Regeringens proposition 2003/04:134

Beskattning av europabolag

Prop.

2003/04:134

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 7 april 2004 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Bosse[REDACTED_EFTERNAMN] (Finansdepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen lämnas förslag till hur den nya associationsformen europabolag skall behandlas vid inkomstbeskattningen. Europabolag föreslås med hänsyn till bolagens karaktär likställas med aktiebolag. Inkomstskattelagens (1999:1229) bestämmelser som gäller aktiebolag skall därför tillämpas på europabolag. Dessutom lämnas motsvarande förslag beträffande kupongskatt samt arvs- och gåvoskatt. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 8 oktober 2004. I propositionen lämnas även förslag till en ändring i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga. Lagändringen föreslås träda i kraft den 1 juli 2004. 1

Innehållsförteckning

Prop. 2003/04:134

1

Förslag till riksdagsbeslut..................................................................

3

2

Lagtext

...............................................................................................

4

2.1

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229).........................................................................

4

2.2

Förslag till lag om ändring i kupong-

skattelagen (1970:624)........................................................

7

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt

och gåvoskatt ......................................................................

8

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (1969:200) om

uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift

eller pålaga ........................................................................

10

3

Ärendet och dess beredning.............................................................

12

4

Beskattningen av europabolag.........................................................

13

4.1

Bakgrunden till förslagen..................................................

13

4.2

Den skattemässiga behandlingen av europabolag.............

15

4.2.1

Inkomstbeskattningen av europabolag och deras

ägare................................................................

15

4.2.2

Kupongskatt....................................................

21

4.2.3

Arvs- och gåvoskatt ........................................

23

5

Konsekvenser för de offentliga finanserna m.m..............................

23

6

Konsekvenser för mindre företag ....................................................

23

7

Genomförande av ändring i indrivningsdirektivet ..........................

24

8

Författningskommentarer ................................................................

24

8.1

Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229).......................................................................

24

8.2

Förslaget till lag om ändring i kupongskattelagen

(1970:624).........................................................................

27

8.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om

arvsskatt och gåvoskatt .....................................................

27

8.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt,

avgift eller pålaga..............................................................

27

Bilaga 1

Lagförslag i promemorian Beskattning av Europabolag

(Fi 2004/721) .........................................................................

28

Bilaga 2

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över

promemorian Beskattning av europabolag (Fi 2004/721).....

32

Bilaga 3

Lagrådsremissens lagförslag .................................................

33

Bilaga 4

Lagrådets yttrande .................................................................

39

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 april 2004............

40

2

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2003/04:134

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

2.

lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),

3.

lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, och

4.

lag om ändring i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga.

3

2

Lagtext

Prop. 2003/04:134

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 §, 3 kap. 19 § och 20 a kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2

kap.

4 §

Försäkringsaktiebolag räknas

Europabolag

och

som aktiebolag.

försäkringsaktiebolag räknas

som

aktiebolag.

3 kap. 19 § Den som är begränsat skattskyldig är skattskyldig för kapitalvinst på sådana tillgångar och förpliktelser som avses i andra stycket, om han vid något tillfälle under det kalenderår då avyttringen sker eller under de föregående tio kalenderåren har varit bosatt i Sverige eller stadigvarande vistats här. Skattskyldigheten gäller oavsett i vilket inkomstslag kapitalvinsten skall tas upp. Skattskyldigheten gäller också belopp som motsvarar en kapitalvinst och som enligt 51 kap. 3 och 4 §§ skall tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet. Skattskyldigheten enligt första stycket omfattar

1.

andelar i svenska aktiebolag, svenska handelsbolag och svenska ekonomiska föreningar med undantag för andelar i privatbostadsföretag,

2.

konvertibla skuldebrev och konvertibla vinstandelsbevis som getts ut av svenska aktiebolag,

3.

köp- och teckningsoptioner som utfärdats i förening med skuldebrev av svenska aktiebolag, och

4.

terminer och optioner som avser sådana tillgångar som anges i 

13.

Om ett utländskt aktiebolag tidigare har varit svenskt, skall vid tillämpningen av andra stycket det som sägs om ett svenskt aktiebolag även gälla det utländska aktiebolaget till och med det femte året efter det år då bolaget upphörde att ha fast driftställe i Sverige, dock längst till och med det tionde året efter det år då bolaget upphörde att vara svenskt. 4

20 a kap. 1 §

1

Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas vid beräkning av anskaffningsvärden och anskaffningsutgifter för tillgångar och förpliktelser som ingår i verksamheten vid beskattningsinträdet om

1.

en fysisk eller juridisk persons inkomst av en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet inte har beskattats på grund av att personen inte har varit skattskyldig i Sverige för verksamheten men sådan skattskyldighet inträder,

2.

inkomsten i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person inte har beskattats i Sverige på grund av att delägaren inte varit skattskyldig i Sverige för verksamheten men sådan skyldighet inträder,

3.

verksamheten bedrivs av en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster och delägaren inte varit skattskyldig för personens inkomst omedelbart före beskattningsåret,

4. inkomsten

har

varit

4. inkomsten

har

varit

undantagen från

beskattning i

undantagen från

beskattning i

Sverige på grund av ett skatteavtal

Sverige på grund av ett skatteavtal

och undantaget upphör, eller

och undantaget upphör,

5. en

tillgång eller förpliktelse

5. en

tillgång eller

förpliktelse

förs

över

från

en

förs

över

från

en

näringsverksamhet eller del av en

näringsverksamhet eller del av en

näringsverksamhet,

vars inkomst

näringsverksamhet,

vars inkomst

inte beskattas i Sverige till samma

inte beskattas i Sverige till samma

persons

näringsverksamhet

eller

persons

näringsverksamhet

eller

del av

näringsverksamhet,

vars

del av

näringsverksamhet,

vars

inkomst beskattas här.

inkomst beskattas här, eller

6. en

tillgång eller

förpliktelse

förs över genom en fusion eller

fission från en näringsverksamhet

eller del av en näringsverksamhet,

vars inkomst inte tidigare har

beskattats i Sverige.

Vid tillämpning av första stycket

6 skall vad som sägs om

anskaffningsvärde

i

3

§,

anskaffningsutgift,

förbättrings-

utgift och innehavsår i 4 §,

anskaffningsutgift

och

förbättringsutgift

i

5 §

samt

värdering av förpliktelse i 8 §,

avse

förhållandena

i

det

överlåtande företaget.

Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas inte på verksamhet som undantagits från skattskyldighet enligt 7 kap.

1 Senaste lydelse 2003:1086. Prop. 2003/04:134 5 Denna lag träder i kraft den 8 oktober 2004. De nya bestämmelserna i 20 a kap. 1 § tillämpas dock bara på fusioner och fissioner som genomförs efter ikraftträdandet. Prop. 2003/04:134 6

Vad i denna lag sägs om aktie i svenskt aktiebolag gäller även aktie i europabolag med säte i Sverige och andel i svensk investeringsfond.

2.2

Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen

Prop. 2003/04:134

(1970:624)

Härigenom föreskrivs att 1 § kupongskattelagen (1970:624) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

2

Kupongskatt skall betalas enligt denna lag till staten för utdelning av annat slag än som avses i 42 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229) på aktie i svenskt aktiebolag. Vad i denna lag sägs om aktie i svenskt aktiebolag gäller även andel i svensk investeringsfond. Denna lag träder i kraft den 8 oktober 2004.

2 Senaste lydelse 2004:50.

7

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om

Prop. 2003/04:134

arvsskatt och gåvoskatt

Härigenom föreskrivs att 43 § lagen (1941:416) om arvsskatt och

gåvoskatt

3 

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

43 §

4

Vid beskattning av gåva gäller i tillämpliga delar, förutom ovan särskilt angivna bestämmelser i 69, 12, 19, 21 och 30 §§, vad i fråga om arvsskatt vidare är stadgat i 4 § tredje stycket, 13 § 2 mom., 14 och 20 §§, 22 § med undantag av 3 mom., 23 § med undantag av F tredje stycket, 2427 §§, 28 § med undantag av andra och fjärde styckena samt 32 §. Därvid skall hänvisningen i 32 § f) till 19 § i stället gälla 41 § samt 28 § första och tredje styckena tillämpas som om gåvan utgjorde arv efter givaren. När ersättning räknas av från en gåva som skall tas upp till en viss andel

av sitt värde, skall ersättningen kvoteras på samma sätt som gåvan.

Har gåva lämnats utan förbehåll

Har gåva lämnats utan förbehåll

till förmån för givaren eller annan

till förmån för givaren eller annan

och avser gåvan givarens hela

och avser gåvan givarens hela

näringsverksamhet,

en verksam-

näringsverksamhet,

en

verksam-

hetsgren eller en ideell andel av en

hetsgren eller en ideell andel av en

näringsverksamhet eller en verk-

näringsverksamhet eller en verk-

samhetsgren eller avser gåvan en

samhetsgren eller avser gåvan en

andel respektive del av en andel i

andel respektive del av en andel i

ett onoterat aktiebolag, en eko-

ett

onoterat

aktie-

eller

nomisk

förening

eller

ett

europabolag,

en

ekonomisk

handelsbolag, skall, utöver be-

förening

eller

ett

handelsbolag,

stämmelserna i första stycket 

skall,

utöver

bestämmelserna i

under förutsättning att verksam-

första stycket under förutsättning

heten är sådan som avses i 2 kap.

att verksamheten är sådan som

24

§

inkomstskattelagen

avses

i

2

kap.

