regeringen bedömer att Statskontorets admi- nistrativa kostnader behöver minska men att utredningskapaciteten bör fortsätta ungefär på samma nivå som 2006. Anslaget minskar med 10 miljoner kronor till följd av engångsvisa om- struktureringsmedel som anvisades 2006.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 52 189 000 kronor. För 2008 beräknas anslaget till 53 070 000 kronor och för 2009 till 54 204 000 kronor.

10.41:4 Täckning av merkostnader för lokaler

Tabell 10.10 Anslagsutveckling för 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler

Tusental kronor

Anslags-

4 093

2005

Utfall

574

sparande

Utgifts-

2006

Anslag

422

prognos

616

2007

Förslag

422

2008

Beräknat

422

2009

Beräknat

422

Anslaget finansierar hyror för vissa tomma lokaler för vilka staten har betalningsansvar till dess att avtalen går att avveckla. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna är avtalskonstruk- tioner samt möjligheter att hyra ut lokalerna i

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

andra hand. Utgifterna på anslaget har under flera år varit större än anslaget. För att täcka kostnaderna för hyrorna har anslagssparande från tidigare år tagits i anspråk.

Regeringens överväganden

Tabell 10.11 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

422

422

422

Förändring till följd av:

Beslut

–

–

–

Överföring till/från andra

anslag

–

–

–

Övrigt

–

–

–

Förslag/beräknat anslag

422

422

422

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 422 000 kronor. För 2008 beräknas anslaget till 422 000 kronor och för 2009 till 422 000 kronor.

10.51:5 Statistiska centralbyrån

Tabell 10.12 Anslagsutveckling för 1:5 Statistiska centralbyrån

Tusental kronor

Anslags-

2005

Utfall

429 441

sparande

22 409

1

Utgifts-

2006

Anslag

450 330

prognos

447 007

2007

Förslag

473 814

2008

Beräknat

481 417

2

2009

Beräknat

489 519

3

1Inklusive tilläggsbudget i samband med 2006 års ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2007.

2Motsvarar 473 814 tkr i 2007 års prisnivå.

3Motsvarar 471 814 tkr i 2007 års prisnivå.

Anslaget finansierar ungefär hälften av Statistiska centralbyråns verksamhet.

57

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 10.13 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt –

kostnad)

Utfall 2005

470 233

463 582

6 651

(varav tjänsteexport)

(81 063)

(78 900)

(2 163)

Prognos 2006

470 000

470 000

0

(varav tjänsteexport)

(85 000)

(85 000)

(0)

Budget 2007

475 000

475 000

0

(varav tjänsteexport)

(87 000)

(87 000)

(0)

Den avgiftsfinansierade verksamheten avser produktion av officiell statistik åt andra statistik- ansvariga myndigheter, produktion av annan statistik och tjänsteexport.

Regeringens överväganden

Tabell 10.14 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:5 Statistiska centralbyrån

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

444 330

444 330

444 330

Förändring till följd av:

Pris och löneomräkning 2

4 118

11 314

20 946

Beslut

22 000

22 353

20 751

Överföring till/från andra

anslag

3 366

3 420

3 492

Övrigt

–

–

–

Förslag/beräknat anslag

473 814

481 417

489 519

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Anslaget ökas med 20 000 000 kronor för ekonomisk statistik och med 2 000 000 kronor för materialflödesstatistik.

Anslaget ökas med 4 400 000 kronor för sjuklönestatistik. Finansiering sker genom att anslaget 19:6 Försäkringskassan under utgifts- område 10 minskas med motsvarande belopp.

Anslaget ökas vidare med 1 000 000 kronor för demokratistatistik. Finansiering sker genom att anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati under utgiftsområde 1 minskas med mot- svarande belopp.

Anslaget minskas med 2 034 000 kronor till följd av att tidigare beslutad tidsbegränsad ökning av anslaget upphör.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 473 814 000 kronor. För 2008 har anslaget beräknats till 481 417 000 kronor och för 2009 till 489 519 000 kronor.

10.61:6 Kammarkollegiet

Tabell 10.15 Anslagsutveckling för 1:6 Kammarkollegiet

Tusental kronor

Anslags-

10 244

2005

Utfall

25 925

sparande

1

Utgifts-

2006

Anslag

30 909

prognos

30 572

2007

Förslag

30 933

2008

Beräknat

31 462

2

2009

Beräknat

31 111

3

1Inklusive tilläggsbudget i samband med 2006 års ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2007.

2Motsvarar 30 915 tkr i 2007 års prisnivå.

3Motsvarar 29 933 tkr i 2007 års prisnivå.

Anslaget finansierar Kammarkollegiets förvalt- ningskostnader och inkluderar kollegiets kost- nader att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen.

Utöver förvaltningsanslaget disponerar Kammarkollegiet ett fyrtiotal anslag inom 12 utgiftsområden för olika ändamål.

Av Kammarkollegiets verksamhet finansieras drygt 75 procent med avgifter.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 10.16 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter till

Intäkter

Kostnader

Resultat

rättslig

inkomsttitel

som får

(intäkt –

verksamhet

disponeras

kostnad)

Utfall 2005

3 601

0

9 692

- 6 091

Prognos 2006

3 600

0

9 800

- 9 200

Budget 2007

3 600

0

9 800

- 9 200

Den offentligrättsliga verksamheten avser Auktorisation av tolkar m.m. och Stiftelserätt.

Verksamheterna är anslagsfinansierade. I sam- band med ansökan i dessa ärenden tas avgift ut enligt avgiftsförordningen (1992:191). Kammar- kollegiet disponerar inte ansökningsavgifterna.

58

Tabell 10.17 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt –

kostnad)

Utfall 2005

293 194

222 915

70 279

Prognos 2006

278 720

258 720

20 000

Budget 2007

278 720

258 720

20 000

Uppdragsverksamheten avser Administrativ service, Kapitalförvaltning, Försäkringsverk- samhet, Fordringsbevakning, Registrering av trossamfund och Upplösning av stiftelser. Resultatet beror i huvudsak på överskott i försäkringsverksamheten. Överskottet används för att under ett antal år bygga upp en fond för att täcka risken för framtida skador.

Regeringens överväganden

Tabell 10.18 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:6 Kammarkollegiet

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

31 239

31 239

31 239

Förändring till följd av:

Pris och löneomräkning 2

874

1 442

2 138

Beslut

-1 180

-1 219

-2 266

Överföring till/från andra

anslag

–

–

–

Övrigt

–

–

–

Förslag/beräknat anslag

30 933

31 462

31 111

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Anslaget minskas med 850 000 kronor till följd av en tidigare tillfällig satsning i samband med införandet av en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. An- slaget minskas därutöver med 330 000 kronor för att finansiera en ökning av anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1 i samband med att ansvaret och kostnaderna för regleringen av sjön Åsnen har förts över till länsstyrelsen i Kronobergs län.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 30 933 000 kronor. För 2008 beräknas anslaget till 31 462 000 kronor och för 2009 till 31 111 000 kronor.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

10.71:7 Nämnden för offentlig upphandling

Tabell 10.19 Anslagsutveckling för 1:7 Nämnden för offentlig upphandling

Tusental kronor

Anslags-

2005

Utfall

7 599

sparande

1 042

Utgifts-

2006

Anslag

8 171

prognos

8 271

2007

Förslag

8 247

2008

Beräknat

8 382

1

2009

Beräknat

8 560

1

1Motsvarar 8 247 tkr i 2007 års prisnivå.

Anslaget finansierar myndighetens verksamhet i sin helhet.

Regeringens överväganden

Tabell 10.20 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:7 Nämnden för offentlig upphandling

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

8 171

8 171

8 171

Förändring till följd av:

Pris och löneomräkning 2

76

211

389

Beslut

–

–

–

Överföring till/från andra

anslag

–

–

–

Övrigt

–

–

–

Förslag/beräknat anslag

8 247

8 382

8 560

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 8 247 000 kronor. För 2008 beräknas anslaget till 8 382 000 kronor och för 2009 till 8 560 000 kronor.

59

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

10.81:8 Verket för förvaltningsutveckling

Tabell 10.21 Anslagsutveckling för 1:8 Verket för förvaltningsutveckling

Tusental kronor

Anslags-

2005

Utfall

–

sparande

–

1

Utgifts-

2006

Anslag

54 151

prognos

53 040

2007

Förslag

55 511

2008

Beräknat

56 419

2

2009

Beräknat

57 619

2

1Inklusive tilläggsbudget i samband med 2006 års ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2007.

2Motsvarar 55 511 tkr i 2007 års prisnivå.

Anslaget finansierar knappt hälften av Verket för förvaltningsutvecklings verksamhet (Verva).

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 10.22 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt –

kostnad)

Utfall 20051

42 680

47 596

-4 976

Prognos 2006

42 000

43 000

-1 000

(varav IT)

(39 000)

(40 000)

(-1 000)

(varav D3-verksamhet)

(3 300)

(6 000)

(-2 700)

Budget 2007

44 000

46 000

-2 000

(varav IT)

(41 000)

(40 000)

(1 000)

(varav D3-verksamhet)

(3 000)

(6 000)

(-3 000)

1Den avgiftsfinansierade verksamhetsgrenen IT-upphandling låg under 2005 hos Statskontoret. Verksamheten inkluderade då utöver IKT övrig verksamhet inom samordning av den statliga inköpsverksamheten.

En större del av den avgiftsfinansierade verksamheten avser verksamhetsgrenen IT- upphandling. Verksamheten föreslås liksom tidigare finansieras med avgifter i sin helhet. Avgiften skall sättas så att full kostnadstäckning nås på sikt. En mindre del av den avgiftsfinansierade verksamheten avser verk- samheten Kompetensstöd och verksamhets- utveckling.

Regeringens överväganden

Tabell 10.23 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:8 Verket för förvaltningsutveckling

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

47 137

47 137

47 137

Förändring till följd av:

Pris och löneomräkning 2

417

1 195

2 223

Beslut

–

–

–

Överföring till/från andra

anslag

7 957

8 087

8 259

Övrigt

–

–

–

Förslag/beräknat anslag

55 511

56 419

57 619

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Anslaget ökar med 5 457 000 kronor till följd av att delar av utbildningar, som tidigare har genomförts i Regeringskansliets regi, förts över till Verva. Anslaget 90:5 Regeringskansliet m.m. inom utgiftsområde 1 minskar därmed med motsvarande belopp. Anslaget ökas också med 2 500 000 kronor vilka tillfälligtvis under 2006 finansierade avvecklingen av Statens kvalitets- och kompetensråd.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 55 511 000 kronor. För 2008 beräknas anslaget till 56 419 000 kronor och för 2009 till 57 619 000 kronor.

10.91:9 Ekonomiska rådet

Tabell 10.24 Anslagsutveckling för 1:9 Ekonomiska rådet

Tusental kronor

Anslags-

1 749

2005

Utfall

1 334

sparande

Utgifts-

2006

Anslag

2 483

prognos

2 663

2007

Förslag

2 507

2008

Beräknat

2 546

1

2009

Beräknat

2 600

1

1Motsvarar 2 507 tkr i 2007 års prisnivå.

Anslaget finansierar Ekonomiska rådets verk- samhet. Ekonomiska rådet söker externa medel för vissa aktiviteter. Rådet, som är knutet till Finansdepartementet, består av sex forskare i nationalekonomi samt Konjunkturinstitutets generaldirektör som adjungerad medlem.

60

Regeringens överväganden

Tabell 10.25 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:9 Ekonomiska rådet

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

2 483

2 483

2 483

Förändring till följd av:

Pris och löneomräkning 2

24

63

117

Beslut

–

–

–

Överföring till/från andra

anslag

–

–

–

Övrigt

–

–

–

Förslag/beräknat anslag

2 507

2 546

2 600

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 2 507 000 kronor. För 2008 beräknas anslaget till 2 546 000 kronor och för 2009 till 2 600 000 kronor.

10.10 1:10 Arbetsgivarpolitiska frågor

Tabell 10.26 Anslagsutveckling för 1:10

Arbetsgivarpolitiska frågor

Tusental kronor

Anslags-

2005

Utfall

2 205

sparande

1 181

Utgifts-

2006

Anslag

7 443

prognos

8 365

2007

Förslag

7 443

2008

Beräknat

2 443

2009

Beräknat

2 443

Anslaget finansierar bl.a. sådana stabsuppgifter som regeringen eller Regeringskansliet kan komma att beställa hos Arbetsgivarverket och som inte ingår i Arbetsgivarverkets uppgifter som medlemsorganisation, t.ex. utgivning av författningssamling (AgVFS) och uppgifter i anslutning till utmärkelsen För nit och redlighet i rikets tjänst. Anslaget finansierar vidare regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området, såsom konsult- och utrednings- uppdrag.

Anslaget finansierar även kostnader för vissa nämnder. Detta avser främst arvoden till leda- möter och ersättare i Statens ansvarsnämnd, Offentliga sektorns särskilda nämnd, Statens

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

tjänstepensions- och grupplivnämnd samt Statens utlandslönenämnd.

Regeringens överväganden

Tabell 10.27 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:10 Arbetsgivarpolitiska frågor

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

7 443

7 443

7 443

Förändring till följd av:

Beslut

–

- 5 000

- 5 000

Överföring till/från andra

anslag

–

–

–

Övrigt

–

–

–

Förslag/beräknat anslag

7 443

2 443

2 443

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

Anslaget tillförs 5 000 000 kronor per år under 2006 och 2007 avseende åtgärder för ökad etnisk och kulturell mångfald i statsförvaltningen. År 2008 upphör den tvååriga satsningen, som främst avser ett regionalt utvecklingsprojekt om mång- fald och diskriminering.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 7 443 000 kronor. För 2008 beräknas anslaget till 2 443 000 kronor och för 2009 till 2 443 000 kronor.

10.111:11 Statliga tjänstepensioner m.m.

Tabell 10.28 Anslagsutveckling för 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m.

Tusental kronor

8 209 178

Anslags-

-22 093

2005

Utfall

sparande

Utgifts-

2006

Anslag

8 588 000

prognos

8 636 000

2007

Förslag

8 909 860

2008

Beräknat

9 350 847

2009

Beräknat

9 800 847

Anslaget finansierar personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. Personalpensionsförmånerna styrs av kollektiv- avtal. Inkomsterna utgörs främst av de försäk- ringsmässigt beräknade premier som statliga arbetsgivare fr.o.m. den 1 januari 1998 skall betala (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) och som redovisas under inkomst-

61

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

titeln Statliga pensionsavgifter. Inkomsterna på inkomsttiteln motsvarar inte utgifterna på ansla- get beroende på att de försäkringsmässigt beräk- nade premier som redovisas på inkomsttiteln avser beräknade pensionskostnader för aktiv per- sonal för ett visst år medan anslaget belastas med de pensioner som utbetalas samma år.

Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare, medelvärdet av den stat- liga kompletteringspensionen samt av bas- beloppsförändringar. Löneutvecklingen har betydelse för nytillkomna förmåners storlek. Utfallet för 2006 beräknas överstiga anvisat belopp något, men ryms inom anslagskrediten.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 10.29 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt –

kostnad)

Utfall 2005

255 051

258 325

- 3274

Prognos 2006

249 121

247 500

1 621

Budget 2007

249 200

250 900

- 1 700

Regeringens överväganden

Tabell 10.30 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m.

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

8 588 000

8 588 000

8 588 000

Förändring till följd av:

Beslut

–

–

–

Övriga makroekonomiska

förutsättningar

131 000

329 000

527 000

Volymer

191 000

434 000

686 000

Överföring till/från andra

anslag

9 156

15 303

15 303

Övrigt

-9 296

-15 456

-15 456

Förslag/beräknat anslag

8 909 860

9 350 847

9 800 847

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

Det makroekonomiska antagande som har absolut störst inverkan på anslaget är pris- basbeloppet. En beräknad höjning av detta med- för en ökad belastning på anslaget. Kommande generationsskifte avspeglar höjningen av voly- men som påverkar anslagets storlek. I posten

Övrigt återfinns belastningar av engångs- karaktär, såsom EU-överföringar.

Med ledning av ovanstående föreslår rege-

ringen att

anslaget för 2007 uppgår till

8 909 860 000

kronor. För 2008 beräknas

anslaget till 9 350 847 000 kronor och för 2009 till 9 800 847 000 kronor.

10.121:12 Statliga kompetensöverföringsjobb

Tabell 10.31 Anslagsutveckling för 1:12 Statliga kompetensöverföringsjobb

Tusental kronor

Anslags-

2005

Utfall

408

sparande

9 592

1

Utgifts-

2006

Anslag

380 000

prognos

263 591

2007

Förslag

225 000

2008

Beräknat

–

2009

Beräknat

–

1Inklusive tilläggsbudget i samband med 2006 års ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2007.

Anslaget finansierar statliga kompetensöver- föringsjobb som är en del i den tidigare regeringens sysselsättningspaket och som inne- bär att myndigheter under 2006 och 2007, efter ansökan hos Kammarkollegiet, får ett tillfälligt bidrag för vissa nyanställningar.

Av anslaget finansierar 2 miljoner kronor Kammarkollegiets kostnader för administration av bidragen.

Regeringens överväganden

Tabell 10.32 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:12 Statliga kompetensöverföringsjobb

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

360 000

360 000

360 000

Förändring till följd av:

Beslut

-135 000

-360 000

-360 000

Överföring till/från andra

anslag

–

–

–

Övrigt

–

–

–

Förslag/beräknat anslag

225 000

–

–

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

62

Regeringen anser att den tidigare regeringens satsning på statliga kompetensöverföringsjobb skall fasas ut i en snabbare takt än tidigare angivet.

Regeringen minskar därmed anslaget för s.k. statliga kompetensöverföringsjobb och föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 225 000 000 kronor. För 2008 och 2009 har inga medel beräknats.

10.13 1:13 E-legitimationer

Tabell 10.33 Anslagsutveckling för 1:13 E-legitimationer

Tusental kronor

Anslags-

2005

Utfall

–

sparande

–

1

Utgifts-

2006

Anslag

12 068

prognos

11 854

2007

Förslag

12 930

2008

Beräknat

10 890

2009

Beräknat

–

1Inklusive tilläggsbudget i samband med 2006 års ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2007.

Anslaget finansierar e-legitimationer i syfte att stimulera en ökad användning av dessa.

Verket för förvaltningsutveckling (Verva) har i uppdrag att stödja de myndigheter som sätter nya tjänster i drift. Verva skall ta fram standardiserade former för avrop under gällande ramavtal samt svara för vissa av myndigheternas och kommunernas kostnader för e-legitima- tioner och infratjänster. Verva skall även infor- mera berörda myndigheter, landsting och kom- muner om denna satsning (prop. 2005/06:100, bet. FiU2005/06:21, rskr. 2005/06:370).

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Regeringens överväganden

Tabell 10.34 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:13 E-legitimationer

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

–

–

–

Förändring till följd av:

Beslut

12 930

10 890

–

Överföring till/från andra

anslag

–

–

–

Övrigt

–

–

–

Förslag/beräknat anslag

12 930

10 890

–

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 12 930 000 kronor. För 2008 beräknas anslaget till 10 890 000 kronor och för 2009 till 0 kronor.

10.14 1:14 Bidragsfastigheter

Tabell 10.35 Anslagsutveckling för 1:14 Bidragsfastigheter

Tusental kronor

–

Anslags-

–

2005

Utfall

sparande

2006

Anslag

–

Utgifts-

–

prognos

2007

Förslag

247 000

2008

Beräknat

290 000

2009

Beräknat

310 000

Anslaget finansierar underhåll och löpande driftsunderskott avseende Statens Fastighets- verks bidragsfastigheter. Som bidragsfastigheter definieras de fastigheter som saknar förutsätt- ningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt över- skott.

Statens fastighetsverk förvaltar 92 bidrags- fastigheter med ca 1 000 byggnader och anlägg- ningar. I ungefär hälften av bidragsfastigheterna ingår parker och trädgårdar. Bland bidrags- fastigheterna ingår bl.a. nio kungliga slotts- miljöer, ytterligare ett antal slotts- och herr- gårdsmiljöer, flera stora slottsparker, ett 30-tal fästningsmiljöer, ruiner, kloster, kungsgårdar, bruksmiljöer och Vasaminnena. Två världsarv ingår i bidragsfastigheterna, Drottningholms slott och delar av Karlskrona örlogsstad.

63

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Regeringens överväganden

Tabell 10.36 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 1:14 Bidragsfastigheter

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006

–

–

–

Förändring till följd av:

Beslut

247 000

290 000

310 000

Överföring till/från andra

anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

247 000

290 000

310 000

För åren 2004 – 2006 får Statens fastighetsverks resultat belastats med i snitt 180 miljoner kronor per år för bidragsfastigheternas kostnader. För 2006 får Statens fastighetsverk därutöver belasta resultatet med ytterligare 6 miljoner kronor för säkerhetsåtgärder på vissa bidragsfastigheter.

Mot bakgrund av att behovet av under- hållsåtgärder är stort på bidragsfastigheterna bör ett särskilt anslag uppföras och ytterligare resurser tillföras för ändamålet. Behoven avser befintligt fastighetsbestånd. Åtgärden innebär att Statens fastighetsverks inleverans till stats- budgeten ökar med 180 miljoner kronor per år. Vidare innebär åtgärden att Statens fastig- hetsverk levererar in ett engångsbelopp mot- svarande det balanserade resultatet (vid årsskiftet 2005/2006).

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 247 000 000 kronor. För 2008 beräk- nas anslaget till 290 000 000 kronor och för 2009 till 310 000 000 kronor. Tillgången till utökade medel avser åren 2007 – 2009.

10.15 Statens fastighetsverk

Statens fastighetsverk är en central förvaltnings- myndighet med uppgift att förvalta det fastig- hetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för myndigheten är att förvaltningen skall ske på det sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effek- tivitet samtidigt som fastigheternas värden i vid mening bevaras. Förvaltningen av fastigheter skall utgå från att tillgodose en primärverk- samhets behov av lokaler och optimera bruka- rens nytta av de resurser som läggs ner på lokal- anskaffningen.

Större investeringar i pågående projekt

Fastigheten Blåmannen 21 i Stockholm, som förvärvades 2004, iordningställs fram till våren 2008 för Regeringskansliets behov. Regerings- kansliet har bl.a. särskilda krav på säkerhet och arbetsmiljö. Beräknade investeringar uppgår till ca 555 miljoner kronor.

Statens fastighetsverk har efter medgivande från den tidigare regeringen tecknat ett hyres- avtal för ett nytt ambassadkansli i Washington, USA. Fastighetsverket står för utformning av byggnaden efter en svensk arkitekttävling. Den planerade investeringen är 482 miljoner kronor. Riksdagen har efter förslag på tilläggsbudget i 2004 års ekonomiska vårproposition godkänt att regeringen senare får utnyttja köpoptionerna att köpa hela byggnaden (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273). Statens fastighetsverk har fått regeringens bemyn- digande att avropa köpoptionen.

På uppdrag av Försvarsmakten har Statens fastighetsverk utarbetat ett underlag till ett nytt motorområde för militära fordon i anslutning till Karlsborgs fästning (motorområde Heden). Projektet beräknas kosta 101 miljoner kronor och inledas 2006 med färdigställande 2008.

Gamla riksarkivet på Riddarholmen i Stock- holm planeras att byggas om för en framtida ut- hyrning. Investeringen beräknas till 83 miljoner kronor.

Stockholms observatorium i Saltsjöbaden med kringbyggnader skall rustas upp och kommer från och med hösten 2007 att hyras ut till ny hyresgäst. Projektet beräknas kosta 67 miljoner kronor.

Vid ambassaden i Bukarest planeras en förtätning av lokalerna så att kanslilokalerna kan inrymmas i samma byggnad som chefsbostaden. Projektet beräknas kosta 30 miljoner kronor.

I kvarteret Krubban på Östermalm i Stockholm skall en upprustning och moder- nisering av lokalerna ske. Projektet beräknas vara avslutat under 2007 till en kostnad av 27 miljoner kronor.

Botaniska trädgården i Uppsala rustas upp för framtida hyresgäst. Projektet beräknas vara avslutat under 2008 till en kostnad av 20 miljoner kronor.

Statens fastighetsverk uppför just nu en ny chefsbostad för ambassadören i Santiago de Chile, Chile. Projektet beräknas kosta totalt 21 miljoner kronor.

64

Planerade större investeringar som inte är beslutade av regeringen

Den sedan länge planerade renoveringen och ombyggnaden av fastigheterna som utgör de s.k. regeringsbyggnaderna beräknas påbörjas under 2006. Arbetet omfattar i detta skede kv. Loen, kv. Brunkhalsen och kv. Björnen i Stockholm. Hela projektet beräknas vara avslutat under 2012 till en kostnad av 644 miljoner kronor.

Statens fastighetsverk undersöker alternativet att för Statens maritima museers räkning upp- föra en ny museibyggnad åt Sjöhistoriska museet vid Galärvarvet i Stockholm.

Statens fastighetsverk har hemställt om att få genomföra byggnadsprogram gällande en bygg- nad ämnad för sametinget i Kiruna. Utifrån uppdrag från den tidigare regeringen har en arkitekttävling genomförts. (Det planerade byggprojektet beräknas slutföras 2009). Den preliminära investeringen för denna Sametings- byggnad är beräknad till 196 miljoner kronor.

Utredning pågår om en gemensam ambassad- anläggning för Sverige och Norge i Hanoi, Viet- nam. Att bygga om den nuvarande fastigheten anses bli för dyrt då det kräver omfattande grundförstärkningsarbeten.

I den fastighet som inrymmer Kungliga Operan beräknas flera större arbeten med inom- husmiljön att genomföras.

Botanhuset, som tillhör Naturhistoriska riks- museet i Stockholm, skall restaureras. Samtidigt planeras en utbyggnad då lokalerna är under- dimensionerade för hyresgästens behov.

På Skeppsholmen behöver byggnad 33 och 34 (den s.k. långa raden) renoveras för nya hyresgäster.

Statens fastighetsverk planerar att bygga om och rusta upp EU-representationens kansli i Bryssel. Projektet innebär också en förtätning för att lösa problemet med brist på arbetsplatser.

Byggnad 102–103 (minverkstaden och min- departementet) på Skeppsholmen behöver total- renoveras. Renovering kommer att ske både invändigt och utvändigt.

En om- och tillbyggnad av Nationalmuseum planeras med byggstart under 2009.

På Skeppsholmen i Stockholm planeras en ombyggnad av byggnad 021. När nuvarande hyresgäst lämnat lokalerna är det tänkt att de skall byggas om för ett konstbibliotek för bl.a. Nationalmuseum och Moderna museet.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

På Djurgården i Stockholm planeras en ombyggnad av Gamla skogsinstitutet (Vädla kungsgård). Projektet innebär också anpass- ningar för kommande hyresgäst.

I fastigheten som inrymmer Kungliga Operan behöver korsalen byggas om för att uppfylla arbetsmiljökraven. Ombyggnaden innebär en flytt av korsalen till f.d. snickeriet.

Investeringsplan

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner föl- jande investeringsplan för Statens fastighetsverk.

65

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Tabell 10.37 Investeringsplan för Statens Fastighetsverk 2006–2009

Miljoner kronor

Utfall

Prognos

Beräkn.

Beräkn.

Beräkn.

2005

2006

2007

2008

2009

Inrikes

1 101

426

711

712

601

Utrikes

58

115

487

98

57

Mark

22

16

19

10

20

Summa

investeringar

1 181

557

1 217

820

678

Summa

finansiering

via lån

1 181

557

1 217

820

678

Projekt som är beslutade av regeringen:

Blåmannen 21

74

151

240

90

–

Ambassad-

kansli,

Washington

35

67

380

–

–

Motorområde,

Karlsborg

1

12

65

23

–

Gamla

4

0

2

50

27

riksarkivet

Stockholms observatorium

10

36

21

–

i Saltsjöbaden

Ambassad-

residens,

Bukarest

1

4

24

–

–

Kv Krubban 1

5

8

14

–

–

Botaniska trädgården,

–

3

17

–

Uppsala

Residens,

Santiago de

Chile

12

5

–

–

–

Nya större projekt som inte är beslutade av regeringen:

Regeringsbygg-

nader Kv. Loen,

Kv. Björnen och

Kv.

Brunkhalsen

2

4

19

97

116

Sjöhistoriska

muséet

–

–

5

50

175

Sametings-

2

7

20

105

62

byggnad

Ambassad

1

3

20

69

57

Hanoi

Kungliga

–

–

5

10

110

Operan,

innermiljö

Botanhuset

2

1

4

29

30

NRM, Sthlm

Skeppsholmen

–

2

20

30

6

by. 33, 34

EU-repr. kansli,

1

4

23

27

–

Bryssel

Skeppsholmen

–

1

4

49

–

by. (102- 103)

National-

–

2

15

18

10

museum

Skeppsholmen

–

–

1

15

15

by. 021

Gamla skogsinstitutet,

2

14

5

–

Djurgården

Kungliga Operan, Korsal

–

20

–

–

Mindre projekt 

283

115

70

Planerade investeringar som understiger 20 mil- joner kräver inte regeringens godkännande och redovisas inte närmare i investeringsplanen.

Låneram

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att Statens fastighetsverk får ta upp lån i Riksgäldskontoret inom en ram av högst 11 000 000 000 kronor för investeringar i fastig- heter m.m.

Skälen för regeringens förslag

Tabell 10.38 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för Statens fastighetsverk

Miljoner kronor

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

Prognos

Budget

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Utnyttjad

låneram

5 511

5 948

7 248

8 462

8 700

11 000

Utnyttjad

andel av

låneram

(%)

78,7

85,0

72,5

84,6

87,0

96,4

Statens fastighetsverk disponerar en låneram i Riksgäldskontoret för 2006 om 10 000 miljoner kronor för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Redovisad plan för investeringar bygger på investeringsbehov som angetts av brukarna. Låneramen bör därför utökas med 1 000 miljoner kronor. Statens fastighetsverk tar årligen upp lån för att finansiera de löpande investeringarna. Den föreslagna låneramen om 11 000 000 000 kronor är lämplig med hänsyn till det fortsatta behovet av investeringar hos brukarna.

66

10.16 Fortifikationsverket

Fortifikationsverket är en central förvaltnings- myndighet med huvuduppgift att förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Fastigheterna skall förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effek- tivitet uppnås, att ändamålsenliga mark-, an- läggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukaren konkurrenskraftiga villkor samt att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå.

Investeringsplan

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner föl- jande investeringsplan för Fortifikationsverket.

Tabell 10.39 Investeringsplan för Fortifikationsverket 2006–2009

Miljoner kronor

Utfall

Prognos

Beräkn.

Beräkn.

Beräkn.

2005

2006

2007

2008

2009

Nybyggnad

195

500

600

400

200

Ombyggnad

676

685

445

400

450

Markanskaffning

11

15

5

–

–

Summa

882

1 200

1 050

800

650

investeringar

Betalplan

39

100

80

70

50

Lån

843

1 100

970

730

600

Förskottshyra

–

–

–

–

–

Summa

882

1 200

1 050

800

650

finansiering

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Tabell 10.40 Fortifikationsverkets pågående och planerade investeringar över 20 miljoner kronor för 2007–2009.

Ort

Typ

Investering/objekt

Total utgift (Mkr)

Norra Sverige

O

anläggning

25

Boden

N

motorområde

130

N

kontor och förråd

52

N

pjäshall

38

O

två kaserner (28+27mkr)

55

N

artillerihall

25

Luleå

O

uppställningsplatta flygplan

63

Umeå

N

träningsanläggning (SkyddS)

28

Mellansverige

O

två anläggningar (62+75)

137

Stockholm

O

restaurang f.d. K1

26

Berga/Haninge

N

restaurang

75

Kungsängen

N

FöMuC

60

Myttinge, Värmdö

N

hangar mm för Polis m.fl.

140

Visby

N

förråd m.m. för FMLOG m.fl.

34

Kvarn/Motala

O

strid i bebyggelse

150

N

motorområde

90

N

förläggningskasern

45

T

gymnastiksal

23

N

Markköp

35

N

elevförläggning

60

Malmen,

NO

byggnader för helikoptrar

320

Linköping

NO

FlygS

174

N

förråd mm. (logistikcentrum)

46

Eksjö

O

ammunition och minröjning

20

N

utbildningslokaler

20

Revingehed,[REDACTED_EFTERNAMN]

N

spolhall

32

N

utbildningscentrum

52

Karlskrona

O

simulatorbyggnad

80

O

Sjösäkskolan

64

NO

dykträningsanläggning

28

Ronneby

N

taxibana, norra delen

24

N

helikopterhangar

260

N

uppställningsplatta

55

N

uppställningsplatta flygplan

21

N

flygdrivmedelsanläggning

39

N

förråd m.m.

24

N

flygledartorn

32

N

beredskapsbyggnad

40

N

infrastruktur, VA, vägar m.m.

49

N

incidentbyggnad

39

Skövde

N

fordonsuppställning

25

N

simulatorcentrum

20

N

stridsfordonsgarage

50

O

kanslihus

20

N

motorskola

85

N

gymnastikhall

70

Halmstad

N

skolbyggnad

34

N

teknikhus

185

Såtenäs

O

uppställningsplatta flygplan

64

67

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Förkortningarna för typ av investering står för följande: N (Nybyggnad), O (Ombyggnad), T (Tillbyggnad) NO (Ny- och Ombyggnad)

I december 2004 beslutade riksdagen om för- svarets verksamhet de kommande åren. Konsek- venserna för investeringarna i fastigheter är ännu inte helt klarlagda vilket medför osäkerhet i inve- steringsplaneringen.

