Regeringens proposition 1993/94:168

ökad tillsyn av den yrkesmässiga trafiken

Prop. 1993/94:168

Regeringen överlämnar denna proposition tiU rikscfegen. Stockhohn den 17 feforuari 1994

Cari Biklt

Mats OdeU (Kommunikationsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Genom en ändring av 19 § yrkestrafiklagen (1988:263) markeras länsstyrelsernas ansvar fbr den löpande tiUsynen av den yrkesmässiga trafiken.

För att underfetto länsstyrelsens tiUsyn av den yrkesmässiga trafiken fbreslås att utsökningsregisterfegen (1986:617) ändras så att ändamålet med registret vidgas tiU att också omfetta tiUsyn av innehavare av tra-fiktUlstånd och trafikansvariga enUgt yrkestrafiJcfegen. Syftet är att göra det mbjUgt att samfoearfoete uppgifter i utsökningsregistret med uppgifter i Vägverkets centrafe yrkestrafikregister

Den tredje fegändring som fbreslås gäUer vandelsprövning av taxi-fbrare. Legitimation såsom taxifbrare fär foara ges till den som med hänsyn tiU yrkeskunnande tx;h feglydnad bedbms vara lämpUg. Kravet på fbrarlegitimation gäUer såväl anstäUcfe förare som de tiUståndshavare som själva kör sina taxifordon. Legitimationen skaU kunna återkallas.

Dämtöver mnehåUer propositionen en redogörelse fbr planerade åtgärder som i huvudsak kan genomfbras genom regeringsbeslut om fbrordningsfbrändringar eUer genom beslut om regeringsuppdrag. De vUctigaste fbrslagen avser

-

bättre mbjUgheter tiU konfroU mot poUsregistret av dem som söker tiUstånd tiU yrkesmässig ttafik,

-

foättre infonnation om taxor i taxitrafik.

1 Riksdagen 1993/94. 1 samL Nr 168

vidgad skyldighet för poUsen att rapportera forottsUghet tiU tiUsyns-    Prop. 1993/94:168 myndigheten samt

omedelbar gUtighet av beslut om återkaUelse av ttafiktUlstånd.

Innehållsförteckning

Prop. 1993/94:168

1

Fbrsfeg tiU rikscfegsbeslut.............................. 

5

2

Lagtext   .................................................... 

... 

5

2.1

Försfeg tiU feg om ändring i yrkestrafikfegen (1988:263)         

5

2.2

Fbrsfeg tiU feg om ändring i utsökningsregisterfegen (1986:617)         

8

3

Ärendet och dess beredning   ......................... 

9

4

Regleringen av yrkestrafiken i huvuddrag   ........ 

10

5

Riksdagsbeslut under senare år med anknytning tiU yrkes­trafiken      

11

6

Övriga i ämnet mkomna skrivelser   .................. 

12

7

Behov av bkad tiUsyn över den yrkesmässiga trafiken         

15

8

Lagstiftningsfrågor   ..................................... 

17

8.1   Lbpande uppfbljning av lämpUgheten hos den som

fatt tiUstånd tiU taxittafik....................... 

. 

17

8.2

Sambearfoetning av yrkestrafikregistret med utsök­ningsregistret         

20

8.3

Legitimation av fbrare i taxitrafik.............. 

. 

22

9     Övriga fbrsfeg föranledda av Stotskontorets utredning        

25

9.1

Prbvning av sökandens lämpUghet cx:h feglydnad   ...

25

9.2

Taxeinformation cxh taxinummer.............. 

. 

27

9.3

Taxameterfrågor................................... 

28

9.4

Information tiU länsstyrelsen firån poUs cx;h dom­stolar            

30

9.5

Uppfbljning av tiUståndshavares och taxifbrares lämpUghet      

31

9.6

PoUsens tiUsyn över den yrkesmässiga trafiken    ....

32

9.7

ÅterkaUelse av trafiktiUstånd med omedelbar

verkan................................................ 

. 

33

9.8   Övriga frågor........................................ 

. 

34

10

Vägverkets roU   ......................................... 

38

11

Kommande ändringar i yrkestrafikfegen   .......... 

. 

40

12

Speciahnotivering tiU fbrsfegen i 14 a och 19 §§ yrkes­trafikfegen     

40                             3

BUaga I:      Sammanfettmng av Stotskontorets rapport (1993:15)

Prop. 1993/94:168

Om taxi cx:h annan yrkesmässig trafik....... 

43

Bifega 2:      Fbrteckning bver inkomna remissyttranden med

anledning av Stotskontorets rapport......... 

. 

48

BUaga 3:      Departementspromemorians förfettningsförslag       

49

BUaga 4:      Sammanställning av remissyttrandena över

departementspromemorian   .................... 

. 

54

Bifega 5:      Datainspektionens yttrande.................. 

. 

59

BUaga 6:      Lagrådsrenussens fegfbrsfeg................ 

. 

60

BUaga 7:      Lagrådets yttrande............................ 

. 

64

Utdrag ur protokoU vid regeringssammanträde

den 17 fefomari 1994............................................ 

65

1     Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 1993/94:168

Regeringen fbreslår att riksdagen

1.

antar regeringens fbrsfeg tiU feg om ändring i yrkestrafikfegen (1988:263),

2.

antar regeringens  försfeg tiU feg  om ändring i utsöknings­registerfegen (1986:617).

2     Lagtext

Regeringen har fbljande fbrsfeg tiU fegtext.

2.1    Förslag till lag om ändring i yrkestrafiklagen (1988:263)

Härigenom fbreskrivs i fråga om yrkestrafikfegen (1988:263)'

deb att 4, 19, 21 och 23 §§ samt mforiken närmast fbre 10 § skaU ha

fbljande lydelse, deb att det i fegen skaU mfbras en ny paragraf, 14 a §, och närmast

fbre 14 § en ny mforik av fbljande lydelse.

Nuvarande lydebe

Föreslagen lydebe

4 Frågor  om  trafiktiUstånd  prövas  av  länsstyrelsen  i  det  län  där sökanden är foUcbokförd eUer, om sökanden är en juridisk person, där fbretogets ledning finns. Frågor om tiUstånd tiU Unjeöafik som foerör flera län skaU dcx:k prövas av Vägverket.

Frågor om förarlegitimation som avses i 14 a % första stycket prö­vas av länsstyreben i det län där sökanden ärföUd>okfÖrd.

GUtighet av trafiktillstånd, m.m.     GUtighet av trafiktUlständ

Särskilda regler för taxitrafik

'Lagen omttyckt 1988:1499. Senaste lydelse 1992:1651.

14 a §

Fordon i taxitrcifik för eruiast föras av den som har särskild förarlegitimation. Sådan förar­legitimation får ges till den som innehar föreskriven körkortsbe­hörighet och som med hänsyn till yrkeskunnande och laglydnad bedöms vam lämplig att tjänstgöm som förare i taxltrck.

En förarlegitimation slcall åter­kallas om innehavaren gerwm brottsUg gäming visat sig olämpUg att tjänstgöm som förare I taxitra­fik eller om förutsättningama för legitimation annars irue längre föreUgger Frågor om återkallelse prövas av den länsstyrebe som har beslutctt om legitimationen.

Prop. 1993/94:168

19 De myndigheter som prövar firågor om tiUstånd utövar tiUsyn över att tiUståndshavare foedriver verksamheten enligt gällande foestämmelser. Myndigheterna skaU också i övrigt verka fbr att kraven på trafiksäkerhet och arfoetsmUjb uppfyUs.

De myndigheter som prbvar frågor om tiUstånd utbvar tillsyn bver att tiUståndshavare foedriver verksamheten enligt gällande foestämmelser och får därvid pröva om förutsättningama för tilbtårul enligt 6 § alltjämt föreligger Myndigheterna skaU (x;kså i bvrigt verka fbr att kraven på trafiksä­kerhet och arfoetsmUjb uppfyUs.

De länsstyrelser som har beslutat om förarlegitimation utövar tillsyn över att innehavare av sådan legitimation uppfyller de kmv som enligt 14 a % första stycket gäller för legitimationen.

21 §

Prop. 1993/94:168

Den som driver yrkesmässig trafik enUgt denna feg utan tiUstånd skaU dömas för ofega yrkesmässig trafik tiU foöter eUer fängelse i högst sex månaden

TiUståndshavare som foryter mot TiUståndshavare som uppsätUgen

villkor som har meddefets i tiU- eller av oaktsamhet bryter mot

ståndet skaU dömas tiU böten

viUkor som har meddefets i tiU-

ståndet eller i taxitrofik anlitar förare utan förarlegitimation enligt 14 a % döms tiU böter

23 §'

TiUständsmyndighetens foeslut enUgt denna feg fär överklagas hos kammarrätten, om inte något annat anges i andra stycket. Beslut om vaming får dock mte överklagas.

Länsstyrelsens foeslut i frågor om bevUjande av tiUstånd tiU linjetrafik och om omprövning av tiUstånd enUgt 11 § fär bverkfegas hos Väg­verket. Vägverkets beslut i sådana frågor fär bverklagas hos regeringen.

En länsstyrelses beslut i frågor om förarlegitimation enUgt 14 a § första stycket och om återkallebe av en sådan legitimation får över­klagas hos länsrätten.

Denna lag träder i kraft den I januari 1995.

'Senaste lydelse 1992:1651.

2.2   Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen

Prop. 1993/94:168

(1986:617)

Härigenom fbreskrivs att 1 § utsbkningsregisterfegen (1986:617) skaU ha fbljande lydelse.

Nuvamnde lydebe

Föreslagen lydebe

1§'

Fbr de ändamål som anges i denna paragraf skaU med hjälp av auto­matisk datofoehandling fbras ett för hefe landet gemensamt utsbknings-registen

Registret skaU användas inom exekutionsväsendet för

1. verkstälUghet enUgt utsbkningsfoalken,

2. verkstäUighet eUer tiUsyn enUgt annan fbrfettning,

2 a. indrivning enUgt fegen (1993:891) om indrivning av stotUga fordringar m.m.,

3.  avräkning enUgt fegen (1985:146) om avräkning vid återfoetalning

av skatter och avgifter,

4. planering och tiUsyn av verksainhet som avses under 1-3.

Registret fär användas av myndigheter utanfbr exekutionsväsendet fbr

1. ändamål som avses i andra stycket 3,

2.

planering, samordning och uppfbljning av revisions- och annan konttoUverksamhet vid foeskattning och taUtaxering,

3.

utredningar vid foestämmande 3. utrednmgar vid bestämman-och uppbörd av skatter, taUar och de och uppbbrd av skatter, tallar socialavgifter.

och socialavgifter,

4. tillsyn över innehavare av trcktilbtånd och trcifikansvariga enligt yrkestrafikkigen (1988:263).

Denna lag träder i kraft den 1 juU 1994.

'Senaste lydelse 1993:910.

3     Ärendet och dess beredning

Prop. 1993/94:168

E>en nuvarande regeringen har vid flera tiUfäUen sedan den tiUträdde hösten 1991 fiamhäUit behcn'et av en ökad tiUsyn av den yrkesmässiga trafiken. Så skedde senast i 1992 års foudgeproposition och i proposi­tionen 1992/93:106 om åtgärder rbrande taxitrafiken. Regeringen har genom ändringar i yrkestrafikbestämmelsema skärpt tiUståndsgivningen och tiUsynen. Riksdagen har anslutit sig tiU bedömningen att en skärpt uppföljning av tiUståndsgivningen behövs. Riksdagen har vidare mstämt i regeringens bedömning att beslutet om avregleringen av den yrkes­mässiga ttafiken skaU Ugga fest.

Regeringen uppdrog den 19 november 1992 åt Sfatskontoret att göra en översyn av länsstyrelsemas tUlsyn över den yrkesmässiga trafiken och lämna fbrslag tiU fbrbättringar i syfte att effektivisera tiUsynen i linje med stotsmaktemas foeslut i dessa ftägon

Stotskontoret redovisade sitt uppdrag den 1 juni 1993 och överläm­nade därvid sin rapport (1993:15) "Om taxi och annan yrkesmässig trafik". En sammanfettning av rapportens innehåU redovisas i bilaga 1. En fbrteckning över vilka renussinstanser som kommit in med remiss­yttranden finns i bilaga 2. En sammanfettning av remissyttrandena finns tiUgängUg på Kommunikationsdepartementet (dnr K93/1567/4).

På gmndval av Stotskontorets rapport och remissyttrandena över denna har en departementspromemorfe med fegfbrsfeg utarbetots inom Kommunikationsdepartementet, benämnd Ökad tiUsyn av den yrkes­mässiga trafiken (Ds 1993:91). Promemorian har remissbéhandfets.

De fegfbrsfeg som fedes firam i promemorian finns i bikiga 3. En fbrteckning bver renussinstansema och en sammanställning av renuss­yttrandena finns i bikiga 4.

Datainspektionen har i enUghet med 2 a § datalagen (1973:289) yttrat sig bver den föreslagna ändringen i 1 § utsökningsregisterfegen (1986:617). Datainspektionen har mte haft något att erinra mot fegför­slaget. En kopia av yttrandet har togits in som bilaga 5.

Lagrådet

Regeruigen beslutode den 16 december 1993 att inhämto Lagrådets yttrande över de fegfbrsfeg som finns i bilaga 6.

Lagrådets yttrande finns i bilaga 7.

Lagrådet gör inte någon invändning i sak mot de framfegda fegför­sfegen men föreslår att det i 21 § yrkestrafiklagen anges vUket subjek­tivt rekvisit som skaU gäUa fbr brottet. Regeringen har i propositionen fbljt Lagrådets fbrslag. Dessutom har vissa redaktioneUa ändringar gjorts i fegtexten i fbrhåUande tUI de tiU Lagrådet remitterade fegför­sfegen.

Det fobr också nämnas att i avsnitten 9 och 10 i denna proposition foehandlas sådana fbrslag i Stotskontorets rapport som inte kräver yttran­de fiän Lagrådet.

4     Regleringen av yrkestrafiken i huvuddrag

Prop. 1993/94:168

Regleringen av yrkestrafiken sker i huvudsak genom yrkestrafiklagen, YTL, (1988:263) och yrkesttafikfbroixinmgen, YTF, (1988:1503). För tillämpligheten har Transporfrådet meddelat allmänna råd (TPR 1989:2). Av betydelse är ocksä förordningen (1979:785) om yrkestrafikregister samt vissa bestämmelser i fordonskungbrelsen, FK, (1972:595) och bUregisterkungörelsen (1972:599).

Med yrkesmässig trafik avses trafik i vilken personbU, lastaU, buss, terrängmotorfoixlon eUer traktortåg med fbrare stäUs tiU allmänhetens fbrfogande mot betalning fbr transport av personer eUer gcxls. Yrkes­mässig trafik fär endast bedrivas av den som har trafiktiUstånd.

TrafiktiUstånd kan meddelas antmgen fbr godstrcfik eUer fbr person­transporter. Ett trafiktiUstånd för persontransporter kan avse linjetrck, taxUrck eUer beställnlngstrck med buss.

Fbr aU yrkesmässig trafik gäUer att tiUstånd enUgt yrkestrafikfegen endast får ges tiU sådana fysiska eUer juridiska personer som bedöms vara lämpUga att driva verksainheten. Därvid prbvas om sökanden med hänsyn tiU yrkeskunnande, ekonomiska fbrhållanden, vUja och fbrmåga att fuUgbra sina skyldigheter mot det allmänna, feglydnad i övrigt samt andra omständigheter av foetydelse foedöms vara lämpUg att driva verk­samheten.

För linjetrafik med fouss som rör mer än ett län finns en särskUd skadUghetsprövning, där även trafikens påverkan på jämvägstrafik och trafikhuvudmännens trafik kan beaktos. Taxitrafik, beställnmgstrafik med buss och godstrafik är däremot endast fbremål fbr prövning vad avser tiUståndshavarens lämpUghet.

Fbr att driva taxu-örelse tilUcommer krav på att fordonet skaU vara fbrsett med typgcxlkänd kvittoskrivande och registrerande taxameter samt att passagerare fbre färd skaU kunna fä kännedom om den taxa som tiUämpas. Fno.m. den I januari 1995 skaU en taxiförare cx:kså ha en legitimation utfärdad av Vägverket. Legitimationen visar att fbraren med hänsyn tiU kravet på yrkeskunnande foUvit gcxlkänd att föra fordon i taxitrafik.

TrafiktiUstånd gäUer i allmänhet tiUs vidare. TrafiktiUstånd som inte längre används skaU återkaUas. Det skaU också återkallas om det i den yrkesmässiga trafiken eUer i övrigt vid driften av trafikrörelsen eUer i annan näringsverksamhet som tiUståndshavaren driver har fbrekommit aUvarUga missförhåUanden eUer om annars fbmtsättningama för tiU­stånd inte längre föreUgger Om missfbrhåUjmdena inte är av åUvarUg art, kan i stäUet vaming meddelas.

TiUståndsmyndigheter fbr den yrkesmässiga trafiken är länsstyrel­sema. Enda undanteget firån denna regel är att Vägverket är tUlstånds-myndighet vid linjetrafik som rbr mer än ett län. Vägverket är dessutom central tiUsynsmyndighet fbr den yrkesmässiga trafiken.

I regeringens foeslut den 22 decemfoer 1993 om foudgetproposition fbr

budgetåret 1994/95 finns fbrslag under trettonde huvudtiteln om en

bkning av resursema för länsstyrelsemas tiUståndsprbvning tx;h tiUsyn

jq

bver den yrkesmässiga trafiken. Fbrslag redovisas oclcså fbr hur resurs-

fbrstärkmngen skaU kunna finansieras, nämUgen med en hbjning av den    Prop. 1993/94:168 årUga avgiften för yrkestrafikmärket. En viss mtäktsbkning fbr steten sker också genom att antalet foeslut om tiUstånd kan foeräknas bka.

5      Riksdagsbeslut under senare år med anknytning till yrkestrafiken

Gcxlstrafiken avreglerades med fobrjan redan under 1970-talet. Våren 1988 foeslutede riksdagen efter fbrslag av regeringen om en fortsatt avreglering på yrkesttafikområdet (prop. 1987/88:50 foU. 1, prop. 1987/88:78, bet. 1987/88:TU15, rskr. 1987/88:166). Beslutet mnefoär att foehovsprbvningen fbr foeställningstrafik med fouss avskaffades den 1 januari 1989 och övrig foehovsprövning den 1 juU 1990. Nära fbr­foundet med dessa avregleringar var att länsstyrelsen skuUe skärpa lämpUghetsprbvningen av dem som avser foedriva eUer bedriver yrkes­trafik.

Fbr taxifrafiken slopades taxeregleringen, trafikområdesmdelningen, trafikeringspUkten och kommenderingsplanen samt kravet på att tiUhbra en bestäUrungscentral.

I 1992 års foudgetproposition redovisades kritik mot länsstyrelsemas msatser i fråga om lämpUghetsprbvningen och den efterfbljande konttol­len av lämpUgheten. I propositionen framhbUs främst behovet av att skärpa efterlevnaden av det existerande regelverket, inte att skärpa regelverket som sådant. De brister som uppmärksammats skuUe med andra ord bero på tiUämpningen av foestänunelsema. Regeringen foe-tonade att det inte fanns någon anlednmg att omprbva foeslutet om av­regleringen.

RUcsdagen (foet. 1992/93 :TU1, rskr. 1992/93:2) mstämde i att foe­slutet om avregleringen feg fest. Riksdagen ansåg dock att det krävdes en snafofo utredning av möjUghetema att skärpa reglema ytterUgare i syfte att sanera taxiforanschen cx:h fbr att kundema skaU kunna åka säkert tiU en kostaad som är rimUg i fbrhåUande tiU resans omfettning.

Den 19 novemfoer 1992 foeslutede regeringen dels att ge Stotskontoret i uppdrag att gbra en bversyn av länsstyrelsemas tillsyn bver den yrkes­mässiga trafiken, dels att under fbrsto halvåret 1993 tiUåto samkbming meUan dåvarande Trafiksäkerhetsverkets yrkestrafikregister CKh uppgif­ter i utsbkningsregistret om fordringar som drivs ui av kronofogdemyn­digheten i allmänt mål.

Den 10 decemfoer 1992 foeslutode regeringen om ytterUgare två åt­

gärder fbr att komma tiU rätto med missfbrhåUanden inom taxmäringen.

Fbr det fbrsto mfbrdes i yrkestrafikfbrordningen krav på godkänt prov

fbr taxiförare. Om en förare uppfyUer Vägverkets krav skaU en legiti­

mation utfärdas. Denna legitimation skaU finnas i fordonet väl synUg för

passageraren. För det andra vidtogs en ändring i regleringen som syfta­

de tiU att fbrhindra att en tiUståndshavare stäUde sma taxifordon tiU fbr­

fogande tiU personer som inte hade trafiktiUstånd. Det skuUe med andra

11

ord finnas ett bättre samfoand meUan trafiktiUståndet, tiUståndshavaren,    Prop. 1993/94:168 det anmälcfe fordonet samt fordonets registreringsskylt.

I propositionen 1992/93:106 om åtgäider rbrande taxitrafiken, som foeslutodes av regeringen den 17 decemfoer 1992, presenterades fol.a. fbljande försfeg:

-

Krav på Vägverket att fblja upp yrkeskunnandet hos taxifbretogare.

-

Hbgre krav på prisinformation.

