Kultur, medier,

trossamfund och

fritid

17

Förslag till statsbudget för 2000

Kultur, medier, trossamfund och fritid

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 11

2 Lagförslag 15

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift 15

3 Kultur, medier, trossamfund och fritid 17

3.1 Omfattning 17

3.2 Utgiftsutveckling 17

3.3 Resultatbedömning 20

3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 20

3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom utgiftsområdet 23

3.3.3 Effekter av de statliga insatserna 28

3.3.4 Regeringens slutsatser 30

3.4 Prioriteringar 31

3.5 Regional fördelning av statens stöd till kultur 33

3.6 Åtgärder utanför utgiftsområdet 34

3.7 Skatteavvikelser 35

4 Allmän kulturverksamhet 37

4.1 Omfattning 37

4.2 Resultatbedömning 37

4.3 Kulturnät Sverige 40

4.4 Revisionens iakttagelser 41

4.5 Bedömning av personalkonsekvenser 41

4.6 Anslag 41

A1 Statens kulturråd 41

A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt

internationellt kulturutbyte och samarbete 43

A3 Nationella uppdrag 45

A4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av

kulturpolitiska medel 46

5 Teater, dans och musik 49

5.1 Omfattning 49

5.2 Utgiftsutvecklingen 49

5.3 Resultatbedömning 50

5.4 Revisionens iakttagelser 54

5.5 Anslag 54

B1 Bidrag till Riksteatern, Operan, Dramaten,

Dansens Hus och Svenska rikskonserter 54

B2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala

och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner 58

B3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 60

6 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter 63

6.1 Omfattning 63

6.2 Utgiftsutvecklingen 63

6.3 Resultatbedömning 64

6.4 Revisionens iakttagelser 66

6.5 Anslag 67

C1 Bidrag till regional biblioteksverksamhet 67

C2 Litteraturstöd 68

C3 Stöd till kulturtidskrifter 69

C4 Stöd till bokhandeln 70

C5 Talboks- och punktskriftsbiblioteket 70

C6 Bidrag till Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation

och litteratur 72

C7 Bidrag till Svenska språknämden och Sverigefinska

språknämnden 73

7 Bild och form samt konsthantverk 75

7.1 Omfattning 75

7.2 Utgiftsutvecklingen 75

7.3 Resultatbedömning 76

7.4 Revisionens iakttagelser 79

7.5 Anslag 79

D1 Statens konstråd 79

D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 80

D3 Nämnden för hemslöjdsfrågor 82

D4 Främjande av hemslöjden 83

D5 Bidrag till bild- och formområdet 84

8 Ersättningar och bidrag till konstnärer 87

8.1 Omfattning 87

8.2 Utgiftsutvecklingen 87

8.3 Resultatbedömning 88

8.4 Revisionens iakttagelser 90

8.5 Anslag 90

E1 Konstnärsnämnden 90

E2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 93

9 Arkiv 97

9.1 Omfattning 97

9.2 Utgiftsutvecklingen 97

9.3 Resultatbedömning 98

9.4 Revisionens iakttagelser 99

9.5 Anslag 99

F1 Riksarkivet och landsarkiven 99

F2 Bidrag till regional arkivverksamhet 101

F3 Språk- och folkminnesinstitutet 102

F4 Svenskt biografiskt lexikon 103

F5 Arkivet för ljud och bild 104

10 Kulturmiljö 107

10.1 Omfattning 107

10.2 Utgiftsutvecklingen 107

10.3 Resultatbedömning 108

10.4 Revisionens iakttagelser 111

10.5 Anslag 111

G1 Riksantikvarieämbetet 111

G2 Bidrag till kulturmiljövård 113

11 Museer och utställningar 117

11.1 Omfattning 117

11.2 Utgiftsutvecklingen 117

11.3 Resultatbedömning 118

11.4 Revisionens iakttagelser 120

11.5 Anslag 120

H1 och H2 Centrala museer 120

H1 Centrala museer: Myndigheter 120

H2 Centrala museer: Stiftelser 120

H3 Bidrag till regionala museer 126

H4 Bidrag till vissa museer 127

H5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 129

H6 Riksutställningar 130

H7 Statliga utställningsgarantier

och inköp av kulturföremål 131

12 Film och medier 133

12.1 Omfattning 133

12.2 Utgiftsutvecklingen 133

12.3 Resultatbedömning 134

12.4 Revisionens iakttagelser 137

12.5 Anslag 137

I1 Filmstöd 137

I2 Statens biografbyrå 139

I3 Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige

och Finland 140

I4 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska

utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 141

13 Forskning 149

13.1 Omfattning 149

13.2 Utgiftsutvecklingen 149

13.3 Resultatbedömning 149

13.4 Anslag 150

J1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 150

J2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 152

14 Trossamfund 153

14.1 Omfattning 153

14.2 Utgiftsutvecklingen 153

14.3 Resultatbedömning 153

14.4 Revisionens iakttagelser 154

14.5 Anslag 154

K1 Stöd till trossamfund 154

15 Folkbildning 157

15.1 Omfattning 157

15.2 Utgiftsutvecklingen 157

15.3 Resultatbedömning 157

15.4 Prioriteringar 159

15.5 Anslag 161

L1 Bidrag till folkbildningen 161

L2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom

folkbildningen 163

L3 Bidrag till kontakttolkutbildning 164

16 Ungdomsfrågor 165

16.1 Omfattning 165

16.2 Utgiftsutvecklingen 165

16.3 Resultatbedömning 166

16.4 Bedömning av personalkonsekvenser 167

16.5 Anslag 168

M1 Ungdomsstyrelsen 168

M2 Bidrag till nationell och internationell

ungdomsverksamhet m.m. 169

17 Folkrörelse- och idrottsfrågor 171

17.1 Omfattning 171

17.2 Utgiftsutvecklingen 171

17.3 Resultatbedömning 172

17.4 Anslag 173

N1 Stöd till idrotten 173

N2 Lotteriinspektionen 174

N3 Bidrag till allmänna samlingslokaler 176

N4 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala

verksamhet 177

N5 Stöd till friluftsorganisationer 178

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 12

3.1 Utgiftsutvecklingen 17

3.2 Skatteavvikelser 35

3.3 Utgiftsutvecklingen 35

4.1 Utgiftsutvecklingen 37

4.2 Anslagsutvecklingen 41

4.3 Ärendehantering 42

4.4 Statliga utställningsgarantier 42

4.5 Beräkning av anslaget för år 2000 43

4.6 Anslagsutvecklingen 43

4.7 Beräkning av anslaget för år 2000 45

4.8 Anslagsutvecklingen 45

4.9 Anslagsutvecklingen 46

4.10 Beräkning av anslaget för år 2000 47

5.1 Utgiftsutvecklingen 49

5.2 Antal föreställningar 51

5.3 Antal besök i 1000-tal 51

5.4 Antal föreställningar 51

5.5 Antal besök 51

5.6 Antal konserter och besök, regionala orkesterinstitutioner 52

5.7 Antal konserter och besök, länsmusiken 52

5.8 Anslagsutvecklingen 54

5.9 Beräkning av anslaget för år 2000 57

5.10 Anslagets fördelning 58

5.11 Anslagsutvecklingen 58

5.12 Anslagets fördelning år 1999 58

5.13 Beräkning av anslaget för år 2000 60

5.14 Anslagsutvecklingen 60

6.1 Utgiftsutvecklingen 63

6.2 Anslagsutvecklingen 67

6.3 Anslagets fördelning 67

6.4 Beräkning av anslaget för år 2000 67

6.5 Anslagsutvecklingen 68

6.6 Beräkning av anslaget för år 2000 69

6.7 Anslagsutvecklingen 69

6.8 Beräkning av anslaget för år 2000 69

6.9 Anslagsutvecklingen 70

6.10 Anslagsutvecklingen 70

6.11 Bemyndiganden 72

6.12 Beräkning av anslaget för år 2000 72

6.13 Anslagsutvecklingen 72

6.14 Beräkning av anslaget för år 2000 73

6.15 Anslagsutvecklingen 73

6.16 Beräkning av anslaget för år 2000 74

7.1 Utgiftsutvecklingen 75

7.2 Anslagsutvecklingen 79

7.3 Verksamhetsgrenarnas kostnader och intäkter 79

7.4 Beräkning av anslaget för år 2000 80

7.5 Anslagsutvecklingen 80

7.6 Prestationer 81

7.7 Bemyndigande 81

7.8 Beräkning av anslaget för år 2000 82

7.9 Anslagsutvecklingen 82

7.10 Beräkning av anslaget för år 2000 83

7.11 Anslagsutvecklingen 83

7.12 Beräkning av anslaget för år 2000 84

7.13 Anslagsutvecklingen 84

7.14 Fördelning av bidrag till bild- och formområdet 84

7.15 Utställningsersättningen 85

7.16 Beräkning av anslaget för år 2000 85

8.1 Utgiftsutvecklingen 87

8.2 Anslagsutvecklingen 90

8.3 Beräkning av anslaget för år 2000 93

8.4 Anslagsutvecklingen 93

8.5 Beräkning av anslaget för år 2000 95

9.1 Utgiftsutvecklingen 97

9.2 Anslagsutvecklingen 99

9.3 Redovisning av vissa mätbara prestationer 100

9.4 Redovisning av arkivbeståndens omfattning vid Riksarkivet

och landsarkiven 100

9.5 Beräkning av anslaget för år 2000 101

9.6 Anslagsutvecklingen 101

9.7 Beräkning av anslaget för år 2000 102

9.8 Anslagsutvecklingen 102

9.9 Beräkning av anslaget för år 2000 103

9.10 Anslagsutvecklingen 103

9.11 Beräkning av anslaget för år 2000 104

9.12 Anslagsutvecklingen 104

9.13 Beräkning av anslaget för år 2000 105

10.1 Utgiftsutvecklingen 107

10.2 Anslagsutvecklingen 111

10.3 Entrébelagda besök vid RAÄ:s fastigheter 112

10.4 Arkeologisk uppdragsverksamhet antal timmar 112

10.5 Uppdragsverksamhet 112

10.6 Beräkning av anslaget för år 2000 113

10.7 Anslagsutvecklingen 113

10.8 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 114

10.9 Beräkning av anslaget för år 2000 115

11.1 Utgiftsutvecklingen 117

11.2 Anslagsutvecklingen 120

11.3 Anslagsutvecklingen 120

11.4 Sammanställning över avgiftsinkomsterna år 1998 till

de centrala museerna 121

11.5 Sammanställning över lokalkostnaderna år 1998 för

institutionerna under anslagen H1 och H2 121

11.6 Sammanställning över medelsfördelningen till de

centrala museerna: Myndigheter 122

11.7 Sammanställning över medelsfördelningen till de

centrala museerna: Stiftelser 122

11.8 Antal besökare vid de centrala museerna 1996-1998 123

11.9 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 125

11.10 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 125

11.11 Beräkning av anslaget H1 Centrala museer: Myndigheter för år 2000 126

11.12 Beräkning av anslaget H2 Centrala museer: Stiftelser för år 2000 126

11.13 Anslagsutvecklingen 126

11.14 Beräkning av anslaget för år 2000 127

11.15 Anslagsutvecklingen 127

11.16 Sammanställning över medelstilldelningen 128

11.17 Beräkning av anslaget för år 2000 128

11.18 Anslagsutvecklingen 129

11.19 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 129

11.20 Anslagsutvecklingen 130

11.21 Beräkning av anslaget för år 2000 131

11.22 Anslagsutvecklingen 131

12.1 Utgiftsutvecklingen 133

12.2 Anslagsutvecklingen 137

12.3 Beräkning av anslaget för år 2000 139

12.4 Anslagsutvecklingen 139

12.5 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 140

12.6 Beräkning av anslaget för år 2000 140

12.7 Anslagsutvecklingen 140

12.8 Beräkning av anslaget för år 2000 141

12.9 Anslagsutvecklingen 141

12.11 Ordinarie medelstilldelning 143

12.12 Särskilda medel 143

13.1 Utgiftsutvecklingen 149

13.2 Anslagsutvecklingen 150

13.3 Beräkning av anslaget för år 2000 151

13.4 Anslagsutveckling 152

13.5 Beräkning av anslaget för år 2000 152

14.1 Utgiftsutvecklingen 153

14.2 Anslagsutveckling 154

14.3 Beräkning av anslaget för år 2000 156

15.1 Utgiftsutvecklingen 157

15.2 Anslagsutvecklingen 161

15.3 Beräkning av anslaget för år 2000 163

15.4 Anslagsutvecklingen 163

15.5 Anslagsutvecklingen 164

16.1 Utgiftsutvecklingen 165

16.2 Anslagsutvecklingen 168

16.4 Anslagsutvecklingen 169

17.1 Utgiftsutvecklingen 171

17.2 Anslagsutvecklingen 173

17.3 Beräkning av anslag för år 2000 174

17.4 Anslagsutvecklingen 174

17.5 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 175

17.6 Investeringsplan 175

17.7 Beräkning av anslaget för år 2000 176

17.8 Anslagsutvecklingen 176

17.9 Anslagsutvecklingen 177

17.10 Anslagsutvecklingen 178

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1989:41) om TV-avgift,

2. bemyndigar regeringen att under år 2000 i

fråga om ramanslaget C5 Talboks- och

punktskriftsbiblioteket beställa talböcker,

punktskriftsböcker och informationsmate-

rial som inkl. tidigare åtaganden medför

utgifter på högst 4 000 000 kronor under år

2001 (avsnitt 6 Bibliotek, litteratur och

kulturtidskrifter),

3. bemyndigar regeringen att under år 2000 i

fråga om ramanslaget D2 Konstnärlig ge-

staltning av den gemensamma miljön, be-

ställa konstverk som inkl. tidigare åtagan-

den medför utgifter på högst 15 000 000

kronor efter år 2000 (avsnitt 7 Bild och

form samt konsthantverk),

4. bemyndigar regeringen att under år 2000 i

fråga om ramanslaget G2 Bidrag till kultur-

miljövård, besluta om bidrag som inkl. tidi-

gare åtaganden medför utgifter på högst

50 000 000 kronor efter år 2000, dock längst

t.o.m. år 2003 (avsnitt 10 Kulturmiljövård),

5. bemyndigar regeringen att i fråga om

ramanslaget H5 Stöd till icke-statliga kul-

turlokaler, besluta om bidrag som inkl. tidi-

gare åtaganden medför utgifter på högst

2 000 000 kronor efter år 2000, dock längst

t.o.m. år 2003 (avsnitt 11 Museer och ut-

ställningar),

6. godkänner regeringens förslag till medels-

beräkning för år 2000 för den avgiftsfinan-

sierade verksamhet som bedrivs av Sveriges

Television AB, Sveriges Radio AB (inkl.

Radio Sweden) och Sveriges Utbildnings-

radio AB (avsnitt 12 Film och medier),

7. godkänner regeringens förslag till medels-

tilldelning för år 2000 från rundradiokontot

till statsbudgetens inkomstsida avseende

Granskningsnämnden för Radio och TV

(avsnitt 12 Film och medier),

8. godkänner regeringens förslag att Sveriges

Television AB, Sveriges Radio AB och Sve-

riges Utbildningsradio AB sammanlagt till-

delas 100 000 000 kronor ur rundradio-

kontot för år 2000 för satsning på förnyelse

(avsnitt 12 Film och medier),

9. godkänner regeringens förslag att Sveriges

Television AB skall tilldelas särskilda medel

på 75 000 000 kronor ur rundradiokontot

för år 2000 för särskilt kvalificerad pro-

gramproduktion (avsnitt 12 Film och me-

dier),

10. godkänner regeringens förslag om särskild

medelstilldelning till Sveriges Radio AB för

att värna mångfald och kvalitet i program-

utbudet för åren 2000 och 2001 samt att

Sveriges Radio AB för år 2000 för detta

ändamål skall tilldelas särskilda medel på

10 000 000 kronor ur rundradiokontot

(avsnitt 12 Film och medier),

11. godkänner regeringens förslag att finansie-

ringen av Dövas TV fr.o.m. år 2000 skall

ske via TV-avgiften genom medelstilldel-

ning från rundradiokontot samt att SVT för

år 2000 tilldelas 17 615 000 kronor från

rundradiokontot för programverksamhe-

ten för döva,

12. godkänner att regeringen på AB Svenska

Spels bolagsstämma år 2000 verkar för att

bolagsstämman beslutar om ett stöd till

idrotten i form av ett bidrag på 60 000 000

kronor,

13. för år 2000 anvisar anslagen under utgifts-

område 17 Kultur, medier, trossamfund och

fritid anslagen enligt följande uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

A1

Statens kulturråd

ramanslag

35 510

A2

Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt

kulturutbyte och samarbete

ramanslag

116 196

A3

Nationella uppdrag

ramanslag

7 000

A4

Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel

obetecknat anslag

141 056

B1

Bidrag till Riksteatern, Operan, Dramaten, Dansens Hus och Svenska

rikskonserter

obetecknat anslag

764 055

B2

Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-,

dans- och musikinstitutioner

obetecknat anslag

537 250

B3

Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål

ramanslag

115 240

C1

Bidrag till regional biblioteksverksamhet

obetecknat anslag

36 140

C2

Litteraturstöd

ramanslag

89 917

C3

Stöd till kulturtidskrifter

ramanslag

20 650

C4

Stöd till bokhandel

ramanslag

9 801

C5

Talboks- och punktskriftsbiblioteket

ramanslag

59 690

C6

Bidrag till Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur

obetecknat anslag

13 517

C7

Bidrag till Svenska språknämnden och Sverigefinska språknämnden

obetecknat anslag

4 393

D1

Statens konstråd

ramanslag

5 484

D2

Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön

ramanslag

40 438

D3

Nämnden för hemslöjdsfrågor

ramanslag

1 488

D4

Främjande av hemslöjden

ramanslag

17 462

D5

Bidrag till bild- och formområdet

ramanslag

27 805

E1

Konstnärsnämnden

ramanslag

10 036

E2

Ersättningar och bidrag till konstnärer

ramanslag

252 184

F1

Riksarkivet och landsarkiven

ramanslag

246 431

F2

Bidrag till regional arkivverksamhet

obetecknat anslag

4 633

F3

Språk- och folkminnesinstitutet

ramanslag

26 153

F4

Svenskt biografiskt lexikon

ramanslag

3 815

F5

Arkivet för ljud och bild

ramanslag

27 732

G1

Riksantikvarieämbetet

ramanslag

166 817

G2

Bidrag till kulturmiljövård

ramanslag

249 618

H1

Centrala museer: Myndigheter

ramanslag

641 692

H2

Centrala museer: Stiftelser

obetecknat anslag

173 999

H3

Bidrag till regionala museer

obetecknat anslag

103 416

H4

Bidrag till vissa museer

obetecknat anslag

40 689

H5

Stöd till icke-statliga kulturlokaler

ramanslag

10 000

H6

Riksutställningar

ramanslag

37 733

H7

Statliga utställningsgarantier och inköp av kulturföremål

ramanslag

80

I1

Filmstöd

ramanslag

205 161

I2

Statens biografbyrå

ramanslag

8 214

I3

Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige och Finland

obetecknat anslag

24 932

I4

Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till

europeiskt mediesamarbete

ramanslag

821

J1

Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet

ramanslag

35 549

J2

Forskning och dokumentation om medieutvecklingen

obetecknat anslag

1 264

K1

Stöd till trossamfund

ramanslag

53 250

L1

Bidrag till folkbildningen

obetecknat anslag

2 489 073

L2

Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen

obetecknat anslag

72 377

L3

Bidrag till kontakttolkutbildning

obetecknat anslag

9 106

M1

Ungdomsstyrelsen

ramanslag

15 599

M2

Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m.

ramanslag

94 889

N1

Stöd till idrotten

ramanslag

462 240

N2

Lotteriinspektionen

ramanslag

28 459

N3

Bidrag till allmänna samlingslokaler

ramanslag

15 000

N4

Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet

obetecknat anslag

3 432

N5

Stöd till friluftsorganisationer

obetecknat anslag

13 000

Summa

7 570 486

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om

TV-avgift

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1989:41) om TV-avgift skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 §

TV-avgiften är 1 608 kronor för

ett år. Den skall betalas i fyra poster

om 402 kronor.

TV-avgiften är 1 644 kronor för

ett år. Den skall betalas i fyra poster

om 411 kronor.

Varje post avser en avgiftsperiod om tre månader och skall betalas senast

sista vardagen före avgiftsperiodens början.

För innehav av TV-mottagare under tiden före den första avgiftsperioden

skall avgiften betalas med så stort belopp i förhållande till årsavgiften som

motsvarar innehavstiden. Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

3 Kultur, medier, trossamfund och fritid

3.1 Omfattning

Utgiftsområdet Kultur, medier, trossamfund och

fritid består av följande verksamhetsområden:

Allmän kulturverksamhet, Teater, dans och mu-

sik, Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter,

Bild och form samt konsthantverk, Ersättningar

och bidrag till konstnärer, Arkiv, Kulturmiljö,

Museer och utställningar, Film och medier,

Forskning, Trossamfund, Folkbildning, Ung-

domsfrågor samt Folkrörelse- och idrottsfrågor.

De myndigheter som ingår i utgiftsområdet

redovisas under resp. verksamhetsområde.

3.2 Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

7 339

7 453

7 576

7 570

7 672

7 858

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Inriktningen på den långsiktiga kulturpolitiken

har lagts fast genom 1996 års kulturpolitiska be-

slut. Utifrån detta beslut har en rad konkreta åt-

gärder vidtagits. Det statliga litteraturstödet har

fördubblats. 60 miljoner kronor har satsats på

stöd till folkbiblioteken för inköp av barn- och

ungdomslitteratur, distribution av kvalitetslitte-

ratur till folkbibliotek och vissa bokhandlar samt

stöd till läsfrämjande verksamhet och mark-

nadsföring av kulturtidskrifter. Sedan år 1997 har

Sverige en bibliotekslag som hävdar varje med-

borgares rätt till ett bibliotek. Kraftfulla insatser

har gjorts för att förbättra konstnärernas villkor

genom förstärkta ersättningar för utfört konst-

närligt arbete och genom stimulans av konst-

närernas arbetsmarknad. Stödet omfattar nysats-

ningar på 69 miljoner kronor samt den nyinförda

kassettersättningen, vilken beräknas ge upp-

hovsmännen ca 50 miljoner kronor per år.

Under år 1998 har bokutlåning och bokför-

säljning ökat. Orostecken finns vad gäller ned-

läggningar av biblioteksfilialer.

Konstnärernas möjligheter att basera sin för-

sörjning på eget konstnärligt arbete har förbätt-

rats något under senare år.

Nya lokaler för statliga museer har öppnats

Moderna museet och Arkitekturmuseet i Stock-

holm. Statens museer för världskultur har börjat

arbeta och projektering pågår för att bygga ett

nytt museum i Göteborg. De statliga utställ-

ningsgarantierna liksom utställningsersättningen

har utvidgats, vilket medverkar till att sprida bl.a.

samtidskonsten i hela landet. Under år 1998 av-

slutades det s.k. Sesam-projektet för långsiktigt

bevarande av och ökad tillgänglighet till kultur-

arvet.

Fria teater-, dans- och musikgrupper har fått

sitt anslag höjt med 15 miljoner kronor. Två nya

regionala dansscener har etablerats. Norrlands

Musik- och Dansteater (NMD) har införlivats i

det regionala stödet. Särskilda insatser för tea-

terinstitutioner görs med drygt 31 miljoner kro-

nor. Arrangörsstödet på musikområdet har i det

närmaste fördubblats till ca 20 miljoner kronor.

Det handlingsprogram för arkitektur, form-

givning och design som antogs av riksdagen i maj

1998 har förankrats i många skilda verksamheter.

Ett nytt filmavtal har förhandlats fram mellan

staten, Sveriges Television AB, TV4 AB (publ)

samt branschens organisationer. Avtalet, som av-

ses träda i kraft vid årsskiftet år 2000, innebär ett

ökat stöd med drygt 100 miljoner kronor per år

till svensk film.

Kulturvärden uppmärksammas i ökad omfatt-

ning som en resurs i samhället. Nya övergripande

mål för arbetet för kulturmiljön har föreslagits i

propositionen Kulturarv kulturmiljöer och

kulturföremål (prop. 1998/99:114). Vidare har

betydelsen av industrisamhällets kulturarv lyfts

fram och ca 24 miljoner kronor har avsatts för

detta ändamål under tre år.

Under året har folkhögskolans långa och korta

kurser haft ca 100 000 deltagare. Under samma

period deltog över 2,8 miljoner deltagare i stu-

diecirkelverksamheten. Studieförbundens kul-

turprogram hade under perioden över 16 miljo-

ner deltagare.

Våren 1999 avlämnades propositionen På

ungdomars villkor Ungdomspolitik för demo-

krati, rättvisa och framtidstro (prop.

1998/99:115) där regeringen redogjorde för ung-

domspolitikens inriktning. Ett antal insatser har

påbörjats och genomförs för närvarande. Det är

för tidigt att avläsa resultaten av pågående insat-

ser.

Den parlamentariskt sammansatta kommittén

om stöd till idrotten har lämnat sitt betänkande i

juni 1998. Utredningen har redovisat förslag till

nya och tydligare mål för statens stöd till idrot-

ten. Regeringen har under våren 1999 lämnat

propositionen En idrottspolitik för 2000-talet

(prop. 1998/99:107) till riksdagen.

Folkrörelsepolitiken är nu föremål för ett

omfattande utvecklings- och utredningsarbete i

syfte att ge folkrörelsearbetet förbättrade villkor

för en vitalisering av de ideella insatserna och

vidareutveckling av demokratin. För detta ända-

mål har regeringen bl.a. tillsatt en arbetsgrupp

om den sociala ekonomin och dess utveckling.

Förändringar

I april 1999 enades staten, filmbranschen, Sve-

riges Television AB och TV 4 AB (publ) om ett

nytt filmavtal, som träder i kraft den 1 januari

2000 och skall gälla t.o.m. den 31 december 2004.

Avtalet innebär ett ökat stöd till svensk film med

drygt 100 miljoner kronor. Konstnärsnämndens

stöd till produktion av kortfilm förstärktes år

1999. Det sammanlagda statliga stödet till svensk

film blir fr.o.m. den 1 januari 2000 drygt 205

miljoner kronor.

Satsningen på litteraturen och läsandet har

fortsatt. Från och med år 1999 genomförs om-

fattande reformer inom området, bl.a. ett nytt

distributionsstöd för utgivningsstödd litteratur,

ett särskilt stöd för läsfrämjande insatser samt ett

utvidgat stöd till bokhandeln. Från och med år

1997 har insatserna inom området ökat med 60

miljoner kronor.

Sedan år 1997 har regeringen verkat för att

förbättra konstnärernas villkor. Från och med år

1999 har ytterligare ett antal reformer kunnat

genomföras, bl.a. ett nytt stöd för beställning av

nyskriven svensk dramatik, fonogramersättning

och ett nytt stöd till vissa utställare av bild- och

formkonst. Flera försöksverksamheter inom om-

rådet har påbörjats, bl.a. en tredje anställnings-

form inom teatern. Satsningen innebär en för-

stärkning av stödet för konstnärlig verksamhet

med 69 miljoner kronor. Riksdagen har även

fattat beslut om införandet av s.k. kassettersätt-

ning. Sammantaget kommer kassettersättningen

på sikt att ge ca 50 miljoner kronor per år till

upphovsmännen.

Den 1 januari 1999 inrättades Statens museer

för världskultur som en ny myndighet. Det ny-

byggda Moderna museet invigdes under år 1998

och den 1 juli 1999 inrättades museet som egen

myndighet. Samtidigt bytte Statens konstmuseer

namn till Nationalmuseum med Prins Eugens

Waldemarsudde. Svenskt visarkiv fördes den 1

juli 1999 över organisatoriskt från Språk- och

folkminnesinstitutet till Statens musiksamlingar.

Det nya Arkitekturmuseet invigdes år 1998.

Det arkitekturpolitiska arbetet har fortsatt i en-

lighet med det handlingsprogram för arkitektur,

formgivning och design som riksdagen antog i

maj 1998. Plan- och bygglagen, väglagen och

lagen om byggande av järnväg har ändrats den 1

januari 1999 och bl.a. har grundläggande krav på

estetisk hänsyn förts in. De statliga verk och

myndigheter som har att verka förebildligt på

arkitektur- och formområdet har våren 1999 av-

rapporterat en rad åtgärder till regeringen. Arki-

tekturmuseet har tilldelats särskilda medel under

åren 1999 2001 för att genomföra ett Arkitek-

turår 2001. Föreningen Svensk Form innehar

under perioden 1999 2001 ett nationellt uppdrag

på formgivningsområdet. Regeringen tillsatte i

februari 1999 en utredning med uppdrag att

klarlägga det statliga åtagandet på formgivnings-

och designområdet.

En del av anslaget till länsmusiken har omför-

delats till andra delar av det regionala kulturlivet,

bl.a. har stödet till musiklivets arrangörsorgani-

sationer i det närmaste fördubblats. Operan i

Stockholm har fått möjlighet att etablera en

sidoscen på Vasateatern och Dramaten har en

motsvarande satsning vid det s.k. Elverket. En

ombyggnad av Dramatens lilla scen har inletts.

De fria teater-, dans- och musikgrupperna har

fått ett utökat stöd för bl.a. turnéverksamhet.

Under år 1998 och första hälften av år 1999 har

regeringen fördelat drygt 28 miljoner kronor av

en total medelsram på 31,4 miljoner kronor för

tillfälligt stöd till kulturinstitutioner som befin-

ner sig i ett förändringsskede eller i en akut kris-

situation.

Public service-företagen tilldelas fr.o.m. år

1999 särskilda medel för satsning på förnyelse

och introduktion av ny teknik med 245 miljoner

kronor för åren 1999 2001. Likaså tilldelas Sve-

riges Television fr.o.m. den 1 juli 1998 ett årligt

stöd på 75 miljoner kronor för särskilt kvalifice-

rad programproduktion i syfte att höja SVT:s

ambitionsnivå. Detta innebär en ökad satsning

under återstående tillståndsperiod med totalt

507,5 miljoner kronor. Sveriges Radio föreslås

tilldelas särskilda medel på 10 miljoner kronor år

2000 och 5 miljoner kronor år 2001 för att stärka

mångfald och kvalitet i programutbudet.

Den 1 juli 1998 ändrades vissa bestämmelser i

radio- och TV-lagen angående närradio.

Anslaget Stöd till idrotten har minskat med 21

miljoner kronor i två etapper under åren 1998

och 1999. I gengäld har bidraget från AB Svenska

Spel ökat med 5 miljoner kronor under år 1998.

Under år 1998 har vidare ett överskott för första

gången genererats från det värdeautomatspel

som AB Svenska Spel har koncession på att be-

driva. Medlen skall fördelas till lokal barn- och

ungdomsverksamhet. Av uppkommet överskott

under år 1999 har 50 miljoner kronor tillförts

idrottsrörelsen samt drygt 9 miljoner kronor

tillförts barn- och ungdomsorganisationerna att

fördelas genom Ungdomsstyrelsen.

Anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler

har minskat med 25 miljoner kronor under år

1999. Förutom anslaget Bidrag till allmänna

samlingslokaler har regeringen beräknat medel

till samlingslokalorganisationerna ur anslaget M2

Bidrag till nationell och internationell ungdoms-

verksamhet. Dessa medel avser liksom inne-

varande år specifika insatser rörande ungdomars

tillgång till och användande av samlingslokaler.

Mål

Riksdagen har beslutat om målen för en nationell

kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet.

1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen skall

vara att

- värna yttrandefriheten och skapa reella för-

utsättningar för alla att använda den,

- verka för att alla får möjlighet till delaktig-

het i kulturlivet och till kulturupplevelser

samt till eget skapande,

- främja kulturell mångfald, konstnärlig för-

nyelse och kvalitet och därigenom mot-

verka kommersialismens negativa verk-

ningar,

- ge kulturen förutsättningar att vara en

dynamisk, utmanande och obunden kraft i

samhället,

- bevara och bruka kulturarvet,

- främja bildningssträvanden samt

- främja internationellt kulturutbyte och

möten mellan olika kulturer inom landet.

Regeringen har i prop. 1998/99:107 slagit fast att

den nationella idrottspolitiken bör bygga på

följande tre grundstenar:

- En tydlig strävan att i samhällsplanering, i

skolans arbete och i andra sammanhang

uppmuntra och ge möjligheter till barns,

ungdomars och vuxnas motion och idrott i

syfte att främja en god folkhälsa.

- Ett aktivt stöd till en fri och självständig

idrottsrörelse byggd på ideellt engagemang

och som bedriver en bred verksamhet, som

värnar om god etik, som ger lika förutsätt-

ningar för flickor och pojkar, kvinnor och

män, som arbetar aktivt för integration

samt värnar om demokratisk fostran.

- En medvetenhet om att elitidrotten också

till viss del består av kommersiell under-

hållning som har ett värde genom att den

ger många människor förströelse och glädje,

men som bör bedrivas utan offentliga sub-

ventioner.

Regeringen har i prop. 1998/99:115 lagt fram

förslag till riksdagen om mål för en nationell

ungdomspolitik:

- Ungdomar skall ha goda förutsättningar för

att leva ett självständigt liv.

- Ungdomar skall ha reella möjligheter till

inflytande och delaktighet.

- Ungdomars engagemang, skapande för-

måga och kritiska tänkande skall tas till vara

som en resurs.

Prioriteringar

Inriktningen i 1996 års kulturpolitiska beslut

fullföljs. Detta innebär att statens insatser för

litteraturen och läsandet stärks och svenska språ-

kets ställning lyfts fram samt att konstnärernas

villkor förbättras. En omfattande satsning görs

på filmen. Värdefull svensk filmproduktion upp-

rätthålls och utvecklas och en bred spridning och

visning av svensk film främjas. Satsningen på att

stärka public service och upprätthålla mångfalden

inom svensk press fortsätter. Insatser görs för att

värna den institutionella infrastrukturen. En tre-

årig satsning på förvärv av samtida konst

genomförs. Kulturarvets demokratiska funktio-

ner lyfts fram och en satsning genomförs för

industrisamhällets kulturarv. Arbetet inom arki-

tektur, formgivning och design prioriteras och

Arkitekturåret 2001 förbereds. Den europeiska

Bomässan Bo01 i Malmö kommer att fokuseras

på ekologi och arkitektoniska kvaliteter. Kul-

turens betydelse för regional och lokal utveck-

ling betonas.

Folkbildningen har en viktig roll för att stärka

demokratin, bredda kulturintresset och utjämna

utbildningsklyftor. Regeringen föreslår att folk-

bildningen tillförs 10 miljoner kronor för år

2000.

Mål och inriktning för en nationell ungdoms-

politik har lagts fram. Ungdomspolitiken bedrivs

sektorsövergripande. Fokus riktas på demokrati,

rättvisa och framtidstro. Riktlinjer för en natio-

nell idrottspolitik har lagts fram. Idrottspolitiken

bygger på tre grundstenar: Folkhälsa, folkrörelse

och underhållning. Regeringen har tillsatt en sär-

skild nationalkommitté med uppdrag att

förbereda och genomföra den sjunde europeiska

konferensen om social ekonomi, vilken skall

förläggas till Sverige år 2001.

Dessa prioriteringar utvecklas vidare i avsnitt

3.4.

3.3 Resultatbedömning

3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom

området

Litteraturen och läsandet

Folkbibliotek finns i samtliga kommuner. De ut-

gör en stor andel av kommunens kulturbudget

och är den mest besökta kulturinstitutionen.

Omkring 65 % av befolkningen besöker årligen

något bibliotek. Antal besök vid landets biblio-

tek fortsätter att öka. Samtidigt fortsätter antalet

biblioteksfilialer att minska, särskilt i de större

städerna. Bibliotekens totala mediebestånd och

utlåning har ökat jämfört med år 1997. Det är

audiovisuella medier (AV-medier) och barnlitte-

ratur som står för ökningen.

Vad gäller bokmarknaden uppvisar tillgänglig

branschstatistik en försäljningsökning med ca

9 % i förhållande till år 1997. Utgivningen av nya

titlar och nya upplagor ökade markant under år

1998. Exporten av svenska böcker till andra län-

der i form av översättningar är betydande. För-

ändringarna vad gäller bokhandelsbeståndet har

varit mycket små under år 1998. I 211 av landets

288 kommuner har invånarna tillgång till bok-

handel inom kommungränsen. Strukturen inom

bokbranschen uppvisar en fortsatt koncentra-

tion.

Antalet tryckta tidskrifter fortsätter att öka.

Utvecklingen inom talboks- och punktskrifts-

områdena följer samma utveckling som tidigare

år med fler låntagare och ökad produktion till

lägre kostnader.

Konstnärernas villkor

Konstnärernas möjligheter att försörja sig på

eget konstnärligt arbete har förbättrats under

senare år. Arbetsmarknaden för vissa konstnärs-

grupper är dock fortfarande kärv jämfört med

andra yrkesgrupper. Konstnärernas inkomster av

konstnärligt arbete är generellt sett låga. I

genomsnitt kommer endast en femtedel av deras

inkomster från det konstnärliga arbetet. Genom

ett intensivare kulturutbyte över nations-

gränserna har den internationella arbetsmark-

naden öppnats för konstnärer verksamma i Sve-

rige. Svenska konstnärer har skördat stora

framgångar internationellt inom flera konstom-

råden.

Arkitektur, formgivning och design

Arbetet inom arkitektur, formgivning och design

anknyter till många skilda samhällssektorer.

Genom regeringens handlingsprogram finns en

god bas för den utveckling som påbörjats inom

området. Många myndigheter, kommuner, orga-

nisationer och institutioner är engagerade i

arbetet. Kvalitetsprogram för arkitektur, form-

givning och design har upprättats av olika

institutioner. Arkitekturmuseets besökssiffror

ökade markant under år 1998 då museet flyttade

in i nya lokaler på Skeppsholmen i Stockholm.