Låneram

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att Fortifikationsverket får ta upp lån i Riksgäldskontoret inom en ram av högst 7 725 000 000 kronor för investeringar i mark, anläggningar och lokaler.

Skälen för regeringens förslag

Tabell 10.41 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för Fortifikationsverket

Miljoner kronor

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

Prognos

Budget

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Utnyttjad

låneram

4 554

5 234

5 660

6 063

6 835

7 725

Utnyttjad

andel av

låneram (%)

89,6

92,2

89,1

90,5

98,7

100,0

Fortifikationsverket disponerar en låneram i Riksgäldskontoret för 2006 om 6 925 miljoner kronor för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Redovisad plan för investeringar bygger på investeringsbehov som angetts av brukarna. Låneramen bör därför utökas med 800 miljoner kronor. Den omstrukturering som sker till följd av tidigare försvarsbeslut får till följd att Försvarsmakten har ett stort behov av nyinve- steringar vid de förband som ingår i den nya organisationen. Fortifikationsverket tar årligen upp lån för att finansiera de löpande investeringarna. Den föreslagna låneramen om 7 725 000 000 kronor är lämplig med hänsyn till det fortsatta behovet av investeringar hos brukarna.

68

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

11Politikområde Finansiella system och tillsyn

11.1Omfattning

Politikområdet finansiella system och tillsyn omfattar flera olika verksamheter, som indelats i fem verksamhetsområden (avsnitt 12–16).

Reglering och tillsyn av det finansiella syste- met omfattar den verksamhet som bedrivs inom Finansinspektionen (FI). Därtill ingår Bokföringsnämndens (BFN) normgivning i redovisningsfrågor.

Finans- och kapitalförvaltning (tidigare Övrig finansiell förvaltning) omfattar verksamheterna in- och utlåning samt statens betalningssystem (statens internbank, SIB) i Riksgäldskontoret (RGK) samt premiepensionssystemet inom Premiepensionsmyndigheten (PPM).

Statsskuldsförvaltning omfattar den verksam- het som RGK bedriver för upplåning och förvaltning av statsskulden.

Statliga garantier och särskilda åtaganden om- fattar främst Riksgäldskontorets utfärdande och förvaltning av garantier och lån med kreditrisk. Vidare ingår systemen för insättningsgaranti och investerarskydd som administreras av Insättningsgarantinämnden (IGN). Till området räknas även vissa särskilda garantiåtaganden.

Tillsyn av spelmarknaden omfattar Lotteriin- spektionens tillståndsgivning, kontroll och till- syn av spelmarknaden m.m.

Det tidigare verksamhetsområdet Internationella finansiella institutioner redovisas inte då återstående ca 1,4 miljoner kronor av kapitalhöjning i Europeiska utvecklingsbanken (EBRD) slutförts sent under 2005 och området saknar för närvarande budgetförslag.

Finansmarknadsrådet (FMR) har inrättats, men i annan form, inom ramen för

utgiftsområde

1,

anslaget

90:5 Regeringskansliet m.m.

Finansmarknads-

rådet behandlas vidare i avsnitt 11.6.

69

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

11.2Utgiftsutveckling

Tabell 11.1 Utgiftsutveckling för politikområdet Finansiella system och tillsyn

Miljoner kronor

Utfall

Budget

Prognos

Förslag

Beräknat

Beräknat

2005

2006 1

2006

2007

2008

2009

Anslag inom utgiftsområde 2

2:1 Finansinspektionen

164,1

186,3

185,4

187,9

191,2

195,3

2:2 Insättningsgarantinämnden

7,4

10,1

11,1

17,7

18,0

18,4

2:3 Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader

262,9

267,8

263,3

270,1

275,6

281,5

2:4 Bokföringsnämnden

7,6

8,3

8,4

8,4

8,5

8,7

2:5 Avsättning för garantiverksamhet

1,4

1,4

1,4

1,4

1,4

1,4

2006 02:6 Finansmarknadsrådet2

–

0,0

0,0

–

–

–

2005 02 2:5 Insatser i internationella finansiella

institutioner

57,6

-

0

-

-

-

Totalt för utgiftsområde 2

501,1

473,8

469,6

485,5

494,7

505,3

Anslag inom utgiftsområde 17

2:1 Lotteriinspektionen

38,1

42,8

42,1

44,2

45,0

45,9

Totalt för politikområdet (UO2 och 17)

539,2

516,7

511,7

529,7

539,6

551,2

1Inklusive tilläggsbudget i samband med 2006 års ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i denna budgetproposition.

2Finansmarknadsrådet bedrivs 2006–2009 som en kommitté inom Uo1, anslaget 90:5 Regeringskansliet m.m. (2006 års ekonomiska vårproposition, avsnitt 7.2.2).

Utfallet för politikområdet 2005 har

kommenterats i avsnitt 3.2.

Mål för 2007

11.3Mål

Mål för 2006

Målet för politikområdet är;

•att det finansiella systemet skall vara effek- tivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd,

•att tillsynen skall bedrivas effektivt,

•att statens finansförvaltning bedrivs effek- tivt, samt

•att kostnaderna för statsskulden långsik- tigt minimeras samtidigt som risken i för-

valtningen beaktas.

Ovanstående mål är beslutade av riksdagen i samband med beslut om budgetproposition för 2001. (prop. 2000/01:1, utg. omr. 2, bet.

2000/01:FiU2, rskr 2000/01:123). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål.

Regeringens förslag: Målet för politikområdet är att det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd, att reglering och tillsyn skall bidra till förtroendet för den finansiella sektorn, att tillsynen skall bedrivas effektivt, att statens finansförvaltning skall bedrivas effektivt samt att kostnaderna för statsskulden långsiktigt minimeras samtidigt som risken i förvaltningen beaktas.

Skälen för regeringens förslag: Med tanke på den betydelse förtroende och god etik har för att säkra finansiell stabilitet och ett gott konsumentskydd, bör målen för politikom- rådet Finansiella system och tillsyn utvecklas.

Förtroende bland exempelvis ekonomiska aktörer innebär att de kan räkna med att lagarna följs av andra och att det går att lita på att motparten fullföljer skriftliga och muntliga överenskommelser. Det utgör därför en väsentlig förutsättning för välstånd och tillväxt. En brist på förtroende kan medföra ökade transaktionskostnader då det går åt mer resurser

70

för att genomföra produktion, distribution, produktutveckling etc.

Finansiell verksamhet är i osedvanligt hög grad beroende av förtroende, både när det gäller stabiliteten i systemet, effektiviteten på marknaderna och när det gäller relationen mellan kunder och företag. Finansiella tjänster är ofta komplexa. Det kan vara svårt för kunden att värdera produkten och att överblicka alla beroenden, ansvarsförhållanden och risker som kan uppstå. Om förtroende saknas, sjunker effektiviteten i systemet och förtroendekriser kan i extremfallet utgöra ett hot mot de finansiella marknadernas och företagens möjligheter att fungera över huvudtaget. Detta är ett skäl till att finanssektorn, mer än andra delar av näringslivet, är föremål för statlig reglering och tillsyn.

En effektiv tillsyn kan, liksom en väl anpassad reglering, bidra till förtroendet för den finansiella sektorn. Alltför långtgående regleringar och tillsyn kan emellertid innebära höga kostnader, låg effektivitet, låg utvecklingstakt och dålig konkurrens. Lagregleringen bör därför kompletteras av en självreglering på initiativ från enskilda, föreningar och företag. Branschen och dess enskilda företag har således ett stort ansvar för att upprätthålla och stärka förtroendet för sin verksamhet. Därutöver har konsumenterna ett ansvar att själva så långt möjligt skaffa och tillgodogöra sig information samt kritiskt granska erbjudanden om finansiella tjänster

11.4Insatser

Ett av de viktigaste statliga medlen för att nå målen inom politikområdet är myndighetsutöv- ning i olika former (normgivning, tillsyn, till- ståndsgivning). Andra medel utgörs av tillgångs- och skuldförvaltning (skulder, garantier och pensioner).

Väsentliga myndighetsinsatser och händelser under 2005 och 2006 redovisas under respektive verksamhetsområde (avsnitt 12–16).

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

11.5Resultatredovisning

11.5.1 Resultat

Väsentliga resultatindikatorer för politikområdet och enskilda myndighetsresultat under 2005 och 2006 redovisas i respektive verksamhetsområde (avsnitt 12–16). Nedan redovisas några

övergripande ekonomiska och verksamhetsmässiga resultat.

Tabell 11.2 Översikt över politikområdets finansiering

Miljoner kronor

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Anslag (inom PO)1

659

1 303

505

549

559

540

Uppdragsverksamhet

22

27

22

17

192

215

Inkomster av 4§

AvgF

13

8

6

3

1

3

Disponerade

offentligrättsliga

avgifter

75

313

412

534

354

366

Summa

769

1 651

945

1 103

1 106

930

Ej disp off.rättsl. avg.

2 129

610

574

623

577

723

1Exklusive medel för civil beredskap från UO 6

Källa: ESV avgifter i staten, ESV:s tidsserier över utfallet av statsbudgeten

Av ovanstående tabell framgår att politik- områdets omfattning och finansiering varierat kraftigt mellan åren, bl.a. beroende på garanti- avsättningar, premiepensionssystemets upp- byggnad, Insättningsgarantinämndens avgifts- uttag samt Finansinspektionens avgiftsfinan- siering. Det sistnämnda är den främsta förklaringen till politikområdets ökade uppdragsverksamhet 2004 och 2005.

Den löpande verksamheten inom området har i stora drag bedrivits planenligt samt inom givna finansiella ramar och villkor. Tillsynsverk- samheten (inom Finansinspektionen och Lotteriinspektionen) har dock varit av mindre omfattning än planerat bl.a. på grund av vakanser. Vidare har Insättningsgaranti- nämndens verksamhet haft en större omfattning och annan karaktär än planerat på grund av uppkomna ersättningsfall.

För två myndigheter har kundernas omdömen undersökts med fullt tillfredsställande resultat. Vidare genomför PPM undersökningar av

kunskaperna inom pensionssystemen. Undersökningarna tyder på bristande kunskaper hos pensionsspararna.

71

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Politikområdets resultat i Ekonomistyrnings- verkets ekonomiadministrativa värdering har varit tillfredsställande och likvärdigt 2001–2005.

11.5.2 Analys och slutsatser

Målen för politikområdet och dess fem verksamhetsområden har i allt väsentligt uppfyllts. Regeringen noterar dock vissa mindre brister.

I likhet med tidigare år fortsätter internationaliseringen att påverka reglering och tillsyn. En stor del av regelverket för de finansiella marknaderna och företagen baseras på EU-lagstiftning, där reformtakten de senaste åren har varit hög.

Särskilda åtgärder har genomförts vad gäller konsumentskyddet på de finansiella marknaderna och ytterligare åtgärder aviseras. Den finansiella tillsynen har stärkts och betalningssystemet effektiviserats.

I vissa delar (tillsyn, pensionsförvaltning, internbank) betonar regeringen att fortsatta effektiviseringsmöjligheter bör tillvaratas.

Arbetet med statsskulden och statliga garantier har lett till bättre överblick och styrning. Statsskuldsförvaltningens kostnader har kunnat minimeras med beaktande av risken.

11.5.3 Revisionens iakttagelser

Årsredovisningarna för myndigheterna inom politikområdet har av Riksrevisionen bedömts vara i allt väsentligt rättvisande.

Effektivitetsrevisionensrapport Konsumentskyddet inom det finansiella området

–fungerar tillsynen? (RiR 2006:12) behandlas i avsnitt 12.

I rapporten Redovisning av myndigheters betalningsflöden (RiR 2006:6) konstaterar Riksrevisionen att det finns brister i tillämpningen av regelverket för avräkning med statsverket, vilket bedöms medföra en risk för att statsverkets checkräkning utnyttjas på ett felaktigt sätt, om inte tillämpningen av regelverket tydliggörs.

Regeringen bedömer att rutinen med dubbla betalningsflöden fungerar på ett tillfredsställande sätt för huvuddelen av myndigheterna även om rutinen kräver vissa löpande avstämningar och korrigeringar mellan flödena. Regeringen har för avsikt att göra en analys av systemet med dubbla flöden i syfte att öka kunskapen om dubbla flöden och senare utifrån en sådan utvärdering åstadkomma nödvändiga förändringar och förbättringar.

Behandlingen av tre tidigare rapporter av effektivitetsrevisionen bedöms avslutad, nämligen Premiepensionens första år (RiR 2004:16), Den statliga garantimodellen (RiR 2004:4, 2003/04:RRS, bet. 2003/04:FiU28, rskr. 2003/04:304 och 305) samt Statliga myndigheters bemyndiganderedovisning (RiR 2005:20, 2005/06:RRS13, bet. 2005/06:FiU21, rskr 2005/06:370).

11.6Politikens inriktning

Den övergripande inriktningen är att skapa förutsättningar för en stabil, effektiv och kon- kurrenskraftig finansiell sektor samt ett gott konsumentskydd. För 2007 betonas vidare att politiken skall bidra till förtroendet för den finansiella sektorn. Politikens inriktning i övrigt, framgår av respektive verksamhetsområde (se avsnitt 12–16).

Finansmarknadsrådet

Regeringen anser att Finansmarknadsrådet (Fi 2006:06) bör kunna bidra till att uppfylla flera av målen inom politikområdet Finansiella system och tillsyn. I rådets uppgifter ingår att identifiera utvecklingstendenser och kritiska faktorer som har betydelse för den finansiella sektorns funktion och utveckling. Häri ingår att identifiera skatter och lagstiftning som kan utgöra ett hinder för den finansiella sektorns utveckling och internationella konkurrenskraft. Rådet skall också ge råd till regeringen i långsiktigt strategiska frågor och regelverkets effektivitet är i det sammanhanget ett naturligt diskussionsämne.

72

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

12Reglering och tillsyn av det finansiella systemet

12.1Omfattning

Det finansiella systemet svarar för grundläggande ekonomiska funktioner som betalningsförmedling, kapitalallokering och hantering av risker. Ju bättre dessa fungerar desto större bidrag ger finanssektorn till den reala ekonomin. Verksamhetsområdet Reglering och tillsyn av det finansiella systemet omfattar reglering, tillsyn och tillståndsgivning inom finansmarknadens olika delar och avser den verksamhet som drivs inom ramen för Finansinspektionens och Bokföringsnämndens ansvarsområde.

12.2Mål

Målen för Finansinspektionens verksamhet är

•att bidra till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system, samt

•att bidra till konsumentskyddet inom det finansiella systemet.

De åtgärder som Finansinspektionen vidtar i syfte att uppnå målen skall vägas mot eventuella negativa effekter för det finansiella systemets effektivitet.

Bokföringsnämnden skall vara statens expertorgan på redovisningsområdet och ansvara för utvecklandet av god redovisningssed. Verksamheten skall också bidra till att förbättra standarden i mindre och medelstora företags redovisning.

Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål.

12.3Insatser

Ett av kännetecknen för den finansiella sektorn är den ständigt pågående förändringen. Internationaliseringen av sektorn fortsätter och samtidigt integreras de nationella marknaderna i EU allt mer. Nya produkter utvecklas och i Sverige är fler människor än tidigare är aktiva på finansmarknaden, t.ex. genom det ökade pensionssparandet. Därmed får utvecklingen av aktiekurser och räntor ett större genomslag än tidigare.

Inom EU har det under flera år bedrivits ett intensivt arbete med att skapa regler för en integrerad finansmarknad. Reglerna ställer bl.a. större krav på tillsynsmyndigheterna genom att ansvaret fördjupas samtidigt som det breddas till fler områden. Därtill sker en faktisk integration av finansmarknaderna i EU och då särskilt i länderna kring Östersjön, vilket ställer krav på att regleringen och tillsynen samordnas inom regionen.

Inom bankområdet bedrivs ett omfattande arbete med att ta fram nya kapitaltäckningsregler i ett EU-direktiv som är baserade på de nya s.k. Baselreglerna. Syftet med de nya reglerna är att den miniminivå på det buffertkapital som kreditinstitut och värdepappersbolag måste ha för att kunna möta förluster i verksamheten bättre skall spegla risker i verksamheten än vad som är fallet med nuvarande regler. Reglerna

73

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

bidrar därmed till ökad stabilitet i det finansiella systemet. De ändrade kapitalkraven kan dessutom påverka räntorna för utlåning till hushåll nedåt, vilket skulle gynna konsumenterna. En remiss om nya kapitaltäckningsregler har lämnats till Lagrådet i juli 2006.

Den 1 juli 2006 infördes en ny lag om särskild tillsyn över finansiella konglomerat (prop. 2005/06:45). Ett konglomerat är en företagsgrupp som bedriver verksamhet inom såväl bank- och värdepapperssektorn som försäkringssektorn. De nya bestämmelserna för finansiella konglomerat syftar till att få en sammanhållen reglering och tillsyn som bättre skyddar enskilda insättare och försäkringstagare och främjar stabiliteten i det finansiella systemet.

Inom försäkringsområdet har Försäkrings- företagsutredningen överlämnat betänkandet Ny associationsrätt för försäkringsföretag (SOU 2006:55). Utredningen föreslår ny lagstiftning som skall vara tillämplig på samtliga svenska försäkringsföretag och som syftar till att stärka försäkringstagarnas ställning, främja en aktiv ägarstyrning samt underlätta kapitalförsörj- ningen i ömsesidigt bedrivna livförsäkrings- företag. Betänkandet har remitterats.

Arbete med att reformera solvenssystemet för försäkringsföretag bedrivs såväl nationellt som inom EU. En promemoria med förslag till nya svenska solvensregler har remitterats.

För att få till stånd en effektiviserad återköpsrätt för individuella livförsäkringar har det i två lagrådsremisser under 2006 föreslagits ändringar i såväl försäkringsavtalslagen som i försäkringsrörelselagen. Förslagen syftar bl.a. till att underlätta flytt av försäkringssparande, utom när försäkringsteknik eller skattelagstiftningen lägger hinder i vägen.

Inom området pågår även arbete med att genomföra ett EG-direktiv om återförsäkring. Bestämmelserna innebär att nuvarande regler för direktförsäkringsföretag i huvudsak görs tillämpliga även på återförsäkringsföretag, dvs. företag som bara meddelar återförsäkring.

Den 1 juli 2006 genomfördes nya bestämmelser om inlösen av minoritetsaktier i försäkringsaktiebolag (prop. 2005/06:196). Det innebär att inlösenbestämmelserna för försäkringsaktiebolag är desamma som för aktiebolag. Genomförandet tillgodoser också bestämmelserna om inlösen i EG-direktivet om

uppköpserbjudanden i fråga om försäkringsaktiebolag.

Inom värdepappersmarknadsområdet har Värdepappersmarknadsutredningen i två betänkanden redovisat sitt uppdrag, En ny lag om värdepappersmarknaden (SOU 2006:50 och SOU 2006:74), om hur EG-direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID) bör genomföras. Direktivet syftar bl.a. till bättre förutsättningar för konkurrens, ökad genom- lysning som förbättrar möjligheten att jämföra de priser som erbjuds av olika marknadsplatser/marknadsaktörer samt bättre skydd för investerarna, t.ex. genom regler för hur värdepappersföretag skall uppföra sig gentemot sina kunder.

I en departementspromemoria, Informationskrav i noterade företag, m.m. (Ds 2006:6) lämnas förslag till genomförande av EG- direktivet om harmoniserade regler för offentliggörande av regelbunden finansiell information, såsom års- och koncernredovisning och viss delårsrapportering, i aktiemarknads- bolag och andra noterade företag. Förslagen medför bl.a. ökad öppenhet i de företag som är upptagna till handel på börsen. Med de ökade informationskraven följer en utökad tillsyn över att bestämmelserna följs. I promemorian föreslås bl.a. att Finansinspektionen får det övergripande tillsynsansvaret för de noterade företagens regelbundna finansiella information.

Under året har nya regler införts om offentliga uppköpserbjudanden. I samband därmed har Finansinspektionens tillsynsområde utvidgats (prop. 2005/06:140).

Inom det konsumentinriktade området har det tagits särskilda initiativ. Förtroende- kommissionen lämnade i sitt slutbetänkande (SOU 2004:47) förslag inom området och föreslog en höjd ambitionsnivå och ändrade arbets- och organisationsformer för konsument- skyddet inom det finansiella området. I konsultrapporten, Konsumentskyddet inom det finansiella området (Fi2005/1958), redovisas flera förslag på förstärkt konsumentskydd i form av bl.a. lagändringar och förbättrad information till konsumenter från bl.a. Konsumenternas Bank- och finansbyrå samt förslag till tydligare ansvarsfördelning mellan ansvariga myndigheter. Flera av förslagen rör ändringar i konsument- kreditlagen. Förslaget som rör en översyn av standardvillkoren på det finansiella området har lett till att ett uppdrag lämnats till

74

Finansinspektionen och Konsumentverket under 2006.

Finansinspektionen och Konsumentverket skall vidare fördjupa sitt samarbete i frågor där de har ett gemensamt ansvar samt redovisa utfallet av samarbetet. Finansinspektionen och Konsumentverket skall också redovisa de insatser som de gjort som företrädare för staten i styrelserna för Konsumenternas Bank- och

finansbyrå och Konsumenternas Försäkringsbyrå. För att förbättra sin

rapportering till regeringen skall Finansinspektionen årligen lämna en rapport om konsumentskyddet inom det finansiella området, på samma sätt som Finansinspektionen årligen presenterar sina bedömningar av finanssektorns stabilitet.

Finansinspektionen har också fått i uppdrag att se över hur informationen om finansiella tjänster kan samordnas och bli mer enhetlig hos såväl myndigheter som övriga aktörer.

Bokföringsnämnden

Bokföringsnämnden har under 2005 utfärdat

kompletterande normgivning, biträtt Regeringskansliet i redovisningsfrågor, deltagit i utredningar inom kommittéväsendet samt avgett yttranden om god redovisningssed till domstolar i olika frågor.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Tabell 12.1 Procentuell fördelning av Finansinspektionens kostnader per verksamhetsgren i löpande priser

Procent

Verksamhet

2003

2004

2005

Tillsyn

35

54

59

Marknadsövervakning 1

10

-

-

Regelgivning

16

23

19

Tillstånd och anmälningar

20

12

16

Analys 2

19

11

-

Statistik 3

-

-

6

1.Marknadsövervakning ingår från 2004 i verksamhetsgren tillsyn.

2.Verksamhetsgrenen analys upphörde från 2005, verksamheten finns fördelad på övriga grenar.

3.Statistik fördelades före 2005 på de övriga verksamhetsgrenarna.

Inom Finansinspektionen delas tillsynen upp i stabilitetstillsyn och marknadstillsyn. Båda dessa tillsynsgrenar innehåller konsumentskydds- aspekter.

Den stabilitetsinriktade tillsynen hänger samman med risker som avser hela det finansiella systemet. Riskerna är inte jämnt fördelade i den finansiella sektorn. Företag av olika storlekar och typer uppvisar skillnader i exponering och känslighet för störningar som kan inträffa. Finansinspektionen tillämpar därför en tillsynsstrategi där företagen delas in i fyra riskklasser efter den påverkan de bedöms ha på marknaden, där riskklass I bedöms ha mest betydelse för stabiliteten på marknaden.

Tabell 12.2 Totalt nedlagd tid i timmar på tillsynsaktiviteter i riskklasserna

12.4Resultatredovisning

12.4.1 Resultat

Inom Finansinspektionen är tillsynen av de finansiella företagen och marknaderna en av huvuduppgifterna.

Under 2005 förbrukades 59 procent av myndighetens resurser inom området tillsyn som därmed är den dominerande verksamheten.

2003

2004

2005

Riskklass I

21 000

21 142

14 904

Riskklass II-IV

16 244

-

-

Riskklass II

-

4 303

8 405

Riskklass III

-

6 439

3 667

Riskklass IV

-

432

180

I riskklass I finns främst de största bankerna. Samlade riskbedömningar har tagits fram för de

fyra största bankkoncernerna och Finansinspektionen samordnar de nordiska tillsynsmyndigheternas tillsyn av Nordea. Avseende 2005 bedömde Finansinspektionen att stabiliteten inom banksektorn var god.

Vissa försäkringsbolag hörde tidigare till riskklass I. Dessa har lägre riskkategori och de flesta har förts till kategori II. Försäkringsföretagen är numera föremål för riskanalyser i enlighet med den s.k. trafikljusmodellen. Denna tillsynsmetod gör det

75

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

möjligt att tidigt upptäcka livförsäkringsbolag och tjänstepensionskassor som kan få problem med att fullgöra sina åtaganden (solvensproblem). Modellen är utvecklad till att följa fler typer av risker och verksamheter.

Finansinspektionen har konstaterat , efter det att inspektionen granskat livbolagens sätt att möta, följa upp och anpassa riskerna i verksamheten, att riskhanteringsförmågan i livbolagen stärkts. I skadeförsäkringsbolagen bidrog enligt Finansinspektionen en kombination av premiehöjningar och kostnadsreduktioner till att bolagens finansiella ställning successivt har stärkts.

Finansinspektionen genomförde under 2005 flera undersökningar med direkt betydelse för konsumentskyddet, nämligen:

•Indexobligationer – en granskning av informationen till kunderna (2005:1)

•Livbolagens provisioner till försäkringsmäklare (2005:2)

•Blancokrediter till konsumenter (2005:4)

•Livbolagens avgifter (2005:5)

•Stärkt skydd för trafikskadade (2005:7)

•Hantering av klagomål i finanssektorn (2005:9)

•Från konto till konto VII (2005:11)

•Konsumenten och rådgivningen (2005:13)

Finansinspektionen konstaterar i dessa undersökningar bl.a. att informationen som ges till köpare av indexobligationer inte uppfyller ställda informationskrav. Den nya regleringen av finansiell rådgivning till konsumenter har enligt Finansinspektionen medfört ökad säkerhet och skydd för konsumenterna utan att de nya reglerna hämmat utvecklingen inom området. Vidare redovisar Finansinspektionen att efterlevnaden inom de finansiella företagen av föreskrifter och allmänna råd om klagomålshantering är varierande. Företag med få anställda uppvisar oftare en sämre efterlevnad än större företag. Finansinspektionen konstaterar med anledning därav att konsumenterna skall ha rätt till ett grundläggande skydd oavsett om de vänder sig till ett större eller ett mindre företag.

Inom den finansiella elmarknaden har Finansinspektionen funnit brister när det gäller information och hantering av intressekonflikter.

I tillsynen av värdepappersmarknaden har antalet överlämnade ärenden till Ekobrotts-

myndigheten ökat. Finansinspektionen

konstaterar dock att ökningen inte enbart bör tolkas som en ökad frekvens av överträdelser, utan pekar också på den ändrade ansvarsfördelningen mellan Finansinspektionen och Ekobrottsmyndigheten som genomfördes den 1 juli 2005. Ändringen innebär att ärenden numera överlämnas till Ekobrottsmyndigheten i ett tidigare skede.

Tabell 12.3 Antalet ärenden som anmäldes till Ekobrottsmyndigheten

2001

2002

2003

2004

2005

Insider

3

8

15

15

19

Otillbörlig kurspåverkan

2

5

6

1

6

Den som har insynsställning i marknadsnoterade företag skall anmäla sitt och närstående fysiska och juridiska personers innehav av aktier och andra finansiella instrument i bolaget till Finansinspektionen. Vid utebliven eller försenad anmälan tar inspektionen ut en avgift av den anmälningsskyldige.

Tabell 12.4 Avgifter enligt 20 § lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument

Tusental kronor

År

Avgift

2001

1 800

2002

3 483

2003

3 054

2004

5 102

2005

16 125

Bestämmelserna om anmälningsskyldighet och insynsställning skärptes under 2005, vilket delvis förklarar den kraftiga ökningen av avgiftsintäkterna i tabellen ovan. Bland annat utökades kretsen av anmälningsskyldiga och möjligheter till ytterligare sanktionsavgifter infördes.

Finansinspektionen har också stärkt sin organisation inom området för penningtvätt och terroristfinansiering vilka numera ingår i den löpande.

Under 2005 inkom 5 616 ärenden avseende ansökningar om tillstånd samt anmälningar till Finansinspektionen. Trots ökningen av antalet ärenden minskade den totala handläggningstiden i förhållande till året innan. Finansinspektionen har ett serviceåtagande för tillstånds- och anmälningsärenden, vilket anger ramar för den

76

tid det skall ta att handlägga ett ärende av ett visst slag på ett korrekt sätt. Under 2005 handlades 91 procent av ärendena inom utsatt tid.

Tabell 12.5 Genomsnittlig handläggningstid i dagar för tillstånds- och anmälningsärenden

Antal dagar/ärende

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Handläggningstid

40

34

53

37

25

21

Inom regelgivningen har Finansinspektionens roll ökat. Även om Finansinspektionen sedan flera år skall arbeta för begränsad och förenklad regelgivning för de finansiella företagen, har införlivandet av nya EU regler i svensk rätt medfört en ökad regelmängd. I flera av de nya författningarna som har utfärdats under 2005 finns en tydlig strävan att främja konsumentskyddet.

Tabell 12.6 Finansinspektionens regelgivning, föreskrifter/allmänna råd

2003

2004

2005

Nya

13

24

32

Upphävda

15

25

37

Finansinspektionen har inom samverkansområdet ekonomisk säkerhet arbetat för att minimera störningar och tillgodose samhällets grundläggande behov av ekonomisk säkerhet vid svåra påfrestningar på samhället i

fred. Under 2005 genomförde Finansinspektionen flera scenario- och krisledningsövningar med de större företagen för att kartlägga den finansiella sektorns motståndskraft avseende allvarliga hot mot samhället. Övningarna visade att sektorn har motståndskraft mot de risker som är förknippade med de enskilda företagens verksamhet, men att företagen samtidigt är starkt beroende av att andra samhällsfunktioner fungerar. Finansinspektionen framhåller bl.a. brister i säkerställandet av kontantförsörjningen efter tre dagars elavbrott. Finansinspektionen har också påbörjat ett privat-offentligt samverkansprojekt med syfte att stärka hållbarheten och höja den gemensamma krisberedskapen i den svenska finansiella sektorn. I detta arbete deltar utöver

Finansinspektionen även Riksbanken,

Riksgäldskontoret, BGC, VPC,

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Stockholmsbörsen AB och flera av bransch- organisationerna.

Bokföringsnämnden

Under 2005 utfärdade Bokföringsnämnden tre allmänna råd samt gav 31 remissyttranden till Regeringskansliet, domstolar m.fl., vilket är fler yttranden än tidigare år men färre allmänna råd.

Samtidigt har Bokföringsnämnden svarat på 1 480 frågor från företag samt förbättrat sin hemsida så att den under 2005 hade ca 180 000 besök, vilket är 50 000 fler än föregående år. Under 2004 introducerade Bokföringsnämnden ett elektroniskt nyhetsbrev. Vid utgången av 2005 hade nyhetsbrevet ca 2 200 prenumeranter.

Bokföringsnämnden arbetar med ett för nämnden mycket stort och flerårigt projekt som syftar till att skapa fyra separata redovisningsregelverk för främst olika storlekskategorier av företag. Regler för de minsta företagen (enskilda näringsidkare och handelsbolag) har arbetats fram. Under 2005 har Bokföringsnämnden och Skatteverket lämnat en rapport om möjligheterna att förenkla redovisningsreglerna för aktiebolag och ekonomiska föreningar samt för de enskilda näringsidkare och handelsbolag som inte tillhör den första kategorin. Samtidigt har Bokföringsnämnden påbörjat arbetet med att ta fram ett förslag till allmänt råd för den tredje kategorin; större icke-noterade företag.

Nämnden har under 2006 antagit ett allmänt råd för enskilda näringsidkare och hoppas också på att kunna anta ett samlat allmänt råd för mindre aktiebolag före utgången av 2006.

12.4.2 Analys och slutsatser

Finansinspektionen

Finansinspektionen har en viktig roll att fylla inom den finansiella sektorn. Den finansiella tillsynen är central för såväl stabiliteten i systemet som konsumentskyddet. En annan viktig del är den reglering som Finansinspektionen står för. En betydande del av Finansinspektionens resurser används för tillståndsprövning. Denna bör vara snabb och

77

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

förutsägbar, särskilt som prövningen ofta berör nya företag eller företag som utvecklas.

Konsumentskyddet inom finansmarknads- området är viktigt för förtroendet och för att marknaden skall kunna utvecklas. Konsument- organisationerna är ofta svagt representerade på finansmarknaden och konsumenten befinner sig ofta i ett kunskaps- och resursmässigt underläge. Finansinspektionens uppgifter avseende konsumentskyddet tillgodoses främst genom kontakter med och ingripanden mot de företag som bedriver finansiell verksamhet.

Finansinspektionen skall bedriva tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning. Regler och praxis skall utformas och regelefterlevnaden skall granskas. Överträdelser skall utredas och vid behov skall sanktioner fastställas. Även regelutvecklingsarbetet inom EU ställer krav på fortsatta insatser.

Finansinspektionen i stort levt upp till ställda mål.

Inför budgetåret 2006 förstärktes

Finansinspektionen resursmässigt med 14,5 miljoner kronor, varav 12 miljoner kronor utgjorde en permanent nivåhöjning. Medlen som tillfördes används till förstärkningar av tillsyn och reglering inom områden där nya bestämmelser ställer krav på ökade insatser av

Finansinspektionen. Den resursmässiga satsningen har gett Finansinspektionen bättre möjlighet att leva upp till de nya och befintliga kraven som ställs inom tillsyn och regelgivning. Inför 2007 föreslås en viss förstärkning med anledning av den genomförda reformen om

offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden (takeover direktivet).

yrkesverksamma inom redovisningsområdet. Ytterliggare steg har tagits mot att skapa redovisningsregler som är mer enkla att tillämpa för företag samt finansiell information som är mer begriplig.