24

§

(1999:1229) även 22 § 3 mom.

inkomstskattelagen (1999:1229) 

och 23 § F tredje stycket tillämpas

även 22 § 3 mom. och 23 § F

när gåvoskatten bestäms.

Har

tredje

stycket

tillämpas

när

gåvo-tagaren inom tre år efter det

gåvoskatten

bestäms.

Har

att skattskyldighet för gåvan inträtt

gåvotagaren inom tre år efter det

genom köp, byte eller något

att skattskyldighet för gåvan inträtt

därmed

jämförligt

fång

eller

genom köp, byte eller något

genom gåva eller bodelning av

därmed

jämförligt

fång

eller

annan anledning än makes död

genom gåva eller bodelning av

avhänt

sig

egendomen

eller

annan anledning än makes död

väsentlig del därav, skall ny gåva

avhänt

sig egendomen

eller

anses föreligga med det värde

väsentlig del därav, skall ny gåva

varmed

den

ursprungliga

gåvan

anses

föreligga med

det värde

nedsatts.

varmed den ursprungliga gåvan

3

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857.

4

Senaste lydelse 2003:1199.

8

nedsatts. Som ett förbehåll enligt tredje stycket räknas inte att givaren ställt upp ett villkor om att gåvotagaren skall lämna en ersättning för gåvan. Denna lag träder i kraft den 8 oktober 2004. Prop. 2003/04:134 9

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

5 

Följande rättsakter skall gälla som svensk lag:

1.

rådets direktiv 76/308/EEG av den 15 mars 1976, (ändrat genom direktiven 79/1071/EEG och 92/108/EEG) om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar uppkomna till följd av verksamhet som utgör en del av finansieringssystemet för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket och av jordbruksavgifter och tullar samt med avseende på mervärdesskatt och vissa punktskatter,

2.

kommissionens direktiv 2002/94/EG av den 9 december 2002 om tilllämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i rådets direktiv 76/308/EEG om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder, samt

3.

rådets direktiv 2001/44/EG av den 15 juni 2001 om ändring av direktiv 76/308/EEG om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar uppkomna till följd av verksamhet som utgör en del av finansieringssystemet för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket och av jordbruksavgifter och tullar samt med avseende på mervärdesskatt och vissa punktskatter.

Den svenska texten till rättsakt 1 enligt föregående stycke i dess lydelse före de ändringar som anges i rättsakt 3, rättsakt 2 i dess senaste lydelse samt rättsakt 3 finns som bilaga till denna lag. I bilagan till denna lag har bilagorna till rättsakt 2 uteslutits. Bilagornas lydelse framgår av Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337, 13.12.2002, s. 47 54. Rådets direktiv 76/308/EEG av den 15 mars 1976 om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder gäller, utöver vad som följer av rättsakt 3, för följande skatter på försäkringspremier

6

: taxxa fuq Dokumenti u Trasferimenti i Malta, samt

5

Senaste lydelse 2003:142.

6

Akt om villkoren för republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Slovakiens och Republiken Sloveniens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen Bilaga II: förteckning enligt artikel 20 i anslutningsakten 9. Beskattning, EUT L 236, 23.9.2003, s. 555 (Celex 12003TN02/09).

Prop. 2003/04:134 10

 davek od prometa zavarovalnih poslov och požarna taksa i Slovenien. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004. Prop. 2003/04:134 11

3

Ärendet och dess beredning

Prop. 2003/04:134

Den 8 oktober 2004 träder rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag i kraft. Förordningen är ett led i genomförandet av en gemensam inre marknad enligt vilken individer och företag skall kunna handla, byta tjänster, arbeta, investera och producera under lika konkurrensförhållanden. Europabolagen är en europeisk aktiebolagsform (Societas Europaea, SE) som medlemsstaterna efter flera decenniers förhandlingar till slut har enats om. Många frågor rörande europabolag har överlåtits till den nationella lagstiftaren. Medlemsstaterna får därför utfärda kompletterande regler som skall tillämpas på europabolag med säte i medlemsstaten. Om det saknas regler i förordningen och nationella kompletterande regler för europabolag skall samma regler tillämpas på ett europabolag som de regler som tillämpas på publika aktiebolag i den medlemsstat där bolaget har sitt säte. Förordningen reglerar däremot inte beskattningsfrågor beträffande europabolagen. Justitiedepartementet remitterade i mars 2003 promemorian Europabolag (Ds 2003:15) med förslag till kompletterande nationella bestämmelser till förordningen. I promemorian föreslås bestämmelser på de områden där medlemsstaterna har normgivningsrätt enligt förordningen eller där det annars bedömts lämpligt att införa regler vid sidan av förordningen. Regeringen har den 11 mars 2004 beslutat proposition (prop. 2003/04:112) med förslag till nationell associationsrättslig reglering för europabolag. I promemorian Europabolag och i propositionen behandlades inte beskattningsfrågorna. Beskattningsfrågorna har i stället beretts separat i Finansdepartementet. En promemoria Beskattning av europabolag (dnr Fi 2004/721) har upprättats med förslag till hur europabolagen skall infogas i inkomstskattelagen (1999:1229, IL) och andra skatteförfattningar. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet. Promemorians förslag har efter remissbehandlingen beretts ytterligare inom Regeringskansliet. Synpunkter har under hand inhämtats från Skatteverket. Lagrådet Regeringen beslutade den 18 mars 2004 att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Yttrandet finns i bilaga 4. I förhållande till de remitterade förslagen har det gjorts några ändringar av redaktionell och förtydligande karaktär. Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande av Lagrådet har därför inte inhämtats. 12 Prop. 2003/04:134 4 Beskattningen av europabolag

4.1

Bakgrunden till förslagen

Syftet med europabolagen är att skapa en europeisk associationsform för

gränsöverskridande samverkan i aktiebolagsform. Ett europabolag skall

ha sitt säte i en medlemsstat inom EU (artikel 7 i rådets förordning (EG)

nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag).

Bolagets säte och huvudkontor skall finnas i en och samma

medlemsstat. Ett europabolag skall kunna flytta sitt säte till en annan

medlemsstat utan att bolaget behöver avvecklas i den första

medlemsstaten och bildas på nytt i den andra. Ett europabolag

kännetecknas av att dess firma skall innehålla beteckningen SE.

Ett europabolag kan bildas på ett antal olika sätt av redan befintliga

nationella juridiska personer. Fysiska personer kan inte vara stiftare. Ett

europabolag kan bildas genom att publika aktiebolag hemmahörande i

minst två olika medlemsstater fusioneras till ett europabolag (artikel 2.1).

En annan möjlighet är att två eller flera privata eller publika aktiebolag

tillsammans bildar ett holdingbolag i form av ett europabolag (artikel

2.2). En förutsättning för den typen av bildande är att minst två av

bolagen omfattas av olika medlemsstaters lagstiftning eller att de sedan

minst två år har ett dotterbolag eller en filial i en annan medlemsstat.

Ytterligare en möjlighet är att två eller flera bolag skapar ett dotterbolag i

form av ett europabolag (artikel 2.3). Även i detta fall krävs att minst två

av bolagen omfattas av olika medlemsstaters lagstiftning eller att de

sedan minst två år har dotterbolag eller filial i en annan medlemsstat. Det

är också möjligt att ombilda ett nationellt publikt aktiebolag till ett

europabolag, under förutsättning att bolaget sedan minst två år har ett

dotterbolag som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat

(artikel 2.4). Slutligen är det möjligt för ett europabolag att bilda ett eller

flera dotterbolag i form av europabolag (artikel 3.2).

När ett europabolag har bildats, skall det registreras i ett sådant register

som avses i det första bolagsrättsliga direktivet (68/151/EEG), det s.k.

publicitetsdirektivet. Registreringen skall offentliggöras bl.a.

i

Europeiska unionens officiella tidning.

Ett europabolag kan också ombildas till ett nationellt publikt

aktiebolag (artikel 66). En sådan ombildning får ske tidigast två år efter

bolagets registrering och inte förrän de två första årsredovisningarna har

godkänts.