-

Krav på att taxametrar aUtid skaU vara plomberade samt en rad andra åtgärder för bättre konfroU av taxametrar.

-

Nuvarande tiUstånd att plombera taxametrar skaU dras in så snart som möjUgt. Godkäimande av verkstod fbr plomfoering skaU gbras av Styrelsen fbr teknisk ackreditering (Swedac).

Sammanlagt redovisades 15 olika fbrsfeg som innefoär en skärpt tiUsyn av taxitrafiken.

Rikscfegens revisorer avgav den 17 mars 1993 en rapport om avregle­ringen av taxinäringen. Rapporten gmndar sig i huvudsak på fbrhåUan­dena i Stockholms län.

Revisorema pekade särskUt på foristema i länsstyrelsens uppföljning av tiUståndshavamas lämpUghet. En återkommande uppfbljning foorde enUgt revisorerna i princip vara lika gmndUg ckU omfatto samma kon-ttoUmoment som tiUståndsprövningen. Mot denna foakgmnd föreslog revisorema att en ordning med tidsfoegränsade tiUstånd foorde övervägas Uksom tidigare framlagda fbrsfeg avseende ett trafiktiUstånd fbr varje taxifordon.

Trafikutskottet anfbrde i sitt foetänkande (foet. 1992/93 :TU26) av­seende proposition 1992/93:106 om åtgärder rörande taxitrafiken att målet fbr samhäUets msatser borde vara att utforma instmment cx;h incitament som sammantoget fbrmår bidra tiU att en önskvärd utveckling sker inom taxitrafiken utan att en återgång fbr den skuU sker tiU tidigare detaljreglering.

Utskottet ansåg att RUcsdagens revisorers fbrslag noga borde över­vägas av regeringen samtidigt som man hänvisade tiU det regeringsupp­drag Stotskontoret fatt att fbmtsätbungslbst utvärdera länsstyrelsemas tiUsyn bver den yrkesmässiga trafiken.

Utskottet fbreslog att riksdagen skuUe läinna utan erinran vad som anfbrts i propositionen, vilket också folev rikscfegens foeslut (rskr. 1992/93:278).

6     Övriga i ämnet inkomna skrivelser

Svenska Taxiförbundet har i en skrivelse som kom m den 14 maj 1993

12

redovisat   synpunkter   på   dåvarande   Trafiksäkerhetsverkets   rapport

"Avregleringen av taxitrafiken". Synpunktema gäUer formuleringar i    Prop. 1993/94:168 rapporten om utfoUdning av bUvande tiUståndshavare i yrkeskunnande.

Tnkpolisen i StockhoUns län hai mom ramen fbr sitt projekt om den ofegUga yrkesmässiga trafiken (POLY) särskUt utrett vissa frågor röran­de taxameteranvändnmgen. I en skrivelse som kom in den 23 juU 1993 redovisas resultotet av utredningen samt trafikpoUsens fbrsfeg tiU åt­gärden Sammanfettningsvis fbresfes:

-

Att samtUga typgcxlkäncfe taxametrar på den svenska marknaden skaU vara fast monterade i fordonen. Taxametrar av kassettyp bör inte vara tiUåtna om man inte kan presentera ett system som är säkert.

-

Att viktiga uppgifter om taxametrarna finns tiUgängUga i centrafe bU­registret.

-

Att afoonnentaummer förbjuds cx:h ersätts med organisationsnummer

-

Att en taxameter inte fär användas om organisationsnummer saknas.

-

Att organisationsnummer på kundens kvitto fär en pfecering där det aUtid kan avfesas.

Vidare lämnas i skrivelsen fbrslag tiU hur länsstyrelsema bbr foesluto i fråga om undantog från foestänunelsema om taxameter i taxifordon. TrafikpoUsen redovisar cx:kså synpunkter på Vägverkets föreskrifts-arfoete i fråga om användning av taxametrar cx:h instaUation av taxamet­rar. TrafikpoUsen hemstäUer att Vägverket utarbetar ett utfoUdnings-program i ämnet taxametrar som kan användas av trafikpoUsen över hefe landet.

Skrivelsen har översänts fÖr yttrande tiU Vägverket, Stotens prov-nmgsanstalt. Länsstyrelsen i Stockhohns län och Svenska Taxifbrfoun­det. Stotens prcTvningsanstalt instämmer i aUt väsentUgt i vad Trafik­poUsen i Stockhohns län fbreslår. Länsstyrelsen i Stockhohns län tUI­styrker också flera av fbrsfegen samt lämnar en redogörelse fbr sina foedömningar av undantog från kravet på taxametrar. Svenska Taxifbr­foundet konstoterar att fbrslagen i aUt väsentUgt redan foehandfets av regeringen i proposition 1992/93:106 om åtgärder rörande taxitrafiken. Riksdagen har också beslutot i enUghet med propositionen. Problemet är enUgt fbrfoundet att Vägverket ännu mte vidtogit åtgärder i enUghet med riksdagens foeslut. Vägverket fiamhåUer i sitt remissyttrande att de i utrednmgen påtalade foristema foeträffande nuvarande regelverk och vissa typer av taxametrar i huvudsak är käncfe. Fbrsfeg tiU åtgärder avseende flertalet av de i utredningen angivna områdena har av rege­ringen redovisats i proposition 1992/93:106 om åtgärder rbrande taxib:a-fiken. Vägverket återkommer med nya fbreskrifter om taxametiar.

Svenska Taxiförburulet har i en skrivelse som kom in den 16 augusti

1993 framhålUt att lagstiftnmgen fbr tiafiktiUstånd fobr fbrtydUgas.

Anledningen är, enUgt fbrbundet, att Kammarrätten i Stockholm upp-

13

hävt länsstyrelsens beslut att återkaUa ett tiUstånd för en taxiägare som

dömts för nusshandel. Vidare önskar fbrfoundet att länsstyrelsema skaU    Prop. 1993/94:168 ha rätt att bverklaga kammarrättsdomar tiU Regeringsrätten.

I en skrivelse som kom in den 17 september 1993 har Svenska Taxi­förbundet vänt sig mot att taxiförarlegitimationen skaU styras av före­skrifter som utfonnas centralt av Vägverket. De länsstyrelser som kän­ner behov av en särskUd fbrarlegitimation skaU i stäUet fä besluto om fbreskrifter fbr resp. län. Fbrfoundet hemstäUer om att ikraftträdandet av foestänunelsema om fbrarlegitimation skjuts upp till den I juU 1994.

Från Gustaf[REDACTED_EFTERNAMN] m.fl. har protestUstor kommit in den 23 sep­temfoer 1993 med krav på att länsstyrelsen inte skaU meddefe nägra nya tiUstånd fbrrän länsstyrelsen skapat fiiU konfroU bver vad den har att tiUse inom taxi. Vidare hemstäUs att - om så krävs - samtiiga trafiktiU­stånd skaU omprövas cx;h att ett trafiktiUstånd skaU om&tto högst ett fordon.

Vid en uppvaktning den 15 oktober 1993 överlämnade Taxi Trefik-förening Stockholm u.p.a. (Taxi StockhoUn) en skrivelse där föreningen firamhåUer att den är positiv tiU avregleringen. Fbreningen konsteterar dock att man drygt tre år efter avregleringen tvingas se att utvecklingen i foranschen foUvit en helt annan än den avsedda. Den gcxla avsikten foakom avregleringen var att firämja en skärpt och utvecklande konkur­rens tiU fromma fbr konsumentintresset. I stäUet har fbreningen tvmgats åse hur taxiforanschen i storstodsregionema infiltrerats av krimineUa aktbrer som skrämmer foort taxUconsumentema och hotar att slå ut foranschens seribsa näringsidkare.

Avregleringen riskerar enUgt fbreningen att foU en foumerang för alfe tiUskyndare av ett fritt och konkurrensutsatt näringsUv. Om stotsmak­tema inte snarast agerar, kommer taxUconsumentema i storstodsregio­nema att vara hänvisade tiU skmpelfria och mmdre nogräknade trans­portörer.

Fbr att förhindra en sådan utveckling kräver Taxi StcKkholm att ett antal åtgärder vidtos. Försfegen överensstänuner i stort med vad som framhåUs av Gustef[REDACTED_EFTERNAMN] m.fl.

I en foUaga tiU skrivelsen lämnar Taxi Stockhohn synpunkter på Stetskontorets rapport. Synpunktema har tegits in i remissammanstäU-ningen över rapporten.

Vid en uppvaktning den 2 novemfoer 1993 redovisade Svenska Taxi­förburulet sina synpunkter på foehovet av samordnade åtgärder på taxi­området. Vidare diskuterades foehovet av fömyad prövning av trafiktiU­stånd, taxameterfrågor, upphandlingsprofolem m.m. Fbrfoundet under­sttök också vikten av att länsstyrelsema fär utökade resurser fbr tiU­synen av den yrkesmässiga trafiken. Fbrfoundet erinrade om sma tidiga­re firamförda önskemål om att länsstyrelsema skaU fä möjUghet att överklaga sådana domar i kammarrätten som undanröjt länsstyrelsens foeslut.

Genom en skrivelse som kom m den 2 novemfoer 1993 redovisade Vägverket sin årUga rapport om tiUståndet inom den yrkesmässiga trafi­ken.

Vid  en  uppvaktning  den  17 novemfoer   1993  redovisade  Svenska

14

Tmnsportarbetareförbundets avdelning nr 12 i Malmö ett antal krav som

enUgt avdelningen måste uppfyllas fbr en sanering av taxinäringen. TiU Prop. 1993/94:168 kraven hbr att ett stopp i tiUståndsgivningen införs, att begreppet trafik­område återinfbrs cx;h att det skaU finnas ett trafiktiUständ fbr varje taxifordon. Det skaU vidare finnas en vandelsprbvning av taxifbrare. Anslutning tiU beställningscentral skaU vara ofoUgatorisk. På det lokafe planet skaU det finnas en poUtisk nämnd som bvervakar de kvaUtetiva kraven på taxinäringen.

I en skrivelse som kom in den 24 novemfoer 1993 framhåUer Sveriges Affärsreseförening vUcten av en fortibpande tiUsyn bver taxmäringen. Fbr att resenärerna skaU kunna åka taxi skaU de bl.a. kunna veto att taxifbreteget är ett seribst verkande fbretog, att chauffören har tiUstånd att köra taxi cx;h att han hittar. Föreningen viU cKkså ha bättre prisin­formation både i taxibUen och på de större flygpfetsema. Det behövs enUgt fbreningen foättre samarfoete mellan länsstyrelsema. Vägverket, poUsen och skattemyndighetema så att branschen kan saneras.

Vidare kan nämnas att skrivelser kommit in från två privatpersoner vari synpunkter lämnas på bl.a. behovet av en återgång tiU reglering av taxitrafiken, resp. på foehovet av mera tiUfbrUtUga taxametrar.

SlutUgen skaU nämnas att Länsstyreben i Hallands län genom Bo[REDACTED_EFTERNAMN] och Länsstyreben i Älvsborgs län genom Leif Delin den 14 aprU 1992 kommit m med en skrivelse vari framhåUs att länsstyrel­sema inte tiUräckUgt underrättos av andra myndigheter om olika miss­fbrhåUanden som förekommer inom den yrkesmässiga trafiken. Länssty­relsema kan därmed mte foedriva sin tiUsyn av trafiken på ett effektivt sätt.

Länsstyrelsema framhåUer att foestämmelsen i 15 § yrkestrafikför-ordnmgen om domstols underrättelseskyldighet mte är tUlräckUg fbr att länsstyrelsema skaU fä det underfeg som krävs fbr prbvningen. Länssty­relsema fobr i stbrre utsträckning få underrättelse om tiUståndshavare m.fl. som gjort sig skyldiga tiU sådana fegöverträdelser att deras lämp­Ughet måste ifrågasättos.

Ett direkt underrättelseflöde meUan RikspoUsstyrelsen, Vägverket (f d. Trafiksäkerhetsverket) och länsstyrelsema foorde enUgt skrivelsen finnas som underlag fbr länsstyrelsemas prbvning enUgt 15 cx;h 17 §§ yrkestrafiklagen om återkaUelse av trafiktiUstånd på samma sätt som det finns enUgt kbrkortsfbrordningen. Länsstyrelserna foehbver enUgt skri­velsen också fä tiUgång tiU uppgifter som kommer fram genom en sambearbetning av utsbkmngsregistret med Vägverkets centrafe yrkes-trafikregisten

7     Behov av ökad tillsyn över den yrkesmässiga trafiken

Riksdagen har som tidigare nämnts vid flera tiUfaUen under senare år

StäUt sig bakom regeringens ställningstogande att foeslutet om hittiUs­

varande avreglering av den yrkesmässiga trafiken Ugger fest. Effektema

15

av avregleringen fär ttots vissa profolem vad gäUer efterlevnaden av ett    Prop. 1993/94:168 antal foestämmelser inom fol.a. yrkestrafiklagstiftningen cx;h skattefeg-stiftningen foedbmas som övervägande positiva.

Den slopade foehovsprbvningen har i stort sett lett tiU avsett resultet vad gäUer tUlgången tiU taxitjänsten Det är sällan svårt att fä tog i taxi, framfbr aUt inte i storstodsregionema. Kundemas väntetid vid telefonfoe-ställning av taxi har i allmänhet minskat Uksom cx:kså tiden för att fä en foU firamkörd. De beferade bristema i glesbygd synes i stort sett ha UtebUvit, bl.a. tiU fbljd av de villkor foeträffande trafikutfoud som stäUs av kommuner och trafikhuvudmän vid upphandUng av bl.a. skolskjutsar och färdtjänst.

Dette hindrar inte att det kan finnas fog fbr påståendet att det fbre­kommer en viss bveretefolering i storsfedema, vUket natarUgtvis stäUer tiU med profolem fbr näringen som sådan och dess anstäUda. Fbr kun­dema är det däremot i huvudsak positivt med gcxl tiUgång tiU taxifoUar CKh därav fbljande priskonkurrens.

Det kan emeUertid också konsteteras att avregleringen kommit att medföra en del oegentUgheter och missförhållanden mom taxi vad avser den private kundens ställning och säkerhet samt att konkurrensen inte aUtid sker på lika villkon Det sistaänmda medfbr aUvarUga profolem fbr de seribsa tiUständshavama som botes att slås ut av sådana trafikutbvare som skaffar sig konkurrensfördelar genom att bryte mot fegar cx;h be­stämmelsen E)essutom finns det profolem som har att gbra med forister i de medel som finns tiUgängUga fbr att komma tiU rätte med missfbr­håUanden som i stbrre eUer mindre utsträckning är gemensamma fbr samtUga transportslag inom den yrkesmässiga trafiken.

SärskUt inom taxi folir profolemen iögonfallande. Fokuseringen tiU vissa av massmedia uppmärksammade profolem inom Stockholmsregio­nen är påtegUg. Det går dock mte att komma ifirån att just taxunarkna-den för privatresor har en specieU karaktär fbr kunden genom att den kännetecknas av att det är svårt att i fbrväg avgbra tjänstens pris och kvaUtet och att kunden därfbr inte har marknadsbverfoUck. Taxi skUjer sig från bvriga servicenäringar på det sättet att det sällan finns åter­kommande refetioner meUan ett och samma par av kund cxh fbrare eUer fbreteg. Anonynuteten inom näringen är därfbr stor vilket kan foidra till en försämrad serviceanda. Det är relativt lätt för nystartade fbreteg att etefolera sig på marknaden, men tyvärr också fett att utayttja kunders kunskaps- eUer fbrhandUngsunderläge.

Kunden har också svårt att veto om det finns forister i fråga om säker­heten vid färd med ett visst fordon cx:h med en viss fbrare.

Det är också aUvarUgt inom aU yrkesmässig trafik att det finns en

"gråzon" av fbretegare som foryter mot skattefegstiftningen antingen

genom att inte registrera sig fbr skattskyldighet eUer inte redovisa skat­

ter och avgifter i förhåUande tiU verksamhetens omfattning. Fbr taxi

kan detto ske bl.a. genom avancerade taxametermanipufetionen Vicfere

finns fbretogare som genom konkurser och fbretogskamseUer undanrbjer

skulder tiU samhäUet och leverantbrer och samtidigt fär verksamheten

stotssufoventionerad genom Ibnegarantimissfomk.

16

Andra nämncfe former av iUojal konkurrens är underfbrsäkrade for­don cx;h brott mot arbetstidsfegstiftningen. Det förekommer också ut­nyttjande av fbrare för vilka skatter cx;h scx;iafe avgifter inte betalas. AUt detto gbr det svårt fbr seribsa fbretogare att konkurrera med sådana som inte fiiUfbljer sina ekonomiska skyldigheter mot samhäUet eUer sina anstäUcfe.

Av den stotistik som Länsstyrelsen i Stockholms län redovisar i sitt ytttande bver Stetskontorets rapport framgår att antalet återkaUade trafiktiiUstånd är hbgre fbr lastbUsfbretog än fbr taxifbretog. Antalet avsfeg på ansökningar om tt-afiktiUstånd är däremot hbgre fbr taxittafi-ken. Av detto går det natarUgtvis inte att dra några slutsatser om vilken trafikgren som har de störste profolemen. Länsstyrelsema cx:h andra remissmstanser framhåUer rent alhnänt att profolemen är stora inom hefe den yrkesmässiga trafiken, dcKk kanske värst i storstodsområdena och då mom godstrafiken och taxitrafiken. För den långväga busstrafiken redovisas då och då profolem i form av forott mot arfoetstidsbestämmel-sema.

Beslutet om avreglering av den yrkesmässiga trafiken Ugger fast. De missfbrhåUanden som fbrekommer bör motverkas genom att tiUsynen över trafiken skärps. Länsstyrelsema behöver iä mera ändamålsenUga verktyg fbr sitt tiUsynsarbete. Det är dessutom vUctigt att samarbetet mellan länsstyrelsema och andra berbrda myndigheter underfettas. VUctiga steg i den riktningen har redan fagits men samarbetet behbver formaUseras i vissa avseenden.

Det är en bättre konttoU av efterlevnaden av nuvarande regelverk som behbvs. De fegfbrsfeg som redovisas i fbljande avsnitt har som firämsto syfte att gbra tiUsynen effektivare.

Det är också, som regeringen ser det, vUctigt att redan fettode beslut i syfte att fä en bättre ordning inom yrkestrafiken kan genomfbras så snabbt som mbjUgt. Fbr att bidra tiU ett sådant genomförande har ge­nom Kommunikationsdepartementets fbrsorg tillkalfets en Lednings­grupp för yrkestrclfrägor. I gmppen skaU cx;kså samarfoetet mellan myndighetema och mellan dessa och oUka branschorganisationer stade-ras och klarläggas, i syfte att effektivisera tiUsynen bver trafiken. Ett tredje syfte med gmppen är att kartiägga behovet av eventaeU ytterUga­re fegstiftning inom området. Gmppen består av fbreträdare fbr led­ningen mom 18 olika myndigheter och branschorganisationer med an­knytning tiU yrkesttafiken. Arbetsformema fbr gmppen skaU vara in­formeUa. Arfoetet skaU i stort vara avslutet fbre sommaren 1994.

Prop. 1993/94:168

8     Lagstiftningsfrågor

8.1    Löpande uppföljning av lämpligheten hos den som fått tillstånd till taxitrafik

Regeringens fbrslag: En skärpt uppfbljning av dem som titt tUlstånd tiU yrkesmässig trafik skaU ske.

17

Riksdagen 1993/94. I saml. Nr 168

Promemorians förslag: överensstämmer med regermgens.

Prop. 1993/94:168

Remissuistanserna: Fbrsfeget tiUstyrks av samtUga utom Vägverket, som dcx;k tiUstyrker den redovisade ändringen i 12 § yrkestrafikfbr­ordningen. Svenska Busstrafikfbrfoundet fbreslår en omformulering i 19 § yrkestrafikfegen.

Skälen för regeringens förslag: Stetskontoret har i sin rapport läm­nat en lång rad fbrsfeg som syftor tiU att fbrfoättra uppfbljningen av tiUståndsgivningen. TiUsynen skaU kunna fbrfoättras genom ökat sam­arfoete mellan foerörda myndigheten

Ett av fbrsfegen syftar tiU att minska mbjUghetema fbr en tUlstånds-havare att flytte över delar av sm fordonspark tiU personer som inte har tiUstånd tiU yrkesmässig trafik. Sådana överflyttningar upptecks ofte vid de aUt mer vanUgt förekommande konkursema mom foranschen.

För att niinska möjUghetema tiiU överflyttning av fordonsparken tiU personer som inte godkänts som trafikutbvare fbreslår Stetskontoret att yrkestrafikregistret under viss tid efter en prbvrung spärras fbr registre­ring av ytterUgare fordon. När tiUståndshavaren anmäler ytterUgare fordon på sitt tiUstånd fär länsstyrelsen genom spärren vetskap om detto och kan vidto en kontroU, motsvarande en ny tiUståndsprbvning.

EnUgt regeringens mening måste vid den löpande lämpUghetsupp-följningen foestämmelser finnas som motverkar att bverfbringar av for­don sker från en tiUståndshavare tiU personer som mte har trafiktiU­stånd. E)et får således inte fbrekomma att tiUståndshavaren - i stäUet fbr att foedriva trafiken med anstäUda förare - hyr ut sina fordon tiU perso­ner som mte har prövats lämpUga att ha tiUstånd tiU yrkesmässig trafi-fik.