Svensk formgivning och design väcker en starkt

ökad uppmärksamhet, inte minst från inter-

nationellt håll, vilket ger sektorn förbättrade

möjligheter. Inom arbetet med de regionala till-

växtavtalen är formgivnings- och designområdet

ett fält där flera regioner bedömer utvecklings-

möjligheterna som goda.

Bild och form

Den framgångsrika perioden för den samtida

bild- och formkonsten fortsätter. Utbyte och

samverkan i Norden och Östersjöregionen har

stärkts. Kulturåret 1998 har erbjudit bild- och

formkonsten en särskilt framskjuten position i

kulturutbudet. I februari 1998 invigdes den nya

byggnaden för Moderna museet, som under sitt

första verksamhetsår hade mer än 560 000 besö-

kare. Samtidigt som andrahandsförsäljningen av

konst på auktioner ligger på en hög nivå finns

även indikationer på att marknaden för första-

handsköp på gallerier visar en svag återhämtning.

Trots låg byggaktivitet ökar intresset påtagligt

från bostadsföretag, kommuner och andra att

samarbeta med Statens konstråd vid beställning

av konstverk inom icke-statliga miljöer.

Teater, dans och musik

Nationalscenerna samt de lokala och regionala

teater-, dans- och musikinstitutionerna utgör

stommen i nätverket av konstnärligt produ-

cerande institutioner. Staten har genom särskilda

engångsinsatser medverkat till att ett antal teatrar

med ekonomiska problem kunnat fortsätta sin

verksamhet. Vid många institutioner har ett

långsiktigt förändringsarbete inletts. Det finns

alltjämt få dansinstitutioner, men en positiv ut-

veckling av dansen i regionerna har inletts.

De fria teatergrupperna står för ungefär hälf-

ten av landets totala produktion för barn- och

ungdomsteater och för en stor del av turnéföre-

ställningarna. Kommunernas efterfrågan på de

fria gruppernas utbud fortsätter dock att minska.

Intresset för folkmusik fortsätter att växa.

Totalt sett har dock många musikgrupper svårt

att finna speltillfällen. Turnéarrangemang är den

vanligaste utbudsformen på musikområdet.

Detta innebär att statens satsning på ett kraftigt

förstärkt arrangörsled har stor betydelse.

Kulturarvet

Det allmänna intresset och engagemanget för

kulturarvet är fortsatt stort. Inom kulturarvsom-

rådet finns ett stort antal institutioner, i första

hand museer och arkiv, över hela landet. Regio-

nala museer finns i varje län. Antalet besökare på

de centrala museerna ökade under år 1998. Som

en följd av bristande ekonomiska resurser har

många museer tvingats minska sin insamlings-

verksamhet. Digitaliseringen av samlingarna

inom kulturarvsinstitutionerna har fortsatt.

Arkivinstitutionernas arbete påverkas fortsatt i

hög grad av den ökade mängden information i

samhället samt av informationsteknikens ut-

veckling.

Kulturmiljön påverkas ständigt av föränd-

ringar i omvärlden. Sammantaget har en förbätt-

ring skett av förutsättningarna för att kulturvär-

dena i miljön skall bevaras. Kulturmiljövärden

uppmärksammas och beaktas numera i högre

grad än tidigare i bl.a. samhällsplanering, byg-

gande och skogsbruk. Den avflyttning och ned-

läggning av jordbruk som sker i framför allt

skogslänen är dock ett hot mot kulturvärdena i

odlingslandskapet.

Medier

Den svenska mediemarknaden har genomgått

stora och genomgripande förändringar under

1990-talet. Avregleringen av etermedierna och

den tekniska utvecklingen har förändrat förut-

sättningarna på marknaden. TV, radio och mor-

gontidningar är de medier som har störst räck-

vidd. Andelen TV-tittare har ökat successivt,

medan radiolyssnandet inte har ökat de senaste

åren.

Den totala medieanvändningen har under

samma period varit relativt konstant, även om

användningen av Internet i hemmen har ökat

kraftigt. En genomsnittlig dag tittar 86 % av be-

folkningen (9 79 år) på TV, lyssnar 80 % på

radio och läser 75 % en morgontidning. Andelen

som läst eller tittat i en morgontidning har ökat

något mellan åren 1997 och 1998.

Utbudet av våldsskildringar i svensk TV ökar

inte totalt sett. Däremot är skillnaden stor

mellan kommersiella och icke kommersiella

kanaler. I SVT1 och SVT2 uppmäts den lägsta

andelen våldsskildringar jämfört med andra

studerade kanaler.

Film

Tillväxten inom den audiovisuella sektorn är

snabb och en kvalitativ filmproduktion är vital

för utvecklingen av annan multimediaproduk-

tion. I Sverige som i de flesta andra länder är

filmproduktionen beroende av statligt stöd.

Tjugo svenska långfilmer har haft premiär under

året.

Antalet biobesök ökade mellan åren 1997 och

1998 med 4 % till 15,8 miljoner. Det genom-

snittliga biljettpriset ökade med 7 % till 66,38

kronor.

Trossamfund

Arbetet med stat-kyrkareformen genomförs en-

ligt planerna. Reformen, som träder i kraft den 1

januari 2000, innebär att den relation mellan sta-

ten och Svenska kyrkan som etablerades under

Gustav Vasa i grunden förändras.

Antalet personer som betjänas av de trossam-

fund som erhåller statsbidrag har under år 1998

minskat något till 870 783 betjänade. Inga för-

ändringar har skett vad gäller vilka trossamfund

som får beviljas statsbidrag.

Folkbildning

Folkbildningen tillhandahåller en verksamhet

som syftar till att utveckla och stärka demokra-

tin, bredda kulturintresset i samhället samt höja

utbildningsnivån och motverka kunskapsklyftor.

Utvecklingen har under de senaste åren varit

positiv. Under 1990-talet har antalet folkhög-

skolor ökat från 128 till 146. Antalet deltagare på

de allmänna behörighetsgivande kurserna har

minskat något under perioden medan antalet

deltagare på de särskilda kurserna har ökat i mot-

svarande omfattning.

Antalet arrangemangstyper (studiecirklar,

kulturprogram och övrig folkbildningsverksam-

het) inom studieförbunden har under samma

period ökat från 476 600 år 1990/91 till 558 000

år 1998, en ökning med drygt 17 %. Antalet

deltagare ökade under samma period med 40 %.

Ungdomsfrågor

Av Sveriges befolkning är knappt en tredjedel

under 25 år. Närmare 1,1 miljoner är ungdomar i

åldrarna 15 24 år. Dessa ungdomar är en socialt,

etniskt och kulturellt heterogen grupp, med sins-

emellan olika förutsättningar och villkor. För de

allra flesta ungdomar är Sverige ett bra land att

leva i. De har en bättre hälsa och en högre ut-

bildningsnivå än tidigare generationer. En majo-

ritet av landets unga mellan 16 och 29 år har en

orubbat optimistisk framtidstro. Ett avsevärt

problem är att en grupp på 10 15 % av landets

unga är missnöjda med sin situation och ser

pessimistiskt på sin framtid. Många undersök-

ningar visar att ungdomar vill påverka, bestämma

och ta ansvar i olika sammanhang och ges möj-

lighet till inflytande och delaktighet i samhället.

Fyra femtedelar av alla ungdomar i åldern 13 25

år tillhör en eller flera föreningar eller organisa-

tioner. Dagens ungdomar söker dock nya, flexi-

bla och mer öppna organisationsformer än tidi-

gare.

Folkrörelse- och idrottsfrågor

Ett aktivt föreningsliv har stor betydelse för att

stärka medborgarnas engagemang samt infly-

tande och delaktighet. Folkrörelserna spelar en

väsentlig roll i uppbyggnaden av den demokra-

tiska samhällsstrukturen. Idrottsrörelsen och

friluftsorganisationerna är med sina breda enga-

gemang och ideella ledarkrafter en stor tillgång

för vårt samhälle.

En stor andel av landets invånare engagerar sig

i folkrörelse- och föreningsaktiviteter. Man be-

räknar att nio av tio vuxna svenskar är medlem-

mar i föreningar eller kooperativ och tre av tio

har förtroendeuppdrag. Antalet ideella före-

ningar uppskattas till det största någonsin, ca

150 000 stycken. Samtidigt kan konstateras att

engagemanget sedan ett antal år ändrat karaktär,

nya typer av organisationer och sammanslut-

ningar engagerar alltfler.

Under år 1998 genomfördes inom ramen för

Demokratiutredningen (SOU 1999:84) en kart-

läggning av det frivilliga arbetets omfattning.

Kartläggningen visade att 52 % av befolkningen

arbetar ideellt i olika ideella organisationer samt

att de gjorde det i genomsnitt 12 timmar per

månad. År 1992 var motsvarande andel av be-

folkningen 48 %.

I 1998 års budgetproposition (prop.

1997/98:1) poängterar regeringen folkrörelsernas

och den ideella sektorns avsevärda betydelse

genom det engagemang som en stor del av

befolkningen lägger ner i föreningslivet.

Det arbete som sker inom den ideella sektorn

har inte bara betydelse för de medborgare som

engagerar sig i verksamheten utan det kan också

utgöra ett komplement till den offentliga sektorn

genom att bidra med sina specifika kvaliteter.

Många folkrörelser gör redan i dag värdefulla in-

satser i nära samarbete med exempelvis vården,

skolan och omsorgen.

Den demografiska strukturen i Sverige i kom-

bination med bl.a. en ökad medellivslängd kom-

mer att kraftigt påverka befolkningsstrukturen i

början av nästa sekel. Andelen gamla, inte minst

de mycket gamla, liksom andelen tonåringar

kommer då att ligga på höga nivåer.

Samtidigt kommer den andel av den totala

befolkningen som är yrkesverksam att vara rela-

tivt liten. Intresset för olika typer av förenings-

drivna och kooperativa verksamheter kommer då

sannolikt att öka på en rad olika områden. I detta

sammanhang utgör den stora gruppen nyblivna

pensionärer, som ofta har stort intresse av att

engagera sig i olika frivilliga verksamheter, en

stark resurs.

Under år 1997 tillsatte regeringen en arbets-

grupp om den sociala ekonomin och dess ut-

veckling. I direktiven för denna arbetsgrupp

poängteras att den sociala ekonomin spelar en

stor roll i många sammanhang och i olika sam-

hällen, t.ex. för boende i glesbygden. Avgörande

för den ideella sektorns utveckling är dels männi-

skors egna idéer och engagemang, dels betingel-

ser i form av t.ex. lagar och ekonomiska villkor.

Nära hälften av landets knappt sju miljoner

invånare mellan sju och sjuttio år är med i en

idrottsförening. Av dessa är drygt två miljoner

aktiva utövare varav ca 45 % är kvinnor. Ännu

kraftigare dominerar idrotten bland ungdomen. I

åldrarna sju till femton år är drygt två av tre

pojkar och varannan flicka med i en

idrottsförening. Dessutom idrottar ungefär var

tionde ungdom i dessa åldrar utanför den

organiserade idrotten.

Den svenska idrottsmodellen bygger i stor ut-

sträckning på de ideella ledarnas engagemang.

Ungefär 600 000 personer beräknas ha ett eller

flera ledaruppdrag inom den svenska idrotts-

rörelsen varav ca 35 % är kvinnor. De verkar i

styrelser på olika nivåer, som tränare, ung-

domsledare, funktionärer, lagledare m.m. Det

stora flertalet ledare utför sin ledargärning helt

utan ersättning.

3.3.2 De viktigaste statliga insatserna

inom utgiftsområdet

Litteraturen och läsandet

En reell yttrandefrihet kräver att var och en till

fullo behärskar ett språk, har förvärvat kunskaper

och har tillgång till relevant information. Inom

litteraturen och läsandet består statens insatser av

olika bidrag till folkbiblioteken, förlag, tid-

skrifter och bokhandeln. Från och med år 1997

har insatserna inom området ökat med 60

miljoner kronor. År 1997 infördes ett stöd på 25

miljoner kronor till folkbiblioteken för inköp av

litteratur till barn och unga. För att bli stöd-

berättigade får det kommunala bokanslaget till

biblioteken inte sänkas. Barn och ungdomar får

genom stödet tillgång till ytterligare 160 000 nya

böcker varje år.

År 1999 infördes bl.a. ett nytt distributions-

stöd till bibliotek och bokhandel samt ett per-

manent stöd till läsfrämjande åtgärder för barn

och unga. Distributionsstödet innebär att landets

bibliotek samt vissa bokhandlar förses med 700

750 titlar av kvalitetslitteratur varje år, motsva-

rande ca 270 000 volymer per år.

Staten gör särskilda insatser för att litteraturen

och tidskrifterna skall vara tillgängliga för män-

niskor med olika typer av läshandikapp.

Svenska språknämnden har utarbetat ett

handlingsprogram för att främja det svenska

språket.

Från den 1 januari 1997 har vi en bibliotekslag

som stadfäster tillgången till bibliotek som en

medborgerlig rättighet.

Konstnärernas villkor

Kulturell mångfald och en fri debatt är en förut-

sättning för både en levande demokrati och ett

rikt kulturliv. Bästa möjliga förutsättningar för

det konstnärliga arbetet skall skapas och den

konstnärliga friheten skall garanteras.

Det konstnärspolitiska området var under år

1997 föremål för ett omfattande utrednings-

arbete, vilket resulterade i en proposition med en

mängd förslag med syftet att skapa sådana villkor

för de professionella konstnärerna att de kan

basera sin försörjning på ersättning för utfört

konstnärligt arbete. Ett stort antal reformer har

kunnat genomföras med början år 1999. Utgifts-

området har tillförts 69 miljoner kronor.

Bland insatserna, som genomförts fr.o.m. år

1997, kan nämnas regeringens satsning på det

internationella utbytet inom bild- och form-

området, återinförandet av den s.k. individuella

visningsersättningen, nära nog en fördubbling av

antalet långtidsstipendier och en kraftfull för-

stärkning av stödet till tonområdet.

Från och med år 1999 har flera försöksverk-

samheter kunnat påbörjas, dels försök med en

tredje anställningsform inom teatern, dels försök

med arbetsförmedling vid centrumbildningarna.

Därtill har regeringen fastställt avgränsnings-

kriterier för vilka som skall ha möjlighet att få del

av arbetsmarknadspolitiska åtgärder med inrikt-

ning mot den konstnärliga arbetsmarknaden.

Vidare har s.k. fonogramersättning införts samt

ett nytt stöd för beställning av nyskriven svensk

dramatik. Därtill har ersättning till upphovsmän

vid försäljning av tomma kassetter, s.k. kassett-

ersättning, införts genom riksdagens beslut hös-

ten 1998. Detta innebär att en del av priset på

oinspelade kassetter, tomma CD:s o.dyl. går till

dem som skapat, framfört och producerat musik,

film samt radio- och TV-program. Kassettersätt-

ningen beräknas ge upphovsmännen ca 50 miljo-

ner kronor per år.

Arkitektur, formgivning och design

Riksdagen har fastställt nationella mål för verk-

samheterna inom arkitektur, formgivning och

design. Genom de lagändringar som trädde i

kraft den 1 januari 1999 har frågor kring arki-

tektonisk kvalitet fått genomslag i flera lagar med

betydelse för den fysiska miljöns utveckling.

Regeringen tillsatte i februari 1999 en utredning

för att precisera statens ansvar för formgivnings-

och designområdet. Ett delbetänkande kommer

att lämnas i november 1999 och ett slutbe-

tänkande i mars 2000.

De fastighetsförvaltande myndigheterna har

enligt särskilda regeringsuppdrag redovisat egna

kvalitetsprogram för arkitektur, formgivning och

design. Även Svenska institutet och Statens

konstråd har redovisat uppdrag inom detta om-

råde. Statens fastighetsverk har ett särskilt upp-

drag att verka för ökat erfarenhetsutbyte mellan

myndigheterna och verket kommer bl.a. att ut-

arbeta en skrift till råd och vägledning inom

arkitekturområdet. Arkitekturmuseet har till

uppgift att vara drivande i det arkitekturpolitiska

arbete. Arkitekturmuseet har påbörjat arbetet

med att genomföra ett Arkitekturår 2001. För

detta har museet tilldelats särskilda medel under

åren 1999 2001.

Bild och form

Att sprida samtidskonsten i hela landet och att

skapa möjligheter för konstnärerna att möta en

ny publik är ett viktigt arbete som lyftes fram i

1996 års kulturproposition. Då fick Konstrådet

ett vidgat uppdrag att förvärva konst, inte bara

för statliga miljöer utan också genom samverkan

och bidrag till förvärv av konst för andra gemen-

samma miljöer som bostadsområden, skolor och

tätortsområden i utveckling. Ett nytt Moderna

museet har invigts och blivit egen myndighet. En

utställningsersättning infördes år 1997 i syfte att

förbättra konstnärernas intäkter i samband med

utställningar. Sedan år 1997 har Malmö konsthall

ett nationellt uppdrag för samtidskonsten och

från år 1999 har Föreningen Svensk form ett

motsvarande uppdrag inom formgivningsområ-

det. Röhsska museet har sedan år 1997 ett nät-

verksansvar för konsthantverk, formgivning och

design. Ett nytt verksamhetsstöd har införts på 5

miljoner kronor att fördela till vissa utställare

inom bild- och formområdet.

Teater, dans och musik

Under år 1998 och första hälften av år 1999 har

regeringen fördelat drygt 28 miljoner kronor i

tillfälligt stöd till framför allt teaterinstitutioner

som befinner sig i ett förändringsskede eller i en

akut krissituation.

Bidragen till fria teater-, dans- och musik-

grupper har sedan år 1997 förstärkts med 15

miljoner kronor. Sedan år 1997 har två regionala

dansscener inrättats; NorrDans i Härnösand och

Skånes Dansteater i Malmö. Sedan år 1997 har

också Norrlands Musik- och Dansteater stöd för

att utveckla och sprida musik- och dansteatern i

de norra delarna av landet. I samband med om-

fördelningen av medel till länsmusiken år 1998

gjordes särskilda satsningar på Musica Vitae i

Växjö, Svenska Kammarorkestern i Örebro,

Gotlandsmusiken, Musik i Dalarna och Norr-

bottens Kammarorkester. Musiklivets arrangörs-

organisationer har fått det statliga stödet för-

stärkt med 9,6 miljoner kronor, en i det närmaste

fördubblad insats.

Ett 25-tal tjänster som länskonstnärer har in-

rättats, flera inom dansområdet. En treårig kam-

panj för att öka dansintresset i hela landet har

inletts. Vidare har Sametinget fått utökade medel

för bidrag till inrättande av en samisk teater.

Kulturarvet

Moderna museet invigde sina nya lokaler under

år 1998, vilket bl.a. innebar en av Europas största

offentligt finansierade satsningar på samtids-

konstområdet på mycket lång tid. Den 1 juli

1999 blev Moderna museet egen myndighet. Den

1 januari 1999 inrättades vidare Statens museer

för världskultur som en ny myndighet.

Budgetåret 1995/96 avsattes 235 miljoner

kronor för sysselsättningsinsatser på kulturom-

rådet i det s.k. Sesam-projektet. Syftet var att

skapa bättre förutsättningar för ett långsiktigt

bevarande av kulturarvet och att öka tillgänglig-

heten till samlingarna. Projektet avslutades under

år 1998. Arkivinstitutioner har under år 1998

bedrivit olika projekt för att förbättra tillgänglig-

heten till arkivmaterialet, bl.a. genom digitalise-

ring.

Under åren 1999 2001 genomförs en bred

satsning på industrisamhällets kulturarv, med

sammanlagt ca 24 miljoner kronor under tre år.

Riksantikvarieämbetet och länsstyrelserna i

Stockholms, Västra Götalands och Skåne län

genomför under åren 1999 2001 en särskild

satsning på storstädernas kulturmiljöer med

sammanlagt 24 miljoner kronor på tre år. I pro-

positionen Kulturarv kulturmiljöer och kul-

turföremål (prop. 1998/99:114) föreslås bl.a. nya

övergripande mål för arbetet för kulturmiljön

och ett särskilt skydd för ortnamn.

En treårig satsning, Kulturarvs-IT, genomförs

för att bereda arbete för personer med arbets-

handikapp och öka tillgängligheten till kultur-

arvet (utg.omr. 14 avsnitt A3 Särskilda åtgärder

för arbetshandikappade).

Medier

Satsningen på public service fortsätter. Utöver

den årliga medelstilldelningen på totalt ca 5,1

miljarder kronor ur rundradiokontot kommer

enligt regeringens förslag 507,5 miljoner kronor

att satsas på särskilt kvalificerad programpro-

duktion och på ny teknik under åren 1998 2001.

Under våren 1999 har tre utredningar lämnat

förslag till regeringen om förändringar inom

medieområdet. Utredningarnas förslag syftar till

att motverka skadlig ägar- och maktkoncentra-

tion inom massmedierna, att reformera den

kommersiella lokalradion samt att kartlägga

behovet av att samordna lagstiftningen inom bl.a.

radio, television och televerksamhet.

I juni 1998 meddelade regeringen tillstånd för

digitala sändningar i marknätet. Regeringen har

den 23 juni 1999 beslutat att sändningsutrymme

för digitala TV-sändningar som motsvarar ytter-

ligare en frekvenskanal får upplåtas i de områden

som omfattas av den första uppbyggnadsetappen.

Fördelningen av sändningstillstånd sker i slutet

av år 1999.

Under åren 1997 och 1998 fördelades ett till-

fälligt presstöd.

Film

Stödet till svensk filmproduktion har under år

1998 varit föremål för utredning. I april 1999

enades staten, filmbranschen, Sveriges Television

AB och TV4 AB (publ) om ett nytt filmavtal,

vilket innebär en kraftigt utökad satsning på

svensk film. Produktionsstöden till svensk film

föreslås förstärkas och en satsning föreslås göras

på lanseringsstöd, stöd till distribution av paral-

lellkopior samt stimulansbidrag till biografägare

för visning av svensk film. Avtalet omfattar vi-

dare ett ökat stöd till visningsorganisationer och

regional verksamhet samt medel för internatio-

nell lansering av svensk film, stöd till textning på

svenska av film och video och till syntolkning,

liksom medel för bevarande och tillgänglig-

görande av det svenska filmarvet.

Trossamfund

Arbetet med stat-kyrkareformen har nu gått in i

sin slutfas. På grundval av riksdagens princip-

beslut år 1995 (prop. 1995/96:80, bet.

1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84) har regeringen

beslutat följande fyra propositioner: Staten och

trossamfunden grundlagsfrågor (prop.

1997/98:49), Staten och trossamfunden be-

stämmelser om Svenska kyrkan och andra tros-

samfund (prop. 1997/98:116), Staten och tros-

samfunden begravningsverksamheten, kultur-

minnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m.

(prop. 1998/99:38) samt Staten och trossamfun-

den stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m.

(prop. 1998/99:124). Riksdagen har den 4 juni

1998 (bet. 1997/98:KU20, rskr.1997/98:284) och

slutligt den 18 november 1998 (bet.

1998/99:KU5, rskr. 1998/99:3) beslutat i de frå-

gor som behandlas i de två första propositio-

nerna. Den 21 april 1999 (bet. 1998/99:KU18,

rskr. 1998/99:176) beslutade riksdagen i de frå-

gor som behandlas i den tredje propositionen.

Den fjärde propositionen avser riksdagen be-

handla under hösten 1999 så att de föreslagna

ändringarna kan träda i kraft den 1 januari 2000.

Beträffande statens och Svenska kyrkans

gemensamma program för ökad sysselsättning

har verksamheten fortsatt enligt uppgjord plan.

Av Kyrkofondens styrelses uppföljning av pro-

grammet för år 1998 framgår bl.a. att 467 olika

projekt beviljats bidrag med drygt 128 miljoner

kronor och att den beräknade totalkostnaden för

projekten uppgår till 604 miljoner kronor. Vad

gäller målet att skapa minst 4 000 nya arbetstill-

fällen (motsvarande 16 000 sysselsättningsmåna-

der) anför Kyrkofondens styrelse att detta mål

förefaller att kunna uppfyllas. Enbart de projekt

som beviljats bidrag under år 1998 beräknas

kunna skapa 7 307 sysselsättningsmånader. Ut-

fallet av programmet under det gångna året mot-

svarar enligt Kyrkofondens styrelse väl ställda

förväntningar.

Folkbildning

Folkhögskolorna har tilldelats 10 000 årsstudie-

platser inom ramen för regeringens utbildnings-

satsning av vuxna, kunskapslyftet. Utöver dessa

platser har kommuner och landsting upphandlat

ytterligare ca 6 000 platser av studieförbund och

folkhögskolor, inom ramen för den kommunala

vuxenutbildningen.

Folkbildningen har stora möjligheter att bidra

till en höjd utbildningsnivå i samhället och mot-

verka kunskapsklyftor inom området. Rege-

ringen har därför givit folkbildningen, tillsam-

mans med högskolan, ett ansvar att vara delaktig

i den Distansutbildningsmyndighet som rege-

ringen har bildat i Härnösand. Distansutbildning

inom folkbildningen har här genom Stiftelsen för

kunskaps- och kompetensutveckling tilldelats ett

utvecklingsutrymme av 50 miljoner kronor som

skall användas till verksamhet som syftar till att

utveckla och bredda IT-användningen i folkbild-

ningen.

Inför kommande behandling av EMU-frågan

ser regeringen det som viktigt att både skapa ett

intresse och att sprida en saklig information i

frågan. Folkbildningen har givits ett särskilt

ansvar för detta. Under året har folkhögskolor,

studieförbund och andra liknande sammanslut-

ningar erhållit 20 miljoner kronor för detta än-

damål.

Inför det förestående millennieskiftet har

regeringen tillsatt en kommitté i syfte att stimu-

lera till en brett förankrad framtidsdiskussion

med tonvikt på frågor om demokrati, fördelning,

människors lika värde samt miljö i det framtida

samhället. Folkbildningen har fått ta del av de

medel som kommittén har i uppdrag att fördela

till insatser i syfte att stimulera en sådan debatt

inför det förestående millennieskiftet.

Ungdomsfrågor

Ungdomsstyrelsen stödjer utvecklingsarbete i

kommuner och ungdomsorganisationer samt

fördelar statsbidrag till ungdomsorganisationer.

Bidraget till ungdomsorganisationerna uppgår

sammanlagt till drygt 96 miljoner kronor och

syftar bl.a. till att främja barns och ungdomars

demokratiska fostran. Ungdomsstyrelsens stöd

till föreningsutveckling har gjort att helt nya

föreningsbildningar har skapats för att kanalisera

ungdomars engagemang samtidigt som många

traditionella organisationer försöker utveckla och

förnya sina strukturer och arbetsformer. Myn-

digheten bedriver också internationell verksam-

het genom bl.a. europeiskt ungdomsutbyte.

Folkrörelsefrågor

Tillgången till lokaler är av mycket stor betydelse

för bl.a. ungdomars möjlighet till fritids- och

kulturaktiviteter. I enlighet med detta har en

översyn av föreningslivets tillgång till lokaler av

olika slag för ungdomsverksamhet i hela landet

initierats. Folkrörelsernas villkor och utveck-

lingen uppmärksammas alltmer och ägnas om-

fattande utvecklings- och utredningsarbete. Ett

exempel är den arbetsgrupp om den sociala eko-

nomin och dess utveckling, som regeringen till-

satte år 1997. Ett annat är den sjunde europeiska

konferensen om social ekonomi, som kommer

att arrangeras i Sverige under den svenska ord-

förandeskapsperioden i EU våren 2001.

Idrottsverksamhet

Det statliga bidraget till idrottsrörelsen syftar

bl.a. till att främja barn- och ungdomsidrott.

Under år 1998 utgick lokalt aktivitetsstöd till

föreningar baserat på cirka sju miljoner samman-

komster. Vidare erhöll 67 specialidrottsförbund

bidrag för sin verksamhet.

Kulturåret 1998

Kulturåret 1998 har genomförts, bl.a. genom

fördelning av medel till Stockholm Europas

Kulturhuvudstad 1998 AB samt bidrag till ett

stort antal Kultur i hela landet-projekt.

Kultur och utveckling

Kultur främjar mänsklig växt och skaparförmåga,

den kan bidra till en samhällsutveckling där

öppenhet, jämlikhet och humanism sätts främst.

Därutöver kan kultursatsningar vara en viktig

faktor för regional utveckling.

På regional nivå genomförs eller planeras bl.a.

insatser inom kulturturism och byggnadsvård. I

de förslag till regionala tillväxtavtal som lämnats

till regeringen har kulturens roll för utveckling

uppmärksammats. Under utgiftsområde 19,

Regional utjämning och utveckling, har rege-

ringen beslutat att använda 30 miljoner kronor

för projekt som stärker kulturell utveckling och

infrastruktur, främst i de regionalpolitiska stöd-

områdena. Kultur som utvecklingsfaktor beaktas

även vid utformningen av utvecklingsplan för

mål 1-regioner inom EU:s strukturfondspro-

gram.

Det är angeläget att de möjligheter till regional

utveckling som satsningar på kulturområdet kan

ge tas tillvara i tillväxtavtalen.

Samhällets kulturella mångfald

Frågor om att motverka rasism och främlings-

fientlighet har fått fortsatt stor uppmärksamhet

inom utgiftsområdet. Olika åtgärder har

genomförts. En organisationskommitté för ett

Forum för Levande Historia, dvs. ett

kunskapscentrum med utgångspunkt i Förintel-

sen, tillsätts under hösten 1999. Vidare fortsätter

försöksverksamheten Forum för världskultur

med syftet att öka den konstnärliga och kul-

turella mångfalden i Sverige. Den 1 januari 1999

inrättades Statens museer för världskultur som

en ny myndighet.

Internationellt utbyte

Olika former av utbyte, utlandsturnéer, kultur-

festivaler, utställningar samt svenskt deltagande i

internationella konferenser och symposier fort-

sätter att utvecklas. Samarbetet inom EU och

andra mellanstatliga organ bidrar till att främja

kontakter mellan länderna i Europa. Kontakter

med Baltikum och Ryssland har utvecklats inom

både EU och det nordiska samarbetet.

Projektet Partnerskap för kultur inleddes år

1997 på initiativ av Utrikesdepartementet och

Kulturdepartementet i samarbete med Svenska

institutet. Det är ett långsiktigt projekt för dialog

och erfarenhetsutbyte om kulturens och kultur-

politikens möjligheter att främja yttrandefrihet

och mångfald, demokrati och gemensam säker-

het. Under år 1998 genomfördes symposier,

kulturhändelser och utbyten. Våren 1998

genomfördes vidare Unesco-konferensen om

kultur för utveckling.

Kultur- och ungdomssamarbetet i Norden har

en omslutning på ca 150 miljoner svenska kro-

nor. Under år 1998 hade Sverige ordförandeska-

pet i det nordiska samarbetet. Kultursamarbetet

inom östersjöområdet har utvecklats bl.a. med

finansiering av den s.k. Östersjömiljarden. Inom

ramen för Östersjömiljard 1 har Sverige finansie-

rat omfattande och framgångsrika program för

upprustning av kulturhistoriskt värdefull bebyg-

gelse. Förutom att bevara kulturhistoriska värden

har målen bl.a. varit att bygga strukturer för kun-

skapsutbyte, att främja jämställdhetsarbete samt

att skapa förutsättningar för turism, kulturut-

byte, handel och regional utveckling och tillväxt.

De svenska satsningarna på kulturarvet genom

bl.a. stöd till olika historiska byggnader har varit

framgångsrika.

EU ger olika former av bidrag till den verk-

samhet som ingår i utgiftsområdet. Under år

1998 tilldelades svenska projekt eller projekt med

svenskt deltagande 15,7 miljoner kronor ur kul-

turarvsprogrammet Raphael, 5,4 miljoner kronor

ur kulturprogrammet Kalejdoskop, 2,1 miljoner

kronor ur litteraturprogrammet Ariane, 7,3 mil-

joner kronor ur MEDIAII-programmet, 4,8

miljoner kronor ur ungdomsprogrammet Ung-

dom för Europa och 1,9 miljoner kronor ur pro-

grammet Europeisk volontärtjänst för ungdo-

mar. EU:s ministerråd uppnådde gemensam

ståndpunkt om kulturramprogrammet och om

ungdomsprogrammet den 28 juni 1999. Mot

bakgrund av att rådet och parlamentet har olika

syn i fråga om främst budgeten för de två pro-

grammen förväntas en förlikningsprocess med

Europaparlamentet starta i november 1999.

EU:s bidrag genom strukturfonderna till

svenska projekt med kulturanknytning under

perioden den 1 november 1997 till den 31 okto-

ber 1998 uppskattas till ca 296 miljoner kronor.

För perioden den 1 januari 1995 till den 31 okto-

ber 1998 har därmed totalt 699 miljoner kronor

fördelats ur strukturfonderna till svenska projekt

med kulturanknytning.

Storstadsfrågor

Riksdagen beslutade under år 1998 om mål och

inriktning för den nationella storstadspolitiken

(prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr.

1998/99:34). Målen för det nya politikområdet är

dels att ge storstadsregionerna goda förutsätt-

ningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed

kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas så-

väl inom storstadsregionerna som i övriga delar

av landet, dels att bryta den sociala, etniska och

diskriminerande segregationen och därmed verka

för jämlika och jämställda levnadsvillkor för stor-

städernas invånare.

Under våren 1999 tillsattes en storstadsdele-

gation för att utveckla och samordna den natio-

nella storstadspolitiken. Inledningsvis inriktas

delegationens arbete på att kunna sluta lokala ut-

vecklingsavtal med sju kommuner. Av det

resurstillskott som tillförs utgiftsområde 8 an-

slaget B2 Utvecklingsinsatser i storstadsregio-

nerna fr.o.m. år 2000 skall 10 miljoner kronor

användas till barns och ungdomars idrotts- och

fritidsverksamhet samt 10 miljoner kronor till

kulturverksamhet under vart och ett av åren

2000 2002.

Jämställdhet

En viktig aspekt på statens insatser inom utgifts-

området är jämställdheten. Kvinnor och män

skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyl-

digheter inom alla väsentliga områden i livet.

Regeringen har som krav på flera av sina myn-

digheter att om möjligt redovisa fördelning

utifrån ett könsperspektiv.

Inom kulturarvsområdet är frågan om vilka

gruppers kulturarv som bevaras och förmedlas av

väsentlig betydelse. Det är av stor vikt att arbetet

med kulturarvet kopplas till en analys där bl.a.

könsperspektivet lyfts fram. Regeringen har ålagt

de centrala museiinstitutionerna att komma in

med en särskild redovisning av hur kvinnopers-

pektivet behandlas på museerna. I syfte att stärka

flickors möjligheter till delaktighet inom främst

förenings- och fritidsverksamhet sker ett aktivt

utvecklingsarbete genom Ungdomsstyrelsens

försorg. Arbetet riktas främst mot kommuner

och ungdomsorganisationer. Situationen för

flickor med utländsk bakgrund uppmärksammas

särskilt.

Andelen kvinnor i styrelserna för special-

idrottsförbunden och distriktsförbunden ökar

och uppgår år 1998 till 27 resp. 43 %. Idrottens

egen målsättning att inget kön ska vara repre-

senterat med mindre än 40 % i rådgivande och

beslutande organ på alla nivåer har således ännu

inte uppnåtts.

Regeringen arbetar med jämställdhetsaspekten

vad gäller tillsättning av styrelseordförande och

styrelseledamöter samt rekrytering och lönesätt-

ning av myndighetschefer. Vad gäller könsför-

delningen i de centrala statliga lekmannastyrel-

serna inom Kulturdepartementets område är

50 % av de ordinarie ledamöterna (inkl. ordfö-

rande) kvinnor. Vad gäller ordförande är 41 %

kvinnor. Av Kulturdepartementets 26 myndig-

hetschefer är nio kvinnor. Av de fem chefer som

har anställts under år 1998 och hittills under år

1999 är två kvinnor och tre män.

Under förra mandatperioden utnämnde rege-

ringen Sveriges två första kvinnliga biskopar. Vi-

dare har regeringen bl.a. förtydligat kravet för att

få bli domprost eller kyrkoherde i Svenska kyr-

kan. Den sökande måste vara beredd att fullt ut

tjänstgöra tillsammans med andra präster oavsett

kön i gudstjänsterna.

3.3.3 Effekter av de statliga insatserna

Effekterna av de statliga insatserna redovisas i

förhållande till de mål som finns för utgiftsom-

rådet.

Yttrandefrihet

Genom att slå vakt om public service-verksam-

heten garanterar staten en oberoende radio och

TV som producerar och sänder program av hög

kvalitet till hela Sveriges befolkning. Satsningen

på public service innebär att public service-före-

tagen ges möjligheter att uppfylla sitt uppdrag att

förse hela befolkningen med ett brett utbud som

kännetecknas av mångfald och kvalitet. Press-

stödet har stor betydelse för att bevara mång-

falden inom dagspressen. Statens insatser för att

möjliggöra sändningar av digital marksänd TV

har bl.a. betydelse för tillgången till ett varierat

radio- och TV-utbud över landet.

De statliga insatserna på filmområdet är vik-

tiga för att upprätthålla en bred produktion av

svensk film samt mångfald, spridning och vis-

ning av film i hela landet. I Sverige, liksom i alla

länder i Europa, är filmproduktionen beroende

av offentligt stöd. Förhandsstöd spelar en central

roll för finansieringen av svenska filmprojekt.

De statliga insatserna på litteraturområdet är

av avgörande betydelse för att stimulera en bred

utgivning av kvalitetslitteratur och att öka till-

gången till och intresset för litteratur i hela

landet. Det statliga utgivningsstödet bidrar enligt

regeringens bedömning till att en bredd i bokut-

givningen kan upprätthållas. Ekonomiskt stöd

gör att förlagen vågar ge ut kvalitetslitteratur

även om den inte kan förväntas bli kommersiellt

framgångsrik. Bidragen till bokinköp till folk-

och skolbibliotek har bidragit till att flertalet

kommuner har startat ett läsfrämjande arbete i

många skolor och förskolor samt intensifierat

samarbetet med folkbiblioteken. Bidraget inne-

bär att barn och ungdomar årligen får tillgång till

ca 160 000 nya böcker i sina bibliotek. Positiva

effekter med ökad utlåning och ökat mediebe-

stånd kan redan märkas. De utökade insatserna

med ett statligt distributionstöd fr.o.m. år 1999

innebär att mellan 700 och 750 utgivningsstödda

boktitlar årligen ytterligare kommer att förstärka

tillgången till ett varierat litteraturutbud på lan-

dets alla folkbibliotek.