Kommissionens ambitioner var ursprungligen att regelverket för

europabolagen helt skulle bestå av gemensamma EG-regler. Denna

ambition var dock inte möjlig att genomföra. Många frågor har i stället

överlåtits till den nationella lagstiftaren. I förordningen finns flera

hänvisningar till nationella bestämmelser som gäller för publika

aktiebolag i den medlemsstat där bolaget har sitt säte. I andra fall skall

eller får medlemsstaterna utfärda kompletterande regler som skall

tillämpas på europabolag med säte i medlemsstaten. Om det saknas

regler i

förordningen och nationella kompletterande regler

för

13

europabolag skall samma regler tillämpas på ett europabolag som de regler som tillämpas på publika aktiebolag i den medlemsstat där bolaget har sitt säte. Detta innebär att många av aktiebolagslagens (1975:1385) bestämmelser kommer att vara tillämpliga på europabolag med säte i Sverige. Av de inledande artiklarna i förordningen framgår att europabolagen måste uppfylla vissa grundläggande aktiebolagsrättsliga krav. Ett europabolag skall vara en juridisk person med ett aktiekapital fördelat på aktier. Varje aktieägare är bara ekonomiskt ansvarig för den del av kapitalet som denna tecknat. Europabolagets aktiekapital skall vara uttryckt i euro och uppgå till minst 120 000 euro. I övrigt tillämpas nationella regler om aktiekapital och aktier. Även redovisningen skall ske med tillämpning av nationella regler. Förordningen om europabolag innehåller därför inte några detaljerade regler om hur redovisningen i ett europabolag skall se ut. I artikel 61 finns i stället en allmän hänvisning till de regler som gäller för publika aktiebolag om upprättande och offentliggörande av årsredovisning samt, i förekommande fall, koncernredovisning. Eftersom medlemsstaternas lagstiftning på detta område i stor utsträckning redan är harmoniserad genom olika direktiv innebär detta i praktiken att likartade redovisningsregler kommer att gälla för europabolag med säte i olika länder. När det gäller europabolag som är kredit- eller finansinstitut eller försäkringsföretag anges i artikel 62 att dessa skall falla under de nationella redovisningsbestämmelser som har införts i enlighet med de särskilda direktiv som gäller för sådana företag (rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut och rådets direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag). Vissa frågor omfattas uttryckligen inte av förordningen. Detta gäller t.ex. beskattningen av bolagen (tjugonde stycket i ingressen). Denna fråga måste därför hanteras separat. Regeringen har den 11 mars 2004 beslutat proposition med förslag till nationell associationsrättslig reglering för europabolag (prop. 2003/04:112). I propositionen har regeringen bl.a. gjort bedömningen att det för att tillvarata intresset av en effektiv skattetillsyn bör införas en möjlighet för en myndighet att under vissa förutsättningar motsätta sig dels att ett europabolag flyttar sitt säte från Sverige, dels att ett svenskt aktiebolag fusionerar och bildar ett europabolag (s. 71 och 77). Dessutom har regeringen bedömt att Finansinspektionen bör ha en möjlighet att under vissa förutsättningar motsätta sig att europabolag som står under dess tillsyn flyttar säte. Något färdigt författningsförslag lämnades dock inte utan frågan bereds vidare i Justitiedepartementet med inriktningen att ett förslag skall kunna presenteras före sommaren. I förevarande proposition tas frågan upp om hur europabolagen och dess delägare skall behandlas vid inkomstbeskattningen. Dessutom lämnas förslag beträffande kupongskatt samt arvs- och gåvoskatt. Nödvändiga ändringar i skattelagstiftningen bör träda i kraft samtidigt som rådets förordning, dvs. senast den 8 oktober 2004. Prop. 2003/04:134 14