På detto sätt folir det mbjUgt att bedriva yrkesmässig trafik utan någon som helst tiUsyn från länsstyrelsens sida eUer konttoU från skattemyn­digheterna. Redovisning av mervärdesskatt och andra skatter kan utebU så gott som helt. Några aifoetsgivaravgifter foetalas över huvudtoget inte in eftersom det inte formeUt sett finns några anstäUda.

Beträffande vilka åtgärder som bör vidtos fbr att komma tiU rätto med missfbrhåUandena kan konstoteias att remissinstansema är ense om foehovet av åtgärder men har olika uppfetmingar om val av metod. Oenigheten har fol.a. att gbra med att trafiktiUstånd mera sällan åter­kallas på gmnd av brott mot just yrkestrafiklagstiftningen.

Det kan hävdas att det formeUt sett redan finns en ordning som skuUe

kunna fbrhindra att fordon bverfbrs tiU personer som inte har trafiktiU­

stånd. EnUgt yrkestrafikfbrordningen skaU således, innan ett fordon

används i yrkesmässig trafik, en anmälan om fordonet och dess registre­

ringsnummer lämnas tUl tiUståndsmyndigheten, dvs. när det gäUer

taxitrafik tUl länsstyrelsen. En sådan anmälan är en fömtsättnmg fbr att

tiUståndshavaren skaU fä ett s.k. yrkestrafikmärke fbr fordonet och en

gul taxiskylt. TiUståndshavaren fär därefter inte bverfeto sina på detto

sätt märkto fordon tiU något annat företog utan att den ansvarige fbr

detto senare fbretog lämpUghetsprövas. Genom en i december 1992

foeslutod ändring i YTF skaU länsstyrelsen, när fordonet anmäls, också

konfroUera att fordonet verkUgen är godkänt fbr det sfeg av ttafik som

18

yrkestiafiktiUståndet avsen Om fordonet skaU användas i taxittafik skaU

det t.ex. uppfyUa kravet på godkänd taxameter Vidare skaU länsstyrel-    Prop. 1993/94:168

sen konttoUera att tiUståndshavaren är ägare eUer har nyttjanderätt tiU

fordonet.

Det är emeUertid uppenfoart att systemet inte fimgerar på ett tiUfreds­ställande sätt. Det är aUtfbr fett att hyra ut taxifordon tiU personer som formeUt stär som anstäUcfe fbrare men som uppträder som trafikutbvare utan att uppfylfe kraven på ekonomisk och personUg lämpUghet cx;h pä sådan feglydnad som krävs av en tiUståndshavare.

Fbr att stevja detto missfomk har föresfegits "ett fordon per tiUstånd". Stotskontoret har fbr sin del inte kunnat påvisa fbrdefema med en sådan ordning. Flertalet remissinstanser avstyrker fbrsfeget.

Den ändring av 19 § yrkestrafikfegen som nu fbreslås syftar tUl att ytterUgare precisera länsstyrelsemas ansvar fbr den fortiöpande tiU­synen. En skärpt tiUsyn av taxitrafiken skaU kunna ske genom de änd­ringar i yrkestrafikfbrordningen som regeringen nyUgen har foeslutot om cx;h som umebär att tiUståndsmyndigheten ånyo skaU prbva tiUståndsha­varens lämpUghet enUgt 6 § yrkestrafikfegen i det faU tiUståndshavaren anmäler att han viU utöka det antal fordon som tidigare anmälts för användnmg i taxitrafiken. Ett villkor för att taxiägaren skaU fä utbka sm fordonspark är således att tiUståndsmyndigheten på nytt prbvar deimes lämpUghet. Dämtbver skaU fbr aU yrkesmässig trafik gälfe att konfroU skaU ske av att fordonet uppfyUer de villkor om registrering cx;h om beskaffenhet och utmstning som föreskrivs fol.a. i foilregisterkungbrelsen (1972:599) och fordonskungbrelsen (1972:595) fbr den fordonstyp och fbr det sfeg av trafik tiUståndet avsen Fbr t.ex. taxitrafik fbmtsätter detto gcxlkänd taxameter Vidare skaU fbr samtUga trafiksfeg kontroUe­ras att tiUståndshavaren är ägare eUer har nyttjanderätt tiU fordonet.

Vid prbvningen fobr fol.a. cx:kså konfroUeras att registrering har skett fbr mervärdesskatt och arfoetsgivaravgiften Det foör också kontroUeras att den mervärdesskatt och de avgifter som erfegts står i rimUg propor­tion tiU det antal fordon som godkänts fbr trafik.

På detto sätt torde syftet med önskemålet om "ett fordon per tiU­stånd" bU tiUgodosett utan att man fbr den skuU behöver tiUgripa en kostsam uppdelning av redan meddelade tiUstånd.

Det bbr framhållas att i de feU en tiUståndshavare är väl känd av länsstyrelsen, den fbmyade tiUståndsprövningen kan göras tämUgen summarisk. Det kan t.ex. vara fråga om en trafikutövare som under loppet av flera år byggt upp en fordonspark och som vid tidigare prbv-ningar befimmts lämpUg. Är det däremot fråga om en, relativt sett, mera väsentUg bkning av antalet anmälda fordon, kan det vara nbdvän­digt med en mera mgående lämpUghetsprbvning.

Den komplettering som fbreslås i 19 § yrkestrafikfegen syftar tiU att markera principen med återkommande lämpUghetsprbvning. Eftersom återkaUelsegmnden som regel är brott mot andra fegar än yrkestrafik­lagen är det av stor vikt med ett nära samarbete mellan länsstyrelsen och bl.a. poUsen cx;h skattemyndigheterna.

Regeringen viU cx;kså hänvisa tiU de preciseringar av gmndema för

återkaUelse av ttafiktiUstånd som regeringen foeslutode om den 16 de-

19

cember 1993. De nya bestämmelsema har fagits in som 11 a § yrkestra-

fikfbrordningen. I denna paragraf anges cx:ksä att om ett trafiktiUstånd har återkaUats på gmnd av de omständigheter som nämns i paragrafen, en tid av fegst tre cx;h hbgst fem år skaU bestämmas under vilken den prbvade skaU anses olämpUg att driva yrkesmässig trafik.

Prop. 1993/94:168

8.2   Sambearbetning av yrkestrafikregistret med utsöknings­registret

Regeringens förslag: Utsbkningsregistret skaU fä användas fbr tUlsyn av innehavare av ttafUctUlstånd och trafikansvariga enUgt yrkestrafikfegen (1988:263). Uppgifter i utsökningsregistret skaU få samfoeaifoetas med uppgifter i Vägverkets centrafe yrkestrafik­register

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. I pro­memorian fbreslogs dock att uppgifter från utsökningsregistret skuUe lämnas ut tiU länsstyrelsen på medium fbr automatisk datofoehandling (ADB). Regeringens fbrslag mnefoär att uppgiftema efter samfoearfoet-ning lämnas ut till länsstyrelsema i form av utskrift.

Remissuistanserna: Av dem som yttrat sig tiUstyrker samtUga. Datainspektionen (DI) erinrar om att samfoearfoetning av utsbknings­registret och yrkestrafikregistret måste regleras. Eftersom det rbr sig om återkommande sambearfoettungar anser DI att det är lämpUgt med en fbrfatttiingsreglering. Riksskatteverket (RSV) viU utöka omfettningen av uppgiftslämnandet. RSV firamhåUer också att sambeaifoetning enUgt promemoriefbrslaget umefoär att det i fbrsto hand folir Vägverket som får del av uppgiftema, mte länsstyrelsema. Fbr att foeivra foulvanfbr-hållanden foör det enUgt Svenska Taxifbrfoundet finnas möjUghet att te fram uppgifter också om styrelseledamöter i taxifbretog.

Skälen för regeringens förslag: Den 19 november 1992 beslutede regeringen att tUfefa samfoearfoetiiing av uppgifter i utsökningsregistret om skatter cx;h avgifter med yrkestrafikregistret. Härigenom har det kunnat ske en foättre uppfbljning av lämpUgheten hos dem som fått tiUstånd tiU yrkesmässig trafik.

TUlståndet tiU samfoearbetningen var tiUfälUgt och begränsat tiU fbrste halvåret 1993. Stetskontoret fbreslår i sm rapport att sambearfoetning av uppgifter om skulder som drivs m av kronofogdemyndigheten i allmänt mål bör fä ske även efter den 1 juU 1993 och utan tidsbegränsning.

Det huvudsakUga ändamålet med utsbkningsregistret har hittiUs varit dess användning fbr kronofogdemyndighetemas verkstälUghet enUgt utsbkningsfoalken eUer annan författning samt planering och tiUsyn av denna verksainhet. Registret fär vid sidan härav cx:kså användas fbr avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter samt fbr konttoU­verksamhet och utredningar vid bestämmande CKh uppfobrd av skatter, taUar och socialavgiften Användningen har aUtså begränsats tiU den exekutiva verksamheten och beskattningsverksamheten, dvs. i princip

20

tiU RSV:s verksamhetsområde. En utvidgning av ändamålet med regist-    Prop. 1993/94:168 ret i enUghet med promemoriefbrsfeget umebär att man bryter denna princip. Behovet av att kunna foearfoeto uppgiftema i registret måste vara mycket stort fbr att kunna motivera en sådan fbrändring.

Erfarenheterna av den tiUfälUga sambearfoetningen avseende fbrsto halvåret 1993 är enUgt länsstyrelserna mycket goda. De har snabbt och utan att behöva tiUgripa en manueU bearbetning fatt tiUgång tiU uppgif­ter om vUka trafikfbrefag och dess ttafikansvariga som sfepar efter med skatter och avgifter eUer är fbrsatto i konkurs m.m. Härigenom har i ett stort antal feU trafiktiUstånden ifrågasatts och i åtskilUga feU återkaUats. En sådan verkningsftiU sanering av den yrkesmässiga trafiken skuUe inte ha varit möjUg med hjälp av de tidigare använcfe metodema att i varje enskUt faU manueUt inhämto uppgifter från kronofogdemyndigheten om tiUständshavama.

Uppgiftema i den sambearfoetning som ägde mm fbrsto halvåret 1993 håUer nu på att foU fbråldrade. Nya ttafikfbretog konuner tiU hefe tiden. I de redan befintUga fbretogen är det vanUgt förekommande att de trafikansvariga byts ut. Nya sambearfoetningar foehbver därfbr gbras med en viss pericxlicitet. Altemativet med enfoart manueUa granskningar av uppgifter från kronofogdemyndigheten är inte reaUstiskt med hänsyn tiU mängden ttafiktUlstånd (ca 37 000) och framför aUt tiU den stora omfettningen av förändringar i personkretsen av trafikansvariga. Det är därfbr i hbg grad angeläget att utsbkningsregistret fär användas även fbr tiUsyn av innehavare av trafiktiUstånd och trafikansvariga erUigt yrkes­trafiklagen.

Med stöd av vad som anfbrts ovan och en enig remissopinion fbreslår regeringen att utsbkningsregisterfegen (1986:617) ändras så att ända­målet med registret även omfettar tiUsyn av mnehavare av trafiktiUstånd och trafikansvariga enUgt yrkestrafiklagen.

Syftet är att gbra det mbjUgt att samfoearfoeto vissa uppgifter i utsök­

ningsregistret med uppgifter i yrkestrafikregistret om tiUståndshavare

och trafikansvariga och pä så sätt underlätto länsstyrelsens tiUsyn av den

yrkesmässiga ttafiken enUgt yrkestt-afiklagen (1988:263). Det är aUtsä

endast uppgifter om de personer som förekommer i Vägverkets centrafe

yrkestrafikregister, dvs. enbart tiUståndshavare och trafikansvariga, som

skaU sammanstäUas med uppgifter i utsökningsregistret. Att samfoear­

foeto uppgifterna även med uppgifter om styrelseledamöter i taxifbretog,

som Svenska Taxifbrfoundet föreslår, är inte praktiskt mbjUgt med nuva­

rande registerföring. Det fömtsätter att uppgiftema, som i dag foara

finns i aktiefoolagsregisttet, fbrs in i yrkestrafikregistret. Det är natar­

Ugtvis vUctigt att beivra bulvanförhåUanden men att utvidga register­

föringen på det nu antydda sättet skuUe enUgt vår mening fbra för längt.

Ledamötema är ofta många tiU antalet. Det händer också att samman­

sättningen av styrelsen ändras med kort varsel. KonttoUintresset får i

denna del tiUgodoses på annat sätt. RSV firaitihåUer att det finns behov

av att konttoUera även de personer som sökt men ännu mte bevUjats

tiUstånd. Detto är helt riktigt men även här fär konttoUen ske på annat

sätt än genom sambearbetaing av uppgifter i utsbkningsregistret med

21

uppgifter i yrkestrafikregistret.

I fbrsfeget tiU feg om ändring i utsbkningsregisterfegen (1986:617) anges i 1 § tredje stycket 4 att utsbkningsregistret får användas utanfbr exekutionsväsendet även fbr tiUsyn av innehavare av trafiktiUstånd tx;h trafikansvariga enUgt yrkestrafikfegen. Lydelsen sammanfeUer med försfeget i promemorian. Däremot har de i promemorian fbresfegna ändringama i 9 § utsökningsregisterfegen inte togits med i denna pro­position. Skälet är att uppgifter ur utsbkningsregistret mte kommer att lämnas ut på medium fbr automatisk datebehandling tiU länsstyrelsema, vilket fbreslogs i promemorian. IDen tiUfälUga sambearbetaing som ägt mm under förste halvåret 1993 har enbart mneburit att länsstyrelsema fått del av utskrifter i form av dataUstor som sänts ut från RSV tUl resp. länsstyrelse. Denna redovisning har varit fiiUt tillräckUg fbr tiUsynsarbe­tet och har, som nämnts, resulterat i ett stort antal återkaUelser av ttafiktiUstånd. Något skäl att ändra denna ordning finns inte. Eftersom uppgiftema i utsbkningsregistret mte kommer att lämnas ut tiU läns­styrelsema på ADB-medium bör samfoeaibetningen lämpUgen regleras närmare i utsbkningsregisterfbrordningen (1986:678). Regeringen viU emeUertid redan nu framhålfe att en allmän strävan är att foegränsa de uppgifter som får samfoearbetes med yrkestrafikregistret tiU sådana som verkUgen är betydelsefuUa for länsstyrelsemas tiUsynsverksamhet. Vad som behövs fbr tiUsynen är uppgifter i allmänna mål om skuldens stor­lek men ocksä om det i sådana mål finns stäUd säkerhet, uppskov cx;h avbetalningsplan. Av betydelse är givetvis också uppgifter om foetal-ningsmstäUelse, likvicfetion cx:h om förefaget eller de granskade perso­nerna är fbrsatto i konkurs. Det fobr även vara mbjUgt att konttoUera om det finns ackord, näringsfbrfoud cx:h fbrordnande av gcxl man enUgt 2 § ackordsfegen (1970:847).

Som tidigare nämnts i avsnitt 3 har DI mte haft något att erinra mot lagförslaget. DI:s yttrande har togits in som bilaga 5.

Prop. 1993/94:168

8.3    Legitimation av förare i taxitrafik

Regeringens förslag: Legitimation som taxiförare skaU endast fä ges tiU den som med hänsyn tiU yrkeskunnande cx:h feglydnad bedöms vara lämpUg som taxifbrare. Legitimationen skaU kunna återkaUas om innehavaren genom brottsUg gäming visat sig olämpUg.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens utom foe­träffande vilken myndighet som fobr skbto vandelsprbvningen.

Remissinstanserna: SamtUga tiUstyrker en vandelsprbvnmg av taxi­fbrare. Länsstyrelsema samt Vägverket cxh Svenska Taxifbrfoundet viU att prbvningen skaU ske av länsstyrelsen och inte av Vägverket. En länsstyrelse föreslår att Ucraftträdandet foör ske redan den 1 juU 1994.

Skälen för regeringens fbrslag: År 1992 foeslbt regeringen om en ändring i yrkestrafikfbrordningen, så att fbrare i taxitrafik skaU besitto

22

ett visst yrkeskunnande (12 d § yrkesttafikfbrordnuigen). Ett vUlkor fbr Prop. 1993/94:168 att fä framfbra fordon i taxitrafik skaU således vara att fbraren har bUvit godkänd vid ett av Vägverket anordnat skriftUgt prov som styrker ett sådant kunnande. Härigenom skaU tiUses att fbrama har kunskaper i kartiäsning samt om olika passagerares behov av hjälp samt den känne­dom om yrkestrafikfegstiftaing och arfoetstidsfoestämmelser som erford­ras fbr arfoetet som fbrare i yrkesmässig trafik.

Yrkeskunnandet hos fbrama skaU bestyrkas genom en legitimation med namn cx:h fotografi. Fbraren skaU vid transport av passagerare hålfe legitimationen väl synUg.

Regeringens fbrsfeg om en vandebprövning av fbrama bbr ses mot foakgmnd av att en passagerare i ett taxifordon är i hbg grad foeroende av den enskUde fbrarens agerande. Fbr resenärens trygghet är taxifbra-rens påUtUghet, ärUghet och yrkesskickUghet helt avgbrande. Stor vikt fobr därfbr feggas vid föramas egenskaper och inte endast vid taxfegar-nas och den tekniska utmstningens. Förarnas vandelsprövning är mot denna foakgmnd av central foetydelse.

I prbvningen för en särskUd fbrarfoehbrighet fobr därför mgå en kon­ttoU av sökandens feglydnad på motsvarande sätt som enUgt 6 § yrkes­trafiklagen gäUer fbr tiUståndshavare. Det fobr cx;kså finnas en mbjUghet tiU återkaUelse av en förarlegitimation.

Stotskontoret firamhåUer i sm rapport att en av samhäUet utfärdad legitimation placerad i taxifordonet och med namn och fotografi, kan uppfettos som något mer än ett foevis på ett visst yrkeskunnande. Legiti­mationen skuUe med andra ord kurma inge en felsk trygghet om utfär­dandet av legitimationen inte foaseras på en lämpUghetsprövning.

En vandelsprövning av toxifÖrare bör aUtså införas. Så kan ske genom att man i yrkestrafikfegen tar in en bestämmelse om att fordon i taxitrafik får endast fbras av den som har särskUd fbrarlegitimation. Sådan legitimation får bara ges tiU den som med hänsyn tiU yrkeskun­nande och laglydnad foedbms vara lämpUg att tjänstgbra som fbrare i taxitrafik.

Kravet på fbrarlegitimation gäUer såväl fbrare som de tiUståndshavare som själva kör sina fordon.

Beträffande de gmnder på vilka en person skaU kuima förvägras en fbrarlegitimation och en sådan legitimation skaU kunna återkallas, hän­visas tiU specialmotiveringen tiU den fbresfegna fegen om ändring i yrkesttafiklagen.

1 promemorian fbreslogs att det bbr ankomma på Vägverket att om-foesbrja vandelsprbvningen av taxifbrare. Skälet tiU detto får fbrmodas vara att det är Vägverket som enUgt 12 d § yrkestrafikfbrordningen svarar fbr prov om yrkeskunnande fbr att fbra fordon i taxittafik. Det är också Vägverket som svarar fbr själva legitunationen. Hefe förferan­det skuUe därmed kunna ske inom ramen fbr verksainheten i en encfe myndighet.

SamtUga remissinstanser som yttrat sig i frågan uttalar att det fobr

vara länsstyrelsema som ges uppgiften att utfbra den lämpUghetsprbv-

nmg som skaU fbregå utfärdandet av legitimationen.

23

EnUgt regeringens mening kan det anfbras skäl fbr foåda Ibsningama. Prop. 1993/94:168 Med hänsyn tiU att länsstyrelsen redan nu utfbr lämpUghetsprövning i såväl körkortsärenden som ärenden om trafiktiUstånd finns det dock bvervägande skäl fbr att även vandelsprövningen av taxifbrare fobr ske hos länsstyrelserna. För detto talar cx;kså att länsstyrelsen fortiöpande skaU följa upp lämpUgheten hos den som fått trafiktiUstånd på samma sätt som nu föreslås fbr taxifbrarlegitimationen. I foåcfe feUen ankommer det på länsstyrelsen att också foesluto om återkaUelse av tiUståndet resp. legitimationen. Det finns givetvis också i många feU ett personanknutet samfoand mellan lämpUghetprövningen av tiUståndshavare cx;h pröv­ningen av taxifbrare genom det stora insfeget av enfoUsåkare inom taxi­näringen.

Frågor om lämpUghetsprbvning av taxifbrare fobr således handfeggas av länsstyrelsema och då av den länsstyrelse där sökanden tiU en taxi-förarlegitimering är folkbokfbrd. Det skriftUga provet vad avser yrkes­kunnande bör fbrrättes av Vägverket. Om den sbkande av en länssty­relse godkänts som taxifbrare, både med hänsyn tiU feglydnad och yrkeskunnande, fobr det ankomma på Vägverket att utfärda legitima-tionsfoeviset.

De nya bestämmelserna i yrkesttafiklagen om taxifbrarlegitimation fobr träda i kraft den I januari 1995. Det vore givetvis fbrdelaktigt med ett Ucraftträdande vid en tidigare tidpunkt, vilket Länsstyrelsen i StCKk­hohns fen fbreslår, men detto är dock mte tillrådUgt med hänsyn tiU fol.a. de prov om yrkeskunnande som skaU organiseras bver hefe landet och med prövnmg också av lokalkännedom i något län.