12.5Revisionens iakttagelser

Riksrevisionen har granskat den tidigare regeringens styrning och myndigheternas genomförande av tillsynen inom det finansiella området utifrån målet om ett gott konsumentskydd. Rapporten Konsument- skyddet inom det finansiella området – fungerar tillsynen? (RiR 2006:12) överlämnades till regeringen i maj 2006.

Riksrevisionen påtalar vissa brister i hur den tidigare regeringen har styrt och myndigheterna genomfört tillsynen på området. Bristerna handlar bl.a. om dålig samverkan och otydlig ansvarsfördelning mellan de två ansvariga myndigheterna Finansinspektionen och Konsumentverket samt otillräcklig uppföljning från den tidigare regeringens sida.

Några av Riksrevisionens rekommendationer har medfört ändringar i myndigheternas instruktioner och i regleringsbreven för innevarande år, se avsnitt 12.3.

Regeringen kommer att överväga Riksrevisionens iakttagelser och rekommen- dationer i den fortsatta myndighetsstyrningen. Regeringen har för avsikt att återkomma till riksdagen om ytterligare lämpliga åtgärder inom det aktuella området.

Bokföringsnämnden

Nämndens arbete är av stor betydelse när det gäller att fylla ut de områden som inte regleras i lag. De redovisningsnormer som meddelas bidrar till att förbättra kvaliteten på företagens bokföring och bokslut vilket i sin tur har stor betydelse för bl.a. skatteförvaltningens verksamhet. De ger också förutsättningar för analytiker och rådgivare att bättre kunna jämföra och analysera olika företags ekonomiska ställning.

Bokföringsnämndens normgivning och information har gjorts mera lättillgänglig och begriplig samt mer efterfrågad av småföretag och

12.6Politikens inriktning

En väl fungerande finansiell sektor är av stor betydelse för samhällsekonomin. Inriktningen på politiken inom området skall vara att skapa förutsättningar för en stabil, effektiv och konkurrenskraftig finansiell sektor. Den finansiella regleringen och tillsynen skall värna stabiliteten i det finansiella systemet och ett gott konsumentskydd. Regleringen och tillsynen skall också lägga grunden för en sund konkurrens, vilket främjar både effektiviteten och konsumentskyddet. Insatserna skall även

78

syfta till att skapa förtroende mellan olika aktörer på finansmarknaden.

Bokföringsnämnden skall även fortsättningsvis arbeta för att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Verksamheten skall under 2007 främst inriktas mot förenklingar för större icke-noterade företag samt för andra mindre företag än aktiebolag, såsom handelsbolag och ideella föreningar.

79

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

13 Finans- och kapitalförvaltning

13.1Omfattning

Avsnittet omfattar verksamhet som syftar till en effektiv finans- och kapitalförvaltning inom staten och verksamheten inom premiepensions- systemet. Förvaltningen bedrivs av Statens internbank inom Riksgäldskontoret och Premie- pensionsmyndigheten (PPM).

PPM:s verksamhet drivs inom ramen för det allmänna pensionssystemet som består av inkomst- och premiepension. PPM:s huvud- sakliga uppgift är att hantera individuella konton för pensionsmedel i olika värdepappersfonder och besluta om utbetalning av premiepensioner. Övriga delar av det statliga pensionssystemet administreras av Försäkringskassan.

Avsnittet innehåller även en redovisning av regeringens arbete med en ny förordning för statens betalningar och medelshantering. Frågan redovisas närmare i avsnitt 13.5 nedan.

13.2Mål

Statens internbank i Riksgäldskontoret skall bidra till en effektiv finansförvaltning och likviditetsstyrning i staten. Detta innebär att till statliga myndigheter och vissa bolag skall Riksgäldskontoret sätta marknadsmässiga villkor på lån och placeringar baserade på statens upplåningskostnader på kapitalmarknaden. Kontoret skall även verka för att det statliga betalningssystemet möjliggör effektiva betal- ningar, håller hög säkerhet, är anpassat till statens redovisningssystem, tillgodoser statens informationsbehov och är konkurrensneutralt. Därutöver skall Riksgäldskontoret verka för

minskade räntekostnader i staten och erbjuda myndigheter en god service.

Målen för PPM är att:

•administration och förvaltning av premie- pensionerna skall bedrivas med låga kost- nader och till nytta för pensionsspararna,

•de erbjudna försäkringsprodukterna över

tiden var för sig bär sina egna kostnader. Ovanstående mål är beslutade av den tidigare regeringen. Resultatbeskrivningen i det föl- jande görs i förhållande till dessa mål.

13.3Insatser

Statens internbank

Nya statliga ramavtal om betal- och inköpskort började gälla från 1 januari 2005. Avtalen syftar bl.a. till att få bort manuella och kostsamma rutiner såsom fakturahantering, vouchers, kon- tantförskott etc. Under 2005 har antalet betalkort ökat kraftigt och inköpskort börjat användas av större myndigheter.

Under 2005 har Riksgäldskontoret fortsatt att utveckla sin internetbanktjänst i affärssystemet SIBSYS bl.a. genom att möjliggöra intern autogirering mellan anslutna myndigheter. Räntor, avgifter och anslagsmedel kan nu direkt föras mellan myndigheternas räntekonton i stället för som tidigare genom faktiska betal- ningar i banksystemet. Riksgäldskontoret har även fortsatt att stimulera myndigheter till att effektivisera sin finansiella hantering, bl.a. genom seminarieverksamhet och den årligt åter- kommande Finansdagen. Tidningen Intern-

81

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

banksnytt informerar löpande om aktuella frågor och förhållanden.

Riksgäldskontoret lämnade under 2005 förslag till ändrat ansvarsförhållande för att fastställa statens referensräntor. Frågan bereds för närvarande i regeringskansliet.

Premiepensionsmyndigheten

Premiepensionsutredningen har avlämnat betänkandet Svårnavigerat? Premiepensions- sparande på rätt kurs (SOU 2005:87). Utred- ningen konstaterar att premiepensionssystemet fungerar bra och är rimligt kostnadseffektivt men att det bör bli ännu enklare för pensions- spararna att förvalta sin premiepension. Utred- ningen föreslår därför bl.a. utökad vägledning för pensionssparare, inrättandet av väldiversifierade fondportföljer med låga förvaltningsavgifter och att modellen för PPM:s rabattsystem ses över.

Förslagen har remissbehandlats och bl.a. med ledning av inkomna synpunkter har PPM i juni 2006 fått i uppdrag att fördjupa analysen inom vissa områden. PPM skall redovisa möjligheterna att med olika typer av avgifter på ett bättre sätt fördela kostnader mellan fondbolag och pensionssparare. Vidare skall PPM redovisa en uppskattning av de kostnader som uppkommer vid fondbyte, såväl hos myndigheten som hos fondbolagen. I vilken omfattning olika avgifter bedöms påverka antalet fondbyten skall också redovisas. PPM skall även redovisa en analys av hur olika styrmedel kan användas för att påverka antalet fonder inom premiepensionssystemet och vilka konsekvenser dessa får för fondutbudet. PPM skall slutligen redovisa hur premiepensionssystemet kan kompletteras med ett begränsat antal kostnadseffektiva placeringsalternativ i syfte att underlätta fondvalet, uppnå lägre kostnader och minska risken för dåliga utfall hos pensionssparare på grund av okunskap.

Den nuvarande uppdelningen mellan Försäk- ringskassan och PPM ställer stora krav på samarbete för en sammanhållen pensions- hantering. Den tidigare regeringen har vid olika tillfällen gett myndigheterna gemensamma uppdrag i syfte att förbättra samarbetet. Två myndigheter innebär dock alltid en gränsdrag- ningsproblematik och det har också visat sig vara svårt att få samarbetet att fungera helt till- fredsställande. En utredning har därför tillsatts

som skall utvärdera den nuvarande administra- tionsstrukturen för ålderspensionen. Utvärde- ringen skall bl.a. innehålla en analys av den nuvarande strukturens för- och nackdelar samt en analys av andra former som kan vara mer ändamålsenliga sett ur perspektivet pensionärer- nas och pensionsspararnas bästa. De två huvud- alternativ som utredningen åtminstone skall analysera är dels en särskild ålderspensions- myndighet, dels att samla hela verksamheten inom socialförsäkringsadministrationen. Utred- ningen skall vara klar senast den 15 december 2006.

Försäkringskassan, Skatteverket och Krono- fogdemyndigheten har inom ramen för admi- nistrationen av ålderspensionssystemet kost- nader för administrationsuppgifter med direkt betydelse för premiepensionssystemets funk- tion. Dessa myndigheter och PPM har träffat en överenskommelse om principerna för hur kostnaderna skall fördelas. För 2006 har det fastställts att PPM skall erlägga ca 74 miljoner kronor till de aktuella myndigheterna. Reste- rande delar av administrationskostnaderna för inkomstpensionssystemet bekostas genom utbetalning från AP-fonderna till de aktuella myndigheterna. De totala kostnaderna för admi- nistrationen av ålderspensionssystemet har ökat sedan ålderspensionssystemet reformerades. För att förbättra möjligheten till att sänka kost- naderna inom administrationen har Statskon- toret ett uppdrag att bl.a. analysera kostnads- utvecklingen samt granska de beräknings- modeller och redovisningsprinciper som tilläm- pas avseende de medel som betalas av AP-

fonderna och premiepensionssystemet. Uppdraget skall redovisas senast den 15 december 2006.

PPM:s verksamhet finansieras med avgifter från pensionsspararna. Avgiften får maximalt uppgå till 0,3 procent av behållningen på respektive pensionssparares konto och avgiften uppgick till 0,16 procent av behållningen avseende 2006. För att förbättra uppföljningen av PPM:s utgifter har den tidigare regeringen angett ett tak för myndighetens driftkostnader.

82

13.4Resultatredovisning

13.4.1 Resultat

Statens internbank

De statliga betalningsvolymerna ökade med en procent under 2005 och uppgick till 4 184 miljarder kronor. Huvuddelen av betalningarna, 85 procent, sker via de nya ramavtal som trädde i kraft 2004. Ramavtalen är tecknade med Nordea, SEB och Swedbank (tidigare Förenings- sparbanken). Den enskilt största förändringen i ramavtalen är att myndigheterna direkt fakture- ras för de betalningstjänster de utnyttjar. Detta har fått många myndigheter att anpassa sin efterfrågan av banktjänster till sina behov.

Tabell 13.1 Antalet betalningar och bankkonton samt kostnader för betalningar i statens betalsystem

Miljoner kronor

2004

2005

Antal betalningar (miljoner)

119,8

125,3

Total kostnad (mkr)

176,4

160,8

Kostnad/bet. (kr/st.)

1,47

1,28

Antal bankkonton (st.)

5 0001

4 5002

1

Februari 2004

2

September 2005

Ett mått på detta är antalet bankkonton som reducerats kraftigt sedan systemet infördes. Åren 2002 och 2003 fanns det närmare 7 000 statliga bankkonton. I september 2005 hade dessa reducerats till 4 500. Även kostnaderna för statens betalningar har minskat. År 2005 min- skade kostnaderna med 16 miljoner kronor trots att antalet betalningar steg med drygt 5 miljoner. Därmed föll genomsnittskostnaden för en statlig betalning via de nya ramavtalen från 1,47 kronor till 1,28 kronor under 2005.

Spridningen är stor mellan ramavtalsbankerna. Till exempel uppgår kostnaden för en betalning via Nordea i genomsnitt till 1,72 kronor vilket i stor utsträckning beror på att banken används som ”allsortimentsbank” dvs. att vissa myndigheter uteslutande nyttjar Nordeas tjänster trots att vissa tjänster är billigare hos de andra ramavtalsbankerna. För SEB ligger genomsnittskostnaden på 1,16 kronor och för Swedbank på 0,85 kronor per betalning.

Övriga betalningar, 15 procent av statens totala volym, sker via Danske bank, Svenska

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

handelsbanken och Riksbanken som tillhanda- håller tjänster som inte ingår i ramavtalen.

Enligt Riksgäldskontorets årliga kundenkät ser myndigheterna mycket positivt på de produkter och tjänster som kontoret erbjuder; nöjd kundindex steg från 81 (av totalt 100) 2004 till 83 för 2005.

Premiepensionsmyndigheten

Den 31 december 2005 uppgick antalet pen- sionssparare till 5,4 miljoner. PPM har t.o.m. de- cember 2005 betalat ut premiepension till 249 747 personer. Av dessa tog 25 884 ut pen- sion i form av traditionell försäkring. Året innan var motsvarande siffror 160 310 respektive 13 087.

Tabell 13.2 Pensionskapital per den 31 december 2005 och genomsnittligt månadsbelopp för december per pensionssparare som börjat ta ut premiepension åren 2005, 2004 och 2003

Kronor

Fondförsäkring

Traditionell försäkring

Pensionkapital

genomsnitt-

Pensionkapital

genomsnittligt

ligt månads-

månadsbelopp

belopp

2005

12 574

46

11 229

49

2004

7 369

33

7 074

33

2003

4 901

23

4 777

25

Den genomsnittliga nivån på de premiepensioner som betalas ut ökar stadigt och förväntas på sikt uppgå till en betydligt större andel av den sam- lade pensionen. Totalt har pensioner om 103,7 miljoner kronor betalats ut under 2005. Motsvarande siffror för 2004 var 42,5 miljoner kronor.

Från och med år 2006 förväntas antalet pensionssparare som väljer att påbörja uttag av premiepension öka med mellan 90 000 till 100 000 personer årligen.

Under 2005 ökade antalet fonder inom premiepensionssystemet något. Vid utgången av 2005 var 725 fonder fördelade på 83 förvaltare registrerade i systemet.

83

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Tabell 13.3 Antal registrerade fonder och fondförvaltare den 31 december resp. år

År

Fonder

Fondförvaltare

2000

465

69

2001

597

81

2002

644

87

2003

664

85

2004

697

84

2005

725

83

År 2000 var det 4,4 miljoner pensionssparare som fick möjlighet att för första gången välja fonder, varav 3 miljoner gjorde ett aktivt val. Andelen aktiva bland nya väljare har successivt minskat. Vid årsskiftet var det 2,3 miljoner pensionssparare som hade sina premiepen- sionsmedel i Premiesparfonden (ickeväljarnas fond) av totalt 5,4 miljoner pensionssparare. Det totala fondinnehavet i premiepensionssystemet uppgick samtidigt till ett marknadsvärde om 192,4 miljarder kronor.

Värdeutvecklingen på hela premiepensions- kapitalet under 2005 var 30 procent. Den ge- nomsnittliga årliga avkastningen i premie- pensionssystemet har sedan de första inbetal- ningarna till systemet ägde rum år 1995 t.o.m. den 31 december 2005 varit 5,1 procent. Mot- svarande avkastning inom inkomstpensions- systemet har beräknats till 2,9 procent per år.

Tabell 13.4 Värde fördelat på fondkategori

Miljarder kronor

Fondkategori

Förvaltat

Förvaltat

Förvaltat

Förvaltat

kapital

kapital den

kapital den

kapital den

den 30

31 dec.

31 dec.

31 dec.

juni 2006

2005

2004

2003

Aktiefonder

108,8

99,2

60,7

45,8

Blandfonder

7.9

7,2

5,1

4,0

Generations-

fonder

25,3

23,0

15,2

11,6

Räntefonder

9,1

4,9

3,7

2,7

Premiespar–

fonden

64,5

58,1

40,1

29,8

Totalt

215,6

192,4

124,8

93,9

Under perioden 2003–2005 har män varit något mer aktiva med att byta fonder än kvinnor. Dels är det totalt fler män än kvinnor som genomfört ett fondbyte, dels har männen genomfört fond- byten något oftare än kvinnorna. Under samma period är det personer i åldersintervallet 30–50 år som har varit mest aktiva.

Premiepensionsspararen betalar två typer av avgifter, dels en årlig administrationsavgift till

PPM på maximalt 0,3 procent av tillgodo- havandet på kontot, dels en avgift till fond- förvaltarna. Under 2005 betalade varje pensions- sparare i genomsnitt 0,66 procent av pensions- behållningen i avgifter, dels avgiften till fond- förvaltarna på i genomsnitt 0,44 procent, dels 0,22 procent eller totalt 335 miljoner kronor till myndighetens administration. Under 2005 åter- fördes 476 miljoner kronor till pensionsspararna som rabattmedel. För 2006 är motsvarande summa 727 miljoner kronor.

Tabell 13.5 Avgifter som pensionsspararna betalar till PPM

År

Avgift i procent

Avgift i mnkr

2001

0,3

261

2002

0,3

234

2003

0,3

242

2004

0,27

331

2005

0,22

335

2006

0,16

370

Avgiftens andel som pensionsspararna betalar till PPM faller i takt med att behållningen inom premiepensionssystemet ökar.

Tabell 13.6 Genomsnittliga avgifter 2005 för respektive fondkategori före och efter att rabatten har dragits av.

Fondkategori

Förvaltningsavgift i

Förvaltningsavgift i

procent utan avdrag

procent efter återförda

rabattmedel

Aktiefonder

1,19

0,63

Blandfonder

0,68

0,49

Generationsfonder

0,51

0,36

Räntefonder

0,43

0,39

Premiesparfonden

0,50

0,15

Totalt

0,86

0,44

Den genomsnittliga förvaltningsavgiften efter rabatt har ökat något under 2005 jämfört med 2004. Det beror enligt PPM på att Premie- sparfondens marknadsandel i premiepensions- systemet har minskat till förmån för relativt sett dyrare fonder, t.ex. inom kategorin Aktiefonder Östeuropa. Premiesparfonden har en låg förvalt- ningsavgift. PPM gör emellertid bedömningen att avgiftsökningen är av tillfällig natur och att den genomsnittliga förvaltningsavgiften efter rabatt framöver kommer att fortsätta att minska till följd av det progressiva rabattsystemet.

84

De avgifter som tas ut av pensionsspararna får stor betydelse för den framtida pensionens storlek. Detta förklaras av att medlen är investerade i systemet under lång tid och att avgifter tas ut under hela perioden (”ränta på ränta”-effekt).

Tabell 13.7 Avgiftens betydelse för minskningen av pensionen

Avgift, procent

Minskning av pensionen, procent

0,05

2

0,15

5

0,25

8

0,50

15

0,75

22

1,00

28

1,50

39

Information till pensionsspararna under 2005 har i huvudsak förmedlats via de årligen åter- kommande utskick PPM gör, exempelvis årligt värdebesked (”orangea kuvertet”) och valpaket till nytillkommande pensionssparare.

Sedan december 2005 tillhandahåller PPM en webbaserad vägledning för pensionsspararna vid val av fonder (PPM-Lotsen). Med hjälp av denna får pensionsspararna information om risk samt vägledning vid val av placering. Pensionsspararen får ett förslag på portföljer (bestående av olika tillgångsslag) med olika risknivå. Informations- spridning om PPM-Lotsen har skett genom främst annonsering på utvalda webbplatser samt via mediekontakter.

Försäkringskassan och PPM inrättade hösten 2004 ett myndighetsgemensamt program vars utgångspunkt är att bredda, fördjupa och vidareutveckla samverkan mellan myndighe- terna. Syftet är att programmet skall kunna leda till en mer effektiv och väl fungerande ålderspensionsverksamhet med fokus på de försäkrade. Under 2005 har samarbetet mellan PPM och Försäkringskassan utvecklats inom flera områden såsom kommunikation, gemen- samma blanketter och samordnade beslut. Mät- bara mål har fastställts och en fördjupad mål- gruppsanalys har genomförts för att kartlägga pensionsspararnas kunskaper, attityder och förhållningssätt till den allmänna pensionen. Analysen visar bl.a. att fler pensionssparare behöver kunskap för att de skall kunna bedöma sin framtida pension och för att ta hand om sitt premiepensionssparande. Myndigheterna avvak-

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

tar den pågående översynen av myndighets- strukturen innan fler initiativ tas.

Pensionsportalen minpension.se har utveck- lats ytterligare i samarbete mellan PPM, Försäk- ringskassan, SPV och Sveriges försäkrings- förbund. Portalen ger individen i första hand en samlad information om den allmänna pensionen och den kollektivavtalade tjänstepensionen. Antalet användare av portalen uppgår hittills i år till 390 000.

PPM har under 2005 låtit ett internationellt konsultföretag jämföra kostnaderna och service- nivån för myndighetens pensionsadministration avseende 2004 med kostnaderna hos andra pensionsinstitut och avser såväl avgiftsbaserade som förmånsbaserade pensionssystem. Jäm- förelsen visar att PPM:s kostnad per pensions- sparare är låg, även om hänsyn tas till PPM:s stordriftsfördelar, i förhållande till jämförda institut, samtidigt som servicenivån är hög.

PPM har i en rapport till den tidigare regeringen redovisat hur arbetet med kost- nadseffektivitet bedrivs vid myndigheten.

13.4.2 Analys och slutsatser

Statens internbank

Riksgäldskontoret har i enlighet med sitt uppdrag fortsatt att utveckla statens finansiella hantering med ökad kvalitet och säkerhet som följd. De insatser som gjorts bedöms även ha medfört effektiviseringar och minskade kost- nader i de statliga betalningarna. Ett exempel är de nya ramavtalen där ambitionen att öka transparensen och konkurrensen i allt större utsträckning nu förefaller bidra till ökad produktutveckling, lägre risker och lägre räntekostnader i betalningssystemet. Ramavtalen bedöms därmed ha medfört en rad fördelar i den statliga betalningshanteringen. Rätt utnyttjade bedöms avtalen ha en fortsatt besparings- potential på tiotals miljoner kronor.

Riksgäldskontoret har även bidragit med beslutsunderlag av god kvalitet genom de förslag om referensräntor i staten och en modernisering av betalningsförordningen (se även avsnitt 13.5 nedan) som lämnats.

Sammantaget bedöms målen för verksam- heten Statens internbank ha uppnåtts.

85

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Premiepensionsmyndigheten

PPM har redovisat verksamheten i enlighet med uppställda krav och har i allt väsentligt nått upp till ställda mål.

Det är av stor betydelse att PPM:s verksamhet

bedrivs effektivt. Kostnaderna för fondförvaltning och myndighetsadministration har betydelse för den pension som senare betalas ut. Det är viktigt att det arbete som bedrivs inom PPM avseende kostnadsreduceringar ges fortsatt prioritet och PPM bör även sträva till att pensionsspararna får så goda villkor som möjligt inom rabattsystemet.

PPM har för närvarande tillgång till en kredit för att tillgodose behovet av likviditet i handel med fondandelar. Behovet av denna kredit har ökat och PPM bör för den löpande fondhandeln ges tillgång till en kredit som kan täcka de allra flesta situationer. Krediten bör därför höjas fr.o.m. kommande budgetår (se avsnit 17.6)

13.5Moderniserad förordning för statens betalningar

Regeringens förslag: Uttrycket statens check- räkning i Riksbanken i lagen (2002:1022) om revision i statlig verksamhet ändras till statens centralkonto i Riksbanken.

Ärendet och dess beredning: Vid årsskiftet 2006/07 träder förordningen (2006:1097) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning i kraft. Förordningen ersätter en förordning från 1994 med samma rubrik. Den nya förordningen innebär en modernisering och anpassning till den praxis som utvecklats för de statliga betalningarna. Den föregicks av ett förslag om författningsändringar från Riksgäldskontoret som även avsåg lagen (2002:1022) om revision i statlig verksamhet m.m. Riskgäldskontorets förslag har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Finansdepartementet (dnr Fi2006/391).

I den språkliga moderniseringen av förordningen ingår att uttrycket ”statens checkräkning” ersätts med ”statens centralkonto i Riksbanken”. Som en följd av detta behöver

motsvarande ändring göras i lagen om revision i statlig verksamhet m.m. Ändringen har med hänsyn till sitt innehåll bedömts vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande inte har behövt inhämtas.

Skälen för regeringens förslag: Sedan 1990- talet har statsmakterna haft den långsiktiga inriktningen att öppna det statliga betalningsområdet för valfrihet och konkurrens. Det första steget togs 1994 då statliga myndigheters skyldighet att anlita Riksbanken och Postgirot och Postgirots ensamrätt till flertalet statliga betalningar slopades genom att förordningen (1994:14) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning (betalningsförordningen) trädde i kraft. Därefter har avregleringen successivt fortsatt. Regeringens beslut att säga upp avtalet med Postgirot Bank AB om koncernkontot Cassanova per den 31 december 2003 markerade slutpunkten på Postgirots kvarvarande reglerade ensamrätt till vissa statliga betalningar. Från och med 2004, då nya ramavtal tecknades med SEB, Nordea och Swedbank, är därmed ingen betalningstjänst genom statlig reglering förbe- hållen en viss betalningsförmedlare.

Den grundsyn som varit vägledande för utvecklingen och för utformningen av statens betalningssystem uttrycks i olika sammanhang, bl.a. i budgetpropositionen för 2006 och i målen för internbanksverksamheten i Riksgäldskon- toret. Målet är att det statliga betalningssystemet skall möjliggöra effektiva betalningar, hålla hög säkerhet, vara anpassad till statens redovisnings- system, tillgodose statens informationsbehov samt vara konkurrensneutral.

Avregleringen och de förändringar som skett sedan betalningsförordningen infördes 1994 har successivt skapat ett behov av att se över de regler som gäller för det statliga betalnings- systemet. Riksgäldskontoret lämnade därför i januari 2006 förslag till sådana förändringar. Förslaget innefattade främst förslag om ändringar i betalningsförordningen men innehöll även uppgift om nödvändiga följdändringar i andra förordningar samt lagen om revision i statlig verksamhet.

Regeringen beslutade i september 2006 om en ny betalningsförordning som träder i kraft vid årsskiftet 2006/07. Den nya förordningen inne- bär en modernisering och anpassning till den praxis som över tiden utvecklats för de statliga betalningarna, förordning om statliga

86

myndigheters betalningar och medelsförvaltning. Till förändringarna hör bl.a. att det absoluta kravet på skilda konton för in- och utbetalningar slopas, att valutasäkring i statens verksamhet regleras och att Riksgäldskontoret får exklusiv föreskrifträtt till hela förordningen. Till ändringarna hör även en språklig modernisering, bl.a. kallas statens checkräkning i Riksbanken

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

(SCR) framdeles statens centralkonto i Riksbanken (SCR). Namnändringen innebär, förutom ändringar i en rad förordningar, en följdändring i lagen om revision i statlig verksamhet m.m. Förslag till lagändring återfinns i föreliggande budgetproposition (UO2, avsnitt 2).

87

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

14 Statsskuldsförvaltning

14.1Omfattning

Statsskuldsförvaltningen omfattar den verksam- het som Riksgäldskontoret bedriver för upplå- ning och förvaltning av statsskulden.

14.2Mål

Målet för verksamhetsområdet finns beskrivet i lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Där anges att statens skuld skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras samtidigt som risken i förvaltningen beaktas. Därtill skall förvaltningen ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer.

14.3Resultatredovisning

14.3.1 Resultat

I den årliga skrivelsen till riksdagen per den 20 april 2006, Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2001–2005 (skr. 2005/06:104), redovisade dåvarande regering sin bedömning av förd statsskuldsförvaltning. Skrivelsen behandlar såväl regeringens riktlinjer som Riksgäldskon- torets verksamhet. Nedan redovisas de viktigaste slutsatserna från denna utvärdering som berör Riksgäldskontoret.

I skrivelsen bedöms att de mer övergripande och strategiska beslut som tagits av Riksgäldskontoret har varit väl motiverade och

resultaten fallit väl ut. Bland annat bedömdes kontorets beslut att skjuta på valutaamorteringar med ett sammanlagt belopp om 25 miljarder kronor under 2001 och 2002 som välgrundade ur såväl kostnads- som risksynpunkt. I en slututvärdering i årets skrivelse beräknades besluten ha inneburit kostnadsbesparingar på omkring 1,2 miljarder kronor.

Riksgäldskontorets aktiva förvaltning av valu- taskulden, dvs. positionering i utländska räntor och valutor, uppgick till –0,4 miljarder kronor för 2005. Sett över utvärderingsperioden 2001– 2005 var dock resultatet positivt; +1,1 miljarder kronor. Förvaltningen har därmed uppnått målet om lägre kostnader i förhållande till en passivt förvaltad valutaskuld. Riskmått indikerar att resultatet inte uppnåtts till priset av ett högt risktagande. Kontoret har även bedrivit en kostnadseffektiv upplåning i utländsk valuta och flexibelt utnyttjat de möjligheter till sänkta upplåningskostnader som getts.

Det preliminära resultatet för den reala upp- låningen uppgick till 4,1 miljarder kronor 2005 och 8,1 miljarder kronor för perioden 2001– 2005. Real upplåning i svenska kronor har där- med uppnått det kvantitativa målet om att vara billigare än motsvarande upplåning i nominella statsobligationer.

Den samlade kostnadsbesparingen från privatmarknadsupplåningen uppgick till 0,1 miljard kronor för 2005 och 1,1 miljarder kronor för 2001–2005. Uppställt mål har därmed även i år uppnåtts. Regeringen konstaterar att de felbetalningar som skedde i samband med avvecklingen av sparformen Riksgäldskonto, då en miljard kronor för mycket betalades ut till spararna, var olyckliga. Enligt den dåvarande

89

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

regeringen hanterade dock Riksgäldskontoret saken skyndsamt och väl.

Riksgäldskontorets marknads- och skuldvård bedöms ha bidragit till en mer likvid och effektiv statspappersmarknad och därmed befrämjat

långsiktigt lägre kostnader för skuldförvaltningen. Marknadsundersökningar pekar mot att kontoret i allmänhet uppfattas som en effektiv och professionell aktör på värdepappersmarknaden som även står sig väl i internationell jämförelse.

14.3.2 Analys och slutsatser

Huvudintrycket är att staten har en väl fungerande upplåning och skuldförvaltning. De beslut som fattats av Riksgäldskontoret bedöms som väl motiverade och resultaten har fallit väl ut. Uppsatta kvantitativa mål har nåtts. Beräkningar pekar mot att statens lånekostnader har kunnat pressas ned. Såväl Riksgäldskontorets förvaltning som regeringens riktlinjer för 2001– 2005 bedöms således ha varit i enlighet med det övergripande målet för statsskuldspolitiken, dvs. att långsiktigt minimera kostnaden för skulden med beaktande av risken i förvaltningen.

Regeringen anser även att styrningen och ut- värderingen av statsskuldsförvaltningen succes- sivt har utvecklats och förbättrats. Det gäller inte minst synen på kostnader och risk i skuldförvalt- ningen och den långsiktiga inriktningen av skul- dens sammansättning.

14.4Politikens inriktning

Processen för att utforma och följa upp stats- skuldsförvaltningen regleras i lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning och hanteras i huvudsak utanför den statliga budget- processen. I årliga riktlinjer styr regeringen främst hur statsskulden skall fördelas på olika skuldslag och vilka löptider som skall tillämpas. Det är även dessa storheter som, tillsammans med storleken på skulden, är bestämmande för vilka kostnader och risker som kan förväntas i förvaltningen av skulden.

Sedan 2001 är den långsiktiga inriktningen i statsskuldspolitiken att valutaskuldens andel av statsskulden skall minska och den reala skuldens andel skall öka. I riktlinjebesluten för 2005 och 2006 har denna inriktning preciserats; andelen valutaskuld skall på sikt minskas till 15 procent och andelen realskuld ökas till 20 procent av total statsskuld. Vid årsskiftet 2005/06 var andelen valutaskuld och andelen real skuld i svenska kronor 23 respektive 16 procent av statsskulden.

I riktlinjerna för 2006 angavs även att skulden i utländsk valuta oförändrat skall amorteras med 25 miljarder kronor per år under 2006–2008 och att den genomsnittliga löptiden i den nominella kron- och valutaskulden skall behållas oförändrad för åren 2006–2008.

Statsskuldspolitikens inriktning och närmare utformning för kommande år (2007–2009) sker i riktlinjebeslut i november 2006.

90

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

15Statliga garantier och särskilda åtaganden

15.1Omfattning

Statliga garantier och särskilda åtaganden om- fattar de garantier och lån med kreditrisk som utfärdas och förvaltas av Riksgäldskontoret och Insättningsgarantinämnden. Vid sidan av dessa garantier finns statliga garantier som utfärdas och förvaltas av Statens Bostadskreditnämnd, Exportkreditnämnden och SIDA. Regeringen redogör för dessa garantier under respektive utgiftsområde.

Förutom den ordinarie garantireserven för garantier som utfärdas av Riksgäldskontoret finns två särskilda garantireserver, dels en reserv för Venantius AB:s upplåning, dels en reserv som omfattar Sveriges åtaganden gentemot vissa internationella finansiella institutioner.

Insättningsgarantinämnden (IGN)

administrerar insättningsgarantin och investerarskyddet. Till IGN:s huvudsakliga uppgifter hör att fastställa, debitera och förvalta garantiavgifter samt att – i förekommande fall – hantera ersättningsfall. Regleringen avseende insättningsgarantin och investerarskyddet har sin utgångspunkt i varsitt EG-direktiv och har utformats utifrån de minimikrav som fastställs i direktiven.

15.2Mål

Riksgäldskontoret skall bedriva garanti- och kreditverksamhet på ett för staten effektivt och riskbegränsande sätt. Garantier skall hanteras inom ramen för garantimodellen. Kostnaderna

för verksamheten skall motsvaras av dess intäkter över en längre tidsperiod genom att avgiftssättningen sker till försäkringsmässiga principer. Kontoret skall verka för att garanti- och kreditverksamheten i andra myndigheter bedrivs på ett effektivt sätt och att statens kreditverksamhet fortsätter att utvecklas.