4.2

Den skattemässiga behandlingen av europabolag

4.2.1

Inkomstbeskattningen av europabolag och deras ägare

Regeringens förslag: Ett europabolag skall vid inkomstbeskattningen likställas med ett aktiebolag. Delägare i europabolag skall vid inkomstbeskattningen behandlas på samma sätt som delägare i nationella aktiebolag. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorian innehåller inte några särskilda förslag beträffande andelar som byter nationalitet samt anskaffningsvärden och anskaffningsutgifter vid beskattningsinträde genom fusion eller fission. Remissinstanserna: Så gott som samtliga remissinstanser som yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inget att erinra mot det, t.ex. Skatteverket, Kammarrätten i Stockholm, Länsrätten i Stockholms län, Finansinspektionen, Verket för näringslivsutveckling NUTEK, Sveriges advokatsamfund, FAR, Revisorssamfundet SRS, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF och Lantbrukarnas Riksförbund. Skatteverket anför att det i många fall kan innebära stora svårigheter att avgöra om en viss tillgång eller förpliktelse rätteligen skall hänföras till ett fast driftställe eller till ett huvudkontor beläget i en annan stat, och att denna svårighet kommer att uppstå när ett europabolag flyttar sitt säte från ett land till ett annat. Verket har framhållit att denna problematik är särskilt påtaglig beträffande vissa immateriella rättigheter som enligt nuvarande redovisningsprinciper inte behöver tas upp i bokföringen. Flera av näringslivets organisationer, bl.a. Näringslivets Skattedelegation och Svenska Bankföreningen tillstyrker i och för sig förslaget men uttrycker samtidigt besvikelse över att medlemsstaterna i EU inte har enats om gemensamma skatteregler för europabolagen. Bankföreningen menar att det är angeläget att eventuella ändringar i det skattemässiga fusionsdirektivet är införlivade i svensk lag före den 8 oktober 2004, dvs. när förordningen om europabolag träder i kraft. Föreningen har även ställt frågan om en ombildning av ett publikt aktiebolag till ett europabolag skall betraktas som ett aktiebyte eller inte. Vidare har föreningen ställt sig frågan om en avregistrering av ett europabolag skulle kunna föranleda uttagsbeskattning eller skalbolagsbeskattning. Skälen för regeringens förslag Gemenskapsrättslig reglering Såsom nämnts tidigare regleras inte beskattningen av europabolagen i förordningen om europabolag. EG-lagstiftning på skatteområdet som avser europabolag finns endast i begränsad omfattning i form av direktiv. I december 2003 antog rådet ändringar (2003/123/EG) i direktiv 90/435/EG om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater och som träder i kraft den 1 januari 2005. Europabolagen finns efter ändringen med i den Prop. 2003/04:134 15 förteckning över sådana bolag som omfattas av direktivet. I kommissionens förslag [KOM (2003) 613] från oktober 2003 till rådets direktiv till ändringar i rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (fusionsdirektivet) föreslås att europabolagen tas med i förteckningen över bolag som omfattas av direktivet samt att det i direktivet tas in särskilda bestämmelser om flyttning av ett europabolags säte. Kommissionens förslag till ändringar behandlas för närvarande i en rådsarbetsgrupp. Det bör i sammanhanget noteras att det för närvarande också bedrivs ett arbete i en rådsarbetsgrupp med ett förslag från kommissionen angående ett nytt bolagsrättsligt direktiv om gränsöverskridande fusioner för nationella aktiebolag, KOM (2003) 703. Även beträffande rådets direktiv 2003/49/EG om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater har kommissionen i december 2003 lagt fram ett förslag om ändring innebärande att europabolagen omfattas av direktivet [KOM (2003) 841]. Även detta förslag behandlas för närvarande i en rådsarbetsgrupp. Inkomstbeskattningen av europabolag Som framgått är europabolagen europeiska aktiebolag som bildas av bl.a. aktiebolag hemmahörande i olika medlemsstater. Om det saknas särskilda regler i förordningen eller i den kompletterande nationella lagstiftningen om europabolag, tillämpas i allt väsentligt de nationella reglerna för publika aktiebolag på europabolaget. Bolaget är en juridisk person med ett aktiekapital fördelat på aktier. Aktieägarnas ekonomiska ansvar begränsas till det aktiekapital dessa tecknat. Med hänsyn till europabolagens karaktär är det naturligt att även vid beskattningen jämställa dem med aktiebolagen. Ett alternativ för att uppnå detta är att nämna europabolagen på alla ställen i inkomstskattelagen (1999:1229, IL) där termen företag definieras och där det framstår som nödvändigt för att undvika diskriminering. Bestämmelserna som gäller vid omstrukturering bör t.ex. även vara tillämpliga på dessa företag i den omfattning som gäller för aktiebolag. Vidare bör de omfattas av koncernbidragssystemet på samma sätt. Ett enklare sätt är dock att generellt i inkomstskattelagen likställa europabolag med aktiebolag. Regeringen föreslår därför att en sådan bestämmelse tas in i 2 kap. 4 § IL. Genom en sådan bestämmelse kommer lagens bestämmelser som avser aktiebolag att bli tillämpliga på såväl europabolag med säte i Sverige som europabolag som har säte i en annan stat. Bestämmelser som uttryckligen bara avser svenska aktiebolag blir däremot bara tillämpliga på europabolag med säte i Sverige. Länsrätten i Stockholms län menar att utan tillkommande reglering kommer ett europabolag endast till viss del att omfattas av koncerndefinitionen i 2 kap. 5 § IL med hänsyn till att endast aktiebolag kan vara ett moderbolag enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385). Länsrättens slutsats bygger dock på en missuppfattning. Av den gemenskapsrättsliga regleringen och den nyligen föreslagna nationella associationsrättsliga regleringen för europabolag lagen om europabolag Prop. 2003/04:134 16 följer att aktiebolagslagens regler skall tillämpas på europabolag när inte annat följer av EG-förordningen eller den särskilda lagen om europabolag. Ett europabolag kan därför vara ett moderbolag enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen. Som nämndes tidigare behandlas för närvarande kommissionens förslag till ändringar i fusionsdirektivet. Ändringsförslaget innebär bl.a. att direktivets bestämmelser skall bli tillämpliga på europabolag. När detta reformarbete slutförts och ett ändringsdirektiv antagits kan det därför bli aktuellt att komplettera de nationella beskattningsreglerna för europabolag i olika avseenden. Eftersom arbetet med ett reviderat fusionsdirektiv inte är avslutat i rådet ännu är det med hänsyn till den svenska lagstiftningsprocessen givetvis en omöjlighet att eventuella direktivändringar kommer att vara införlivade i den svenska lagstiftningen när förordningen om europabolag träder i kraft den 8 oktober 2004. I sammanhanget bör nämnas att regeringen den 11 mars 2004 beslutat tilläggsdirektiv till 2002 års företagsskatteutredning (dir. 2004:28) som innebär att den särskilde utredaren med utgångspunkt i kommissionens förslag till ändringar av fusionsdirektivet, skall analysera och belysa konsekvenserna av kommissionens ändringsförslag för det svenska skattesystemet och lämna förslag till hur direktivförslaget kan införlivas i svensk lagstiftning. Utredningsuppdraget skall i denna del redovisas senast vid utgången av år 2004. Som nämnts skall vid beskattningen reglerna för aktiebolag och i fråga om europabolag med säte i Sverige regler som avser svenska aktiebolag tillämpas på europabolag. Härigenom kommer europabolagen att beskattas på ett i förhållande till svenska aktiebolag och deras utländska motsvarigheter likformigt, neutralt och icke-diskriminerande sätt. Samma regelverk som gäller för aktiebolag med de beskattningskonsekvenser som dessa regler för med sig kommer alltså att tillämpas beträffande europabolagen. Eftersom vissa remissinstanser, t.ex. Sveriges advokatsamfund, har påtalat behov av vägledning finns det dock anledning att klargöra några grundläggande frågor. Ett europabolag med säte i Sverige kommer att vara obegränsat skattskyldigt. Därav följer att ett sådant bolag kommer på samma sätt som gäller för ett svenskt aktiebolag att vara skattskyldigt i Sverige för sina inkomster oavsett i vilken stat de har uppkommit inklusive inkomster som är hänförliga till eventuella fasta driftställen i andra länder. Ett europabolag kan flytta sitt säte från Sverige till en annan stat utan att behöva upplösas och nybildas i den andra staten. Bolaget kommer genom flytten av säte att bli en utländsk juridisk person i inkomstskattelagens mening och därigenom att vara begränsat skattskyldigt i Sverige. Verksamheten kan dock komma att fortsätta i Sverige. Den svenska verksamheten kommer därmed att utgöra ett fast driftställe, en filial, i Sverige. Inkomster som genereras i eller är hänförliga till det fasta driftstället eller inkomster som kan anses kopplade till det fasta driftstället kommer att beskattas i Sverige. Detsamma gäller när det finns ett fast driftställe i Sverige efter att ett europabolag har bildats genom fusion och sätet har förlagts till en annan stat. Prop. 2003/04:134 17 Ett europabolag med säte i en annan stat är en utländsk juridisk person som är begränsat skattskyldig. En utländsk juridisk person bör t.ex. som regel vara skattskyldig för utdelning och kapitalvinst på en andel som kan anses knuten till ett fast driftställe här i landet (jfr 6 kap. 7 och 11 §§ IL). Skattskyldighet bör normalt alltid föreligga för utdelning om innehavet betingas av den näringsverksamhet som bedrivs vid det fasta driftstället. Som exempel där skattskyldighet normalt bör föreligga kan nämnas att utdelningen avser aktier i ett svenskt dotterföretag vars verksamhet är integrerad med verksamheten som bedrivs vid den utländska juridiska personens fasta driftställe. Moder- och dotterföretagets verksamheter kan t.ex. vara kopplade till varandra på så sätt att dotterföretaget köper in varor som levereras till verksamheten vid moderföretagets fasta driftställe och som säljs eller förädlas där. En stark indikation, som dock inte är avgörande, på att aktieinnehavet är betingat av den verksamhet som bedrivs vid det fasta driftstället torde vara att det är upptaget i räkenskaperna för det fasta driftstället. Som regel bör en utländsk juridisk person även vara skattskyldig för en kapitalvinst vid avyttring av en delägarrätt som omedelbart före avyttringen kan anses ha varit knuten till ett fast driftställe i Sverige. I likhet med vad som sagts tidigare i fråga om utdelning bör detta normalt alltid vara fallet när det är fråga om andelar som innehafts som ett led i den verksamhet som bedrivits vid det fasta driftstället. För andelar som innehavs som ett led i verksamheten kan dock bestämmelserna om skattefrihet för utdelning och kapitalvinster på näringsbetingade andelar bli tillämpliga. Den situationen kan också uppstå att en utländsk juridisk person även har ett fast driftställe i en annan stat vars verksamhet är anknuten till eller styrd från det fasta driftstället i Sverige. Också i detta fall bör intäkter som är hänförliga till det förstnämnda driftstället kunna beskattas i Sverige. Skatteverket har anfört att det i många fall innebär stora svårigheter att avgöra om en viss tillgång eller skuld rätteligen skall hänföras till ett fast driftställe eller till ett huvudkontor beläget i en annan stat. Även om bedömningssvårigheter kan uppkomma i fråga om t.ex. vilka kostnader som belöper sig på verksamheten i Sverige, är svårigheterna i princip inte annorlunda än för andra etableringar genom filial eller andra fasta driftställen. Filialer till europabolag bör därför inte leda till större svårigheter i rättstillämpningen än de som kan uppkomma för andra etableringar genom filial. I detta sammanhang finns det anledning att erinra om att europabolag med säte i en annan stat kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. (filiallagen) om bl.a. bokföring och registrering om bolaget driver eller avser att driva verksamhet i Sverige. När det gäller utländska företag som bedriver verksamhet i Sverige genom filial finns ett krav på att bokföring för den verksamhet som bedrivs i Sverige skall hållas avskild från övrig bokföring (11 § filiallagen). Detta kommer även att gälla ett europabolag med säte i en annan stat om det bedriver verksamhet i Sverige genom filial. Svårigheterna får därför inte överdrivas. Skatteverket har nämnt att egenproducerade immateriella rättigheter utgör ett särskilt problem eftersom de enligt nuvarande redovisningsprinciper inte behöver tas upp i Prop. 2003/04:134 18 bokföringen. Detta är dock en generell problematik som inte blir aktuell bara vid beskattningen av filialer eller andra fasta driftställen. En särskild fråga är vad som skall gälla i redovisningshänseende när ett europabolag flyttar sitt säte till eller från Sverige eller ett företag genom fusion går upp i ett utländskt europabolag. Regeringen har i lagstiftningsärendet om den associationsrättsliga regleringen gjort bedömningen att det av brottspreventiva och beskattningsskäl bör uppställas ett krav på att ett särskilt bokslut upprättas dels när ett europabolag flyttar sitt säte från Sverige till ett annat land, dels när ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion, under förutsättning att europabolaget skall ha sitt säte utanför Sverige (prop. 2003/04:112, s. 110). Något färdigt författningsförslag lämnades dock inte utan frågan bereds vidare i Justitiedepartementet med inriktningen att ett förslag skall kunna presenteras före sommaren. I detta sammanhang finns det anledning att beröra en synpunkt som tagits upp av Skatteverket i anledning av promemorian. Skatteverket menar att Sverige borde utnyttja möjligheten som medlemsstaterna har enligt förordningen att uppställa ett krav på att bolag som är registrerade inom en viss medlemsstat också skall vara skyldiga att förlägga sitt huvudkontor och sitt säte till samma plats (artikel 7 andra meningen i förordningen). Regeringen har dock redan i lagstiftningsärendet om de associationsrättsliga reglerna för europabolag (prop. 2003/04:112, s. 54) tagit ställning till denna fråga. Den möjlighet som förordningen ger torde främst vara avsedd för de medlemsstater som i en associationsrättslig betydelse tillämpar principen om det faktiska hemvistet. Eftersom Sverige inte tillämpar denna princip framstår ett sådant krav som främmande och obehövligt. Regeringen har därför i det tidigare lagstiftningsärendet gjort bedömningen att ett europabolag som är registrerat i Sverige bör ges samma möjligheter som ett svenskt aktiebolag att ha sitt säte och sitt huvudkontor på två skilda orter inom landet. I det fallet att tillgångar i en verksamhet kommer att föras ut från svensk beskattningsjurisdiktion, t.ex. genom att ett europabolag bildas genom fusion eller flyttar sitt säte, kommer uttagsbeskattning enligt de gällande bestämmelserna i 22 kap. 5 § IL att aktualiseras i fråga om tillgångar som förs över. Uttagsbeskattning kan naturligtvis även bli aktuell i andra ombildningssituationer eller i andra fall på samma sätt som gäller för aktiebolag. Beskattningskonsekvensen uttagsbeskattning som ju även gäller för ett aktiebolag som flyttar verksamhet och tillgångar ut från svensk beskattningsjurisdiktion har också noterats av flera remissinstanser. Är det fråga om en sådan uttagssituation som avses i 22 kap. 26 §§ IL skall uttagsbeskattning som regel ske enligt huvudregeln i 22 kap. 7 § samma lag. Innebörden av uttagsbeskattning är att uttaget av tillgången eller tjänsten skall behandlas som om den avyttras mot en ersättning som motsvarar marknadsvärdet. I sammanhanget kan mot bakgrund av den fråga som Svenska Bankföreningen ställt sägas att en ombildning av ett europabolag till ett nationellt publikt aktiebolag innebär varken att det förra bolaget avvecklas eller att en ny juridisk person skapas (artikel 66.2 i förordningen). Någon avyttring av andelar i europabolaget föreligger därför inte i inkomstskattelagens mening (jfr 44 kap. 310 §§ IL). Prop. 2003/04:134 19