Krav på legitimation skaU uite foara avse nytUlkommande fbrare utan också sådana personer som redan kbr taxifordon.

Genom kbrkortsfbrordningen (1977:722) (i dess lydelse enUgt SFS 1993:1049) skaU uppgifter om innehav av taxifbrarlegitimering fbras in i kbrkortsregistret. Länsstyrelsen fär genom den sambearfoetning som fortibpande sker av poUsregistret med kbrkortsregistret vetskap om den eventaeUa brottsbelastningen hos de taxifbrare som skaU vandelsprbvas. Sambearfoetningen underlättar också den fortibpande vandelsprbvningen av taxifbrama.

I yrkestrafiklagen fobr fbras in en foestämmelse om att det ankommer på länsstyrelsen att prbva frågor om förarlegitiniation för taxitrafik. Länsstyrelsen skaU också utbva tiUsyn bver att innehavare av fbrarlegiti-mationen uppfyUer de krav som gäUde vid foeslutet om legitimationen. Det får liksom nu ankonuna på Vägverket att närmare utforma kraven fbr fbrarlegitimationer fbr taxiti:afik. Därvid fär cKkså för visst län, t.ex. ett storstodslän, efter hörande av resp. länsstyrelse, fbreskrivas krav på lokalkännedom fbr fbrare som är folkfookförd i länet. Något sådant krav torde fbr närvarande mte vara aktaeUt annat än fbr Stock­hohns län.

Med aiUedning av vad Konkurrensverket framfor i sitt yttrande över

Stotskontorets rapport fobr framhåUas att en taxifbrarlegitimation skaU

vara gUtig i hefe landet. Särkrav på lokaUcännedom fbr fbrare foosatto i

t.ex. Stockholms län skaU självfaUet mte hmdra fbrare, foosatta t.ex. i

24

Uppsala län, att köra taxi i det förstnämnda länet. Härvid kan givetvis i

något enstaka feU uppsfe sitaationer då fbraren brister i lokalkännedo­men. Anknytningen tiU fbrarens folkbokfbringslän är emeUertid som Ibsning avgjort foättre än att själva fbrarlegitimationen skaU gäUa fbr kbming enfoart i ett begränsat område, vilket LO föreslår.

Avslutningsvis bör nämnas att det givetvis finns ett samfoand mellan foestänunelsema i körkortslagen (1977:477) om återkaUelse av sådant körkort som omfattar taxifoehörighet cx:h de av regeringen nu fbresfegna mbjUghetema tiU återkaUelse av taxifbrarlegitimation enUgt yrkestta­fiklagen.

I likhet med vad Styrelsen för riksfärdtjänst och Vägverket framför i sma yttranden, viU regeringen här framhålfe att det i särskUd ordning närmare fobr uttedas om det inte skuUe vara en mera rationeU Ibsning med endast en förarfoehörighet för taxittafik.

Det kan också noteras att Lagrådet i sitt yttrande över fegrådsrenus-sen understryker att frågan om en enda fbrarfoehbrighet fbr taxitrafik foör utredas.

Prop. 1993/94:168

9     Övriga förslag föranledda av Statskontorets utredning

Stotskontoret har i sm rapport redovisat 25 olika åtgärdsförsfeg i syfte att effektivisera tiUståndsgivningen och skärpa tUlsynen av dem som fått tiUstånd tiU yrkesmässig trafik. Tre av fbrsfegen har redovisats i fbregående avsnitt under mforiken fegfrågon

De ämnesområden med anlcnytning tiU den yrkesmässiga trafiken som nu foehandlas (avsmtt 9.1-9.6) utgår i huvudsak från Stotskontorets fbrslag. Dämtöver följer i avsrutt 9.7 ett fbrslag tiU ändring i yrkestra­fikfbrordningen som inte behandlats i Stotskontorets rapport.

9.1    Prövning av sökandens lämplighet och laglydnad

Regeringens bedönming: Länsstyrelsema bbr genom terminalåt­komst i poUsregistret kunna fä veto humvicfe de personer som sbker tiUstånd tiU yrkesmässig trafik cx:h tiU bUuthyming fbrekommer i registret eUer ej.

Statskontorets Förslag: Överensstämmer i aUt väsentUgt med rege­ringens bedbmning.

Remissinstanserna: Fbrslaget tiUstyrks bver feg, bl.a. av samtUga länsstyrelser som yttrat sig i frågan, liksom också av RikspoUsstyrelsen. Datainspektionen (DI) har inget principieUt att invancfe mot att länssty­relsen får möjUghet att Ibpande undersbka om befestningsuppgifter förekommen DI betonar dock vikten av sekretesskydd.

Skälen tiU regeringens bedömning: Vid länsstyrelsens prbvning av en ansbkan om yrkestrafiktiUstånd och tiUstånd tiU bUuthyming har

25

länsstyrelsen rätt att kräva att sökanden bifogar de handlingar och ut-    Prop. 1993/94:168

drag som erfordras för länsstyrelsens foeslut. Ett undantog från dessa

foestämmelser finns dcx;k,  nämUgen utdrag ur poUsregistret.  Sådant

utdrag måste länsstyrelsen i varje enskUt ärende rekvirera firän resp.

poUsmyndighet. EnUgt 17 § i poUsregisterkungbrelsen (1969:38) fär

enskUd person endast i mycket begränsad utsträckning to del av de

uppgifter som finns om honom själv i poUsregistret.

När det däremot gäUer ärende om körkortstilbtånd fär länsstyrelsen enUgt 16 a § poUsregisterkungbrelsen ha temunafetkomst tiU poUsregist­ret fbr upplysning om någon befestaingsuppgift finns eUer inte. Om länsstyrelsen fiimer att sbkanden mte fbrekommer i poUsregistret be­höver någon ytterUgare personutredning mte göras.

Någon sådan terminafetkomst finns som nämnts inte vid prövning av trafiktiUstånd eUer av tiUstånd tiU bUutiiyming. Det kan dock hävdas att lämpUghetsprbvningen vid ansökan om trafiktiUstånd och om tUlstånd tiU bUuthyming foör tillmätos minst samma vikt som vid prövning av körkortstiUstånd. Ett annat skäl för terminalåtkomst är de stora ärende­mängder det kan röra sig om. HärtiU kommer att antalet ärenden kom­mer att öka tiU följd av den nyUgen foeslutode ändringen i yrkestrafik­fbrordningen om en fbmyad lämpUghetsprövning av tiUståndshavare cx;h ttafikansvariga mom taxitrafik i det feU en tiUståndshavare viU utöka sin fordonspark. Sfatskontoret har beräknat att antalet ärenden om trafiktiU­stånd då konuner att öka med ca 1 000 tiU ca 5 500. Antalet fbriråg-ningar tiU poUsregistret kommer då att bka i sådan grad att nuvarande manueUa mtiner knappast går att behåUa.

Om terminalådcomst vidgas tiU att gälfe även prbvning av ansbkan för yrkestrafik ckU foUuthyming sorteras foefestningsfria sbkande auto­matiskt foort och länsstyrelsen kan foegränsa sina foeställningar av yttran­den från poUsen tiU de personer som fbrekommer i registret.

Fbmtom en snafofoare handläggning skuUe terminalåtkomsten medfbra en minskad arfoetsfoelastning fbr poUsmyndighetema. Antalet ansbkning­ar om tiUstånd mom yrkestrafikens område är nu ca 4 500 per år cx;h kommer som nänmts att bka tiU ca 5 500. EnUgt Sfatskontorets beräk­ningar torde endast ca 5(X) ärenden kräva särskUda yttranden.

EnUgt regeringens mening bbr sbkning i poUsregistret fä fbrekomma vid prbvning av ttiafiktiUstånd och tUlstånd tUl foUuthyming. Sbkning skaU endast avse om belasttiing finns eUer mte. SärskUt yttrande kan därefter inhämtos från poUsmyndighet när en person förekommer i registret.

Registersbkningen fobr avse inte bara tiUståndshavare tx;h trafikansva­riga utan oclcså den vidare personkrets som i vissa feU ska lämpUg-hetsprbvas. Med hänsyn tiU att det är vanUgt fbrekommande att styrel-seledambter i taxifbretog med kort varsel byts ut finns foehov av snabfo sbknmg i poUsens registen Ett sådant foehov finns cx;kså cfe det sker en anmälan om en bkning av antalet fordon per tiUstånd för taxitrafik cx:h då en fbmyad lämpUghetsprövning enUgt 12 § yrkestrafikfbrordningen skaU ske.

En remissmstans har betonat vUcten av sekretesskydd. EnUgt 7 kap.

26

17 § sekretesslagen (1980:100) gäUer sekretess i verksamhet som avser

bl.a. uttog ur poUsregister fbr uppgift som har tiUförts registret. Den vidgade termmafeticomsten kommer således att omfettas av samma sekretess som i cfeg gäUer fbr den terminafetkomst som länsstyrelserna har i ärenden om kbrkortstiUstånd.

Fbr att kunna genomföra en terminafetkomst tiU poUsregistret krävs en komplettering av 16 a § poUsregisterkungbrelsen som anger terminal­åtkomst fbr länsstyrelserna inte bara i ärenden om kbrkortstiUstånd utan CKkså i ärenden om tiUstånd tiU yrkesmässig trafik cKh tiU foUuthyming. En ändring av 6 § yrkestrafikfbrordningen resp. 3 § fbrordningen om foUutiiyming foehöver CKkså gbras. Nuvarande ordning innefoär att tiU-ståndsmyndighetema i samtUga faU skaU inhämto yttrande om sbkandens lämpUghet från poUsmyndighet. Fbrfrågningar i såcfen hel­teckande omfettning folir med den nämnda ändringen i poUsregisterkun­gbrelsen aUtså ofoehbvUga. De nya lydelsema bbr i stort bverensstämma med den som finns i 11 § kbrkortsfbrordningen (1977:722). Vidare bör i yrkestrafikfbrordningen anges ett bemyndigande för rikspoUsstyrelsen att besluto om fbreskrifter om länsstyrelsens inhämtande av uppgifter ur poUsregistret. Lydelsen fobr i stort sett bverensstämma med 96 § kör­kortsförordningen .

Prop. 1993/94:168

9.2   Taxeinformation och taxinummer

Regeringens bedönming: Information om gäUande taxa i taxitrafik bbr anges på taxifordonet, både utvändigt och uivändigt. Länsstyrel­sema skaU kunna meddefe fbreskrifter om mformationens närmare utformning. Taxifordonets registreringsnummer bbr på ett tydUgt sätt anges också mne i ett taxifordon.

Statskontorets förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedbmning.

Remissinstanserna: Fbrslagen tiUstyrks av de instanser som yttrat sig i frågan.

Skälen tiU regeringens bedömning: I propositionen 1992/93:106 om åtgärder rbrande taxitrafiken firamhöUs vUcten av att konkurrensen i taxiforanschen kan fungera på lika villkon En av fömtsättningama här­för är att taxUcundema kan informeras på ett fiiUgott sätt om gällande taxon

Den överenskommelse som Konsumentverket och Svenska Taxifbr­foundet gjort om en lämpUg maU fbr utformning av en taxitaxa har fiingerat tiUfredsstäUande så tiU vida att Konsumentverket mte mottogit några anmärkningar gentemot själva bverenskommelsen. Det är emeUer­tid fett att konstotera att taxemformationen har sina bristen På mänga fordon finns bver huvud toget ingen taxa angiven vare sig på utsidan eUer på insidan. Som regel finns den enbart på utsidan vilket inte aUtid är tillräckUgt fbr att kunden efter resans slut skaU kunna jämföra debite­rat pris enUgt kvittot med den mformation om taxan som resenären kunde fä fbre resans början.

27

EnUgt regeringens mening fobr gällande taxa anges på ett tydUgt sätt foåde utvändigt ckU invändigt på fordonet. Krav på prisinformation fobr därfbr infbras i yrkestrafikfbrordningen med angivande av Vägverket som ansvarig myndighet fbr mformationens utformiung. Fbreskriftema fobr utaifoetas i samråd med Konsumentverket. I fbrordningen bbr också anges att länsstyrelsen skaU kunna meddefe föreskrifter om informatio­nens närmare utformning, t.ex. vid de stbrre flygpfetsema.

Det är vUctigt att kunden har mbjUghet att under färden ha informa­tion inte bara om fbrarens identitet genom den i avsnitt 8.3 fbresfegna fbrarlegitimeringen utan cKkså om själva fordonets identitet. Sådan mformation fbrbättrar mbjUghetema fbr kunden tiU reklamationer efter resans slut. Det skuUe däremot fbra fbr långt att varje taxifordon skuUe tiUdelas ett särskUt taxinummer av resp. länsstyrelse, något som fbre­sfegits av en del renussinstanser En sådan ordning skuUe medfbra höga administrativa kostaader fbr att håUa ytterUgare ett register aktaeUt.

En enkel Ibsning, som fbrordas av Svenska Taxifbrfoundet, är att man på yrkestrafikmärkets foaksida, som aUtså vetter in mot fordonet, med tydUga siffror anger taxifordonets registreringsnummer, ordet TAXI och vUket år yrkestrafikmärket avsen Andra sätt att ange fordonets registre­ringsnummer kan också tänkas. Det väsentUga är att angivelsen kan ske på ett tydUgt sätt fbr passageraren.

Fortsätto överväganden foör ske beträffande eventaeUa ändringar i yrkestrafikfbrordningen och fbrordningen (1975:885) om utmärkning av fordon i yrkesmässig trafik.

Prop. 1993/94:168

9.3    Taxameterfrågor

Regeringens bedömning: Vägverket bör ges i uppdrag att ytterUga­re utreda hur taxametrar kan gbras säkrare. Därvid fobr fol.a. stade­ras om och i vad mån taxametrar i bkad utsträckning kan använcfes fbr taxifbretogens bokföring och vid arbetstidsredovisning. Åtgärder bbr även vidtos som underlättar poUsens konttoU av taxametrar.

Statskontorets förslag: Överensstämmer i stort med regeringens be­dbmning.

Remissinstanserna: Ett stort antal remissuistanser tiUstyrker bkade krav på säkerhet hos taxametrarna och deras plomfoering. Flera instan­ser lämnar detaljerade förslag tUl åtgärden

Skälen tiU regeringens bedömning: KonttoU av taxametrars säkerhet torde vara ett av de allra mest betydelsefuUa momenten vid tiUsynen av taxmäringen. I de faU då taxametrar kan manipuleras av taxfegare och taxifbrare är det uppenfoart att konkurrensen mom näringen aUvarUgt kan snedvridas. De seribsa taxfegama riskerar att slås ut. HärtiU kom­mer effekter i form av skatteundandragande och att kundema såsom privatresenärer eUer att kommuner och landsting såsom stora kbpare av taxitjänster fär betala fbr hbga resprisen

28

I regeringens proposition 1992/93:106 om åtgärder rörande taxitrafi-    Prop. 1993/94:168 ken redovisades en lång rad fbrsfeg som syftade tiU att stevja taxameter-fiisket.

Vägverket är den myndighet som skaU utfärda föreskrifter om taxa­metrars beskaffenhet cKh utmstning CKh cKkså numera om användningen av taxametrar. Det är angeläget att verket utfärdar fbreskrifter pä gmndval av vad som i december 1992 fbreslogs i propositionen (Kh vad rikscfegen med anledning härav foeslbt våren 1993. Verket skaU härvid även i foerbrd del foeakto det uppdrag som regeringen foeslutode den 2 decemfoer 1993 om fbrfoättrad ttafiksäkerhet på vägama m.m. Väg­verket fobr också utreda på vad sätt taxametrar kan göras än mera säkra (Kh skyddade mot olika former av intrång i sina fiinktionen Härvid bör särskUt uppmärksammas i vad mån taxametrarna kan anses sä tiUfbrUt­Uga att de uppgifter som skaU registreras i en taxameter kan använcfes fbr fookfbringsändamål. Det är visserUgen inte én fråga för Vägverket att avgöra hur företogens fookfbring fobr vara ordnad. En fbmtsättning fbr att kunna använcfe en registrerande taxameter i fookfbringssamman-hang fobr dock vara att taxametern inte utan svårigheter kan manipule­ras.

En annan fråga som är angelägen att utreda är i vad mån uppgifter som kan tos fram från taxametrar kan användas som arfoetstidsfook. Nuvarande möjUghet att fbra en manueU sådan har visat sig ge aUtfbr stora mbjUgheter tiU oegentUgheter när det gäUer arfoetstidsredovisning.

Profolem finns också med att en del fbrare kringgår arfoetstidsfoestäm-melsema genom att i taxametem använda mer än ett fbrarkort. En sådan fbrare kan utgbra en aUvarUg risk ur trafiksäkerhetssynpunkt om han kör sitt fordon under längre tid än vad som är tiUåtet. Tekniska Ibsningar fobr tas fram som fbrhindrar en användning av mer än ett fbrarkort per fbrare.

Det bbr också i bvrigt beaktos vad Stotens provningsanstalt, Trafik­poUsen i Stockholm och faxametertiUverkama m.fl. har anfbrt beträffan­de mbjUghetema att göra taxametrar säkrare och fettare att konttoUera fbr poUsen, t.ex. vid flygande foesUctningar.

Det är vidare angefeget att registren i en taxameter kan avläsas ome­delbart vid en konkurs. Det är CKkså vUctigt, som TrafikpoUsen i StcKk­holm framhåUer, att ett taxifbretogs organisationsnummer fär en sådan placering på taxUcvittot att det aUtid folir fiiUt fesfoart. Ett annat fbrsfeg från TrafikpoUsen är att en taxameter inte skaU få använcfes om oiani-sationsnummer saknas.

YtterUgare ett förslag som framfbrts och som bbr övervägas är att åter mfbra en bestämmelse om att det skaU finnas konttoUmärke på registreringsskylten CKkså på taxifordon. En sådan åtgärd skuUe fbrmcxl-Ugen underfetto poUsens flygande besiktning. Å andra sicfen medfbr ett utfoyte av skyltarna en viss merkostiiad. En annan nackdel kan vara att skylten kan foU mera fett att förfalska genom att den tUl sitt utseende -frånsett den gufe färgen - blir mera lik en registteringsskylt på en vanUg personbU.

Regeringen kommer att ge Vägverket i uppdrag att utreda de frågor

29

som nu nämnts om taxametrar.

9.4    Information till länsstyrelsen från polis och domstolar       Prop. 1993/94:168

Regeringens bedömning: Klarare regler foör finnas fbr poUsens uiformation tiU tiUsynsmyndigheten om misstänkt brottsUghet, straffbrelägganden och domar.

Statskontorets förslag: Överensstämmer i stort med regeringens bedbmning.

Remissinstanserna: Fbrslaget tUlstyrks bver feg. Endast Domstols­verket avstyrker med motivering att underrättelseskyldighet redan finns från domstolamas sida.

Skälen tiU regermgens bedömning: Det bbr tiUmätas betydelse att länsstyrelsema säger sig fä otillräckUg information om att en tiUstånds­havare foUvit dömd i domstol fbr fbrseelser enUgt annan fegstiftning än yrkestrafiklagen. EnUgt Länsstyrelsen i Värmlands län är det mycket ovanUgt att en allmän domstol översänder en dom som avser någon med tiUstånd tiU yrkesmässig trafik. Detfa foeror enUgt länsstyrelsen förmod­Ugen på att domstolen inte känner tiU att vederbbrande är tiUståndshava­re.

Regler behbvs därfbr så att länsstyrelsema kan få mformation om straffbrelägganden och domar. Genom att dessa underrättelser frän åklagare och domare uteblir uppstår profolem ur rättssäkerhetssynpunkt. Åtgärder mot tiUståndshavare folir i många feU foeroende av slumpen.

Anledningen tiU att tiUsynsmyndigheten inte fär vetskap om straffbre­lägganden och domar torde foero på att poUsen i samfoand med forotts-undersbkning eUer fbmndersökning numera inte har en särskUd marke-ringsmto i sina rapporter som anger att brottet skett under utövande av yrkesmässig trafik.

RikspoUsstyrelsen bbr därfbr snarast återinfbra markeringen "yrkes­trafik" i sina rapporter som en anvisning tiU poUsens utredare, åklagare och domstolar att uiformationsskyldighet tiU tiUståndsmyndigheten fbreUgger i dessa ärenden.

Ett tiUägg i 15 § yrkestrafikfbrordningen fobr därfbr infbras med innefobrd att RikspoUsstyrelsen fobr medverka tiU att tiUsynsmyndigheten kan nås av underrättelsen. Rent praktiskt bbr detto kunna ske genom att återinfbra markeringen "yrkestrafik" på formulären. På dessa bbr cKkså finnas en särskUd markering om "taxifbrarlegitimation".

Fbrfårandet foör kunna medfbra att det inte folir nbdvändigt att genom­föra Stotskontorets mera långtgående fbrslag om en ofoUgatorisk, fegreg­lerad underrättelseskyldighet från poUsens sicfe gentemot länsstyrelsen om forott och fbrseelser enUgt yrkestrafikfegstiftningen och mot annan lagstiftnmg som är av foetydelse fbr länsstyrelsens tiUsyn. Det kan också hänvisas tiU regeringens fbrslag i avsnitt 9.1 om terminafetkomst fbr länsstyrelsema tUl poUsregisttet vUket mbjUggbr att länsstyrelsen på ett enkelt sätt kan få vetskap om en sbkande tUl ett ti:afiktiUstånd eUer tiU bUutiiyming är belastod eUer ej.