Målet för IGN:s verksamhet är att bidra till konsumentskyddet avseende insättningar och till stabiliteten i det finansiella systemet. Nämnden skall också bidra till konsumentskyddet avseende värdepapper och andra medel som hanteras för kunders räkning. Ovanstående mål är beslutat av

den tidigare regeringen och resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till dessa mål.

15.3Insatser

Riksgäldskontoret

Riksgäldskontoret genomförde under hösten 2005 omvandlingen av Stockholmsleder AB:s och Göteborgs trafikleder AB:s skulder enligt regeringsbeslut i juni 2005. Bolagens statsgaranterade upplåning omvandlades då till direkta lån i Riksgäldskontoret. På sikt beräknas omläggningen minska statens räntekostnader med 150 miljoner kronor. Drygt hälften av bolagens skuldstock på 12 miljarder kronor har ersatts av nya lån i Riksgäldskontoret. Övriga lån med bundna räntor och längre löptider övertogs

91

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

av kontoret som ny låntagare i stället för bolagen.

På regeringens uppdrag har Riksgäldskontoret betalat ut lån på 80 miljoner kronor till Volvo Aero som delfinansiering av bolagets FoU- kostnader i projektet Trent-900. Projektet är ett samarbete med Rolls Royce för att ta fram en flygmotor till superjumbon Airbus-380.

Riksgäldskontoret har infört ett nytt systemstöd för garantier och regressfodringar som medför en förbättrad internkontroll. Kontoret har även uppdaterat modeller för riskbedömning och prissättning samt infört nya rutiner för riskuppföljning inom garanti- och kreditverksamheten.

I mars 2005 lämnade Riksgäldskontoret en rapport om gemensam kostnads- och riskredovisning för statens garantimyndigheter. Rapporten togs fram i samarbete med övriga garantimyndigheter, dvs. Exportkreditnämnden, Insättningsgarantinämnden, Sida och Statens bostadskreditnämnd. I rapporten föreslås en rad åtgärder för en mer enhetlig och samlad garantiredovisning till regeringen och riksdagen. Arbetet ledde bl.a. till att regeringen inför 2006 gav bostadskreditnämnden i uppdrag att införa en riskbaserad redovisning av sin garantiverksamhet i återrapporteringen till regeringen. Arbetet bedöms även ha medfört ett

tätare samarbete mellan statens garantimyndigheter.

Riksgäldskontoret lämnade i mars 2006 en rapport som syftar till att få till stånd en gemensam redovisning av kostnader och risker inom det statliga kreditområdet. Rapporten var ett resultat av ett samarbete med Centrala

studiestödsnämnden, Närings- och

teknikutvecklingsverket, SIDA, Statens energimyndighet och Ekonomistyrningsverket. Arbetet har sökt tydliggöra gränsen mellan lån och bidrag samt fastställa enhetliga värderingsprinciper för lån. Tanken är att utlåningsmyndigheternas redovisningar skall utgöra ett bättre underlag för statsmakternas

uppföljning och utvärdering av kreditverksamheten samt ett bättre beslutsunderlag för framtida kreditgivning. Rapporten bereds för närvarande i Regeringskansliet.

Insättningsgarantinämnden

De förslag beträffande bl.a. ett reformerat garantisystem som lämnades i betänkandet Reformerat system för insättningsgaranti (SOU 2005:16) har remissbehandlats (Fi2005/1477) och bereds för närvarande inom Regeringskansliet.

Insättningsgarantidirektivet (94/19/EEG) är ett minimidirektiv, vilket har medfört att det finns en mängd olika former av insättningsgarantisystem inom EU. Sådana

olikheter ger upphov till konkurrenssnedvridning och kan utgöra etableringshinder för institut som vill driva verksamhet i filialform i flera länder. Delvis mot bakgrund av de problem som uppmärksammats med anledning av Nordeas planerade ombildning till europabolag har det därför inom EU inletts en översyn av det EG-direktiv som ligger till grund för de europeiska insättnings- garantiordningarna. Kommissionen genomförde under 2005 en bred konsultation och resultaten av denna skall enligt tidsplanen redovisas hösten 2006.

15.4Resultatredovisning

15.4.1 Resultat

Riksgäldskontoret

Riksgäldskontorets garantiportfölj uppgick till 58 miljarder kronor 2005, varav 4,7 miljarder kronor avser den särskilda garantireserven för bostadsfinansieringsföretaget Venantius AB (se tabell nedan). Därtill tillkommer garantikapital till internationella finansieringsinstitutioner på 82 miljarder kronor som hanteras av Finansdepartementet och Utrikesdepartementet samt garantiåtaganden av affärsverken på 0,4 miljarder kronor. Kontorets portfölj är i hög grad koncentrerad till ett fåtal stora objekt; Öresundsbron står för drygt hälften av åtagandena och ännu mer i riskhänseende.

92

Tabell 15.1 Uppgifter om Riksgäldskontorets garantiverksamhet 2001-2005

Miljoner kronor

2001

2002

2003

2004

2005

Garantiåtaganden

- Ordinarie reserv

143 305

69 834

68 496

64 107

53 271

- Venantius AB

16 023

13 640

9 885

6 515

4 750

Garantiavgifter1

132

104

46

34

24

Anslagsmedel2

1 016

108

201

141

141

Återvinningar

9

9

7

8

11

Kostnader3

36

34

30

28

30

Saldo på garantireserver4

- Ordinarie reserv

1 040

1 233

1 474

1 629

1 748

- Venantius AB

500

515

531

543

551

1Ej periodiserade avgifter.

2Avsatta anslagsmedel motsvarande subventionerade avgifter för respektive år.

3Avser kosnader för administration och infrianden.

4Avser de medel som avsatts på räntekonto i Riksgäldskontoret för framtida infrianden av garantier, inklusive räntor.

Inbetalda avgifter till den ordinarie garantireserven uppgick till 165 miljoner kronor 2005, varav anslagsmedel som ersätter garantiavgifter stod för 141 miljoner kronor. Kostnaderna i garantisystemet steg till 30 miljoner kronor där kostnaderna för garantiinfrianden uppgick till endast 0,2 miljoner kronor. Under 2005 återvanns 11 miljoner kronor i fodringar för infriade garantier vilket innebär att totalt 50 miljoner kronor återvunnits sedan 1998. I resterande fodringar, drygt 300 miljoner kronor, är möjligheterna till återvinning begränsad. Sammantaget uppgick det ackumulerade belopp i den ordinarie garantireserven till 1 748 miljoner kronor.

Riksgäldskontoret har i sin löpande bevakning av garantier reviderat ned förväntade förluster i den ordinarie garantiportföljen med 0,2 miljarder kronor under 2005 till 2,2 miljarder kronor. Förändringen beror dels på att riskerna i garantier till hypoteksinstitut har minskat, dels på att riskbufferten i Nordiska Investeringsbanken fortsatt att öka.

Nuvarande saldo på ordinarie garantireserv (1,7 miljarder kronor) tillsammans med nuvärdet av de avgifter som beräknas inflyta (1,4 miljarder kronor) summerar garantitillgångarna till 3,1 miljarder kronor. Garantitillgångarna är därmed större än förväntade förluster.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Särskilt åtagande för Venantius AB

Venantius AB:s huvudsakliga uppgift är att på ett ansvarsfullt sätt hantera obeståndssituationer i den övertagna stocken av bostadskrediter och att i det arbetet beakta statens totala kostnader i samband med låneförvaltningen. I uppdraget ingår att, i den takt det är möjligt, återföra kreditengagemang till den reguljära kredit- marknaden, så att staten kan få tillbaka det kapital som avsatts till verksamheten.

Venantius AB har under 2005 fortsatt att utvecklas väl och utlåningsportföljen har genom försäljning av lån till banker och hypoteksbolag fortsatt att minska. Sannolikheten för att utställda kreditgarantier på 4,8 miljarder kronor skall infrias bedöms därmed som små. Riksgäldskontoret sänkte därför avsättningen för förväntad förluster från 50 miljoner kronor 2004 till 10 miljoner kronor 2005. Före 2004 uppgick reserveringen till 300 miljoner kronor.

De medel som finns avsatta i särskild garantireserv för Venantius AB, totalt 551 miljoner kronor, bedöms därmed som mer än tillräckliga. Regeringens ambition är att slutreglera den separata garantireserven när garantierna till Venantius AB helt har avvecklats.

Senare års positiva utvecklingen i Venantius AB:s finanser innebar att regeringen i Riksgäldskontorets regleringsbrev för 2006 minskade ramen för de garantiåtaganden som bolaget kan i kläda sig från 22 till 10 miljarder kronor.

Garantikapital till internationella finansiella institutioner

Förutom garantireserven för Venantius finns en särskild reserv för garantikapital till internatio- nella finansiella institutioner. Ett infriande av en sådan garanti medför att reserven belastas vart- efter motsvarande belopp avräknas från anslag inom respektive departements ansvarsområde. Förfarandet innebär att saldot på denna särskilda garantireserv normalt kommer att vara noll kronor. Kostnaden för dessa åtaganden görs synlig genom att ändamålet för de anslag som täcker kapitaltillskottet har vidgats till att även gälla infrianden av garantikapital.

93

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Lån med kreditrisk

Riksgäldskontoret lån med kreditrisk uppgick till drygt 13 miljarder kronor i slutet av 2005. De största låntagarna är Botniabanan AB (7,8 miljarder kronor) och Svensk-Danska broförbindelsen AB (SVEDAB, 3,9 miljarder kronor).

Tabell 15.2 Riksgäldskontorets lån med kreditrisk

Miljoner kronor, per 31 december 2005

Låneram

Utestående lån

Nedskrivning

förväntade kreditförluster

A-train AB

1 000

1 000

-100

Svedab AB

1

3 886

-1 900

Botniabana

15 000

7 795

SJ AB

2 000

0

Övriga

392

Summa

13 073

-2 000

12 600 miljoner kronor i prisnivå jan 1997 jämte kapitaltjänstkostnader och mervärdesskatt.

Riksgäldskontoret redovisar sedan 2004 sina lån till verkligt värde i stället för till nominellt belopp, bl.a. som ett resultat av synpunkter från Riksrevisionen. Utlåningen till SVEDAB skrevs därför ned med 1,9 miljarder kronor vid årsskiftet 2004/05 på grund av förväntade kreditförluster. Denna värdering kvarstår.

Sedan några år tillbaka tar Riksgäldskontoret ut avgifter för kreditrisken i de nya lån som ges. Inbetalda kreditriskavgifter (9,1 miljoner kronor 2005) förs tills statsbudgeten. Det finns dock inga reserver som i dag kan täcka eventuella framtida kreditförluster.

Insättningsgarantinämnden

Insättningsgarantin och investerarskyddet finansieras genom avgifter från de institut som omfattas av systemen.

Reglerna avseende avgiftsuttaget för insättningsgarantin ändrades den 1 juli 2005. Från och med detta datum gäller att den sammanlagda årliga avgiften skall uppgå till 0,1 procent av de garanterade insättningarna.

För 2006 har IGN beslutat att det sammanlagda avgiftsbeloppet för de institut som omfattas av insättningsgarantin uppgår till drygt 527 miljoner kronor. Nämnden kommer under andra halvåret 2006 att besluta om avgifter för del av kalenderåret 2005 avseende de institut som då påbörjade sin verksamhet.

I IGN:s uppdrag ingår att förvalta de avgifter som på förhand tas ut för att täcka framtida ersättningsfall inom insättningsgarantin. Målet för förvaltningen är att uppnå en god avkastning

samtidigt som riskspridning och

betalningsberedskapupprätthålls. Marknadsvärdet på de förvaltade medlen uppgick den 30 juni 2006 till 15,6 miljarder kronor.

Mot bakgrund av att avkastningen i den förvaltningsmodell som IGN valt inte nådde upp till uppställda mål under ett flertal år, trots höga kostnader för förvaltningen, fick IGN i regleringsbrevet för 2005 i uppdrag av den tidigare regeringen att se över formerna för förvaltningen av de avgifter som tas ut för insättningsgarantin. Enligt beslut av nämnden förvaltas därför avgiftsmedlen sedan den 15 april 2005 av Kammarkollegiet, som fått i uppdrag att bedriva en passiv förvaltning (indexförvaltning) (Fi2005/1351).

Under 2005 gav förvaltningen en avkastning på 4,64 procent jämfört med 4,54 procent för jämförelseindex. Anledningen till att resultatet översteg index var att den aktiva förvaltning som bedrevs under inledningen av 2005 genererade en överavkastning i förhållande till index.

För investerarskyddet tas avgifter enbart ut för att täcka IGN:s kostnader för att administrera skyddet. Utbetalningar av ersättningsfall finansieras temporärt med investerarskyddets (IGN:s) lagstadgade obegränsade kredit i Riksgäldskontoret och genom att instituten i efterhand betalar in avgifter.

I juni 2004 försattes det svenska värdepappersbolaget CTA[REDACTED_EFTERNAMN] Co Scandinavia AB i konkurs då det upptäcktes att kundklientmedel hade frånhänts bolaget. IGN fick därmed sitt första ersättningsfall, sedan skyddet infördes 1999. IGN inledde ett omfattande utredningsarbete till följd av de oegentligheter som hade försiggått i bolaget, något som komplicerades av att den del av bolagets verksamhet som ersättningsfallet avser, har bedrivits i Italien och att vederbörlig bokföring saknas. Utbetalning av ersättning på totalt omkring 100 miljoner kronor till omkring 1 200 italienska investerare har påbörjats under 2006 och kommer att fortsätta under 2007. IGN:s kostnader för att administrera ersättningsfallet har hittills uppgått till 5,5

94

miljoner kronor, varav 4,5 miljoner kronor belöper på 2005.

Den 28 augusti 2006 försattes Custodia Credit AB i konkurs, vilket innebär att IGN hanterar ytterligare ett ersättningsfall. Förberedelser inför att ta emot Custodia har pågått inom IGN sedan Finansinspektionen i januari 2006 återkallade bolagets tillstånd att som kreditmarknadsbolag driva finansieringsrörelse. Återkallelsen skedde till följd av allvarliga brister i hanteringen av kreditgivningen, samt bristande intern styrning och kontroll.

En viktig del i nämndens arbete är att samarbeta med företrädare för utländska ersättningssystem där gemensamma intressen finns. Detta gäller särskilt i de fall då eventuella ersättningsfall omfattas både av hemlandets och av värdlandets ersättningssystem. Nämnden söker löpande ökade kontakter med företrädare för utländska garantisystem. IGN har etablerat samarbetsavtal med de ersättningssystem, där ett eventuellt ersättningsfall kan komma att generera utbetalningar från både det svenska och det utländska systemet. Även i relation till vissa andra ersättningssystem har IGN upprättat samarbetsavtal. Under 2005 arbetade nämnden för att få till stånd samarbetsavtal med insättningsgarantisystemen i Norge och Polen. Något nytt samarbetsavtal har dock ännu inte slutits.

15.4.2 Analys och slutsatser

Målet för verksamhetsområdet har i allt väsentligt uppfyllts.

Riksgäldskontoret bedöms ha uppfyllt målet om en ekonomiskt ansvarsfull prövning och hantering av garantier. Målet om långsiktig kostnadstäckning har varit styrande i

garantiverksamheten och planenliga reservationer av medel för att täcka framtida infrianden har avsatts. Regeringen noterar dock att de avgifter som förväntas ackumuleras väsentligen överstiger förväntade förluster i garantiåtagandena. Samtidigt är man medveten om att målet om full kostnadstäckning är av långsiktig karaktär och att kostnadsutvecklingen för infrianden har varit särskilt förmånlig de senaste åren. Det är därför för tidigt att bedöma om kontoret är framgångsrik i sin avgiftssättning eller ej. Man får heller inte glömma att sammansättningen av Riksgäldskontorets

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

garantiportfölj, med en rad stora engagemang, gör det svårt att vid varje tidpunkt uppfylla målet om full kostnadstäckning. I ljuset av detta är kontorets arbete med att fortlöpande utveckla och förbättra metoder för prissättning och riskbedömning av särskilt värde.

Riksgäldskontoret har även i övrigt fortsatt att utveckla garantihanteringen i staten och agera professionellt i de frågor som uppstått. Bland annat bedöms arbetet med en samordnad hantering av statens garantier leda till en ökad helhetsbild och överblick över statens samlade garantiåtagande. Även kontorets (och övriga myndigheters) arbete med att utveckla kreditverksamheten är av stort värde och leder till en bättre överblick och styrning av kredithanteringen i staten.

IGN har redovisat verksamheten i enlighet med uppställda krav. Målen för verksamheten har i allt väsentligt uppnåtts även om hanteringen av ersättningsfallen av olika skäl tagit lång tid.

Det förvaltningsanslag som IGN anvisas årligen är inte anpassat efter den verksamhet som skall bedrivas när ersättningsfall uppkommer. Det är inte möjligt att i förväg göra en uppskattning av förvaltningskostnaderna vid ersättningsfall då förekomsten av dessa beror på omständigheter som IGN inte själva råder över.

För att lösa problemet med IGN:s förvaltningsanslag bör anslaget fr.o.m. 2007 höjas med 10 miljoner kronor, som ställs till regeringens disposition på en särskild anslagspost. I händelse av ersättningsfall kan dessa medel, efter regeringsbeslut, ställas till IGN:s disposition. Anslagsposten kommer således inte att kunna utnyttjas av IGN i situationer utan ersättningsfall.

15.5Politikens inriktning

En ny garantimodell för staten infördes 1997 (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) och den 1 januari 1998 trädde garantiförordningen (1997:1006) i kraft. Avsik- ten med garantimodellen är dels att kostnaderna för statens garantigivning skall vara synliga, dels att verksamheten skall vara långsiktigt finansiellt självbärande. Från och med 2002 omfattar principerna i den nya garantimodellen även s.k. äldre garantier som utfärdats före införandet av

95

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

den nya modellen. En närmare redovisning av garantimodellen och av statens totala garanti- givning återfinns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2005 (skr. 2005/06:101).

Regeringens inriktning är att fortsatt värna de principer som ligger till grund för garantimodellen och arbeta för en ökad översikt och kontroll av de risker som finns i statens samlade garantiportfölj. Motsvarande inriktning gäller för statens krediter där inriktningen är att söka nå mer enhetliga principer i värdering och prissättning av de krediter som ingår i statens kreditportfölj. Syftet är även här att staten skall nå ökad risktransparens och helhetssyn och därigenom få underlag för en bättre styrning och uppföljning av den statliga kreditgivningen.

För Riksgäldskontorets del är uppdraget, liksom tidigare, att se till att statens risk i sam- band med garantier begränsas, att statens rätt med anledning av garantier tryggas och att upp- följning och redovisning sker. I stort handlar det om att fortsätta värna de grundläggande principerna i garantimodellen samt kontinuerligt utveckla och effektivisera statens risktagande i de garantier som staten ställer ut.

För IGN:s del är uppdraget, liksom tidigare, att fatta beslut om uttag av de årliga avgifterna och att förvalta avgiftsmedlen så att en långsiktigt god avkastning erhålls, att hantera ersättningsfall på ett korrekt och effektivt sätt och att ha ett etablerat samarbete med företrädare för utländska ersättningssystem.

15.6Överföring av Venantius AB:s statsgaranterade lån

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ge Riksgäldskontoret i uppdrag att mot fullt vederlag överta gäldenärsansvaret för Venantius AB:s statsgaranterade obligationslån jämte samtliga bolagets utestående åtaganden på derivatmarknaden och förvalta övertagna skuldinstrument intill dess de förfaller.

Skälen för regeringens förslag: Venantius AB är ett kreditmarknadsbolag som ägs av staten. Bolaget bildades 1995 i syfte att från SBAB ta

över vissa statliga bostadslån med hög risk för kreditförluster och hantera dessa på ett för staten så förmånligt sätt som möjligt. Sedan 1997 har Venantius även i uppdrag att driva och avveckla resterande tillgångar och åtaganden inom Securum/Retriva koncernen. När Venantius har avvecklat sina åtaganden från den ursprungliga kreditstocken samt från Securum/Retriva koncernen, skall bolaget avvecklas.

Venantius uppdrag är att återföra kreditengagemang till kreditmarknaden, så att staten kan få tillbaka det kapital som tidigare satts in i verksamheten. De senaste årens förmånliga utveckling har inneburit att bolaget genom försäljning av lån till banker och hypoteksbolag kontinuerligt kunnat reducera sin kreditportfölj. Bolagets utlåning till allmänheten är idag betydligt mindre än bolagets eget kapital och är således helt finansierad med eget kapital. Eftersom Venantius, som är ett avvecklingsbolag, inte bedriver någon nyutlåning föreligger inte längre något behov externt av finansiering av bolagets verksamhet.

Venantius har därför i en skrivelse (daterad 2006-08-16) till regeringen föreslagit att staten övertar gäldenärsansvaret för bolagets kvarvarande statsgaranterade obligationslån jämte utestående ränte- och valutasäkringar på derivatmarknaden och att Riksgäldskontoret biträder vid övertagandet. Genom övertagandet minskar bl.a. Venantius kostnader för administration. Utställda obligationer med tillhörande ränte- och valutasäkringar uppgår till ca 4,5 miljarder kronor (marknadsvärdet på obligationerna samt övriga åtagande bestäms per dagen för övertaget) med varierande löptid fram till och med 2013. Möjligheterna att lösa in lånen i förtid anses vara begränsade.

Regeringen anser att staten, som en naturlig del i avvecklingen av Venantius, genom Riksgäldskontoret bör överta gäldenärsansvaret för bolagets statsgaranterade skuldinstrument. Skuldinstrumenten skall förvaltas av Riksgäldskontoret in till dess de förfaller senast 2013. Övertagandet sker mot att Venantius till Riksgäldskontoret betalar ett kontantbelopp motsvarande marknadsvärdet för åtagandena, beräknat utifrån kontorets upplåningskostnader. Även Riksgäldskontorets övriga kostnader hänförliga till övertagandet skall täckas med medel från Venantius. Regeringen avser att ge

96

Riksgäldskontoret det uppdrag som behövs för denna förvaltningsuppgift.

Det totala beloppet för den obligationsstock och utestående åtaganden på derivatmarknaden som staten föreslås överta beräknas uppgå till ca 4,5 miljarder kronor. Exakt värde på åtagandena fastställs per dagen för övertagandet. Transaktionen har inga effekter på statsskulden, eftersom skulden ökar med ett belopp motsvarande övertagandet och sedan minskar med samma belopp genom betalningen från Venantius. Övertagandet påverkar däremot statsbudgetens saldo (lånebehovet) positivt med ca 4,5 miljarder kronor då betalningen från Venantius redovisas på inkomsttitel på statsbudgeten.

Venantius emissioner på marknaden har i olika former sedan 1995 garanterats av

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Riksgäldskontoret inom ramen för ett totalbelopp. De senaste årens förmånliga finansiella utveckling i bolaget innebar att regeringen inför 2006 beslöt att minska tilldelad garantiram från 22 miljarder kronor till 10 miljarder kronor. I samband med flytten av obligationsstocken och åtaganden på derivatmarknaden till Riksgäldskontoret kommer nämnda garantier att avvecklas. Detsamma gäller inbetalda garantiavgifter på ca 0,55 miljard kronor som för Venantius del satts av på en särskild garantireserv i Riksgäldskontoret. Som en följd av övertagandet återförs detta belopp på ca 0,55 miljarder kronor till statsbudgeten. Beloppet redovisas såväl på inkomsttitel som under Riksgäldskontorets nettoutlåning och påverkar därför inte statsbudgetens saldo (lånebehovet).

97

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

16 Tillsyn av spelmarknaden

16.1Omfattning

Tillsyn av spelmarknaden omfattar frågor om tillsyn och reglering av spelmarknaden.

Lotteriinspektionen är central förvaltningsmyndighet på spel- och lotteriområdet. Myndighetens uppgifter innefattar bl.a. tillståndsgivning och typgodkännande samt tillsyn av spelmarknaden. I detta ingår bl.a. åtgärder för att motverka illegalt spel och utfärdande av förelägganden samt yttranden till domstol. Lotteriinspektionen ansvarar även för utbildning och information, bl.a. till handläggare hos länsstyrelser och kommuner. Inspektionen skall också informera regeringen om utvecklingen på spelmarknaden såväl nationellt som internationellt.

16.2Mål

Målet för spelpolitiken är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Överskottet från spel bör värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten.

Ovanstående mål är fastlagt av riksdagen (prop. 2002/03:93, bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212). Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till detta mål. I den mån regeringen bedömer att indelning i politikområden eller mål för dessa bör ändras återkommer regeringen vid ett senare tillfälle.

16.3Insatser

Lotteriinspektionen har fortsatt den utveckling som inleddes 2004 och som inneburit att verksamheten allt mer inriktats på att säkerställa att de sociala skyddsintressena tillgodoses. Detta har bland annat inneburit att myndighetens tillsynsinsatser i allt större utsträckning kommit att omfatta frågor som rör åldersgränser och spelansvar samt motverkande av kreditspel och kriminalitet. Myndigheten har under året även deltagit i ett antal tillsynsärenden inom ramen för den s.k. krogsaneringsgruppens arbete. Myndigheten har också haft kontakter med polisen bland annat i fråga om misstänkt olagligt spel på automater. Inspektionen genomförde 6 553 kontroller under 2005, vilket är en ökning med 14 procent jämfört med 2004.

Internetpoker erbjuds i stor skala av kommersiella spelbolag som bedriver gränsöverskridande verksamhet. Dessa bolag riktar omfattande marknadsföringsåtgärder mot den svenska marknaden. Under de senaste åren har sådant spel således ökat mycket kraftigt. Mot denna bakgrund beslutade den tidigare regeringen den 24 november 2005 att lämna AB Svenska Spel tillstånd att anordna poker över Internet med förhoppningen att det växande spelintresset skulle kanaliseras till ett annat alternativ som i högre grad tog hänsyn till sociala skyddsintressen. Tillståndet är förenat med ett antal villkor i syfte att i största möjliga utsträckning motverka sociala skadeverkningar och underårigt spel. Avsikten är att utvärdera verksamheten våren 2007.

Den 27 januari 2006 presenterade Lotteriutredningen sitt slutbetänkande Spel i en föränderlig värld (SOU 2006:11). Utredningen

99

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

hade i uppdrag att se över lagstiftningen inom

en stor – och enligt vissa ökande – andel av

spelområdet mot bakgrund av utvecklingen på

Internetspelsmarknaden. I dagsläget går det

spelmarknaden och utvecklingen av EG-rätten.

dock inte att med säkerhet uttala sig om hur stor

Lotteriutredningen föreslår

anpassningar

med

denna andel är.

utgångspunkt i det gällande regelverket, men

Den tidigare regeringen gav AB Svenska Spel

lämnar även förslag på en alternativ modell till

och ATG i uppdrag att senast i samband med

reglering som innebär införandet av ett

årsredovisningen redovisa de åtgärder som

licenssystem. Detta skulle bland annat göra det

bolagen vidtagit i syfte att säkra de sociala

möjligt för kommersiella anordnare att få

skyddshänsynen. AB Svenska Spel har i en

tillstånd att anordna spel i Sverige. Utredningens

skrivelse till regeringen redovisat detta. Bolaget

betänkande har remissbehandlats och ärendet

arbetar för att minimera negativa sociala

utreds inom Regeringskansliet.

konsekvenser som kan uppstå i samband med

Den 20 juni 2006 överlämnade Kasinoutvär-

spelverksamhet. Detta gäller också för ATG.

deringen betänkandet Internationella kasinon i

Sverige, En utvärdering (SOU 2006:64). Utred-

ningen hade bl.a. i uppdrag att kartlägga före-

Tillsynen av spelmarknaden

komsten av sociala eller hälsomässiga skade-

verkningar, i synnerhet problem med spel-

Lotteriinspektionens

tillsynsverksamhet har

beroende, och brottslighet i samband med den

under 2005 fortsatt att ha en inriktning som i

”internationella” kasinoverksamhet som bedrivs

större utsträckning prioriterar motverkandet av

i Göteborg, Malmö, Stockholm och Sundsvall av

sociala skadeverkningar. Exempelvis har man

AB Svenska Spel (genom deras dotterbolag

under 2005 genomfört 919 kontroller med

Casino Cosmopol) med tillstånd av regeringen.

inriktning mot åldersgränser m.m., att jämföra

Utredningens slutsats är att etableringen av

med 367 sådana kontroller under föregående år.

kasinona i sig knappast kan sägas ha ökat

Myndighetens tillsyn över AB Svenska Spel och

spelberoendeproblematiken.

Även om

den

ATG har även i övrigt förändrats, då de

pågående forskningen om effekterna av kasino-

kontrollprogram som tidigare användes har

etableringen inte är slutrapporterad, tyder de

ersatts av ett tillsynsarbete som i högre grad

preliminära resultaten på att det inte finns

omfattar

anordnarens

interna

rutiner,

direkta och tydliga samband mellan kasino-

dokumentation och liknande. Denna förändring

etableringen och spelproblem på de studerade

bedöms medföra såväl kvalitetsförbättringar som

orterna.

en effektivisering. Tillsynen över illegalt spel har

koncentrerats till att beivra illegalt automatspel

enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst

16.4

Resultatredovisning

automatspel. Effekten av tillsynen på det illegala

automatspelet är dock inte känd. Beträffande

16.4.1

Resultat

otillåtet främjande av deltagande i lotterier

kunde, i samband med att Regeringsrätten i

oktober 2004 slagit fast att den svenska

Spelmarknaden

lotterilagen är i överensstämmelse med EG-

Under 2005 minskade omsättningen på den

rätten, noteras en tillfällig nedgång när det gäller

marknadsföringen

av

utländska

lotterier.

reglerade svenska spelmarknaden med 2,5

Därefter har marknadsföringen ökat mycket

procent till 35,6 miljarder kronor. Detta utgör

kraftigt och Lotteriinspektionen har vidtagit

ett trendbrott, då omsättningen ökat under

tillsynsåtgärder genom såväl förelägganden som

många år i följd. AB Trav och Galopp (ATG)

polisanmälningar. Trots att bland annat ett antal

gick dock emot denna trend och noterade en

chefredaktörer för dagstidningar har dömts till

ökning av omsättningen med 2 procent. Även

dagsböter för brott mot lotterilagen (1994:1000)

om den reglerade delen av marknaden minskade

tycks effekten av tillsynen vara mycket

är det föga sannolikt att den totala omsättningen

begränsad. En bidragande orsak till detta torde

minskade, om hänsyn även tas till spel hos

vara att verkställigheten av Lotteriinspektionens

aktörer som saknar tillstånd att anordna spel i

tillsynsbeslut i många fall fördröjs till följd av

Sverige. Sådana anordnare förefaller fortsatt ha

överklaganden.

100

16.4.2 Analys och slutsatser

Lotteriinspektionen har under året fortsatt att utveckla verksamheten i en riktning som innebär att myndigheten i allt högre grad bidrar till att motverka potentiella sociala skadeverkningar av spel. Även i fråga om spelsäkerhet och tillgodoseende av konsumentskyddsintresset bedöms genomförda förändringar som positiva.

Budgetförslag för anslaget 2:1 Lotteriinspektionen redovisas i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

16.5Politikens inriktning

Regeringens ambition är att bedriva en ansvars- full spelpolitik i syfte att säkerställa en sund och säker spelmarknad.

Statens ansvar är att säkerställa att de oönska- de effekterna av anordnandet av lotterier och spel i form av spelberoende m.m. blir så små som möjligt. Staten ansvarar också för att bevaka att olagligt spel begränsas i möjligaste mån. Staten skall därför möjliggöra för de aktörer som har tillstånd att erbjuda spel under sådana former att risken för spelberoende och andra negativa so- ciala konsekvenser begränsas.

101

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

17 Budgetförslag

17.1 2:1 Finansinspektionen

Regeringens överväganden

Tabell 17.1 Anslagsutveckling för 2:1 Finansinspektionen

Tusental kronor

Anslags-

10 902

2005

Utfall

164 147

sparande

1

Utgifts-

2006

Anslag

186 256

prognos

185 396

2007

Förslag

187 943

2008

Beräknat

191 207

2

2009

Beräknat

195 292

2

1Inklusive tilläggsbudget i samband med 2006 års ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2007.

2Motsvarar 187 943 tkr i 2007 års prisnivå.

Anslaget finansierar Finansinspektionens verksamhet exklusive tillståndsprövningen. Prövningen finansieras i sin helhet med avgifter från de ansökande företagen.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 17.2 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter till

Intäkter

Kostnader

Resultat

rättslig

inkomsttitel

som får

(intäkt -

verksamhet

disponeras

kostnad)

Utfall 2005

192 000

30 509

32 880

-2 371

Prognos 2006

181 000

43 800

42 000

1 800

Budget 2007

194 000

35 000

41 000

-6 000

Avgifterna regleras i förordningar om avgifter för prövning av ärenden hos Finansinspektionen (2001:911) samt om årliga avgifter för finansiering av Finansinspektionens verksamhet (2002:1042). Avgifterna bestäms med syfte att uppnå full kostnadstäckning.

Tabell 17.3 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 2:1 Finansinspektionen

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

187 756

187 756

187 756

Förändring till följd av:

Pris och löneomräkning 2

1 687

4 977

9 095

Beslut

-1 500

-1 526

-1 559

Överföring till/från andra

anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

187 943

191 207

195 292

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

2006 års tillfälliga förstärkning av anslaget med

2 500 000 kronor upphör 2007 samtidigt som anslaget från och med 2007 permanent tillförs 1 000 000 kronor som förstärkning i samband

med reformen om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden (Take- over direktivet).

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 187 943 000 kronor. För 2008 beräknas anslaget till 191 207 000 kronor och för 2009 till 195 292 000 kronor.