Uttagsbeskattning blir således bara aktuell

om

någon

tillämplig Prop. 2003/04:134

uttagssituation i 22 kap. ändå föreligger. Föreningen har även ställt

frågan

om

denna

ombildningssituation

även

kan

utlösa

skalbolagsbeskattning. Eftersom någon avyttring av andelar inte sker

föreligger

inte

grund

för skalbolagsbeskattning enligt 25 a kap. eller

49 a kap.

IL.

Även i

det fallet att ett nationellt

publikt aktiebolag

ombildas till ett europabolag (artikel 2.4 i förordningen) gäller att ombildningen inte får innebära att bolaget avvecklas eller att en ny juridisk person skapas (artikel 37.2 i förordningen). Inte heller i denna situation föreligger någon avyttring av andelarna i det ombildande bolaget i den mening som avses i inkomstskattelagen. I det fall att ett europabolag flyttar sitt säte till Sverige från en annan stat kommer tillgångar som på detta sätt förs in i svensk beskattningsjurisdiktion att få anskaffningsvärden respektive anskaffningsutgifter bestämda enligt reglerna om beskattningsinträde i 20 a kap. IL (jfr 20 a kap. 1§). Regleringen i 20 a kap. avser i nuläget bara situationer när tillgångar och skulder förs in i svensk beskattningsjurisdiktion utan att det är fråga om en äganderättsövergång. Med hänsyn till den särskilda typ av äganderättsövergång som föreligger vid fusioner och som associationsrättsligt innebär att det övertagande företaget tar över samtliga tillgångar och skulder i det överlåtande företaget, finns det dock enligt regeringens mening skäl att låta den befintliga regleringen i 20 a kap. IL omfatta även det fallet att ett bolag bildas genom en gränsöverskridande fusion och sätet förläggs till Sverige. Genom fusionen uppstår skattskyldighet för den infusionerade utländska verksamheten. Även fissioner bör omfattas av regleringen. Dessa fall kräver tillägg i 20 a kap. 1 §. Inkomstbeskattningen av delägare i europabolag Europabolagen föreslås likställas med de nationella aktiebolagen vid inkomstbeskattningen. Det finns inte heller skäl att behandla en delägare i ett europabolag på annat sätt vid beskattningen än en delägare i ett nationellt aktiebolag. Av det följer att delägare i ett europabolag omfattas t.ex. av det nya regelverket om skattefria kapitalvinster på näringsbetingade andelar som trädde i kraft den 1 juli 2003 (SFS 2003:224), under förutsättning att villkoren i övrigt är uppfyllda. Skattskyldighetsbestämmelsen för fysiska personer i 3 kap. 19 § IL, behöver dock justeras med tanke på de nya situationer som kan uppstå, vilket Skatteverket har uppmärksammat. Det är nödvändigt med en generellt utformad justering av bestämmelsen för att förhindra kringgåendemöjligheter när ett bolag upphör att vara svenskt. Eftersom en flyttning av sätet från Sverige innebär att ett europabolag blir att betrakta som utländskt kommer andelar i bolaget att anses som andelar i ett utländskt aktiebolag. Andelarna kommer därmed inte att omfattas av den s.k. tio-årsregeln i 3 kap. 19 § IL. En justering av bestämmelsen är därför nödvändig så att skattskyldigheten för kapitalvinster på tillgångar som anges i bestämmelsens andra stycke även omfattar utländska aktiebolag till och med det tionde året efter det år då bolaget upphörde att vara svenskt under förutsättning att bolaget har ett 20 fast driftställe i Sverige vid någon tidpunkt under denna tid. Saknas fast driftställe under fem år i följd under tioårsperioden bör skattskyldigheten begränsas till fem år efter året då bolaget upphörde att vara svenskt. Den kortare karenstiden om fem år när det saknas fast driftställe i Sverige under fem år i följd, motiveras av att bolagets ekonomiska band till Sverige då får anses brutna på ett mer definitivt sätt. Lagförslaget Förslaget om den inkomstskattemässiga behandlingen av europabolag föranleder ändringar av 2 kap. 4 §, 3 kap. 19 § och 20 a kap. 1 § IL.

4.2.2

Kupongskatt

Regeringens förslag: Aktie i europabolag med säte i Sverige skall vid uttag av kupongskatt likställas med aktie i svenskt aktiebolag. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Endast en remissinstans, Svenska Bankföreningen, har berört förslaget om ändring i kupongskattelagen. Föreningen menar att det bör införas regler i kupongskattelagen som föreskriver att europabolag med säte i annat land än Sverige vid uttag av kupongskatt skall behandlas på samma sätt som bolag med säte i detta land. Föreningen menar vidare att det bör klargöras att det är det land i vilket europabolaget har sitt säte vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde som är avgörande när det gäller kupongskatt. Skälen för regeringens förslag Kupongskatt Kupongskatt är en statlig, definitiv källskatt på utdelning på aktier i svenska aktiebolag och andelar i svenska investeringsfonder som i första hand tas ut i de fall utdelning betalas till personer som inte är bosatta eller hemmahörande i Sverige. Utländska juridiska personer kan under vissa förutsättningar undantas från skattskyldighet. Skatten tas ut med 30 procent av utdelningen. I de flesta avtal för undvikande av dubbelbeskattning har Sverige reducerat sitt skatteanspråk eller helt avstått från rätten att beskatta utdelningsinkomster. Bestämmelser om kupongskatt finns i kupongskattelagen (1970:624) och kupongskatteförordningen (1971:49). Kupongskatt på utdelning från europabolag Som nämnts i avsnitt 4.2.1 är det med hänsyn till europabolagens karaktär naturligt att vid beskattningen jämställa dem med aktiebolag. Det har därför föreslagits att i inkomstskattelagen generellt likställa europabolag med aktiebolag. Även när det gäller kupongskatt bör europabolag likställas med aktiebolag. Kupongskatt skall betalas för utdelning på aktie i svenskt aktiebolag. Det innebär att kupongskatt också Prop. 2003/04:134 21 skall betalas för utdelning på aktie i europabolag som har sitt säte i Sverige. Bestämmelserna om skattskyldighet för utländska juridiska personer liksom de i kupongskattelagen angivna undantagen från skattskyldighet kommer även att gälla för europabolag som har sitt säte utanför Sverige. Svenska Bankföreningen har anfört att det bör införas regler i kupongskattelagen som föreskriver att europabolag med säte i annat land än Sverige vid uttag av kupongskatt skall behandlas på samma sätt som bolag med säte i detta land. Enligt föreningen är det inte självklart att sådana europabolag omfattas av de skatteavtal som Sverige ingått, varför banker och andra utbetalare av utdelning kan tvingas vidta omfattande utredningar för att undersöka om ett europabolag i ett visst fall omfattas av ett skatteavtal. Enligt regeringens mening är en sådan särskild reglering onödig. Ett europabolag skall ha sitt säte i en stat inom EU. Vid tillämpning av skatteavtalen gäller att en person som enligt lagstiftningen i en avtalsslutande stat är skattskyldig där på grund av domicil, bosättning, plats för företagsledning eller annan liknande omständighet, skall anses ha hemvist i denna stat. Europabolagen kommer därför automatiskt att omfattas av skatteavtalen. Regeringen föreslår därför inte någon sådan reglering som Svenska Bankföreningen föreslagit. Svenska Bankföreningen har vidare ansett att det bör klargöras att det är det land i vilket europabolaget har sitt säte vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde som är avgörande när det gäller kupongskatt. Detta för att det inte skall uppstå oklarheter i samband med eventuellt byte av sätesland. I kupongskattelagen anges inte uttryckligen när skattskyldigheten för uppburen utdelning inträder. Lagens systematik är dock sådan att skattskyldigheten får anses inträda vid utdelningstillfället. Av 4 § kupongskattelagen framgår att skattskyldighet föreligger för utländsk juridisk person. Ett europabolag skall registreras i den medlemsstat där det har sitt säte. Enligt regeringens mening följer det redan av befintliga bestämmelser att det är bolagets säte vid tidpunkten för skattskyldighetens inträde som är avgörande för uttaget av kupongskatt. Om ett bolag skall flytta sitt säte från en medlemsstat till en annan, måste vissa formaliteter och registreringsåtgärder iakttas. Det kan därför enligt regeringens mening aldrig råda någon tvekan om var ett bolag har sitt säte vid en viss tidpunkt. På grund av det anförda föreslår inte regeringen någon sådan reglering som Svenska Bankföreningen föreslagit. Lagförslaget Förslaget föranleder en ändring i 1 § kupongskattelagen. Prop. 2003/04:134 22