30

9.5    Uppföljning av tillståndshavares och taxiförares lämp­lighet

Prop. 1993/94:168

Regeringens bedömning: Ändring bör vidtas i kbrkortsfbrord­ningen, mnebärande att registerbfed om befestningsuppgifter för kbrkortsinnehavare skaU, om innehavaren har tiUstånd fbr yrkes­mässig trafik, sändas tiiU den länsstyrelse som har meddefet trafik­tiUståndet. Det samma bör gälfe för den trafikansvarige om det är en juridisk person som har trafiktiUståndet. Sådant registerbfed skaU också översändas tiU den länsstyrelse som beslutot om legiti­mation fbr taxifbrare.

Statskontorets förslag: Samfoearfoetning fobr ske av poUsregistret med yrkestrafikregistret.

Remissinstanserna: Flertalet av dem som ytttat sig i frågan tiUstyr­ker, däribland många länsstyrelser samt Svenska Busstrafikfbrfoundet och Svenska Taxifbrfoundet. Domstolsverket ifrågasätter om den före­sfegna sambearfoetningen är fbrenUg med skyddet för den enskUdes mtegritet. Ändamålet med informationsbehandlingen kan mte anses vara så stort att det uppväger mtegritetsintrånget.

Datainspektionen har mte något att erinra mot att länsstyrelsen - vid prövningar av yrkestrafiktiUstånd - ges samma mbjUghet att undersbka om belastningsuppgifter fbrekommer som i fråga om kbrkortstiUstånd.

Skälen tiU regeringens bedömning: Det finns flera gocfe exempel pä hur länsstyrelsema på ett mformeUt sätt samverkar med poUsen, skatte­myndighetema och näringen själv i syfte att undanröja missfbrhåUanden inom den yrkesmässiga trafiken. Det gäUer inte minst i StCKkhohns län. Det uitensifierade samarbetet mellan länsstyrelsen, skatte- och kronofog­demyndigheter samt inte minst med poUsen är en fbmtsättning fbr att man skaU kunna sanera foranschen från oseriösa fbretogare.

Genom ökat samarbete meUan länsstyrelsema ckU poUsmyndighetema kan själva tiUståndsprbvnmgen underlättos. Länsstyrelserna kan fol.a. genom den i avsnitt 9.1 fbreslagna terminalåticomsten tiU poUsregistret få ett fbrbättrat beslutsunderlag fbr sina stäUningstoganden tiU ansbk­ningar om tiUstånd tiU yrkesmässig trafik.

Av minst samma betydelse är att länsstyrelsema kan ha en kontinuer­Ug och systematisk tiUsyn över dem som redan har trafiktiUstånd. TiU­synen underlättos om länsstyrelsen kan fä en uppgift - en "signal" -firån poUsmyndigheten om att en granskning behöver ske av en viss tiUståndshavares vandel.

En sådan sökning skuUe på ett effektivt sätt kunna ske genom den sambearbetning som Stotskontoret fbresfegit. Regeringens foedbmning är emeUertid att man bör avvakto med att genomfbra en sådan sambearfoet­ning. I StäUet bör prövas de möjUgheter som finns att fä fram belast­ningsuppgifter genom kbrkortsregistret. Ett sådant fbrfarande har visser­Ugen den nackdelen att man därigenom kan granska enbart körkorts­havare och således mte sådana tiUståndshavare som inte har kbrkort.

31

Antalet sådana personer torde, särskUt när det gäUer taxitrafik men tiU stor del också fbr gcxlstransportema, vara jämfbrelsevis fä. De är fbr-mcxlUgen inte fler än att länsstyrelserna på annat sätt än genom kbr­kortsregistret bbr kunna utfbra en effektiv tiUsyn.

När det gäUer prövning av körkort finns enUgt 83 § kbrkortsfbrord­ningen en skyldighet fbr RikspoUsstyrelsen att underrätto Vägverket om dom, foeslut, straffbrefeggande eUer fbreläggande av ordningsbot vari­genom en kbrkortshavare gjort sig skyldig tiU brott mot fol.a. vissa bestämmelser i trafikfegstiftningen, mot narkotikastrafiSagen (1968:64) eUer mot fegen (1960:418) om straff for vamsmuggling i fråga om narkotUca. Underrättelseskyldighet fbreUgger också om vissa grövre brott enUgt forottsfoaUcen. Vägverket kan under vissa fbmtsättningar också själv begära underrättelse från RikspoUsstyrelsen.

När Vägverket fär en underrättelse från RikspoUsstyrelsen skaU verket enUgt 86 § kbrkortsfbrordningen framstäUa ett registerbfed. På detto blad skaU anges de i underrättelserna och i kbrkortsregistret upp­togna registemppgiftema. Registerbladet skaU sändas tiU den länsstyrel­se som har meddefet kbrkortstiUståndet.

Ett liknande fbrferande foör tiUämpas vid den fortlöpande prbvningen av sådana mnehavare av tUlstånd tiU yrkesmässig trafik som har kör­kort. Det foör kunna ske genom ett tiUägg i 86 § kbrkortsfbrordningen vari fobr anges att registerbfed om befestningsuppgifter skaU, om kbr-kortshavaren har tiUstånd tiU yrkesmässig trafik, sändas tiU den länssty­relse som meddelat tiUståndet. Det samma bör gälfe för den trafikansva­rige om det är en juridisk person som har trafiktiUståndet. Försfeget fbranleder vissa fbljdändringar i kbrkortsfbrordningen angående uppgift om yrkesttafiktUlstånd.

Samma fbrfarande bbr tiUämpas fbr att mbjUggbra en uppfbljning också av vandelsprbvningen fbr taxifbrare. Registerbfed med befest­ningsuppgifter bbr aUtså bversändas tiU den länsstyrelse som beslutot om en legitimation fbr taxiförare. Härigenom fär länsstyrelsen underfeg fbr sina bverväganden bettäffande en eventaeU återkaUelse av legitima­tionen.

Prop. 1993/94:168

9.6   Polisens tillsyn över den yrkesmässiga trafiken

Regeringens bedömning: RikspoUsstyrelsen och Vägverket bbr få i uppdrag att gemensamt bverväga formema fbr övervakningen av yrkestrafiken.

Statskontorets fbrslag: Överensstämmer med regeringens med undanteg av att uppdraget enbart skaU rikte sig tiU RikspoUsstyrelsen.

Remissinstanserna: Förslaget tiUstyrks av samtUga som ytttat sig i 

frågan.

Skälen tiU regeringens bedömning: Flera remissinstanser påpekar att poUsen prioriterar yrkestrafiken fbr fegt i sitt inspektionsarbete. Om så skuUe vara fåUet Ugger detta mte i linje med vad som uttalas i rege-

32

ringens proposition (1992/93:161) om trafiksäkerheten pä vägama infbr 2000-talet. I denna proposition fbmtser regeringen en väsentUg bkning av den flygande mspektionen, däribland utbkad kontroU av taxitrafiken.

RikspoUsstyrelsen har regeringens uppdrag att inom ramen for styrel­sens uppgifter i fråga om metcxlutveckling ckU tiUsyn över polisen m.m. SärskUt verka fbr en reformering av poUsens trafikbvervakning. I upp­draget ingår att i samverkan med länsstyrelsema utveckfe former fbr samverkan mellan poUs och väghållare samt system fbr uppfbljning av trafikövervakningen.

Redovisning av feget foeträffande reformarfoetet skaU ske fbre utgång­en av febmari 1994. Från och med budgetåret 1994/95 skaU uppfbljning av trafikbvervakningen ske mom ramen fbr RikspoUsstyrelsens orduiarie verksamhetsredovisning, dvs. i fbrsto hand i årsredovisningen.

Det kan vara lämpUgt att inom ramen fbr denna löpande uppfbljning CKkså foeakto hur konfroUen över den yrkesmässiga trafiken skaU kunna skärpas. Regeringen kommer därfbr att ge RikspoUsstyrelsen och Väg­verket i uppdrag att gemensamt överväga formema för en sådan skärpt konttoU. Även om en sådan verksamhet sker inom ramen fbr de resur­ser som hittiUs avsatts fbr trafikbvervakningen i allmänhet finns med aU säkerhet mycket att gbra fbr att effektivisera övervakningen av den yrkesmässiga trafiken.

Ett fbrsto steg i den riktningen är att trafikpoUsens uppgifter precise­ras. RRV anser exempelvis att poUsens omttesse fbr yrkestrafikfrågoma kan bero på att den är osäker på sin roU, på vilka regler som gäUer för taxi, på vad som skaU rapporteras tiU länsstyrelsen ete. Stotskontorets fbrsfeg om att utbUcfe poUsema i yrkestrafikfrågor bör därfbr genom­fbras. En särskUd sammanfettning av de fegregler som rör den yrkes­mässiga trafiken bbr enUgt Stotskontoret upprättas som en handledning vid poUsens fiygande mspektion. Denna fobr innehålfe en ÖversUctUg redovisning av sådana missfbrhåUanden som mer eUer mindre regel­mässigt medför åtgärder frän länsstyrelsernas sida i form av vaming tiU tiUståndshavaren eUer återkaUelse av tiUståndet tiU yrkesmässig ttafik.

KonfroU av taxametrarna är enUgt regeringens mening ett av de vUctigaste momenten vid kontroU av taxi. Vägverket har som tidigare nämnts (avsnitt 9.3) befogenhet att utfärda fbreskrifter om användningen av taxametrar. I uppdraget bbr därfbr ingå att Vägverket i samarfoete med RikspoUsstyrelsen utarbetar ett program fbr utbUdning av såväl trafikpoUser som länsstyrelsepersonal i taxametrarnas fiinktion och hur redovisningen skaU ske såväl tiU kund som tiU fbretogets bokföring.

Regeringen viU i sammanhanget hänvisa tiU vad som i avsnitt 9.3 nämns om foehovet av att gbra taxametrarna säkrare och fettare att konttoUera fbr poUsen.

Prop. 1993/94:168

9.7   Återkallelse av trafiktillstånd med omedelbar verkan

Regeringens bedömning: Ett foeslut om återkaUelse av ett ttafik­tiUstånd fobr gäUa omedelfoart. Om särskUda skäl finns fobr åter-kaUelsen ske fbrst när beslutet därom vunnit fega kraft.

33

3 Riksdagen 1993/94. I saml. Nr 168

Skälen tUl regermgens bedömnmg: EnUgt 18 § yrkesttafikförord-    Prop. 1993/94:168 ningen gäUer ett beslut enUgt yrkestrafiklagen cKh denna förordning omedelbart. Ett undantog finns emeUertid fbr beslut om återkaUelse av trafiktiUstånd. Ett sådant beslut gäUer inte fbrrän det vunnit fega kraft, om det inte fbreUgger särskUda skäl att bestämma annat.

Vad regeringen nu fbreslår är en återgång tiU vad som gäUde fbre april 1984. Huvudregeln var dä att ett beslut om återkaUelse av trafik­tiUstånd folev gällande omedelfoart efter det att foeslutet delgetts ttafikutö-varen. Som motiv fbr ändringen anfbrdes i proposition 1983/84:65 om vissa yrkesfrafikfrågor m.m. att bverinstansemas prbvning i extrema sitaationer kunde framstå som Ulusorisk; ett fbr trafikutbvaren positivt foeslut i högsfe instans folev meningslbst om rbrelsen under handfegg­ningstiden hade aweckfets av ekonomiska skäl.

Sitaationen inom yrkestrafiken, framfbr aUt mom taxitrafiken CKh godsttansportema, gör det emeUertid motiverat att låto huvudregehi vara att foeslutet om återkaUelse fobr gälfe omedelfoart. I annat feU är det risk fbr att verksamheten fortsätter under lång tid firambver medan överprbvning pågår i hbgre instans. Under tiden kan missfbrhåUandena fortsätto, ifoland under loppet av flera år, samt också fbrvärras. De vanUgaste forott som Ugger tiU gmnd för foeslut om återkaUelse av tra­fiktiUstånd är skatteforott, fookföringsforott, uppfoördsbrott samt brott mot den enskUda passageraren.

Den brottsUghet som nu nämnts är svår att komma tiU rätto med men skuUe dock i många faU kunna minska i omfattaing genom en foestäm­melse om att ett foeslut om återkaUelse av ett ttafiktUlstånd skaU gälfe omedelfoart. I annat fåU finns risk fbr långvariga foofegskamseUer eUer foulvanverksamhet. Åtgärden fbrhindrar att trafikfbrefag systematiskt plundras på sina tiUgångar fram tUl en konkurs.

I den mån tiUståndsmyndigheten känner tveksamhet tUl om missfbr­håUandena är av så aUvarUg foeskaffenhet att tiUståndet fobr återkallas, finns mbjUghet liksom nu att i stäUet foesluto om vaming. Om tiUstånds­myndigheten å andra sidan foedbmer att det kan finnas särskUda skäl av betydelse i sammanhanget, bör myndigheten altemativt kunna besluto om att återkaUelsen skaU ske först när beslutet därom har vunnit fega kraft.

9.8   Övriga frågor

I det fbljande redovisas regeringens stäUningstoganden tiU sådana fbrsfeg, lämnade av Stotskontoret, som av olika anledningar inte nu bör föranleda närmare åtgärden Det kan också nämnas att en del av för­slagen redan genomfbrts. TiU sådana fbrslag hör att kravet på ett obli­gatoriskt förarskydd i taxifordon bör upphöra. Genom ändring i fordons­kungbrelsen hbsten 1993 har detto krav redan avskaffats.

Stotskontoret har vidare fbresfegit att länsstyrelsema fobr bverväga att organisatoriskt samordna yrkestrcfik-, bil- och körkortsfönktionema i syfte att bka den nödvändiga intema samverkan och informationsutbytet

34

samt att minska yrkestrafikftmktionens sårfoarhet pi gmnd av Uten    Prop. 1993/94:168 personalnumerär.

IDenna organisationsfråga utreds fbr närvarande genom ett regerings­uppdrag tiU Riksrevisionsverket, Stotskontoret, Vägverket och några länsstyrelser som har att överväga hur den firamticfe foU- (kU

kbrkorts-registreringen bör organiseras.

Stotskontoret har cxkså lämnat fbrsfeg tiU hur en ansökan om trofik-tilbtånd bbr utformas. Etet är givetvis lämpUgt att en ansbkan är sä komplett som mbjUgt men fbrsfeget är knappast en riksdagsfråga.

Försfeget om hur examinationen av blivande tilbtåndshavcwe och trcfikansvariga bbr ske är däremot vUctigt. Flera remissinstanser fram­håUer att nuvarande ordning med aUtfbr många anordnare av udiUdning är otiUfredsstäUande. Vägverket bör därfbr enUgt dessa remissyttranden bverväga att återkaUa nuvarande tiUstånd att anordna utfoUdning om yrkeskunnande.

EnUgt regeringens mening finns det fog fbr kritUcen. Regeringen har den 16 decemfoer 1993 därfbr beslutot om en ändring i yrkestrafikfbr­ordningen som innefoär att det är Vägverket som skaU svara fbr skrift­Ugt prov om yrkeskunnande fbr utbvare av yrkesmässig trafik inom cxh utom Sverige. Det iimebär att nuvarande tiUstånd att svara för examina­tion av yrkeskunnandet bör återkaUas genom Vägverkets försorg. När­mare föreskrifter om själva utfoUdningen infbr den examination som skaU ske enUgt den nya ordningen fobr också meddelas av Vägverket. Under år 1994 kommer vissa övergångsregler att gälfe.

Regeringen tar mte ställning i detto sammanhang tiU Stotskontorets fbrsfeg om en översyn av olika sanktioner vid bverträdelser inom den yrkesmässiga trafiken. Fbrsfeget är aUtfbr oklart formulerat. Regeringen kan dock ansluto sig tiU vad som sägs i rapporten om att fortsätto fbr­ändringar av påfbljdssystemet i riktning mot dels avkriminaUsering (depenaUsering), dels fbrenklingar av annat sfeg är bnskvärd eftersom sådana leder tiU snafofoare och mera effektiva ingripanden. En ökad användning av penningböter fär liknande effekt.

Stotskontoret fbreslår att taxlreglemerUen fobr kunna foeslutas av läns­styrelserna. Remissinstanserna stäUer sig överfeg avvisande tiU att sådana reglementen kommer i tiUämpning. Förslaget Ugger inte i linje med den strävan som finns att feto taxifbretogen fritt konkurrera med hjälp av kvaUtetsåtgärden Regeringen delar denna uppfettaing.

Regeringen kan heUer inte ansluto sig tiU förslaget om att hållplats-telefoner för taxi skaU vara tiUgängUga fbr alfe yrkesverksamma förare. Skälet härtiU är att kunden då fär svårigheter att själv välja det fbretog som bnskas. Såsom Stotskontorets fbrslag är utformat är det dessutom tveksamt ut rättsUg synpunkt.

Sfatskontorets fbrsfeg om att tiUsynsmyndigheten fobr utfbra operativ

tillsyn av den yrkesmässiga trafiken har sina fbrdelar genom att perso­

nalen hos myndigheten då kan fä förbättrad och vidgad verkUghetskon-

takt med trafikutövama. Det är natarUgtvis också bra med ett nära sam­

arfoete meUan länsstyrelsen och andra myndigheter, i detto feU poUsen.

Regeringen har i avsnitt 9.6 framhåUit vUcten av att både trafikpoUsen

35

och länsstyrelsepersonalen fär bättre kunskaper om t.ex. taxametrars

fimktion och plomfoeringssätt. Det är däremot ett stort steg att fbre-    Prop. 1993/94:168 skriva att länsstyrelsepersonal skall ägna sig åt operativ tiUsyn av poU­siär karaktär. Sådana uppgifter fobr handhas enfoart av poUsen. Inget hindrar dock att länsstyrelsepersonal foiträder vid poUsens operativa tiUsyn, något som sker i en del län.

Stotskontoret fbreslår också att mbjUgheten att med viss pericxlicitet ompröva foefintUga tiUstånd, s.k. tidsbegränscule tilbtånd, i hbgre grad bbr utayttjas. Såsom flera remissinstanser påpekar måste i så faU 10 § yrkestrafikfegen ändras eftersom det nu krävs särskUcfe skäl for att meddefe sådana tiUstånd. Det går aUtså inte, som Stotskontoret fbreslår, att meddefe tidsbegränsade tiUstånd såsom en genereU åtgärd.

EnUgt regeringens mening bbr nuvarande mbjUghet att bevUja tidsfoe­gränsade tiUstånd bibehåUas om det finns särskUda skäl fbr ett sådant foeslut. Hämtbver gäUer att det enUgt EG-foestämmelser skaU finnas tidsfoegränsade tiUstånd fbr intemationeU trafik, såväl fbr godstranspor­ter som fbr persontransporten Humvida en sådan ordning fobr infbras också fbr inrikes trafik i Sverige fär närmare övervägas.

Stotskontoret fbreslår en förstärkt ägarkontroU av taxifordon. Rege­ringen mstämmer i Stotskontorets foedbmning att man bör avvakte en utvärdering av effektema av de nyUgen vidtogna ändringama i 12 § yrkestrafikfbrordningen avseende konfroU av ägare tiU taxifordon. Ändringama innebär att tiUståndsmyndigheten i fbrväg skaU gcxlkänna fordonet och dess ägarfbrhåUanden mnan det sätts i trafik.

Vid prövnmgen bör bl.a. också konttoUeras att registrering har skett fbr mervärdesskatt CKh arbetsgivaravgiften Det kan CKkså vara lämpUgt att konttoUera om den mervärdesskatt och de avgifter som erfegts står i rimUg proportion tiU det antal fordon som anmälts i trafik.

Stotskontoret tar också upp vUcten av att personkretsförändringar anmäls tiU tiUståndsmyndigheten vad avser trafikfbretog som bedrivs i aktiebolagsform. Det är enUgt Stotskontoret säUan som anmälningsplik­ten enUgt 8 § yrkestrafikfbrordningen fiiUfbljs av fbretogen. Uppgifter om personfbrändringar i ledningen av företogen är enUgt Stotskontoret så väsentUga i prövnings- och tiUsynsarbetet att Vägverket foör utrecfe mbjUghetema att tiUstäUa tiUsynsmyndighetema aviseringar om ändring­ar i aktiefoolagsregistret och på sikt även i handels- och fbreningsregist-ren.

Regeringen ansluter sig tiU Stotskontorets åsUct att anmälningsplikten är vUctig för länsstyrelsemas möjUghet att utöva en effektiv tiUsyn av trafikfbretogen ckU förhindra att olämpUga personer tar sig in i fbre­togen och därmed fär ett avgörande mflytande på verksamheten.

Genom upplysningar från Patent- CKh registreringsverket (PRV) har

länsstyrelsema mbjUghet att fblja de personkretsfbrändringar som an­

mäls tiU PRV. EnUgt regeringens bedbmning behbver frågan om tiU­

gång tiU fbrändringar i aktiebolagsregistret inte utredas på det sätt som

Stotskontoret föreslår. EnUgt vad regeringen erfarit har länsstyrelserna

numera mbjUghet att tUl en feg kostaad kunna genom datobverfbring få

upplysningar firån PRV om sådana personkretsfbrändringar som anmäls

tUl myndigheten.