103

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

17.22:2 Insättningsgarantinämnden

Tabell 17.4 Anslagsutveckling för 2:2

Insättningsgarantinämnden

Tusental kronor

Anslags-

1 947

2005

Utfall

7 435

sparande

1

Utgifts-

2006

Anslag

10 090

prognos

11 065

2007

Förslag

17 669

2008

Beräknat

17 978

2

2009

Beräknat

18 363

2

1Inklusive förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2007.

2Motsvarar 17 669 tkr i 2007 års prisnivå.

Anslaget finansierar Insättningsgarantinämndens (IGN) administration av ersättningssystemen insättningsgarantin och investerarskyddet. Motsvarande belopp avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel i statsbudgeten. Resterande avgiftsmedel placeras på räntekonto i Riksgäldskontoret eller i skuldförbindelser utfärdade av staten.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 17.5 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter till

Intäkter

Kostnader

Resultat

rättslig

inkomsttitel1

som får

(intäkt -

verksamhet

disponeras

kostnad)

Utfall 2005

5 398

–

7 705

-2 307

Prognos 2006

3 348

–

11 596

-8 248

Budget 2007

15 000

–

7 410

7 360

1Beloppet motsvaras normalt av föregående års anslagsförbrukning.

Intäkterna beror på när i tiden kostnaden för

administrationen av det pågående ersättningsfallet CTA[REDACTED_EFTERNAMN] Co Scandinavia AB kan återvinnas och redovisas mot inkomsttitel. Detta beräknas ske under 2007.

Regeringens överväganden

Tabell 17.6 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 2:2 Insättningsgarantinämnden

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

7 590

7 590

7 590

Förändring till följd av:

Pris och löneomräkning 2

79

213

380

Beslut

10 000

10 175

10 393

Överföring till/från andra

anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

17 669

17 978

18 363

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

IGN har till följd av pågående ersättningsfall CTA[REDACTED_EFTERNAMN] Co Scandinavia AB, som försattes i konkurs 2004, och ett nytt ersättningsfall, Custodia Credit AB, som försattes i konkurs den 28 augusti 2006, haft högre förvaltningskostnader än beräknat under 2006. Vissa arbetsuppgifter som har samband med ersättningsfallen beräknas pågå även under 2007.

Från och med 2007 ökas anslaget med 10 miljoner kronor. Dessa medel kommer endast i händelse av ersättningsfall att ställas till IGN:s disposition.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 17 669 000 kronor. För 2008 beräknas anslaget till 17 978 000 kronor och för 2009 till 18 363 000 kronor.

17.32:3 Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader

Tabell 17.7 Anslagsutveckling 2:3 Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader

Tusental kronor

Anslags-

18 245

2005

Utfall

262 942

sparande

Utgifts-

2006

Anslag

267 805

prognos

263 335

2007

Förslag

270 121

2008

Beräknat

275 581

1

2009

Beräknat

281 540

1

1Motsvarar 270 121 tkr i 2007 års prisnivå.

Anslaget finansierar Riksgäldskontorets (RGK) förvaltningskostnader. Anslaget finansierar även

104

RGK:s omkostnader i upplåningen och låneförvaltningen samt kostnader för verksamheten inom statens internbank.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Från och med 2002 hanteras samtliga garantier utställda av Riksgäldskontoret i enlighet med den nya garantimodellen. Garantiverksamheten finansieras med riskbaserade avgifter som betalas av garantiobjektet, eller efter beslut av riksdagen, över statsbudgeten om det är fråga om subventioner. Avgifterna, liksom återvinningar på regressfordringar efter infrianden, förs till en garantireserv på ett räntebärande konto i Riksgäldskontoret. Garantireserven skall på sikt täcka förväntade infrianden och administrativa kostnader.

Garantireserven konsolideras med statens finanser i övrigt. Det innebär att influtna avgifter avräknas direkt mot statens upplåningsbehov utan att fonderas. Statsskulden blir därmed i motsvarande mån mindre och statens räntekostnader kan reduceras. Vid eventuella infrianden finns det således inga öronmärkta medel att tillgå utan dessa finansieras i praktiken genom den statliga upplåningen. Eventuella infrianden belastar dock och redovisas mot garantireserven i Riksgäldskontoret.

Intäkter i garantiverksamheten (garantiavgifter, subventionerade avgifter från statsbudgeten samt räntor) och i kreditverksamheten (kreditriskavgifter) uppgick till 235 miljoner kronor 2005. Tillsammans med kostnader på 29 miljoner kronor och minskade reservationer för framtida garantiförluster blev resultatet 423 miljoner kronor. Minskade reserveringarna för framtida garantiförluster berodde bl.a. på att ett antal åtaganden upphörde under året.

För 2007 beräknas resultatet uppgå till 206 miljoner kronor. Avgiftsintäkterna beräknas till 195 miljoner kronor.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Tabell 17.8 Budget för Riksgäldskontorets garantiverksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter

Kostnader

Förändring i

Resultat

rättslig

som får

reservering

(intäkt -

verksamhet

disponeras

för framtida

kostnad)

garanti–

förluster

Utfall 2005

235 339

-29 346

217 000

422 993

Prognos 2006

195 910

-35 904

50 000

210 000

Budget 2007

195 000

-35 000

46 000

206 000

Verksamheten inom Statens internbank i Riksgäldskontoret finansieras sedan 2003 via förvaltningskostnadsanslaget samtidigt som verksamhetens avgifter förs till inkomsttitel 2557 Avgifter till statens internbank i Riksgäldskontoret.

Avgifterna skall utformas som ett styrmedel i strävan att effektivisera den finansiella verksamheten inom staten och skall sammantaget täcka verksamhetens kostnader. Riksgäldskontoret har även möjlighet att ta kostnadstäckande avgifter av kunder som inte är myndigheter eller av verksamheter inom andra samhällssektorer än den statliga.

Resultat uppgick till 0,24 miljoner kronor 2005 och beräknas uppgå till noll kronor för 2006 och 2007.

Tabell 17.9 Budget för in- och utlåningsverksamheten i Statens internbank i Riksgäldskontoret

Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter till

Intäkter

Kostnader

Resultat

rättslig

inkomsttitel

som får

(intäkt -

verksamhet

disponeras

kostnad)

Utfall 2005

6 905

–

-6 660

245

Prognos 2006

5 800

–

-5 800

0

Budget 2007

5 000

–

-5 000

0

105

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Regeringens överväganden

Tabell 17.10 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 2:3 Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

267 805

267 805

267 805

Förändring till följd av:

Pris och löneomräkning 2

2 316

7 776

13 735

Beslut

Överföring till/från andra

anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

270 121

275 581

281 540

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Regeringens överväganden

Tabell 17.12 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 2:4 Bokföringsnämnden

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

8 291

8 291

8 291

Förändring till följd av:

Pris och löneomräkning 2

76

209

389

Beslut

Överföring till/från andra

anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

8 367

8 500

8 680

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår

till 270 121 000 kronor. För 2008 beräknas

till 8 367 000 kronor. För 2008 beräknas anslaget

anslaget till 275 581 000 kronor och för 2009 till

till 8 500 000 kronor och för 2009 till

281 540 000 kronor.

8 680 000 kronor.

17.42:4 Bokföringsnämnden

Tabell 17.11 Anslagsutveckling 2:4 Bokföringsnämnden

Tusental kronor

Anslags-

2005

Utfall

7 620

sparande

1 787

Utgifts-

2006

Anslag

8 291

prognos

8 382

2007

Förslag

8 367

2008

Beräknat

8 500

1

2009

Beräknat

8 680

1

1Motsvarar 8 367 tkr i 2007 års prisnivå.

Anslaget finansierar Bokföringsnämndens (BFN) verksamhet. BFN är statens expertorgan avseende redovisningsfrågor. Nämnden utfärdar

kompletterande normgivning, biträder Regeringskansliet i redovisningsfrågor och yttrar sig över författningsförslag m.m.

17.52:5 Avsättning för garantiverksamhet

Tabell 17.13 Anslagsutveckling 2:5 Avsättning för garantiverksamhet

Tusental kronor

Anslags-

0

2005

Utfall

1 392

sparande

Utgifts-

2006

Anslag

1 400

prognos

1 400

2007

Förslag

1 400

2008

Beräknat

1 400

2009

Beräknat

1 400

Anslaget finansierar garantiavgift för Sveriges Hus i Sankt Petersburg. I enlighet med garantimodellen skall även anslaget kunna belastas om garantier till vissa internationella finansieringsinstitut behöver infrias.

106

Regeringens överväganden

Tabell 17.14 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 2:5 Avsättning för garantiverksamhet

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

1 400

1 400

1 400

Förändring till följd av:

Beslut

Överföring till/från andra anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

1 400

1 400

1 400

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 1 400 000 kronor. För 2008 och 2009 beräknas anslaget till 1 400 000 kronor.

17.6Premiepensionsmyndigheten

Premiepensionsmyndighetens (PPM) verksamhet finansieras främst med avgifter från pensionssparare. Vidare medges lån hos Riksgäldskontoret för rörelsekapitalbehov och för investeringar i anläggningstillgångar. Därutöver har PPM en rörlig kredit för att kunna sköta handeln med fondandelar.

Tabell 17.15 PPM:s krediutnyttjande

Tusental kronor

Ackumulerad

Ackumulerad ram

utnyttjad ram

2006 (prognos)

2005-12-31

Rörelsekapital

1 617

1 609

Anläggningstillgångar

93

93

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 17.16 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter

rättslig

som får

verksamhet

disponeras

Utfall 2005

336 000

Prognos 2006

355 000

Budget 2007

389 000

Utgifterna för PPM:s administration täcks med avgifter som tas ut från pensionsspararna. I

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

utgifterna ingår även kostnader för skulden i Riksgäldskontoret avseende räntekontokredit för rörelsekapitalbehov. Denna skuld byggdes upp i samband med uppbyggnaden av PPM när behållningarna inom systemet var betydligt lägre än i dag. PPM skall ha reducerat skulden till omkring 2018 och på detta sätt belastas flera

generationer pensionssparare av uppbyggnadskostnaderna för PPM.

Regeringens överväganden

Regeringen avser i likhet med 2006 att i regleringsbrev för budgetåret 2007 ange den maximala nivån för Premiepensionsmyndig- hetens driftskostnader.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för 2007 besluta om en rörlig kredit i

Riksgäldskontoret

om

högst

4 000 000 000 kronor

för

att

tillgodose

Premiepensionsmyndighetens

behov

av

likviditet i handeln med fondandelar.

Skälen för regeringens förslag: PPM har en särskild kredit enligt 23 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Krediten skall användas för att finansiera likviditetsbehovet i samband med den dagliga fondhandeln inom PPM. Behovet av krediten föranleds av det underskott som upp- står på grund av samtidiga köp- och säljtrans- aktioner med olika likviddagar för fonderna och behovet av handelslager i syfte att effektivisera handeln. De faktorer som har betydelse för utvecklingen av behovet av krediten är antalet fondbyten, värdet av pensionsspararnas konton, tidsmässig koncentration av fondbyten, samt eventuella avslut av fonder.

Den beviljade krediten enligt 23 § budgetlagen kan inte övertrasseras. Om kreditbehovet överstiger beviljad kredit, tvingas PPM att skjuta fram köporder som tidigast kan genomföras när likviditeten är återställd.

Under 2005 fördubblades antalet fondbyten jämfört med året innan. Under 2005 genom- fördes ca 1,2 miljoner fondbyten och under innevarande år beräknas antalet fondbyten öka till ca 1,8 miljoner. Huvuddelen av medlen inom premiepensionssystemet är placerade i aktie- fonder med hög exponering för dagliga kurs-

107

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

förändringar. I samband med att aktiemarknaden föll under våren ökade också pensionsspararnas bytesaktivitet. Det förekommer också en tidsmässig koncentration av fondbyten, t.ex. i samband med månadsskiften. Pensionsspararnas genomsnittliga behållning på premiepensions- kontona ökar stadigt varje år. Under 2005 var behållningen i genomsnitt 35 000 kronor och i år uppgår den till 42 000 kronor. Behållningarna antas öka med 15 procent årligen framöver. Ökningen följer av att det tillförs nya pensions- rätter till pensionsspararnas konton årligen och att det därutöver sker en värdetillväxt. Behov av kredit uppstår även i samband med att en fond i premiepensionssystemet avregistreras. För närvarande finns drygt 700 fonder i systemet. Av dessa fonder har (utöver Premiesparfonden) 31 fonder ett placerat kapital hos PPM överstigande 1 miljard kronor och ytterligare 88 fonder har ett placerat kapital överstigande 300 miljoner kronor. När en fond avregistreras uppgår finansieringsbehovet under ett antal dagar till ett belopp motsvarande marknadsvärdet av PPM:s samlade innehav i fonden.

Mot bakgrund av att PPM:s kreditbehov för fondhandel ökat påtagligt höjdes kreditramen

under 2005 från 250 miljoner kronor till 750 miljoner kronor. Ett bemyndigande finns för innevarande år som omfattar 3 000 miljoner kronor och sedan senaste halvårsskiftet disponerar PPM hela utrymmet.

Den ökade handeln ställer krav på en fortsatt tillgång till en rörlig fondhandelskredit för 2007. PPM:s behov av denna kredit kan variera kraftigt mellan olika handelsdagar.

Prognosen från PPM visar att behovet under en enskild dag under vissa förutsättningar kan komma att uppgå till ca 3 000 miljoner kronor 2006 och ca 3 500 miljoner kronor 2007. Det kan dock inte uteslutas, på grund av osäkerheten i bedömningen, att kreditbehovet vid vissa tid- punkter kan bli större. På grund av de allvarliga konsekvenser en sådan situation skulle innebära, finns det behov av en utökad kredit om 4 000 miljoner kronor för att täcka extrema utfall av fondhandeln inom premiepensions- systemet. Regeringen föreslår därför att riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig kredit i Riksgäldskontoret omfattande högst 4 000 miljoner kronor.

108

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

18 Riksrevisionen

Riksrevisionen

Riksrevisionen är en del av riksdagens kontrollmakt och ansvarar för granskning av statlig verksamhet. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. omfattar granskningen såväl effektivitetsrevision som årlig revision. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för Riksrevisionen företräder Riksrevisionen Sverige som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang och får inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. För sin verksamhet disponerar Riksrevisionen anslagen 90:1 Riksrevisionen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och anslaget 8:6 Riksrevisionen: Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.

18.190:1 Riksrevisionen

Tabell 18.1 Anslagsutveckling för 90:1 Riksrevisionen

Tusental kronor

Anslags-

2005

Utfall

266 927

sparande

8 344

2006

Anslag

279 987

1

Utgifts-

281 000

prognos

2007

Förslag

282 538

2008

Beräknat

287 102

2

2009

Beräknat

293 170

2

1Inklusive tilläggsbudget i samband med 2006 års ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2Motsvarar 279 987 tkr i 2007 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel för

Riksrevisionens verksamhet utom Riksrevisionens internationella utvecklings- samarbete som finansieras inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.

Riksrevisionens styrelses överväganden

Mål för Riksrevisionen

Uppgifter

Riksrevisionen är en myndighet under riksdagen.

Riksrevisionens verksamhet tar sin utgångspunkt i den roll och de uppgifter för Riksrevisionen som riksdagen lagt fast i regeringsformen och i övrig lagstiftning. Riksrevisionen reviderar hela beslutskedjan i den verkställande makten och förser riksdagen och regeringen med ett kvalificerat beslutsunderlag. Detta ställer stora krav på myndigheten. Riksrevisionen och dess verksamhet måste därför präglas av hög effektivitet och kvalitet. Riksrevisionen bör sträva efter att utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att myndigheten kan betraktas som ett föredöme i statsförvaltningen.

Verksamhetsmål

Uppgifterna för verksamhetsgrenarna årlig revision respektive effektivitetsrevision har av riksdagen lagts fast i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m.

109

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Den årliga revisionen skall ske enligt god revisionssed. Den skall ha till syfte att bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. För Regeringskansliet gäller att revisionen inte skall avse ledningens förvaltning.

Effektivitetsrevisionen skall främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen skall främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser.

Riksrevisionen arbetar fortlöpande med att utveckla mål och resultatindikatorer för sin verksamhet med utgångspunkt i de av riksdagen fastlagda riktlinjerna. För 2006 gäller följande:

Målet för den årliga revisionen är att på utsatt tid och i enlighet med god revisionssed avge revisionsberättelser i enlighet med lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Verksamheten omfattar över 250 myndigheter och vissa andra organisationer, ett 40-tal bolag och ett 20-tal stiftelser.

Målet för effektivitetsrevisionen är enligt riksrevisorernas beslut att under 2006 slutföra minst 35 granskningar med hög kvalitet. I Riksrevisionens granskningsplan för 2006 redovisas riksrevisorernas beslut om inriktning av granskningsverksamheten. Granskningen ska ske inom hela Riksrevisionens mandat vilket återspeglas i de fyra huvudinriktningar som fastställts: förvaltningspolitik och statlig ägande, medborgarnas trygghet och rättssäkerhet, välfärdssystemets robusthet samt tillväxt och utveckling. Därutöver har riksrevisorerna beslutat om ett antal centrala frågeställningar som ska vara vägledande för granskningen under 2006. Exempel på sådana är om regeringens

återrapportering till riksdagen är tillfredsställande och om förvaltningen behandlar medborgare och företag likvärdigt. Resultatet återspeglas i de enskilda granskningarna och ska framför allt återges i Riksrevisionens årliga rapport.

Riksrevisionens tredje verksamhetsgren Internationell verksamhet bedrivs med utgångspunkt i lagen (2002:1023) med instruktion för Riksrevisionen. Enligt denna får myndigheten inom sitt verksamhetsområde

också utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. Riksrevisionens företräder Sverige som nationellt revisionsorgan i internationella sammanhang. Över anslag 90:1 Riksrevisionen finansieras åtaganden som normalt åvilar ett nationellt revisionsorgan, dvs. internationell samverkan och kontakter, EU- arbete samt viss revision. Riksrevisionen bedriver även internationellt utvecklingssamarbete finansierat med anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Dessutom utför Riksrevisionen specifika uppdrag som finansieras med avgifter. Målet för verksamhetsgrenen är att Riksrevisionen ska delta som en framstående aktör inom utveckling av offentlig revision i Sverige och i världen.

Resultat

Revisionen har uppnått goda resultat under 2005. Inom ramen för den årliga revisionen har den granskning av delårsrapporter och årsredovisningar som Riksrevisionen enligt lag är ålagd genomförts i rätt tid och enligt god revisionssed. Inom ramen för den årliga revisionen har Riksrevisionen lämnat revisionsberättelser avseende samtliga uppdrag, 278 stycken, och förordnat revisorer i ett 60-tal bolag och stiftelser.

Målet för effektivitetsrevisionen 2005 var att slutföra minst 30 granskningar. Under året har 31 granskningar slutförts. Riksrevisionen har under 2005 levererat kvalificerat beslutsunderlag rörande väsentliga delar av den statliga verksamheten. Iakttagelser har bland annat lämnats inom områdena regeringens rapportering till riksdagen, regeringens styrning av myndigheter och bolag samt myndigheternas genomförande av sina uppdrag. Av de 30 rapporter som under 2005 slutbehandlades i Riksrevisionens styrelse har styrelsen i 21 fall utnyttjat sin initiativrätt i riksdagen.

Inom ramen för den internationella verksamheten har Riksrevisionen under 2005 fortsatt leda arbetet med INTOSAI:s3 riktlinjer för finansiell revision inom offentlig sektor i samarbete med International Federation of Accountants (IFAC). Riksrevisionen har även

3International Organisation of Supreme Audit Institutions

110

stått värd för den europeiska kontaktkommittén för riksrevisorer inom EU. Mötet resulterade bland annat i en resolution om utökat samarbete mellan europeiska revisionsrätten och de nationella revisionsorganen. Internationellt utvecklingssamarbete har bedrivits i bland annat Bosnien och Hercegovina, Moçambique, Tanzania och Rwanda. Kostnaderna oavsett

finansieringskälla för de olika verksamhetsgrenarna under 2005 framgår av tabell 18.2.

Tabell 18.2 Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna

Miljoner kronor

Årlig revision

125,2

Effektivitetsrevision

128,0

Internationell verksamhet

55,0

Analys och slutsatser

Redovisningen av Riksrevisionens resultat ska utvecklas ytterligare. Finansutskottet har i olika sammanhang efterfrågat detta; senast i sitt betänkande 2005/06:FiU2 där utskottet betonar intresset av en utvecklad redovisning av följderna av Riksrevisionens granskningar. Inom Riksrevisionen pågår arbetet med att utifrån Riksrevisionens uppdrag vidareutveckla såväl mål som mått på måluppfyllelsen. Ett syfte är att tydliggöra riksdagens uppdrag och omsätta det i kraftfull revision. Ett annat syfte är att i årsredovisningen för 2006 möjliggöra en utförligare redovisning av resultaten av granskningen.

Verksamhetens volym har först under senare delen av 2005 nått den av riksdagen anvisade nivån. Anslaget 90:1 Riksrevisionen uppvisar därför ett anslagssparande vid utgången av 2005. Riksrevisionens styrelse beslutade vid sitt sammanträde den 15 mars 2006 att förorda att riksdagen beslutar att det anslagssparande som vid slutet av budgetåret 2005 översteg tre procent av anslagsbeloppet av myndigheten skall föras bort som indragning av anslagsbelopp. Riksdagen beslutade i samband med

handläggningen av Riksrevisionens årsredovisning i enlighet med styrelsens beslut.

Styrelsen bedömer att verksamheten fortsatt bör bedrivas på nuvarande nivå och att anslagstilldelningen de kommande åren endast

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

bör påverkas av sedvanlig pris- och löneomräkning.

Revisionens iakttagelser

Finansutskottet har uppdragit åt en revisionsbyrå att utföra extern revision av Riksrevisionen. Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt Riksrevisionens årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande.

Riksdagsstyrelsens yttrande

Riksdagsförvaltningen (riksdagsstyrelsen) skall yttra sig över Riksrevisionens budgetunderlag. Riksdagsstyrelsen yttrade sig den 17 maj 2006 över Riksrevisionens budgetunderlag. Yttrandet saknar invändningar mot förslagets innehåll.

Budgetförslag

Riksrevisionens styrelse föreslår att anslaget 90:1 Riksrevisionen för 2007 anvisas med 282 538 000 kronor och att anslaget för 2008 och 2009 beräknas till 287 102 000 kronor respektive 293 170 000 kronor.

För 2007 bör vidare Riksrevisionen enligt styrelsen beviljas en räntekontokredit på 32 284 000 kronor.

Riksdagen föreslås godkänna Riksrevisionens investeringsplan för 2007–2009.

Styrelsen föreslår också att Riksrevisionen 2007 bemyndigas att ta upp lån i Riksgäldskontoret för anläggningstillgångar som används i verksamheten inom en ram av högst 40 000 000 kronor.

All årlig revision som Riksrevisionen utför är

avgiftsfinansierad. Inkomsterna tillförs inkomsttitel 2558 Avgifter för årlig revision.

Tabell 18.3 Offentligrättslig verksamhet Avgifter för årlig revision, inkomsttitel 2558

Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter till

Intäkter

Kostnader

Resultat

rättslig

inkomsttitel

som får

(intäkt -

verksamhet

disponeras

kostnad)

Utfall 2005

121 148

–

120 691

457

Prognos 2006

126 000

–

126 000

0

Budget 2007

124 000

–

124 000

0

111

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

Tabell 18.4 Uppdragsverksamhet Avgiftsfinansierade internationella uppdrag

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 2005

2 658

4 585

-1 927

Prognos 2006

2 700

3 380

-680

Budget 2007

2 700

2 700

0

Tabell 18.5 Investeringsplan för Riksrevisionen Miljoner kronor

Utfall

Prognos

Budget

Beräknat

Beräknat

2005

2006

2007

2008

2009

Investeringar,

4 811

9 000

5 629

3 130

3 795

materiella

Investeringar,

0

0

1 000

0

0

immateriella

Summa

4 811

9 000

6 629

3 130

3 795

investeringar

Finansiering

4 811

9 000

6 629

3 130

3 795

med lån

Tabell 18.6 Härledning av anslagsnivån 2007–2009, för 90:1 Riksrevisionen

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

279 987

279 987

279 987

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

2 551

7 115

13 183

Beslut

Överföring till/från andra

anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

282 538

287 102

293 170

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2006 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

112

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

19Försöksverksamhet med trängselskatt

iStockholms kommun

19.1Bakgrund

I juni 2004 antog riksdagen regeringens förslag till lag om trängselskatt (prop. 2003/04:145, bet. 2003/04:SkU35, rskr. 2003/04:265).

Lagen (2004:629) om trängselskatt är utformad så att den kan tillämpas i olika tätorter, men har inledningsvis endast på försök tillämpats vid passage förbi vissa angivna betalstationer i Stockholms innerstad.

Försöket med trängselskatt har genomförts i Stockholms kommun under perioden 3 januari till den 31 juli 2006. Starttidpunkten försenades kraftigt på grund av den rättsliga prövningen av upphandlingen av det tekniska systemet för försöket.

Skatteuttaget differentierades beroende på veckodag och tid på dygnet samtidigt som vissa trafikantgrupper undantogs. Trängselskatt togs ut i totalt 139 dagar. Under dessa dagar gjordes 46 500 000 passager. En femtedel av dessa gjordes av icke skattepliktiga fordon. Passagerna resulterade i 14 500 000 skattebeslut och 400 miljoner kronor i skatteintäkter. Drygt 5 procent av skattebesluten föranledde påminnelse och en bråkdel, drygt 13 500 beslut omprövades eller överklagades.

I samband med försöket skedde också en satsning på utökad kollektivtrafik. Kollektiv- trafiksatsningen startade den 22 augusti 2005 och pågår fram till och med den 31 december 2006. Kollektivtrafikresandet var 6 procent högre våren 2006 jämfört med våren 2005. Trängselskatten verkar ha ökat resandet med 4,5 procent, medan ökade bensinpriser och andra

omvärldsförändringar troligen svarat för resterande del av ökningen.

Den utvärdering (SIKA PM 2006:4) som Statens institut för kommunikationsanalys gjort visar att biltrafiken till och från innerstaden minskade med 20–25 procent. Framkomligheten förbättrades och restiderna minskade. Vidare bedöms försöket ha gett positiva effekter på trafiksäkerhet och luftföroreningar.

19.290:2 Försök med trängselskatt i Stockholm

Tabell 19.1 Anslagsutveckling för 90:2 Försök med trängselskatt i Stockholm

Tusental kronor

1 264 534

Anslags-

258 163

2005

Utfall

sparande

2006

Anslag

1 358 860

1

Utgifts-

prognos

1596 669

2007

Förslag

929 860

2008

Beräknat

0

2009

Beräknat

0

1Inklusive tilläggsbudget i samband med 2006 års ekonomiska vårproposition (bet. 2005/2006:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2007.

Anslaget skall täcka såväl statens som Stockholms kommuns och AB Storstockholms Lokaltrafiks kostnader för försöket. Anslaget får användas för att finansiera t.ex. den extra satsning på kollektivtrafik som genomförts i samband med försöket, ökade kostnader inom vissa av de myndigheter som blivit berörda samt kostnader för det tekniska systemet, för information om försöket och för att löpande

113

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2

utvärdera försöket utifrån en rad olika aspekter. Vidare skall den del av intäkterna som överstiger ett års avskrivningskostnader för försöket, vilket motsvarar 200 miljoner kronor, enligt avtal med Stockholms kommun och Stockholms läns landsting återföras till Stockholms län i form av satsningar på kollektivtrafiken.

lägre än tidigare beräknat bland annat beroende på minskat behov av informationsinsatser.

Anslaget minskas med 429 000 000 kronor 2007.

Regeringen föreslår att anslaget för 2007 uppgår till 929 860 000 kronor.

Regeringens överväganden

Tabell 19.2 Härledning av anslagsnivån 2006–2008, för 90:2 Försök med trängselskatt i Stockholm

Tusental kronor

2007

2008

2009

Anvisat 2006 1

1 358 860

1 358 860

1 358 860

Förändring till följd av:

Beslut

-429 000

-1 358 860

-1 358 860

Överföring till/från andra

anslag

–

–

–

Övrigt

–

–

–

Förslag/beräknat anslag

929 860

0

0

1 Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2005 (bet. 2005/06:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

Under 2005 skedde huvuddelen av investeringarna främst i det tekniska systemet men också i kollektivtrafiksatsningen med tillhörande infartsparkeringar, bussdepåer m.m. Därefter avser utgifterna i huvudsak driftskostnader. Efter att försöket avslutats återstår utgifter för kollektivtrafiksatsningen.

De kontraktsbundna utgifterna för systemet blev högre än vad som tidigare beräknats. Förklaringen är tillkommande utgifter orsakade av den långvariga rättsprocessen samt vissa tekniska anpassningar av systemet. Denna fördröjning har även påverkat fördelningen av utgifter så att vissa utgifter beräknas under 2006 i stället för under 2005. Tillsammans med en reviderad bedömning av övriga avtalsbundna utgifter gör detta att utgifterna för 2006 förväntas bli högre än tidigare beräknat. Samtidigt förväntas utgifterna för 2007 bli något

19.3Trängselskattens framtid

I samband med valet den 17 september 2006 hölls en folkomröstning i Stockholms stad och i 14 kommuner i Stockholms län om trängsel- skatten. Utfallet av folkomröstningarna är tvetydigt. Invånarna i Stockholms kommun har sagt ja medan invånarna i de 14 länskommunerna har sagt nej och invånarna i de övriga 11 läns- kommunerna har inte fått komma till tals.

Trängselskatten påverkar hela den gemen- samma arbets- och bostadsmarknaden i Stockholms län och frågan om trängselskattens framtid riskerar nu att ytterligare splittra regionen. Frågan får inte heller skymma alla andra trafikfrågor, då det finns behov av stora nyinvesteringar i såväl spårsystem som vägnät.

Regeringen kommer att utse en förhandlingsman som skall föra samman Stockholms stad, Stockholms läns landsting, Kommunförbundet i Stockholms län och berörda myndigheter till en samlad trafiklösning. I detta uppdrag ingår att pröva förutsättningarna för att samla Stockholmsregionen kring att tillfälligt återinföra trängselskatt som en delfinansiering av en kringfartsled runt Stockholm.

Grundlagsutredningen (Ju 2004:11) skall också få i uppdrag att pröva möjligheterna att författningsmässigt tillåta uttag av regionala eller kommunala vägavgifter i syfte att finansiera investeringar i kollektivtrafik och vägnät.

114

Bilaga 1

Statsförvaltningens

utveckling

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Bilaga 1

Statsförvaltningens utveckling

Innehållsförteckning

_________________________________________________________________________________

1. Inledning .......................................................................................................................

7

2. Inriktningen på förvaltningspolitiken .........................................................................

7

2.1

Översyn av den statliga förvaltningens organisation ....................................

7

2.2

Översyn av den reformerade stabsorganisationen .........................................

7

2.3

Tydligare ansvar för myndigheternas verksamhet..........................................

7

2.4

En tydligare tillsyn ...........................................................................................

8

2.5

En stärkt utvärdering av myndigheterna.........................................................

8

2.6

Regelförenkling ................................................................................................

8

2.7

Effektivare administration ...............................................................................

8

2.8

Ekonomisk styrning.........................................................................................

8

2.9

Statlig internrevision och EU-revision ...........................................................

9

2.10 Bättre information om välfärdstjänster i hela landet...................................

9

2.11 Servicekontor nära medborgare och företag................................................

9

2.12 Bättre service för varje skattekrona genom elektronisk förvaltning ........

10

2.13 En kompetent förvaltning som inger förtroende ......................................

10

2.14 En mångkulturell förvaltning ......................................................................

11

2.15 Export av statligt förvaltningskunnande.....................................................

11

2.16 Bättre uppföljning av hela förvaltningen.....................................................

11

3. Organisations- och strukturförändringar .................................................................

11

3.1

Strukturförändringar ......................................................................................

12

3.2

Bedömningar av framtida personalkonsekvenser ........................................

13

4. Kompetensförsörjningen i staten ..............................................................................

15

4.1

Anställda i staten ............................................................................................

16

4.2

Antal uppsägningar i staten ...........................................................................

16

4.3

Åldersstruktur i staten ...................................................................................

17

4.4

Jämställdhet och könsfördelning i staten......................................................

19

4.5

Etnisk och kulturell mångfald i staten ..........................................................

21

4.6

Personalrörlighet i staten ...............................................................................

22

4.7

Arbetsmiljö och sjukfrånvaro i staten...........................................................

23

4.8

Lönenivåer och lönebildning i staten ............................................................

25

4.9

Antal disciplinära ärenden vid samtliga myndigheter respektive hos Statens

ansvarsnämnd ........................................................................................

26

3

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Tabellförteckning

_________________________________________________________________________________

3.1

Personalkonsekvenser i Försvarsmakten .................................................................

14

4.1

Antal statligt anställda 2001-2005 fördelade på kvinnor och män .........................

16

4.2

Andel uppsagda respektive total andel i staten fördelade på kvinnor och män,

1996-2005 ..............................................................................................................

16

4.3

Personer med nybeviljad ålderspension, 1998–2005 ...............................................

18

4.4

Personer i arbete som är 67 år eller äldre 2002-2005...............................................

18

4.5

Personer med nybeviljad tillfällig respektive definitiv sjukpension, 1998–2005 ...

18

4.6

Beviljade delpensioner, 2003–2005...........................................................................

19

4.7

Fördelningen den 1 september 2006 av kvinnor och män bland myndighetschefer

som regeringen utnämnt.......................................................................................