Den konstnärliga friheten garanteras genom

en kulturpolitik som stödjer utan att styra det

konstnärliga innehållet. Därvid spelar de statliga

ersättningarna och bidragen en betydelsefull roll.

Statens insatser, med inriktning på att skapa för-

utsättningar för konstnärer att leva av ersättning

för utfört konstnärligt arbete, är avgörande i

detta hänseende.

Statens insatser leder till att arkivverksam-

heten hos myndigheter m.fl. bedrivs effektivt. En

väl fungerande arkivvård hos myndigheterna är

en förutsättning för att offentlighetsprincipen

skall fungera. Inriktningen mot en större öppen-

het märks i arkivmyndigheternas arbete genom

att tillgängligheten till arkiven har förbättrats.

En utvärdering av Kulturnät Sverige visar att

kulturnätet ökar tillgängligheten till kulturlivet

via Internet.

Delaktighet och bildning

De befintliga statliga stödformerna på teater-,

dans- och musikområdet har i samverkan med

insatser på regional och kommunal nivå, en avgö-

rande betydelse för möjligheterna att erbjuda alla

medborgare ett kvalitetsutbud av scenkonst och

musik. De särskilda åtgärder som staten under

åren 1998 och 1999 vidtagit har medverkat till att

upprätthålla verksamheten vid ett antal krisdrab-

bade teatrar.

Statens insatser inom utgiftsområdet bidrar till

att ge människor med olika typer av läshandi-

kapp möjlighet att följa med i nyhetsbevak-

ningen, ta del av kvalitetslitteratur, studera på

högskola m.m.

Satsningen på regionala resurscentrum för film

och video har inneburit ett större regionalt enga-

gemang för filmen.

Genom den statliga bidragsgivningen får ut-

ställningsverksamheten ett viktigt stöd. Betydel-

sen för det internationella utbytet och den

konstnärliga utvecklingen är stort. Statens insat-

ser har medfört att tillgängligheten till aktuell

konst har ökat på många orter och i många mil-

jöer över hela landet.

Inom museiområdet har tillgängligheten till

samlingarna ökat och deras status förbättrats.

Museernas fortlöpande utställningsarbete, pro-

gramverksamhet och pedagogiska insatser har

bidragit till att öka allmänhetens kulturhistoriska

kunskaper och intresse för kulturarvet. Vand-

ringsutställningar och möjligheter till utställ-

ningsgarantier har bidragit till god spridning i

landet. Andra insatser är exempelvis Kulturhu-

sens dag, Svenskt kulturarv och Svenska folkets

k-märkning. En utvärdering av Sesam-projektets

effekter har nyligen inlämnats till Kulturde-

partementet. Regeringen avser att i särskild ord-

ning avrapportera resultat och slutsatser av

Sesam-projektet till riksdagen.

Mångfald och internationellt kulturutbyte

För att påvisa kulturens mångfald och styrka

samt skapa bestående kulturyttringar som berör

hela befolkningen anvisades under åren 1997 och

1998 medel för Kulturår 1998. Statens kulturråd

har i uppdrag att utvärdera hela Kulturåret 1998.

De nationella uppdragen bidrar till att uppfylla

flera av de nationella målen, bl.a. mångfaldsmålet.

Utvärderingar visar att de nationella uppdragen

har lyft fram verksamheter på ett positivt sätt.

De statliga konstnärsbidragen har stor bety-

delse för de professionella konstnärernas möjlig-

heter till fritt skapande. De ger under kortare

och längre perioder frilansande konstnärer den

ekonomiska trygghet som är en förutsättning för

konstnärligt skapande och utvecklingsarbete.

Insatserna inom konstnärsområdet bidrar även

till att skapa förutsättningar för ett aktivt kultur-

liv. Regeringens satsning på det internationella

utbytet inom konstnärsområdet har givit tydliga

resultat. Allt fler svenska konstnärer har givits

möjlighet att möta en internationell publik.

Vikten av ett statligt filmstöd framkommer

bl.a. i Filmutredningen. Exempelvis har ansökan

om förhandsstöd lämnats av 95 av de samman-

lagt 109 svenska filmer som producerades under

perioden 1993 1997. Konstnärsnämndens stöd

till produktion av kortfilm är också av mycket

stor betydelse för en genre med svagt stöd på

marknaden.

Försöksverksamheten Forum för världskultur

lyfter fram olika kulturers roll i den kulturella

gemenskapen.

Antalet personer som betjänas av de trossam-

fund som erhåller statsbidrag har under den

senaste tioårsperioden ökat med knappt 9 %.

Enligt bidragsmottagarnas uppfattning har stats-

bidraget medverkat till den gynnsamma utveck-

lingen, i synnerhet för de samfund som till stor

del består av och betjänar personer med utländsk

bakgrund.

Kulturarv

Genom det statliga stödet till museisektorn har

fler människor fått tillgång till kulturarvet. Barn

och unga har fått möjlighet att ta del av den kun-

skap och de upplevelser som museerna kan för-

medla. För att få kunskap om museernas peda-

gogiska verksamhet för barn och unga har

Statens kulturråd genomfört en enkätundersök-

ning till landets museer. Denna visar på en om-

fattande skolverksamhet och riktade program-

insatser hos de centrala och regionala museerna.

Samlingarnas tillgänglighet har förbättrats tack

vare Sesam-projektet och det fortsatta digitalise-

ringsarbetet.

Myndigheternas tvärsektoriella arbete har

medfört att förståelsen för kulturvärdena har

ökat och konsekvenserna för kulturmiljön upp-

märksammas och beaktas i högre grad än tidigare

inom olika politik- och samhällsområden. Kul-

turmiljöaspekter har fått allt större betydelse i

bl.a. samhällsplaneringen. Allmänhetens intresse

och engagemang för kulturarvsfrågor är fortsatt

stort.

Kulturarvet och kulturmiljön har i allt större

utsträckning kommit att uppmärksammas i det

internationella samarbetet som en utgångspunkt

för dialog och samarbete.

Inom filmområdet har en viktig del av det

filmkulturella arvet räddats, bl.a. genom restaure-

ringar av färgfilmer. Vid utgången av år 1998

hade 16 filmer färdigställts med hjälp av en-

gångsvisa medel åren 1996 1998.

Folkbildning

Såväl folkhögskolan som studieförbund uppvisar

goda resultat av sina insatser inom ramen för

kunskapslyftet.

Folkbildningsrådets fördelning av statsbidra-

get och den statistik som rådet redovisar visar att

syftena med statsbidraget är väl uppfyllda.

Genom att bygga undervisningen på att delta-

garna själva utformar undervisningen tillsam-

mans med kursledaren skapas tid för samtal och

diskussion, vilket är en av grundstenarna i en

aktiv demokrati.

Genom statens bidrag till folkbildningen

kanaliseras ett stort bidrag till studieförbundens

och folkhögskolornas kulturverksamhet. Detta

har resulterat i en livaktig kulturverksamhet i de

250 kommuner som saknar statsunderstödda

kulturinstitutioner. I dessa kommuner är folk-

bildningen, tillsammans med föreningslivet, de

viktigaste arrangörerna av kulturverksamhet.

De s.k. orienteringskurserna inom studieför-

bunden har varit ett värdefullt inslag för många

av de studerande inom kunskapslyftet. Folkhög-

skolans pedagogik har även visat sig betydelsefull

för dem som har läst inom ramen för kunskaps-

lyftet. Kunskapslyftskommitténs utvärderingar

har visat att folkhögskolan har en låg av-

brottsprocent, jämfört med många andra utbild-

ningsanordnare.

Bidragen till ungdoms- och idrottsverksamheten

Statens bidrag till idrottsrörelsen och ung-

domsorganisationerna ger förutsättningar för

ungdom att utveckla sina intressen i samverkan

med andra. Ungdomar i Sverige är i hög grad

engagerade i föreningslivet. Hälften av ungdo-

marna har medlemsskap i någon idrottsorganisa-

tion. Ytterligare 15 % är med i någon ideell

organisation eller ungdomsorganisation. Svenska

ungdomars aktiva engagemang i föreningslivet

stimulerar ungdomars demokratiska skolning

och samhällsengagemang. Därtill har idrottsrö-

relsen jämte friluftsorganisationerna stor bety-

delse för människors välbefinnande och trivsel

och främjar en positiv utveckling av folkhälsan.

3.3.4 Regeringens slutsatser

Regeringen har bedömt resultatet inom utgifts-

området i förhållande till målen för den natio-

nella kulturpolitiken samt målen för folkbild-

nings-, ungdoms- och idrottsfrågorna.

Resultatbedömningen har gjorts utifrån inkomna

årsredovisningar från myndigheter och institu-

tioner samt olika rapporter och statistik.

Måluppfyllelsen är enligt regeringens sam-

manfattande bedömning god. Regeringens

resultatbedömning vidareutvecklas i inledning-

arna till de olika verksamhetsområdena. Vidare

lämnas kompletterande resultatinformation

under de olika anslagen som underlag för rege-

ringens slutsatser.

Utifrån denna resultatbedömning avser rege-

ringen att fullfölja inriktningen på den fastlagda

politiken. I följande avsnitt utvecklar regeringen

vilka prioriteringar som görs inför år 2000.

3.4 Prioriteringar

Riksdagens kulturpolitiska beslut år 1996 inne-

bär bl.a. att litteraturen och läsandet skall stärkas

och att det svenska språket skall lyftas fram.

Insatser som främjar litteraturen och läsandet

prioriteras sålunda även under kommande år. En

bred utgivning och tillgängliggörande av kvali-

tetslitteratur skall främjas. Utökade insatser

genomförs fr.o.m. år 2000 för att stärka natio-

nella minoriteters språk och kultur i enligt med

regeringens förslag i prop. 1998/99:143 Natio-

nella minoriteter i Sverige.

Vidare skall konstnärernas villkor ytterligare

förbättras. Åtgärder vidtas fr.o.m. år 1999 i form

av försöksverksamhet för att bryta den struk-

turella obalans som råder på den konstnärliga

arbetsmarknaden. Försök görs bl.a. med nya an-

ställningsformer på teaterområdet och särskilda

förmedlingsinsatser. Under året skall de påbör-

jade försöksverksamheterna inom området följas

upp och utvärderas.

Filmen har en central roll i en framtidsinriktad

kulturpolitik. Värdefull svensk filmproduktion

skall upprätthållas och utvecklas och en bred

spridning och visning av svensk film skall främ-

jas. Filmen är en demokratisk konstart genom

sin lättillgänglighet för en stor publik. Skapandet

av svensk film har stor betydelse för den natio-

nella identiteten och självförståelsen och för att

ge inte minst unga människor bilder av samtiden

som de kan identifiera sig med. Satsningen på

filmen syftar till att öka antalet biobesök och att

utveckla biografen som kulturell mötesplats.

Flera parter i avtalet ökar sina direkta bidrag. De

sammanlagda intäkterna till avtalet kan beräknas

till 385 miljoner kronor under år 2000, vilket är

en ökning med drygt 100 miljoner kronor jäm-

fört med innevarande år. Staten skall under

förutsättning att riksdagen fattar erforderliga

beslut lämna ett bidrag till Filminstitutet på

200,5 miljoner kronor. Det innebär i så fall en

ökning av det statliga stödet med 67,6 miljoner

kronor.

En stor del av medlen inom utgiftsområde 17

går till kulturinstitutioner som är viktiga för den

konstnärliga utvecklingen och för att göra kul-

turen tillgänglig. Trots starka ambitioner att an-

passa sig till de ekonomiska ramarna med bibe-

hållen kvalitet i verksamheten har kultur-

verksamheter en begränsad rationaliserings-

potential. Mot denna bakgrund har regeringen

funnit det nödvändigt att genomföra insatser för

att värna om den institutionella infrastrukturen.

Arkitekturåret 2001 genomförs på regeringens

initiativ och är ett viktigt led i förankringen av

regeringens handlingsprogram för arkitektur,

formgivning och design. Arkitekturmuseet är

ansvarigt för denna kampanj. Arkitekturåret

kommer att samla en stor mångfald av verksam-

heter inom offentliga förvaltningar, organisatio-

ner och näringslivet. Samverkan med formgiv-

nings- och designområdet kommer att bli en

självklar del av denna breda och utåtriktade

manifestation. Utredningen om statens ansvar

för formgivnings- och designområdet kommer i

november 1999 att presentera sina förslag till sär-

skilda satsningar i samband med Arkitekturåret

2001. Den europeiska bomässan Bo01 Framtids-

staden genomförs i Malmö år 2001. Bo01 kom-

mer att fokusera på framtidsstadens arkitektur

och de ekologiskt hållbara lösningarna. Rege-

ringen föreslår därför inom utgiftsområde 18 att

ett särskilt stöd på 250 miljoner kronor utgår till

Bo01. Medlen skall främja arkitektoniska kvali-

teter och ekologiskt hållbara lösningar vid upp-

förande av permanent bebyggelse och in-

frastruktur inom Bo01-området i Malmö. Vidare

föreslås inom utgiftsområde 18 att 20 miljoner

kronor används för bl.a. utställningar inom

Bo01.

Kulturpolitiken skall skapa förutsättningar för

att bevara och bruka kulturarvet. Dagens Sverige

har i hög grad formats av industrialismens fram-

växt under de senaste seklerna. Just nu genomför

regeringen en treårig satsning för att lyfta fram

industrisamhällets kulturarv. Satsningen leds av

en delegation som påbörjat sitt arbete under år

1999. Sammanlagt avser regeringen avsätta ca 24

miljoner kronor för detta ändamål.

I 1996 års kulturproposition lyfts bl.a. arbetet

med kulturarvets demokratiska funktioner fram

som ett prioriterat område. De centrala kultur-

arvsinstitutionerna har fått i uppdrag att redovisa

och analysera hur könsperspektivet behandlas på

institutionerna. Vidare pågår arbetet med att för-

verkliga ett Forum för Levande Historia som tar

sin utgångspunkt i Förintelsen. En organisa-

tionskommitté med uppdrag att föreslå verk-

samhetsinnehåll, lokalisering m.m. tillsätts under

hösten 1999.

Arkiven är nödvändiga som källor för vårt

kollektiva minne och allmänhetens tillgång till

offentligt arkivmaterial är en förutsättning för ett

öppet, demokratiskt samhälle. I ett samhälle som

präglas av stora förändringar, bl.a. som en följd

av globaliseringen och den allt snabbare tekniska

utvecklingen har museerna en viktig roll att

spela, som förmedlare av kulturarvet och inte

minst av den kulturella mångfald som känne-

tecknar dagens Sverige. Genom de föreslagna

målen i propositionen Kulturarv kulturmiljörer

och kulturföremål (prop. 1998/99:114) förtydli-

gas vikten av att olika sektorer i samhället sam-

verkar till gagn för en långsiktigt hållbar förvalt-

ning och utveckling av kultur- och naturmiljön.

Vidare framhålls bl.a. kulturarvets betydelse för

den demokratiska utvecklingen samt vikten av

samarbete över nationsgränserna.

Kulturens betydelse som utvecklings- och sys-

selsättningsfaktor lyfts fram av regeringen, bl.a.

genom satsningen på Kulturarvs-IT (utg.omr.

14). De regionala tillväxtavtalen och arbetet med

EG:s strukturfonder visar på sambandet mellan

kultur och utveckling.

Åtgärder vidtas för att slå vakt om mångfalden

inom dagspressen, stödja public service samt för

att modernisera och effektivisera TV- och radio-

distribution. Satsningen på radio och TV i all-

mänhetens tjänst fortsätter och utvidgas något

genom att SR föreslås få särskilda medel på 10

miljoner kronor för år 2000 och 5 miljoner kro-

nor för år 2001 för att stärka mångfald och kva-

litet i programutbudet. Arbetet med att introdu-

cera marksänd digital-TV fortsätter. En

parlamentarisk kommitté har i uppdrag att följa

och utvärdera marksänd digital-TV under den

första etappen.

Arbetet med ändring av relationerna mellan

staten och Svenska kyrkan i enlighet med riksda-

gens principbeslut år 1995 drivs vidare. Under år

1999 görs de sista förberedelserna genom beslut

av regering och riksdag. År 2002 blir det första

året då den kyrkoantikvariska ersättningen skall

betalas ut. Ersättningen uppgår det året till 50

miljoner kronor.

Folkbildningen spelar en viktig roll för att

förverkliga kulturpolitiken. Genom dess lokala

och sociala förankring är folkbildningen

betydelsefull för att bredda kulturintresset i

Sverige. Folkbildningens roll i kunskapslyftet är

viktig. Det har visat sig att folkbildningen har

kunnat nå människor som annars inte skulle ta

del av utbildning. Regeringen föreslår mot

bakgrund av detta att folkbildningen tillförs 10

miljoner kronor för år 2000.

Regeringen riktar för ungdomspolitiken fokus på

demokrati, rättvisa och framtidstro. Ungdomars

demokratiska engagemang bör på olika sätt

uppmuntras. I dag saknas i alltför stor utsträck-

ning unga representanter i en rad olika offentliga

organ. Vidare lyfts integrationsfrågor fram, lik-

som den s.k. tonårsboomen, som kommer att

ställa stora krav på samhället för att möta behov

och krav. En ungdomsdelegation har tillsatts för

att vara ett rådgivande organ till regeringen.

Regionala konferenser tillsammans med Kom-

munförbundet kommer att genomföras med

samtliga kommuner under år 2000. Ytterligare

insatser och åtgärder där regeringen bedömer att

behov av omedelbara insatser finns föreslås i den

ungdomspolitiska propositionen.

Idrottsrörelsen är vår största folkrörelse. Med

sin demokratiska uppbyggnad, sitt breda enga-

gemang och sina ideella ledarkrafter är den en

mycket stor tillgång för vårt samhälle. I proposi-

tionen En idrottspolitik för 2000-talet (prop.

1998/99:107) betonas idrottsrörelsens självstän-

diga ställning. Det är viktigt att jämställdhets-

och jämlikhetssträvanden genomsyrar all idrotts-

verksamhet. Idrottsrörelsen har unika möjlighe-

ter att nå ut till människor med annan etnisk

bakgrund och kan därigenom tjäna som platt-

form och mötesplats för människor med olika

bakgrund. Vidare görs förstärkta insatser mot

dopning inom idrotten och för idrottsforskning,

särskilda insatser för att främja integration och

jämställdhet på fritiden samt idrottsrörelsens sär-

skilda insatser för ungdomar i åldern 21 till 25 år.

Friluftsorganisationerna bedriver en verksam-

het som erbjuder människor i alla åldrar upp-

levelser i naturen och därigenom goda möjlighe-

ter att utveckla ett livslångt intresse för hälsa och

friluftsliv. Andra organisationer bedriver en

verksamhet som främjar folkhälsan, förebygger

olyckor och möjliggör för utsatta grupper av

människor att få del av motion och naturupp-

levelser.

Våren 2001 skall i Sverige hållas den sjunde

europeiska konferensen om social ekonomi,

under Sveriges ordförandeskapsperiod i EU.

Regeringen har tillsatt en nationalkommitté för

förberedelser för och genomförande av denna

konferens.

3.5 Regional fördelning av statens

stöd till kultur

Statens kulturråd har regeringens uppdrag att

kartlägga och analysera det regionala utfallet av

myndighetens egna verksamhet samt att sam-

manställa och analysera motsvarande redovis-

ningar från vissa andra myndigheter och institu-

tioner inom Kulturdepartementets ansvars-

område. Utfallet för år 1998 har redovisats till

regeringen (dnr Ku1999/2101/Sam). Liksom

tidigare år betonar Kulturrådet svårigheten att

analysera det regionala utfallet av verksamheten,

vilket gör att det är svårt att ge en övergripande

bild av den regionala fördelningen i landet. Kul-

turutskottet utgår i bet. 1998/99:KrU1 från att

regeringen återkommer i budgetpropositionen

för år 2000 med de förslag till åtgärder som

resultaten av kartläggningen och analysen kan

föranleda. Mot bakgrund av de konstaterade svå-

righeterna återstår dock ytterligare utvecklings-

arbete vad gäller den regionala analysen innan

särskilda förslag till åtgärder kan lämnas. Ett

fortlöpande arbete bedrivs dock med sikte på

bättre regional spridning. En rad förslag och för-

ändringar med denna inriktning har också före-

slagits och beslutats av riksdagen.

Statens insatser inom kulturområdet har både

en nationell och en regional inriktning. Målet är

bl.a. att verka för att alla får möjlighet till del-

aktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser.

Det finns nationella verksamheter där publiken

och användarna, oavsett hemort, har samma till-

gång till kulturutbudet, men där regionen där

verksamheten är lokaliserad kan ha vissa fördelar,

t.ex. i fråga om sysselsättningstillfällen. Exempel

på sådana insatser är stöd till litteraturutgivning.

Vidare finns nationella verksamheter där publi-

ken och användarna på den aktuella orten har

bättre tillgång till kulturutbudet än man har i

landet i övrigt, t.ex. de centrala museerna och

nationalscenerna. Flertalet av de nationella

institutionerna är belägna i Stockholm. Det finns

vidare regionala och lokala uppgifter och verk-

samheter som kulturpolitiskt huvudsakligen är

motiverade för kulturlivet i en region eller cen-

trala insatser som till stor del förbrukas regionalt

och lokalt inom en kulturinstitution, kommun

eller annan organisation, t.ex. bidrag till regionala

kulturinstitutioner samt verksamheten vid

Riksutställningar, Rikskonserter och Rikstea-

tern. Slutligen finns internationell verksamhet,

t.ex. bidrag för gästspel utomlands eller andra

projekt i syfte att främja det internationella kul-

turutbytet.

Sammanlagt uppgick det bidrag som Statens

kulturråd betalade ut under år 1998 till närmare

1,2 miljarder kronor. År 1998 var 78 % av bidra-

gen från Kulturrådet regionalt fördelningsbara.

Räknat i absoluta tal fördelades de största regio-

nala bidragsbeloppen från Kulturrådet liksom

tidigare år till mottagare i Västra Götalands län

(ca 198,3 mkr), följt av Skåne län (ca 132,4 mkr),

Stockholms län (ca 108,7 mkr exkl. bidrag till

Kulturhuvudstad 1998 AB) och Västerbottens

län (ca 55,8 mkr). Under året har 73,8 miljoner

kronor utbetalats av Kulturrådet som bidrag till

Kulturhuvudstad 1998 AB. Kulturrådet har valt

att hänföra detta bidrag till nationella bidrag.

Omräknat till kronor per invånare erhöll

mottagare i Gotlands län liksom tidigare år det

största bidraget från Kulturrådet (ca 297 kronor

per invånare). Därefter följde Västerbottens län

(ca 216 kronor per invånare), Kronobergs län (ca

146 kronor per invånare), Jämtlands län (ca 140

kronor per invånare) och Västernorrlands län (ca

135 kronor per invånare).

Bidragen från Kulturrådet till verksamhet

inom området museer och utställningar visar en

förhållandevis jämn fördelning per län uttryckt i

kronor per invånare, med undantag av ett par län

som visar på stora avvikelser. Flertalet län fick

statliga bidrag i intervallet 10 20 kronor per in-

vånare, medan Gotlands och Jämtlands län fick

ca 43 kronor per invånare. Bidragen till både bib-

lioteks- och musikverksamhet visar att gles-

bygdslänen erhåller de relativt sett största bidra-

gen räknat i kronor per invånare. Bidragen till

teater- och dansverksamhet uppvisar större skill-

nader mellan länen än övriga konstområden.

Riksantikvarieämbetet (RAÄ) har analyserat

de under år 1998 av RAÄ och länsstyrelserna ut-

betalade medlen från RAÄ:s olika anslag på ca

225 miljoner kronor. Räknat i absoluta tal har

Stockholms län och Västra Götalands län erhållit

de största beloppen (ca 43 mkr resp. ca 25 mkr).

Därefter följer Uppsala, Gotlands och Hallands

län. Siffrorna för Uppsala och Hallands län är

höga på grund av särskilda projekt som RAÄ har

drivit. Beloppen per invånare placerar Gotlands

län i en särställning (ca 240 kronor per invånare)

Detta beror på dels att länet får ett särskilt bidrag

för vård av kyrkor, dels att det i länet finns ett

anmärkningsvärt stort antal medeltida byggna-

der.

År 1998 nådde Riksutställningar 24 % av lan-

dets kommuner (1997: 41 %) med 29 turnerande

utställningar (1997: 34 utställningar). Antalet

bokningar (23 st) och visningsdagar (626 st) var

flest för Stockholms län. Riksutställningar drev

under år 1998 ett flertal projekt i samband och

samverkan med Kulturhuvudstadsåret 1998, t.ex.

utställningen Spåra staden. Härav följer att anta-

let bokade utställningar och visningsdagar vad

avser Stockholms län är ovanligt högt. Svenska

rikskonserter redovisar att 45 % av statsbidraget

gick till regional verksamhet (1997: 56 %). Flest

antal konserter hölls i Stockholms län (170 st).

En anledning till detta var Rikskonserters med-

verkan i ett stort antal specialarrangemang inom

ramen för Kulturhuvudstadsåret 1998. Även

Riksteatern redovisar ett mycket stort antal före-

ställningar i Stockholms län (593 st inkl. Södra

teatern), vilket kan jämföras med antalet före-

ställningar i bl.a. Norrbottens län (191) och

Västra Götalands län (178 st). Mot bakgrund av

bl.a. dessa uppgifter bör det ingå i utvärderingen

av Kulturhuvudstadsåret att närmare titta på den

koncentrationstendens de indikerar. Kulturde-

partementets särskilda satsning på Kultur i hela

landet bör vägas in i ett sådant sammanhang.

Nationalscenerna har i sina regionala analyser

bl.a. redovisat antal föreställningar utanför

Stockholm län. Ca 6,4 % av Dramatens (1997:

4,3 %) och 4,6 % av Operans föreställningar

(1997: ca 2,4 %) ägde rum utanför Stockholms

län. Dessa föreställningar motsvarade 7,0 % resp.

2,9 % av nationalscenernas totala publik under år

1998 (1997: 1,7 % resp. 1,1 %). Ca 17 % av

besökarna vid Operans Stockholmsföreställ-

ningar kommer från andra delar av Sverige än

Stockholm. För Dramaten saknas motsvarande

uppgifter.

De centrala museernas regionala analyser in-

nehåller olika mått vad gäller den regionala för-

delningen. Vad gäller besökarnas hemvist har ett

flertal museer lämnat uppgifter. Publik i hela

landet nås även genom vandringsutställningar,

utlåning till regionala museer och genom att

samlingar läggs ut på Internet.

Svenska Filminstitutet redovisar flera mått på

den regionala spridningen av institutets insatser.

År 1998 fördelades 9 miljoner kronor till 12

regionala resurscentrum representerande 17 län

(1997: 4,5 mkr till nio regionala resurscentrum).

Vidare fördelades bl.a. drygt 3 miljoner kronor

till 90 biografer i 19 län för teknisk upprustning

(1997: 2,5 mkr till 56 biografer).

Konstnärsnämnden redovisar fördelningen av

bidrag och stipendier till i Sverige bosatta perso-

ner (totalt ca 86,5 miljoner kronor). Cirka 60 %

av medlen gick till mottagare i Stockholms län

där de flesta konstnärliga yrkesutövarna finns.

Vad gäller Statens konstråd var ca 40 % av sum-

man av antalet avslutade projekt (totalt 54 pro-

jekt) och antalet avslutade konstansökningar

(totalt 57 ansökningar) knutna till Stockholms

län.

Bokbranschens finansieringsinstitut AB (BFI)

redovisar det länsvisa utfallet av bokhandelsstö-

det år 1998 (totalt ca 7,4 mkr). Kalmar var det

län som fick störst andel av stödet.

3.6 Åtgärder utanför utgiftsområdet

Målen för utgiftsområdet uppnås inte enbart

genom insatser inom utgiftsområde 17. Verk-

samheten inom utgiftsområdet är i grunden tvär-

sektoriell, vilket innebär att en rad olika statliga

insatser inom andra utgiftsområden bidrar till att

uppnå målen. Som exempel kan nämnas att både

arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatser

har stor betydelse för kulturen, liksom t.ex. in-

satser inom utbildningsområdet. Insatserna inom

ramen för t.ex. miljö-, jordbruks- och trafikpoli-

tiken har stor betydelse för kulturmiljön. Upp-

hovsrätten är en förutsättning för litterärt och

konstnärligt skapande. I arbetet med arkitektur,

formgivning och design deltar åtta departement

och många utgiftsområden berörs. Insatser för

det internationella kulturutbytet sker även inom

andra utgiftsområden. Insatser som påverkar

villkoren för ungdomar återfinns även i stor ut-

sträckning inom andra utgiftsområden, framför

allt inom utbildnings- och arbetsmarknadsom-

rådet. Verksamhet inom folkrörelserna och före-

ningslivet får stöd även från andra statliga ut-

giftsområden, som t.ex. social verksamhet samt

närings- och arbetsmarknadsområdet.

Av avgörande betydelse för måluppfyllelsen

inom utgiftsområdet är även de insatser som görs

av kommuner och landsting samt i ökande om-

fattning från AB Svenska Spel. Även de medel

som utgår från EU via strukturfonderna till

verksamheter i landet har betydelse för utgifts-

området.

Presstödet, stödet till radio- och kassettid-

ningar samt de statliga myndigheterna inom

press-, radio- och TV-området redovisas under

utgiftsområde 1 Rikets styrelse.

3.7 Skatteavvikelser

Det finns ett antal olika särregler i skattelagstift-

ningen, s.k. skatteavvikelser, som berör verk-

samheter inom utgiftsområde 17. Som exempel

kan nämnas att mervärdesskatt inte utgår på TV-

avgifter, lotterier eller idrottsevenemang som an-

ordnas av en allmännyttig ideell förening, stat

eller kommun. Entréavgiftsbelagda kultureve-

nemang och biografföreställningar var tidigare

befriade från mervärdesskatt, men från och med

den 1 januari 1996 utgår mervärdesskatt med en

skattesats på 6 %. Inom utgiftsområdet finns

förutom de i tabellen nedan redovisade avvikel-

serna ett antal skatteavvikelser som inte kan

kvantifieras, bl.a. underskott i litterär m.m. verk-

samhet och undantag från mervärdesskatt på

periodiska medlemsblad. Regeringen har i bilaga

4 till 1999 års ekonomiska vårproposition (prop.

1998/99:100) redovisat skatteavvikelserna inom

varje utgiftsområde.

Tabell 3.2 Skatteavvikelser

Miljarder kronor netto

Namn på skatteavvikelsen

1999

2000

Kyrkor

0,09

0,09

Utländska artister

0,05

0,05

Bidrag från Sveriges författarfond

0,00

0,00

TV-avgifter

1,48

1,53

Lotterier

3,47

3,59

Idrottsevenemang

0,05

0,05

Skidliftar

0,07

0,08

Biografföreställningar

0,21

0,22

Konserter, teatrar m.m.

0,14

0,14

Kommersiell idrott

0,25

0,25

Upphovsrätter

0,01

0,01

Ideella föreningar

0,05

0,05

Tabell 3.3 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Allmän kulturverksamhet

312

300

312

300

303

308

Teater, dans och musik

1 430

1 398

1 402

1 417

1 447

1 479

Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter

199

227

236

234

239

244

Bild och form samt konsthantverk

79

86

97

93

94

96

Ersättningar och bidrag till konstnärer

252

262

264

262

260

265

Arkiv

298

292

295

309

317

323

Kulturmiljö

393

441

486

416

416

418

Museer och utställningar

974

966

986

1 008

1 028

1 053

Film och medier

181

194

195

239

240

240

Forskning

42

37

39

37

37

38

Trossamfund

56

55

55

53

54

105

Folkbildning

2 491

2 579

2 579

2 571

2 609

2 662

Ungdomsfrågor

108

109

113

110

110

111

Folkrörelse- och idrottsfrågor

524

507

518

522

518

518

Totalt för utgiftsområde 17

7 339

7 453

7 576

7 570

7 672

7 858

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

4 Allmän kulturverksamhet

4.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar myndigheten

Statens kulturråd samt bidrag till allmänkul-

turella ändamål, utvecklingsverksamhet och in-

ternationellt kulturutbyte. Dessutom ingår verk-

samhetsbidrag till olika institutioner och

organisationer, bidrag till samisk kultur, bidrag

till kulturinstitutioner eller verksamheter som får

särskilda nationella uppdrag samt medel till för-

söksverksamhet med ändrad regional fördelning

av kulturpolitiska medel.

Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

311,6

299,9

312,3

299,8

303,2

308,2

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

En betydande kulturverksamhet har kunnat ge-

nomföras med utvecklings- och projektbidrag

från Statens kulturråd.

Regionala och lokala kulturinstitutioner med

särskilda problem har erhållit tillfälligt utökade

bidrag.

Kulturåret 1998 har genomförts med ett om-

fattande antal både nationella och lokala projekt.

Försöksverksamhet med ändrad regional för-

delning av kulturpolitiska medel har inletts i

Skåne, Kalmar och Gotlands län.

Förändringar

Utvecklingsmedel har anvisats för att främja

dans i hela landet.

Stödet till internationellt kulturutbyte samt till

centrumbildningarna har ökats.

För att främja ungdomars eget skapande har

utvecklingsmedel anvisats.

Ett särskilt stöd har inrättats för att främja

funktionshindrades deltagande i kulturlivet.

Medel har anvisats för bidrag till inrättandet av

en samisk teater.

Ett nytt tidsbegränsat nationellt uppdrag har

inrättats inom området formgivning och design.

Prioriteringar

Statens kulturråd anvisas medel för driften av

Kulturnät Sverige.

Medel anvisas för genomförandet av den

dansk-svenska kulturbiennalen Kulturbro 2000.

Medel anvisas till försök med länsteaterverk-

samhet i Jämtland och till utveckling av Öster-

sjöns tonsättarcentrum på Gotland.

4.2 Resultatbedömning

Insatser inom detta verksamhetsområde påverkar

även utvecklingen och arbetsvillkoren inom de

olika konstarterna. Dessa bedömningar redovisas

under verksamhetsområdena Teater, dans och

musik, Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter,

Bild och form samt konsthantverk samt Ersätt-

ningar och bidrag till konstnärer. Utöver detta

bidrar även insatser under verksamhetsområdet

Folkbildning till en bred och livaktig kulturverk-

samhet i hela landet.

Tillståndet och utvecklingen inom området

En ökad internationalisering har blivit märkbar

inom de flesta konstområden. Samtidigt har en

ökad kulturaktivitet på det lokala planet kunnat

konstateras. Bland annat används kulturen allt

oftare för att stärka den lokala identiteten. En

annan faktor som starkt påverkar situationen är

kulturens roll i det regionala utvecklingsarbetet.

Ett exempel på detta är arbetet med de s.k. re-

gionala tillväxtavtalen som regeringen initierade i

samband med propositionen (prop. 1997/98:62)

Regional tillväxt för arbete och välfärd. Under

senare år har en allt större insikt om kulturens

betydelse för en positiv regional och lokal ut-

veckling växt fram. Därmed har insatser inom

kulturområdet fått ökad betydelse i det regionala

utvecklingsarbetet.

Gotland intar en särställning när det gäller

kultursamarbetet i Östersjöregionen. Östersjöns

författar- och översättarcentrum i Visby upptogs

år 1996 officiellt under UNESCO:s beskydd och

ingår även i det internationella nätverket av

europeiska översättarcentrum. I Visby finns även

Östersjöns internationella tonsättarcentrum,

som är under uppbyggnad.

Elektronisk publicering, via Internet eller

multimedieprodukter, öppnar nya möjligheter

för kulturlivet att sprida information och kun-

skap samt skapa plattformar för kulturupplevel-

ser. Kulturinstitutioner och fria kulturutövare

kan genom att utnyttja modern informations-

teknik öka tillgängligheten till kulturlivet och nå

ut till nya målgrupper.

Under det gångna året har Stockholm varit

europeisk kulturhuvudstad och Kulturåret 1998

har genomförts i större delen av landet.

Möjligheten för personer med funktionshin-

der att ta del av kulturutbudet har på många om-

råden förbättrats avsevärt. Den tekniska utveck-

lingen inom medieområdet har exempelvis

inneburit att utbudet ökat och kvaliteten höjts.

Kulturdeltagandet är dock fortfarande lägre

bland funktionshindrade än bland befolkningen i

övrigt. Viktiga delar av kulturlivet bedrivs i in-

stitutionella former. Kulturinstitutionernas in-

satser för att tillgängliggöra sin verksamhet för

funktionshindrade varierar och fortfarande har

flertalet funktionshindrade inte möjlighet att ta

del av kulturutbudet vid många institutioner.

Barns och ungdomars möjligheter att ta del av

kultur är främst ett kommunalt ansvar. Under

1990-talet har emellertid besparingar inom den

kommunala sektorn inneburit att kultur-, skol-

och fritidsverksamhet fått vidkännas ekonomiska

neddragningar. De sociala, ekonomiska och

kulturella skillnaderna som har ökat i samhället i

stort, tenderar också att förstärkas mellan barn

och ungdomar från olika miljöer.

Sveriges befolkning har i dag en mångskiftan-

de kulturell bakgrund. Det finns en strävan hos

kulturlivets institutioner och organisationer att

återspegla detta förhållande i sin verksamhet. Allt

fler medborgare kommer också i kontakt med

kulturyttringar från helt andra delar av världen.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

För att påvisa kulturens mångfald och styrka

samt skapa bestående kulturyttringar som berör

hela befolkningen anvisades under åren 1997 och

1998 statliga medel dels för att manifestera

Stockholm som Europas kulturhuvudstad 1998,

dels för att under ledning av Kulturdepartemen-

tets arbetsgrupp Kultur i hela landet (Ku

1996:A) stimulera aktiviteter runt om i Sverige

under året.