4.2.3

Arvs- och gåvoskatt

Prop. 2003/04:134

Regeringens förslag: Tillämpningsområdet för de s.k. lättnadsreglerna utökas till att också omfatta andelar i onoterade europabolag. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Av remissinstanserna har bara Svenska Bankföreningen yttrat sig över förslaget. Bankföreningen har inget att erinra mot förslaget men anser att det i klargörande syfte bör uttalas att med aktie avses i 23 § B andra och tredje styckena i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt (AGL) även aktie i europabolag. Skälen för regeringens förslag: I AGL finns bestämmelser om hur egendom av olika slag, bl.a. aktier, skall värderas vid arvs- och gåvobeskattningen. I likhet med svenska aktiebolag har europabolag ett aktiekapital som är fördelat på aktier. Värderingsbestämmelserna i AGL kommer att omfatta även aktier i ett europabolag utan ett sådant förtydligande som Svenska Bankföreningen önskat. De särskilda värderingsreglerna för företagstillgångar, de s.k. lättnadsreglerna, som gäller vid arvsbeskattningen och under vissa villkor vid gåvobeskattningen skall också kunna tillämpas vid arv och gåva av aktier i ett europabolag under förutsättning att aktierna är onoterade. Lagförslaget Förslaget föranleder en ändring i 43 § AGL.

5

Konsekvenser för de offentliga finanserna m.m.

Förslaget om hur europabolag skall beskattas innebär att den nya associationsformen fogas in på ett neutralt och likformigt sätt i förhållande till vad som gäller för aktiebolag. Förslaget bör därför inte ge upphov till någon offentligfinansiell effekt. Förslaget bör inte heller ge upphov till någon budgetmässig effekt eller ökad arbetsbörda för Skatteverket eller för de allmänna förvaltningsdomstolarna. 6 Konsekvenser för mindre företag Förslaget om den skattemässiga behandlingen av europabolag har inte några särskilda konsekvenser för mindre företag. 23

7

Genomförande av ändring i

Prop. 2003/04:134

indrivningsdirektivet

Regeringens förslag: De ytterligare skatter som fr.o.m. den 1 maj 2004 omfattas av indrivningsdirektivet infogas i svensk lag. Skälen för regeringens förslag: Rådets direktiv 76/308/EEG av den 15 mars 1976 om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder (indrivningsdirektivet) reglerar bistånd med informationsutbyte i indrivningsärenden, delgivning av handlingar samt indrivning och säkerhetsåtgärder. Direktivets tillämpningsområde har successivt utvidgats och sedan halvårsskiftet 2002 omfattar det bl.a. skatt på försäkringspremier. Från den tidpunkten innehåller direktivet en förteckning över de skatter på försäkringspremier i medlemsstaterna som omfattas av samarbetet enligt direktivet. Genom anslutningsakten för Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Ungern, Republiken Malta, Republiken Polen, Republiken Slovenien och Republiken Slovakien till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen utökas förteckningen med skatter av nyss nämnda slag som tas ut i Malta respektive Slovenien. Anslutningsfördraget kommer att träda i kraft den 1 maj 2004. Sverige har ratificerat fördraget (prop. 2003/04:25, bet. 2003/04:UU4, SFS 2003:1208). Direktivet har i övrigt genomförts genom att fogas som bilaga till lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga. Den tekniken är dock på grund av anslutningsaktens utformning mindre lämplig i detta sammanhang. För att genomföra ändringen i indrivningsdirektivet bör i stället de skatter med vilka tillämpningsområdet för direktivet har utvidgats anges i 1 § nämnda lag. 8 Författningskommentarer

8.1

Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

2 kap. 4 § Av paragrafen framgår att europabolag som har bildats i enlighet med rådets förordning (EG) 2157/2001 om stadga för europabolag och i enlighet med nationell lagstiftning om europabolag vid inkomstbeskattningen skall räknas som aktiebolag. Alla bestämmelser som gäller för nationella aktiebolag gäller således även för europabolagen. För vissa verksamheter som bedrivs av aktiebolag gäller 24 särskilda bestämmelser i vissa fall, t.ex. för försäkringsföretag i 39 kap. Om ett europabolag bedriver en sådan verksamhet gäller de särskilda bestämmelserna för europabolaget på motsvarande sätt. I flera bestämmelser i inkomstskattelagen begränsas tillämpningsområdet av olika bestämmelser och regelverk till ett svenskt aktiebolag, se t.ex. 25 a kap. 3 §. Vid tillämpningen av denna kvalifikationsregel på ett europabolag innebär begränsningen i detta fall att europabolaget måste ha sitt säte i Sverige. Något särskilt stadgande om detta behövs därför inte. Det finns andra bestämmelser som särskilt avser svenska aktiebolag. Det finns t.ex. bestämmelser i 24 kap. 4 och 5 §§ som begränsar avdragsrätten för svenska aktiebolag beträffande s.k. kapitalrabatt på optionslån respektive avdragsrätt för ränta på vinstandelslån. Har ett bolag bytt säte eller fusionerat med följd att sätet ändrats skall bedömningen om avdragsrätt föreligger eller inte utgå från om aktiebolaget var svenskt vid tidpunkten när skuldebrevet gavs ut respektive vinstandelslånet togs upp. För avdragsrätten spelar det således inte någon roll om bolaget efter den aktuella händelsen bytt säte till en annan stat och därmed skall anses som ett utländskt aktiebolag. Enligt 17 kap. 8 § gäller vidare särskilda bestämmelser vid vissa förvärv av aktier i svenska aktiebolag. I detta fall blir utgångspunkten för bedömningen om de särskilda reglerna skall tillämpas om aktierna var hänförliga till ett svenskt aktiebolag när de förvärvades oavsett om bolaget därefter kommer att anses som ett utländskt aktiebolag. Ett europabolag med säte i ett annat land är i inkomstskattelagens mening en utländsk juridisk person enligt definitionen i 6 kap. 8 §. Om ett europabolag har säte i en annan EU-stat kommer det alltid att utgöra ett utländskt bolag enligt 2 kap. 5 a §. 3 kap. 19 § Det nya tredje stycket innebär att kapitalvinster på tillgångar som avses i andra stycket omfattas av skattskyldigheten enligt första stycket även i det fallet att ett europabolag genom att bolagets säte flyttas utomlands inte längre betraktas som ett svenskt bolag. Om bolaget efter det att det upphörde att vara svenskt inte längre har något fast driftställe i Sverige omfattar skattskyldigheten endast fem kalenderår efter året då bolaget upphörde att vara svenskt. Finns det däremot ett fast driftställe i Sverige någon gång under de tio år som följt efter året då bolaget upphörde att vara svenskt kan skattskyldigheten utsträckas till som längst tio år efter året då bolaget upphörde att vara svenskt. I bestämmelsen har använts uttrycket utländskt aktiebolag som tidigare har varit svenskt för att uppnå en enhetlig terminologi för aktiebolagssektorn. Enligt gällande associationsrättsliga regler finns dock för närvarande inte möjlighet att flytta ett svenskt aktiebolags säte till en annan stat utan att bolaget avvecklas med efterföljande nybildning i den andra staten. Prop. 2003/04:134 25 Några exempel får illustrera regelns tillämpning. Utgångspunkten är att ett bolag byter säte till en annan stat under år 1.

a)

Åren 

211 har bolaget kvar ett fast driftställe i Sverige. Skattskyldigheten upphör då vid utgången av år 11.

b)

Åren 

26 har bolaget inte något fast driftställe i Sverige. Skattskyldigheten upphör då vid utgången av år 6.

c)

Åren 2 och 3 har bolaget kvar ett fast driftställe i Sverige. År 

48 saknas fast driftställe i Sverige. Skattskyldigheten upphör då vid utgången av år 8.

d)