19

4.8

Andel med utländsk bakgrund bland statsanställda, nyanställda i staten och i hela

befolkningen, 2000-2005 ......................................................................................

21

4.9

Andel anställda med utländsk bakgrund fördelade på kompetenskategorier, 2003–

2005........................................................................................................................

21

4.10 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom olika sektorer och

kompetenskategorier, 2005...................................................................................

22

4.11

Sjukfrånvaro i staten i förhållande till tillgänglig arbetstid fördelad på sektor och

kön, 2005 ...............................................................................................................

24

4.12 Nominell och real löneutveckling i statlig sektor, 1997–2005..............................

26

4.13

Antal personalansvarsärenden efter myndighetens storlek ..................................

27

4.14

Inkomna ärenden till Statens ansvarsnämnd under åren 2000–2005 uppdelade

efter yrkeskategorier.............................................................................................

27

4

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Diagramförteckning

_________________________________________________________________________________

4.1

Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt 2005.............................

17

4.2

Medianålder då statsanställda män och kvinnor lämnat sin anställning i

pensioneringssyfte, 1998-2005 ............................................................................

18

4.3

Fördelning av kvinnor och män inom ledningskompetens, 1998–2005................

20

4.4

Faktorer bakom löneskillnader mellan kvinnor och män ......................................

21

4.5

Personalrörlighet fördelad på kompetenskategori och ålder, 2004–2005..............

23

4.6

Sjukfrånvaron i förhållande till tillgänglig arbetstid, 2003–2005 ...........................

24

4.7. Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden, 2004 ................

25

4.8

Löneutvecklingen i staten, september 2004 till september 2005 ...........................

25

4.9

Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, 1994–

2004 .......................................................................................................................

26

4.10 Antal personalansvarsärenden under perioden 2000–2006 (del av) ....................

26

5

1. Inledning

Regeringen redogör i denna bilaga för den fortsatta inriktningen av förvaltningspolitiken. Regeringen ger också en allmän beskrivning av statsförvaltningens utveckling i termer av organisations- och strukturförändringar. Vidare redovisas bedömningar när det gäller framtida personalkonsekvenser för staten.

Regeringen redovisar årligen i budget- propositionen sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utveckling till riks- dagen, se avsnitt 6.4.1. I denna bilaga redovisas regeringens övergripande iakttagelser för 2005.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

heters opinionsbildande verksamhet granskas och omprövas. Översynen skall också pröva hur långt det offentliga åtagandet bör sträcka sig t.ex. när det gäller myndigheter som bedriver konkurrensutsatt verksamhet. Vidare skall övervägas om det finns behov av förändringar i uppgiftsfördelningen mellan olika myndigheter i syfte att renodla vissa verksamheter och undvika rollkonflikter. Likaså skall undersökas om det finns möjligheter att avveckla myndigheter eller slå samman myndigheter med närliggande verksamheter i syfte att minska antalet alltför små och kostsamma myndigheter.

2. Inriktningen på förvaltningspolitiken

Svensk statsförvaltning skall vara rättssäker, effektiv och medborgarorienterad. En effektiv förvaltning är en allt viktigare faktor i konkurrensen om företagens etableringar i den globaliserade ekonomin och därmed av stor betydelse för tillväxt och sysselsättning. Integreringen i EU leder till att förvaltningen måste arbeta mer sammanhållet. Medborgare, företag och organisationer ställer allt högre krav på förvaltningen när det gäller kvalitet, tillgänglighet och opartiskhet. Den svenska förvaltningsmodellens grundprincip med en tydlig åtskillnad mellan politik och förvaltning skall stärkas. Ny informationsteknik skall tillvaratas fullt ut. Verksamheten skall ha ett professionellt ledarskap och karakteriseras av transparens, saklighet och oförvitlighet.

Nedan redovisas regeringens initiativ inom det förvaltningspolitiska området.

2.1Översyn av den statliga förvaltningens organisation

Organiseringen av den statliga förvaltningen är ett viktigt styrinstrument. Den statliga myndighetsstrukturen har blivit komplicerad och svåröverskådlig. Regeringen kommer därför att göra en översyn av den statliga förvaltningens organisation. Översynen syftar till att effektivisera den statliga förvaltningen och få till stånd en tydligare och mera överskådlig förvaltningsstruktur. I översynen skall myndig-

2.2Översyn av den reformerade stabsorganisationen

Regeringen har för avsikt att se över den omorganisation av stabsmyndigheterna Stats- kontoret, Verva och ESV som genomfördes av den tidigare regeringen. Syftet är att ytterligare stärka och samordna det stöd som stabs- myndigheterna ger regeringen i förvaltnings- politiska frågor. Möjligheten att utveckla Kammarkollegiets roll som stabsmyndighet bör därvid också övervägas.

2.3Tydligare ansvar för myndigheternas verksamhet

Varje myndighets ledning ansvarar för verk- samheten inför regeringen. Det måste därför klart och tydligt framgå om det är myndighets- chefen eller styrelsen som utgör ledningen. Så är inte fallet i de myndigheter där det finns ett delat ansvar mellan chef och styrelse. En sådan ordning gör det svårt att utkräva ansvar för verksamheten. En ny verksförordning skall tyd- ligare reglera ansvaret för myndigheternas verk- samhet. Regeringens ambition är att styrelser med begränsat ansvar inte skall förekomma. I samband med att varje myndighets instruktion ses över för att anpassas till en ny verksförord- ning skall även alla myndigheters ledningsform övervägas för att förtydliga myndighetsled- ningarnas ansvar.

7

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

2.4 En tydligare tillsyn

För att se till att de regler som riksdag och regering har beslutat får genomslag utför vissa statliga myndigheter och alla kommuner tillsyn. Det är i dag svårt för medborgare och företag att veta vad de kan förvänta sig av en till- synsmyndighet, eftersom reglerna för tillsynen skiljer sig åt mellan olika samhällsområden. På många områden är tillsynen svag på grund av bristande resurser, få möjligheter till sanktioner eller oklara organisationslösningar. Samtidigt ökar behovet av tillsyn och samarbete över organisationsgränser inte minst som en följd av EG:s kommande tjänstedirektiv.

Regeringen avser att i en riktlinjeproposition under 2007 presentera grundläggande och tyd- liga principer för tillsyn. Syftet är att komma tillrätta med dagens generella problem. Avsikten är att regler för tillsyn även i fortsättningen skall finnas i för varje samhällssektor specifika lagar.

Den tillsyn som utförs inom olika sektorer skall bli tydligare och effektivare. Tillsyn, som innebär myndighetsutövning, skall avgränsas från myndigheters information och rådgivning.

Den tillsyn som kommunerna utövar skall kunna anpassas efter lokala förutsättningar. Det är dock viktigt att tillsynen är likvärdig över hela landet. Det behövs därför ett tydligare statligt ansvar för att styra och följa upp den kommu- nala tillsynsverksamheten.

2.5 En stärkt utvärdering av myndigheterna

Varje år redovisar de statliga myndigheterna i sina årsredovisningar hur de har uppnått målen som regeringen har satt upp. Den årliga redovisningen är viktig som underlag för regeringens styrning av myndigheterna, men det behövs också djupare analys av myndigheternas verksamhet med ett längre tidsperspektiv.

Genom att säkerställa att det görs åter- kommande externa utvärderingar kan den årliga resultatstyrningen av myndigheterna avlastas. En utredare tillsattes i juni i år som skall utvärdera styrformen resultatstyrning och föreslå hur den bör förändras och utvecklas.

En lämplig tidpunkt för utvärdering kan t.ex. vara i samband med att beslut skall fattas om rekrytering eller omförordnande av myndighets- chef.

2.6 Regelförenkling

Sambandet mellan olika typer av regleringar och myndigheternas resursbehov för att tillämpa och administrera reglerna behöver i större utsträck- ning analyseras och följas upp. Inriktningen är att regler och regelsystem skall förenklas utan att avsedda effekter försämras eller uteblir.

2.7 Effektivare administration

Statsförvaltningen skall vara effektiv och alla resurser skall utnyttjas på bästa sätt. En allt för stor del av driftskostnaderna för de statliga myndigheterna går till administrativt stöd och lokaler.

I princip kan alla myndigheter minska sina kostnader genom att se över sina resurser för stödverksamheten. Särskilt gäller detta små myndigheter, som inte bör bygga upp en resurskrävande och sårbar egen administration. ESV har på uppdrag av den tidigare regeringen föreslagit hur statliga myndigheters administra- tiva stöd skulle kunna effektiviseras t.ex. genom samordning (s.k. shared services) eller genom entreprenadlösningar (s.k. outsourcing).

Ett sätt att effektivisera myndigheternas administrativa funktioner är ett ökat samarbete myndigheterna emellan. Detta är fullt möjligt redan idag, men myndigheterna bör ges starkare incitament för samarbete och samordning. Större krav skall ställas på att besparingar genomförs och uppföljningen skall skärpas bl.a. genom ökad användning av administrativa nyckeltal.

2.8 Ekonomisk styrning

ESV skall både bistå regeringen och utveckla den ekonomiska styrningen på alla nivåer i staten. Det innebär att koncernperspektivet skall vara styrande när det gäller att skapa en effektiv statsförvaltning.

När det gäller den ekonomiska styrningen, och särskilt resultatstyrningen, kommer den till uttryck dels i relationen mellan regeringen och myndigheterna, dels mellan riksdagen och regeringen. Som redovisas i volym 1, kapitel 9 Förslag till statbudget, finansplan m.m. har en särskild utredare givits i uppdrag att utvärdera

8

styrformen resultatstyrning (dir. 2006:30). Uppdraget är inriktat på relationen mellan regeringen och myndigheterna, och avrapporte- ras hösten 2007. Vidare pågår en dialog mellan regeringen (Finansdepartementet) och riksdagen (finansutskottet) i syfte att närmare överväga vilken resultatinformation riksdagen behöver få tillgång till för att bl.a. kunna ta ställning till regeringens budgetförslag. I detta sammanhang övervägs även vilken resultatinformation som bör lämnas i budgetpropositionen respektive i särskilda resultatskrivelser.

2.9 Statlig internrevision och EU-revision

Den statliga internrevisionen behöver utvecklas. ESV:s uppbyggnad av samordningsfunktionen för den statliga internrevisionen kommer att fortgå under 2007. ESV:s utvecklingsarbete gällande kompetens-, utbildnings- och metod- frågor kommer att bidra till ett förtydligande av professionen samt medföra en höjd kvalitet på internrevisionen i staten. I vid mening stärks även regeringens styrning och kontroll av den statliga verksamheten. Det är angeläget att minska antalet revisionsberättelser med invänd- ning som föranleds av brister i den interna styrningen och kontrollen.

ESV skall från den 1 januari 2007 vara revisionsmyndighet för EU:s strukturfonder och Europeiska fiskerifonden under nästa program- period, 2007–2013. ESV skall också vara attesterande organ för Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling från och med den 16 oktober 2007.

Under innevarande programperiod har Arbetsmarknadsstyrelsen och Länsstyrelsen i Gävleborgs län motsvarande revisionsansvar av- seende EU:s strukturfonder. Det innebär att det under en övergångsperiod kommer att finnas två myndighetsstrukturer för de revisionsuppgifter som följer av EU:s regelverk, en för innevarande programperiod och en för perioden 2007–2013.

För att revisionen av programmen för perioden 2000–2006 skall kunna slutföras kommer ESV att låna ut revisionsresurser till Arbetsmarknadsstyrelsen och Länsstyrelsen i Gävleborgs län i den utsträckning som bedöms nödvändig för att dessa myndigheter skall kunna fullfölja sin revisionsuppgift. Formerna för detta skall regleras i ett avtal mellan myndigheterna.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Regeringen gör nu bedömningen att ESV skall tillföras 6 600 000 kronor för den nya uppgiften. När verksamhetens omfattning har klarnat kan regeringen komma att göra en annan bedöm- ning.

2.10Bättre information om välfärdstjänster i hela landet

Under de senaste tio åren har valfrihet och konkurrensutsättning ökat inom viktiga väl- färdstjänstområden som t.ex. utbildning och tandvård. En förutsättning för att medborgarna aktivt skall kunna välja mellan olika utförare är att de har god tillgång till information om möjligheterna att välja och om tjänsternas innehåll och kvalitet.

I dag är det ofta svårt för en enskild med- borgare att ta reda på t.ex. vilka inriktningar som olika skolor erbjuder, andelen studenter som får jobb efter viss utbildning eller priser hos olika tandläkare.

Den information om olika utförare av offentligt subventionerade tjänster som ges till medborgare och företag behöver bli bättre och enkelt tillgänglig i hela landet. Regeringen avser att som ett första steg kartlägga den information som tillhandhålls idag.

2.11Servicekontor nära medborgare och företag

Sedan 1990-talet har de statliga myndigheterna allt mer koncentrerat sin verksamhet till större orter. Detta har kommit ur behovet av att effektivisera förvaltningen och har på så sätt varit positivt. Samtidigt är det viktigt att statliga myndigheter har en sådan lokal närvaro att de kan ge medborgare och företag en god service. Ett kostnadseffektivt sätt att upprätthålla servicen är att myndigheterna i högre grad samverkar. Regeringen avser att främja en ökad lokal samverkan och stimulera inrättandet av lokala servicekontor.

9

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

2.12Bättre service för varje skattekrona genom elektronisk förvaltning

Utvecklingen av elektronisk förvaltning skall göra det enklare för myndigheter att samverka och för medborgare och företag att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter gentemot förvaltningen. År 2010 skall Sverige ha återtagit en ledande position när det gäller elektronisk förvaltning. Därigenom skall Sverige bidra till att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga ekonomi.

Regeringen avser stärka styrningen av den förvaltningsgemensamma utvecklingen. Priorite- rade insatsområden är utbyte av registerinforma- tion, standardiserad informationshantering, säker kommunikation och dokumentation, gemensam finansiering av pilotprojekt, systema- tisk uppföljning och granskning.

Inom insatsområdet utbyte av register- information kommer regeringen att uppdra åt bl.a. Verva att utveckla gemensamma principer för hur den statliga förvaltningens register- information enklare skall kunna utbytas.

Inom insatsområdet standardiserad informa- tionshantering kommer regeringen att föreslå ett antal åtgärder för att säkerställa att myndigheter vid övrig informationsöverföring och kommu- nikation använder sig av enhetliga format när det krävs. Det innebär bl.a. att gemensamma stan- darder, regelverk och arbetssätt skall utvecklas och att en bred tillämpning i statsförvaltningen skall säkerställas. Detta skall leda till ett effektivt informationsflöde inom och mellan myndigheter samt ge nya tjänster till medborgare och företag. Som en första åtgärd avser regeringen föreskriva att statliga myndigheter skall hantera sina inkommande och utgående fakturor elektroniskt senast från den 1 juli 2009. Detta förväntas leda till besparingar på fyra miljarder kronor på fem år. En förordning om elektronisk fakturering bereds för närvarande inom Regeringskansliet. ESV kommer att ges i uppdrag att samordna införandet.

Inom insatsområdet säker kommunikation och dokumentation kommer regeringen tillse att statsförvaltningen i samverkan med kommuner och landsting utvecklar och tillämpar förvaltningsgemensamma specifikationer för elektronisk identifiering, signering, lagring samt sökning av elektroniska meddelanden och dokument. Specifikationerna kan ligga till grund för upphandling och utveckling av tekniska

lösningar på marknaden. För att möjliggöra samverkan mellan olika tekniska system såväl nationellt som internationellt är det viktigt att kravspecifikationerna bygger på tillgängliga och öppna standarder.

Inom insatsområdet gemensam finansiering av utvecklingsprojekt kommer regeringen att identifiera angelägna pilotprojekt som skall finansieras samordnat, utveckla former för en sådan finansiering samt fördela samordnings- ansvar för dessa projekt. De senaste årens IT- investeringar i den statliga förvaltningen skall kartläggas. Målet med åtgärderna är att en större andel av myndigheternas IT-investeringar skall komma andra i förvaltningen till del, varigenom en högre kostnadseffektivitet uppnås.

Inom insatsområdet systematisk uppföljning och granskning kommer regeringen att stärka granskningen av effektiviteten i myndigheternas IT-investeringar och efterlevnaden av gemen- samma principer och krav genom systematisk utvärdering.

Verva kommer att ges i uppdrag att samordna och främja utvecklingen av elektronisk förvalt- ning i den statliga förvaltningen.

Utvecklingen av elektronisk förvaltning skall leda till att det blir enklare att kontakta myndigheter, få tillgång till information och utföra ärenden såsom att registrera företag och ansöka om olika tillstånd. Dessutom skall handläggningstider förkortas, krav på uppgiftslämnande minskas och integritets- och sekretesskyddet stärkas. Effektiviteten skall öka, bl.a. genom minskning av tidskrävande manuella arbetsmoment.

2.13En kompetent förvaltning som inger förtroende

Att utveckla kompetensen är en förutsättning för att klara de utmaningar som förvaltningen står inför. Det kräver ett fortlöpande och strategiskt arbete på varje enskild statlig myndighet. Kontinuerliga utbildningsinsatser är en förutsättning för att kunna upprätthålla en kompetent förvaltning.

Medborgarna skall ha förtroende för och känna tillit till dem som arbetar inom svensk förvaltning. I dag har svensk förvaltning en låg grad av korruption. Ett etiskt förhållningssätt som väcker respekt, samt tjänstemän som visar integritet och gott omdöme måste värnas. Ett

10

led i detta arbete är broschyren ”Om mutor och jäv – en vägledning för offentligt anställda” som Finansdepartementet och Sveriges kommuner och landsting nyligen gemensamt har tagit fram.

2.14 En mångkulturell förvaltning

För att statsförvaltningen skall klara sin verk- samhet på lång sikt behövs personal med olika bakgrund och kompetens.

Situationen inom staten utvecklas i positiv riktning, men är ännu inte acceptabel. Bland annat måste rekryteringsprocessen utvecklas i strävan att uppnå en rättssäker rekrytering fri från diskriminering. Avidentifierade ansöknings- handlingar är ett led i detta. Regeringen avser också att låta kartlägga andra rekryterings- metoder med samma syfte.

Stödet till myndigheternas mångfaldsarbete skall förbättras. Den tidigare regeringen har gett ett uppdrag till bl.a. Verket för förvaltnings- utveckling att utarbeta en modell för analys och uppföljning av myndigheternas arbete med etnisk och kulturell mångfald.

2.15 Export av statligt förvaltningskunnande

Regeringen anser att ett utökat samarbete mellan offentliga aktörer i Sverige och i utvecklings- länderna är värdefullt. Riksdagsbeslutet om en ny Politik för Global Utveckling (PGU) 2003 innebär att ”offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå i ökad utsträckning skall engageras i politiken för global utveckling”.

Regeringen avser att ge ESV i uppdrag att föreslå hur tjänsteexportverksamheten bör regle- ras i framtiden och vilket ekonomiskt mål som kan vara lämpligt för olika typer av tjänsteexport. Möjligheterna att upphäva tjänsteexportförord- ningen (1992:192) skall undersökas liksom hur Sverige kan öka den statliga tjänsteexporten, bl.a. genom att studera under vilka förutsättningar andra länder arbetar.

2.16 Bättre uppföljning av hela förvaltningen

Det sker i dag en mängd olika uppföljningar av offentlig verksamhet, men det är svårt att få en

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

samlad bild av arbetet i statliga myndigheter, landsting och kommuner.

Sverige är en enhetsstat med en långtgående och grundlagsfäst kommunal självstyrelse. Sam- tidigt har staten ett ansvar för att alla med- borgare ges likvärdiga förutsättningar oavsett var de bor. Det är därför viktigt att ha en kvalificerad uppföljning av den kommunala verksamheten.

En kvalificerad uppföljning underlättar också jämförelser mellan kommuner och landsting. Uppföljningen blir på så sätt ett instrument för att förbättra effektivitet och kvalitet inom den kommunala verksamheten.

Staten bedriver tillsammans med Sveriges Kommuner och Landsting Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Rådets uppgift är att stimulera jämförelser och stödja upp- följningen av måluppfyllelse och resurs- användningen i kommuner och landsting.

Vidare har Ansvarskommittén i uppdrag att beakta behovet av en samlad strategisk kunskap om den kommunala verksamheten samt hur detta behov skulle kunna tillgodoses. Detta är en viktig del av Ansvarskommitténs uppdrag. Samtidigt pågår löpande ett antal olika insatser. Regeringen avser att återkomma med initiativ i syfte att få till stånd en mer samlad uppföljning av såväl statlig som kommunal verksamhet.

3. Organisations- och strukturförändringar

Statskontoret har haft i uppdrag att genomföra en studie av den statliga förvaltningens ut- veckling. Uppdraget slutredovisades i december 2005 i rapporten Statsförvaltningens utveckling 1990-2005 (Statskontoret 2005:32). Studien visar att mellan åren 1990 och 2005 mer än halverades det totala antalet myndigheter från 1394 till 552 myndigheter. Eftersom en vedertagen definition av myndighetsbegreppet saknas har Stats- kontoret avgränsat begreppet till myndigheter som lyder under regeringen eller riksdagen och som styrs av en instruktion eller en särskild lag.

Regeringen avser att ge Statistiska central- byrån i uppdrag att gå vidare med att utveckla ett komplett myndighetsregister.

Att antalet myndigheter minskar beror till största delen på sammanslagningar inom myn- dighetskoncerner som Skatteverket och För- svarsmakten. Bolagiseringarna under 1990-talet

11

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

som berörde 100 000 statligt anställda svarar för huvuddelen av den minskade sysselsättningen.

Statskontoret visar samtidigt att det under perioden 2000–2005 inrättades fem förvaltnings- myndigheter och nio nämndmyndigheter med för statsförvaltningen helt nya uppgifter.

Vissa områden i staten har vuxit sett till antalet sysselsatta. Exempelvis har sysselsätt- ningen inom försvarsområdet minskat, medan den ökat inom utbildningsområdet.

3.1 Strukturförändringar

Här redovisas förändringar inom den statliga förvaltningen.

Små myndigheter avvecklas eller slås samman Verksamheterna vid ett antal små myndigheter har inordnats i andra myndigheter. Från den 1 januari 2006 har Statens bostadskreditnämnd övertagit Statens bostadsnämnds uppgifter och från samma datum har Statens utsädeskontroll och Statens växtsortsnämnd inordnats i Statens jordbruksverk.

Turistdelegationen avvecklades den 31 december 2005. Delegationens huvudsakliga uppgifter övergick då till Verket för närings- livsutveckling (Nutek) och Sveriges Rese- och Turistråd AB (numera VisitSweden AB.)

En utredare har även tillsatts för att förbereda avvecklingen av Handelsflottans kultur- och fritidsråd, då verksamheten den 31 december 2006 skall inordnas i Sjöfartsverket.

Myndighetskoncerner slås samman

Statskontoret konstaterade att de största minskningarna av antalet myndigheter kan härledas till olika sammanslagningsreformer inom myndighetskoncernerna Även samman- slagningen av de 21 allmänna försäkrings- kassorna och Riksförsäkringsverket till den sammanhållna myndigheten Försäkringskassan är en del av denna utveckling.

Dessa reformer har fortsatt. Under det senaste året har tre sådana sammanslagningar genomförts. Den 1 januari 2006 bildades den nya myndigheten Skogsstyrelsen genom samman- slagning av den centrala förvaltningsmyndig- heten Skogsstyrelsen och de tio regionala skogs- vårdsstyrelserna. Från samma dag avvecklades de 35 lokala kriminalvårdsmyndigheterna, Trans- porttjänsten och Kriminalvårdsstyrelsen och en

ny myndighet inrättades, med namnet Kriminal- vården. Den 1 juli 2006 avvecklades de tio regionala kronofogdemyndigheterna och en myndighet, Kronofogdemyndigheten, inrätta- des. Kronofogdemyndigheten är självständig men knuten till Skatteverket i strategiska frågor och för IT-verksamheten och administrativa stödfunktioner.

Uppgifter omfördelas mellan myndigheter

Att enbart redovisa antalet myndigheter ger inte en rättvisande bild av de strukturförändringar som pågår inom statsförvaltningen. Många förändringar sker utan att antalet myndigheter förändras. Inrättandet av nya myndigheter sker i de flesta fall i samband med att andra avvecklas och att uppgifter omfördelas mellan myndig- heter, ofta med syfte att renodla en myndighet. Som en följd av översynen av regeringens stabsstöd avvecklades Statens kvalitets- och kompetensråd (KKR) vid årsskiftet 2005/06 och samtidigt bildades Verket för förvaltnings- utveckling (Verva).

Myndigheten för handikappolitisk sam- ordning (Handisam) inrättades den 1 januari 2006. Till Handisam fördes viss verksamhet från Handikappombudsmannen, Statens institut för utbildningsstöd (Sisus) och Hjälpmedelsinsti- tutet. Samtidigt avvecklades Sisus som myndig- het och dess verksamhet med statsbidrags- givning inom utbildningsområdet flyttade över till Socialstyrelsen.

Den 31 mars 2006 inrättades särskilda migra- tionsdomstolar som tog över uppgifter från Utlämningsnämnden, vilken avvecklades. Även andra förändringar som rör domstolarnas organisation är aktuella. Inskrivningsverksam- heten vid sju tingsrätter kommer att övergå till Lantmäteriverket, som ett led i det omfattande arbete sedan flera år att renodla verksamheten inom domstolsväsendet. Lantmäteriverket har tillsammans med Domstolsverket haft i uppdrag att förbereda överflyttningen av huvudmanna- skapet. Verken skall vid förberedelserna utgå från att verksamheten flyttas över den 1 januari 2008.

Av den nationella strategin för regional konkurrenskraft och sysselsättning framgår att avsikten är att Verket för näringslivsutveckling (Nutek) skall vara förvaltnings- och attesterande myndighet för Europeiska regionala utvecklings- fondens åtta program för regional konkurrens- kraft och sysselsättning avseende program-

12

perioden 2007–2013. I nuvarande programperiod 2000–2006 är fem länsstyrelser förvaltnings- myndigheter. Rådet för Europeiska socialfonden (Svenska ESF-rådet) bör enligt den nationella strategin vara förvaltningsmyndighet och attesterande myndighet för Europeiska social- fonden. Nutek och Svenska ESF-rådet skall vara representerade i, respektive lokaliserade till åtta orter.

3.2Bedömningar av framtida personalkonsekvenser

Nedan redovisas respektive departements bedömningar av framtida personalkonsekvenser som följer av förslagen i denna budget- proposition och andra särpropositioner som förelagts riksdagen under året. Den rekrytering som genomförts med anledning av den tidigare regeringens sysselsättningspaket, som redovisa- des i budgetpropositionen för 2006, ingår inte i nedanstående redovisning. Vilka konsekvenser som den snabbare utfasningen av satsningarna på statliga kompetensöverföringsjobb och trainee

m.m.på länsstyrelserna får kan inte nu över- blickas.

Bedömningarna är liksom tidigare år preli- minära eftersom det finns många osäkra fak- torer. Huruvida bedömda minskningar av per- sonalen faktiskt leder till uppsägningar och arbetslöshet är något som inte kan förutses. I övrigt anges kommentarer under respektive ut- giftsområde.

Justitiedepartementet:

Förändringarna sker främst inom domstols- väsendet. En ökning av antalet anställda sker till följd av att migrationsdomstolarna inrättades vilket medfört cirka 450 nyanställningar. En minskning beräknas ske framöver beroende dels på förändring av hyresnämndsorganisationen, dels på den förändring som sker genom att Inskrivningsverksamheten övergår från sju tingsrätter till Lantmäteriverket.

Kriminalvården är sedan den 1 januari 2006 organiserad som en myndighet. Efter beslutad organisation uppgår besparingseffekten till ca 65 personer. Kriminalvården planerar att bygga ca 1 700 nya anstalts- och häktesplatser fram till 2010. Antalet anställda inom Kriminalvården beräknas öka till följd av den planerade plats- utbyggnaden. Samtidigt pågår arbete för att bl.a. effektivisera användandet av personalresurserna.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Det är för tidigt att kvantifiera vilka netto- effekter detta kommer att ge.

Regeringens ambition är att det skall finnas

20 000 poliser år 2010.

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) föreslås få en förstärkning med 13 mnkr fr.o.m. 2007. Detta kommer att innebära en ut- ökning av antalet anställda med ca fem personer.

Integrationsverket avvecklas den 1 juli 2007. Det är i dagsläget inte möjligt att ange personal- konsekvenserna eftersom frågan om vilka upp- gifter som övergår till andra organ ännu inte be- slutats. Sannolikt kommer dock antalet anställ- ningar att minska sedan nödvändiga omföringar av uppgifter gjorts.

Utrikesdepartementet:

Migrationsverket har under det första halvåret 2006 minskat sin personal med 150 personer, dvs. cirka fem procent. Av dessa har 86 personer sagts upp som en följd av den lagändring som trädde i kraft den 1 juli 2006 som bl.a. innebär att Migrationsverket inte längre skall tillhandahålla boende för ensamkommande barn.

Den 31 mars 2006 trädde en ny utlänningslag i kraft (2005:716) och samtidigt upphörde Utlänningsnämnden. Under mars 2006 var 246 personer anställda vid nämnden. Merparten av dessa har erhållit tjänster vid de nyinrättade migrationsdomstolarna och Migrationsöver- domstolen, 77 personer sades upp i samband med nämndens upphörande. Arbetsgivaransvaret för dessa 77 personer övergick då till den ny- bildade Avvecklingsorganisationen.

Försvarsdepartementet:

Under 2006 kulminerar den personella om- strukturering inom Försvarsmakten som för- anletts av de beslut om försvarspolitisk inrikt- ning och anslagsfördelning inom utgiftsområde 6 som riksdagen fattade under 2004 (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143, prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143, prop. 2004/05:1, utg.omr. 6, bet. 2004/05:FöU1, rskr. 2004/05:130). Regeringen förutser ett fortlöpan- de behov av nyrekrytering för att tillgodose behoven i den fredsfrämjande verksamheten och inom de kompetensområden där det redan är eller uppstår brist på personal.

13

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Tabell 3.1 Personalkonsekvenser i Försvarsmakten

Personer

År

2006

2007

2008

2009

Minskning

2 900

1 100

900

2 000

Ökning

600

1 600

1 400

2 100

Summa

- 2 300

+ 500

+ 500

+ 100

I november 2005 lämnade Försvarsförvaltnings- utredningen (SOU 2005:96) förslag på hur kostnadsminskningar inom Försvarsmaktens centrala och regionala verksamhet samt inom de totalförsvarsgemensamma myndigheterna skulle tas ut. I skr. 2005/06:131 presenterade rege- ringen åtgärder för att genomföra dessa besparingar inom stabs- och förvaltningsverk- samheten och att resurser förs över till den kärnverksamhet som genomförs vid förbanden samt för fredsfrämjande verksamhet. Detta innebär att Försvarsmaktens beställningar till de totalförsvarsgemensamma myndigheterna kom- mer att minska och en följd av detta blir att personalreduktioner måste ske inom myndig- heterna. Försvarets radioanstalt undantas från denna fas av besparingarna i avvaktan på att underrättelsesektorn ses över.

För perioden 2007–2009 beräknas antalet anställda vid Krisberedskapsmyndigheten att öka med närmare 200 personer. Ökningen sker med anledning av utbyggnad, drift och förvaltning av ”Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet” (RAKEL), arbetet med den nationella portalen och det webbaserade informations- systemet, utvecklingen av myndighetens tekniska kompetens samt utveckling av myndighetens övningsverksamhet. Viss osäker- het råder beträffande de personella behoven för hantering av RAKEL.

Räddningsverkets (SRV) förstärkning av beredskapen för att hjälpa svenskar utomlands sammanfaller med att regeringen har beslutat att utöka SRV:s internationella verksamhet. Med start 2006 kommer denna verksamhet att utökas till att omfatta cirka 130 personer mot nuvarande

25.Till detta kommer att SRV:s enhet för brandfarliga och explosiva varor i Solna skall samlokaliseras med Räddningsverkets centrala förvaltning i Karlstad. Detta kommer under 2006 att medföra dubbelbemanning med ca fem personer. Sammanfattningsvis kommer SRV under perioden 2006–2009 att minska sin personal med totalt 30 personer.

Socialdepartementet:

Inom Försäkringskassan sker nu omfattande förändringar till följd av omlokalisering av gemensam service och förmånsslag samt pensionsavgångar. Pensionsavgångarna kommer under en 14 års period att vara omkring 650 personer per år. För den här avsedda perioden bedöms antalet anställda att minska med ca 1 695 personer.

Till följd av uppdrag om försöksverksamhet med förstärkt vårdkedja inom ungdomsvården tillkommer ytterligare 16 anställningar vid Statens institutionsstyrelse.

I enlighet med propositionen Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60) har regeringen beslutat att en samordningsfunktion för hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar skall inrättas vid Socialstyrelsen. Med anledning av detta har medel överförts från Statens folkhälsoinstitut (FHI) till Socialstyrel- sen under 2006. Regeringen föreslår att ytter- ligare medel överförs fr.o.m. 2007. Detta innebär att personalen vid FHI minskas med åtta pers- oner, samtidigt som Socialstyrelsen ökar med åtta anställda.

Med anledning av regeringens beslut att omlokalisera Statens folkhälsoinstitut till Öster- sund kommer det att finnas behov av dubbel- bemanning vid institutet.

Regeringen anser att Institutet för psykosocial medicin (IPM) bör avvecklas under 2007 och att verksamheten bör föras över till högskole- väsendet. På den korta tid som stått till förfogande har regeringen dock inte haft möjlighet att ta ställning till formen för överförandet av verksamheten och till hur verksamheten långsiktigt skall bedrivas. Rege- ringen avser att så snart som möjligt presentera sitt ställningstagande och förslag till anslags- åtgärder.