Statens kulturråd har under året fortsatt det

kulturfrämjande utvecklingsarbetet med inrikt-

ning på barn och ungdomar bl.a. med projektet

Ungdomens kulturmönstring. Rådet har fokuse-

rat på olika verksamheter för att utveckla sam-

verkan mellan den professionella kulturen och

barn- och ungdomskulturen, utveckla och stödja

kulturinstitutionernas verksamhet för barn och

ungdomar, stärka svaga eller eftersatta områden

inom barn- och ungdomskulturen, stödja barns

och ungdomars eget skapande samt utveckla

samverkan mellan myndigheter inom barn- och

ungdomskulturområdet. Kulturrådet har dess-

utom fått i uppdrag att tillsammans med Skol-

verket på nationell nivå samordna arbetet med

att vidareutveckla kultur i skolan.

Fler tjänster som länskonstnärer har inrättats,

främst inom områdena dans och bild. Idag finns

det ett 25-tal länskonstnärer. En treårig kampanj

för att öka dansintresset i hela landet har inletts.

Statens kulturråd har påbörjat ett arbete för att

förverkliga delar av det handlingsprogram för att

främja funktionshindrades tillgång till kultur

som presenterades i rapporten Funktionshindra-

des tillgång till kultur (Statens kulturråd 1998:3)

och som överlämnades till regeringen i mars

1998. Ett särskilt stöd har inrättats för detta

ändamål år 1999.

Sametinget har fått utökade medel till samisk

kultur för bidrag till inrättandet av en samisk

teater.

En försöksverksamhet, benämnd Forum för

världskultur, med syfte att lyfta fram andra län-

ders kultur i det svenska kulturlivet startade år

1998 enligt avtal mellan staten, Stockholms stad

och Stockholms läns landsting. Verksamheten

skall pågå till och med år 2000. En delrapport

skall lämnas den 1 mars 2000 och en slutrapport

över försöksverksamheten skall lämnas senast

den 31 december 2000.

För perioden 1997 1999 har regeringen givit

nationella uppdrag till Backateatern i Göteborg,

Film i Väst i Trollhättan, Kulturskolan Rosteriet

i Luleå, Falun Folkmusik Festival, Malmö

Konsthall och Arbetets museum i Norrköping.

Från och med år 1999 har ytterligare ett natio-

nellt uppdrag inrättats inom området formgiv-

ning och design. För perioden 1999 2001 har

regeringen givit detta uppdrag till Föreningen

Svensk Form.

Försöksverksamhet med ändrad regional för-

delning av kulturpolitiska medel inleddes den 1

juli 1998. En parlamentariskt tillsatt kommitté

(In 1997:08) har att utvärdera hela försöksverk-

samheten enligt lagen (1996:1414) om försöks-

verksamhet med ändrad regional ansvarsfördel-

ning. Kommittén skall överlämna sitt slutbe-

tänkande till regeringen senast den 1 oktober

2000.

Effekter av de statliga insatserna

I propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpo-

litik gjorde regeringen bedömningen att Statens

kulturråds bidragsgivning har haft stor betydelse

för kulturlivets utveckling, framför allt för verk-

samheter på regional och lokal nivå och inom

organisationslivet. Denna bedömning står fast.

Viktiga kulturprojekt har genomförts med hjälp

av statliga bidrag och betydelsefull kulturverk-

samhet utanför kulturinstitutionerna har kunnat

fortleva i betydande utsträckning. Även de stat-

liga insatserna för att främja samisk kultur samt

för att stärka det internationella kulturutbytet

har haft positiv effekt på utvecklingen.

Det är för tidigt att fullt ut bedöma effekterna av

satsningen på Kulturåret 1998. Arbetsgruppen

Kultur i hela landet har redovisat sina erfarenhe-

ter i rapporten Alltid kulturår som presenterades

i maj 1999. Arbetsgruppen konstaterar att rege-

ringens initiativ att inte bara stödja

kulturhuvudstaden Stockholm utan också kultur

i hela landet har resulterat i att kulturår genom-

förts i så gott som varje ort i landet. Arrange-

mangen har enligt arbetsgruppen inte överallt

varit så omfattande, men viljan till medverkan

och engagemang har varit imponerande. Rege-

ringens bedömning är att satsningen till stor del

bidragit till att uppfylla målen om delaktighet i

kulturlivet och till kulturupplevelser samt att

främja kulturell mångfald.

Statens kulturråd har regeringens uppdrag att

utvärdera Kulturåret 1998. Utvärderingen kom-

mer att avrapporteras i flera etapper för att en

analys skall kunna göras av både de omedelbara

och de långsiktiga effekterna. Den första del-

rapporten som inkom i juni 1999, innehåller i

huvudsak en beskrivning av arbetsprocessen,

redovisning av tillgängligt material samt en pre-

sentation av den utvärderingsmodell som ligger

till grund för utvärderingsarbetet. Uppdraget

skall slutrapporteras till regeringen i maj 2000.

Ytterligare en rapport, om de långsiktiga effek-

terna av Kulturåret, skall lämnas senast den 31

januari 2002. Kulturrådet har även haft rege-

ringens uppdrag att med utgångspunkt från ut-

värderingen utarbeta förslag till hur en fortsätt-

ning av Kulturåret kan utformas. Kulturrådets

bedömning är dock att utvärderingen hittills inte

utgör tillräckligt underlag för ett förslag om fort-

sättning.

Statens kulturråd och Svenska Filminstitutet

har på regeringens uppdrag utvärderat de två

första åren som de nationella uppdragen funnits.

Kulturrådets bedömning är att uppdragen i

samtliga fall givit innehavarna viktig uppmärk-

samhet som lyft fram verksamheterna på ett

positivt sätt. Inom tre av de fem uppdrag som

Kulturrådet utvärderat har innehavarna uppfyllt

sina mål fullt ut medan de två övriga på grund av

generella ekonomiska problem har haft vissa

svårigheter med att leva upp till uppsatta mål.

Filminstitutets bedömning är att innehavaren av

filmuppdraget förvaltat sitt uppdrag på ett

mycket bra sätt.

Regeringens slutsatser

Regeringens bedömning är att bidragsgivningen

och organisationsstödet samt de nationella upp-

dragen har haft en positiv inverkan på utveck-

lingen och bidrar till att uppfylla flertalet av

målen för en nationell kulturpolitik. Insatta

resurser inom området har använts på ett ända-

målsenligt sätt.

Vissa förstärkta insatser bör göras inom om-

rådet. För att utveckla Östersjöns tonsättarcen-

trum på Gotland föreslås medel tillföras områ-

det. För genomförandet av den dansk-svenska

kulturbiennalen Kulturbro 2000 föreslås att me-

del anvisas. En förstärkning föreslås till försök

med länsteaterverksamhet i Jämtland samt till

ombyggnad av Dramatens lilla scen.

4.3 Kulturnät Sverige

Ärendet och dess beredning

I januari 1997 presenterade Kulturnät Sverige

IT-utredningen sitt slutbetänkande IT i kultu-

rens tjänst (SOU1997:14). Här föreslogs att en

gemensam ingångssida till svenska kultur-

webbplatser på Internet, ett Kulturnät Sverige,

skulle byggas upp. I enlighet med utredarens för-

slag beslutade regeringen i mars 1997 att ge

Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA) i uppdrag

att i projektform bygga upp och inledningsvis

administrera Kulturnät Sverige. Verksamheten

bedrivs enligt de direktiv som lämnas av en sär-

skild styrgrupp som utses av chefen för Kultur-

departementet. Stiftelsen för Kunskaps- och

kompetensutveckling, Stiftelsen framtidens

kultur och Riksbankens Jubileumsfond har ge-

mensamt finansierat verksamheten under upp-

byggnadsåren 1997-1999.

På uppdrag av styrgruppen har fullskaleför-

söket inom IVA utvärderats under år 1998. Ut-

värderingens syfte var att ligga till grund för

överväganden om en eventuell permanent orga-

nisation med statligt stöd fr.o.m. år 2000. Utvär-

deringsrapporten (dnr KU98/930/Me) visar att

Kulturnät Sverige fyller en samhällsnytta och bör

finansieras med statliga medel.

Ett förslag om verksamhetens framtida inrikt-

ning och organisation har presenterats i de-

partementspromemorian Kulturnät Sverige - för

ökad tillgänglighet till kulturen på Internet (Ds

1999:20). Promemorian har remissbehandlats.

Remissyttrandena finns tillgängliga i Kulturde-

partementet (dnr Ku1999/1442/Me).

Regeringens bedömning: Statens kulturråd bör

fr.o.m. den 1 januari år 2000 överta driften av

Kulturnät Sverige. Staten bör finansiera Kultur-

nät Sveriges basverksamhet, dvs. den fortsatta

driften, underhållet, utvecklingen och mark-

nadsföringen av webbplatsen.

Promemorians förslag: Överensstämmer i

huvudsak med regeringens bedömning.

Remissinstanserna: Remissopinionen är positiv

till promemorians förslag att fullskaleförsöket

med Kulturnät Sverige får en permanent fort-

sättning. En majoritet av remissinstanserna till-

styrker eller har inget att erinra mot att Kultur-

nät Sverige blir ett statligt åtagande och att

Statens kulturråd får ansvar för den fortsatta

driften. Vissa instanser anser att den förslagna

basverksamheten är otillräcklig och borde

kompletteras med kunskapsspridning om IT-an-

vändning till kulturlivet.

Skälen för regeringens bedömning: Sverige är

en IT-nation där Internets betydelse som kom-

munikations- och informationsmedium snabbt

ökar i betydelse. En gemensam ingångssida till

svenska kulturresurser på Internet utgör en vik-

tig bas för kulturinstitutionernas och de fria

kulturutövarnas ansträngningar att nå ut med sin

samlade kunskap och information.

Utvärderarnas sammanfattande bedömning är

att Kulturnät Sverige har haft en framgångsrik

start och kommit mycket långt under sina första

tolv månader. I utvärderingsrapporten konstate-

ras att ett nationellt kulturnätverk på Internet

utgör en viktig komponent i Sveriges digitala in-

frastruktur, att Kulturnät Sverige är en samhälls-

tjänst som bör stå till medborgarnas förfogande

utan kostnad och att verksamheten bör finansie-

ras med statliga medel.

Regeringen bedömer, med stöd av utvärde-

ringen, att verksamheten inom IVA har visat att

ett nationellt kulturnätverk är en samhällsnyttig-

het som motiverar ett statligt åtagande.

Syftet med Kulturnät Sverige skall vara att öka

tillgängligheten till och intresset för svensk kul-

tur. Webbplatsen skall fungera som en gemen-

sam ingångssida som samlar och strukturerar det

svenska kulturutbudet på Internet för att under-

lätta för den enskilde att hitta det han eller hon

söker. Andra viktiga utgångspunkter skall vara

att arbetet bedrivs utifrån en vid definition av

kulturbegreppet, att kulturnätet står öppet för

såväl kulturinstitutioner som fria kulturutövare

och att medverkan i kulturnätet är kostnadsfri.

Målgruppen för Kulturnät Sverige skall primärt

vara den svenska allmänheten.

Regeringen anser att ett nationellt internetba-

serat kulturnätverk utgör ett viktigt instrument i

arbetet för att uppnå de kulturpolitiska målen,

vilket också betonas i utvärderingsrapporten.

Genom utnyttjandet av ny informationsteknik

kan kulturen göras tillgänglig oberoende av av-

stånd i tid och rum. Kulturnät Sverige kan verka

för alla människors möjlighet och lust att vara en

del av kulturlivet, att uppleva kultur och ägna sig

åt eget skapande och bidra till att bryta ned de

hinder som gör att många fortfarande står främ-

mande för kulturlivet. Barn och ungdomar skall

ägnas särskild uppmärksamhet. Hög användbar-

het för personer med funktionshinder skall efter-

strävas.

Promemorians förslag att Kulturnät Sverige

permanentas inom Statens kulturråd får ett

starkt stöd av remissinstanserna. Regeringen be-

dömer att verksamheten överensstämmer med

Kulturrådets uppdrag. Detta inrymmer dels ett

sektorsövergripande samordningsansvar för de

statliga åtgärderna på kulturområdet, dels att

samla och sprida information om kulturell verk-

samhet samt åtgärder och initiativ på området.

Ett av Kulturrådets verksamhetsmål är dess-

utom att ha överblick och sprida information om

kulturlivets IT-användning. Mot denna bak-

grund bedömer regeringen att myndigheten re-

dan har det uppdrag som vissa remissinstanser

uttrycker att kulturnätsredaktionen borde ges,

utöver basverksamheten med webbplatsen. Ge-

nom förstärkning med en kulturnätsredaktion

bör Kulturrådets förutsättningar att förverkliga

målet förbättras. Samtidigt tillförs kulturnäts-

redaktionen värdefull information om utveck-

lingen inom kulturområdet genom placeringen

inom Kulturrådet.

Den redaktion som inrättas inom Statens

kulturråd bör ha ansvar för drift, utveckling och

marknadsföring av Kulturnät Sveriges webbplats.

Därmed tryggas Kulturnät Sveriges basverksam-

het. För att möjliggöra nyskapande utvecklings-

arbete, utöver vad de anslagna redaktionella

medlen skapar utrymme för, behöver nya part-

nerskap, samarbetsformer och finansieringslös-

ningar prövas. Ett särskilt ansvar för sådana ini-

tiativ bör vila på Statens kulturråd.

Inom Kulturrådet bör en referensgrupp till-

sättas som bistår kulturnätsredaktionen med

förslag och synpunkter på verksamhetens inrikt-

ning. Referensgruppens sammansättning bör

säkerställa en bred sakkunskap inom kultur- och

IT-området.

4.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några invänd-

ningar i revisionsberättelsen för år 1998 avseende

myndigheten inom verksamhetsområdet.

4.5 Bedömning av

personalkonsekvenser

Införlivandet av Kulturnät Sverige inom Statens

kulturråds ansvarsområde innebär att Kulturrå-

dets personalstyrka utökas med tre anställda per-

soner.

4.6 Anslag

A1 Statens kulturråd

Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

28 499

Anslags-

kredit

-133

1999

Anslag

31 351

Utgifts-

prognos

31 218

2000

Förslag

35 510

2001

Beräknat

36 059

1

2002

Beräknat

36 636

2

1 Motsvarar 35 510 tkr i 2000 års prisnivå.

2Motsvarar 35 510 tkr i 2000 års prisnivå..

Statens kulturråd är en central förvaltningsmyn-

dighet inom kulturområdet. Rådet skall följa ut-

vecklingen och ge ett samlat underlag för den

statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen

med genomförandet av denna. I den uppgiften

ligger en skyldighet att verka för samordning och

effektivitet i de statliga åtgärderna på kulturom-

rådet. Kulturrådet handlägger ärenden som rör

teater, dans, musik, konst, museer, utställningar,

litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folk-

rörelser i den mån sådana ärenden inte ankom-

mer på någon annan myndighet. Statens kultur-

råd är vidare kontaktkontor för EU:s kultur-

program Kalejdoskop och litteraturprogrammet

Ariane.

Myndighetens avgiftsinkomster uppgick

under år 1998 till 1 065 000 kronor.

För Statens kulturråd gäller förordningen

(1988:676) med instruktion för Statens kultur-

råd.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Kulturrådets bidragsfördelning och övrig verk-

samhet omslöt drygt 1,2 miljarder kronor år

1998. Tyngdpunkten ligger, i likhet med tidigare

år, inom teater-, dans- och musikområdet, vilket

omfattar 60 % av totalbeloppet.

Tabell 4.3 Ärendehantering

Antal ärenden

1995/96

(18 mån)

1997

1998

Teater, dans musik

2 584

1 748

2 297

Bibliotek, litteratur,

kulturtidskrifter

3 447

2 715

2 521

Konst, museer, ut-

ställningar

691

584

939

Konstområdesöver-

gripande och övrigt

1 143

375

304

Framtidens kultur

1 604

1 058

705

TOTALT

9 469

6 480

6 766

Trots att jämförelser med det 18 månader långa

budgetåret 1995/96 är svåra att göra kan det kon-

stateras att antalet ärenden successivt har ökat

något under treårsperioden. Av Kulturrådets to-

tala ärendehantering har under treårsperioden

andelen förslag till beslut av Stiftelsen framtidens

kultur minskat från drygt 16 % budgetåren

1995/96 och år 1997 till ca 10 % år 1998.

I de arbets-, referens- och beredningsgrupper

som kompletterar Kulturrådets styrelse för kva-

litetsbedömningar vid bidragsfördelningen, in-

gick vid 1998 års utgång 114 ämnessakkunniga

personer i totalt 19 grupper. Vid utgången av år

1997 var antalet ämnessakkunniga personer 104 i

totalt 17 grupper och för budgetåret 1995/96 var

motsvarande antal 95 i totalt 15 grupper.

Kulturrådet har mött regeringens besparingskrav

på statlig konsumtion huvudsakligen genom att

minska delar av verksamheten och reducera de

rörliga kostnaderna. Uppgiften att fördela bidrag

har prioriterats före analys-, utvärderings- och

utvecklingsarbete.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Statliga utställningsgarantier

Statens kulturråd övertog den 1 juni 1998 hante-

ringen av de statliga utställningsgarantierna. Se

avsnitt 11 Museer och utställningar, anslaget H7

Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa

kulturföremål. Kulturrådet har utvärderat hur

handläggningen av systemet har fungerat. Utvär-

deringen visar att intäkterna täcker kostnaderna

för hanteringen av statliga utställningsgarantier.

Från och med år 2000 finansieras verksamheten

genom avgifter. Eventuellt överskott skall vid

utgången av året redovisas på statsbudgetens in-

komstsida under rubriken 2511 Expeditions- och

ansökningsavgifter.

Tabell 4.4 Statliga utställningsgarantier

Intäkter

Kostnader

Resultat

Utfall 1998 1

337 000

316 000

+ 21 000

Prognos 1999

945 000

750 000

+ 195

000

Budget 2000

1 000

000

750 000

+ 250

000

1Fr.o.m. den 1 juni 1998

Slutsatser

Någon förändring av inriktningen av verksam-

heten vid Statens kulturråd är inte aktuell. I

enlighet med den bedömning som regeringen

redovisat under inledningen till verksamhetsom-

rådet tillförs Kulturrådet uppgiften att ansvara

för driften av Kulturnät Sverige. Med anledning

av detta föreslår regeringen att anslaget förstärks

med 2,5 miljoner kronor. Förslaget finansieras

genom omprioriteringar inom kulturområdet.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för avtalsförsäk-

ringarna. Anslaget har tillförts 2 235 000 kronor.

Tabell 4.5 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

31 351

Pris- och löneomräkning

+ 174

Engångsanvisning upphör

 750

Utökade uppgifter

+ 2 500

Justering av premier

+2 235

Förslag 2000

35 510

A2 Bidrag till allmän kulturverk-

samhet, utveckling samt

internationellt kulturutbyte och

samarbete

Tabell 4.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

123 533

Anslags-

sparande

11 637

1999

Anslag

122 895

Utgifts-

prognos

133 000

2000

Förslag

116 196

2001

Beräknat

117 136

2002

Beräknat

119 533

Under detta anslag beräknas medel till en rad

skilda ändamål på kulturområdet. Inom anslaget

beräknas bl.a. medel till Statens kulturråds dispo-

sition för tillfälliga insatser av utvecklingskarak-

tär eller som på annat sätt är kulturpolitiskt

angelägna. Vidare beräknas inom anslaget bidrag

till centrala amatörorganisationer, centrumbild-

ningar, lokalhållande organisationer för kultur-

verksamhet, organisationer med mångkulturell

inriktning samt bidrag till internationellt kultur-

utbyte och samarbete.

Inom anslaget beräknas också medel för kul-

turinsatser i arbetslivet, bidrag till länsbild-

ningsförbund m.fl. för kultur- och föreläsnings-

verksamhet, bidrag till länskonstnärer, bidrag till

samisk kultur samt bidrag till Svenska institutet.

Svenska statens bidrag till svenskhemmet Vok-

senåsen i Norge och Hanaholmens Kulturcen-

trum för Sverige och Finland finns uppförda un-

der anslaget, liksom medel för försöksverk-

samheten Forum för världskultur.

För bidragsgivningen gäller förordningen

(1984:326) om statsbidrag till kulturella ändamål,

förordningen (1991:975) om statsbidrag till

föreläsningsföreningar m.m., förordningen

(1996:1598) om statsbidrag till regional kultur-

verksamhet och sametingslagen (1992:1433).

Anslagssparandet beror på dels senarelagda kost-

nader och försening av projektstarten för Forum

för världskultur, dels beslutade men ej utbetalda

bidrag.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Inledning

Ändamålen för detta anslag omfattar de flesta av

kulturpolitikens områden. Statens kulturråd har i

sin årsredovisning analyserat resultaten av den

bidragsgivning som rådet svarar för. Utöver det

har regeringen tagit del av årsredovisningar och

anslagsframställningar från enskilda organisatio-

ner och institutioner.

Länskonstnärerna

Bidrag till verksamhet med länskonstnärer läm-

nades för år 1998 till 19 bidragsmottagare, varav

nio inom området dans, åtta inom området bild-

konst och vardera en inom områdena litteratur

och samisk musik. För år 1999 har bidrag läm-

nats till 24 länskonstnärer i 19 regioner samt i

Sameland. Av bidragen avser tolv området dans,

nio området bildkonst och vardera en områdena

litteratur, teater och samisk musik. Stödet, som

omfattar bidrag till totalt 27 länskonstnärer, be-

räknas vara fullt utbyggt år 2000.

Samisk kultur

Sametinget har vid fördelningen av bidraget till

samisk kultur prioriterat samisk forskning och

högre utbildning. Sammantaget har statens bi-

drag till samisk kultur under år 1998 fördelats

enligt följande. Omkring 35 % ges till organisa-

tioner och tidningen Samefolket, 19 % till same-

slöjd, 14 % till olika typer av projekt, 14 % till

samisk teaterverksamhet, 12 % till forskning och

utbildning samt 5 % till biblioteksverksamheten.

Fördelningen mellan de olika områdena är i stort

oförändrad i jämförelse med år 1997.

Svenska institutet

Utomnordiska förlag har möjlighet att hos

Svenska institutet söka stöd för översättning av

svensk skönlitteratur. Antalet ansökningar var

under år 1998 totalt 121, varav 70 beviljades. Ut-

givning av modern litteratur har prioriterats, men

även stöd till klassiker har givits till språkområ-

den där den svenska litteraturen är svagt repre-

senterad. De flesta ansökningarna gällde över-

sättning av prosa, elva avsåg dramatik, tio poesi

och fyra barn- och ungdomsböcker. Institutet

har även medverkat vid litterära evenemang

utomlands, såsom litteraturfestivaler och boklan-

sering, i avsikt att stärka den svenska litteratu-

rens närvaro och de utländska förlagens

möjligheter att lansera svenska böcker.

Institutet har vidare givit ett omfattande stöd

till kultur- och erfarenhetsutbyte i syfte att

främja kontakterna mellan svenska kulturarbe-

tare och deras kollegor i andra länder.

Åtgärder för kulturinstitutioner

Regeringen har under år 1998 fördelat 21 miljo-

ner kronor i extra bidrag till kulturinstitutioner

med särskilda behov. Bidrag har lämnats till

Malmö Musikteater, Malmö Dramatiska Teater,

Malmö Symfoniorkester, Göteborgs Stadsteater,

Folkteatern i Göteborg, Folkoperan i Stock-

holm, Internationella Vadstena-akademien,

Folkteatern i Gävle, Marionetteatern i Stock-

holm, Länsteatern på Gotland samt Drottning-

holmsteatern och Ulriksdals slottsteater. Bidra-

gen har främst syftat till att upprätthålla den

konstnärliga verksamheten i ett ekonomiskt

krisläge eller ge planeringsutrymme för framtida

förändringar.

Inkomna redovisningar visar att bidragen i

några fall medverkat till att förhindra konkurs, i

andra fall till att upprätthålla en repertoarplan

som annars skulle ha blivit starkt beskuren.

Under första halvåret 1999 har bidrag på

sammanlagt 7,3 miljoner kronor lämnats till

Operan, Dramaten och Drottningholmsteatern.

Svenskhemmet Voksenåsen

Svenskhemmet Voksenåsen har till syfte att

främja svensk-norsk förståelse genom att ta emot

svenska och norska besökare, anordna konferen-

ser och bedriva kulturell programverksamhet.

Voksenåsen drivs som ett av svenska staten hel-

ägt norskt aktiebolag. För år 1999 får bolaget

drygt 8 miljoner kronor i bidrag från detta an-

slag, varav 5,5 miljoner kronor avser lokalhyra till

Statens fastighetsverk. För år 1998 redovisar bo-

laget en vinst på 576 000 norska kronor, vilket

ungefär motsvarar 1997 års resultat. Av årsredo-

visningen framgår vidare att antalet gästdygn

uppgick till 18 762, jämfört med 16 563 gästdygn

år 1997. Programverksamheten har under år

1998 varit mer omfattande än tidigare år.

Forum för världskultur

I enlighet med riksdagens beslut (prop.

1997/98:1 utg. omr. 17 s. 24 26, bet.

1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97) beslutade rege-

ringen i februari 1998 om direktiv för en kom-

mitté (dir. 1998:14) med uppgift att under åren

1998 och 1999 bedriva en samordnande och ini-

tiativtagande försöksverksamhet, med syfte att

bereda plats för andra länders kulturyttringar

inom det svenska kulturlivet. Verksamheten be-

drivs under namnet Forum för världskultur (Ku

1998:01). Regeringen har träffat avtal med

Stockholms läns landsting och Stockholms stad

om organisation och finansiering av försöksverk-

samheten. Enligt avtalet bidrar landstinget med 1

miljon kronor och staden med 2 miljoner kronor

under vart och ett av åren 1998 och 1999. Statliga

medel för verksamheten har för vart och ett av

nämnda år anvisats med 1,5 miljoner kronor från

detta anslag och med 2 miljoner kronor från ut-

giftsområde 8 Invandrare och flyktingar, anslaget

B3 Integrationsåtgärder. Av skilda skäl har

kommitténs arbete blivit starkt fördröjt och nå-

gon programverksamhet har inte ägt rum under

år 1998. Parterna har därför enats om att förlänga

uppdraget till utgången av år 2000 inom ramen

för de ekonomiska åtaganden som gjorts för åren

1998 och 1999.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragsgivningen och

medelsförbrukningen under anslaget skett i en-

lighet med fastställd inriktning. Det bör an-

komma på regeringen att i regleringsbrev fördela

medlen mellan de olika ändamålen. Regeringen

vill redovisa följande förändringar.

För att utveckla Östersjöns tonsättarcentrum

på Gotland föreslår regeringen att anslaget för-

stärks med 350 000 kronor.

För bidrag till försök med länsteaterverksam-

het i Jämtland har 1,5 miljoner kronor beräknats

under anslaget och med anledning av Lilla sce-

nens ombyggnad bör Dramaten engångsvis för

år 2000 tilldelas 4,9 miljoner kronor. Se avsnitt 5

Teater, dans och musik.

För genomförandet av Kulturbro 2000, en

dansk-svensk kulturbiennal för bildkonst, de-

sign, teater, dans och musik föreslår regeringen

att 2,5 miljoner kronor beräknas under detta an-

slag.

Förslagen finansieras genom omprioriteringar

både inom anslaget och inom övriga kulturom-

rådet.

Tabell 4.7 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

122 895

Pris- och löneomräkning

+ 90

1

Engångsanvisning upphör

 7 400

Omprioritering inom kulturom-

rådet

 8 639

Reformer

+ 9 250

Förslag 2000

116 196

1Avser Voksenåsens lokalkostnader.

A3 Nationella uppdrag

Tabell 4.8 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

6 000

Anslags-

sparande

1999

Anslag

7 000

Utgifts-

prognos

7 000

2000

Förslag

7 000

2001

Beräknat

7 000

2002

Beräknat

7 000

Under anslaget beräknas medel för tidsbegrän-

sade nationella uppdrag inom områdena barn-

och ungdomsteater, regional filmverksamhet,

ungdomskultur, musik, samtidskonst, musei-

verksamhet samt formgivning och design. Under

treårsperioden 1997 1999 är Backateatern i

Göteborg, Film i Väst i Trollhättan, Kultursko-

lan Rosteriet i Luleå, Falun Folkmusik Festival,

Malmö Konsthall och Arbetets museum i Norr-

köping innehavare av nationella uppdrag inom de

sex först nämnda områdena. Under perioden

1999 2001 är Föreningen Svensk Form inneha-

vare av det nationella uppdraget inom området

formgivning och design.

Regeringens överväganden

Statens kulturråd har, som redovisats under in-

ledningen till verksamhetsområdet, på regering-

ens uppdrag utvärderat hur de nationella uppdra-

gen inom områdena barn- och ungdomsteater,

ungdomskultur, musik, samtidskonst samt

museiverksamhet har genomförts under perio-

den 1997 1998, samt föreslagit nya mottagare av

uppdragen för perioden 2000 2002. Svenska

Filminstitutet har på samma sätt utvärderat det

nationella uppdraget inom området regional

filmverksamhet samt föreslagit ny mottagare

inför nästa treårsperiod.

Kulturrådets och Filminstitutets förslag har

remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga

i Kulturdepartementet (dnr Ku1999/1259,

1187/Ko).

För perioden 2000 2002 har regeringen för

avsikt att utse följande mottagare av nationella

uppdrag.

Inom området barn- och ungdomsteater avser

regeringen att ge det nationella uppdraget till

Gottsunda Teater i Uppsala. Gottsunda Teater är

en ideell förening och en professionell barn- och

ungdomsteaterensemble som verkar i uppsala-

förorten Gottsunda. Teatergruppen vill skapa en

förortsteater med konstnärlig och social inrikt-

ning och vänder sig i första hand till barn och

ungdomar. Teatern producerar professionella

barn- och ungdomsteaterföreställningar och er-

bjuder dessutom möjligheter till eget skapande,

både för barn och för ungdomar, i en öppen

amatörteaterverksamhet. Teatern har på kort tid

skapat sig en både konstnärlig och social platt-

form i Gottsunda och har goda förutsättningar

att förvalta ett nationellt uppdrag inom området.

Inom området regional filmverksamhet avser

regeringen att ge det nationella uppdraget till

Filmpool Nord. Filmpool Nord har som huvud-

syfte att medverka till ökad film- och TV-pro-

duktion i Norrbotten, samt verka för distribu-

tion och marknadsföring av film och TV,

regionalt, nationellt och internationellt. Filmpool

Nord täcker en stor del av Sverige med sin verk-

samhet och man har en omfattande visnings- och

produktionsverksamhet. Filmpool Nord har ett

utvecklat samarbete med Kulturskolan Rosteriet

i Luleå som innehar det nuvarande nationella

uppdraget inom området ungdomskultur. Upp-

draget till Filmpool Nord kommer att innebära

en uppmaning till fortsatt samarbete inom detta

område.

Inom området ungdomskultur avser rege-

ringen att ge Cirkus Cirkör det nationella upp-

draget. Cirkus Cirkör är en ung verksamhet som

har vuxit mycket snabbt. Verksamheten, som be-

står av flera olika delar, utgår från nycirkustradi-

tionen. Förutom de professionella föreställning-

arna som har en stor publik, arbetar Cirkus

Cirkör pedagogiskt i form av kurser för barn och

ungdomar. Deras arbete vilar på ett starkt enga-

gemang tillsammans med en stor professiona-

lism. Cirkus Cirkör bedriver en omfattande

verksamhet runt hela landet.

Det nationella uppdraget inom området musik

avser regeringen att ge till Sveriges Musik- och

Kulturskoleråd (SMOK). SMOK har till uppgift

att främja en god utveckling av de kommunala

musik- och kulturskolornas verksamhet och är

pådrivande när det gäller att utveckla nya former

av samverkan med såväl den obligatoriska skolan

som det allmänna kulturlivet. I regeringens fort-

satta arbete med att stärka kulturens ställning i

skolan kan SMOK spela en viktig roll som idé-

bank och kontaktförmedlare. SMOK är också en

naturlig samarbetspartner till Rikskonserter och

länsmusiken i deras kommande satsningar på

kultur i skolan.

Inom området samtidskonst avser regeringen

att ge det nationella uppdraget till BildMuseet i

Umeå. BildMuseet lyder under Umeå universitet

och har därmed nära koppling till institutionerna

för konstvetenskap och museologi, liksom till

Konsthögskolan, Designhögskolan och bild-

lärarutbildningen. Med den styrka och kvalitet

som redan finns i museet och med den förstärk-

ning det innebär att inneha ett nationellt uppdrag

har BildMuseet goda förutsättningar att utveck-

las till ett centrum för samtidskonst i norra Sve-

rige. I uppdraget ligger också att BildMuseet

skall samverka med andra institutioner i landet

för att förbättra möjligheterna för svensk och

internationell samtidskonst att visas utanför lan-

dets tre storstadsområden, liksom för svensk

konst att visas utomlands.

Det nationella uppdraget inom området

museiverksamhet avser regeringen att ge till

Kalmar läns museum. Museet har sedan mitten

av 1980-talet etablerat en särskild form av regio-

nal barn- och ungdomsverksamhet. Utgångs-

punkten har varit den lokala historien med fynd,

lämningar, människor och händelser och ett vik-

tigt inslag har varit den praktiska upplevelsen.

Målgruppen har varit elever på alla nivåer: för-

skola, grundskola och gymnasium. Museets

pedagoger har samlat värdefulla erfarenheter som

kan föras vidare till andra museer inom ramen

för ett nationellt uppdrag.

Som framgår av redovisningen är fem av de

sex uppdragen helt eller delvis inriktade mot

barn och ungdomar.

Regeringen föreslår att 7 miljoner kronor an-

visas för nationella uppdrag år 2000.

A4 Försöksverksamhet med ändrad

regional fördelning av kultur-

politiska medel

Tabell 4.9 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

68 713

1999

Anslag

138 626

1

Utgifts-

prognos

138 626

2000

Förslag

141 056

2001

Beräknat

142 991

2002

Beräknat

144 994

1 Anslagsnivån justerad enligt riksdagens bemyndigande med anledning av beslut

om att

andelen riktade, tidsbegränsade insatser skall uppgå till 2 % (prop. 1998/99:1,

bet.

1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55).

Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet

med ändrad regional ansvarsfördelning genom-

förs under tiden den 1 juli 1997 31 december

2002 en försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning i Kalmar, Gotlands och Skåne

län. I försökslänen har regionala självstyrelseor-

gan fr.o.m. den 1 juli 1998 från Statens kulturråd

övertagit befogenheten att besluta om fördel-

ningen av statsbidrag till regional kulturverk-

samhet. Under anslaget beräknas medel för

denna försöksverksamhet.

För verksamheten gäller förordningen

(1998:305) om försöksverksamhet med ändrad

fördelning av statsbidrag till regional kulturverk-

samhet.

Regeringens överväganden

Försöksverksamheten med ändrad regional an-

svarsfördelning på kulturpolitikens område in-

leddes den 1 juli 1998. Regeringen har den 29

maj 1997 utfärdat direktiv (dir. 1997:80) för en

parlamentarisk kommitté (In 1997:08) med upp-

drag att följa upp och utvärdera hela försöksverk-

samheten samt utforma vissa förslag om den

framtida regionala organisationen. Kommittén

skall redovisa sina överväganden och förslag se-

nast den 1 oktober 2000.

För att möjliggöra utvecklingsinsatser för

länsmusiken i Kalmar, Gotlands och Skåne län

har 616 000 kronor överförts till anslaget B2 Bi-

drag till regional musikverksamhet samt regio-

nala och lokala teater-, dans- och musikinstitu-

tioner. Se även avsnitt 5 Teater, dans och musik.

Som en följd av att bidragsmedel avseende

Östgötabaletten frigjorts för omprioritering till

andra dansinstitutioner, däribland Skånes

Dansteater, beräknas en ökning av anslaget till

Skåne län med 1,5 miljoner kronor genom

överföring från anslaget B2 Bidrag till regional

musikverksamhet samt regionala och lokala tea-

ter-, dans- och musikinstitutioner.

Tabell 4.10 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

138 626

Pris- och löneomräkning

+ 1 546

Överföring till anslaget B2

 616

Överföring från anslaget B2

+ 1 500

Förslag 2000

141 056

5 Teater, dans och musik

5.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar statens stöd till

Riksteatern, Operan, Dramaten, Dansens Hus

och Svenska rikskonserter, länsmusiken, regio-

nala och lokala teater-, dans- och musikinstitu-

tioner, fria teater-, dans- och musikgrupper, ar-

rangerande musikföreningar, Drottningholms

slottsteater, Ulriksdals slottsteater

(Confidencen), Marionetteatern, Internationella

Vadstena-akademien och Musikaliska akade-

mien, produktion och distribution av fonogram,

notutgivning och information om svensk musik

samt till den teaterfrämjande verksamheten Skå-

debanan.

Vissa utvecklingsinsatser m.m. avseende tea-

ter, dans och musik redovisas under avsnitt 4.

5.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

1 429,9

1 398,0

1401,5

1 416,5

1446,7

1 478,9

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Teaterns föreställnings- och besökstal har totalt

sett ökat under år 1998. Det framgår dock inte

om publikökningen också innebär att institutio-

nerna har nått nya publikgrupper.

Särskilda centrala insatser har gjorts för att

sprida intresset för dans.

Tillfälliga stödinsatser har gjorts för ett antal

krisdrabbade teatrar. Många institutioner har in-

lett ett långsiktigt förändringsarbete.

De fria teater-, dans- och musikgrupperna har

alltjämt svårt att nå ut med sina turnéproduktio-

ner.

Förändringar

Verksamhetsområdet har fått en kraftig för-

stärkning som ett led i en samlad satsning för att

förbättra konstnärernas villkor.

Operan har fått möjlighet att etablera en sido-

scen på Vasateatern i Stockholm.

En ombyggnad av Dramatens lilla scen in-

leddes våren 1999.