36

Stotskontoret tar upp som ett särskUt fbrsfeg att det bör ske en orga- Prop. 1993/94:168 niserad samverkan mellan länsstyrebema och skattemyndigheterna. Fbrslaget avser att kontroUuppgift bör med angivande av antal registre­rade fordon tas fram fbr enskUcfe skattemyndigheters riktode konttoUer Fbrslaget bedbms enUgt Stotskontoret ge mer långtgående effekter än vad som kan uppnäs med enbart ofoUgatorisk mervärdesskatteregistre­ring fbr samtUga innehavare av yrkestrafiktiUstånd.

Fbrslaget avvisas foestämt av Riksskatteverket. Regeringen gör sam­ma foedbnming. Regeringen kan konstotera att Riksskatteverket systema­tiskt arfoetar med s.k. foranschkartfeggningar i syfte att ge granskare och revisorer bkade kunskaper så att de är fbrfrogna med fbrhåUandena inom resp. bransch. Kartläggningarna syftar fol.a. tiU att standardisera räkenskapsscheman och deklarationsuppgifter så att värdet av olika nyckeltal för foranschen kan foedbmas på ett nyanserat sätt. Under år 1994 skaU foranschkartiäggningar gbras av fol.a. åkerinäringen CKh taxi.

Regeringen viU också hänvisa tiU den i avsnitt 8.2 fbreslagna änd­ringen i utsbkningsregisterfegen som gbr det mbjUgt att samfoearfoeto uppgifter i utsbkningsregistret med uppgifter i Vägverkets centrafe yrkestrafikregister Härigenom kan länsstyrelserna fol.a. konttoUera i vad mån tiUständshavama och de ttafikansvariga släpar efter med in­betalning av skulder CKh avgiften

Stotskontoret föreslår att beslutsrätten i frågor om körkortsingripande bör fbras tiU den länsstyrelse där kbrkortshavaren är folkfookförd från det län där körkortet utfärdats.

EnUgt regeringens mening har fbrslaget sina fbrdelar men (Kkså en del nackdelar. Många remissmstanser, däribland Fbreningen för aU­männa ombud i kbrkortsfrågor, avstyrker fbrslaget. EnUgt fbreningen innebär fbrslaget att villkorsakter, återkaUelseakter m.m. som innehåUer känsUga uppgifter i t.ex. läkarintyg skaU skickas mnt melfen länsstyrel­sema. Portokostnadema och administrationskostnaderna bkar cKh hand­läggningstidema fbr ärendena blir längre.

Det är, som regeringen ser det, bärande motiv som fbreningen fbr fram. Regeringen viU också hänvisa tiU remissyttrandet från Styrelsen fbr riksfärdtjänst vari framhåUs att frågan är av övergripande karaktär inom hela körkortslagstiftningen CKh ej något som specieUt rör yrkestra­fiken som har förhåUandevis få tiUståndshavare, jämfbrt med den stora mängden kbrkortshavare i landet.

Frågan bör emeUertid utredas närmare på gmnd av det samfoand som finns meUan körkortslagens foestämmelser om återkaUelse av sådant körkort som omfattar taxibehörighet och de i avsnitt 8.3 fbresfegna mbjUghetema tiU återkaUelse av taxifbrarlegitimation enUgt yrkestrafik­lagen. En tänkbar lösning skuUe kurma vara att det finns endast en förarfoehörighet fbr taxitrafik.

Om en sådan ordning mfbrs undvUcer man det problem som i en del

faU kan uppstå då en taxifbrares körkort för taxi återkallas av den läns­

styrelse som har utfärdat körkortet, utan att taxifbrarlegitimationen

återkaUas, på gmnd av att beslutsrätten i detto faU finns hos en annan

länsstyrelse, nämUgen länsstyrelsen i det län där fbraren är foUcbokförd.

37

Problemet bör tiUs vidare lösas genom att det i yrkestrafikfbrord-niiigen fbreskrivs att den länsstyrelse som återkaUat en taxifbrarlegiti­mation skaU underrätto den länsstyrelse som utfärdat kbrkortet om återkaUelsen. Motsvarande bestämmelse bbr tos i kbrkortsfbrordningen, innefoärande en skyldighet fbr den länsstyrelse som återkaUat ett kbrkort med taxifbrarfoehbrighet att underrätto den länsstyrelse som beslutet om taxifbrarlegitimation.

Prop. 1993/94:168

10   Vägverkets roll

Regeringens bedömning: Vägverket fobr stödja tiUsynsmyndig­hetema genom fbreskrifter och allmänna råd, genom utfoUdning och information rbrande fol.a. rättstillämpning samt allmänt fblja upp tiUsynen bver den yrkesmässiga trafiken.

Remissinstanserna: Förslaget tiUstyrks överlag cxh i många faU med stort eftertryck. Många instonser understryker foehovet av en central myndighet med kunskap om och mtresse fbr olika yrkestrafikfrågon Även samordningen meUan olika myndigheter, t.ex. länsstyrelser, poUs­myndigheter och skattemyndigheter är av stor foetydelse.

Länsstyrelsema framhåUer att de saknar en central myndighet med intresse fbr yrkestrafikfrågon Även foranschorganisationema instämmer i Stotskontorets fbrsfeg.

Skälen tUl regeringens bedömning: EnUgt fbrordningen (1992:1467) med instmktion fbr Vägverket skaU verket svara fbr frågor om yrkestra­fik och UitemationeUa transporter samt handUcappanpassning av koUek­tiva färdmedel och terminalen I 1 § punkt 5 preciseras verkets uppgifter inom koUektivtrafiken.

I propositionen (1992/93:106) om åtgärder rbrande taxitrafiken anges att Vägverket är central tiUsynsmyndighet fbr den yrkesmässiga trafi­ken. Riksdagen har lämnat utan erinran vad som anfbrts i propositionen om Vägverket som centtal myndighet fbr yrkestrafikfrågor (foet. 1992/93:TU26, rskr. 1992/93:278). RUcsdagen har också steUt sig foakom vad regeringen anfört om Vägverkets årUga rapport tiU regering­en om yrkestrafikfrågon

Vägverket har genom en av regeringen i december 1993 foeslutod ändring i 17 § yrkestrafikfbrordnmgen givits rätt att meddefe fbreskrif­ter för verkstäUigheten av fbrordrungen samt fått mandat att fungera som central tiUsynsmyndighet fbr yrkestrafikfrågon

De förvänbiingar länsstyrelsema har på Vägverket som central tiU­synsmyndighet kan gmpperas i fyra kategorien

38

UtbUdnmg, mformationsförmedling och kunskapsuppbyggnad

Prop. 1993/94:168

Länsstyrelsema firamhåUer att Vägverket bbr agera som kunskapsför­medlare genom att hålfe regelbundna kurser och bverfeggningar, aktivt arbete fbr ett kontinuerUgt informationsutbyte CKh ge utfoUdning tiU länsstyrelsens handfeggare. Länsstyrelsema efterlyser CKkså en gedigen kompetens inom yrkestrafikområdet. Nära och tete kontakter med länen foehbvs så att inte foara "Stockholmsfbrhållanden" dominerar synen på yrkestiafik.

Bättre stöd rörande rättstiUämpning

Länsstyrelserna buskar att Vägverket informerar länsstyrelsema om kammarrättsdomar och i bvrigt sprider ny fegstiftning med kommentarer och mformation om rättsfåU som foUdar praxis. Vägverket fobr även informera länsstyrelsen om egna foeslut i foesvärsärenden.

Råd och anvisningar

Många länsstyrelser pekar på foehovet av en omarfoetning av Transport­rådets fbreskrifter och allmänna råd om trafiktiUstånd resp. utfoUdning från januari 1989. Vägverket fobr i samfoand härmed oclcså utveckfe blanketter för ansökan och tiUsyn, en uppgift som Länsstyrelsemas organisationsnämnd tidigare ansvarade fbn

Förbättrmgar av yrkestrafikregistret

Ett flertal länsstyrelser understryker vikten av den bversyn av yrkestra­fikregistret som pågår, ckU att det därigenom blir ett ännu mer praktiskt verktyg fbr tiUståndsgivning och tiUsyn.

Övriga uppgifter fbr Vägverket är enUgt länsstyrelsema att verka fbr samordning i bvergripande frågor gentemot centtafe verk, bransch­organ, intresseorganisationer och tiUsynsmyndigheter bl.a genom yrkes-trafiknämnden.

Regeringen kan i aUt väsentUgt uistämma i vad länsstyrelsema fram­fört foeträffande vikten av msatser från Vägverkets sicfe på yrkestrafik­området. Vägverket har stora fbmtsättningar fbr att medverka tiU att länsstyrelsema fär det stöd som Stetskontoret och länsstyrelsema efter­lyser Det är också angefeget att verket vidareutvecklar sin årUga rap­port tiU regeringen om tiUståndet i yrkestrafiken i enUghet med vad som sägs i ovan nämnda proposition (1992/93:106) om åtgärder rörande taxitrafiken.

39

11    Kommande ändringar i yrkestrafiklagen

Prop. 1993/94:168

1 januari 1994 trädde vissa ändringar i kraft i yrkestrafikfbrordningen (1988:1638) (YTF), som fiämst hänger samman med Ucraftträdandet av EES-avtalet. Ett av de EG-direktiv som mfbrUvades med svensk rätt är 89/438 (EEG) som gäUer vissa ekonomiska krav fbr att fä tiUstånd tiU att bedriva yrkesmässig trafik.

De nämnda direktiven gäUer fbr gcxlstransporter med fordon som har en totalvikt som bverstiger sex ton ckU fbr persontransporter med for­don som är inrättede fbr flera än nio personer inkl. fbraren. Direktiven gäUer således inte fbr transport med fettare fordon eUer fbr transporter med personbU, vilket innebär att taxitrafik i princip undantas. EmeUer­tid har man i YTF valt att feto bestämmelserna i direktivet omfatfa även den nu nämnda trafiken. De nya bestämmelserna innebär fol.a. en skärp­ning av de ekonomiska krav som skaU stäUas på dem som ansöker om yrkestrafiktiUstånd. I fbrordningen fbreskrivs att den som ansöker om trafiktiUstånd skaU ha tiUgång tiU tillräckUga ekonomiska resurser fbr att på ett tiUfobrUgt sätt starto och driva fbretoget. Detsamma skaU gälfe fbr den som utbkar antalet fordon enUgt ett trafiktiUstånd. Bedbmningen av dessa resurser skaU i huvudsak inrikto sig på fbretogets likviditet och soUditet. Som minsto krav skaU därvid gäUa att den som ansbker om ett trafiktiUstånd måste fbrfoga bver antingen 30 000 kronor per fordon eUer vid gcxlstransport I 5(X) kronor per ton av fordonets totalvUct resp. vid persontransport 1 500 kronor för varje sittplats foeroende på vilket foelopp som är lägst (5 b §). I det EG-direktiv 89/438 (EEG) som Ugger tiU gmnd fbr bestämmelsen sägs beträffande kapitalkravet att medlems­stetema får avvika från dette beträffande fbreteg som bedriver sin verk­samhet uteslutande på den nationelfe marknaden.

Regeringen beslutar senare denna dag att ändra yrkestrafikfbrord­ningen på så sätt att det fömt nämnda kapitalkravet mte skaU gäUa fbr den som enfoart foedriver trafik inom landet.

Regeringens avsikt är emeUertid att under våren 1994 återkomma med ett fbrslag tiU riksdagen om en ändring i yrkestrafiklagen (1988:263) som fol.a. kommer att umefoära att alfe som på senare år fått tiUstånd att foedriva yrkesmässig trafik skaU uppfyUa de nämnda ekono­nuska kraven den 1 januari 1995. En foristande uppfyUelse av dessa krav kommer att utgbra en gmnd fbr återkaUelse av trafiktiUståndet.

12    Specialmotivering till förslagen i 14 a och 19 §§ yrkestrafiklagen

14 a §

Fordon i taxitrcfik får eruiast föras av den som har särskikl förarlegiti­mation. Sådan förarlegitimation får ges till den som innehar föreskriven

40

körkortsbehörighet och som med hänsyn tiU yrkeskunnande och kiglyd-    Prop. 1993/94:168 nad bedöms vam lämpUg a» tjänstgöm som förare i taxitrafik.

En förarlegitimation skall återkallas om innehavaren gerwm bmttsUg gäming visat sig okimpUg att tjänstgöm som förare i taxitrcfik eller om förutsätmingama för legitimation anrmrs inte längre föreUgger. Frågor om återkallebe prövas av den länsstyrebe som har beslutat om legitima­tionen.

Kravet på fbrarlegitimation gäUer såväl anstäUda fbrare som de tiU­ståndshavare, vilka själva kbr sina taxifordon.

Krav på laglydnad stäUs fbr närvarande vid lämpUghetsprbvrungen av tiUständshavama. I tiUståndsmyndighetemas och domstolamas praxis har därvid exempelvis tUlgreppsforott, häleri och våldsforott i alhnänhet ansetts dokumentera olämpUghet. I undantegsfeU har tiUstånd meddefets vid enstaka lindrigare brott eUer då särskUda omständigheter fbrelegat. Även ttafikbrott har ofta lett tUl att ttafiktiUstånd vägrats.

Vid foedbmningen av en taxifbrares lämpUghet fobr särskUd vUct feg­gas vid den utsatta ställning som en taxUcund har. Taxitransporter ut­nyttjas ju dessutom i stor utsttäcknmg fbr passagerarkategorier som är särskUt beroende av att fbraren är ärUg och påUtiig. Det kan exempelvis rbra sig om foam som åker utan någon medfbljande vuxen, synskadade och andra handUcappade, gamla och sjuka, för vUka taxiföraren har ett extra stort ansvar.

Mot bakgmnd härav bör - lUcsom när det gäUer ansökan om ttafik­tiUstånd - forott mot person och mera aUvarUga tiUgreppsbrott i aUmän­het leda tUI att fbraren bedbms olämpUg. Exempelvis sexualbrott och våldsforott fobr i själva verket väga ännu tyngre när det gäUer en taxi­fbrare, som ju har direkt kontakt med resenärerna, än när det gäUer en tiUståndshavare. Vid forott av nu angiven art fobr således i allmänhet legitimation vägras även om brottet i sig varit av refetivt lindrig karak­tär. Sådan bristande feglydnad, som foestår i t.ex. forott mot skatte- och uppfobrdslagstifttung, bör däremot av natarUga skäl i fbrste hand tiU-mätes vUct vid lämpUghetsprbvnmg i samband med ttafiktUlstånd. -Rena ttafikbrott torde vanUgen mte foehbva foeaktas vid förarlegitimatio­nen utan i samfoand med prövning av körkortsiimehavet.

När det gäUer trafiktiUstånd har vid lämpUghetsprbvningen i praxis beaktots missfbrhåUanden som legat upp tUl 5 år tiUbaka i tiden. Att fbrhåUanden som rått under de senaste tre tiU fem åren bör beaktas har också förordats i proposition (1987/88:78) om avreglermg av yrkesttafi­ken (s. 42). - Vid lämpUghetsprbvningen av fbrare bbr samma principer kunna tiUämpas. När det gäUer exempelvis grbvre våldsbrott kan det dock finnas anledning att foeakto fbrhåUanden längre tiUfoaka i tiden. NatarUgtvis måste också beaktos om sbkanden under senare år avhäUit sig från forott.

Närmare fbreskrifter om kraven på yrkeskunnande och om godkän­

nandefbrfarandet kan enUgt 24 § meddelas av regeringen. I 17 § yrkes-

tiafikförordnmgen (1988:1503) föreskrivs att Vägverket fär meddefe

närmare föreskrifter om fbrarlegitunationen vid taxitiafik.  I  12 a §

41

yrkestiafikfbrordningen finns redan i dag regler om bl.a. undantog från

krav på skriftUgt prov fbr de förare, som kan styrka en lång praktisk    Prop. 1993/94:168 erfarenhet. Säväl 12 a § som 17 § i yrkesttafikfbrordnmgen bör ändras för att foringas i överensstämmelse med de nya reglema om fbrarlegiti­mationen i yrkestrafikfegen.

Beträffande innefobrden i uttrycket yrkeskunnande kan hänvisas tiU den allmänna motiveringen.

Som nyss anfbrts fobr hbga krav stäUas på en taxifbrares vandel. En given legitimation fobr därfbr återkaUas så snart fbraren gjort sig skyldig tiU sådan forottsUghet som mfobar tilUten tiU honom som yrkesutbvare.

En natarUg ordning är att tUlstånd kan återkaUas också cfe fömtsätt­nmgama fbr meddelandet av tiUståndet inte längre fbreUggen Exempel­vis bör en fbrarlegitimation återkaUas om innehavaren inte längre har vederfobrUg kbrkortsfoehbrighet.

19 §

De myndigheter som prövar frägor om tillstånd utövar tillsyn över att tillståndshavare bedriver verkscunheten enUgt gällande bestämmelser och får därvid pröva om förutsättningama för tillstånd enUgt 6 § alltjäiru föreUgger Myndighetema skall också i övrigt verka för att kmven på trcifiksäkerhet och arbetsmiljö uppfylb.

De länsstyrelser som har beslutat om förarlegitimation utövar tillsyn över att innehavare av förarlegitimationen uppfyller de kmv som enligt 14 a första stycket gäller för legitimation.

Kompletteringen i fbrsto stycket har fbresfegits i avsUct att ytterUgare precisera myndighetemas tiUsynsansvar. I tiUsynen ingår natarUgen att myndighetema fortibpande prbvar lämpUgheten hos innehavare av trafiktiUstånd - även om exempelvis yrkeskunnandet knappast ägnas någon uppmärksamhet sedan tiUstånd väl meddefets. Denna konttoU eUer upprepade lämpUghetsprbvning är ju också en fbmtsättaing för att återkaUelse- och vamingsreglema i 15 § skaU kunna tiUämpas. Med tanke på fol.a. de utökade mbjUghetema tiU mtinmässiga konfroUer med hjälp av olika registemppgifter, som tidigare presenterats, liksom med hänsyn tUl den fbmyade lämpUghetsprbvningen vid utbkning av antalet fordon i taxitrafik, bbr emeUertid principen med återkommande lämpUg­hetsprbvning komma tiU klarare uttryck i själva lagtexten.

42

Sammanfattning av Statskontorets rapport (1993:15)    Prop. 1993/94:168

Om taxi och annan yrkesmässig trafik

Bilaga i

Sammanfattning av förslagen

Stotskontorets fbrslag om en effektivare tiUsyn av den yrkesmässiga trafiken utgår från att beslutet om avreglering Ugger fest.

Fbrslagen redovisas i form av ett åtgärdspaket om 25 punkten Åt­gärdema syftar framst tiU att skapa fbmtsättningar fbr att få tiU stånd en fbrdjupad samverkan mellan tiUsynsmyndigheten, länsstyrelsen och andra myndigheter som länsstyrelsen är beroende av i sin tiUsynsverk­samhet.

De dUekto effektema för seriösa tiUståndshavare och "priset" fbr att bka fbmtsättningama fbr konkurrens på lika villkor är att tiUständs­havama mer frekvent folir fbremål fbr konttoU, som i någon mån synUg-gbrs genom krav på styrkande handUngar. Fbmtom hbjcfe avgifter kan tillståndshavare drafofoas av bkade kostaader fbr foankgarantier (motsva­rande) och foyte av taxameter

Den offentUga defoatten rbrande yrkestrafiken har under de senaste åren nästan enfoart rbrt taxittafiken. Sett firån det totafe antalet gällande trafiktUlständ utgör taxi drygt en tredjedel, ckU enUgt samstämmiga uppgifter från såväl poUsen som länsstyrelsema är missfbrhåUandena inom godstrafiken jämfbrfoara med fbrhåUandena inom taxi. Stotskonto­rets fbrslag avser aU yrkestrafikverksamhet. De fbrsfeg som enfoart avser taxi är i det fbljande särskUt markerade med ett (T).

1.      Organisation. Länsstyrelsema fobr bverväga att organisato­

riskt samordna yrkestrafik-, foU- och körkortsfimktionema i

syfte att öka den nbdvändiga intema samverkan CKh informa-

tionsutfoytet samt niinska yrkestrafikftmktionens sårfoarhet på

gmnd av Uten personalnumerär.

Yrkestrafikftmktionen foör mgå i det i prop. 1992/93:161 aviserade uppdraget tiU Vägverket och några länsstyrelser att överväga hur den framtida registerverksamheten foör organise­ras.

2.

Ansökan om trafiktiUstånd. Fbr att minska ryckighet i handläggningen och resursbehovet fbr kompletteringar skaU ansbkan om trafiktiUstånd vara komplett med styrkande hand­lingar när den inges tiU tiUståndsmyndigheten. Undantog utgbr yttrande från poUsmyndighet samt de eventaeUa kom­pletteringar som endast myndigheten kan infordra.

3.

Examination av bUvande tUlståndshavare. Fbrslaget i be­tänkandet Fbrarprbvare (SOU 1993:34) att den nya myndig­heten för fbrarprövning skaU svara for examination av bU­vande tiUståndshavare/öafikansvariga bbr genomfbras fbr att tiUfbrsäkra en hög och jämn kvaUtet. Vägverket bör även i fortsättningen utfärda de fbreskrifter som behbvs.

Kravet på genomgången trafikslagsanpassad utbUdning bbr    Prop. 1993/94:168 på sUct ersattes av gcxlkänt prov på genereU yrkestiafikkompe-    Bilaga 1 tens.