Finansdepartementet:

Skatteverket, Kronofogdemyndigheten, Tull- verket och 21 länsstyrelser svarar för 83 procent av de totalt 25 000 anställda inom Finans- departementets ansvarsområde. Bortses från sysselsättningspaketens effekter och myndig- heternas löpande rationalisering, är det i sammanhanget begränsade personalkonsekven- ser som kan bedömas. Kända förändringar är ny strukturfondsorganisation (där länsstyrelserna minskar och ESV ökar), samt vissa andra uppgiftsförändringar för länsstyrelserna.

14

Utbildnings- och kulturdepartementet:

En personalökning beräknas ske vid universi- tet och högskolor med ca 3 650 personer under perioden 2006–2009 till följd av förstärkningar av anslagen till såväl grundutbildning som forsk- ning och forskarutbildning. För övriga områden inom departementet bedöms inga större förändringar av antalet anställda ske med anledning av denna budgetproposition.

Jordbruksdepartementet:

I samband med att landningskontrollen över- förs från Kustbevakningen till Fiskeriverket kommer en ökning av antalet anställda mot- svarande 19 personer att ske hos Fiskeriverket.

Till följd av prop. 2005/06:86 Ett ökat samiskt inflytande överförs 2007 arbetsuppgifter från länsstyrelserna motsvarande tre anställningar till Sametinget. Utöver det förs motsvarande tre an- ställningar inom Jordbruksdepartementets verk- samhetsområde till Sametinget.

Djurskyddsmyndigheten avvecklas den 1 juli 2007. Det är i dagsläget inte möjligt att ange personalkonsekvenserna eftersom frågan om vilka uppgifter som övergår till andra organ ännu inte beslutats.

Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet: Energimyndigheten kommer att tillföras nya

arbetsuppgifter till följd av riksdagens beslut om propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). En förstärkning kommer att ske fr.o.m. 2007 med 6 miljoner kronor som innebär ytterligare cirka sex anställningar vid myndigheten.

Näringsdepartementet:

Regeringen har aviserat kraftiga åtgärder för att minska den statliga byråkratin. Som ett led i denna process föreslår regeringen att Arbetslivs- institutet läggs ned den 1 juli 2007. Detta kommer att beröra 390 personer. Vidare föreslår regeringen anslagsminskningar för Arbetsmiljö- verket, vilket uppskattningsvis kan komma att beröra cirka 280 personer under perioden 2007– 2009.

Den 1 januari 2007 övergår myndigheten Handelsflottans kultur- och fritidsråd (HKF) till Sjöfartsverket. Ungefär 25 personer berörs. Mer- parten av de anställda övergår till Sjöfartsverket.

En ny programperiod inleds för struktur- fonderna med en (delvis) ny organisation för genomförande av strukturfondsprogrammen, vilket kommer att beröra flera myndigheter både inom Näringsdepartementets område (Verket för näringslivsutveckling NUTEK, Svenska

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

ESF-rådet och Arbetsmarknadsstyrelsen). Det är i dagsläget svårt att ange det antal personer som kommer att beröras av den nya organisa- tionen.

Regeringen avser att reformera Arbets- marknadsverket (AMV). Arbetsförmedlingarnas resurser skall tydligare inriktas för matchning mellan arbetssökande och lediga jobb. Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska insatserna minskar kraftigt och AMV skall ombildas till en enhetlig myndighetsorganisation genom att AMS och länsarbetsnämnderna avvecklas som egna myndigheter vid årsskiftet 2007/2008. Regeringens bedömning är att inrättandet av en enhetlig myndighetsorganisa- tion kommer att innebära en mer effektiv, flexibel och mindre kostsam administration. Resurserna minskas med 212 miljoner kronor 2007 och med 430 miljoner kronor från 2008. Det är i dagsläget svårt att ange det antal personer som kommer att beröras.

4. Kompetensförsörjningen i staten

Stora delar av arbetsgivarpolitiken har delegerats till myndigheternas chefer. Delegeringen innebär en betydelsefull frihet för myndigheterna att självständigt utforma organisation, arbets- processer, lönebildning och kompetens- försörjning med hänsyn till verksamhetens krav.

För att regeringen skall kunna följa utvecklingen och vid behov vidta åtgärder redovisar myndigheterna varje år sedan 1997 sin kompetensförsörjning till regeringen. Med kompetensförsörjning avses arbetet med att säkerställa att kompetens finns för att nå verksamhetens mål på ett effektivt sätt.

I det följande redovisas en uppföljning av kompetensförsörjningen i staten utifrån myndigheternas redovisningar, övriga rapporter samt relevant statistik. En central rapport är en sammanställning och analys av myndigheternas redovisningar av kompetensförsörjningen i årsredovisningen för 2005 (Fi2006/1500) som gjorts av Verket för förvaltningsutveckling (Verva). Rapporten i sin helhet finns på Vervas hemsida, www.verva.se. I rapporten finns bl.a. olika exempel på myndigheternas insatser.

15

1 Arbetsgivarverkets sektorsindelning:

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

4.1 Anställda i staten

Antalet statsanställda

År 2005 var totalt 236 300 personer anställda i den statliga sektorn. Då ingår även personer med timlön m.m.

Tabell 4.1 Antal statligt anställda 2001-2005 fördelade på kvinnor och män

Antal

2001

2002

2003

2004

2005

Kvinnor

97 700

100 000

101 900

102 800

114 500

Män

119 800

121 400

122 400

121 800

121 800

Samtliga

217 500

221 400

224 300

224 500

236 300

Källa: Arbetsgivarverket

Ökningen mellan åren 2004 och 2005 beror på att Försäkringskassan sedan den 1 januari 2005 räknas till statlig sektor. Staten i övrigt har i stället minskat med 4 000 anställda. Framför allt minskade antalet anställda inom Försvarsmakten med nära 1 600 anställda. Även antalet anställda inom sektorn universitet och högskolor har minskat med ca 1 000 anställda. Tidigare år har antalet anställda inom denna sektor ökat. Sektorn affärsverk och infrastruktur minskade med nästan 1 000 anställda. F1F

Flertalet arbetar heltid inom staten

Nästan 30 procent av de statligt anställda arbetar i Stockholms län. Ungefär 18 procent finns i Östra Mellansverige (exklusive Stockholm). Om man i stället ser till andelen statsanställda i förhållande till samtliga anställda i olika regioner var andelen störst i Övre Norrland där knappt åtta procent är statligt anställda.

Drygt 30 000 statsanställda arbetar deltid. Det är fler kvinnor som arbetar deltid, drygt 20 procent, medan det bland männen är knappt tio procent.

AFF: Affärsverk och

infrastruktur; AOU: Arbetsliv, omsorg och utbildning; EK: Ekonomi;

FÖ: Försvarsmakten; KULT: Kultur; LRS: Länsstyrelser, regeringskansli

och stabsmyndigheter; MTJ: Miljö, teknik och jordbruk; RÄTTS:

Rättsmyndigheter; UHF: Universitet, högskolor och forskning; UPP: Uppdragsmyndigheter

4.2 Antal uppsägningar i staten

Antalet övertaliga statstjänstemän som anmäldes till Trygghetsstiftelsen under 2005 uppgick till 5 810 personer, vilket motsvarar 2,37 procent av de statligt anställda i september 2004 (försäk- ringskassorna inräknade). Inflödet under 2005 är det största sedan 1993. Försvarsmaktens omstrukturering är den övervägande orsaken till detta. Genom en ändring av trygghetsavtalet fr.o.m. 2005 kan tidsbegränsat anställda nu lättare kvalificera sig för att omfattas av avtalet och möjligheterna till stöd har ökat. Det näst största inflödet till stiftelsen, drygt 1 000 personer, kommer från sektorn universitet och högskolor. Drygt 600 av dessa var tidsbegränsat anställda. Det stora inflödet från Försvars- makten har medfört att könsfördelningen har förskjutits, liksom att medelåldern i inflödet är lägre. Inflödet är ojämnt fördelat också geografiskt.

Det totala inflödet sedan Trygghetsstiftelsen bildades 1990 uppgår till cirka 80 000 personer (per den 30 juni 2006). Under 2006 beräknas inflödet komma att uppgå till cirka 3 000 personer.

Av tabell 4.2 framgår andelen uppsagda fördelade på kvinnor och män sedan 1996.

Tabell 4.2 Andel uppsagda respektive total andel i staten

fördelade på kvinnor och män, 1996-2005

Procent

År

Andel uppsagda

Andel kvinnor

Andel

Andel män

kvinnor

i staten

uppsagda

i staten

män

2005

38

48

62

52

2004

51

46

49

54

2003

49

45

51

55

2002

48

45

52

55

2001

49

45

51

55

2000

41

44

59

56

1999

45

43

55

57

1998

45

42

55

58

1997

54

42

46

58

1996

55

41

45

59

Källa: Trygghetsstiftelsen

Anm. Här ingår även personer som är registrerade i tidiga åtgärder före uppsägningstillfället.

Att andelen uppsagda kvinnor varierat över tiden hänger samman med orsakerna till att övertalig- het uppkommer. Under mitten av 1990-talet skedde omfattande besparingar och teknik-

16

förändringar som i hög grad drabbade kvinnliga administratörer. Under slutet av 1990-talet har de uppsagda i högre grad bestått av övertaliga från Försvarsmakten och infrastrukturmyndig- heterna, där andelen män är väsentligt högre. Detta framgår med stor tydlighet i 2005 års inflöde, där övertaliga från Försvarsmakten utgjorde mer än halva inflödet.

Statsanställda hävdar sig väl

Av de uppsagda som fick nya arbeten (fasta och tidsbegränsade på mer än ett år) under 2005 gick

−39 procent till den statliga sektorn (37 procent 2004, 29 procent 2003),

−12 procent till den kommunala sektorn (16 procent 2004, 21 procent 2003),

−49 procent till den privata sektorn (47 procent 2004, 50 procent 2003).

Av dem som fått nytt arbete går fler kvinnor än män till den offentliga sektorn.

Knappt hälften av dem med nytt arbete får högre lön, medan den är oförändrad för ungefär en fjärdedel. Hälften uppger sig ha fått ett bättre och mer utvecklande arbete, medan drygt var tionde anser att arbetsuppgifterna är sämre och mindre utvecklande.

De flesta uppsagda finner relativt snabbt en ny sysselsättning. Den öppna arbetslösheten bland de uppsagda i staten sjunker relativt snabbt över tid och ligger efter två år på cirka tio procent av de uppsagda och efter ytterligare ett år under fem procent. Huvuddelen av de som är arbetslösa under längre perioder är 55 år och äldre.

Enligt Trygghetsstiftelsen kan de goda resul- tat som uppnås hänföras till att det statliga trygghetssystemet är ett aktivt omställnings- instrument och till att de statsanställda hävdar sig väl på arbetsmarknaden.

4.3 Åldersstruktur i staten

En strategisk fråga för statsförvaltningen är att hantera kommande års pensionsavgångar. Under åren 2006–2009 beräknas ca 24 250 personer i statsförvaltningen att uppnå pensionsålder.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Fler äldre, färre yngre i staten

I jämförelse med arbetsmarknaden i övrigt har staten en äldre personalstyrka. År 2005 var medelåldern för statligt anställda män och kvinnor 45 år, medan medelåldern på arbets- marknaden totalt var 42 år.

År 2005 var 40 procent av de statsanställda 50 år eller äldre, medan samma åldersgrupp utgjorde endast 31 procent av den totala arbetsmarkna- den. Andelen anställda i åldersgruppen under 25 år var mycket lägre i staten än på arbetsmarknaden i övrigt.

Förklaringarna till statens avvikande åldersstruktur står att finna dels i den statliga sektorns kraftiga expansion under 1960- och 1970-talen, dels i att utbildningskraven är högre i staten än på arbetsmarknaden i stort. Den låga andelen anställda under 25 år i staten är en återspegling av att nästan dubbelt så stor andel av de statsanställda, 66 procent, som på arbets- marknaden totalt, 36 procent, har eftergymnasial utbildning.

Diagram 4.1 Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt 2005

Procent

18

16

Staten

Arbetsmarknaden totalt

14

12

10

8

6

4

2

0 

16-24

25-29

30-34

35-39

40-44

45-49

50-54

55-59

60-64

Källa: Statistiska Centralbyrån

Nybeviljade ålderspensioner fortsätter att öka Antalet nybeviljade ålderspensioner förväntas öka för varje år framöver beroende på att den stora gruppen fyrtiotalister kommer att gå i pension de kommande åren.

17

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Tabell 4.3 Personer med nybeviljad ålderspension, 1998–

2005 Antal

1998

2002

2003

2004

2005

Kvinnor

767

859

778

950

1 502

Män

2 031

1 794

1 475

1 889

1 814

Samtliga

2 798

2 653

2 253

2 839

3 316

Källa: Statens pensionsverk

Anm. I uppgifterna om antal personer med nybeviljad ålderspension ingår även delpensionärer och personer med tillfällig sjukpension som under respektive år fyller 65 år.

Fler tar ut ålderspension efter att de har fyllt 65 år Den markanta ökningen av antalet, både män och kvinnor, som tar ut ålderspension efter 65- årsmånaden har fortsatt under 2005. Antalet har ökat med 81 procent från föregående år. En tänkbar förklaring till denna kraftiga ökning kan vara att den första årskullen, som har möjlighet att kvarstå i arbete till 67 år, har fyllt 67 år under 2005.

Tabell 4.4 Personer i arbete som är 67 år eller äldre 2002-

2005 Antal

2002

2003

2004

2005

Kvinnor

11

9

18

122

Män

23

34

51

233

Summa

34

43

69

355

Källa: Statens pensionsverk

Den största andelen av de personer som är 67 år eller äldre och som fortfarande arbetar finns inom universitets- och högskolesektorn.

Genomsnittsåldern för pensionsavgångar ökar Medianåldern då de statsanställda har lämnat sin anställning inom staten i pensioneringssyfteF2F, har ökat och uppgår nu till 63 år och 3 månader. För kvinnorna uppgår medianåldern till 63 år och 11 månader, medan den för männen uppgår till 63 år och 1 månad. Som framgår av diagrammet nedan har kvinnorna sedan 1998 haft en högre medianålder än vad männen har haft.

Diagram 4.2 Medianålder då statsanställda män och kvinnor

lämnat sin anställning i pensioneringssyfte, 1998-2005

Procent

65

Kvinnor

64

Män

63

62

61

60

59

58

1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005

Källa: Statens pensionsverk

Sjukpensioner minskar

Antalet statsanställda med nybeviljad sjuk- pensionF3F har minskat med 34 procent från 2002 (se tabell 4.5). De senaste årens ökningar vad avser nybeviljade tillfälliga sjukpensioner har upphört, dock kvarstår en marginell ökning vad avser tillfälliga sjukpensioner med omfattningen 25 procent. Mer än 75 procent av dem med till- fällig sjukpension 2005 hade lägre omfattnings- grad än 100 procent.

Tabell 4.5 Personer med nybeviljad tillfällig respektive

definitiv sjukpension, 1998–2005

Antal

1998

2002

2003

2004

2005

Tillfällig sjukpension

267

712

759

973

977

Tillfällig sjukpension

342

451

334

394

361

100 procent

Sjukpension

786

941

636

653

622

Källa: Statens pensionsverk

Knappt 70 procent av dem som 2005 beviljades sjukpension eller tillfällig sjukpension på heltid i staten var kvinnor. För tillfällig sjukpension på deltid var andelen kvinnor 72 procent. Genom- snittsålder för personer med nybeviljad sjuk- pension 2005 var 58,5 år för kvinnor och knappt 59 år för män.

3 Med sjukpension och tillfällig sjukpension avses avtalsförmåner

kopplade till icke tidsbegränsad sjukersättning på heltid respektive

2 Här ingår ålderspension, pensionsersättning, särskild pensionsersätt-

partiell icke tidsbegränsad sjukersättning, tidsbegränsad sjukersättning

ning och sjukpension.

eller aktivitetsersättning.

18

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Antalet nybeviljade delpensioner ökar något Under 2005 ökade antalet nybeviljade del- pensioner med 6 procent och det är endast kvinnor som står för ökningen.

Sammanlagt för åren 2003–2005 är det 22 procent av personerna i den aktiva åldern 61 till 64 år som har beviljats delpension, motsvarande siffra för 2003-2004 var ca 20 procent.

Tabell 4.6 Beviljade delpensioner, 2003–2005

Antal

Delpensionens omfattning

Kvinnor

Män

Totalt

50 procent

823

1 594

2 417

40–49 procent

246

243

489

21–39 procent

187

214

401

- 20 procent

1 267

1 026

2 293

Summa

2 523

3 077

5 600

Källa: Statens pensionsverk

Som framgår av tabell 4.6 är det fler män än kvinnor som har beviljats delpension. Det kan också konstateras att flertalet av männen har en omfattningsgrad på 50 procent, medan den för kvinnorna i första hand är 20 procent eller lägre.

År 2003 var antalet personer med delpension på 50 procent fler än antalet personer med om- fattning upp till 20 procent. Om man jämför detta med år 2005 är förhållandet ombytt. Detta kan bero på att arbetsgivarna har blivit mer restriktiva i beviljandet av den högre omfatt- ningsgraden.

Nästan 70 procent av delpensionärerna 2004 och 2005 beviljades uttag redan från 61 år.

Statliga kompetensöverföringsjobb

Regeringen anser att den tidigare regeringens satsning på statliga kompetensöverföringsjobb skall fasas ut i en snabbare takt än tidigare angivet.

Regeringen minskar därmed anslaget för åtgärden statliga kompetensöverföringsjobb.

Myndigheternas insatser

Många myndigheter har liksom tidigare år uppmärksammat den omställning som den kommande generationsväxlingen kommer att innebära.

Vissa myndigheter använder lokala omställ- ningsmedel för att underlätta den kommande generationsväxlingen och kompetensutveckla personalen. T.ex. kommer Kriminalvården att använda en del av de lokala omställningsmedlen för att ge äldre medarbetare högskoleutbildning.

Två år före en kommande pensionering gör Svenska Kraftnät en bedömning av vilka aktivi- teter som måste genomföras för att behålla viktiga kunskaper inom myndigheten.

4.4 Jämställdhet och könsfördelning i staten

Staten skall vara ett föredöme för övriga arbetsgivare vad gäller jämställdhet. Andelen kvinnor skall öka på ledande befattningar.

Jämn könsfördelning i staten

Könsfördelningen bland de anställda i staten är mycket jämn. År 2005 var 48 procent kvinnor medan 52 procent var män. Det innebär att staten har den mest jämna könsfördelningen bland sektorerna på arbetsmarknaden.

Skillnader kvarstår mellan olika befattningar Inom staten varierar dock könsfördelningen kraftigt mellan olika typer av befattningar. Bland myndighetscheferna var i september 2006 andelen kvinnor 33 procent (se tabell 4.7). På stora myndigheter med minst 1 000 anställda (34 stycken) var andelen kvinnor lägre, 29 procent.

Sett över tid har dock andelen kvinnor bland myndighetschefer ökat. År 1993 utgjorde de endast 17 procent. Under 2005 nyutnämnde regeringen totalt 29 myndighetschefer varav 12 var kvinnor, dvs. 41 procent. Av tabellen nedan framgår fördelningen av kvinnor och män bland de myndighetschefer som regeringen utnämnt.

Tabell 4.7 Fördelningen den 1 september 2006 av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen utnämnt.

Antal

Kvinnor

Män

Totalt

Generaldirektörer1

48

106

154

Landshövdingar

5

16

21

Museichefer2

6

3

9

Rektorer3

15

22

37

Myndighetschefer totalt

74

147

2214

1Inklusive motsvarande befattning, t.ex. Rikspolischefen, Riksåklagaren, etc samt fem vikarierande myndighetschefer.

2Inklusive överintendenter.

3Regeringen utser rektorer efter förslag från högskolestyrelsen. Här ingår en vikarierande rektor.

4Två myndigheter ingår ej eftersom de saknar såväl chef som av regeringen förordnad vikarie.

Andelen kvinnor med chefsuppgifter på olika nivåer i staten är lägre än andelen män med motsvarande uppgifter. Som framgår av diagram

19

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

4.3.har dock kvinnornas andel ökat från 21 procent 1998 till 33 procent 2005.

Diagram 4.3 Fördelning av kvinnor och män inom ledningskompetens, 1998–2005

Procent

100

90

79

79

78

77

Kvinnor

Män

80

75

74

70

70

67

60

50

40

30

33

26

30

21

21

22

23

25

20

10

0

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Källa: Arbetsgivarverket

Inom myndigheternas kärn- respektive stödkompetens finns också skillnader, men även här har könsfördelningen jämnats ut över tiden. Inom myndigheternas kärnverksamhet ökade andelen kvinnor från ungefär 41 procent 2001 till knappt 43 procent 2004. År 2005 hade andelen kvinnor ökat till knappt 47 procent. Den stora ökningen jämfört med 2004 berodde på att Försäkringskassan blev statlig 2005.

Inom myndigheternas stödverksamhet var andelen män drygt 43 procent. Motsvarande uppgift för 2004 var knappt 44 procent.

… och inom olika sektorer

Fördelningen mellan kvinnor och män skiljer sig också åt mellan olika sektorer inom staten. Högst andel kvinnor finns i sektorn för arbetsliv, omsorg och utbildning där mer än två av tre anställda är kvinnor. I rättssektorn (inklusive Försvarsmakten) är tvärt om två av tre anställda män. Allra högst andel män finns inom affärs- verkssektorn, där bara en av fyra anställda är kvinnor. Inom universitets- och högskole- sektorn och sektorn för miljö, teknik och jordbruk jobbar ungefär lika många kvinnor och män.

Några exempel på insatser

Luleå tekniska universitet har avsatt tre miljoner för att ge kvinnliga lärare möjlighet att meritera sig till docent eller professor, eftersom andelen kvinnor bland forskare och lärare inom den tekniska sektorn fortfarande är låg.

Inom universitets- och högskolesektorn pågår ett treårigt nationellt chefs- och ledarskaps-

projekt, IDAS, vars syfte är att få fler kvinnor på höga akademiska poster. Vissa högskolor har också initierat lokala IDAS-projekt för att väcka intresse för akademiskt ledarskap hos kvinnor. Projektet finansieras via Utvecklingsrådet för det statliga området.

Flera myndigheter arbetar både med att nå en jämnare könsfördelning i sina nämnder genom att be nominerande organisationer att föreslå en man och en kvinna.

Löneskillnader mellan kvinnor och män Arbetsgivarverket har analyserat löneskillna- derna mellan statsanställda kvinnor och män under åren 2000 till 2005 (Fi2006/3394). Syftet med studien är att kartlägga löneskillnaderna år 2005 och hur de har utvecklats sedan 2000.

Av kartläggningen framkommer att lönerna för statsanställda kvinnor 2005 var 14,6 procent lägre än statsanställda mäns genomsnittslön. Då har inte hänsyn tagits till skillnader i arbetstid, arbetsinnehåll, m.m. Den totala löneskillnaden har successivt minskat från 2000 då den låg på 16,9 procent.

Att kvinnor i högre utsträckning arbetar deltid än män har under 2000-talet medfört löneskillnader på mellan 2 och 3 procentenheter. Med hänsyn tagen till skillnader i arbetstid, då man jämför snittlönerna för den tid som arbetsgivaren faktiskt betalar för, har löne- skillnaden minskat från 13,8 procent år 2000 till 12,0 procent år 2005, se diagram 4.4.

Enligt Arbetsgivarverkets studie är den främsta orsaken till löneskillnaderna att män och kvinnor i hög grad har arbeten med olika svårighetsgrad. Att fler kvinnor har arbetsuppgifter på lägre svårighetsnivåer har under åren givit upphov till löneskillnader på mellan 4 och 5 procent.

En annan viktig förklaring till löneskillnaderna är att kvinnor och män har olika yrken. Kvinnodominerade yrken är oftast lägre betalda än mansdominerade yrken. Skillnaderna i yrken har under åren medfört löneskillnader på mellan 2 till 4 procentenheter. Efter korrigeringar som har gjorts med kända sakliga faktorer återstår enligt Arbetsgivarverkets studie en oförklarad löneskillnad på 1,7 procentenheter år 2005.

20

Diagram 4.4 Faktorer bakom löneskillnader mellan kvinnor

och män Procent

16

13,80

14,60

13,50

Chefskap (data finns bara

14

för 2004 och 2005)

12,70

12,10

12,00

Svårighetsnivå

12

Arbetsinnehåll

10

8

Myndighet

6

Utbildning, erfarenhet m.m.

4

Oförklarad

2

0

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Källa: Arbetsgivarverket

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Tabell 4.8 Andel med utländsk bakgrund bland statsanställda, nyanställda i staten och i hela befolkningen, 2000-2005

Procent

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Staten1

9,1

9,7

10,2

10,4

10,6

10,8

Nyanställda i staten 2

i.u.

14,1

14,5

14,5

15,2

15,4

.

Befolkningen 20–64

18,4

år

16,3

16,6

17,0

17,4

17,8

1Avser personer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska och hos frivilliga medlemmar i Arbetsgivarverket. Timanställda m.fl. ingår ej. För åren 2000-2001 ingår inte anställda hos försäkringskassorna, eller personer med en anställningsomfattning understigande 40 procent. För åren 2002-2005 ingår dessa grupper. Effekten av att införa dessa grupper i redovisningen är marginell. Källa: Arbetsgivarverkets källa: SCB

2Som nyanställda räknas personer som inte var anställda i staten föregående år samt personer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år.

Källa: Arbetsgivarverket

4.5 Etnisk och kulturell mångfald i staten

Regeringen har sedan 2004 ett särskilt mål att den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i statsförvaltningen skall öka på alla nivåer.

Andelen anställda med utländsk bakgrund fort- sätter att öka

Andelen anställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka i staten. (se tabell 4.8). År 2005 uppgick andelen statsanställda med utländsk bakgrund till 10,8 procent, jämfört med 10,6 procent 2004. Andelen nyanställda i staten med utländsk bakgrund under samma period var dock betydligt högre, 15,4 procent 2005 och 15,2 procent 2004. För hela befolkningen i åldrarna 20–64 år uppgick andelen med utländsk bakgrund till 18, 4 procent 2005. Även om andelen anställda med utländsk bakgrund fortfarande är lägre i staten än bland befolkningen i arbetsför ålder har ökningstakten sedan 2000 varit snabbare i staten än bland befolkningen i arbetsför ålder.

Andelen kvinnor med utländsk bakgrund var 2005 fortfarande något högre än andelen män, 11,6 procent jämfört med 10,0 procent. Båda grupperna har dock ökat jämfört med 2004.

Andelen utrikes födda i staten uppgick 2005 till 8,9 procent. År 1980 var motsvarande siffra 5,3 procent. Bland de nyanställda som är utrikes födda är, enligt Arbetsgivarverket, fler än tre av fyra födda utanför Norden, vilket är något fler än i statsförvaltningen totalt.

Små förändringar inom kompetenskategorierna Andelen anställda med utländsk bakgrund inom kärn- och ledningskompetens var oförändrad mellan 2004 och 2005. För kategorin stöd- kompetens ökade andelen under motsvarande period till 9,5 procent.

Tabell 4.9 Andel anställda med utländsk bakgrund fördelade på kompetenskategorier, 2003–2005

Procent

2003

2004

2005

Ledningskompetens

5,5

5,7

5,7

Kärnkompetens

11,1

11,4

11,4

Stödkompetens

9,3

9,3

9,5

Totalt

10,4

10,6

10,8

Källa: Arbetsgivarverket

Variation mellan sektorerna

En ökning av andelen anställda med utländsk bakgrund har skett inom alla sektorer med mellan 0,1 och 0,4 procentenheter, med undan- tag för sektorn länsstyrelserna, regeringskansliet och stabsmyndigheter.

I likhet med tidigare år är andelen högst inom sektorn universitet, högskolor och forskning (18,3 procent). Även sektorerna kultur (12,3

21

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

procent) samt arbetsliv, omsorg och utbildning (12,0 procent) har en högre andel än genom- snittet i staten. Lägst andel återfinns även i år inom sektorerna affärsverk och infrastruktur (5,7 procent) samt rättsmyndigheter inkl. För- svarsmakten (5,9 procent). Vid motsvarande mätning för 2004 redovisades Försvarsmakten som en separat sektor, vilket måste beaktas vid en eventuell jämförelse mellan åren.

Skillnaderna mellan sektorerna kan, enligt Arbetsgivarverket, till viss del förklaras av sektorsspecifika sakförhållanden, t.ex. krav på svenskt medborgarskap.

Enligt Vervas sammanställning av kompetens- försörjningen i staten deltar myndigheterna bland annat i arbetsmarknadsdagar för att nå andra grupper av potentiella medarbetare.

Flera myndigheter har också tagit emot praktikanter. Till exempel har Banverket stimulerat arbetet för ökad mångfald genom att huvudkontoret tagit emot praktikanter med utländsk bakgrund och akademisk utbild- ning. Detta har skett i samarbete med Arbets- förmedlingen och ett högskoleprojekt.

Tabell 4.10 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom olika sektorer och kompetenskategorier, 2005

Procent

Totalt

Kompetenskategori

Led-

Kärn

Stöd

ning

Affärsverk och infrastruktur

5,7

3,4

5,5

6,0

Arbetsliv, omsorg och utbildning

12,0

7,2

12,3

11,2

Ekonomi

9,0

4,8

8,9

10,6

Kultur

12,3

7,7

11,7

13,3

Länsstyrelser, regeringskansli och

stabsmyndigheter

7,6

3,5

6,7

9,8

Miljö, teknik och jordbruk

9,6

6,7

9,8

8,9

Rättsmyndigheter1

5,9

3,3

6,2

5,9

Universitet, högskolor och

forskning

18,3

11,5

21,0

13,7

Uppdragsmyndigheter

7,2

5,3

7,1

7,3

Staten totalt

10,8

5,7

11,4

9,5

1 Inkluderar även Försvarsmakten. Källa: Arbetsgivarverket

Arbetsgivarverket har granskat ökningen och ökningstakten i de olika sektorerna. Störst har ökningen varit inom sektorn miljö, teknik och jordbruk. Enligt Arbetsgivarverket verkar inget samband mellan hög personalrörlighet och ökningstalet av andelen anställda med utländsk bakgrund finnas. Överraskande är att sektorer med högre rörlighet snarare har en mycket låg ökningstakt. Sektorerna arbetsliv, omsorg och utbildning samt rättssektorn utgör dock undantag med en relativt hög ökningstakt av anställda med utländsk bakgrund. Enligt Arbetsgivarverket kan det vara ett tecken på högt fokus på rekrytering av personer med utländsk bakgrund.

Fortsatta insatser för att främja mångfald Myndigheternas arbete med att öka den etniska och kulturella mångfalden fortgår.

4.6 Personalrörlighet i staten

Rörlighet bland personalen är en förutsättning för flexibilitet och förnyelse. En för hög rörlighet kan dock innebära problem med kontinuitet och kostnaderna för introduktion av nyanställda ökar.

Rörligheten är oförändrad

Mellan september 2004 och september 2005 uppgick rörligheten i staten till 10 procent. Med personalrörlighet avses här nyanställningar och avgångar vid myndigheterna oavsett om det skett inom staten eller i förhållande till andra sektorer.F4FTotalt sett uppgick antalet ny- anställningar till 21 000 och antalet avgångar till 25 500 under denna period. Fördelningen mellan kvinnor och män är förhållandevis jämn.

Personalrörligheten har varit relativ konstant runt 10 procent de senaste tio åren, med undantag av en topp kring år 2000, då den uppgick till knappt 14 procent.

Högre rörlighet bland yngre

Liksom tidigare år var rörligheten mellan september 2004 och september 2005 totalt sett högre bland statsanställda under 35 år, för att sedan avta med stigande ålder (se diagram 4.5.). Personalrörligheten var totalt sett också högre inom kärn- och stödkompetens än inom

4 Personalrörlighet beräknas utifrån det lägsta av värdena för antalet nyrekryterade respektive antalet avgångna dividerat med medelvärdet av antalet anställda under de senaste två åren. Med nyrekryterade avses nytillkomna i staten samt nya från annan myndighet. Motsvarande gäller för avgångna.

22

ledningskompetens, framför allt i den yngsta åldersgruppen.

Diagram 4.5 Personalrörlighet fördelad på kompetenskategori och ålder, 2004–2005

Procent

20

18

Ledningskompetens

16

Kärnkompetens

Stödkompetens

14

12

10

8

6

4

2

0

-34

35-44

45-54

55-

Samtliga

Källa: Arbetsgivarverket

I jämförelse med tidigare år kan dock konsta- teras att personalrörligheten har minskat för anställda yngre än 35 år, från 24 procent mellan 2000–2001 till 19 procent mellan 2004–2005. Den förhållandevis största skillnaden för denna åldersgrupp finns inom ledningskompetens där omsättningen minskade från 11 procent till 5 procent under samma period.

Flera myndigheter nyrekryterar

Av Arbetsgivarverkets och Konjunktur- institutets konjunkturbarometer framgår att en fortsatt hög andel av myndigheternaF5Fhar nyrekryterat eller försökt nyrekrytera sedan hösten 2005. För första gången sedan 2003 upplever dock en högre andel av myndigheterna att det finns något färre lämpliga sökanden. Bristen på lämpliga sökande gäller främst högre befattningsnivåer men förekommer även på mellan- och lägre nivåer. Totalt sett är dock andelen myndigheter som upplever arbetskrafts- brist låg i jämförelse med åren fram till 2003. Bristen på arbetskraft är inte så allvarlig att den har påverkat myndigheterna i någon större omfattning.