Prioriteringar

Operans ekonomi konsolideras genom ett höjt

statsbidrag.

Särskilda insatser görs för Dramaten med an-

ledning av lilla scenens ombyggnad.

Rikskonserter ges möjlighet att öka insatserna

för folkmusiken.

Försök inleds med en länsteater i Jämtland.

5.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Institutionerna

Nationalscenerna samt de lokala och regionala

teater-, dans- och musikinstitutionerna utgör

stommen i det nätverk av konstnärligt produce-

rande institutioner, utan vilka det inte skulle gå

att förverkliga de kulturpolitiska målen i vårt

geografiskt vidsträckta och ojämnt befolkade

land. Riksteatern, Rikskonserter och Dansens

Hus kompletterar institutionerna såväl konst-

närligt som genom samordnande och initiativta-

gande insatser.

Staten har genom särskilda engångsinsatser

under åren 1998 och 1999 medverkat till att ett

antal teatrar med ekonomiska problem kunnat

fortsätta sin verksamhet. Vid många institutioner

har ett förändringsarbete inletts för att långsik-

tigt förbättra ekonomin. Nya organisatoriska

lösningar prövas och alternativa finansierings-

former undersöks. Hos institutionerna finns ge-

nomgående en stark ambition att försöka finna

ekonomiskt hållbara arbetsformer utan att göra

avkall på verksamhetens kvalitet och integritet.

Långsiktighet i verksamheten och den konti-

nuitet i den konstnärliga utvecklingen som en

fast ensemble borgar för är de främsta känne-

tecknen för en institution. Samtidigt finns ett

behov av rörlighet i arbetsformerna, både för den

konstnärliga förnyelsens skull och för att möta

omvärldsförändringar av olika slag. Möjligheten

att erbjuda vissa konstnärliga personalkategorier

kontrakt på 2 5 år, som parterna på arbets-

marknaden har enats om, är ett led i en sådan

strävan. Det är dock angeläget att ha god balans

mellan olika anställningsformer. På de flesta håll

finns också en stark medvetenhet om betydelsen

av en stabil och långsiktig verksamhet och om

faran av att i alltför hög grad övergå till ett pro-

jektinriktat arbetssätt.

Dansen har alltjämt en svag institutionell för-

ankring i den meningen att det finns få rena

dansinstitutioner. En positiv utveckling av dan-

sen i regionerna har dock inletts bland annat

genom att ett antal regionala danskonsulenter

har fått statligt stöd. Det finns också ett ökat in-

tresse från länsteatrarnas sida att arbeta med mu-

sik och dans.

De fria grupperna

De fria teater-, dans- och musikgrupperna har

varierande verksamhetsformer. Vissa teater- och

dansgrupper är institutionsliknande med fast

scen och kontinuerlig verksamhet, medan andra

arbetar mer projektinriktat.

De fria teatergrupperna står för ungefär hälf-

ten av landets totala produktion av barn- och

ungdomsteater och för en stor del av turnéföre-

ställningarna. Kommunernas efterfrågan på

gruppernas utbud fortsätter att minska.

Dansgruppernas publikunderlag ökar åter

efter en nedgång i mitten av 1990-talet, men

fortfarande når relativt få föreställningar utanför

storstadsregionerna.

Många musikgrupper har svårt att finna spel-

tillfällen och få sammanhängande turnéer ute i

landet. Detta gäller inte minst jazzgrupper och

ensembler inom den nutida konstmusiken. In-

tresset för folkmusik fortsätter att växa och flera

nyskapande folkmusikgrupper har etablerats.

Arrangörsledet

Sverige har en ojämnt fördelad befolknings-

struktur och stora avstånd mellan tätorterna i

vissa delar av landet. Möjligheten att gå på teater

och konserter, oavsett bostadsort, förutsätter en

bred turnéverksamhet som i sin tur är beroende

av att det finns kunniga och engagerade arrangö-

rer på de orter som tar emot turnéerna. Turnéar-

rangemang utgör nästan 50 % av det totala stats-

understödda teater- och dansutbudet. På musik-

området är motsvarande andel ännu högre.

Arrangörsledet har alltså en strategisk betydelse

när det gäller att sprida tillgången till teater, dans

och musik. Arrangören har även en nyckelroll

när det gäller att nå kontakt med publikgrupper

som sällan nås av eller söker sig till kultur.

På teater- och dansområdet är det oftast den

lokala teaterföreningen som anordnar föreställ-

ningar på mindre orter. Skolor och förskolor är

en vanlig förmedlare av barn- och ungdomstea-

ter. Det pågående förnyelsearbetet inom teater-

föreningarna inriktas bl.a. på att höja kvalitets-

medvetandet och på att pröva nya former av

arrangörsskap. Mycket tyder på att det också

finns ett behov att öka skolornas kvalitetsmed-

vetande i fråga om barn- och ungdomsteater. De

teater- och danskonsulenter som verkar på läns-

nivå med kommunalt och statligt stöd har en

viktig uppgift när det gäller att öka den kommu-

nala beställarkompetensen.

På musikområdet är arrangörsledet mer gen-

reinriktat. De s.k. arrangerande musikförening-

arna, dvs. kammarmusikföreningar, jazzklubbar,

folkmusik- och rockföreningar samt vissa or-

kesterföreningar, svarar för en stor del av de

offentliga konserterna i såväl större städer som

på mindre orter. Deras verksamhet bygger i hög

grad på ideella insatser. Även länsmusiken har en

viktig musikförmedlande roll, liksom trossam-

funden och folkbildningsorganisationerna.

Svenska kyrkans samverkan med det profana

musiklivet kan komma att få delvis andra förut-

sättningar i och med de förändrade relationerna

mellan kyrka och stat. Behovet av ett förstärkt

och kulturpolitiskt mer strategiskt inriktat pub-

likarbete är stort också inom musikens arran-

görsled. Det är ett av motiven för de senaste

årens kraftiga ökning av det statliga stödet till

arrangörsföreningarna.

Föreställnings- och publikutveckling budgetåren

1995/96 - 1998

Källa: Statens kulturråd.

Teater och dans

Tabell 5.2 Antal föreställningar

1995/96

(12 mån)

1997

1998

Operan

342

337

341

Dramaten

1 120

1 070

1 226

Riksteatern

1 338

1 714

2 047

Läns- och

stadsteatrar

9 617

9 130

10 600

Fria grupper

7 467

8 177

7 823

Övriga med

statsbidrag

214

287

236

Summa

20 098

20 715

22 273

Tabell 5.3 Antal besök i 1000-tal

1995/96

(12 mån)

1997

1998

Operan

184

203

212

Dramaten

244

289

316

Riksteatern

222

259

425

Läns- och

stadsteatrar

1 781

1 728

1 754

Fria grupper

687

776

789

Övriga med

statsbidrag

33

30

25

Summa

3 151

3 285

3 521

Riksteaterns föreställningar och publik visar en

markant uppgång. En stor del av Riksteaterns

föreställningar under 1998 spelades i Stock-

holmsregionen. Även Operan och Dramaten re-

dovisar ett ökat antal föreställningar och besök

för år 1998. Ökningarna får delvis ses som en

följd av särskilda arrangemang under Kultur-

huvudstadsåret.

Sett över en längre period har mängden före-

ställningar ökat mer än publiktalen. Detta bör

delvis ses mot bakgrund av att många teatrar

numerar satsar på en varierad produktionsprofil

med fler föreställningar i mindre format.

Kulturrådets särskilda barnteaterstatistik visar

att det genomsnittliga antalet föreställningar per

barn alltjämt ligger på en lägre nivå än under

första hälften av 1990-talet. De fria teater-

gruppernas barnföreställningar visar en fortsatt

minskning.

Dans

Tabell 5.4 Antal föreställningar

1995/96

(12 mån)

1997

1998

Institutioner

369

364

556

Fria grupper

470

544

609

Summa

839

908

1 165

Tabell 5.5 Antal besök

1995/96

(12 mån)

1997

1998

Institutioner

181 700

203 000

259 875

Fria grupper

57 300

61 900

80 441

Summa

239 000

264 900

340 316

Institutionerna är Operabaletten, Göteborgs-

Operans balett, Cullbergbaletten, Skånes

Dansteater, NorrDans (fr.o.m. 1997) och Öst-

götabaletten (t.o.m. 1996). Av de 25 fria dans-

grupper som ingår i statistiken för år 1998 är 18

verksamma i Stockholm och sex i Göteborg.

Det totala antalet dansföreställningar liksom

det totala antalet besökare vid sådana föreställ-

ningar har ökat de senaste åren. Någon fullstän-

dig turnéstatistik finns inte tillgänglig, men allt

tyder på att det fortfarande är förhållandevis få

föreställningar som når utanför storstadsregio-

nerna.

Musik

Tabell 5.6 Antal konserter och besök, regionala orkester-

institutioner

År

Antal besök

Antal konserter

1995/96 (12 mån)

627 000

799

1997

695 000

933

1998

720 000

1 166

År 1995/96 hade 11 orkestrar ställning som

statsunderstödda regionala orkesterinstitutioner.

År 1997 tillkom Göteborgsmusiken och år 1998

Musica Vitae i Växjö och Norrbottens Kammar-

orkester.

Tabell 5.7 Antal konserter och besök, länsmusiken

År

Antal besök

Antal konserter

1995/96 (12 mån)

1 478 700

14 845

1997

1 538 000

15 192

1998

1 586 300

14 535

Det hundratal fria musikgrupper som fått statligt

verksamhetsbidrag för år 1998 höll totalt 2 435

konserter under det året. Antalet varierar dock

mycket mellan grupperna. Ca 67 % av konsert-

erna genomfördes utanför hemorten. Den höga

andelen är delvis en följd av att statsbidraget för-

utsätter turnéverksamhet.

För de arrangerande musikföreningarna saknas

konsert- och besöksstatistik.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Som ett led i den samlade satsning för att för-

bättra konstnärernas villkor som riksdagen be-

slutade om våren 1998 (prop. 1997/98:87, bet.

1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) görs från

och med år 1999 en omfattande förstärkning av

området teater-, dans- och musik. Rikskonserter

och de regionala teater- och musikinstitutionerna

tillförs ytterligare medel för kompositionsbe-

ställningar och annan samverkan med tonsättare.

Fria teater-, dans- och musikgrupper får kraftigt

ökade bidrag för att underlätta turnerande och

konstnärlig utveckling. Stödet till utgivning och

spridning av kvalitetsfonogram samt till infor-

mation om ny svensk musik förstärks. Samman-

taget har verksamhetsområdet Teater, dans och

musik tillförts drygt 17 miljoner kronor. Härut-

över görs ökade insatser för teater, dans och mu-

sik inom verksamhetsområdena Allmän kultur-

verksamhet och Ersättningar och bidrag till

konstnärer till ett samlat belopp av ca 13 miljo-

ner kronor. Vidare har medel avsatts inom ut-

giftsområde 14 för arbetsförmedlande insatser

vid centrumbildningarna och för att möjliggöra

försök med en s.k. tredje anställningsform inom

teaterområdet.

Som framgår av redovisningen under avsnitt 4

har regeringen under år 1998 och första hälften

av år 1999 fördelat sammanlagt drygt 28 miljoner

kronor i tillfälligt stöd till kulturinstitutioner

som befinner sig i ett förändringsskede eller i en

akut krissituation. Medlen har huvudsakligen

fördelats till teaterinstitutioner. Inom denna ram

har Dramaten tilldelats 2,4 miljoner kronor som

kompensation för ett beräknat inkomstbortfall

under år 1999 i samband med ombyggnad av lilla

scenen.

Genom medelstillskott på sammanlagt 3,5

miljoner kronor för åren 1998 och 1999 har

Operan fått möjlighet att etablera en sidoscen på

Vasateatern i Stockholm.

I samband med anslagsjusteringen avseende

länsmusiken år 1998 gjordes särskilda nivåhöjan-

de insatser för ett antal länsmusikorganisationer

med fast orkester eller annan specialinriktad

verksamhet. Sålunda har kammarensemblen

Musica Vitae i Växjö och Norrbottens Kammar-

orkester fått ställning som regional orkester-

institution. Ett förstärkt stöd har lämnats till

Svenska Kammarorkestern i Örebro, Gotlands-

musiken, Musik i Dalarna samt Norrlands Musik

och Dansteater.

För åren 1998 och 1999 har 2 % av verksam-

hetsbidraget till lokala och regionala teater-,

dans- och musikinstitutioner, exklusive länsmu-

siken, avsatts till riktade insatser under högst tre

år i syfte att nå en bredare publik samt pröva nya

samverkansformer med kulturlivets övriga delar

och andra samhällssektorer. Under år 1998 har

11 projekt på musikområdet och 34 projekt på

teater- och dansområdet fått stöd. Härigenom

har särskilda insatser kunnat göras för exempel-

vis NorrDans och Skånes Dansteater samt för ett

västsvenskt teater- och danscentrum för barn

och ungdomar.

Musiklivets arrangörsorganisationer har under

åren 1998 och 1999 fått det statliga stödet för-

stärkt med sammanlagt 9,6 miljoner kronor. Det

totala stödet till dessa organisationer uppgår

därmed till drygt 20 miljoner kronor, vilket är en

i det närmaste fördubblad insats. Inom denna

medelsram lämnas från och med år 1999 stöd till

Eric Sahlström-institutet i Tobo, Uppland, för

utveckling av ett folkmusikcentrum.

Effekter av de statliga insatserna

Regeringen anser att de befintliga statliga stöd-

formerna är nödvändiga verktyg för att förverk-

liga de nationella kulturpolitiska målen inom

verksamhetsområdet. De statliga stöden samver-

kar med insatser på regional och kommunal nivå.

Även internationella erfarenheter pekar på att det

inte är möjligt att vidmakthålla en god institutio-

nell infrastruktur och erbjuda alla medborgare ett

kvalitetsutbud av teater, dans och musik utan ett

omfattande offentligt stöd.

Ökade besökstal tyder på att producenter och

arrangörer har blivit effektivare i sitt utåtriktade

arbete. Enligt tillgängliga redovisningar har de

flesta teater- och musikinstitutioner ökat ambi-

tionerna när det gäller att nå nya publikgrupper

och spela utanför hemorten. Särskilt påtaglig är

den starka satsning som på många håll görs för

att nå barn och ungdomar. Samverkan över sek-

torsgränser blir allt vanligare. Ett flertal institu-

tioner och fria grupper inriktar sig också på att

lyfta fram konstnärliga uttryck från andra kultu-

rer än den traditionellt västerländska. För att åt-

gärderna skall få varaktig och synlig effekt, till

exempel genom ändrade kulturvanor hos efter-

satta grupper, måste det utåtriktade arbetet fort-

sätta och intensifieras. Regeringen avser att ägna

ökad uppmärksamhet åt dessa frågor.

Genom en tillfällig kompletterande bidrags-

givning under åren 1998 och 1999 har staten

medverkat till att ett antal krisdrabbade teatrar

har kunnat upprätthålla sin verksamhet. För att

nya krissituationer inte skall uppkomma måste

dock ett långsiktigt förändringsarbete ske inom

institutionerna. Ett sådant har också inletts på

många håll. Det är i första hand huvudmännen

som har ansvaret för att det skapas konstnärligt

och ekonomiskt hållbara lösningar på institutio-

nernas problem. Staten har under lång tid med-

verkat till uppbyggnaden av det nu befintliga

nätet av regionala och lokala teater- och orkes-

terinstitutioner och lämnar i dag ett betydande

årligt stöd till deras verksamhet. Det är ingen re-

alistisk bedömning att staten, med bibehållet

fullt ansvar för nationalscenerna och övriga

riksinstitutioner, skulle ha möjlighet att överta

en del av de regionala huvudmännens ansvar för

det pågående förändringsarbetet. Däremot kan

det vara rimligt att staten, när det finns skäl för

det, fortsätter att göra vissa insatser i län med

svag försörjning av institutionsbaserad teater,

dans och musik.

Statens kulturråd har analyserat utfallet av de

tidsbegränsade, riktade insatserna för regionala

kulturinstitutioner. Regeringen bedömer att av-

sättningen på 2 % av verksamhetsbidraget till

riktat stöd har medverkat till att institutionerna

har ökat sin ambitioner när det gäller förnyelse

och tillgänglighet.

Flera av de statliga stöden har till syfte att

säkra ett brett kvalitetsutbud av teater, dans och

musik på mindre orter. En grundförutsättning

för att de statliga insatserna skall få effekt är

dock att de följs upp med regionala och kommu-

nala åtgärder. De fria teatergruppernas fortsatta

svårigheter att få avsättning för sina barn- och

ungdomsproduktioner ger en antydan om att

statens stöd till grupperna måste kombineras

med utvecklingsinsatser inom det lokala bestäl-

larledet. Även det förstärkta stödet till musikens

arrangörsföreningar får avsedd verkan bara om

det samverkar med lokala satsningar.

Statens insatser på teater-, dans- och musik-

området har direkt betydelse för de yrkesverk-

samma scen- och tonkonstnärernas tillgång till

arbete. Effekten i dessa hänseenden av de senaste

tidens satsningar, inbegripet försöksverksamhe-

ten med den s.k. tredje anställningsformen och

nya former av förmedlingsverksamhet, kan ännu

inte överblickas. Även här handlar det om sam-

verkan mellan olika slags insatser.

Regeringens slutsatser

Den huvudsakliga inriktningen på statens insat-

ser bör alltjämt vara den som riksdagen angav i

sitt ställningstagande till 1996 års kulturpolitiska

proposition. Detta innebär att hög prioritet även

i fortsättningen ges för åtgärder i syfte att öka

tillgängligheten till teater, dans och musik, geo-

grafiskt och socialt, samtidigt som förutsätt-

ningar ges för fortsatt hög kvalitet i det konst-

närliga utövandet.

Staten har under lång tid medverkat till upp-

byggnaden av ett regionalt nät av institutions-

teatrar. Det är därför rimligt att staten stödjer

tillkomsten av teaterinstitutioner i län som ännu

saknar en sådan. Under en treårsperiod bör från

och med nästa år stöd lämnas till försök med att

bygga upp en länsteater i Jämtland. Stödet be-

räknas under Allmän kulturverksamhet.

Ansvaret för hållbara förändringar inom in-

stitutionerna vilar på huvudmännen. Som ensam

ägare har staten ett särskilt ansvar för att natio-

nalscenernas förändringsarbete kan genomföras

på rimliga villkor. Regeringen föreslår att Ope-

rans årliga anslag förstärks med 5,9 miljoner

kronor som ett led i bolagets pågående konsoli-

deringsarbete. För Dramaten är lilla scenens om-

byggnad en angelägen åtgärd för att säkra fram-

tida intäkter. En engångsanvisning på 4,9

miljoner kronor bör ställas till regeringens dispo-

sition för bidrag till extraordinära kostnader i

samband med ombyggnaden. Medlen beräknas

under Allmän kulturverksamhet.

I enlighet med riktlinjerna i den kulturpoli-

tiska propositionen bör prioritet ges åt insatser

för svagt företrädda musikgenrer. Regeringen

föreslår att Rikskonserter ges möjlighet till

ökade insatser för folkmusiken.

De riktade utvecklingsinsatserna för regionala

institutioner bör fortsätta. Stödet bör dock få en

ny teknisk utformning.

5.4 Revisionens iakttagelser

Revisionen har inte haft några invändningar i re-

visionsberättelserna för år 1998 avseende bolag

och organisationer inom verksamhetsområdet.

5.5 Anslag

B1 Bidrag till Riksteatern, Operan,

Dramaten, Dansens Hus och

Svenska rikskonserter

Tabell 5.8 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

727 076

1999

Anslag

750 501

Utgifts-

prognos

750 501

2000

Förslag

764 055

2001

Beräknat

778 975

1

2002

Beräknat

795 172

2

1 Motsvarar 764 055 tkr i 2000 års prisnivå.

 2Motsvarar 764 055 tkr i 2000 års prisnivå.

Riksteatern

Svenska riksteatern är en folkrörelseorganisation,

med lokala och regionala arrangörsföreningar

samt en central enhet med producerande, för-

medlande och främjande uppgifter. Riksteaterns

centrala verksamhet har lokaler i Hallunda, Bot-

kyrka. År 1998 fick Riksteatern 218 833 000

kronor i statsbidrag. Utöver bidraget hade Riks-

teatern intäkter på 51 miljoner kronor. Hyres-

kostnaderna uppgick till 23 647 000 kronor. Re-

sultatet för år 1998 är ett underskott på drygt 9

miljoner kronor, vilket balanserats mot en pro-

duktionsreserv vid utgången av år 1997 på 22,9

miljoner kronor. För år 1999 uppgår statsbidra-

get till 222 985 000 kronor.

Operan

Operan är Sveriges nationalscen för opera och

balett. Verksamheten bedrivs i form av ett av

staten helägt aktiebolag. Sedan år 1998 dispone-

rar Operan Vasateatern som andra scen. År 1998

fick Operan 277 877 000 kronor i statsbidrag,

inbegripet en engångsanvisning på 2 miljoner

kronor för anskaffning av inventarier m.m. till

Vasateatern. Operans övriga intäkter uppgick till

ca 77,5 miljoner kronor. Hyreskostnaderna upp-

gick till 49 641 000 kronor. 1998 års resultat efter

bokslutsdispositioner är ett underskott på 12,3

miljoner kronor, vilket reducerar det egna kapi-

talet till 3,2 miljoner kronor. För år 1999 uppgår

statsbidraget till 282 705 000 kronor.

Dramaten

Dramaten är Sveriges nationalscen för talteater.

Verksamheten bedrivs i form av ett av staten

helägt aktiebolag. Dramaten spelar, förutom på

stora scenen, på fyra andra scener i Dramaten-

huset och sedan år 1997 även i den f.d. industri-

lokalen Elverket. År 1998 fick Dramaten

161 779 000 kronor i statsbidrag, sedan 1 193 000

kronor avräknats för årsränta på det lån i Riks-

gäldskontoret på 25 miljoner kronor, som rege-

ringen har övertagit från Dramaten (prop.

1997/98:1 volym 1, bet. 1997/98:FiU11, rskr.

1997/98:45). Dramatens övriga intäkter uppgick

till 66,2 miljoner kronor. Hyreskostnaderna

uppgick till 29 550 000 kronor. 1998 års resultat

efter finansiella dispositioner är ett överskott på

3,9 miljoner kronor. Det egna kapitalet uppgår

därmed till drygt 7 miljoner kronor. För år 1999

uppgår statsbidraget till 159 700 000 kronor efter

avräkning med 6 419 000 kronor för ränta och

amortering på det av staten övertagna lånet.

Härutöver har Dramaten tilldelats ett engångs-

bidrag på 2,4 miljoner kronor som kompensation

för uteblivna biljettintäkter på grund av att lilla

scenen hålls stängd för ombyggnad under en del

av spelåret 1999.

Dansens Hus

Dansens Hus är en stiftelse, bildad av de teatrar

som har större fasta dansensembler. Stiftelsen

har till ändamål att utveckla dansen i Sverige,

främst genom att ta emot gästspel av svenska och

internationella dansensembler. Verksamheten

samfinansieras av staten och Stockholms stad

enligt en år 1993 träffad överenskommelse. Dan-

sens Hus disponerar kontorslokaler och två sce-

ner i Folkets Hus i Stockholm. År 1998 fick

Dansens Hus 14 905 000 kronor i statsbidrag

och 4 680 000 kronor i bidrag från Stockholms

stad. Stiftelsens övriga intäkter uppgick till ca 9,5

miljoner kronor. Hyreskostnaderna uppgick till

7 851 000 kronor. Resultatet för år 1998 är ett

underskott på drygt 1,7 miljoner kronor efter

bokslutsdispositioner. Sedan förlusten balanse-

rats återstår ca 3,3 miljoner kronor i disponibla

reserver. För år 1999 är statsbidraget 15 432 000

kronor och bidraget från Stockholm stad

4 763 000 kronor.

Svenska rikskonserter

Svenska rikskonserter är en av staten bildad stif-

telse med uppgift att främja utvecklingen av mu-

siklivet i hela landet genom kompletterande mu-

sikproduktion, service till musiklivet och

presentation av svensk musik i utlandet. Riks-

konserter fick år 1998 ett statsbidrag på

54 489 000 kronor. De övriga intäkterna uppgick

till 41,4 miljoner kronor. Hyreskostnaderna

uppgick till 9 165 000 kronor. Resultatet för år

1998 är ett underskott på ca 1,9 miljoner kronor.

Sedan underskottet balanserats återstår ett eget

kapital på ca 0,7 miljoner kronor. För år 1999

uppgår statsbidraget till 58 260 000 kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Resultatinformationen grundar sig på institutio-

nernas årsredovisningar och budgetunderlag

samt på olika särredovisningar från Statens kul-

turråd.

Riksteatern

Under år 1998 har Riksteaterns totala föreställ-

nings- och publiktal ökat avsevärt. Den totala

publiksiffran var över 400 000, vilket är en ök-

ning med 140 000 (56 %) jämfört med år 1997.

Andelen samarbeten med andra producenter har

också ökat påtagligt. Av 1998 års vuxenproduk-

tioner av talteater genomfördes 13 i egen regi

och 20 i samarbete med andra producenter.

Som framgår av den regionala analys som Sta-

tens kulturråd har gjort på regeringens uppdrag

har Riksteatern, liksom Riksutställningar och

Rikskonserter, under Kulturhuvudstadsåret 1998

haft ett ovanligt stort antal arrangemang i Stock-

holmsområdet.

Insatserna för arrangörsutveckling och publik-

arbete fortsätter att utvecklas. Genom nya och

brett upplagda marknadsföringsåtgärder, till

exempel förmånskortet ScenPass Sverige, räknar

Riksteatern med att intressera nya målgrupper

för teater.

Det treåriga dansfrämjande samarbetet med

Statens kulturråd och Dansens Hus innebär

bland annat att Rikteatern från och med år 1999

årligen turnerar med två dansproduktioner ut-

över den egna Cullbergbaletten. Under år 1998

har Riksteatern varit medarrangör för en natio-

nell dansbiennal.

Riksteatern har regeringens uppdrag att in-

rikta Södra teaterns verksamhet på scenkonst

från hela världen och på samarbete med kom-

mittén Forum för världskultur. Under år 1998

har Södra teaterns ledningsfunktion förändrats

och viss programverksamhet har startat med den

nya inriktningen. Lokaler har upplåtits åt Forum

för världskultur i Södra teatern.

Operan

Delvis till följd av särskilda satsningar under

Kulturhuvudstadsåret hade Operan fler produk-

tioner på repertoaren och gav fler föreställningar

och konserter under år 1998 än under de närmast

föregående åren. På Drottningholmsteatern gav

Operan sju föreställningar, vilket motsvarar un-

gefär 1997 års insats.

Den genomsnittliga beläggningen på stora

scenen var 84 % för opera och 87 % för balett,

vilket är en normal beläggningsnivå för Operan.

Operan redovisar ett ökat besökstal, vilket dock

skall ställas mot den större mängden evenemang

inom och utanför operahuset under år 1998.

Operan har under en lång följd av år haft en

underbalanserad ekonomi. En genomgripande

omstrukturering av verksamheten genomfördes

mellan budgetåren 1992/93 och 1997, då perso-

nalen minskades med närmare 100 årsverken

samtidigt som vissa kostnadskrävande upprust-

ningar sköts på framtiden. Trots dessa åtgärder

har det inte varit möjligt att bedriva verksamhe-

ten utan att ta den egna kapitalreserven i anspråk,

vilket inneburit att densamma drastiskt minskat.

Samtidigt har förvärvet av Vasateatern innebu-

rit nya möjligheter till en långsiktigt positiv ut-

veckling. Där ges bland annat praktiska förut-

sättningar för ett fortsatt och fördjupat

samarbete med Operahögskolan och för barn-

och turnéproduktioner i mindre format. Vasa-

teaterns användning blir delvis beroende av hur

Operans totala resurser disponeras och hur övri-

ga delar av verksamheten utvecklas.

Operan och Stiftelsen Drottningholms tea-

termuseum har på regeringens uppdrag redovisat

en gemensam plan för föreställningsverksamhe-

ten vid Drottningholmsteatern under perioden

2000 2002. Enligt planen bör tre produktioner

kunna genomföras årligen, förutsatt att statens

bidrag till respektive institution motsvarar minst

1999 års nivå samt att nuvarande sponsorsinsats

bibehålls. Av de tre produktionerna svarar Ope-

ran för en med 7 9 föreställningar och stiftelsen

för två med sammanlagt 16 20 föreställningar.

Dramaten

Dramaten gav år 1998 betydligt fler föreställ-

ningar än under de två närmast föregånde åren,

främst på grund av en stor mängd mottagna gäst-

spel inom ramen för Kulturhuvudstadsåret men

också genom ett ökat eget turnerande i Sverige.

Antalet produktioner på repertoaren, inklusive

nyproduktioner, var ungefär lika högt som under

år 1997, då Dramatens repertoar breddades mar-

kant.

Den genomsnittliga beläggningen på Drama-

tens scener var oförändrat 86 %. Dramaten re-

dovisar en betydande publikökning, men liksom

hos Operan skall den ses i ljuset av det ökade

antalet föreställningar.

I maj 1999 stängdes Dramatens lilla scen för

en omfattande renovering. Lilla scenen beräknas

kunna återinvigas i oktober 2000.

Dramaten redovisar ett gott ekonomiskt re-

sultat för år 1998. Planeringen för år 1999 och de

närmaste tre åren därefter utgår från att åter-

betalningen av det lån som staten har övertagit

årligen skall regleras med Dramaten.

Dansens Hus

Ett samarbetsavtal med Stockholm Europas

Kulturhuvudstad 98 AB har möjliggjort hel-

årsverksamhet på stora scenen med ett stort antal

specialsatsningar under år 1998. En rad interna-

tionella gästspel har genomförts, vilket medfört

en markant ökning av publiktillströmningen.

Även de regionala svenska gästspelen var betyd-

ligt fler än under år 1997.

Samarbetet fortsätter med Statens kulturråd

och Riksteatern kring främjandeprogrammet

Dans i hela landet. Verksamhet med service och

uppdragsförmedling till koreografer och dansare

(Dans Produktion Service) har även under år

1998 bedrivits med stöd från Statens kulturråd

och arbetsmarknadsmedel. Under år 1998 har

nio koreografer fått del av denna service.

Dansens Hus planerar för fortsatt helårsverk-

samhet på såväl stora scenen som på sidoscenen

Blå Lådan.

Rikskonserter

Genom förvärvet av Nybrokajen 11 i Stockholm

har Rikskonserter fått bättre praktiska förutsätt-

ningar att fylla sin samordnande och stödjande

roll i musiklivet. De nya lokalerna, inklusive en

konsertscen, har underlättat kontakter med nya

målgrupper och möjliggjort en mer koncentrerad

insats för musiklivets intresseorganisationer.

Samarbetet med länsmusiken och lokala mu-

sikarrangörer har fått en fast form på kammar-

musikens område. Repertoarplanering sker i tre

regioner, för vilka ett årligt produktionsutbud tas

fram i samråd mellan parterna. Inom andra gen-

rer, t.ex. folkmusiken, fortsätter arbetet med att

finna landstäckande samarbetsformer. Statens

kulturråd, som har i uppdrag att löpande följa

länsmusikens samarbete med Rikskonserter,

konstaterar att samarbetet utvecklas positivt.

Endast en tredjedel av Rikskonserters kon-

sertutbud förmedlas via länsmusiken, men även

beträffande de konserter som Rikskonserter säl-

jer direkt till lokala arrangörer sker i många fall

ett planeringssamråd med länsmusiken.

Kulturhuvudstadsåret 1998 har för Rikskon-

serters del inneburit medverkan i ett stort antal

externfinansierade evenemang i Stockholmsom-

rådet.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragen har använts i

enlighet med de mål som har angivits för verk-

samheten inom respektive institution. Någon

förändring av målen eller av bidragsgivningens

allmänna inriktning är inte aktuell. Regeringen

föreslår dock vissa förstärkta bidragsnivåer.

Dessa finansieras genom omprioriteringar inom

kulturområdet.

Riksteatern

Bidraget till Riksteatern pris- och löneomräknas

med 3 064 000 kronor.

Operan

Operans ekonomiska resultat för år 1998 under-

stryker vikten av att ett konsolideringsarbete in-

leds omgående. Regeringen har under år 1999

tilldelat Operan ett extra bidrag på 3,9 miljoner

kronor från den under anslaget A2 Bidrag till

allmän kulturverksamhet, utveckling samt inter-

nationellt kulturutbyte och samarbete uppförda

särskilda medelsramen till åtgärder för kultur-

institutioner. Regeringen förutsätter att Operan

härutöver vidtar egna åtgärder för att undvika att

verksamheten går med underskott år 1999. Från

och med år 2000 bör tillskottet för år 1999 på 3,9

miljoner kronor permanentas genom en motsva-

rande nivåhöjning under detta anslag. Vidare be-

räknar regeringen en ytterligare nivåförstärkning

på 2 miljoner kronor bland annat för att möjlig-

göra en högre årlig avsättning till upprust-

ningsåtgärder.

Pris- och löneomräkningen på Operans anslag

beräknas till 3 880 000 kronor. Regeringen förut-

sätter att Operan genomför uppsättningar på

Drottningholmsteatern med det antal föreställ-

ningar som angivits i uppgörelsen mellan de båda

teatrarna.

Dramaten

Dramatens lilla scen hålls stängd under perioden

maj 1999 oktober 2000 för en genomgripande

ombyggnad. Regeringen har hittills beviljat

Dramaten 2,4 miljoner kronor som kompensa-

tion för uteblivna biljettintäkter m.m. under år

1999 från den särskilda medelsramen till åtgärder

för kulturinstitutioner under anslaget A2 Bidrag

till allmän kulturverksamhet, utveckling samt

internationellt kulturutbyte och samarbete. För

inkomstbortfallet under år 2000 bör Dramaten

engångsvis tilldelas ytterligare medel. Regeringen

förslår att en medelsram på 4,9 miljoner kronor

ställs till regeringens disposition för ändamålet

under anslaget A2. Dramaten har även behov av

investeringsmedel för lilla scenens inredning och

utrustning. Regeringen överväger att för detta

ändamål anvisa ett särskilt belopp från 1999 års

medelsram till åtgärder för kulturinstitutioner.

Pris- och löneomräkningen på Dramatens årliga

bidrag beräknas till 2 290 000 kronor. Amor-

tering på det av staten övertagna lånet i Riks-

gäldskontoret kommer att avräknas i reglerings-

brevet.

Dansens Hus

Vad gäller Dansens Hus visar erfarenheterna från

Kulturåret 1998 att kontinuitet i gästspelsverk-

samheten har stor betydelse för att fånga och be-

hålla en ny publik för den moderna dansen. Re-

geringen förordar därför att bidraget till Dansens

Hus ökas med 2 220 000 kronor för att möjlig-

göra fortsatt helårsverksamhet. Satsningen finan-

sieras inom ramen för anslagets pris- och löne-

omräkning.

Rikskonserter

Riksdagen har vid upprepade tillfällen under se-

nare år betonat vikten av ökade insatser för

folkmusiken mot bakgrund av, bland annat, dess

förmåga att synliggöra det svenska kulturarvet

och samtidigt knyta an till andra länders kul-

turtraditioner. De nya lokalerna ger Rikskon-

serter förutsättningar att bredda insatserna för

folkmusiken dels genom att erbjuda en centralt

placerad arena för sceniska framträdanden, dels

genom att utveckla nya former av samverkan

med olika regionala folkmusikcentrum, exem-

pelvis Folkmusikens Hus i Rättvik. Regeringen

beräknar ett med 400 000 kronor förstärkt bi-

drag till Rikskonserter för ökade insatser för

folkmusiken. Pris- och löneomräkningen på

Rikskonserters anslag beräknas till 800 000 kro-

nor.

Tabell 5.9 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

750 501

Pris- och löneomräkning

+ 12 254

Reformer:

Operan

+ 5 900

Rikskonserter

+ 400

Omprioriteringar 1

 5 000

Förslag 2 000

764 055

1 Avser anslagsfinansierad amortering i januari 1999 av det från Dramaten

övertagna

lånet

Anslagets fördelning mellan institutionerna

framgår av följande tabell.

Tabell 5.10 Anslagets fördelning

Tusental kronor

Anslag 1999

Beräknat 2000

Riksteatern

222 985

226 049

Operan

282 705

292 485

Dramaten

164 700

1

167 538

2

Till regeringskansli-

ets disposition

6 419

3

871

4

Dansens Hus

15 432

17 652

Rikskonserter

58 260

59 460

Summa

750 501

764 055

1Före avräkning av 5 mkr för amortering i december 1999 på statens från Dramaten

övertagna lån

2Före avräkning av 5 mkr för amortering i december 2000 på statens från Dramaten

övertagna lån

3Avser årsränta och amortering i januari 1999 på statens från Dramaten övertagna

 lån

4Avser årsränta för år 2000 på statens från Dramaten övertagna lån

B2 Bidrag till regional musikverk-

samhet samt regionala och

lokala teater-, dans- och musik-

institutioner

Tabell 5.11 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

604 512

1999

Anslag

532 223

1

Utgifts-

prognos

532 223

2000

Förslag

537 250

2001

Beräknat

550 316

2002

Beräknat

563 910

1 Anslagsnivån justerad enligt riksdagens bemyndigande med anledning av beslut

om

att andelen riktade tidsbegränsade insatser skall uppgå till 2% (prop.

1998/99:1, bet.

1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55)

Under anslaget anvisas medel till länsmusikverk-

samhet samt regionala och lokala teater-, dans-

och musikinstitutioner.

För bidragsgivningen gäller förordningen

(1996:1598) om statsbidrag till regional kultur-

verksamhet. Bidrag för länsmusikverksamhet

lämnas till 19 landsting. Vidare lämnas bidrag till

31 teater- och dansinstitutioner samt 14 orkes-

terinstitutioner. Bidrag lämnas i form av stöden-

heter. En stödenhet är 100 000 kronor.