4.   Prövning  av   sökandens   lämpUghet/laglydnad.   För   att

minska behovet av att i samtUga tiUstånds- ckU tiUsynsären­den tiUskriva poUsmyndighet om yttranden bbr tiUståndsmyn-dighetens prbvning av sbkandens CKh personkretsens lämpUg­het ske vfe terminal tiU körkortsregistrets befestningsdel

ckU poUsregistret. SärskUt yttrande kan inhämtas fiän poUsmyn­dighet när en person förekommer i något av registren.

5.

Ekonomisk prövning. E)en ekonomiska prövningen av sökanden fobr avse skuldfrihet, eventaeUa konkurser och näringsfbrfoud. Prbvningen av ekonomiska resurser fobr ske med tiUämpning av reglema i Europeiska Gemenskapens Råds direktiv angående gods- och persontransporter på väg med krav på ekonomisk garanti (hank- eUer försäkrings-garanti) med visst foelopp per fordon i yrkesmässig trafik. Fbrslaget fobr förenkfe handläggningen och förfoättra konttol­len av verksamhetens omfattning.

6.

Skärpt och preciserad lagstiftning. Fbr att tiUfbrsäkra tiU­synsmyndigheten fler och mera komplette underrättelser och hbgre kvaUtet på tiUståndshavamas fookfbring fobr yrkestrafik­lagstiftningen skärpas med avseende på bkad uppgiftsskyldig­het fbr bvervakande myndigheter analogt med vad som gäUer enUgt lagen om handel med drycken Förslaget bör förenkfe handläggningen och fbrbättra konttoUen av verksamhetens omfattning.

7.

Översyn av sanktioner - påföljdssystem. Det är angefeget att påföljden i högre utsträckning än nu sätts i refetion tiU aUvaret av olika överträdelsen Fortsatte fbrändringar av påfbljdssystemet i riktning mot avkriminaUsering (depenaUse­ring) är bnskvärd eftersom det bl.a. leder tiU en fbrenkling innefoärande snafofoare och fler avgbranden samt ett foättre underrättelseflbde tiU tiUsynsmyndighetema.

(T) 8. Taxemformation och taxinummer. Infomiation om tilläm­pad taxa på taxifordon liksom registreringsnummer (utbver gul skylt) skaU finnas angivet på, respektive inne i fordonet. Dette fobr fiamgå av yrkestrafikfbrordningen och mte utgbra villkor i tillstånd, vUka länsstyrelsen mte fobr infbra retto­aktivt. Länsstyrelsen fobr aUtid anges som klagouistans.

(T)   9.    Taxireglementen m.m. Regionafe taxireglementen fobr ut­

färdas endast i undantegsfaU, främst vid ordningsprofolem vid

44

större   terminaler/trafikplatsen   Pågående   fbrändringar   av

aUmänna ordningsstedgan kan verka i denna riktning. Fbrsfeg    Prop. 1993/94:168 tiU taxircglementen skaU aUtid underställas regeringen fbr    Bilaga 1 prövning.

Av konimun anfegcfe taxihåUpfetser foör på samma villkor kunna utayttjas av samtUga taxifordon.

(T) 10. Operativ tillsyn. TiUsynsmyndigheten fobr kunna utfbra foegränsad operativ tiUsyn på fältet av taxi. Härigenom fär myndigheten fbrfoättrad och vidgad verkUghetskontakt och preventiva effekter uppnås genom att tiUsynen görs synUg. EventaeUt bkar trycket på poUsens tiUsyn, utbver de formeUa foefogenheter länsstyrelsen har att foeslufa om riktlinjer fbr poUsens regionafe trafikbvervakning. Klara befogenheter måste anges fbr "taxiinspektörema". Omfattningen av tiU­synen bbr foeslufas av respektive länsstyrelse.

(T) 11. Ett fordon per tillstånd. Vi avvisar fbrslaget firån bl.a. Riksdagens revisorer om ett tiUstånd fbr varje taxifordon bl.a. av resursskäl och att mer än 50 % av tUIstånden redan avser endast ett fordon. Vi föreslär i stäUet fömyad prövning vid utbkning av fordonsfoeståndet. Vid denna prbvning skaU fol.a. kontroUeras att registrering har skett fbr moms (Kh aifoets­givaravgifter och att sådana erlagts i refetion tiU redovisat antal fordon.

12. Tidsbegränsade tillstånd. MbjUgheten att med viss periodici­tet omprbva befintUga tiUstånd, s.k. tidsfoegränsade tiUstånd, fobr i hbgre grad utayttjas. Med avseende på kontroU- och resursaspekten kan det bvervägas om denna prbvning skaU vara obUgatorisk (for aUa eUer vissa trafikslag) eUer endast ske när tiUsynsmyndigheten finner anledning därtiU.

(T) 13. ÄgarkontroU. Fbr att om mbjUgt fbrhindra fiktiva ägande-bverlåtelser av fordon bbr en fbrstärkt konttoU av de civU­rättsUga åtkomsthandlingama (kbpekontrakt, leasingavtal m.m.) bvervägas foeträffande taxifordon som skaU anmälas på tiUstånd. Man foör dcKk fbrst avvakto en utvärdering av effek­terna av den komplettering som nyUgen skett av 12a § i YTF och den skärpning av foUregisterfbrordningen avseende ägar­byten som mfbrs fr.o.m. den 1 juU 1993.

14. Personkretsfbrändringar i aktiebolag. Det är sällan som

anmälningsplikten enUgt 8 § YTF fuUföljs av företogen.

Uppgifter om personfbrändringar i ledningen av fbretogen är

enUgt vår mening så väsenthga i prövnings- cKh tiUsynsar­

betet att Vägverket bör utreda mbjUghetema att tUlstäUa

tiUsynsmyndighetema aviseringar om ändringar i aktiefoofegs-

registret och på sUct även i handels- och fbremngsregistren.

45

15.          Samverkan med skattemyndigheterna. För att bka skatte-    Prop. 1993/94:168

myndighetemas konttoU av att registrering fbr moms och    Bilaga 1

arfoetsgivaravgift fiiUgjorts,  att infoetalningar  skett i rimUg

omfattning och att tiUståndshavaren därmed uppfyUer kraven på ekonomisk lämpUghet, bbr kontroUuppgift med angivande av antal registrerade fordon tas fram fbr enskUcfe skattemyn­digheters (eventaeUt) riktode konfroUen Inom några år bör det bU aktaeUt att årUgen sända konttoUuppgiftema tUl skatte-fbrvaltningen.

Fbrsfeget foedbms ge mer långtgående effekter än vad som kan uppnås med enfoart ofoUgatorisk momsregistrering fbr samtUga iimehavare av yrkestrafiktiUstånd som därmed av­visas.

16.          Taxameterfrågor. Fbr att niinska profolemen med konfroU av

den ekonomiska redovisningen ckU arbetstider vfe taxametrar­

na fbreslår Stotskontoret att alfe dispenser återkaUas CKh om-

prbvas, såväl de som givits fbr icke typgcxlkända taxametrar

som de som avser befrielse från taxameterkravet.

Utbver de fbrslag avseende taxametrar som redovisats i prop. 1992/93:106 fbreslår vi att det skaU stäUas krav på att de körrapporter som tos ur taxametems totalmiime skaU anses som sådant fookfbringsmaterial som skaU sparas enUgt fook-fbringslagens foestämmelsen

17.

Sambearbetning meUan YTR och RSV register. I syfte att upprätthåUa en systematisk kontroU av den ekononuska lämp­Ugheten hos en stor volym tiUståndshavare bör fegstöd infbras för fortsatt sambearbetaing meUan yrkestrafikregistret och Riksskatteverkets utsökningsregister

18.

Registeruppgifter för vandelsprövning. Systematisk kontroU av laglydnaden bör underfettas genom samfoearfoetning mellan yrkestrafik- och poUsregistret. Denna ansluts tiU befintUga veckovisa bearfoettiingar mellan poUs- och kbrkortsregistrets foelastningsdel. Den ur administrativ synpunkt enkfe lösningen avser ej uppfoyggnad av ett nytt foelastningsregisten

19.

PoUsens tUlsyn och rapportermgsskyldighet. Fbr att bka effekten av de svårbverskådliga yrkestrafikanknutna fbrfatt-ningama, fobr klarare regler/anvisningar utarfoetas fbr poUsens flygande foesUctning ckU rapportering med avseende på yrkes­trafiken. Detta bör ske framst vfe handböcker och Uknande incitamentsskapande åtgärder med klarare redovisning av gäUande straff/sanktioner KontixiUmärket bör återinföras fbr taxifordon fbr att underlätto poUsens konfroU.

Nuvarande bristande kompetens fbr konttoU av taxametrar

foör åtgärdas genom utfoUdning av trafikpoUser, tekniker vid

45

foUprovningen och handläggare vid länsstyrelserna.

20.   Samverkan med poUs och domstolar. Klarare regler foör    Prop. 1993/94:168 infbras fbr poUsens uiformation tiU tiUsynsmyndigheten om    Bilaga 1 misstänkt brottsUghet straffbrelägganden, domar m.m.

(T) 21. Taxiförarlegitimation. Av samhäUet utianfed foto-/fbrarlegi-timation kommer med stor sannolikhet av kunder att toUcas som mer än ett bevis på yrkeskunnande. Provet for taxifbrar­legitimation bör därfbr fbregås av lämphghetsprbvning. Om särskUcfe krav i lokaUcännedom kommer att stäUas, fobr läns­styrelsen i respektive län i samarfoete med Vägverket ckU

den fbresfegna förarprbvningsmyndigheten svara fbr innehåUet i den del av prövningen som avser lokalkännedom m.m.

Vid återkaUelse av kbrkortsfoehbrighet fbr taxi fobr även fbrarlegitimationen återkallas.

22. Beslut om körkortsingripanden. Beslutsrätten i frågor om kbrkortsmgripande fobr fbras tiU den länsstyrelse där kbrkorts­havaren är foUcbokförd från det län där körkortet utfärdats. Information om beslut om kbrkortsindragningar for person med yrkestrafiktiUstånd eUer taxifbrarlegitimationen kan ge incitament tiU konttoU av fbretoget från yrkesttafikfiinktio-nens sida.

(T) 23. Förarskydd. Kravet på obUgatoriskt förarskydd i taxifordon fbreslås upphbra. Eftersom meningama om skyddets effektivi­tet är delade bör instaUation av fbrarskydd vara en fråga meUan arbetstegare och arfoetsgivare/tiUståndshavare av vilka flertalet själva är verksamma som fbrare. Fbrsfeget frigbr resurser vid tiUsynsmyndighetema.

24.

Vägverkets roU. Vägverkets uppgifter och mandat på yrkes­trafikområdet bör faststäUas i Verkets instruktion. Stora krav stäUs på Vägverket som nybUven central myndighet fbr yrkes­ttafikfrågor och ansvarigt organ för stbd tiU tiUsynsmyndig­hetema genom utbUdning, informationsförsbrjning, kunskaps­uppbyggnad såväl egen som hos tiUsynsmyndighetema, fbre­skrifter avseende krav på yrkeskunnande, råd cKh anvisningar i frågor avseende rättstiUämpning m.m., samt genom en aktiv uppföljning av tiUsynsverksamheten, taxameter- CKh register­frågor

25.

Kostnader och finansiering. Ur stetsfinansieUt perspektiv bör kostaadema for tiUståndsgivning ckU stbrste delen av kostaadema fbr tiUsyn av yrkestrafiken bäras av näringen själv. Dette bör ske genom höjning av ansökningsavgiften samt höjd årUg avgift fbr yrkesöafikmärket.

47

Förteckning över inkomna remissyttranden med

Prop. 1993/94:168

anledning av Statskontorets rapport

Bilaga 2

Efter remiss har yttranden bver Stetskontorets rapport avgetts av Domstolsverket, RikspoUsstyrelsen, Datainspektionen, Socialstyrelsen, Kommunikationsforskningsberedningen, Styrelsen fbr riksfardtjänst. Riksrevisionsverket, Riksskatteverket, Arfoeterskyddsstyrelsen, Konkurrensverket, Stetens provningsanstalt. Styrelsen för Teknisk Ackreditering, Patent- ckU registreringsverket. Konsumentverket, samtUga länsstyrelser, Malmö kommun. Svenska kommunförfoundet. Landstingsförbundet, Landsorganisationen i Sverige, BUtrafikens arbetsgivareförfound, AB Svensk bUprcjvning, Svenska fousstrafikfor-foundet. Svenska Lokaltrafikfbreningen, Svenska taxifbrfoundet. Svenska Åkerifbrbundet, Åkeriägamas cenöalfbibund, K.G.[REDACTED_EFTERNAMN] AB, Trancometer AB samt Brottsförebyggande rådet.

Yttranden har också kommit in från Föreningen för aUmänna omfoud i körkortsfrågor och Taxi Trafikfbrening u.p.a. Stockholm (Taxi StcKk­holm).

48

Departementspromemorians författningsförslag

Prop. 1993/94:168

Bilaga 3 1   Förslag till

Lag om ändring i yrkestrafiklagen (1988:263)

Härigenom föreskrivs i fråga om yrkestrafikfegen (1988:263)'

deb att 4, 19 CKh 23 §§ samt mforiken närmast fbre 10 § skaU ha

följande lydelse, deb att det i fegen skaU infbras en ny paragraf, 14 a §, ckU närmast

fbre 14 § en ny mforik av fbljande lydelse.

Nuvamnde lydebe

Föreskigen lydebe

4f 

Frågor  om  trafiktiUstånd  prbvas  av  länsstyrelsen  i det län där sbkanden är foUcfookfbrd eUer, om sbkanden är en juridisk person, där fbretegets ledning finns. Frågor om tiUstånd tiU linjetrafik som foerbr fiera län skaU dock prbvas av Vägverket.

Frågor    om    förarlegitimering enUgt 14 a § prövas av Vägverket.

GUtighet av trafiktUlständ, m.m.     GUtighet av trafiktUlständ

Särskilda regler för taxitrafik

'Lagen omttyckt 1988:1499. Senaste lydelse 1992:1651.

4 Riksdagen 1993/94. I saml. Nr 168

49

14 § Den som har tUlstånd tiU taxittafik är skyldig att fete passagerare fbre färden fä kännedom om den taxa som han tillämpar.

14 a §

Fordon i taxUrck får eruiast föras av den som har särskild förarlegitimering. Sådan förar­legitimering får ges till den som Innehar föreskriven körkortsbe­hörighet och som med hänsyn till yrkeskunnande och laglydnad bedöms vam lämplig att tjänstgöm som förare i taxitrcfik.

En förarlegitimering slcall åter­kallas om Innehavaren gerwm brottsUg gäming visat sig olämplig att tjänstgöm som förare i taxitra­fik eller om förutsättningama för legitimering arumrs irtte längre föreUgger.

Prop. 1993/94:168 BUaga 3

19 De myndigheter som prbvar firågor om tUlstånd utbvar tiUsyn bver att tiUståndshavare foedriver verksamheten enligt gällande foestämmelser. Myndigheterna skaU också i övrigt verka för att kraven på trafiksäkerhet CKh arfoetsmUjb uppfyUs.

De myndigheter som prbvar frågor om tiUstånd utbvar tiUsyn bver att tiUståndshavare foedriver verksamheten enligt gällande bestämmelser och får därvid pröva om förutsättningama för tilbtånd enUgt 6 § alltjämt föreUgger Myndighetema skaU också i bvrigt verka fbr att kraven på trafiksä­kerhet CKh arfoetsmUjb uppfyUs.

Vägverket utövar tillsyn över att innehavare av förarlegitimering uppfyller de kmv som enUgt 14 a I första stycket gäller för legitimeringen.

50

Prop. 1993/94:168

23 §'

Bilaga 3

TiUständsmyndighetens foeslut enUgt denna feg fär bverkfegas hos kammarrätten, om mte något annat anges i andra stycket. Beslut om vammg får dcKk mte bverkfegas.

Länsstyrelsens beslut i firågor om bevUjande av tiUstånd tiU linjetrafik och om omprbvning av tiUstånd enUgt 11 § fär bverkfegas hos Väg­verket. Vägverkets foeslut i sådana frågor fär bverkfegas hos regeringen.

Vägverkets beslut i frägor om förarlegitimering enligt 14 a  får överklagas hos kamnuirrätten. Beslut i frägor om godkänruinde vid prov avseende sådartt yrkes­kunnande som avses i 14 a % första stycket får dock irtte över­kkigas.

Denna feg träder i kraft den 1 januari 1995.

Senaste lydelse 1992:1651.

51

2  Förslag till

Prop. 1993/94:168

Lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617)

Bilaga 3

Härigenom    föreskrivs   att    1    (Kh   9 §§   utsökningsregisterfegen (1986:617) skaU ha fbljande lydelse.

Nuvamnde lydebe

Föreskigen lydebe

1§*

Fbr de ändamål som anges i denna paragraf skaU med hjälp av auto­matisk cfetefoehandling fbras ett fbr hefe landet gemensamt utsbknings-registen

Registret skaU använ(fes inom exekutionsväsendet för

1. verkstälUghet enUgt utsökningsfoalken,

2. verkstäUighet eUer tiUsyn enUgt annan förfettning,

2 a. indrivning enUgt lagen (1993:891) om indrivning av sfatUga fordringar m.m.,

3.  avräkning enUgt fegen (1985:146) om avräkning vid återfoetalning

av skatter och avgifter,

4. planering och tiUsyn av verksamhet som avses under 1-3.

Registret fär användas av myndigheter utanfbr exekutionsväsendet fbr

1.

ändamål som avses i andra stycket 3,

2.

planering, samordning och uppfbljning av revisions- CKh annan konttoUverksamhet vid beskattning och taUtaxering,

3.

utredningar vid bestämmande 3. utredningar vid bestämmande och uppbörd av skatter, taUar och CKh uppbörd av skatter, tallar CKh socialavgiften

sociafevgifter

4. tillsyn av innehavare av tra-

fiktillstånd    och    trckansvariga enligt yrkestrafikkigen (1988:253).

52 *Senaste lydelse 1993:910.

9§ För utfoetalning av infiutna medel CKh fbr annan redovisning fär upp­gifter ur utsbkningsregistret lämnas ut på medium för automatisk (feto-foe handling.

För ändamål som avses i 1 § tredje stycket 4 får uppgifier som avses i 6% 4,8 och 9 samt upp­gifter om skuldens storlek på sådana fordringar som drivs in i albnänt mål länmas ut tiU länssty­reben på medium för aittomatisk databehandling. Uppgifterna får eruiast avse innehavare av trafik­tillstånd och trafikansvariga enUgt yrkestrcfikkigen (1988:253).

Prop. 1993/94:168 3

För annat ändamål än som anges i försto stycket fii uppgifter läm­nas ut på medium fbr automatisk datofoehandling endast om detto fbljer av feg eUer förordning eUer regeringen medgett det. Rege­ringen får uppdra åt Datainspek­tionen att läinna sådant medgi­vande i fråga om uppgifter som mte omfatfas av sekretess. Datain­spektionens foeslut får överklagas hos regeringen gerwm besvär.

Fbr annat ändamål än som anges i fbrsto och andm styckena fär uppgifter lämnas ut på medium fbr automatisk datobehandling endast om detta fbljer av feg eUer för­ordning eUer regeringen medgett det. Regeringen fär uppdra åt datainspektionen att läinna sådant medgivande i fråga om uppgifter som inte omfattas av sekretess. Datainspektionens beslut får bver­klagas hos regeringen.

Denna feg träder i kraft den 1 juU 1994

5 Riksdagen 1993/94. I saml. Nr 168

53

Sammanställning av remissyttrandena över

Prop. 1993/94:168

departementspromemorian

BUaga 4

Fbljande remissinstanser har kommit in med yttranden Domstobverket, Rikspolisstyreben, Datainspektionen, Vägverket, Riksskatteverket, Konkurrensverket, Länsstyrebema i Stockholms, Kalmar, Kristianstads, Malmöhus, Älvsborgs, Skaraborgs samt Västerbottens kin. Svenska kommunförbundet, Landstingsförbundet, BlUrcfikens arbetsgivareför­bund, Svenska Busstrofikförburulet, Svenska LokaUrcfiiföreningen, Svenska Taxiförbundet och Svenska Äkeriförbundet.

1 Allmänna synpunkter på promemorians innehåll

Flera remissmstanser tiUstyrker lagförslagen i promemorian förbehäUs-löst utan närmare kommentaren Sådana yttranden har kommit från Domstolsverket, Rikspolisstyrelsen, Svenska kommunförbundet. Landstingsförbundet, Svenska LokaUrcfiiföreningen (SLTF), Svenska Akeriförburulet, BiUrcfikens arbetsgivareförbund cxh i aUt väsentUgt också Konkurrensverket. Av de nänmda remissinstansema viU Svenska kommunfbrbundet och Svenska Lokaltrafikfbreningen gbra en ändring också i 14 § yrkestrafiklagen. Nuvarande lydelse "Den som har tiUstånd tiU taxitrafik är skyldig att feto passagerare före färden fä kännedom om den taxa han tiUämpar" bör ändras tiU "Den som har tiUstånd tiU taxitrafik är skyldig att mformera passagerare fbre färd om den taxa han tiUämpar".