Myndigheternas arbete med personalrörlighet Målet för myndigheternas arbete med rörlighet är en balans mellan kontinuitet och förnyelse.

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Mycket få myndigheter anser sig ha ett problem med för hög extern eller intern personal- omsättning. En bidragande faktor till detta torde vara det gynnsamma rekryteringsläget. Bland de myndigheter som vill öka rörligheten framhålls vikten av kompetensutveckling som ett instru- ment.

Socialstyrelsen har gett ett antal medarbetare professionell vägledning i form av livs- och karriärplanering för att främja intern och extern rörlighet.

4.7 Arbetsmiljö och sjukfrånvaro i staten

De statliga arbetsgivarna skall verka för en god arbetsmiljö i syfte att minska sjukfrånvaron.

Sjukfrånvaron i staten fortsätter att minska

År 2005 var den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten 4,1 procent av tillgänglig arbetstid. Det framgår av Vervas sammanställning av de upp- gifter om sjukfrånvaron som myndigheterna har redovisat i sina respektive årsredovisningar.F6F Det kan jämföras med 4,8 procent 2003 och 4,5 procent 2004, vilket innebär att sjukfrånvaron i staten fortsätter att minska. Som framgår av diagram 4.5 har sjukfrånvaron minskat inom i stort sett samtliga grupper och mest för kvinnor och anställda som är 50 år och äldre. Sjuk- frånvaron minskade också framför allt inom större myndigheter med minst 1 000 årsarbets- krafter.

5De medeltal som redovisas bygger på myndigheternas uppgifter och är viktade i förhållande till dess storlek (antal årsarbetskrafter i respektive myndighet).

6Myndigheter med högst tio anställda ingår inte då de inte omfattas av redovisningskravet. Motsvarande gäller om antalet anställda i en av under- grupperna, t.ex. ålderskategori, är högst tio eller om uppgifterna kan hänföras till en enskild person.

23

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Diagram 4.6 Sjukfrånvaron i förhållande till tillgänglig arbetstid, 2003–2005

8

7

6,6

2003

2004

2005

6,6

6,2

5,9

6

5,6

4,8

5,3

5

4,5

4,1

4,1

3,8

4

3,2 3,0

2,9

3,6

3

2,3

2,0 2,0

2

1

0

Totalt

Kvinnor

Män

-29 år

30-49 år

50- år

Källa: Finansdepartementet och Verket för förvaltningsutveckling

I likhet med arbetsmarknaden i stort är sjuk- frånvaron bland de statsanställda högre för kvinnor än för män. Sjukfrånvaron ökar också med de anställdas ålder. Av Vervas samman- ställning framgår att sjukfrånvaron i genomsnitt är högre vid stora respektive små myndigheter (minst 1 000 alternativt högst 50 årsarbets- krafter).

Högre sjukfrånvaro inom vissa sektorer

Som framgår av tabell 4.12 finns det skillnader mellan olika sektorers sjukfrånvaro. Liksom tidigare år hade sektorn arbetsliv, omsorg och utbildning den i genomsnitt högsta sjuk- frånvaron. Inom denna sektor har dock sjukfrånvaron minskat relativt mycket, från 6,9 procent 2003 till 5,9 procent 2005.

Tabell 4.11 Sjukfrånvaro i staten i förhållande till tillgänglig arbetstid fördelad på sektor och kön, 2005

Procent

Totalt

Kvinnor

Män

Affärsverk och infrastruktur

4,2

6,1

3,7

Arbetsliv, omsorg och utbildning

5,9

6,7

4,3

Ekonomi

4,8

5,9

2,9

Kultur

4,0

4,6

3,3

Länsstyrelser, regeringskansli och

stabsmyndigheter

3,5

4,3

2,4

Miljö, teknik och jordbruk

3,9

5,3

2,7

Rättsmyndigheter och Försvarsmakten

4,0

5,9

3,0

Universitet, högskolor och forskning

3,2

4,6

1,8

Uppdragsbaserad verksamhet

3,4

5,1

2,3

Staten totalt

4,1

5,6

2,9

Källa: Verket för förvaltningsutveckling

Skillnader i verksamhet och organisation kan vara en förklaring till att sjukfrånvaron varierar mellan såväl de olika sektorerna som

myndigheterna. En annan förklaring kan vara att personalstrukturen ser olika ut.

Från och med 2006 följer regeringen också sjukfrånvaron i staten kvartalsvis genom ett uppdrag till Verva. För första kvartalet 2006 konstaterar Verva att den genomsnittliga sjuk- frånvaron i staten var 3,3 ersatta dagar per anställd.

Att jämföra sjukfrånvaron som redovisas i årsredovisning med den kvartalsvisa sjukfrån- varon är inte möjligt. Det beror främst på att sjukfrånvaron definieras olika och baseras på olika datakällor.

Satsningar på friskvård och nyckeltal

Av de senaste årens redovisningar av kompetensförsörjningen framgår att det på flera myndigheter bedrivs ett aktivt och engagerat arbete för att öka hälsan. Verva konstaterar också i sin rapport att det görs många goda insatser inom området. Enligt Vervas redovis- ning av åtgärder är det en tyngdpunkt på redovisning inom det fysiskt/tekniska området och inom friskvårdsområdet. Det är få myndigheter som i sina redovisningar vidgar frågan till att avse den organisatoriska och psykosociala arbetsmiljön och förutsättningarna för dessa.

Statens pensionsverk (SPV) har tillsammans med andra större lokala arbetsgivare, både statliga, kommunala och privata, bildat en arbetsgivarring för att tillsammans verka för att långtidssjuka kan återgå i arbete.

Inom den s.k. CentrogruppenF7Fpågår ett arbete med att ta fram relevanta nyckeltal för arbetsmiljö- och hälsoarbete.

Statens geologiska undersökning har hälso- certifierats, bl.a. för det systematiska arbets- miljöarbetet. Ekonomistyrningsverket har genom hälsofrämjande arbete uppfyllt villkoren för hälsodiplomering. Det huvudsakliga inne- hållet handlar om värdegrund och förhåll- ningssätt.

7Samverkansorgan bestående av Arbetsgivarverkets största medlemmar med regional organisation, dvs. Polisen, Arbetsmarknadsverket, Domstolsverket, Försvarsmakten, Försäkringskassan, Kriminalvården, Åklagarmyndigheten, Skatteverket och Tullverket.

24

4.8 Lönenivåer och lönebildning i staten

Lönebildningen är ett viktigt personalpolitiskt verktyg i den statliga arbetsgivarpolitiken. Genom ramanslagsreformen 1993/94 fick myndigheterna fullt kostnadsansvar för den lönepolitik de bedriver.

Lönenivåer i staten

Den genomsnittliga månadslönen för en årsarbetare i staten var 25 800 kronor i september 2005. För kvinnorna var genomsnittslönen 24 000 kronor medan den för männen var 27 500 kronor. Lönespridningen har ökat de senaste åren men i relativt långsam takt.

Nedan anges medellönerna i olika arbets- marknadssektorer 2004. Som framgår av diagram

4.7finns det stora skillnader mellan tjänstemäns och arbetares löner inom privat sektor. Totalt sett uppgick medellönen i privat sektor till 24 400 kronor. Jämfört med medellönen i hela den privata sektorn ligger därmed staten högre. I och med att staten enbart har tjänstemannaavtal är det dock mer rättvisande att jämföra lönerna med tjänstemän i privat sektor än sektorns totala genomsnitt.

Diagram 4.7. Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden, 2004

Kronor

35 000

30 000

28 300

25 300

24 900

25 000

20 500

20 200

20 000

15 000

10 000

5 000

0

Tjänstem. privat sektor

Stat

Landsting

Kommun

Arbetare, privat sektor

Källa: Statistiska Centralbyrån

Totalt för hela arbetsmarknaden var medellönen 23 700 kronor 2004. Kvinnornas medellön upp- gick till 83 procent av männens. År 2003 var motsvarande uppgift 84 procent.

Löneutvecklingen i staten

Gällande ramavtal om löner m.m. för arbets- tagare i staten avser perioden 1 oktober 2004 t.o.m. 30 september 2007 (RALS 2004–2007). Arbetsgivarverket träffar som arbetsgivarpart avtal för sina medlemmar med de fackliga

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

parterna OFR (Offentliganställdas förhandlings- råd), SACO-S (Sveriges akademikers central- organisation) samt SEKO (Facket för service och kommunikation).

Mellan september 2004 och september 2005 ökade genomsnittslönen i staten med 3,0 procent (se diagram 4.7). I detta ökningstal har hänsyn tagits till att den nya myndigheten Försäkringskassan tillkommit under mät- perioden. Löneutvecklingen för identiska individer var under samma period 3,3 procent. Med identiska individer avses personer som var anställda vid samma myndighet båda mät- tidpunkterna. Genom att mäta löneutvecklingen för identiska individer bortser man från effekter av strukturella förändringar, medan effekter av t.ex. befordringar kommer med.

Diagram 4.8 Löneutvecklingen i staten, september 2004 till september 2005

Procent

5

4

Kvinnor

Män

Samtliga

3,4

3,3

3,3

3

3

3

3

2

1

0

Kollektiv

Identiska individer

Källa: Arbetsgivarverket

Tidpunkterna för lönerevisionerna varierar ofta mellan olika myndigheter. Till detta kommer att de lokala lönerevisionerna har blivit allt mer utspridda över året. Den löneutveckling som registrerats i statistiken för ett enskilt år kan därför i regel inte tolkas som resultatet av det årets löneavtal. För att få en tydligare bild av den kollektiva löneutvecklingen har Arbetsgivar- verket tagit fram uppgifter om löneutvecklingen under perioden 1997–2004 kopplade till årstakt (se tabell 4.12).

25

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Tabell 4.12 Nominell och real löneutveckling i statlig sektor, 1997–2005

Procent

Avtalsperiod för

Löneut-

Föränd-

Real löne-

centralt löneavtal

veckling,

ring i

utveckling,

årstakt

KPI1

årstakt

1997–98

RALS 1998-2001

3,8

-0,1

3,9

1998–99

RALS 1998-2001

3,8

0,4

3,4

1999–00

RALS 1998-2001

3,8

1,0

2,8

2000–01

RALS 2001

4,2

2,5

1,7

2001–02

RALS 2002-2004

3,8

2,1

1,7

2002–03

RALS 2002-04

3,6

1,9

1,7

2003–04

RALS 2002-04

3,4

0,4

3,0

2004–05

RALS 2004–2007

3,1

0,4

2,7

Genomsnittlig årlig ökning 1997–

2005

3,7

2,6

1Förändringen är beräknad som förändring i årsmedeltal. Källa: Arbetsgivarverket

Diagram 4.9 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika

sektorer på arbetsmarknaden, 1994–2004

Index 1994=100

160

155

Primärkommunal sektor

150

145

Landstingskommunal sektor

140

Statlig sektor

135

130

Privat sektor

125

120

115

110

105

100

95

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Källa: Statistiska centralbyrån

Utifrån dessa beräkningar har den nominella löneökningstakten varit 3,7 procent per år mellan 1997 och 2005. Den reala löneutveck- lingen under samma tid, dvs. om hänsyn tas till inflation eller förändringen i konsumentpris- index (KPI), har varit 2,6 procent per år.

Under senaste åren har löneutvecklingen, sett till identiska individer, varit något högre för kvinnor än för män.

Utveckling av genomsnittliga löner

Enligt jämförande statistik tiden efter ramanslagsreformen har löneökningstakten på det statliga området förhållandevis väl följt utvecklingen på arbetsmarknaden i övrigt. Mellan 1994 och 2004 uppgick löneutvecklingen inom landstingen, staten och den privata sektorn till mellan knappt 54 och drygt 56 procent (se diagram 4.8). I den kommunala sektorn var löneutvecklingen ca 41 procent under samma period.

4.9Antal disciplinära ärenden vid samtliga myndigheter respektive hos Statens ansvarsnämnd

Under perioden 2000–2006 (del av) har myndigheterna totalt behandlat 1 498 personal- ansvarsärenden. Av diagrammet nedan framgår utvecklingen under perioden. Av behandlade ärenden rör 368 avsked (varav 249 avslag), 146 uppsägning (32 avslag), 548 varning (86 avslag), 241 löneavdrag (1 avslag), 135 åtalsanmälan (10 avslag) och 50 avstängning (3 avslag). Antalet fällande beslut var totalt 1 117, dvs. 75 procent av totalt behandlade ärenden.

Diagram 4.10 Antal personalansvarsärenden under perioden

2000–2006 (del av)

Antal

350

300

250

200

150

100

50

0

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006 (del

av)

Källa: Finansdepartementet

(Ds 2006:19)

Ett fåtal myndigheter står för det dominerande antalet ärenden: Rikspolisstyrelsen 448, Försvarsmakten 288, Kriminalvården 135, Skatteverket 81, Statens institutionsstyrelse 54, Banverket 45, Arbetsmarknadsverket 44 och

26

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

slutligen Luftfartsverket 43 ärenden. Till- sammans svarar dessa myndigheter för 76 procent av ärendena, medan deras sammanlagda personalstyrka är 40 procent av totala antalet statsanställda. Antalet personalansvarsärenden efter myndighetsstorlek anges nedan.

Tabell 4.13 Antal personalansvarsärenden efter myndighetens storlek

Antal anställda

Antal ärenden

Ärenden per 1 000 anställda

- 50

0

0

51-100

21

6

101-1 000

146

6,9

1 000-

133

4,3

Totalt

1 498

6,5

Om man bortser från uppgifterna för år 2006, innebär det att ungefär en anställd av tusen prövas av respektive myndighet varje år. En fjärdedel av dessa fälls inte.

Verksamheten vid Statens ansvarsnämnd

Statens ansvarsnämnd, som inrättades år 1976, har till uppgift att besluta i frågor om disciplin- ansvar, åtalsanmälan, avskedande, läkarundersök- ning med tvång eller avskedande när det gäller statlig anställda med högre befattningar. Som framgår av de verksamhetsberättelser som ansvarsnämnden numera inger till regeringen har bl.a. följande antal ärenden om åtalsanmälan, avsked, läkarundersökning och disciplinansvar inkommit till nämnden under åren 2001–2005, uppdelade efter yrkeskategorier.

Tabell 4.14 Inkomna ärenden till Statens ansvarsnämnd under åren 2000–2005 uppdelade efter yrkeskategorier

Antal

Yrkeskategorier

2001

2002

2003

2004

2005

Domare

7

6

2

4

10

Åklagare

2

4

8

3

5

Polischefer

3

2

3

4

1

Professorer

0

2

2

1

8

Övriga

0

1

0

2

3

Summa 1

12

15

15

14

27

1Avser ärenden som har avgjorts i sak.

27

Bilaga 1

Underbilaga 1.1

Myndighetschefer och ordförande i styrelser med fullt ansvar

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Bilaga 1

Underbilaga 1.1 Myndighetschefer och ordförande i

styrelser med fullt ansvar 2006-09-01

Innehållsförteckning

Myndighetschefer 2006-09-01 .........................................................................................

5

Ordförande i styrelser med fullt ansvar 2006-09-01.....................................................

10

3

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighetschefer 2006-09-01

Regeringen redovisar nedan en sammanställning över myndighetschefer som lyder omedelbart under regeringen och som anställs genom beslut av regeringen. Sammanställningen redovisar förhållandet den 1 september 2006.F8F

Regeringen har för avsikt att årligen i budgetpropositionen lämna en aktuell redovisning över myndighetscheferna.

Myndighet

Titel

Efternamn

Förnamn

Affärsverket svenska kraftnät

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Jan

Allmänna reklamationsnämnden

Ordförande

Nordling

Lotty

Arbetsdomstolen

Ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN]

Michaël

Arbetslivsinstitutet

GD

Sjöberg

Mikael

Arbetsmarknadsstyrelsen

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo

Arbetsmiljöverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Kenth

Arkitekturmuseet

Museichef
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bitte

Banverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Per-Olof

Barnombudsmannen

BO
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lena

Blekinge tekniska högskola

Rektor

Haikola

Lars

Bolagsverket

GD

Wessberg

Hans Gustaf

Boverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ines

Brottsförebyggande rådet

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Jan

Brottsoffermyndigheten

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Margareta

Centrala studiestödsnämnden

GD
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Kerstin

Danshögskolan

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Efva

Datainspektionen

GD

Gräslund

Göran

Djurskyddsmyndigheten

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Matz

Domstolsverket

GD

Rolén

Thomas

Dramatiska institutet

Rektor

Lysander

Per

Ekobrottsmyndigheten

GD

Antemar

Gudrun

Ekonomistyrningsverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Yvonne

Elsäkerhetsverket

GD

Färm

Gunnel

Exportkreditnämnden

GD

Rydh

Olof

Fastighetsmäklarnämnden

Ordförande

Järvstrand

Anna-Lena

Finansinspektionen

GD

Bonde

Ingrid

Fiskeriverket

GD

Wenblad

Axel

Folke Bernadotteakademin

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Michael

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och

samhällsbyggande

GD, vik
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sture

Fortifikationsverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sören

Forum för levande historia

Överintendent

Vakant

Försvarets materielverk

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar

Försvarets radioanstalt

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingvar

Försvarshögskolan

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Henrik

8 På grund av särskilda bestämmelser ingår inte Arbetsgivarverket, Regeringskansliet och Verket för högskoleservice i sammanställningen.

5

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighet

Titel

Efternamn

Förnamn

Försvarsmakten

ÖB

Syrén

Håkan

Försäkringskassan

GD

Malmborg

Curt

Gymnastik- och idrottshögskolan

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats

Glesbygdsverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Kerstin

Granskningsnämnden för radio och TV

Direktör

Renfors

Cecilia

Göteborgs universitet

Rektor

Fredman

Pam

Handelsflottans kultur och fritidsråd

Direktör

Cruth

Torbjörn

Handikappombudsmannen

HO
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd

GD

Marcus

Annika

Högskolan i Borås

Rektor

Nordholm

Lena

Högskolan Dalarna

Rektor

Stark

Agneta

Högskolan i Gävle

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Leif

Högskolan i Halmstad

Rektor

Enmark

Romulo

Högskolan i Kalmar

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Agneta

Högskolan Kristianstad

Rektor, vik
[REDACTED_EFTERNAMN]

Malin

Högskolan i Skövde

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Leif

Högskolan på Gotland

Rektor

Borgert

Leif

Högskolan Väst

Rektor

Ekedahl

Lars

Högskoleverket

Universitetskansler Franke

Sigbrit

Högsta domstolen

Ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo

Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen

GD

Jangenäs

Bo

Inspektionen för strategiska produkter

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Andreas

Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Peter

Institutet för psykosocial medicin

Föreståndare, vik

Nordenskiöld

Louise

Institutet för språk och folkminnen

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Björn

Institutet för tillväxtpolitiska studier

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sture

Institutet för utvärdering av internationellt

utvecklingssamarbete (Sadev)

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders

Integrationsverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Andreas

Internationella programkontoret för

utbildningsområdet

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf

Justitiekanslern

JK

Lambertz

Göran

Jämställdhetsombudsmannen

JämO

Borgström

Claes

Järnvägsstyrelsen

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf

Kammarkollegiet

GD

Ljungh

Claes

Karlstads universitet

Rektor

Ullenius

Christina

Wallberg-

Karolinska institutet

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Harriet

Kemikalieinspektionen

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ethel

Kommerskollegium

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lena

Konjunkturinstitutet

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingemar

Konkurrensverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Claes

Konstfack

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ivar

Konsumentverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Karin

Kriminalvården

GD

Nylén

Lars

Krisberedskapsmyndigheten

GD

Eksborg

Ann-Louise

6

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighet

Titel

Efternamn

Förnamn

Kungl. Musikhögskolan i Sthlm

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Johannes

Kungl. Tekniska högskolan i Sthlm

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders

Kungliga biblioteket

Riksbibliotekarie
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar

Kungl. Konsthögskolan

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Marie-Louise

Kustbevakningen

GD

Salomonson

Christina

Lantmäteriverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Stig

Linköpings universitet

Rektor

Millnert

Mille

Livrustkammaren, Skokloster slott och Hallwylska

palatset

Överintendent

Bursell

Barbro

Livsmedelsekonomiska institutet

GD

von Schantz

Dag

Livsmedelsverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Inger

Lotteriinspektionen

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Hases Per

Luftfartsstyrelsen

GD

Billinger

Nils Gunnar

Luftfartsverket

GD

Rekke

Lars

Luleå tekniska universitet

Rektor

Sandvik[REDACTED_EFTERNAMN]

Pia

Lunds universitet

Rektor

Bexell

Göran

Läkemedelsförmånsnämnden

GD

Tauberman

Ann-Christin

Läkemedelsverket

GD

Alvan

Gunnar

Länsstyrelsen i Blekinge län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingegerd

Länsstyrelsen i Dalarnas län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingrid

Länsstyrelsen i Gotlands län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Marianne

Länsstyrelsen i Gävleborgs län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Christer

Länsstyrelsen i Hallands län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars-Erik

Länsstyrelsen i Jämtlands län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Maggi

Länsstyrelsen i Jönköpings län

Landshövding

Engqvist

Lars

Länsstyrelsen i Kalmar län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven

Länsstyrelsen i Kronobergs län

Landshövding

Lagrell

Lars-Åke

Länsstyrelsen i Norrbottens län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Per-Ola

Länsstyrelsen i Skåne län

Landshövding

Tunhammar

Göran

Länsstyrelsen i Stockholms län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats

Länsstyrelsen i Södermanlands län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo

Länsstyrelsen i Uppsala län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders

Länsstyrelsen i Värmlands län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Eva

Länsstyrelsen i Västerbottens län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lorentz

Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gerhard

Länsstyrelsen i Västmanlands län

Landshövding

Svegfors

Mats

Länsstyrelsen i Västra Götalands län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Göte

Länsstyrelsen i Örebro län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sören

Länsstyrelsen i Östergötlands län

Landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Björn

Lärarhögskolan i Stockholm

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingrid

Malmö högskola

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lennart

Marknadsdomstolen

Ordförande

Fallenius

Christer

Medlingsinstitutet

GD

Stråth

Claes

Migrationsverket

GD

Valik

Janna

Mittuniversitetet

Rektor

Lindstein

Thomas

Moderna museet

Överintendent

Nittve

Lars

Myndigheten för handikappolitisk samordning

(Handisam)

GD

Älfvåg

Carl

Myndigheten för internationella adoptionsfrågor

GD

Camving

Meit

7

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighet

Titel

Efternamn

Förnamn

Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sonja

Myndigheten för nätverk och samarbete inom

högre utbildning

GD

Rohlin

Madeleine

Myndigheten för skolutveckling

GD

Enochsson

Pia

Myndigheten för utl. investeringar i Sverige

GD

Hammerich

Kai

Mälardalens högskola

Rektor

Palmér

Ingegerd

Nationalmuseum med Prins Eugens

Waldermarsudde

Överintendent

Söderlind

Solfrid

Nationellt centrum för flexibelt lärande

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Hans-Inge

Naturhistoriska riksmuseet

Museichef

Hallman

Christina

Naturvårdsverket

GD

Liljelund

Lars-Erik

Nordiska Afrikainstitutet

Direktör
[REDACTED_EFTERNAMN]

Carin

Ombudsmannen mot diskriminering på grund av

sexuell läggning

HomO

Ytterberg

Hans

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

DO
[REDACTED_EFTERNAMN]

Katri

Operahögskolan i Sthlm

Rektor

Svendén

Birgitta

Patent- och registreringsverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gun

Patentbesvärsrätten

Ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN]

Alf

Polarforskningssekretariatet

Föreståndare

Karlqvist

Anders

Post- och telestyrelsen

GD

Treschow

Marianne

Premiepensionsmyndigheten

GD

Lindenius

Christina

Presstödsnämnden

Kanslichef
[REDACTED_EFTERNAMN]

Åsa-Britt

Radio- och TV-verket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Björn

Regeringsrätten

Ordförande

Lavin

Rune

Revisorsnämnden

Direktör
[REDACTED_EFTERNAMN]

Peter

Riksantikvarieämbetet

Riksantikvarie

Liliequist

Inger

Riksarkivet

Riksarkivarie

Lidman

Tomas

Riksgäldskontoret

Riksgäldsdirektör
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo

Rikspolisstyrelsen

Rikspolischef
[REDACTED_EFTERNAMN]

Stefan

Rikstrafiken

GD

Widlert

Staffan

Riksutställningar

GD

Follin

Ann

Rymdstyrelsen

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Per

Rättsmedicinalverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf

Sida

GD

Norrfalk

Maria

Sjöfartsverket

GD

Selén

Jan-Olof

Skatteverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats

Skogsstyrelsen

GD

Enander

Göran

Skolväsendets överklagandenämnd

Direktör
[REDACTED_EFTERNAMN]

Magnus

SMHI

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Maria

Smittskyddsinstitutet

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ragnar

Socialstyrelsen

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Kjell

Specialpedagogiska institutet

GD

Rocksén

Jan

Specialskolemyndigheten

GD

Bååth

Greger

Statens beredning för medicinsk utvärdering

Direktör
[REDACTED_EFTERNAMN]

Måns

Statens biografbyrå

Direktör

Arrbäck

Gunnel

Statens bostadskreditnämnd

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars

8

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighet

Titel

Efternamn

Förnamn

Statens energimyndighet

GD

Korsfeldt

Thomas

Statens fastighetsverk

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo

Statens folkhälsoinstitut

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar

Statens försvarshistoriska museer

Överintendent

von Arbin

Christina

Statens geotekniska institut

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Birgitta

Statens haverikommission

GD

Kastman Heuman

Åsa

Statens historiska museer

Överintendent

Amréus

Lars

Statens institut för kommunikationsanalys

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Kjell

Statens institutionsstyrelse

GD
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Ewa

Statens jordbruksverk

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats

Statens järnvägar

GD

Dahlborg

Lennart

Statens konstråd

Direktör

Adsenius

Mikael

Statens kulturråd

GD

Rennerstedt

Kristina

Statens kärnkraftinspektion

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Judith

Statens ljud- och bildarkiv

GD

Allerstrand

Sven

Statens maritima museer

Överintendent
[REDACTED_EFTERNAMN]

Robert

Statens museer för världskultur

Överintendent

Gesang-Karlström

Eva

Statens musiksamlingar

Direktör

Vakant

Statens pensionsverk

GD

Norén

Agneta

Statens räddningsverk

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Göran

Statens skolverk

GD

Thullberg

Per

Statens strålskyddsinstitut

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars-Erik

Statens va-nämnd

Ordförande

Rubenson

Stefan

Statens veterinärmedicinska anstalt

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders

Statens väg- och transportforskningsinstitut

GD

Karlström

Urban

Statistiska centralbyrån

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Kjell

Statskontoret

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders L

Stockholms universitet

Rektor

Bremer

Kåre

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll

(SWEDAC)

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Hans-Eric

Styrelsen för psykologiskt försvar

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats

Svenska ESF-Rådet

GD

Qvarfort

Anne-Marie

Svenska institutet

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Olle

Svenskt biografiskt lexikon

Huvudredaktör
[REDACTED_EFTERNAMN]

Åsa

Sveriges geologiska undersökning

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars

Sveriges lantbruksuniversitet

Rektor

Sennerby Forsse

Lisa

Säkerhetspolisen

GD

Bergenstrand

Klas

Södertörns högskola

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingela

Talboks- och punktskr.biblioteket

Bibliotekschef, vik
[REDACTED_EFTERNAMN]

Kjell

Teaterhögskolan i Stockholm

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Olle

Totalförsvarets forskningsinstitut

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Madelene

Totalförsvarets pliktverk

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Björn

Tullverket

Generaltulldirektör[REDACTED_EFTERNAMN]

Karin

Umeå universitet

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Göran

Ungdomsstyrelsen

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Per

Uppsala universitet

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders

Valmyndigheten

Kanslichef

Skarell

Gunnar

Verket för förvaltningsutveckling (Verva)

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lena

9

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighet

Titel

Efternamn

Förnamn

Verket för innovationssystem (Vinnova)

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Per

Verket för näringslivsutveckling (Nutek)

GD, vik
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sune

Vetenskapsrådet

GD

Omling

Pär

Vägverket

GD

Skogö

Ingemar

Växjö universitet

Rektor

Sterte

Johan

Åklagarmyndigheten

Riksåklagaren

Wersäll

Fredrik

Örebro universitet

Rektor

Gidlund

Janerik

Överklagandenämnden för studiestöd

Direktör

Törnered

Mats

Ordförande i styrelser med fullt ansvar 2006-09-01

Regeringen redovisar nedan en sammanställning över ordförande i styrelser med fullt ansvar. Sammanställningen redovisar förhållandet den 1 september 2006.

Regeringen har för avsikt att årligen i budgetpropositionen lämna en aktuell redovisning över dessa ordförande.

Myndighet

Titel

Efternamn

Förnamn

Affärsverket svenska kraftnät

Fd statsråd
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven

AP-fonden Första

GD

Hedborg

Anna

AP-fonden Andra

Ekonom
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar

AP-fonden Tredje

VD

de Neergaard

Claes

AP-fonden Fjärde

Fd statsråd
[REDACTED_EFTERNAMN]

Birgit

AP-fonden Sjunde

Ek.dr.
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt

AP-fonden Sjätte

Direktör
[REDACTED_EFTERNAMN]

Jan-Olle

Arbetsgivarverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats

Arbetsmarknadsstyrelsen

Professor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Per-Olof

Banverket

Direktör
[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats

Blekinge tekniska högskola

Säljchef
[REDACTED_EFTERNAMN]

Karin

Danshögskolan

Fd landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ann-Chatrine

Dramatiska institutet

Teaterchef

Assefa

Astrid

Exportkreditnämnden

Direktör
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lennart

Finansinspektionen

Fd statsråd
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt

Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap

Fd statsråd
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anita

Fortifikationsverket

Kommunalråd

Micko

Lena

Försvarets materielverk

Fd GD

Carling

Jan

Försvarshögskolan

Rektor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar

Försäkringskassan

Socionom

Efraimsson

Inger

Gymnastik- och idrottshögskolan

Direktör
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo

Göteborgs universitet

Teknologie doktor

Wittlöf

Arne

Högskolan Dalarna

Professor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders

Högskolan i Borås

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gun

Högskolan i Gävle

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars Erik

Högskolan i Halmstad

Fd landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Thorsten

10

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighet

Titel

Efternamn

Förnamn

Högskolan i Kalmar

VD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lennart

Högskolan i Skövde

Sjukhusdirektör

Tuvegran

Ingela

Högskolan Väst

Professor
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingemar

Högskolan Kristianstad

Direktör
[REDACTED_EFTERNAMN] Lönnberg

Lil

Högskolan på Gotland

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Inger

Karlstads universitet

Ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sture

Karolinska institutet

Riksdagsledamot
[REDACTED_EFTERNAMN]

Susanne

Konstfack

Fd statssekreterare

Thorgren

Gunilla

Kungl. Konsthögskolan

Riksarkivarie

Lidman

Tomas

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

VD

Bohlund

Kjell

Kungl. Tekniska högskolan

VD

Schelin-Seidegård

Cecilia

Linköpings universitet

Riksdagsledamot
[REDACTED_EFTERNAMN]

Beatrice

Lotteriinspektionen

Riksdagsledamot
[REDACTED_EFTERNAMN]

Åke

Luftfartsverket

Landshövding

Tunhammar

Göran

Luleå tekniska universitet

VD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders

Lunds universitet

Fd statsråd
[REDACTED_EFTERNAMN]

Allan

Lärarhögskolan i Stockholm

GD

Ringborg

Erland

Malmö högskola

VD

Landelius

Sven

Mittuniversitetet

VD

Böhlin

Birgitta

Myndigheten för utländska investeringar i Sverige

Direktör

Narvinger

Anders

Mälardalens högskola

Direktör
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lennart

Operahögskolan

Fd landshövding
[REDACTED_EFTERNAMN]

Birgit

Post- och telestyrelsen

Riksdagsledamot
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars

Premiepensionsmyndigheten

Fd Riksgäldsdirektör
[REDACTED_EFTERNAMN]

Thomas

Riksgäldskontoret

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars Eric

Rikstrafiken

Riksdagsledamot
[REDACTED_EFTERNAMN]

Inger

Sjöfartsverket

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Jörgen

Statens järnvägar

Departementsråd
[REDACTED_EFTERNAMN]

Hans Christer

Statens beredning för medicinsk utvärdering

Professor

Rehnqvist

Nina

Statens pensionsverk

GD
[REDACTED_EFTERNAMN]

Yvonne

Stockholms universitet

Kammarrättspresident Heckscher

Sten

Sveriges lantbruksuniversitet

GD

Edqvist

Lars-Erik

Södertörns högskola

Koncernchef
[REDACTED_EFTERNAMN]

Björn

Teaterhögskolan i Stockholm

GD

Wigzell

Kerstin

Totalförsvarets forskningsinstitut

Rektor

Ullenius

Christina

Umeå universitet

VD

Johansson-Hedberg

Birgitta

Uppsala universitet

Ekonomie doktor

Dalborg

Hans

Verket för högskoleservice (VHS)

Rektor

Sandvik[REDACTED_EFTERNAMN]

Pia

Verket för innovationssystem (Vinnova)

Forskningsdirektör

Fossom

Greta

Verket för näringslivsutveckling (Nutek)

GD

Hammerich

Kai

Vetenskapsrådet

Fd statsråd
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt

Vägverket

Fd riksdagsledamoten[REDACTED_EFTERNAMN]

Kenneth

11

PROP. 2006/07:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighet

Titel

Efternamn

Förnamn

Växjö universitet

Fd ambassadör

Bergquist

Mats

Örebro universitet

Fd GD

Sandebring

Hans

12