Enligt de riktlinjer för bidragen till regionala

kulturinstitutioner som riksdagen har godkänt

(prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129) skall en viss del av stödet avsättas

till riktade, tidsbegränsade insatser. För åren

1997-1999 har avsättning gjorts med 2% av bi-

dragen till regionala och lokala teater-, dans- och

orkesterinstitutioner.

Med anledning av pågående försöksverksam-

het med regional fördelning av kulturpolitiska

medel beräknas fr.o.m. den 1 juli 1998 under

detta anslag endast medel för riktade insatser till

institutioner i Skåne, Kalmar och Gotlands län.

Övriga medel som berör dessa län beräknas un-

der anslaget A4 Försöksverksamhet med ändrad

regional fördelning av kulturpolitiska medel.

Tabell 5.12 Anslagets fördelning år 1999

Tusental kronor

Länsmusikverksamhet

175 800

Särskilda insatser för länsmusiken

3 700

Orkesterinstitutioner

69 965

Teater- och dansinstitutioner

280 758

Samarbete med tonsättare

2 000

Summa

532 223

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Resultatinformationen grundar sig på uppgifter i

årsredovisningen och olika särredovisningar från

Statens kulturråd.

Länsmusiken

Statens kulturråd har redovisat en första analys

av hur det förändrade statsbidraget till länsmusi-

ken har påverkat verksamheten. I några fall har

huvudmännen ökat sin ekonomiska insats, men

nya organisatoriska lösningar prövas också på

flera håll. Kulturrådet konstaterar att skillna-

derna mellan länsmusikorganisationernas sätt att

fylla sin uppgift ökar. På vissa håll prioriteras fast

orkesterverksamhet. På andra håll orienterar man

sig mot musikteaterverksamhet i samarbete med

teaterinstitutioner. Andra åter lägger vikt vid

barn- och ungdomsverksamhet och frilanspro-

duktioner. Kulturrådet noterar att de regionala

huvudmännens nysatsningar i få fall har gällt

länsmusikens främjande och samordnande upp-

gifter.

Orkesterinstitutioner samt teater- och dansinstitu-

tioner

Statens kulturråd genomför för närvarande en

successiv översyn av de statligt understödda tea-

ter-, dans- och musikinstitutionerna. En första

rapport, avseende musikteaterverksamhet, har

avgivits. I denna analyseras bl.a. de sju regionala

musikteaterverksamheter som får stöd från detta

anslag. Generellt visar genomgången att musik-

teater är en kostnadskrävande konstform som

ställer stora krav på organisation och ledning.

Kulturrådet finner inte behov för en fortsatt ut-

byggnad av musikteaterverksamheten med nya

institutioner. Däremot betonas vikten av nya

samverkansformer för att nå publik inom större

geografiska områden. Under år 1999 fortsätter

översynen med en genomgång av stadsteatrar

och teatrar med regionala uppdrag samt orkes-

terinstitutioner.

Jämtlands och Södermanlands län saknar

fortfarande en fast regional teaterinstitution. I

båda länen byggs nu sådana upp i något annor-

lunda former än de traditionella länsteatrarna.

Sedan dansverksamheten vid Östergötlands

länsteater lagts ner från och med år 1997 finns tre

fasta regionala dansensembler, nämligen Göte-

borgsOperans balett, Skånes Dansteater och

NorrDans.

Riktade, tidsbegränsade insatser

För år 1998 avsattes sammanlagt 86 stödenheter

till riktade insatser, varav 18 till orkesterinstitu-

tioner och 68 till teater- och dansinstitutioner.

Statens kulturråd har inom denna ram beviljat

stöd till 11 projekt vid orkesterinstitutioner samt

34 projekt vid teater- och dansinstitutioner.

Vid behandlingen av budgetpropositionen för

år 1999 anförde riksdagen att konsekvenserna av

det år 1997 införda systemet med en procentuell

avsättning av medel för riktade tidsbegränsade

insatser borde belysas av regeringen. Hittills

gjorda erfarenheter av det riktade stödet på 2 %

av det årliga anslaget borde analyseras, liksom

följderna av en avsättning på 4 respektive 6 %.

Vidare borde en utvärdering göras av i vad mån

institutionernas ordinarie verksamhet påverkats

genom medelsavsättningen och om målen för de

riktade insatserna uppnåtts (bet. 1998/99:KrU1).

I en analys över det riktade stödet, baserad på

en enkät till de berörda institutionerna, har Sta-

tens kulturråd gjort följande sammanfattande

bedömning. Många institutioner har haft svårt

att se de riktade insatserna som ett incitament till

en långsiktig nyorientering av den ordinarie

verksamheten, utan har snarare upplevt dem som

en sätt att ersätta den målinriktade verksamhets-

planeringen med kortsiktig projektstyrning.

Samtidigt har bidragen på många håll möjliggjort

viktiga satsningar av utvecklingskaraktär, som

annars inte hade kommit till stånd. Genom-

gången ger en rad exempel på den möjlighet som

särskilda utvecklingsmedel kan utgöra i ett för-

ändringsarbete. Riktade insatser bör enligt Kul-

turrådet kunna göras även i fortsättningen, men i

form av ett särskilt utvecklingsbidrag utan be-

räkningsmässig koppling till det årliga

verksamhetsbidraget.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragsgivningen skett i

enlighet med de mål och riktlinjer som har angi-

vits för denna. Så länge Statens kulturråds syste-

matiska genomgång av teater,- dans- och mu-

sikinstitutionerna pågår vill regeringen inte ta

initiativ till några genomgripande förändringar av

bidragsgivningen under detta anslag.

Mot bakgrund av Kulturrådets analys av de

riktade tidsbegränsade insatserna finner dock re-

geringen skäl till en, huvudsakligen anslagstek-

nisk, omläggning av medelsanvisningen för så-

dana insatser från och med nästa år.

Omläggningen innebär att särskilda anslagspos-

ter inrättas för utvecklingsbidrag till teater- och

dansinstitutioner samt musikinstitutioner, inklu-

sive länsmusiken. För år 2000 bör respektive an-

slagspost tillföras belopp motsvarande 1999 års

avsättning till riktade insatser. I fortsättningen

bör det, i likhet med vad Kulturrådet har föresla-

git, inte finnas någon beloppsmässig koppling

mellan de ordinarie verksamhetsbidragen och ut-

vecklingsbidragen. De senare får i stället be-

handlas som ett eget ändamål i den årliga bud-

getprövningen.

Enligt den överenskommelse om länsmusiken

som träffats mellan staten och Landstingsför-

bundet år 1997 skall de riktade insatserna om-

fatta länsmusiken från och med år 2000. Under

år 1999 har regeringen engångsvis fördelat 3,7

miljoner kronor till utvecklingsinsatser inom

länsmusiken. Detta belopp bör i fortsättningen

ingå i anslagsposten för utvecklingsbidrag till

musikinstitutioner. För att möjliggöra utveck-

linginsatser för länsmusiken i Kalmar, Gotlands

och Skåne län bör anslagsposten vidare tillföras

616 000 kronor från anslaget A4 Försöksverk-

samhet med ändrad regional fördelning av kul-

turpolitiska medel.

Östgötabaletten lades ner år 1996. I avvaktan

på försök att åter etablera en fast dansinstitution

för Östergötlands och eventuellt också angrän-

sande län har de frigjorda bidragsmedlen på 4,6

miljoner kronor per år under åren 1997 1999

tillfälligt omfördelats till NorrDans, Göte-

borgsOperan och Skånes Dansteater (för år 1999

till Region Skåne). Regeringen har nu erfarit att

det för närvarande inte finns förutsättningar för

att inrätta en ny dansensemble för Östergötland,

vilket innebär att det nämnda beloppet kan an-

vändas för att mer varaktigt förstärka bidragsgiv-

ningen till övriga regionala dansinstitutioner. För

att ge beslutsfattarna i Region Skåne möjlighet

till fortsatta insatser för Skånes Dansteater

förordar regeringen att 1,5 miljoner kronor av

beloppet överförs till anslaget A4.

Under anslaget A2 Bidrag till allmän kultur-

verksamhet, utveckling samt internationellt

kulturutbyte och samarbete har 1,5 miljoner

kronor beräknats för bidrag till försök med

länsteaterverksamhet i Jämtland. Avsikten är att

under en prövotid av tre år ge verksamheten

möjlighet att utveckla en sådan stadga och lång-

siktighet att det kan bli aktuellt att införliva den i

det permanenta stödsystemet för regionala kul-

turinstitutioner. I inledningen till verksamhets-

området har regeringen redovisat sin syn på in-

stitutionsbegreppet.

Regeringen har i propositionen Nationella

minoriteter i Sverige (prop. 1998/99:143) gjort

bedömningen att de nationella minoriteterna sär-

skilt bör beaktas vid fördelningen av stöd enligt

bland annat förordningen om statsbidrag till re-

gional kulturverksamhet. Det ankommer på re-

geringen att utforma närmare föreskrifter om

detta.

Tabell 5.13 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

532 223

Pris- och löneomräkning

+ 5 968

Överföring från anslaget A4

+ 616

Överföring till anslaget A4

 1 500

Omprioritering

-57

Förslag 2000

537 250

B3 Bidrag till vissa teater-, dans-

och musikändamål

Tabell 5.14 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

96 878

Anslags-

sparande

7 783

1999

Anslag

115 240

Utgifts-

prognos

116 023

2000

Förslag

115 240

2001

Beräknat

117 430

2002

Beräknat

119 778

Under detta anslag beräknas medel för bidrag till

fria teater-, dans- och musikgrupper samt arran-

gerande musikföreningar, stöd till utgivning och

distribution av fonogram, bidrag till vissa mindre

teaterinstitutioner av nationellt intresse såsom

Drottningholmsteatern, Ulriksdals slottsteater

(Confidencen), Internationella Vadstena-aka-

demien och Marionetteatern, bidrag till Musika-

liska akademien samt till skådebaneverksamhet.

Från anslaget lämnas även särskilda bidrag till

Musikaliska akademien och Svenska tonsättares

internationella musikbyrå (STIM) Svensk Mu-

sik för notutgivning, information m.m.

För bidragsgivningen gäller förordningen

(1974:452) om statsbidrag till teater-, dans- och

musikverksamhet i mindre ensembler och fria

grupper, förordningen (1982:505) om statsbi-

drag för framställning och utgivning av fono-

gram samt förordningen (1984:326) om statsbi-

drag till kulturella ändamål.

Anslagssparandet avser av Statens kulturråd

beslutade men inte utbetalade bidrag till bland

annat fonogramutgivning.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Resultatinformationen grundar sig på uppgifter i

årsredovisningen och olika särredovisningar från

Statens kulturråd. Härutöver har regeringen tagit

del av årsredovisningar och anslagsframställ-

ningar från vissa institutioner och organisationer.

Bidragen till fria teater-, dans- och musik-

grupper har sedan år 1997 förstärkts etappvis

med sammanlagt 15 miljoner kronor, varav 10

miljoner kronor från och med år 1999. Efter

denna ökning uppgår stödet till totalt drygt 63

miljoner kronor. Av Statens kulturråds årsredo-

visning framgår att antalet ansökningar från de

fria grupperna har varit i stort sett konstant,

möjligen med en tendens till svag ökning, sett

över den senaste treårsperioden. De allra flesta

ansökningarna kommer från grupper med hem-

vist i de tre storstadsregionerna. Den övervä-

gande delen av bidragen går också till dessa regi-

oner. För att stödet skall komma det övriga

landet till del i form av ett större utbud har insat-

serna för att stimulera turnéverksamhet ökat.

Detta har skett dels i form av ökade verksam-

hetsbidrag, dels i form av bidrag för turnépro-

jekt. På dansens område görs dessutom särskilda

utvecklingsinsatser av främjandekaraktär.

Stödet till arrangerande musikföreningar har

för åren 1998 och 1999 ökat med 3,8 miljoner

kronor respektive 5,8 miljoner kronor. Sam-

manlagt uppgår stödet för närvarande till drygt

20 miljoner kronor. Det förstärkta stödet har

möjliggjort ökade insatser inom samtliga genre-

områden. Folkmusiken har fått en förhållandevis

stor ökning och antalet folkmusikföreningar

med bidrag fördubblades år 1998. Flera av dessa

föreningar har en mångkulturell inriktning. Vid

bidragsfördelningen har särskild uppmärksamhet

ägnats utvecklingsarbete kring nya arrangörs-

idéer. Inom ramen för det förstärkta arrangörs-

stödet har Eric Sahlström-institutet i Tobo,

Uppland, för år 1999 tilldelats ett bidrag på 1,5

miljoner för utveckling av verksamheten till ett

folkmusikcentrum. Härutöver har Eric Sahl-

ström-institutet engångsvis beviljats 500 000

kronor från regeringens dispositionsmedel under

anslaget A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,

utveckling samt internationellt kulturutbyte och

samarbete. Som villkor för fortsatt statligt stöd

gäller att institutet finner kompletterande bi-

dragskällor för verksamheten.

Stödet till utgivning och spridning av fono-

gram samt information om svensk musik uppgår

till sammanlagt 13,2 miljoner kronor. Kultur-

rådet noterar att antalet ansökningar om fono-

gramstöd har minskat totalt sett under senare år,

samtidigt som en ökande andel av ansökningarna

kommer från producenter av musik från invand-

rarnas ursprungsländer. Dessa producenter sak-

nar i många fall en fast distributör. Mot bak-

grund av den snabba förändringen av

fonogrammarknadens struktur och distribu-

tionsvägar kommer Kulturrådet att se över fono-

gramstödets tillämpning.

Stöd till mindre teaterinstitutioner av natio-

nellt intresse har för år 1999 utgått med sam-

manlagt ca 10,3 miljoner kronor, varav ca 6,6

miljoner kronor tillfallit Drottningholms

Slottsteater. Regeringen har därutöver tilldelat

Drottningholms Slottsteater ett särskilt bidrag på

1 miljon kronor för föreställningsverksamheten

under sommaren 1999. Medlen har anvisats från

den särskilda medelsramen för stöd till kultur-

institutioner under anslaget A2 Bidrag till allmän

kulturverksamhet, utveckling samt internatio-

nellt kulturutbyte och samarbete.

Som anmälts under anslaget B1 Bidrag till

Riksteatern, Operan, Dramaten, Dansens Hus

och Svenska rikskonserter har Drottningholms

Slottsteater och Operan redovisat en gemensam

plan för föreställningsverksamheten på Drott-

ningholmsteatern under treårsperioden 2000

2002.

Till verksamheten vid Riksskådebanan och de

regionala skådebanorna har under 1999 lämnats

ett sammanlagt stöd på ca 4,3 miljoner kronor.

Musikaliska akademien har tilldelats ca 3,5 mil-

joner kronor för sin löpande verksamhet.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragsgivningen under

detta anslag har fyllt sina syften och föreslår

därför inga förändringar. Regeringen vill dock

delge riksdagen följande synpunkter.

Ett viktigt syfte med statens stöd till fria tea-

ter-, dans- och musikgrupper är att stimulera till

turnéverksamhet. Statens kulturråd har fått i

uppdrag att årligen avrapportera omfattningen av

gruppernas turnerande. Det kan bli aktuellt med

en fördjupad utvärdering av turnéverksamheten

när det finns statistik över en längre tidsperiod. I

ett sådant sammanhang kan det även vara intres-

sant att få belyst hur andra kulturpolitiska stöd-

former påverkar de turnerande gruppernas ar-

betsvillkor och vilken betydelse man bör tillmäta

insatser på regional och kommunal nivå. Rege-

ringen utgår från att Kulturrådet vid bidragsför-

delningen ägnar särskild uppmärksamhet åt

grupper som huvudsakligen bedriver turnéverk-

samhet.

Orionteatern i Stockholm får sedan lång tid

tillbaka ett årligt verksamhetsstöd från bidraget

till fria teater-, dans- och musikgrupper. För år

1999 uppgick stödet till 3 miljoner kronor. Ett

lika stort stöd lämnas av Stockholms stad. Verk-

samheten vid Orionteatern bedrivs emellertid

numera huvudsakligen i andra former än de som

vanligen kännetecknar en fri grupp. Regeringen

avser därför att i regleringsbrevet för år 2000 om-

föra 3 miljoner kronor, avseende Orionteatern,

från bidraget till fria teater-, dans- och

musikgrupper till medelsramen för stöd till vissa

mindre teaterinstitutioner.

För att ge Drottningholms Slottsteater möj-

lighet att, i enlighet med överenskommelsen med

Operan, planera för två egna produktioner

sommaren 2000 avser regeringen att tilldela

Drottningholms Slottsteater ytterligare ett en-

gångsbidrag på 1 miljon kronor av de för år 1999

tillgängliga dispositionsmedlen för åtgärder för

kulturinstitutioner under anslaget A2 Bidrag till

allmän kulturverksamhet, utveckling samt inter-

nationellt kulturutbyte och samarbete. Rege-

ringen förutsätter att Operans ordinarie reperto-

arplan kommer att inbegripa minst en årlig

nyproduktion av opera eller balett på Drottning-

holms Slottsteater under de närmaste tre åren.

Därmed skapas det komplement till Drottning-

holmsteaterns egna produktioner som krävs för

att ett rimligt antal föreställningar per säsong

skall kunna uppnås.

Anslaget beräknas till oförändrat 115 240 000

kronor. Det är regeringens uppgift att fördela

anslagsramen i regleringsbrevet, med beaktande

av vad riksdagen kan komma att uttala angående

de olika ändamålen.

6 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter

6.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar bidrag till den re-

gionala biblioteksverksamheten, litteraturstöd,

kulturtidskriftsstöd, stöd till bokhandeln, myn-

digheten Talboks- och punktskriftsbiblioteket

(TPB), bidrag till Stiftelsen för lättläst ny-

hetsinformation och litteratur (LL-stiftelsen)

samt bidrag till Svenska språknämnden och Sve-

rigefinska språknämnden. En väl fungerande

biblioteksverksamhet och läsfrämjande aktivite-

ter, stimulansbidrag till förlag och bokhandel

skapar efterfrågan på litteratur. Statens insatser

på området påverkar därför i hög grad också

författarnas villkor.

6.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

199,2

227,4

236,1

234,1

238,8

243,8

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Utlåning, antal nya böcker och besök ökade på

folkbiblioteken under år 1998. Stöd till inköp av

litteratur till folk- och skolbibliotek har fördelats

till 258 kommuner. Skolbiblioteken har fått

drygt hälften av bidragen.

Bokförlagen ökade sin försäljning under år

1998 och bokutgivningen var omfattande.

Utlåningen av talböcker fortsätter att öka

samtidigt som kostnaderna för utlåningen fort-

sätter att minska.

Utgivningen av lättlästa böcker (LL-böcker)

sker i ökad omfattning och antalet läsombud har

under året blivit fler.

Förändringar

Våren 1998 tog riksdagen ställning till proposi-

tionen Litteraturen och läsandet (prop.

1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr.

1997/98:240), vilket innebär att omfattande re-

former genomförs fr.o.m. år 1999. Dessa innebär

bl.a. ett nytt distributionsstöd till utgivnings-

stödd litteratur, ett särskild stöd för läsfrämjande

insatser samt ett utvidgat stöd till bokhandeln.

Prioriteringar

Statens insatser på området för att främja litte-

ratur och läsning har fortsatt hög prioritet.

Utökade insatser görs på verksamhetsområdet

fr.o.m. år 2000 för att stärka nationella minori-

teters språk och kultur i enlighet med regering-

ens bedömning i prop. 1998/99:143 Nationella

minoriteter i Sverige.

6.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

I det följande ges en redovisning på grundval av

förutom årsredovisningar även Statistiska Cen-

tralbyråns (SCB) statistik, Nordicom-Sveriges

Mediebarometer och Svenska Förläggareföre-

ningens branschstatistik för år 1998. Förläg-

gareföreningens statistik, som omfattar 82 med-

lemsförlags utgivning och försäljning, är inte

heltäckande men kan ge en uppfattning om för-

hållandena på bokmarknaden.

Bibliotek

Folkbibliotek finns i landets alla 289 kommuner.

Anslagen till folkbibliotek utgör 40 % av kom-

munernas kulturbudget och folkbiblioteken är

den mest besökta kulturinstitutionen. Kommu-

nernas driftkostnader för folkbiblioteken upp-

gick under år 1998 till knappt 3 miljarder kronor,

vilket motsvarar 327 kronor per invånare och en

ökning i löpande priser med ca 1 % jämfört med

år 1997.

Omkring 65 % av befolkningen besöker årli-

gen något bibliotek. Antalet besök vid landets

bibliotek fortsätter att öka och sammanfaller

med att allt fler studerar i vuxen ålder. För folk-

bibliotekens personal har denna utveckling inne-

burit ökade krav på kvalificerad service. Bibliote-

kens något förändrade roll återspeglas i

folkbibliotekens utlåning av facklitteratur som

under 1990-talet hunnit ifatt utlåningen av skön-

litteratur medan barnboksutlånen bibehållit en

central ställning. Även om bibliotekslånen i stor

och ökande utsträckning sker för arbete och stu-

dier så dominerar boklånen för fritidsändamål.

De stora IT-investeringar som gjorts på folkbib-

lioteken har medfört utökade möjligheter för

kommuninnevånarna att söka information via

datorer men har också medfört att efterfrågan på

böcker och artiklar i traditionell form ökat. Ett

sextiotal folkbibliotek har hittills anslutit sig till

det akademiska nätverket SUNET.

Enligt SCB:s preliminära statistik fanns under

år 1998, utöver kommunernas huvudbibliotek,

1 136 filialer och 102 bokbussar. Det innebär att

antalet biblioteksfilialer fortsätter att minska.

Utvecklingen med nedläggningar av bibliotek är

särskilt påtaglig i större städer, där flera bostads-

områden utanför stadskärnorna förlorat sin bib-

lioteksservice. Därutöver kan märkas att folk-

bibliotek integreras med skolbibliotek i ökad

omfattning. Sammantaget kan denna utveckling

ha försämrat tillgången till folkbibliotek för vissa

medborgare.

Samtidigt uppvisar statistiken en mycket po-

sitiv bild av utvecklingen vid folkbiblioteken som

helhet. De köpte in fler nya böcker år 1998 än de

gjorde år 1997 och andelen barnboksinköp har

ökat från 31 % till 33 %. Den positiva utlånings-

trenden fortsätter och det är framför allt utlå-

ningen av AV-medier och barnlitteratur som

ökat. Utvecklingen skall också ses mot bakgrund

av att kommunerna sedan år 1997 kan ansöka om

statligt stöd för litteraturinköp till folk- och

skolbibliotek. Villkoren för att få ta del av stat-

liga medel är att lässtimulerande verksamhet sker

och att kommunen inte sänker sina bokanslag.

Flertalet kommuner har utnyttjat dessa möjlig-

heter.

Bokmarknaden

Svenska Förläggareföreningens branschstatistik

visar att medlemsförlagens försäljning ökade

med 100 miljoner kronor i förhållande till år

1997, vilket innebär att förlagens försäljning ökat

med 9 %. Det är framför allt försäljningen till va-

ruhus och bokhandel som ökat, med 39 % till va-

ruhus och 12 % till bokhandeln. Försäljningsök-

ningen kan främst härledas till fackböcker, både

för året nya titlar och s.k. backlist (tidigare ut-

givna) samt till skönlitterära backlist. Medlems-

förlagens totala utgivning av nya titlar och nya

upplagor ökade också markant under år 1998.

Förläggareföreningen uppger att ökningen upp-

går till 178 titlar.

Exporten av svenska böcker till andra länder i

form av översättningar är betydande och särskilt

gäller det barnbokslitteraturen. Genom stöd

inom EU (Ariane), Svenska Institutets översätt-

ningsstöd och det nordiska stödet som förvaltas

av Nordbok stimuleras översättningar av svensk

litteratur till andra språk.

Under år 1998 har mycket små förändringar

inträffat vad gäller bokhandelsbeståndet, och i

211 av landets 289 kommuner har invånarna till-

gång till bokhandel inom kommungränsen. Av

400 bokhandlare är cirka hälften koncentrerade

till storstadskommunerna. Uppskattningsvis

finns mer än 5 000 försäljningsställen av böcker i

Sverige inkl. varuhus, kiosker, livsmedelsbutiker,

stormarknader m.m. Bokhandeln är den klart

viktigaste försäljningskanalen och svarar för cirka

två tredjedelar av detaljhandelsmarknaden för

böcker. Försäljningen av böcker på internet ökar

och uppskattas till ca 3 % av den totala bokkon-

sumtionen, varav största delen är undervisnings-

litteratur. För den traditionella bokhandeln har

nätbokhandeln inneburit en hårdare priskonkur-

rens.

Strukturen inom bokbranschen uppvisar en

fortsatt koncentration. Uppskattningsvis finns

oförändrat mellan 200 till 250 professionella

bokförlag med regelbunden utgivning. Bland

dessa finns sju större koncerner varav tre har,

med hänsyn till omsättningen, en dominerande

ställning på den svenska bokmarknaden. Inom

bokhandeln är det cirka hälften av bokhandlarna

som ingår i någon form av kedjebildning.

Antalet tryckta tidskrifter fortsätter att öka.

Tidskriftsverkstäderna har en betydande roll när

det gäller utvecklingen av elektroniska tidskrif-

ter.

Litteratur för läshandikappade

Verksamhetsområdet inrymmer även tillhanda-

hållandet av kvalitetslitteratur m.m. riktad till

personer med olika typer av läshandikapp och

lässvårigheter bl.a. genom produktion och inköp

samt försäljning och utlåning av tal- och punkt-

skriftsböcker, lättläst litteratur, tidskrifter, stu-

dentlitteratur m.m.

Utvecklingen inom talboks- och punkt-

skriftsområdena följer samma utveckling som

tidigare år med flera låntagare och ökad produk-

tion till lägre kostnader. Talboks- och punkt-

skriftsbibliotekets (TPB) arbete med en ny digi-

tal talboksstandard fortsätter. TPB har en

ledande funktion inom ett internationellt kon-

sortium. Överföringen till digitalt medium har

dock försenats då man strävar efter att finna en

internationell standard inom området. När det

gäller lättlästa böcker och LL-stiftelsens övriga

verksamhetsgrenar kan nämnas den snabba ut-

vecklingen av läsombudsverksamheten. Intresset

för lättläst litteratur ökar stadigt.

Språkvård

Behovet av språklig rådgivning och textgransk-

ning är fortsatt stora. Det gäller framför allt råd-

givningen till översättare och tolkar inom EU:s

institutioner. Därtill kommer arbetet med att be-

vaka vad som sker med språket i IT-samhället

och den ökande globaliseringen.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Riksdagen beslutade under våren 1998 om utvid-

gade statliga insatser för litteraturen och läsandet

(prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr.

1997/98:240). Reformer på 30 miljoner kronor

infördes fr.o.m. den 1 januari 1999.

De viktigaste reformerna är dels ett nytt dis-

tributionsstöd till bibliotek och bokhandel och

dels ett permanent stöd till läsfrämjande åtgärder

för barn och unga. Distributionsstödet innebär

att varje bok som får utgivningsstöd, sammanlagt

mellan 700 till 750 titlar per år, också distribueras

till landets samtliga 289 kommunbibliotek och

till maximalt 100 bokhandlar. Tillsammans med

inköpsstödet till biblioteken (främst barn- och

ungdomslitteratur) från år 1997 har staten påtag-

lig ökat tillgången till litteratur.

Statens insatser på området är främst olika bi-

drag till folkbibliotek, förlag, tidskrifter och

bokhandel. Insatser för att göra litteraturen och

tidskrifterna tillgängliga för människor med

olika typer av läshandikapp består huvudsakligen

av produktion och förvärv av litteratur m.m.

Därtill kommer de betydande forskningsinsatser

som bl.a. syftar till att driva på den tekniska ut-

vecklingen. Därvid har ansvarig myndighet, TPB,

aktivt deltagit i det internationella samarbetet,

främst inom ramen för det s.k. DAISY-konsor-

tiet.

Statens kulturråd har under året genomfört en

kartläggning av folkbibliotekens uppsökande

verksamhet och publicerat en rapport om skol-

bibliotekens roll och funktion.

Svenska språknämnden har på uppdrag av re-

geringen utarbetat ett handlingsprogram för att

främja det svenska språket med mål för svensk

språkvård samt förslag till framtida strategier och

konkreta åtgärder för bevarandet av ett nationellt

språk. Nämnden överlämnade sin rapport till re-

geringen i mars 1998.

Effekter av de statliga insatserna

Regeringens bedömning är att de statliga insat-

serna på litteraturområdet har en avgörande be-

tydelse för att stimulera en bred utgivning av

kvalitetslitteratur, öka tillgången till och intresset

för litteratur i hela landet - och därmed även

främja svenska språket.

Bokutgivningen i Sverige ligger på en hög nivå

internationellt sett. Med tanke på det begränsade

svenska språkområdet finns det en betydande

bredd och mångfald i utbudet. Några mycket

stora förlag dominerar utgivningen, men små

och medelstora förlag står för en betydande del

av kvalitetsutgivningen. Utgivningsstödet bidrar

till att en mångfald av förlag och att en bredd i

utgivningen kan upprätthållas. Ekonomiskt stöd

gör att förlagen vågar ge ut kulturellt värdefull

litteratur även om den inte kan förväntas bli

kommersiellt framgångsrik.

Folkbiblioteken har en central betydelse för

tillgång till litteratur och information. De sedan

år 1997 införda bidragen till bokinköp till folk-

och skolbibliotek har bidragit till att barn och

ungdomar fått tillgång till ca 160 000 nya böcker

varje år och att flertalet av landets kommuner har

startat ett läsfrämjande arbete i sina skolor och

förskolor. Positiva effekter med ökad utlåning

och ökat mediebestånd, särskilt för barnlitteratu-

ren, kan redan märkas i statistiska rapporter. De

utökade statliga insatserna fr.o.m. år 1999 med

bl.a. det nya distributionsstödet, innebär att

mellan 700 och 750 utgivningsstödda boktitlar

årligen kommer att ytterligare förstärka till-

gången till ett varierat litteraturutbud på folkbib-

lioteken.

En god låneservice kan upprätthållas vid de

lokala biblioteken tack vare länsbiblioteken, lå-

necentralerna och depåbiblioteket. De statliga

bidragen har också inneburit viss utvecklings-

verksamhet som annars inte kommer till stånd.

En särskild anpassning och utveckling av medier

för funktionshindrades behov är nödvändig för

att öka tillgängligheten.

Bestämmelser om det allmänna biblioteksvä-

sendet regleras i bibliotekslagen (1996:1596). La-

gen som hävdar varje medborgares rätt till folk-

bibliotek har nu varit i kraft i snart tre år. Som

tidigare redovisats sker fortfarande neddrag-

ningar och nedläggningar av biblioteksverksam-

heten även om utlåning, besök och inköp ökar

igen på grund av bl.a. de utökade statliga insat-

serna. Utvecklingen med nedläggningar av filial-

bibliotek medför att många människor förlorar

närheten till folkbiblioteket, särskilt barn, äldre,

folk på små orter, men framför allt de som bor i

de större städernas miljonprogramområden. Ut-

vecklingen är därför i denna del oroande.

Vid riksdagsbehandlingen av regeringens för-

slag till bibliotekslag ansåg kulturutskottet att en

viss översyn av lagen borde göras (bet.

1996/97:KrU1). Under år 1998 har även ett antal

förslag om förändringar av lagen inkommit till

regeringen, bl.a. från DIK-förbundet och Sveri-

ges Allmänna Biblioteksförening. Förslagen be-

reds för närvarande i Regeringskansliet.

Regeringens slutsatser

Regeringen bedömer att statens nuvarande insat-

ser på området bidrar till att uppfylla målen för

en nationell kulturpolitik. De är av stor betydelse

för att upprätthålla bredd och kvalitet i littera-

turutgivningen, öka tillgänglighet och främja läs-

ning. Statens insatser fr.o.m. år 1997 har börjat

ge effekt. Dessa förstärkts nu ytterligare genom

det nya distributionsstödet till folkbibliotek och

bokhandel. Hög prioritet kommer även i fort-

sättningen att ges åtgärder i syfte att främja litte-

ratur, språk och läsning.

De nuvarande statliga insatserna som görs för

främjandet av läshandikappades möjligheter att

ta del av litteratur m.m. bedömer regeringen är

av största betydelse. Utan dessa insatser skulle en

bred och kvalitativt hög utgivning av talböcker,

punktskriftsböcker, LL-litteratur m.m. saknas

och Sverige skulle inte, vilket är fallet i dag, stå

främst inom den tekniska utvecklingen inom

området.

En utveckling med minskande antal filialbib-

liotek inger dock oro. I det fortsatta arbetet med

att göra en översyn av bibliotekslagen bör därför

en djupare analys av bibliotekssituationen göras

där även beredning av inkomna förslag på för-

ändringar kan ingå.

Svenska språknämnden och Sverigefinska

språknämnden har stor betydelse för att en aktiv

språkvård bedrivs. Det är därför högst motiverat

att staten årligen lämnar verksamhetsbidrag som

möjliggör att nämndernas viktiga verksamhet

fortsatt kan bedrivas. Bidraget till Sverigefinska

språknämnden fr.o.m. år 1999 bör förstärkas. I

syfte att stärka det svenska språket bedömer re-

geringen det angeläget att fortsätta arbetet med

att bereda olika förslag till åtgärder som Svenska

språknämnden år 1998 i förslaget till handlings-

program behandlat.

6.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisonsverket eller andra revisorer har inte

haft några invändningar i revisionsberättelser för

år 1998 avseende myndigheterna och institutio-

nerna inom verksamhetsområdet.

6.5 Anslag

C1 Bidrag till regional

biblioteksverksamhet

Tabell 6.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

36 872

1999

Anslag

35 740

Utgifts-

prognos

35 740

2000

Förslag

36 140

2001

Beräknat

37 087

2002

Beräknat

38 062

Bidrag till regional biblioteksverksamhet lämnas

enligt förordningen (1996:1608) om statsbidrag

till folkbibliotek och förordningen (1996:1598)

om statsbidrag till regional kulturverksamhet.

Från anslaget utgår dessutom statsbidrag till tre

allmänna lånecentraler, en invandrarlånecentral

samt ett depåbibliotek. Medel under detta anslag

fördelas av Statens kulturråd.

Syftet med bidraget är i första hand att bibe-

hålla fjärrlånefunktionen och att stödja utveck-

lingsverksamhet.

Bibliotekslagen (1996:1596, omtryck

1998:1249) innehåller bestämmelser om det all-

männa biblioteksväsendet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Tabell 6.3 Anslagets fördelning

1997

1998

Verksamhetsbidrag

23 800

23 000

Utvecklingsbidrag

2 600

2 700

Lånecentraler och

depåbibliotek

11 082

11 172

Totalt

37 482

36 872

Under året har 257 stödenheter om vardera

100 000 kronor fördelats till länsbiblioteken,

varav 27 utgick som utvecklingsbidrag (riktade

tidsbegränsade insatser). Kalmar, Gotlands, och

Skåne län fick under år 1998 50 % av sina verk-

samhetsbidrag från detta anslag. Från och med

den 1 juli 1998 ingår dessa län i försöksverksam-

het med ändrad regional fördelning av kulturpo-

litiska medel och bidraget utgår från anslaget A4

Försöksverksamhet med ändrad regional fördel-

ning av kulturpolitiska medel.

Länsbiblioteken, lånecentraler och depåbib-

liotek svarar för 88 % av folkbibliotekens fjärr-

lån. Fjärrlånen från länsbibliotek och lånecentra-

ler minskade i förhållande till föregående år med

6,5 %. En förklaring till minskningen kan vara

att bibliotekens tillgång till datoriserade katalo-

ger gör det möjligt att låna direkt från det bib-

liotek där litteraturen finns utan att gå via läns-

biblioteken.

De tidsbegränsade utvecklingsbidragen utgick

till 14 länsbibliotek och två lånecentraler. Av

sammanlagt 20 bidrag utgick sex till utveckling

av informationsteknik vilket är betydligt färre än

under 1997. Under år 1998 var i stället behovet

större av kompetensutveckling, såsom exempel-

vis fortbildning av barnbibliotekarier och kon-

sulentutbildning. Genom utvecklingsbidragen

har länsbiblioteken haft möjlighet att tillgodose

många behov av kompetensutveckling som re-

former på litteraturområdet gett upphov till.

Bidrag till biblioteksprojekt och övriga arran-

gemang inom litteraturområdet har även utgått

från anslaget A2 Bidrag till allmän kulturverk-

samhet, utveckling samt internationellt kulturut-

byte och samarbete (se avsnitt 4.6) med sam-

manlagt 3,5 miljoner kronor.

Slutsatser

Regeringen bedömer att det statliga stödet an-

vänds på ett effektivt sätt och ger tillfredsställan-

de resultat. Statens insatser bidrar till en väl fun-

gerande biblioteksverksamhet och är betydelse-

fulla för folkbibliotekens utveckling. Inrikt-

ningen på statens bidrag till folkbibliotek bör

därför vara oförändrad år 2000.

Tabell 6.4 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

35 740

Pris- och löneomräkning

+ 400

Förslag 2000

36 140

C2 Litteraturstöd

Tabell 6.5 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

61 446

Anslags-

sparande

6 297

1999

Anslag

89 167

Utgifts-

prognos

89 464

2000

Förslag

89 917

2001

Beräknat

91 695

2002

Beräknat

93 636

Under anslaget anvisas medel för stöd till utgiv-

ning av litteratur enligt förordningen

(1998:1469) om statligt litteraturstöd. Frågor om

utgivningsstöd prövas av Statens kulturråd. Inom

ramen för utgivningsstödet utgår även medel för

utgivning av klassisk litteratur för skolans behov,

utgivning av August Strindbergs samlade verk,

samt stöd till Svenska Vitterhetssamfundet,

Samfundet De Nio och författarverkstäder. Vi-

dare utgår från anslaget stöd för inköp av litte-

ratur till folk- och skolbibliotek enligt förord-

ningen (1996:1608) om statsbidrag till

folkbibliotek, stöd till En bok för alla AB för ut-

givning och spridning av kvalitetslitteratur till

lågpris enligt avtal mellan staten och bolaget,

samt stöd till Expertkommittén för översättning

av finsk facklitteratur till svenska.