Åren 2 och 3 har bolaget kvar ett fast driftställe i Sverige. Åren 

47 saknas fast driftställe i Sverige. År 8 har bolaget ånyo ett fast driftställe i Sverige. Under åren 911 saknas fast driftställe i landet. Skattskyldigheten upphör vid utgången av år 11 eftersom det nu har förflutit tio år sedan bolaget upphörde att vara svenskt. Resultatet blir detsamma om bolaget under åren 911 hade haft ett fast driftställe i landet. 20 a kap. 1 § Punkt 6 i första stycket är ny och tar sikte på situationen att tillgångar och förpliktelser förs in i svensk beskattningsjurisdiktion genom en gränsöverskridande fusion eller fission. Som exempel kan nämnas att ett publikt svenskt aktiebolag bildar ett europabolag genom fusion med ett utländskt publikt aktiebolag som inte bedriver verksamhet i Sverige och att europabolagets säte förläggs till Sverige. Den infusionerade utländska näringsverksamheten (inkluderande tillgångar och förpliktelser) har tidigare inte varit föremål för svensk beskattning men blir det genom fusionen eftersom verksamheten hädanefter blir ett utländskt fast driftställe tillhörigt det svenska europabolaget. Eftersom det även kan finnas behov av reglering i det fall tillgångar och förpliktelser förs över till följd av en fission enligt 37 kap. 5 § har bestämmelsen utformats så att den även omfattar fissioner. I paragrafens nya andra stycke föreskrivs i förtydligande syfte hur 3, 4, 5 och 8 §§ skall tillämpas i fall som avses i den nya bestämmelsen i första stycket. I 3, 4 och 5 §§ finns bestämmelser som reglerar hur anskaffningsvärde och anskaffningsutgift skall fastställas vid ett beskattningsinträde. I 3 § anges att som anskaffningsvärde för bl.a. lagertillgångar skall anses det lägsta av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet vid beskattningsinträdet. Det nya andra stycket innebär i fusions- respektive fissionssituationen att anskaffningsvärdet utgörs av det överlåtande företagets anskaffningsvärde. Enligt 4 och 5 §§ gäller beträffande anskaffningsutgift för tillgångsslag som regleras i dessa bestämmelser att den skall utgöras av ett belopp som motsvarar anskaffningsutgiften ökad med förbättringsutgifter. Med anskaffningsutgift ökad med förbättringsutgifter avses i fusions- respektive fissionsfallet det överlåtande företagets anskaffningsutgift jämte eventuella förbättringsutgifter som detta företag har haft. För tillgångar enligt 4 § för vilka värdeminskningsavdrag skall beräknas, gäller dessutom att anskaffningsutgiften som beräknas vid beskattningsinträdet skall minskas med ett på visst sätt beräknat avdrag Prop. 2003/04:134 26

per innehavsår. Med innehavsår avses i detta

fall innehavsår

hos det Prop. 2003/04:134

överlåtande företaget. I 8 § regleras värdering av förpliktelser.

En

förpliktelse skall

värderas till

det belopp varmed den enligt

en

marknadsmässig

bedömning

belastar

verksamheten

vid

beskattningsinträdet. Den får dock inte tas upp till ett lägre belopp än vad den tagits upp till i räkenskaperna. I fusions- respektive fissionsfallet avses det överlåtande företagets räkenskaper. Paragrafens nya tredje stycke motsvaras av andra stycket i nuvarande lydelse. Ikraftträdande Den tidigare föreslagna lagen om europabolag liksom den tidigare föreslagna lagen om arbetstagarinflytande i europabolag avses träda i kraft den 8 oktober 2004. De nu aktuella beskattningsbestämmelserna föreslås också träda i kraft denna dag. De nya bestämmelserna i 20 a kap. 1 § skall dock bara tillämpas på fusioner och fissioner som genomförs efter ikraftträdandet. Enligt bestämmelsen i 37 kap. 8 § skall en fusion eller fission anses genomförd när det överlåtande företaget har upplösts.

8.2

Förslaget till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624)

1 § Ändringen i paragrafen innebär att kupongskattelagens bestämmelser om aktier i svenska aktiebolag blir tillämpliga även på aktier i europabolag som har sitt säte i Sverige.

8.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt

43 § Lättnadsreglerna skall även tillämpas vid gåvor av andelar i onoterade europabolag och det görs därför ett tillägg i paragrafens tredje stycke.

8.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga

1 § Förslagets innebörd framgår av avsnitt 7. 27 Lagförslag i promemorian Beskattning av Europabolag (Fi 2004/721) Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2

kap.

4 §

Försäkringsaktiebolag

räknas

Europabolag

och

som aktiebolag.

försäkringsaktiebolag räknas

som

aktiebolag.

Prop. 2003/04:134 Bilaga 1 Denna lag träder i kraft den 8 oktober 2004. 28

Vad i denna lag sägs om aktie i svenskt aktiebolag gäller även aktie i europabolag med säte i Sverige och andel i svensk investeringsfond.

Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624)

Prop. 2003/04:134

Härigenom föreskrivs att 1 § kupongskattelagen (1970:624) skall ha

Bilaga 1

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 § Kupongskatt skall betalas enligt denna lag till staten för utdelning av annat slag än som avses i 42 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229) på aktie i svenskt aktiebolag. Vad i denna lag sägs om aktie i svenskt aktiebolag gäller även andel i svensk investeringsfond. Denna lag träder i kraft den 8 oktober 2004 och tillämpas i fråga om utdelning som lämnas efter ikraftträdandet. 29 Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs att 43 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt skall ha följande lydelse. Prop. 2003/04:134 Bilaga 1

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

43 §

Vid beskattning av gåva gäller i tillämpliga delar, förutom ovan särskilt angivna bestämmelser i 6-9, 12, 19, 21 och 30 §§, vad i fråga om arvsskatt vidare är stadgat i 4 § tredje stycket, 13 § 2 mom., 14 och 20 §§, 22 § med undantag av 3 mom., 23 § med undantag av F tredje stycket, 24-27 §§, 28 § med undantag av andra och fjärde styckena samt 32 §. Därvid skall hänvisningen i 32 § f) till 19 § i stället gälla 41 § samt 28 § första och tredje styckena tillämpas som om gåvan utgjorde arv efter givaren. När ersättning räknas av från en gåva som skall tas upp till en viss andel

av sitt värde, skall ersättningen kvoteras på samma sätt som gåvan.

Har gåva lämnats utan förbehåll

Har gåva lämnats utan förbehåll

till förmån för givaren eller annan

till förmån för givaren eller annan

och avser gåvan givarens hela

och avser gåvan givarens hela

näringsverksamhet,

en verksam-

näringsverksamhet,

en

verksam-

hetsgren eller en ideell andel av en

hetsgren eller en ideell andel av en

näringsverksamhet eller en verk-

näringsverksamhet eller en verk-

samhetsgren eller avser gåvan en

samhetsgren eller avser gåvan en

andel respektive del av en andel i

andel respektive del av en andel i

ett onoterat aktiebolag, en eko-

ett

onoterat

aktie-

eller

nomisk

förening

eller

ett

europabolag,

en

ekonomisk

handelsbolag, skall, utöver be-

förening

eller

ett

handelsbolag,

stämmelserna i första stycket -

skall,

utöver

bestämmelserna i

under förutsättning att verksam-

första stycket - under förutsättning

heten är sådan som avses i 2 kap.

att verksamheten är sådan som

24 §

inkomstskattelagen

(1999:

avses

i

2

kap.

24

§

1229) - även 22 § 3 mom. och

inkomstskattelagen (1999: 1229) -

23 F tredje stycket tillämpas när

även 22 § 3 mom. och 23 F tredje

gåvoskatten bestäms. Har gåvo-

stycket

tillämpas när gåvoskatten

tagaren inom tre år efter det att

bestäms. Har gåvotagaren inom tre

skattskyldighet för

gåvan

inträtt

år efter det att skattskyldighet för

genom köp, byte eller något

gåvan inträtt genom köp, byte eller

därmed

jämförligt

fång

eller

något därmed jämförligt fång eller

genom gåva eller bodelning av

genom gåva eller bodelning av

annan anledning än makes död

annan anledning än makes död

avhänt

sig

egendomen

eller

avhänt

sig

egendomen

eller

väsentlig del därav, skall ny gåva

väsentlig del därav, skall ny gåva

anses föreligga med det värde

anses föreligga med det värde

varmed

den

ursprungliga

gåvan

varmed

den

ursprungliga gåvan

nedsatts.

nedsatts.

Som ett förbehåll enligt tredje stycket räknas inte att givaren ställt upp ett villkor om att gåvotagaren skall lämna en ersättning för gåvan. 30

Denna lag träder i kraft den 8 oktober 2004. Äldre bestämmelser

Prop. 2003/04:134

tillämpas i de fall skattskyldighet har inträtt dessförinnan.

Bilaga 1

31 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemorian Beskattning av europabolag (Fi 2004/721) Prop. 2003/04:134 Bilaga 2 Skatteverket, Kammarrätten i Stockholm, Länsrätten i Stockholms län, Finansinspektionen, Stockholms Handelskammare, Verket för näringslivsutveckling NUTEK, Internationella Handelshögskolan i Jönköping, FAR, Juridiska fakulteten vid Uppsala universitet, Sveriges Byggindustrier, Företagarna, Lantbrukarnas Riksförbund, Föreningen Svenskt Näringsliv, Svenska Bankföreningen, Svenska revisorsamfundet SRS, Sveriges advokatsamfund, Fastighetsägarna Sverige, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF, Företagarförbundet, Svensk Industriförening. Stockholms Handelskammare, Fastighetsägarna Sverige och Svensk Industriförening har åberopat yttrande från Näringslivets skattedelegation. Svenska Bankföreningen och Sveriges Byggindustrier har förutom egna yttranden åberopat detta yttrande. Riksrevisionen, HSB, Kooperativa förbundet, Näringslivets regelnämnd, Skogsägarnas Riksförbund, Svenska handelskammarförbundet, Sveriges Bokförings- och revisionsbyråers Förbund, Fondbolagens förening, Finansbolagens förening Svenska riskkapitalföreningen och Utländska försäkringsbolags förening, har avstått från att yttra sig. 32 Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Prop. 2003/04:134 Bilaga 3 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 §, 3 kap. 19 § och 20 a kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2

kap.