SLTF tar också upp tiU behandling nuvarande ordning att länsstyrel­semas foeslut i tiUståndslrågor kan bverklagas tiU Kammarrätten. EnUgt vad SLTF erfarit har i flera faU Kammarrätten ensidigt tiUvaratogit tiUståndshavarens intressen och upphävt länsstyrelsens foeslut. Kammar­rättens dom kan inte bverklagas. Fbr att säkerstäUa en ordentUg pröv­ning av dessa ärenden bör mbjUgheter fbr länsstyrelsema att bverklaga Kammarrättens beslut infbras.

2  Löpande uppföljning av lämpligheten hos den som fått tillstånd till taxitrafik

Av de remissmstanser som yttrat sig bver lagförsfeget tiUstyrker alfe utom en försfeget. Vägverket avstyrker med motivering att det redan i dag ryms i 19 § yrkestrafiklagen såväl möjUgheten som skyldigheten fbr länsstyrelsen att fortibpande prbva om fbmtsättningama fbr tiUstånd fbreUggen Det fbreslagna tiUägget i fbrsto stycket skuUe snarare kunna tos tiU mtäkt fbr att en tiUsynsuppgift normalt mte omfettar en sådan konttoU.

Längre fram i yttrandet framhåUer verket dock att mtet hindrar att tiUsynsuppgiften preciseras i fbrordningen genom att länsstyrelsen åläggs att i viss sitaation göra en omprbvning.

54

Länsstyrebema i Kabnar, Kristianstads, Mahnöhus och Skaraborgs    Prop. 1993/94:168 län tiUstyrker fegförsfeget. Länsstyreben i Kristianstads län gbr den    BUaga 4 kommentaren att om länsstyrelsen skaU kunna ge tiUståndshavaren en godtogbar service genom att fetto ett snafofot beslut i ärendet så   måste länsstyrelsen ha duektåticomst tiU poUsregister och utsbkningsregisten

Svenska Busstrcfilförbundet tiUstyrker fegförsfeget men fbreslår fbljande tiUägg:

"De myndigheter som prbvar frågor om tiUstånd utbvar tiUsyn över att tiUstånclshavare fortlöpande uppfyUer fbnitsättningarna för tillständ enUgt 6 § och i övrigt bedriver verksainheten enligt gällande bestäm­melsen Myndighetema skaU CKksä verka fbr att kraven på trafiksäker­het cxh arfoetsmUjö är uppfyUda."

Även Svenska Taxiförburulet tiUstyrker försfeget men tiUägger att formuleringama om fömyad prbvning vid utbkning av antal fordon foör utformas så att de inte skaU foehbva riskeras att tolkas som att skyldig­heten minskar att gbra en Ibpande uppfbljning av om tiUståndsinnehava-ren uppfyUer lämpUghetskraven.

3 Sambearbetning av yrkestrafikregistret med utsöknings­registret

Av de remissinstanser som yttrat sig bver fegfbrslaget tiUstyrker samt­Uga att samfoearfoetning får ske. Även Datainspektionen tiUstyrker men gör fbljande tiUägg:

"I promemorian sägs att den fbresfegna ändringen innefoär att uppgifter i utsbkmngsregistret fär samfoearfoetas med uppgifter i Vägverkets cen­trafe yrkestrafikregister, vilket är fel. Försfeget innebär endast att upp­gifter fär lämnas ut frän utsbkningsregistret fbr vissa i fegen angivna ändamål. Vid sambearfoebimg av två eUer flera personregister anses ett nytt register uppkomma. Fbr detta register krävs enUgt 2 § andra styck­et datalagen (1973:289) tiUstånd av Datainspektionen, om inte registret är undantoget firån tiUståndsplikt enUgt någon bestämmelse i 2 eUer 2 a § samma feg. Det innefoär att samfoearbetningen av utsbkningsregist­ret och yrkestrafikregistret måste regleras, antingen genom fbrfettning eUer genom tiUstånd av Datainspektionen.

Eftersom det rbr sig om återkommande sambearfoetaingar, som var och en kräver tiUstånd, är det lämpUgt med en fbrfettningsreglering. Det kan lämpUgen ske genom att det i 9 § fbrsto stycket utsbknings­registerfegen som en sisto mening feggs tiU att "Uppgifterna fär sambe-arfoetos med uppgifter i register som fbrs fbr tiUsyn enUgt yrkestrafikfe­gen"."

EnUgt Riksskatteverket (RSV) fobr den föresfegna samfoearfoetningen av

yrkestrafikregistret och utsöknmgsregistret inte foegränsas tiU att avse

allmänna mål. Av 6 § yrkestrafikfegen (1988:263) firamgår att fol.a.

ekonomiska förhåUanden samt vUja och fbrmåga att fiiUgöra sma skyl­

digheter mot det allmänna är omständigheter som skaU foeaktas vid

tiUståndsprövningen; jämfbr 15 § yrkestrafikfegen som innehåUer mot­

svarande regler såvitt avser återkaUelse av tiUstånd. Det är således av

foetydelse att uppgifter fär lämnas cKksä om fbrekomsten av enskUcfe    Prop. 1993/94:168

mål m.m.

BUaga 4

Vidare bör uppgiftslämnandet också omfatfa betalningssäkring som upptas under punkt 5 i 6 § utsbkningsregisterfegen.

Av 1 CKh 9 §§ utsbkningsregisterfegen bör framgå att utsbknings­registret fär användas för utredningar om trafiktiUstånd och trafikansva­riga enUgt yrkestrafiklagen. Behov finns att kontroUera CKkså de perso­ner som sökt men ännu inte bevUjats tiUstånd. Reglema bör dessutom omfetto tiUstånd tUl uthymingsrbrelse enUgt fegen (1979:651) om foUut­hyming.

RSV fiamhåUer att aUt informationsutfoyte på ADB-medium sker mellan exekutionsväsendet CKh Vägverket. Det är först därefter som länsstyrelsen, genom de utskriftsUstor som Vägverket firamstäUer, fär del av uppgiftema. Ordet "länsstyrelsen" i förfettningsfbrsfeget fobr därfbr ersättos med "Vägverket".

Fbrslaget ger uttryck fbr en restriktiv syn på utlämnandet, vilken RSV defer, genom att uppgifter endast fär lämnas ut över nämncfe tiU­ståndsinnehavare och sådana som sbkt tiUstånd. Eftersom uppgifter om dessa inte registreras i utsökningsregistret fbmtsätter ett utlämnande emeUertid att Vägverket lämnar RSV ett frågefoand med identitetema fbr de personer som foegäian om utiämnande gäUen Inhämtande av sådana frågefoand fobr regleras i utsökningsregistret. Med hänsyn tUl att fråge­foand med fbrdel även kan användas i samfoand med utiämnande på ADB-medium enUgt 9 § tredje stycket, fobr regleringen av frågefoand omfetto hefe 9 §.

RSV fbreslår mot foakgmnd av det anfbrda att 9 § kompletteras med ett nytt ijärde stycke med fbljande lydelse:

"Underlag fbr uppgiftsutiämnande enUgt denna paragraf fär inhämtas på medium fbr automatisk datofoehandUng."

RSV framhåUer avslutningsvis att det fobr uppmärksammas att RSV:s ytttande endast avser uppgiftsutiämnandet firån utsbkningsregistret och inte mbjUghetema fbr Vägverket att foearfoeto uppgiftema i foUregistret och utsbknmgsregistret på så sätt att länsstyrelsema slutiigen kan erhåUa avsedda utskriften

EnUgt Länsstyreben i Kristianstads län bör samfoearfoetning byggas upp så att länsstyrelsema var tredje månad får komplett dataUsto bver samtUga restfbrda tiUståndshavare. Dessutom bör länsstyrelsen med kortare intervaU exempelvis var Qortonde dag undenättas vfe Usto om vUka nya tiUståndshavare som tillkommit. Det är vUctigt att länsstyrel­sen snabfot mgriper mot den som är restfbrd.

Länsstyrelsen tiUstyrker starkt RSV förslag om terminalådcomst fbr länsstyrelsema tiU utsbkningsregistret. Dette kommer att foU än mer behövUgt med anledning av konttoUen vid utökning av fordonsparken.

Svenska Taxiförbundet iråmhåUer att sambearbetiiingen inte foör

mskränkas tiU trafikansvariga ckU tiUståndshavare. Fbr att ge bkade

mbjUgheter att foeivra bulvanförhåUanden bbr det finnas mbjUghet att to

5g

firam uppgifter även om styrelseledamöter i taxifbretog eUer andra per-    Prop. 1993/94:168

söner som kan vara de som reelt driver fbretoget.

Bilaga 4

4 Legitimering av förare i taxitrafik

SamtUga remissmstanser som yttrat sig i frågan tiUstyrker att det sker en vandelsprbvning av taxifbrare. Svenska Taxiförbundet konstoterar att förbundet har fatt gensvar för kraven på vandelsprövning, att legitima­tionen skaU kunna återkallas samt att högre krav på lokalkännedom skaU få fbreskrivas av de länsstyrelser som anser det nbdvändigt. Fbrfoundet fbmtsätter att de krav som skaU ställas på yrkeskunnande, är mer inriktode på lokalkännedom cKh bvrig taxiservice, än de tidigare fbr­slagen i denna fråga.

Det är avgbrande att personer som på gmnd av brottsbenägenhet är olämpUga fbr yrket inte fär legitimationen eUer, om den finns sedan tidigare, får den återkaUad. Här är enUgt förbundet samarbetet mellan poUsen CKh Vägverket av stor vikt, for att undvika att olämpUga perso­ner kan fortsätto att kbra taxi. Den i promemorian utformade specialmo­tiveringen utgör en bra gmnd för att kunna avgöra på vUka gmnder legitimation skaU vägras eUer återkaUas.

Fbr att undvUca detto är det också vUctigt med strikte dispensregien Uppgifter om t.ex. anställningstid måste enUgt fbrfoundet kunna styrkas med konfroUuppgift.

Fbrfoundet är dock av den uppfettningen att resp. länsstyrelse fobr ha ansvaret fbr vandelsprövningen av taxifbrare. Länsstyrelsen foör också ha ansvaret fbr tiUsynen av taxifbrare.

Även Vägverket menar att vandelsprbvningen fobr Ugga på länsstyrel­sen och hänvisar tiU att en sådan prövning görs av länsstyrelsen fbr yrkestrafiktiUstånd och körkort medan kravet på yrkeskunnande resp. fbrarkompetens handhas av Vägverket. Motsvarande ordning fobr tilläm­pas även i fråga om fbrarlegitimeringen. Länsstyrelsema har redan i dag organisatoriskt och kunskapsmässigt betydUgt bättre fbmtsättningar än Vägverket att handha vandelsprbvningen. Vägverket anser därfbr att frågor om förarlegitimering skaU prbvas av den länsstyrelse där sökanden är foUcbokförd.

Samma uppfattning har samtUga de länsstyrelser som varit remissm-stansen Länsstyrelsen i Malmöhus län firamhåUer exempelvis att länssty­relsema måste anses vara de myndigheter som är mest lämpade att skbte den fbresteende vandelsprbvningen, eftersom styrelsema redan har kunskapen och väl utvecklade mtiner genom den motsvarande lämpUg­hetsprbvnmg som i dag gbrs vid utfärdandet av såväl yrkestrafiktiUstånd som kbrkortstiUstånd. Oavsett assocfetionsform innebär det nära sam­band som finns mellan tiUståndshavare cKh fbrare i ett fbreteg att det StäUer sig natarUgt att lämpUghetsprbvningen CKkså sker av sanuna myndighet. I samfoand med utökning av fordonsparken måste nyanstäU-ning av förare ske. Länsstyrelsen kan vid detta tiUfaUe foäst foedöma heUieten och samfoandet meUan tUlståndshavare/trafikansvarig/förare.

EnUgt Länsstyrelsen i StockhoUns län har länsstyrelsema, utbver    Prop. 1993/94:168 kompetens inte minst i juridiska frågor, redan en trimmad organisation    Bilaga 4 väl lämpad även fbr berört ändamål. Länsstyrelsen står även lokalt sett foetydUgt närmare allmänheten.

TiUsyn av tiUståndshavare kommer rimUgen cKkså inkludera en be­dömnmg av vilka fbrare de anUtar. Frågan om ansbkningsprbvningen och tiUsynen bör enUgt länsstyrelsens mening därfbr kopplas ihop tiU en myndighet.

Ett ytterUgare motiv är att det är länsstyrelsen och mte Vägverket, som har access tiU det sekretessfoefegda rikspoUsregistret. Man torde aUtså ändå inte kunna komma förbi länsstyrelsen såvitt nu är i fråga. Att i denna specieUa fråga foerecfe ytterUgare en myndighet tiUträde tiU registret synes i nufeget knappast påkaUat.

Lagändringen foedbmer länsstyrelsen så angefegen att den bör träda i kraft den 1 juU 1994. Legituneringsfrågan var väl fbrfoeredd redan hösten 1992 hos länsstyrelsen, bl.a. i dess styrelse och under hösten i år i väntan på Vägverkets initiativ.

58

Datainspektionens yttrande

DATAINSPEKTIONEN

Prop. 1993/94:168

BUaga 5

Datam

Dnr

1993-12-09

7403-93 Ert dnr K93/3130/4

Kommunikationsdepartementet 103 33 STOCKHOLM

Yttrande enUgt 2 a § datafegen (1973:289) bver försfeg tUl ändring i

utsökningsregisterlagen (1986:617)___________________ 

Departementet har anmodat Datainspektionen att yttra sig bver ett för­slag tiU ändring i 1 § utsökningsregisterfegen. Förslaget innebär att utsbkningsregistret får användas vid tiUsyn av innehavare av trafiktiU­stånd och trafikansvariga enUgt yrkestrafiklagen (1988:263). De närma­re fbmtsättningama fbr utiämnande och sambearbetning med uppgifter i yrkestTcifikregistrct avses bU reglerade i utsbkningsregisterfbrordningen (1986:678).

Datainspektionen har ingenting att erinra mot fbrslaget.

Dette yttrande har beslutots av generaldirektören Anitha Bondestam i närvaro av datarådet Margareto[REDACTED_EFTERNAMN], fbredragande.

Amtiia Bondestam

Margareto[REDACTED_EFTERNAMN]

59

Lagrådsremissens lagförslag

Prop. 1993/94:168

Bilaga 6

Lagtext

Förslag till lag om ändring i yrkestrafiklagen

Härigenom fbreskrivs i fråga om yrkestrafikfegen (1988:263)'

deb att 4, 19, 21 och 23 §§ samt mbriken närmast fbre 10 § skaU ha

följande lydelse, deb att det i fegen skaU infbras en ny paragraf, 14 a §, och närmast

fbre 14 § en ny mforik av fbljande lydelse.

Nuvamruie lydebe

Föreslagen lydebe

4§ Frågor  om  trafiktiUstånd  prbvas  av  länsstyrelsen  i  det  län  där sbkanden är foUcfookfbrd eUer, om sbkanden är en juridisk person, där företegets ledning finns. Frågor om tiUstånd tiU linjetrafik som berör flera län skaU dock prbvas av Vägverket.

Frågor om förarlegitimation enUgt 14 a % prövas av länsstyrel­sen i det län där sökarulen är foUdjolförd.

GUtighet av trafiktillstånd, m.m.     GUtighet av trafiktiUständ

Särskilda regler för taxitrafik

'Lagen omttyckt 1988:1499. Senaste lydelse 1992:1651.

60

14 § IDen som har tiUstånd tiU taxitrafik är skyldig att feto passagerare fbre färden få kännedom om den taxa som han tillämpar.

14 a §

Fordon i taxitrofik för eruiast föras av den som har särskikl förarlegitimation. Sådan förar­legitimation får ges till den som innehar föreskriven körkortsbe­hörighet och som med hänsyn tiU yrkeskunnande och laglydnad bedöms vam lämpUg att tjänstgöm som förare i taxitrcfik.

En förarlegitimation skall åter­kallas om innehavaren gerwm bmttsUg gäming visat sig olämplig att tjänstgöm som förare i taxitra­fik eller om förutsättningama för legitimation annars irtte längre föreUgger. Frågor om återkallebe prövas av den länsstyrebe som har beslutat om legitimationen.

Prop. 1993/94:168 BUaga 6

19 De myndigheter som prbvar frågor om tiUstånd utbvar tiUsyn bver att tiUståndshavare bedriver verksamheten enligt gällande bestämmelser. Myndigheterna skaU oclcså i bvrigt verka fbr att kraven på trafiksäkerhet CKh arbetsmUjö uppfyUs.

De myndigheter som prövar frågor om tiUstånd utövar tiUsyn över att tiUståndshavare foedriver verksamheten enligt gällande bestämmelser och får därvid pröva om förutsättningama för tillstånd enUgt 6 § alltjämt föreUgger. Myndigheterna skaU också i övrigt verka för att kraven på trafiksä­kerhet och arfoetsmUjb uppfyUs.

De länsstyrelser som har beslutat om förarlegitimation utövar tillsyn över att innehavare av förarlegiti­mation uppfyller de kmv som enUgt 14 a % första stycket gäller för legitimationen.

61

21 §

Prop. 1993/94:168

Den som driver yrkesmässig trafik enUgt denna feg utan tiUstånd skaU    Bilaga 6 dbmas för ofega yrkesmässig trafik tiU foöter eUer fängelse i hbgst sex månaden

TiUståndshavare som foryter mot      TiUståndshavare som bryter mot

villkor som har meddefets i tiU-    villkor som har meddefets i tiU­

ståndet skaU dbmas tiU fobten

ståndet eller som i taxitrcfik an­

Utar förare utcm förarlegitimation

enUgt   14 a §   skall   dömas   tiU

fobten

23 §'

TiUständsmyndighetens foeslut enUgt denna feg får bverkfegas hos kammarrätten, om inte något annat anges i andra stycket. Beslut om vaming får dock inte överklagas.

Länsstyrelsens foeslut i frågor om foevUjande av tiUstånd tiU linjetrafik CKh om omprbvning av tiUstånd enUgt 11 § får bverkfegas hos Väg­verket. Vägverkets foeslut i sådana frågor fär bverkfegas hos regeringen.

En länsstyrelses beslut i frågor om förarlegitimation enUgt 14 a % får överklagas hos länsrätten.

Denna feg träder i kraft den 1 januari 1995.

'Senaste lydelse 1992:1651.

62

Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen

Prop. 1993/94:168

(1986:617)

Bilaga 6

Härigenom föreskrivs att 1 § utsbkningsregisterfegen (1986:617) skaU ha fbljande lydelse.

Nuvamnde lydebe

Föreskigen lydebe

1§'

Fbr de ändamål som anges i denna paragraf skaU med hjälp av auto­matisk datofoehandling fbras ett fbr hefe landet gemensamt utsbknings­registen

Registret skaU användas mom exekutionsväsendet fbr

1.

verkstäUighet enUgt utsbkningsfoalken,

2.

verkstälUghet eUer tiUsyn enUgt annan fbrfettning,

2 a. mdrivnmg enUgt fegen (1993:891) om mdrivnmg av stodiga fordringar m.m.,

3.  avräkning enUgt fegen (1985:146) om avräkning vid återfoetalning

av skatter och avgifter,

4. planering och tiUsyn av verksamhet som avses under 1-3.

Registret får användas av myndigheter utanfbr exekutionsväsendet fbr

1.     ändamål som avses i andra stycket 3,

2.

planering, samordning och uppfbljning av revisions- och annan konttoUverksamhet vid beskattning cKh taUtaxering,

3.

utrednmgar vid bestämmande 3. uttedningar vid bestämman-och uppfobrd av skatter, taUar och de och uppfobrd av skatter, tallar socialavgiften

och scKialavgifter,

4. tillsyn av Innehavare av tra­fiktillstånd och trcifikansvariga enligt yrkestrckkigen (1988:263).

Denna feg träder i kraft den 1 juU 1994.

63 'Senaste lydelse 1993:910.

Lagrådets yttrande

Prop. 1993/94:168

Bilaga 7 LAGRÅDET

Utdrag ur protokoU vid sammanträde 1993-12-21.

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt Hamdal, justitierådet Bo[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Ame Baekkevold.

EnUgt en fegrådsremiss den 16 decemfoer 1993 (kommunikationsdeparte­mentet) har regeringen beslutot inhämto Lagrådets yttrande över försfeg tiU feg om ändring i yrkestrafikfegen (1988:263), m.m.

Förslagen har mfbr Lagrådet föredragits av hovrättsassessom Magnus Bamekow.

Fbrslagen fbranleder fbljande yttrande av Lagrådet:

Lagrådet, som understryker uttalandet i lagrådsremissen om att frågan om en enda fbrarfoehbrighet fbr taxitrafik fobr utredas, gbr mte någon invändning i sak mot de framlagda fegfbrslagen. Med hänsyn tiU vad som föreslagits i en av Lagrådet nyUgen foehandlad remiss om ändring i bl.a. I kap. 2 § forottsfoaUcen fbreslår Lagrådet att i fegtexten i 21 § yrkestrafiklagen anges vilket subjektivt rekvisit som skaU gäUa fbr brottet.

64

Kommunikationsdepartementet

Prop. 1993/94:168

Utdrag ur protokoU vid regeringssammanträde den 17 februari 1994

Närvarande: stotsministem BUdt, ordfbrande, ckU stotsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén, Hömlund,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN], HeUsvik, Wifofole,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Könfoerg, OdeU,[REDACTED_EFTERNAMN], P. Westerfoerg,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: stotsrådet OdeU

Regeringen foeslutar proposition 1993/94:168 Ökad tiUsyn av den yrkesmässiga trafiken.

65