Från och med år 1999 utgår även stöd till läs-

främjande insatser enligt förordningen

(1998:1386) om statsbidrag till läsfrämjande in-

satser, utgivning av en barnbokskatalog och

marknadsföring av utgivningsstödd litteratur.

Förordningen om statligt litteraturstöd omfattar

fr.o.m. år 1999 distributionsstöd till folkbibliotek

och bokhandel.

Anslagssparandet på 6 297 000 kronor hänför

sig till att det för vissa stödordningar inom ut-

givningsstödet lämnas förhandsbesked om stöd

men att utbetalning av bidrag sker först efter ut-

givning. Förlagen har mellan ett och två år på sig

att fullfölja utgivningen. Bestämmelserna för an-

slaget medför således att ett visst anslagssparande

uppkommer varje år. Utgiftsprognosen för år

1999 visar på ett utgående anslagssparande på

6 miljoner kronor, dvs. ca 6 % av anslaget.

Regeringens övervägande

Resultatinformation

Under år 1998 utgick utgivningsstöd med sam-

manlagt 24,6 miljoner kronor till 745 titlar.

Dessa fördelades på 192 förlag, varav 6 förlag er-

höll stöd med mer än 1 miljon kronor, 45 förlag

fick mer än 100 000 kronor och övriga 141 förlag

fick mindre belopp. Antalet ansökningar om

utgivningsstöd har ökat med 55 titlar i förhållan-

de till år 1997. Ökningen ligger framför allt inom

kategorin facklitteratur. Andel bifall i förhållande

till ansökningar har därför sjunkit från 48 %

1997 till 46 % år 1998. Av det totala utgivnings-

stödet utgår 30 % av medlen till ny svensk skön-

litteratur och 16 % till barn- och ungdomslitte-

ratur.

Under år 1998 var det 258 kommuner, av 265

sökande, som hade uppfyllt villkoren för att få

del av statsbidraget för inköp av litteratur till

folk- och skolbibliotek. Kommunernas invånar-

antal och andelen barn har påverkat bidragsbe-

loppen. Kommuner med färre än 15 000 invånare

fick 50 000 kr, Stockholm fick 1,2 miljoner kro-

nor och övriga kommuner fick bidrag däremellan

av varierande storlek. Av Kulturrådets utvärde-

ring avseende 1997 års bidrag framgår att 55 %

av bidragssumman gått till skolbiblioteken, 35 %

till folkbiblioteken och 10 % till barnomsorg och

barnhälsovård. Andelen skönlitteratur för barn

och ungdom utgjorde 75 %.

En bok för allas verksamhet med att bygga

upp arbetsplatsbibliotek har under år 1998 fort-

satt. Vid årsskiftet 1998/99 fanns 425 fackliga ar-

betsplatsbibliotek varav 10 bibliotek tillkommit

under år 1998. Förlaget uppger vidare att bok-

ombuden och återförsäljande folkbibliotek har

ökat i antal.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragsgivningen under

anslaget skett i enlighet med fastställd inriktning

och fått avsedda effekter.

Det avtal mellan regeringen och En bok för

alla AB som reglerar verksamheten, kommer att

omförhandlas under hösten 1999 då avtalsperio-

den löper ut den 31 december 1999.

Mot bakgrund av regeringens bedömning i

prop. 1998/99:143 Nationella minoriteter i Sve-

rige bör det statliga litteraturstödet förstärkas så

att de nationella minoriteterna i ökad omfattning

kan beaktas vid fördelning av utgivningsstödet.

Det ankommer på regeringen att utforma när-

mare föreskrifter. Reformen finansieras genom

en överföring från utgiftsområde 8 Invandrare

och flyktingar.

Tabell 6.6 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

89 167

Reform

+ 750

Förslag 2000

89 917

C3 Stöd till kulturtidskrifter

Tabell 6.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

19 864

Anslags-

sparande

533

1999

Anslag

20 400

Utgifts-

prognos

20 433

2000

Förslag

20 650

2001

Beräknat

21 044

2002

Beräknat

21 469

Anslaget disponeras för produktionsstöd och ut-

vecklingsstöd enligt förordningen (1993:567)

om statligt stöd till kulturtidskrifter. Från och

med år 1999 utgår dessutom särskilt prenumera-

tionsstöd till biblioteken; de kan utan kostnad

förvärva fem kulturtidskrifter. Frågor om stöd

prövas av Statens kulturråd i enlighet med

nämnda förordning och förordningen

(1988:676) med instruktion för Statens kultur-

råd. Syftet med statens stöd till kulturtidskrifter

är att garantera en kulturellt värdefull mångfald i

tidskriftsutbudet. Samtidigt skall Statens kultur-

råd genom utvecklingsinsatser minska enskilda

tidskrifters behov av produktionsstöd.

Regeringens övervägande

Resultatinformation

Antalet tidskrifter som ansökte om stöd år 1998

var 286, vilket är 14 färre än året innan. Av dessa

beviljades 137 bidrag med belopp på mellan

887 000 kronor och 3 000 kronor. Verksamhets-

bidrag har vidare utgått till Tidskriftsverkstä-

derna Stockholm, Skåne, Väst, Luleå och Norr-

telje med sammanlagt 1 850 000 kronor.

Verkstädernas verksamhet har breddats till nya

IT-områden och goda kunskaper har förvärvats

om de möjligheter digitala tekniker ger i form av

samverkan med bild- och musikområdena. An-

talet elektroniska tidskrifter ökar.

Den årliga kulturtidskriftskatalogen har lagts

ut på Internet och förnyas kontinuerligt av Tid-

skriftsverkstaden i Stockholm. Katalogen kom-

mer under år 1999 att utvecklas och tidskrifts-

presentationerna göras fylligare. Vidare har

Kulturrådet under år 1998 inlett en kampanj,

som avser att öka folkbibliotekens utnyttjande av

tidskrifter i anslutning till att samtliga folkbib-

liotek fr.o.m. år 1999 erbjuds att med statlig sub-

vention förvärva fem kulturtidskrifter, som inte

redan finns i biblioteket. Utformningen av det

nya stödet till kassettversion av kulturtidskrifter

har gjorts och bidragsgivningen kommer igång

under hösten 1999.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragen har använts i

enlighet med de riktlinjer som angivits och att

det statliga stödet till kulturtidskrifter har gett

önskvärda effekter.

Mot bakgrund av regeringens bedömning i

prop. 1998/99:143 Nationella minoriteter i Sve-

rige bör det statliga kulturtidskriftsstödet för-

stärkas så att de nationella minoriteterna i ökad

omfattning kan beaktas vid fördelningen av stö-

det. Det ankommer på regeringen att utformna

närmare föreskrifter. Reformen finansieras ge-

nom en överföring från utgiftsområde 8 Invand-

rare och flyktingar.

Tabell 6.8 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

20 400

Reform

+ 250

Förslag 2000

20 650

C4 Stöd till bokhandeln

Tabell 6.9 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

3 428

Anslags-

sparande

4 528

1999

Anslag

9 801

Utgifts-

prognos

11 829

2000

Förslag

9 801

2001

Beräknat

9 995

2002

Beräknat

10 207

Under anslaget anvisas medel för kreditstöd,

sortimentsstöd, stöd till rådgivning samt kata-

logdatorstöd enligt förordningen (1985:525) om

statligt stöd till bokhandeln. Syftet med statens

stöd till bokhandeln är att behålla och om möj-

ligt förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät och

öka tillgängligheten av kvalitetslitteratur i bok-

handeln.

Bidraget fördelas av Bokbranschens Finansie-

ringsinstitut AB (BFI). Från bidraget utgår även

administrationsbidrag till BFI för den statliga

stödverksamheten.

Anslagssparandet på 4 528 000 kronor har sin

grund dels i beviljade men ännu ej utbetalade lån,

dels i att investeringstakten i bokhandeln för-

dröjts. Vidare är bestämmelserna för anslaget så-

dana att visst anslagssparande uppkommer varje

år. Utgiftsprognosen för år 1999 visar på ett ut-

gående anslagssparande på 2,5 miljoner kronor,

dvs. 25 % av anslaget.

Under det för budgetåret 1995/96 uppförda

anslaget C19 Stöd till bokhandeln finns en reser-

vation på 1 658 000 kronor. Ändamålet för detta

äldreanslag är, liksom skälet till den ingående re-

servationen, detsamma som för anslaget C4 Stöd

till bokhandeln. Reservationen beräknas bli för-

brukad under år 1999. Den totala utgiftsprogno-

sen för dessa anslag blir därmed 13 487 000 kro-

nor.

Regeringens övervägande

Resultatinformation

Enligt BFI:s redovisning har efterfrågan på det

statliga kreditstödet fortsatt att öka. Under år

1998 har nio kreditstöd beviljats, varav två i sam-

band med överlåtelse, ett i samband med byte av

affärslokal, fem till renovering av eller ny inred-

ning i samband med utvidgning av befintlig bu-

tikslokal och ett till antikvariat. Från BFI:s egen

utlåningsverksamhet beviljades ett lån. Beviljade

krediter under året uppgick totalt till 2 950 000

kronor. Under året beviljades 97 bokhandlar

sortimentsstöd med mellan 21 000 och 52 500

kronor till en sammanlagd kostnad på 3 580 500

kronor. Från katalogdatorstödet beviljades 56

bokhandlar driftsstöd och 12 av dessa både drift-

stöd och investeringsstöd med sammanlagt

873 000 kronor. Bokhandelsstödets geografiska

fördelning sträcker sig över samtliga län.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragsgivningen under

anslaget skett i enlighet med fastställd inriktning

och att bidragen medfört en positiv utveckling av

bokhandeln. I samverkan med sortimentsstödet

har katalogdatorstödet varit viktigt för att på

mindre orter garantera tillgängligheten av hela

det till buds stående sortimentet av böcker. Den

förstärkning av bokhandelsstödet som skett

fr.o.m. år 1999 har stor betydelse för om den

mindre bokhandeln fortsatt skall ha möjligheter

att upprätthålla sortiments- och servicenivå. En

modernisering och effektivisering av verksam-

heten genom ett utvecklat IT-stöd är nödvändig

för att bokhandeln skall kunna hävda sig i en

alltmer krävande och konkurrensutsatt omvärld.

Regeringen föreslår att 9 801 000 kronor anvi-

sas för stöd till bokhandeln år 2000.

C5 Talboks- och punktskrifts-

biblioteket

Tabell 6.10 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

55 988

Anslags-

sparande

15 482

1999

Anslag

54 873

Utgifts-

prognos

58 754

2000

Förslag

59 690

2001

Beräknat

60 711

1

2002

Beräknat

61 797

2

1 Motsvarar 59 690 tkr i 2000 års prisnivå.

2Motsvarar 59 690 tkr i 2000 års prisnivå.

Talboks- och punktskriftsbiblioteket (TPB) är

en statlig myndighet som i samverkan med andra

bibliotek skall förse synskadade samt personer

med andra läs- och skrivsvårigheter med littera-

tur. Biblioteket skall särskilt framställa och låna

ut talböcker och punktskriftsböcker, sälja punkt-

skriftsböcker samt ge upplysningar och råd till

främst kommunbibliotek. Biblioteket har vidare

en central utskrivningstjänst för dövblinda och

synskadade punktskriftsläsare samt svarar för

framställning av studielitteratur för högskolestu-

derande med synskador eller andra läs- och

skrivsvårigheter. Medlen anvisas under utgifts-

område 15 anslaget A5 Bidrag till vissa studie-

sociala ändamål. Till biblioteket är knuten en

punktskriftsnämnd som skall främja och ut-

veckla punktskriften för synskadade.

För TPB gäller förordningen (1988:341) med

instruktion för Talboks- och punktskriftsbiblio-

teket samt förordningen (1985:391) om Tal-

boks- och punktskriftsbibliotekets punktskrifts-

nämnd.

Myndighetens intäkter uppgick under år 1998

till sammanlagt 77 830 000 kronor, varav

76 841 000 kronor utgörs av anslag under ut-

giftsområdena 15 och 17 och 989 000 kronor ut-

görs av avgifter, andra ersättningar och bidrag.

Anslagssparandet är ett resultat av att TPB

kraftigt rationaliserat sin verksamhet. Genom

bl.a. anpassning till den nya tekniken har antalet

anställda kunnat minskas. Prognosen för år 1999

visar på ett sammanlagt anslagssparande på

11 601 000 kronor, dvs. ca 19 % av anslaget. An-

slagssparandet skall användas för delfinansiering

av övergången till ett nytt digitalt talboksme-

dium.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Antalet registrerade bibliotek och enskilda lånta-

gare av talböcker fortsätter att öka till 4 163 lån-

tagare år 1998, även om ökningen har mattats

något jämfört med perioden 1995/96 1997

(3 385 resp. 4 073 låntagare). Utlåningen ökar

samtidigt som kostnaderna för utlåningen fort-

sätter att minska.

Under året har talboksförvärven uppgått till

23,5 % av den årliga bokutgivningen i Sverige

vilket är en måttlig minskning jämfört med år

1997 (24 %).

Antalet låntagare av punktskriftsböcker har i

likhet med talboksverksamheten ökat, från 568

år 1997 till 605 år 1998 liksom antalet utlånade

volymer, från 19 963 volymer år 1997 och 21 106

volymer år 1998. Kostnaderna för utlåningen har

minskat. När det gäller produktionen av punkt-

skriftsböcker arbetar man med ny teknik i syfte

att kunna ge ut fler taktila barnböcker. Ett inter-

nationellt samarbete har lett till ökad kvalitet,

men man ligger dock fortfarande i pionjärfasen.

Sedan 1992 har 14 taktila illustrerade barnböcker

producerats i landet. Under år 1998 producerade

TPB tre nya titlar.

TPB har under året haft en ledande roll i det

internationella samarbetet kring utvecklingen av

ett nytt digitalt talboksmedium. Arbetet sker

inom ramen för det s.k. DAISY-konsortiet.

Överföringen av talböcker till det nya mediet har

fördröjts något då man strävar efter att uppnå en

internationell standard inom området. Under

året har TPB införskaffat 100 exemplar av den

första digitala talboksspelaren Plextalk. Spelarna

skall kunna lånas ut till bibliotek och högskole-

studerande. Under året har 69 digitala talboks-

titlar producerats. Av dessa var 33 titlar avsedda

för högskolestuderande och 36 till biblioteksser-

vice.

TPB arbetar också med att utveckla multime-

dier för synsvaga barn. En CD-rombok har givits

ut.

Vidare bedriver TPB ett antal andra utveck-

lingsprojekt, t.ex. e-textböcker och internet-

katalog.

Beställningsbemyndigande

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att göra beställningar av talböcker,

punktskriftsböcker och informationsmaterial

som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter

på högst 4 miljoner kronor under år 2001.

Tabell 6.11 Bemyndiganden

Tusental kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

2 731

3 069

3 000

Nya förpliktelser

27 000

27 000

30 000

Infriade förpliktelser*

26 662

27 069

29 000

4 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

3 069

3 000

4 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

11 000

3 000

4 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Slutsatser

Regeringen bedömer att TPB på ett effektivt sätt

arbetar för att tillgodose synskadades och andra

läshandikappades behov av litteratur.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för avtalsförsäk-

ringar. Anslaget har tillförts 560 000 kronor.

Tabell 6.12 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

54 873

Pris- och löneomräkning

+ 1 257

Återföring av tillfällig bespa-

ring

+ 3 000

Justering av premier

+ 560

Förslag 2000

59 690

C6 Bidrag till Stiftelsen för lättläst

nyhetsinformation och litteratur

Tabell 6.13 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

13 056

1999

Anslag

13 305

Utgifts-

prognos

13 305

2000

Förslag

13 517

2001

Beräknat

13 774

1

2002

Beräknat

14 049

2

1 Motsvarar 13 517 tkr i 2000 års prisnivå.

2Motsvarar 13 517 tkr i 2000 års prisnivå.

Enligt stadgarna för Stiftelsen för lättläst ny-

hetsinformation och litteratur (Centrum för

lättläst LL-stiftelsen) som fastställdes av rege-

ringen den 22 maj 1988, har stiftelsen till ända-

mål att äga och ge ut en nyhetstidning för ut-

vecklingsstörda samt att ge ut lättlästa böcker

(LL-böcker). Verksamheten skall drivas utan

vinstsyfte och inom ramen för avtal som träffas

mellan staten och stiftelsen. Det gällande avtalet

avser perioden den 1 januari 1997 t.o.m. den 31

december 1999.

Verksamheten är inriktad på utgivning av ny-

hetstidningen 8 SIDOR och lättlästa böcker.

Verksamheten sprids i hög utsträckning genom

läsombud som ingår i marknadsfunktionen och

som stiftelsen håller samman med en central re-

surs.

De sammanlagda försäljningsintäkterna upp-

gick till ca 10 miljoner kronor år 1998. Av en

total omslutning på ca 23 miljoner kronor inne-

bär det en självförsörjningsgrad på omkring

43 %.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Nyhetstidningen utkom med 52 nummer under

år 1998 vilket är en ökning med ett nummer i

jämförelse med föregående år. Fem temabilagor

gavs också ut under året. 8 SIDORS nyhetstid-

ning på Internet har givits ut kontinuerligt för

andra året och aktualiseras varje vardag i veckan.

Under december månad år 1998 besöktes den

elektroniska tidningen av 6 000 personer. En sär-

skild form av läsaranpassning är bilagan Flera si-

dor, som vänder sig direkt till utvecklingsstörda

personer. Bilagan ges ut med tio nummer per år.

Flera Sidor görs i nära kontakt med utvecklings-

störda läsare och utvärderas kontinuerligt.

Den genomsnittliga upplagan av tidningen

8 SIDOR har ökat från ca 4 000 år 1988 till ca

11 200 år 1998. Som mest var upplagan under år

1998 13 000 exemplar. 8 SIDOR läses av flera

olika grupper. Ungdomsskolorna svarar för den

största andelen, ca 47 %. Gruppboende och dag-

center för utvecklingsstörda personer utgör

tillsammans 28 %. De privata abonnemangen ut-

gör ca 10 %. LL-stiftelsen bedömer att tidningen

läses av ca 100 000 personer varje vecka.

Under år 1998 gav stiftelsen ut totalt 34 lätt-

lästa böcker vilket är en ökning med fyra titlar

jämfört med föregående år. Därav var 22 titlar

skönlitteratur och 12 titlar facklitteratur. Fem

titlar var nya upplagor av slutsålda böcker. Ge-

nomsnittsupplagan har legat på knappt 2 000 ex-

emplar. Genomsnittspriset för en LL-bok utgi-

ven under år 1998 var ca 167 kronor. LL-förlaget

har även givit ut två CD-romprodukter i samar-

bete med andra institutioner.

Antalet läsombud fortsätter att öka kraftigt,

från 1 275 läsombud år 1997 till 1 800 ombud år

1998. Under året har flera initiativ tagits regio-

nalt både till start av ombudsprojekt och till del-

finansiering av regionala verksamheter. Man har

även gjort vissa utbildningsinsatser för ombud.

Förutom marknadsföringen av 8 SIDOR, LL-

böcker och andra produkter har flera mindre

kampanjer genomförts syftande till att arbeta in

varumärket. Det har bl.a. handlat om TV-inslag

(Anslagstavlan). Stiftelsen har också medverkat

vid 25 mässor, konferenser och liknande arran-

gemang. Syftet har varit att sprida kunskap om

verksamheten samtidigt som man pekar på be-

hovet av lättlästa alternativ.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidraget till LL-stiftel-

sen har använts i enlighet med det övergripande

målet för LL-stiftelsen. Det föreligger inget be-

hov av förändringar vad avser verksamhetsin-

riktningen. Det avtal mellan regeringen och LL-

stiftelsen som reglerar verksamheten kommer att

omförhandlas under hösten 1999 då avtalsperio-

den löper ut den 31 december 1999.

Tabell 6.14 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

13 305

Pris- och löneomräkning

+ 212

Förslag 2000

13 517

C7 Bidrag till Svenska språknämden

och Sverigefinska språknämnden

Tabell 6.15 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

3 501

1999

Anslag

4 070

Utgifts-

prognos

4 070

2000

Förslag

4 393

2001

Beräknat

4 480

1

2002

Beräknat

4 575

2

1Motsvarar 4 393 tkr i 2000 års prisnivå.

2Motsvarar 4 393 tkr i 2000 års prisnivå

Under anslaget anvisas medel för bidrag till

Svenska språknämndens och Sverigefinska

språknämndens verksamheter. Ca 40 % av

Svenska språknämndens verksamhet bekostas av

anslag från olika fonder m.m.

Sverigefinska språknämnden har även bidrag

från finska staten.

Syftet med statens bidrag till Svenska

språknämnden är att nämnden skall följa utveck-

lingen av det svenska språket i tal och skrift och

med denna kunskap som utgångspunkt ge råd till

språkanvändarna i syfte att främja gott språk-

bruk. Det är också angeläget att den nordiska

språkgemenskapen stärks. Sverigefinska språk-

nämnden skall vårda och utveckla finska språket i

Sverige.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Svenska språknämnden har under år 1998 besva-

rat ca 13 000 språkfrågor från statliga myndig-

heter och verk, kommuner m.fl. och enskilda

personer. Flera av dessa frågor har föranlett

längre utredningar. Under året har arbetet med

boken över konstruktioner och fraser i svenska

språket fortsatt enligt planerna. Ett förberedande

arbete med en ordbok över nya ord i språket har

kommit i gång liksom en ny utgåva av skrivregler

som kommer att ligga till grund för den plane-

rade elektroniska versionen.

Tidskriften Språkvård har utkommit med fyra

nummer. Antalet prenumeranter var under slutet

av år 1998 6 500 vilket är en ökning med 300

prenumeranter jämfört med tidigare år.

Sekretariatet har vidare under året hållit föredrag

och kurser, medverkat vid konferenser och gjort

insatser för språkvården i radio- och TV-

program. Svenska språknämnden redovisade

också i mars 1998 regeringens uppdrag att utar-

beta förslag till handlingsprogram för att främja

svenska språket.

Sverigefinska språknämnden har under året

besvarat drygt 1 900 språkfrågor. Språknämn-

dens tidskrift Kieliviesti har planenligt utkommit

med 4 nummer under året med en upplaga på

1 000 exemplar. Nämnden har under år 1998

medverkat i ett antal språkvårdskurser, språk-

program i radio och i den svergefinska pressde-

batten samt anordnat språkvårdsseminarier för

olika yrkesgrupper.

Slutsatser

Nämndernas språkforskning och rådgivning är

av största vikt. Det statliga stödet möjliggör en

aktiv språkvård.

Regeringen bedömer att anslaget till Sverige-

finska språknämnden bör förstärkas så att

nämnden får möjlighet att utveckla verksamhe-

ten. Reformen finansieras genom ompriorite-

ringar inom kulturområdet.

Tabell 6.16 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

4 070

Reform

+ 300

Pris- och löneomräkning

+ 23

Förslag 2000

4 393

7 Bild och form samt konsthantverk

7.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar myndigheten

Statens konstråd och insatser för konstnärlig

gestaltning av den gemensamma miljön. Vidare

ingår statens stöd till konstbildningsrörelsen och

annan konstfrämjande verksamhet, Akademien

för de fria konsterna samt myndigheten Nämn-

den för hemslöjdsfrågor och främjande av hem-

slöjden.

Även inom andra verksamhetsområden läm-

nar staten stöd till bild, form och konsthantverk.

Under verksamhetsområdet Allmän kulturverk-

samhet redovisas vissa statliga bidrag till bild-

och formområdet. Under verksamhetsområdet

Museer och utställningar redovisas utställnings-

verksamhet som bedrivs med statligt stöd. Un-

der verksamhetsområdet Ersättningar och bidrag

till konstnärer redovisas Konstnärsnämndens

verksamhet, som har stor betydelse för den

konstnärliga utvecklingen och det internationella

utbytet inom området.

7.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

79,4

86,2

96,6

92,7

94,3

95,9

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Hos Statens konstråd ökar antalet nyanmälda

konstprojekt och konstansökningar, i synnerhet

konstprojekt inom det icke-statliga området.

Ökningen av antalet avslutade projekt är mer

måttlig samtidigt som antalet avslutade konstan-

sökningar minskar. Den bristande kopplingen

mellan in- och utflöde i verksamheten hör hu-

vudsakligen samman med projektens genomfö-

randetid, i genomsnitt kring 2 3 år från utred-

ningsarbete till det att färdiga konstverk finns på

plats. Ett anslagssparande har uppkommit på an-

slaget D2 Konstnärlig gestaltning av den gemen-

samma miljön, vilket hör samman med det för-

dröjda utfallet i Konstrådets vidgade uppdrag

och med förskjutningar i Boverkets utbetal-

ningar.

Förändringar

Statens konstråd har år 1998 för första året redo-

visat sitt särskilda uppdrag inom ramen för rege-

ringens handlingsprogram inom arkitektur,

formgivning och design. Utställningsersätt-

ningen har från år 1998 i en försöksverksamhet

även fördelats till tio konstnärsdrivna gallerier i

landet. Under år 1999 har det nya bidraget till

vissa utställare inom bild- och formområdet för-

delats.

Prioriteringar

Inriktningen på regeringens politik inom verk-

samhetsområdet är att göra den samtida bild-

och formkonsten tillgänglig för så många som

möjligt, oavsett var man bor i landet, samtidigt

som förutsättningar ges för hög kvalitet i det

konstnärliga arbetet. Det är också viktigt att

konsten når nya grupper i samhället.

Ett flertal förändringar kommer att vidtas un-

der år 2000 inom ramen för de verksamheter

som Statens kulturråd, Statens konstråd, Konst-

närsnämnden, Riksutställningar och Moderna

museet bedriver i syfte att förbättra möjligheter-

na att möta samtida bild- och formkonst oavsett

var man bor i landet.

7.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

I den rapport kallad Samtidskonst i hela landet

som Statens kulturråd, Statens konstråd, Konst-

närsnämnden, Riksutställningar och Statens

konstmuseer med Moderna museet överlämnade

till regeringen i mars år 1999 görs en mer över-

gripande beskrivning av läget inom bild och

formområdet. Det konstateras bl.a. att en statligt

stödd infrastruktur motsvarande den som finns

för t.ex. teater- och musikområdena inte har

upprättats samt att visningen av samtidskonst på

hög konstnärlig nivå i påfallande liten utsträck-

ning sker på länsmuseerna. Denna brist kompen-

seras dock på vissa håll av verksamheten hos

kommunala konsthallar, konstnärsägda gallerier

eller genom andra mer tillfälliga initiativ som

drivs med ideella förtecken och en begränsad

ekonomi. Mot denna bakgrund finner man att

spridningen i landet av samtidskonst på en hög

konstnärlig nivå ändå är överraskande god.

Den positiva utvecklingen för framför allt den

unga bild- och formkonsten fortsätter. Utbyte

och samverkan mellan de nordiska länderna har

stärkts, liksom med länderna runt Östersjön.

Svenska bildkonstnärer har inbjudits till ett fler-

tal biennaler under förra året. Intresset för

svensk design i utlandet har också ökat. Vid

möbelmässan i Milano fick svensk inredning

massmedial framgång och svensk eller skandina-

visk design visades på centrala museer i St

Petersburg, Amsterdam, Köln och i München.

Kulturhuvudstadsåret 1998 erbjöd bild- och

formkonsten en särskilt framskjuten position

med ett flertal uppmärksammade utställningar. I

februari invigdes den nya byggnaden för Moder-

na museet, som under sitt första verksamhetsår

hade mer än 500 000 besökare och fick stor

uppmärksamhet i medier. Den mest omtalade

och besökta formutställningen under Kulturhu-

vudstadsåret var Trädgården och Konsthantver-

ket på Rosendals Trädgård med cirka 250 000

besökare under fem månader. Också för slöjden

innebar Kulturhuvudstadsåret en kraftsamling,

genom den stora utställningssatsningen Slöjden

är här! Slöjden är härlig! I Stockholmsområdet

innebar Kulturhuvudstadsåret ett kraftigt, men

tillfälligt, stöd för flera nyetablerade institutioner

inom bild- och formområdet. Under inne-

varande år har vissa av dessa institutioner signale-

rat om ekonomiska problem.

Kultur som regional utvecklingfaktor har fått

ett allt större genomslag och detta synsätt ger nu

förutsättningar för ett ökat regionalt stöd även

till bild- och formkonsten. Flera regioner har i

sina förslag till regionala tillväxtavtal fört fram

förslag på sådana satsningar. Som exempel kan

nämnas projekt som Östersjöns konstcentrum i

Visby, Museum Vandalorum i Värnamo och en

bred satsning på design i Kalmar län. Några län,

t.ex. Dalarna och Jämtland, lyfter i sina förslag

till tillväxtavtal fram slöjdens och hantverkets

betydelse som en regional utvecklingsfaktor.

En stor del av samtidskonstens offentlighet är

kopplad till utställningar på gallerier. Dessa drivs

huvudsakligen på kommersiell grund, men ger

inte bara konstnärerna utställnings- och in-

komstmöjligheter, utan erbjuder också allmän-

heten fritt tillträde till de utställningar som

arrangeras. Svenska Galleriförbundet, som

samlar 56 av landets främsta gallerier, anger i en

egen statistik att de drygt 500 utställningar som

arrangerats av medlemmarna under år 1998 har

haft sammanlagt 370 000 besökare. I dag när

andrahandsförsäljningen av konst på auktioner

når nya rekordnivåer finns även tecken som ty-

der på att marknaden för förstahandsköp på

gallerier visar en svag återhämtning sedan den

stora nedgången vid 1980-talets slut. Vissa galle-

rier har utvecklat internationella kontaktnät och

medverkar med svenska konstnärer vid interna-

tionella mässor.

I ett långsiktigt perspektiv visar besöksstati-

stiken, som den redovisas i Statens kulturråds

Kulturbarometer, en tydligt positiv trend på om-

rådet. År 1995 hade cirka 40 % av befolkningen,

eller drygt 3 miljoner personer, besökt någon

konstutställning eller konstmuseum, en siffra

som är i nivå med antalet besök på statligt stödda

teater-, opera och dansföreställningar. Senare

statistik av detta slag finns dock inte att tillgå. De

offentliga utställningarna på konstmuseer och

konsthallar besöks i högre grad av den storstads-

boende befolkningen jämfört med dem som bor

i övriga landet. Förhållandet utjämnas dock av

den kontakt med konsten som möjliggörs ge-

nom den omfattande utställningsverksamheten

inom de konstfrämjande organisationerna på ar-

betsplatser och i föreningslivet över hela landet.

Det fortsatt låga nybyggandet av framför allt

bostäder har återverkningar på konstnärers möj-

ligheter till uppdrag för den offentliga miljön,

liksom därmed även på allmänhetens möjligheter

att möta de nya konstuttrycken i dessa miljöer.

Trots den låga byggaktiviteten har intresset från

bostadsföretag, kommuner och andra att samar-

beta med Statens konstråd med beställning av

fasta konstverk inom de icke-statliga miljöerna

samtidigt ökat påtagligt.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Staten har antagit ett flertal roller inom området

och genomför bl.a. följande insatser. Statens

konstråd är landets största beställare av konst.

Med det vidgade uppdrag som Konstrådet har

från år 1997 har rådet i uppdrag att, förutom att

förvärva konst för statens miljöer, även söka

samverkan och lämna bidrag till förvärv av konst

för andra gemensamma miljöer. Staten stöder ut-

ställningslivet genom Moderna museets verk-

samhet, genom Riksutställningars verksamhet,

genom verksamhetsstöd till institutioner som

Rooseum, Millesgården och Thielska galleriet,

förutom till konstfrämjande och landsomfattan-

de organisationer som Sveriges Konstföreningars

Riksförbund och Folkrörelsernas Konstfrämjan-

de. De två senare organisationerna, Konsthant-

verkscentrum och ett tiotal konstnärsdrivna gal-

lerier har därtill möjlighet att fördela en statligt

finansierad utställningsersättning, i syfte att

bredda de konstnärliga uttrycksformerna i verk-

samheten, förbättra konstnärernas intäkter i

samband med utställningen samt att vinna nya

publikgrupper. Staten lämnar också bidrag till ett

antal mindre främjandeorganisationer inom bild-

och formområdet, i syfte att ge ökade möjlighe-

ter att se bild- och formkonst i hela landet, nå ny

publik, utveckla metoder, samverkansformer och

erfarenhetsutbyte samt att främja konstnärernas

villkor. Sedan 1997 har Malmö konsthall ett na-

tionellt uppdrag inom samtidskonsten och

Röhsska museet ett nätverksansvar inom

formområdet. Sedan år 1999 har Föreningen

Svensk Form ett nationellt uppdrag inom form-

givning och design. Den konstnärliga utveck-

lingen inom området får ett betydelsefullt stöd

genom Konstnärsnämndens bidragsgivning.

Under år 1999 har det nya verksamhetsstödet

till vissa utställare fördelats med större belopp till

Färgfabriken i Liljeholmen, Form/Design Cen-

ter i Malmö, Wanås utställningar utanför

Kristianstad, Enkehuset i Stockholm och Grafi-

kens Hus i Mariefred. Ytterligare åtta institutio-

ner från olika orter har fått bidrag med mindre

belopp.

Tradition och förnyelse inom slöjden har stått

i fokus för ett arbete som fortsätter på regional

nivå. Slöjdens ställning och möjligheter i ett re-

gionalt utvecklings- och näringsperspektiv, bl.a.

frågor som rör slöjdarnas möjligheter att få av-

sättning för sina produkter genom marknads-

föring och distribution, är en viktig framtidsfråga

för hemslöjdsrörelsen.

Samtidskonsten i hela landet

I mars 1998 gav regeringen Statens kulturråd,

Statens konstråd, Konstnärsnämnden, Riksut-

ställningar och Statens konstmuseer i uppdrag

att, inom ramen för befintliga resurser, överväga

former för en ökad samverkan i syfte att för-

bättra möjligheterna för en publik i hela landet

att möta samtida bildkonst, formgivning och

konsthantverk av god kvalitet. I uppdraget, som

redovisades i mars i år, låg också att studera vilka

roller verksamheter med andra huvudmän kan ha

för att främja möjligheterna att möta samtids-

konst i hela landet.

I rapporten Samtidskonsten i hela landet kon-

stateras att för utvecklingen av den konst som

står i frontlinjen är storstadsmiljöerna viktiga

med sin koncentration av utövare, kritiker och

publik. Vidare anförs att en strategi för spridning

av samtidskonst, som kan tillföra publiken

utanför storstäderna något nytt, måste ha sin ut-

gångspunkt i starka centrala institutioner. En

prioriterad uppgift är att långsiktigt bygga upp

kompetensen på mottagarsidan. I rapporten avi-

serar myndigheterna ett antal samverkansprojekt

med syfte att förbättra möjligheterna att möta

samtidskonsten utanför storstadsområdena.

Statens kulturråd genomför en särskild utred-

ning av länsmuseernas verksamhet bl.a. inom den

samtida bild- och formkonsten, för att identifiera

underförsörjda regioner. Vidare kommer Kultur-

rådet att årligen framöver ansvara för en syste-

matisk sammanställning av verksamheter i landet

med inriktning på samtidskonsten. Kulturrådet

kommer också att initiera en diskussion med be-

rörda parter om en utveckling av utbildningen av

konstpedagoger.

Riksutställningar planerar att, i samverkan

med Statens konstråd, göra utställningar med

anknytning till större satsningar som gjorts av

Konstrådet under senare år. Vidare kommer

Riksutställningar att söka samverkan med t.ex.

Svensk Form, Nationalmuseum och Röhsska

museet för att göra utställningar av formkonst.

Bildkonstnärsfonden avser att i samverkan

med konstnärliga högskolor, konstmuseer och

konsthallar presentera projekt som genomförs av

utländska konstnärer som arbetar i IASPIS atel-

jéer i Stockholm, Göteborg, Malmö och Umeå.

Moderna museet föreslår att den nya utställ-

ningsformen Moderna Museet Projekt som be-

drivs i lokaler utanför den nya byggnaden skall

kunna visas även på andra orter i landet, bl.a. i

samverkan med Riksutställningar.

Nationalmuseums konsthantverksavdelning

kommer under en ombyggnadsperiod i museet

att anordna vandringsutställningar i samverkan

med Svensk Form, Röhsska museet och ta ini-

tiativ till seminarier och konferenser riktade till

länsmuseer och kommunala museer för att sti-

mulera deras intresse för formgivning och

konsthantverk.

Effekter av de statliga insatserna

Statens konstråds verksamhet har ökat tillgäng-

ligheten till aktuell samtidskonst på många orter

och i många miljöer över hela landet. Genom

Konstrådets inköp får konstnärer över hela lan-

det ökade försörjningsmöjligheter. Inköpen har

också stor ekonomisk betydelse för gallerier och

andra inköpsställen som är öppna för allmänhe-

ten. Kravet att sprida uppdragen stöder konst-

närlig mångfald och leder till inkomster för

många konstnärer, inte bara till de mest etablera-

de. Konstrådets verksamhet är den mest omfat-

tande i landet och har betydelse som referens på

nationell nivå för konstnärer och andra beställare

av offentlig konst.

Genom den statliga bidragsgivningen får ut-

ställningslivet i landet ett viktigt stöd. Statliga

projektbidrag och resestipendier har haft stor

betydelse för det internationella utbytet och den

konstnärliga utvecklingen.

Det stöd till konstinköp som Statens kulturråd

fördelar till folkparker, folkets hus, bygdegårdar

och nykterhetsorganisationernas samlingslokaler

berör många, förutom miljontals besökare i lan-

dets omkring 2 400 föreningshus och folkparker,

även de många yrkesverksamma konstnärer som

inbjuds att delta i inköpsutställningarna.

Utställningsersättningen har fördelats till ett

stort antal konstnärer och har inneburit för-

bättrade möjligheter att ställa ut även mer etable-

rade konstnärer på mindre orter i landet.