4 §

Försäkringsaktiebolag räknas

Europabolag

och

som aktiebolag.

försäkringsaktiebolag räknas

som

aktiebolag.

3 kap. 19 § Den som är begränsat skattskyldig är skattskyldig för kapitalvinst på sådana tillgångar och förpliktelser som avses i andra stycket, om han vid något tillfälle under det kalenderår då avyttringen sker eller under de föregående tio kalenderåren har varit bosatt i Sverige eller stadigvarande vistats här. Skattskyldigheten gäller oavsett i vilket inkomstslag kapitalvinsten skall tas upp. Skattskyldigheten gäller också belopp som motsvarar en kapitalvinst och som enligt 51 kap. 3 och 4 §§ skall tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet. Skattskyldigheten enligt första stycket omfattar

1.

andelar i svenska aktiebolag, svenska handelsbolag och svenska ekonomiska föreningar med undantag för andelar i privatbostadsföretag,

2.

konvertibla skuldebrev och konvertibla vinstandelsbevis som getts ut av svenska aktiebolag,

3.

köp- och teckningsoptioner som utfärdats i förening med skuldebrev av svenska aktiebolag, och

4.

terminer och optioner som avser sådana tillgångar som anges i 

13.

33 Om ett utländskt aktiebolag tidigare har varit svenskt, skall vid tillämpningen av andra stycket det som sägs om ett svenskt aktiebolag även gälla ett utländskt aktiebolag till och med det femte året efter det år då bolaget upphörde att ha fast driftställe i Sverige, dock längst till och med det tionde året efter det år då bolaget upphörde att vara svenskt. 20 a kap. 1 §

7

Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas vid beräkning av anskaffningsvärden och anskaffningsutgifter för tillgångar och förpliktelser som ingår i verksamheten vid beskattningsinträdet om

1.

en fysisk eller juridisk persons inkomst av en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet inte har beskattats på grund av att personen inte har varit skattskyldig i Sverige för verksamheten men sådan skattskyldighet inträder,

2.

inkomsten i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person inte har beskattats i Sverige på grund av att delägaren inte varit skattskyldig i Sverige för verksamheten men sådan skyldighet inträder,

3.

verksamheten bedrivs av en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster och delägaren inte varit skattskyldig för personens inkomst omedelbart före beskattningsåret,

4. inkomsten

har

varit

4. inkomsten

har

varit

undantagen från

beskattning i

undantagen från

beskattning i

Sverige på grund av ett skatteavtal

Sverige på grund av ett skatteavtal

och undantaget upphör, eller

och undantaget upphör,

5. en

tillgång eller förpliktelse

5. en

tillgång

eller

förpliktelse

förs

över

från

en

förs

över

från

en

näringsverksamhet eller del av en

näringsverksamhet eller del av en

näringsverksamhet,

vars inkomst

näringsverksamhet,

vars inkomst

inte beskattas i Sverige till samma

inte beskattas i Sverige till samma

persons

näringsverksamhet

eller

persons

näringsverksamhet

eller

del av

näringsverksamhet,

vars

del

av

näringsverksamhet,

vars

inkomst beskattas här.

inkomst beskattas här, eller

6. en

tillgång

eller

förpliktelse

förs

över genom

en

fusion

eller

fission från en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet, vars inkomst inte tidigare har beskattats i Sverige. Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas inte på verksamhet som undantagits från skattskyldighet enligt 7 kap.

7 Senaste lydelse 2003:1086. Prop. 2003/04:134 Bilaga 3 34

Denna lag träder i kraft den 8 oktober 2004. Den nya bestämmelsen i 20 a kap. 1 § tillämpas dock bara på fusioner och fissioner som genomförs efter ikraftträdandet. Prop. 2003/04:134 Bilaga 3 35

Vad i denna lag sägs om aktie i svenskt aktiebolag gäller även aktie i europabolag med säte i Sverige och andel i svensk investeringsfond.

Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) Härigenom föreskrivs att 1 § kupongskattelagen (1970:624) skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt SFS 2004:50

8

Föreslagen lydelse

Prop. 2003/04:134 Bilaga 3 1 § Kupongskatt skall betalas enligt denna lag till staten för utdelning av annat slag än som avses i 42 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229) på aktie i svenskt aktiebolag. Vad i denna lag sägs om aktie i svenskt aktiebolag gäller även andel i svensk investeringsfond. Denna lag träder i kraft den 8 oktober 2004.

8 Lagen träder i kraft den 1 april 2004.

36

Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs att 43 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt

9 

skall ha följande lydelse. Prop. 2003/04:134 Bilaga 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 43 §

10

Vid beskattning av gåva gäller i tillämpliga delar, förutom ovan särskilt angivna bestämmelser i 69, 12, 19, 21 och 30 §§, vad i fråga om arvsskatt vidare är stadgat i 4 § tredje stycket, 13 § 2 mom., 14 och 20 §§, 22 § med undantag av 3 mom., 23 § med undantag av F tredje stycket, 2427 §§, 28 § med undantag av andra och fjärde styckena samt 32 §. Därvid skall hänvisningen i 32 § f) till 19 § i stället gälla 41 § samt 28 § första och tredje styckena tillämpas som om gåvan utgjorde arv efter givaren. När ersättning räknas av från en gåva som skall tas upp till en viss andel

av sitt värde, skall ersättningen kvoteras på samma sätt som gåvan.

Har gåva lämnats utan förbehåll

Har gåva lämnats utan förbehåll

till förmån för givaren eller annan

till förmån för givaren eller annan

och avser gåvan givarens hela

och avser gåvan givarens hela

näringsverksamhet,

en verksam-

näringsverksamhet,

en

verksam-

hetsgren eller en ideell andel av en

hetsgren eller en ideell andel av en

näringsverksamhet eller en verk-

näringsverksamhet eller en verk-

samhetsgren eller avser gåvan en

samhetsgren eller avser gåvan en

andel respektive del av en andel i

andel respektive del av en andel i

ett onoterat aktiebolag, en eko-

ett

onoterat

aktie-

eller

nomisk

förening

eller

ett

europabolag,

en

ekonomisk

handelsbolag, skall, utöver be-

förening

eller

ett

handelsbolag,

stämmelserna i första stycket 

skall,

utöver

bestämmelserna i

under förutsättning att verksam-

första stycket under förutsättning

heten är sådan som avses i 2 kap.

att verksamheten är sådan som

24

§

inkomstskattelagen

avses

i

2

kap.

24

§

(1999:1229) även 22 § 3 mom.

inkomstskattelagen (1999:1229) 

och 23 § F tredje stycket tillämpas

även 22 § 3 mom. och 23 § F

när gåvoskatten bestäms.

Har

tredje

stycket

tillämpas

när

gåvo-tagaren inom tre år efter det

gåvoskatten

bestäms.

Har

att skattskyldighet för gåvan inträtt

gåvotagaren inom tre år efter det

genom köp, byte eller något

att skattskyldighet för gåvan inträtt

därmed

jämförligt

fång

eller

genom köp, byte eller något

genom gåva eller bodelning av

därmed

jämförligt

fång

eller

annan anledning än makes död

genom gåva eller bodelning av

avhänt

sig

egendomen

eller

annan anledning än makes död

väsentlig del därav, skall ny gåva

avhänt

sig egendomen

eller

anses föreligga med det värde

väsentlig del därav, skall ny gåva

varmed

den

ursprungliga

gåvan

anses

föreligga med

det värde

nedsatts.

varmed den ursprungliga gåvan

9 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857.

10 Senaste lydelse 2003:1199.

37

nedsatts. Som ett förbehåll enligt tredje stycket räknas inte att givaren ställt upp ett villkor om att gåvotagaren skall lämna en ersättning för gåvan. Denna lag träder i kraft den 8 oktober 2004. Prop. 2003/04:134 Bilaga 3 38 Lagrådet Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2004-03-25

Närvarande: f.d. regeringsrådet Karl-Ingvar Rundqvist, justitierådet Torgny Håstad och regeringsrådet Göran Schäder. Enligt en lagrådsremiss den 18 mars 2004 (Finansdepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1.

lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

2.

lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624), och

3.

lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Per Classon. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Prop. 2003/04:134 Bilaga 4 39 Finansdepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 april 2004 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2003/04:134 Beskattning av europabolag Prop. 2003/04:134 40