Det statliga stödet till bild- och formorganisa-

tioner har bidragit till att stärka de mottagande

organisationernas arbete med utställningsverk-

samhet och kunskapsspridning samt stärkt de

yrkesutövande konstnärerna och formgivarna i

deras publikarbete.

Det statliga stödet till slöjden har bidragit till

en bred och aktiv verksamhet med god geogra-

fisk spridning, bl.a. spelar det riksomfattande

nätverket av länshemslöjdskonsulenter och riks-

konsulenten för barn och ungdom en viktig roll

när det gäller att öka barns och ungdomars in-

tresse för och utövande av olika slöjdtekniker.

Regeringens slutsatser

Sammantaget har statens insatser på området

haft stor betydelse för utvecklingen inom verk-

samhetsområdet. Målet att göra den samtida

bild- och formkonsten tillgänglig för så många

som möjligt, oavsett var de bor i landet, samti-

digt som förutsättningar ges för hög kvalitet i det

konstnärliga arbetet har uppnåtts till stor del.

Sammantaget bör de åtgärder som redovisas i

rapporten Samtidskonsten i hela landet avsevärt

förbättra möjligheterna framöver för en publik i

hela landet att möta samtida bildkonst, formgiv-

ning och konsthantverk. Regeringen följer ut-

vecklingen av detta arbete.

Spridningen av kvalificerad samtidskonst

utanför storstadsmiljöerna är dock fortfarande

en prioriterad uppgift, liksom den konstfrämjan-

de uppgiften att göra inbrytningar i nya publik-

grupper. Regeringen bereder för närvarande frå-

gan om att upprätta ett nätverk mellan

utställande institutioner i landet som verkar

inom området för samtida bildkonst. Syftet är att

skapa en gemensam plattform för erfarenhetsut-

byte om t.ex. samproduktion av utställningar,

utbildning, säkerhet, marknadsföring, utveckling

av hanterings- och konservatorskompetens m.m.

för de aktuella institutionerna.

Statens stöd till slöjden har enligt regeringens

bedömning stor betydelse för bevarandet och ut-

vecklingen av slöjdtraditionen. Slöjden är en vik-

tig del av vårt kulturarv, men också en del av

dagens form- och konsthantverksutveckling. I

egenskap av kultur- och näringsverksamhet är

den även en resurs som regional utvecklingsfak-

tor. Den utredning som pågår om statens ansvar

för form och design kan komma att påverka även

slöjdområdet.

7.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några invänd-

ningar i revisionsberättelsen för år 1998 avseende

myndigheter inom verksamhetsområdet.

7.5 Anslag

D1 Statens konstråd

Tabell 7.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

4 622

Anslags-

kredit

-87

1999

Anslag

5 122

Utgifts-

prognos

5 035

2000

Förslag

5 484

2001

Beräknat

5 571

1

2002

Beräknat

5 662

2

1 Motsvarar 5 484 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 5 484 tkr i 2000 års prisnivå.

Statens konstråd har till uppgift att verka för att

konsten blir ett naturligt och framträdande inslag

i samhällsmiljön genom att Konstrådet förvärvar

god samtidskonst till statens byggnader och

andra lokaler för statlig verksamhet, medverkar

till att konst tillförs även andra gemensamma

miljöer än sådana som brukas av staten och spri-

der kunskap om konstens betydelse för en god

samhällsmiljö.

För Statens konstråd gäller förordningen

(1996:1597) med instruktion för Statens

konstråd. Myndighetens avgiftsintäkter uppgick

år 1998 till 1 952 000 kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Konstrådets verksamhet fördelar sig på tre verk-

samhetsgrenar. I sin årsredovisning presenterar

Konstrådet verksamhetsgrenarnas kostnader

utan att specificera finansieringskälla. Båda de

anslag som myndigheten disponerar bidrar till

finansieringen av kostnaderna. För arbetet med

Förvärv av konst till ny- och ombyggnadsprojekt

(Projekt) har kostnaderna uppgått till 29,2 mil-

joner kronor, eller en ökning med drygt 8 miljo-

ner kronor jämfört med förra året. För Förvärv

av konst till myndigheter i redan befintliga loka-

ler (Konstansökningar) har kostnaderna under år

1998 uppgått till 6,5 miljoner kronor, en ökning

med 2 miljoner, samt för Informations- och ut-

vecklingsverksamhet till knappt 2 miljoner kro-

nor, vilket var en ökning med 700 000 kronor.

Totalt har verksamhetens kostnader ökat med

drygt 12 miljoner kronor jämfört med förra året.

Den anställda personalen på rådets kansli upp-

gick år 1998 till motsvarande 7,1 årsarbetskrafter,

en neddragning med 3 årsarbetskrafter jämfört

med år 1997. Under samma period ökade pro-

jektledarinsatserna med knappt 3 årsarbetskraf-

ter, från 6,5 till 9,3 årsarbetskrafter. Lokalkost-

naderna uppgick år 1998 till 1,2 miljoner kronor.

Tabell 7.3 Verksamhetsgrenarnas kostnader och intäkter

Tusental kronor

95/96

(12 mån)

1997

1998

Kostnader

1. Projekt

15 596

20 808

29 152

2. Konstansökningar

4 367

4 584

6 552

3. Information

1 514

1 227

1 951

Indirekta kostnader

(verksamhetsgren 1-3)

5 057

4 611

5 854

Summa

26 534

31 230

43 509

Intäkter

Anslag

24 340

26 541

41 557

Avgifter och ersättningar

2 194

4 689

1 952

Summa

26 534

31 230

43 509

Slutsatser

Det är regeringens uppfattning att den redovi-

sade verksamheten sammantaget har motsvarat

de mål som har satts upp för Statens konstråd.

En mer detaljerad bedömning av Konstrådets

verksamhet görs under anslaget D2 Konstnärlig

gestaltning av den gemensamma miljön.

Vid beräkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kom-

pensation för premierna för avtalsförsäkringarna.

Anslaget har tillförts 336 000 kronor.

Tabell 7.4 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

5 122

Pris- och löneomräkning

+26

Justering av premier

+336

Förslag 2000

5 484

D2 Konstnärlig gestaltning av den

gemensamma miljön

Tabell 7.5 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

37 366

Anslags-

sparande

15 786

1999

Anslag

35 438

Utgifts-

prognos

45 274

2000

Förslag

40 438

2001

Beräknat

41 191

2002

Beräknat

41 988

Från anslaget bekostas dels konstförvärv bes-

lutade av Statens konstråd, dels, under en

övergångsperiod, bidrag enligt förordningen

(1987:316) om bidrag till konstnärlig ut-

smyckning av bostadsområden. Under anslaget

beräknas även medel för bidrag till folkparkerna

och vissa samlingslokalhållande organisationer

för konstinköp.

I 1999 års ekonomiska vårproposition (prop.

1998/99:100 avsnitt 4.3) redovisade regeringen

att utgiftsbegränsande åtgärder vidtagits för år

1999. Av detta skäl har 3 miljoner kronor dragits

in på den del under anslaget som disponeras av

Boverket, varav 1,1 miljoner kronor från

anslagssparandet.

Anslagssparandet år 1998 är en följd dels av att

större delen av det ekonomiska utfallet från på-

började projekt inom ramen för Konstrådets

vidgade uppdrag i stigande grad beräknats

komma först under åren 1998 och 1999, dels av

att Boverkets utbetalningar av redan beslutade

bidrag senarelagts. Prognosen för år 1999 visar

på ett anslagssparande på 2,9 miljoner kronor,

dvs. ca 8 % av anslaget, vilket i sin helhet kan

hänföras till Boverkets beslutade men ej utbeta-

lade bidrag.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Konstrådet har formulerat riktlinjer för samver-

kan inom det vidgade uppdraget. Enligt dessa

prioriterar Konstrådet projekt som initieras med

engagemang och vilja att göra egna insatser, som

bygger på brukarintresse, som syftar till konst-

närlig kvalitet och där Konstrådet kan komma in

tidigt i processen och som ger utrymme för ex-

periment och utveckling. Vidare har projekt

prioriterats där platsen är central och offent-

ligheten stor, t.ex. torg- och gaturum, som leder

till uppdrag med vidgade konstnärsroller, med

inriktning på trafikmiljöer eller annan infra-

struktur där omsorger i form av konstnärlig

gestaltning behövs, som ger möjlighet till med-

verkan i upprustning av t.ex. skolgårdar och

sjukhusområden. Projekt som ger möjlighet till

kompetenta konstpedagogiska insatser, där det

finns intresse för samverkan med yrkesgrupper

som arkitekter och landskapsarkitekter, som

bidrar till god geografisk spridning inom verk-

samheten och som kan tjäna som modell och

inspiration för andra har också prioriterats.

Liksom under år 1997 har ett stort antal nya

projekt anmälts till Konstrådet under förra året

och i ökande grad från det icke-statliga området.

Antalet avslutade projekt, fasta konstverk och

utplacerade löskonstverk har ökat jämfört med

förra året. Den nedåtgående trend som kunde

konstateras under förra året för förvärv av konst

till ny- och ombyggnadsprojekt har därmed bru-

tits och vänt uppåt under år 1998. Väntetiden för

en ny konstansökan har sjunkit, endast 6 ansök-

ningar har väntat längre än målets ett år. Antalet

avslutade ansökningar och placerade verk har

sjunkit något, samtidigt som antalet nya ansök-

ningar ökar.

Tabell 7.6 Prestationer

Verksamhet

95/96

(12 mån)

1997

1998

1. Projekt

Avslutade projekt

52

43

55

Antal placerade fasta konstverk

26

28

30

Nyanmälda projekt

45

119

120

 varav statliga resp. (icke-stat-

liga) projekt

45 (0)

41 (78)

38 (82)

2. Konstansökningar

Avslutade konstansökningar

181

107

99

Nyanmälda konstansökningar

128

83

119

3. Information, utveckling

Skrifter

5

5

10

Utställningar

i.u

i.u

9

Seminarier

3

3

9

Utvecklingsprojekt

0

0

3

För de 3,9 miljoner kronor som Statens kultur-

råd fördelar till folkparker, folkets hus, bygde-

gårdar och nykterhetsorganisationernas sam-

lingslokaler för inköp av konst har

organisationerna förvärvat 412 verk under 1998

för utplacering i olika samlingslokaler över hela

landet. Förvärven görs varje år vid ett femtontal

särskilda inköpsutställningar kallade Konst åt

alla som arrangeras i ett samarbete mellan Fol-

kets Hus Riksorganisation, Bygdegårdarnas

Riksförbund och Riksföreningen Våra Gårdar.

Vissa av de inköpta verken ingår sedan i vand-

ringsutställningar en tid innan de når sin slutgil-

tiga placering. Av de 412 verken är 7 verk

beställda av Folkparkerna för att ingå i parkernas

yttre miljö.

Beställningsbemyndigande

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att göra beställningar av konstverk

som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter

på högst 15 miljoner kronor efter år 2000.

Tabell 7.7 Bemyndigande

Tusental kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

Utgående förpliktelser vid årets början

6 386

7 248

9 000

Nya förpliktelser

14 348

15 752

23 000

Infriade förpliktelser

13 486

14 000

17 000

12 000

3 000

Utstående förpliktelser vid årets slut

7 248

9 000

15 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

15 000

15 000

15 000

Slutsatser

Den uppåtgående trenden i förvärvsverksamhe-

ten pekar på att Konstrådet har funnit väl funge-

rande former för arbetet med det vidgade upp-

draget. Trots att Konstrådet mycket sällan

fungerar som en ren bidragsgivare, utan i allmän-

het går in i projekten som samarbetspartner, har

intresset för samverkan från det icke-statliga om-

rådet varit stort. Konstansökningarna har tidi-

gare varit belastade med alltför långa väntetider

för de sökande myndigheterna, men väntetiden

har nu sjunkit till en nivå nära målet. Samtidigt

måste Konstrådet kommande år upprätta en ba-

lans mellan antalet avslutade ansökningar och

antalet nyanmälda för att undvika att väntetiden

börjar öka på nytt. Slutligen finns positiva tecken

även inom informations- och utvecklings-

verksamheten.

Regeringen gör bedömningen att den redovi-

sade verksamheten sammantaget har motsvarat

de mål som har satts upp för Konstrådet. En suc-

cessiv infasning av det vidgade uppdraget har

inneburit ett anslagssparande t.o.m. år 1999. För

att minska sparandet har regeringen tidigare

fattat beslut om en tillfällig sänkning av anslags-

nivån med 7 mkr under år 1999. Från år 2000 bör

infasningen vara genomförd och utfallet på

igångsatta projekt komma fullt ut.

I 1999 års ekonomiska vårproposition (prop.

1998/99:100 avsnitt 4.3) redovisades att utgifts-

området under åren 2000 och 2001 minskar med

20 miljoner kronor. Av beloppet hänför sig 2

miljoner kronor till detta anslag. Anslaget mins-

kas således med detta belopp.

Tabell 7.8 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

35 438

Återställande av tillfällig ned-

dragning

+7 000

Utgiftsbegränsande åtgärder

 2 000

Förslag 2000

40 438

D3 Nämnden för hemslöjdsfrågor

Tabell 7.9 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

1 064

Anslags-

sparande

403

1999

Anslag

1 078

Utgifts-

prognos

1 481

2000

Förslag

1 488

2001

Beräknat

1 512

1

2002

Beräknat

1 537

2

1 Motsvarar 1 488 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 488 tkr i 2000 års prisnivå.

Nämnden för hemslöjdsfrågor skall enligt för-

ordningen med instruktion för Nämnden för

hemslöjdsfrågor (1988:315) ta initiativ till, pla-

nera, samordna och göra insatser för att främja

hemslöjd i den mån sådana uppgifter inte

ankommer på annan statlig myndighet. Nämn-

den skall inom sitt verksamhetsområde fördela

statligt stöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet.

Nämnden står som samordnare för hem-

slöjdskonsulentverksamheten och har bemyndi-

gande att pröva frågan om huvudmannaskap för

konsulenterna.

Närings- och teknikutvecklingsverket

(NUTEK) svarar för nämndens medelsförvalt-

ning och personaladministration.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar att Nämnden för hem-

slöjdsfrågor hade ett anslagssparande på 403 000

kronor. Prognosen för år 1999 visar på att spa-

randet kommer att vara förbrukat vid 1999 års

slut. Nämnden för hemslöjdsfrågors avgiftsin-

täkter uppgick år 1998 till 16 000 kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Nämnden för hemslöjdsfrågor har under året

fortsatt arbetet med tre projekt, nämligen Hem-

slöjdens arkivprojekt, Hemslöjdens roll i ett

tvärvetenskapligt perspektiv och Projekt

Dräktcentrum. Hemslöjdens arkivprojekt, som

bedrivits med Sesam-medel, har pågått under tre

år och avslutades vid årsskiftet. Då hade alla 25

länshemslöjdsföreningarna, två riksföreningar

och åtta lokalföreningar fått delar av sina sam-

lingar registrerade i den gemensamma databasen.

För att arbetet ska kunna fortsätta nu när Sesam-

projektet avslutats, har 16 län fått databasprog-

rammet installerat. Barn- och ungdomsverk-

samhet har prioriterats i de flesta länen under

året. I 13 län drevs större barn- och ungdoms-

projekt. I den löpande verksamheten ingick akti-

viteter som ull- och täljarskola, skollovsslöjd,

fortbildning av lärare och slöjdläger. Utställning-

en Slöjden är här! Slöjden är härlig! som visades

på Liljevalchs konsthall sommaren 1998 har

inspirerat slöjdverksamheten i hela landet, bl.a.

har det resulterat i ett tjugotal utställningar på

regional nivå. Flera länsöverskridande projekt,

där man arbetar inom specifika teknik- eller

materialområden, pågår. Under år 1998 har

nämnden lagt stor vikt vid analys och utvärde-

ring av delar av verksamheten genom att ta fram

rapporter inom olika områden.

Slutsatser

Regeringen bedömer att Nämnden för hem-

slöjdsfrågor stödjer och initierar en verksamhet

som i enlighet med det övergripande målet för

myndigheten ökar intresset för, kunskapen om

och utövandet av hemslöjd i hela landet. Verk-

samhetsinriktningen bör ligga fast.

Som en följd av minskade ekonomiska resur-

ser består den fasta personalen på nämndens

kansli numera endast av en kanslichef och en

assistent, vilket gör att myndigheten har svårt att

leva upp till de krav som ställs på verksamheten.

Regeringen bedömer att för att den nuvarande

ambitionsnivån skall kunna upprätthållas bör

anslaget ökas med 400 000 kronor. Enligt rege-

ringens bedömning bör ökningen även kunna

förbättra nämndens möjligheter att ha en mer

aktiv roll när det gäller form- och designfrågor.

Tabell 7.10 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

1 078

Pris- och löneomräkning

+ 10

Reformmedel

+ 400

Förslag 2000

1 488

D4 Främjande av hemslöjden

Tabell 7.11 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

16 795

Anslags-

sparande

217

1999

Anslag

17 269

Utgifts-

prognos

17 486

2000

Förslag

17 462

2001

Beräknat

17 794

2002

Beräknat

18 150

Anslaget disponeras av Nämnden för hem-

slöjdsfrågor för bidrag till hemslöjdskonsulen-

ternas verksamhet, Svenska Hemslöjdsförening-

arnas Riksförbund och projekt inom hem-

slöjdsområdet.

Hemslöjdskonsulentverksamheten bestod

under budgetåret 1998 av två hemslöjdskonsu-

lenter i varje län, med undantag för Skåne län

som hade fyra och Västra Götalands län som

hade sex länshemslöjdskonsulenter. Antalet

rikskonsulenter var fem, en rikskonsulent i hem-

slöjd för barn och ungdom, en spetskonsulent

och tre sameslöjdskonsulenter.

Svenska Hemslöjdsföreningarnas Riksförbund

är en ideell förening som har till uppgift att

främja den svenska hemslöjden och dess utveck-

ling samt fungera som centralt organ för landets

hemslöjdsföreningar.

Under anslaget anvisas medel för bidrag till

projekt inom hemslöjdsområdet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Resultatet av verksamheten redovisas under

anslaget Nämnden för hemslöjdsfrågor.

Slutsatser

Enligt regeringens bedömning har medlen an-

vänts på ett effektivt sätt.

Tabell 7.12 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

17 269

Pris- och löneomräkning

+ 193

Förslag 2000

17 462

D5 Bidrag till bild- och formområdet

Tabell 7.13 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

14 741

Anslags-

sparande

-

1999

Anslag

27 296

Utgifts-

prognos

27 296

2000

Förslag

27 805

2001

Beräknat

28 188

2002

Beräknat

28 584

Under anslaget anvisas medel för bidrag till or-

ganisationer m.m. på bild- och formområdet.

Under anslaget anvisas också medel till Akade-

mien för de fria konsterna. Akademien skall bl.a.

främja utvecklingen inom bild- och byggnads-

konsten samt bevaka och informera om viktigare

frågor inom området.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Statens kulturråd har under år 1998 lämnat verk-

samhetsbidrag till Sveriges konstföreningars

riksförbund (SKR), Folkrörelsernas Konstfräm-

jande (FKf), Föreningen Svensk Form, före-

ningen Handarbetets Vänner, Grafiska sällska-

pet, Svenskt barnbildsarkiv och Stiftelsen

Gerlesborgsskolan. Bidrag har också lämnats till

Galleri Index och till 18 konsthantverkskoope-

rativ.

Vid bidragsfördelningen har Kulturrådet lagt

särskild vikt vid verksamheter som främjar

konstnärernas villkor och möten med publiken.

Vidare prioriteras verksamheter som når olika

publikkategorier och ger ökade möjligheter att se

bild- och formkonst över hela landet liksom

verksamheter som utvecklar olika metoder och

samverkansformer eller innebär erfarenhetsut-

byte nationellt och internationellt.

Tabell 7.14 Fördelning av bidrag till bild- och formområdet

Tusental kronor

1995/96

(12 mån)

1997

1998

Verksamhetsbidrag

6 685

9 208

1

9 208

Utställningsersättning

2 000

5 433

5 433

Andra bidrag

376

100

100

Summa

9 061

14 741

14 741

1 Fr.o.m. år 1997 ingår bidrag till Akademien för de fria konsterna i detta

anslag.

Det statliga bidraget till utställningsersättning,

som under år 1998 har fördelats av Sveriges

konstföreningars Riksförbund, Folkrörelsernas

Konstfrämjande och Konsthantverkscentrum,

har förbättrat möjligheterna att ställa ut mer

etablerade konstnärer även i landets mindre

orter. Antalet utställningar som på detta sätt

medfört ersättning till den utställande konstnä-

ren har ökat fram till år 1998, då antalet minskar

med cirka en tredjedel. Minskningen beror på

flera förhållanden som förändrats under år 1998.

Ersättningen blev detta år momsbelagd samtidigt

som ersättningsnivån höjdes från 3 000 till 4 000

kronor för separatutställningar och möjlighet

gavs att betala utställningsersättning till konstnä-

rer även vid samlingsutställningar, med ersätt-

ningsnivåer på 6 000 till 8 000 kronor beroende

på antalet deltagare. Slutligen beror minskningen

även på ett periodiseringsproblem med utbetal-

ningar inom SKR under åren 1996 97, vilket

gjorde att antalet blev högre under år 1997. De

former som gällt för utställningsersättningen har

gradvis kunnat förändras av Kulturrådet i samråd

med företrädare för berörda organisationer. För

att klarlägga om det finns ytterligare behov att

utveckla dessa former och för att få en samlad

bild av vad bidraget har haft för effekter är bidra-

get nu föremål för en översyn från Kulturrådets

sida.

Tabell 7.15 Utställningsersättningen

Tusental kronor

1996

1997

1998

Utställare

Antal

utställningar

Utbetald

ersättning

Antal

utställningar

Utbetald

ersättning

Antal

utställningar1

Utbetald

ersättning

SKR

445

1 500

1 266

3 325

598

3 097

FKf

109

500

106

1 378

212

1 302

Konsthantverkskooperativ

620

119

620

Konstnärsdrivna gallerier

61

414

Summa

554

2 000

1 461

5 323

990

5 433

1Preliminära uppgifter

Slutsatser

Det statliga stödet till organisationer inom bild-

och formområdet har haft stor betydelse för att

uppfylla målet att söka en ny publik och att göra

det möjligt att möta den samtida bild- och form-

konsten oavsett var man bor i landet samt för att

stödja den konstnärliga kvaliteten. Stödet har

medfört att organisationerna har fått stärkta re-

surser att främja konst- och formintresset genom

olika former av konstbildning, programverksam-

het, information om konstnärerna, marknadsfö-

ring m.m. Bidragen under detta anslag har en

geografiskt balanserande roll. En stor del av det

konstfrämjande arbetet i organisationer som Sve-

riges konstföreningars Riksförbund och Folk-

rörelsernas Konstfrämjande äger rum på arbets-

platser och på orter utanför landets

storstadsområden.

Regeringen angav i kulturpropositionen (prop.

1996/97:3) att de resurser som staten ställer till

de konstbildande organisationernas förfogande

bör medverka till att de nya konstnärliga ut-

trycken sprids till nya platser, men också till att

konsten introduceras för nya grupper. För att

klargöra i vilken grad dessa mål har uppnåtts och

om utställningersättningen även för övrigt har en

helt ändamålsenlig utformning är det, enligt

regeringens uppfattning, välkommet med den

översyn som nu görs av Kulturrådet, så att fram-

tida förändringar kan baseras på en mer samlad

bild av hur bidraget har fungerat.

Tabell 7.16 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

27 296

Pris- och löneomräkning

+509

Förslag 2000

27 805

8 Ersättningar och bidrag till konstnärer

8.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar Konstnärs-

nämndens fördelning av ersättningar och bidrag

till konstnärer inom bild-, form-, ton-, scen- och

filmkonstområdena samt fördelning av ersätt-

ningar och bidrag till ordområdet som beslutas

av styrelsen för Sveriges författarfond. Härut-

över ingår även upphovsrättsorganisationens

Bildkonst Upphovsrätt i Sverige (BUS) verk-

samhet vad avser fördelning av individuell vis-

ningsersättning.

8.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

252,5

262,1

264,4

262,2

259,5

264,6

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Antalet ansökningar om ersättningar och bidrag

inom verksamhetsområdet har legat tämligen

konstant i jämförelse med föregående år. Det

kan dock skilja sig något mellan olika konstnärs-

kategorier till följd av förändrade ansöknings-

perioder, nya bidragsformer m.m. Antalet för-

delade bidrag och stipendier har minskat något i

jämförelse med föregående år. Arbetsstipendie-

rna, som utgör kärnan av bidragsgivningen inom

verksamhetsområdet, har minskat i antal. I stället

har de genomsnittliga bidragsbeloppen ökat.

Förändringar

Att förbättra de yrkesverksamma konstnärernas

ekonomiska villkor är av stor betydelse för att

det kulturpolitiska målet om kulturell mångfald,

konstnärlig förnyelse och kvalitet skall kunna

uppfyllas. Mot denna bakgrund har regeringen

sedan år 1997 målmedvetet satsat på att förstärka

området. Från och med år 1997 tillfördes verk-

samhetsområdet 21 miljoner kronor vilket bland

annat gav möjlighet till fler stipendier och bidrag,

närmare en fördubbling av antalet långtidssti-

pendier, återinförandet av den individuella vis-

ningsersättningen samt starten av ett internatio-

nellt ateljéprogram benämnt IASPIS

(International Artists Studio Program in Swe-

den).

Våren 1998 tog riksdagen ställning till propo-

sitionen (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13,

rskr. 1997/98:303) om konstnärernas villkor. 69

miljoner kronor tillfördes utgiftsområdet fr.o.m.

år 1999 varav omkring 12,5 miljoner kronor för-

delades inom verksamhetsområdet. Därmed

kunde en mängd för konstnärerna betydelsefulla

reformer genomföras. Det handlar bl.a. om ett

nytt stöd för beställning av nyskriven svensk

dramatik syftande till att ge i första hand teatrar

möjlighet att beställa nyskriven dramatik av hög

kvalitet samt ersättning till upphovsmän och ut-

övande konstnärer för folk- och skolbibliotekens

utlåning av musikaliska verk på fonogram

(fonogramersättning). Därutöver har befintliga

ersättningar och bidrag kunnat förstärkas avse-

värt. Vidare har flera försöksverksamheter inom

området syftande till att stimulera konstnärernas

arbetsmarknad påbörjats under året.

Riksdagen fattade även hösten 1998 beslut

(prop. 1997/98:156, bet. 1998/97:LU3, rskr.

1998/99:22) om införandet av den s.k. kassetter-

sättningen vilket innebär att en del av priset på

oinspelade video- och ljudkassetter, tomma CD-

skivor o.dyl. går till dem som skapat, framfört

och producerat musik, film samt radio- och TV-

program.

Prioriteringar

Den inriktning av verksamheten som regeringen

redogjorde för i propositionen om kulturpolitik

(prop. 1996/97:3) och propositionen om konst-

närernas villkor (prop. 1997/98:87) ligger fast.

Statens åtgärder skall inriktas på att skapa sådana

villkor för de professionella konstnärerna att de

kan basera sin försörjning på ersättning för ut-

fört konstnärligt arbete. Det handlar om att sti-

mulera konstnärernas arbetsmarknad så att en

ökad efterfrågan uppstår, men också att genom

en koncentration av insatserna inom ramen för

verksamhetsområdet verka för att ge professio-

nella konstnärer möjlighet att ägna sig åt konst-

närligt utvecklingsarbete och förnyelse. Under

året skall de sedan den 1 januari 1999 påbörjade

försöksverksamheterna inom området följas upp

och utvärderas.

8.3 Resultatbedömning

Utgångspunkten för regeringens politik inom

det konstnärspolitiska området är det kulturpo-

litiska målet om kulturell mångfald, konstnärlig

förnyelse och kvalitet. I propositionen om kul-

turpolitik betonade regeringen vikten av fritt

skapande och självständiga konstnärer samt be-

tydelsen av mötet mellan konstverk och publik.

Samtidigt kunde konstateras att mötet mellan

konstverk och publik sällan är ett möte som kan

inordnas under marknadens lagar om tillgång

och efterfrågan. Regeringen har mot denna bak-

grund under senare år bedrivit en målmedveten

konstnärspolitik syftande till att skapa sådana

villkor för de professionella konstnärerna att de

kan basera sin försörjning på ersättning för ut-

fört konstnärligt arbete.

Tillståndet och utvecklingen inom området

Tillståndet och utvecklingen inom området över-

ensstämmer till stora delar med regeringens be-

dömning som lämnades i budgetpropositionen

för år 1999 (prop. 1998/99:1, utg.omr. 17 avsnitt

8.3). Konstnärernas arbetsmarknad är fort-

farande kärvare än för andra yrkesgrupper. Vad

gäller arbetsmarknadsmedlen har regeringen

fattat beslut om tydliga avgränsningskriterier för

vilka som skall ha rätt till arbetsmarknadspo-

litiska åtgärder med riktning mot den konstnär-

liga arbetsmarknaden. Utfallet av denna åtgärd

redovisas först i början av år 2000.

Konstnärsstödsutredningens (SOU 1997:184)

redovisning av konstnärernas ekonomiska situa-

tion gäller fortfarande. Detta bekräftas av en un-

dersökning av bild- och formkonstnärernas eko-

nomiska och sociala situation som genomförts av

Konstnärernas Riksorganisation (KRO) i samar-

bete med Konstnärsnämnden. Generellt sett är

konstnärernas inkomster av konstnärligt arbete

låga. I genomsnitt kommer endast en femtedel av

deras inkomster från det konstnärliga arbetet. De

sammanlagda bruttoinkomsterna är också låga,

ca 80 % av genomsnittet för befolkningen totalt

sett. Kvinnornas inkomster är i genomsnitt 85 %

av männens. För hela befolkningen är motsva-

rande andel 73 %. De åtgärder som vidtagits ge-

nom förslag i propositionen om konstnärernas

villkor i syfte att öka konstnärernas arbetsmöj-

ligheter och därmed även inkomster kommer att

utvärderas under våren 2000.

Det internationella utbytet har stor betydelse

för konstnärerna då det ger möjlighet till stimu-

lans och utveckling i deras skapande. Genom ett

intensivare internationellt kulturutbyte öppnas

också den internationella arbetsmarknaden för

konstnärer verksamma i Sverige. Svenska konst-

närer har redan skördat stora framgångar inter-

nationellt inom flera konstområden.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Verksamhetsområdet var under år 1997 föremål

för ett omfattande utredningsarbete vilket re-

sulterade i propositionen om konstnärernas vill-

kor med en mängd förslag syftande till att skapa

sådana villkor för de professionella konstnärerna

att de kan basera sin försörjning på ersättning för

utfört konstnärligt arbete. Propositionen be-

handlades av riksdagen under våren 1998 (prop.

1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr.

1997/98:303). Därvid tillfördes utgiftsområdet

69 miljoner kronor fr.o.m. år 1999 varav om-

kring 12,5 miljoner kronor fördelades inom

verksamhetsområdet. Denna förstärkning före-

gicks av reformer på 21 miljoner kronor fr.o.m.

år 1997 efter förslag i propositionen om kultur-

politik (prop. 1996/97:3).

Vidtagna åtgärder har i huvudsak inriktats på

att höja ersättningen för utfört konstnärligt ar-

bete och på att stimulera konstnärernas arbets-

marknad så att en ökad efterfrågan uppstår.

Bland de viktigaste insatserna är regeringens

satsning på det internationella utbytet inom bild-

och formområdet genom inrättandet av den till

Konstnärsnämnden knutna internationella atel-

jéverksamheten benämnd IASPIS (International

Artists Studio Program in Sweden), återin-

förandet av den s.k. individuella visningsersätt-

ningen, nästan en fördubbling av antalet lång-

tidsstipendier och en kraftfull förstärkning av

stödet till tonområdet.

Från och med år 1999 har de selektiva stöden

förstärkts ytterligare. Därtill har flera viktiga re-

former kunnat genomföras. Det handlar bl.a. om

införandet av ett s.k. dramatikerstöd. Stödet för-

delas efter gemensam ansökan av dramatikern

och den som vill uppföra dramatikerns verk. Vi-

dare handlar det om införandet av s.k. fono-

gramersättning, dvs. ersättning till upphovsmän

och utövande konstnärer för folk- och skolbib-

liotekens utlåning av musikaliska verk på fono-

gram. Under senare år har också bibliotekser-

sättningen höjts. Dessutom genomfördes en

betydande förstärkning av Konstnärsnämndens

stöd till produktion av kortfilm.

I överensstämmelse med regeringens konst-

närspolitiska ambitioner har flera reformer ge-

nomförts inom andra verksamhetsområden med

det gemensamma syftet att öka konstnärers möj-

ligheter att nå ut till sin publik och därmed öka

deras försörjningsmöjligheter. Det rör sig om ett

nytt stöd till vissa utställare av bild- och form-

konst, förstärkning av bidraget till fria teater-

och dansgrupper, stöd till fonogramutgivning,

satsningar på kollektivverkstäderna m.m.

Två försöksverksamheter inom området har

kunnat påbörjas fr.o.m. år 1999, dels försök med

en tredje anställningsform inom teatern, dels för-

sök med arbetsförmedling vid centrumbildning-

arna. Därtill har regeringen fastställt avgräns-

ningskriterier för vilka som skall ha möjlighet att

få del av arbetsmarknadspolitiska åtgärder med

inriktning mot den konstnärliga arbetsmarkna-

den. Avsikten är att insatserna skall koncentreras

till konstnärer medan andra arbetssökande betjä-

nas av den del av arbetsmarknadspolitiken som

har en bredare inriktning. Försöken kommer att

utvärderas under våren 2000.

Riksdagen fattade även hösten 1998 beslut

(prop. 1997/98:156, bet. 1998/97:LU3, rskr.

1998/99:22) om införandet av den s.k. kassetter-

sättningen, vilket innebär att en del av priset på

oinspelade video- och ljudkassetter, tomma CD-

skivor o.dyl. går till dem som skapat, framfört

och producerat musik, film samt radio- och TV-

program.

Effekter av de statliga insatserna

Den statliga bidragsgivningen ger yrkesverk-

samma konstnärer den ekonomiska grundtrygg-

het som är en förutsättning för konstnärligt ska-

pande och utvecklingsarbete, vilket i sin tur

bidrar till uppfyllandet av det nationella kultur-

politiska målet om mångfald, konstnärlig förny-

else och kvalitet. Insatserna bidrar även till att

skapa förutsättningar för ett aktivt kulturliv som

ger arbete och försörjning åt konstnärer och rika

kulturupplevelser för medborgarna. Under se-

nare år har de statliga ersättningarna ökat ytterli-

gare i betydelse då konstnärers inkomstmöjlig-

heter vid sidan av de konstnärliga minskat till

följd av den konjunkturnedgång som präglat

stora delar av 1990-talet. Den konjunkturupp-

gång som nu syns, med minskad arbetslöshet

som följd, har ännu inte givit påtagliga resultat

vad avser vissa konstnärsgruppers försörjnings-

möjligheter.

Under senare år har bidragsgivningen till pro-

jekt prioriterats. Genomförda analyser visar på

att statens bidrag utgör en väsentlig del av de to-

tala kostnaderna i projekten vilket tyder på att

många projekt inte skulle kunnat genomföras

utan statligt stöd. Projektbidragen genererar

också i regel ytterligare arbetstillfällen. En sam-

manställning av rapporter som våren 1998 ingavs

till Konstnärsnämnden av bild- och formkonst-

närer som erhållit tvååriga arbetsstipendier visar

bl.a. på att 90 % anser att de som en följd av sti-

pendiet har bättre möjlighet att försörja sig på

sitt konstnärliga arbete under de närmaste åren.

När det gäller stipendier fördelade till andra

konstnärsgrupper tyder utvärderingar på lik-

nande resultat. Därtill ger den statliga bidrags-

givningen konstnärer möjlighet att förbereda och

delta i andra betydelsefulla sammanhang såsom

utställningar. Erhållandet av stipendier tilldrar sig

också uppmärksamhet vilket kan leda till nya

uppdrag och inkomstmöjligheter.

Regeringens målmedvetna satsning på det in-

ternationella utbytet inom ramen för IASPIS har

under året givit ett tydligt resultat. Allt fler

svenska bild- och formkonstnärer har under året

givits möjlighet att möta en internationell publik,

allt som oftast med nya utställningsmöjligheter

som en direkt följd av IASPIS-stödet.

De reformer och förstärkningar som genom-

förts inom området under senare år har som

nämnts i huvudsak inriktats på att höja ersätt-

ningen för utfört konstnärligt arbete och att sti-

mulera konstnärernas arbetsmarknad så att en

ökad efterfrågan uppstår. De fr.o.m. år 1997 ge-

nomförda reformerna har haft denna effekt. Som

exempel kan nämnas den individuella visningser-

sättningen som år 1998 kom ca 2 000 bild- och

formkonstnärer till del. Resultatet av satsningar

som genomförts fr.o.m. år 1999 har ännu ej ut-

värderats men torde i likhet med 1997 års refor-

mer på ett avgörande sätt bidra till höjda ersätt-

ningar, ökad efterfrågan och därmed även ökade

inkomstmöjligheter.

Regeringens slutsatser

Regeringen bedömer att ersättningar och stöd till

konstnärer i många fall har haft avgörande bety-

delse för deras möjligheter att leva på sitt konst-

närliga arbete.

De insatser som i dag görs är dock inte till-

räckliga. Konstnärernas villkor påverkas av insat-

ser inom andra verksamhetsområden. Det är mot

denna bakgrund som flertalet satsningar som

föreslogs i propositionen om konstnärernas vill-

kor våren 1998 berörde andra områden, framför

allt teater-, dans- och musikområdet.

Konstnärerna påverkas också av beslut som

fattas inom andra utgiftsområden. Pensionsre-

formen som genomfördes under föregående år

fick konsekvenser som förefaller mindre lämp-

liga för konstnärer inom bl.a. dans- och mu-

sikområdena på grund av dessa yrkens speciella

karaktär. Mot denna bakgrund bildades hösten

1998 en informell arbetsgrupp inom Regerings-

kansliet med företrädare för Kulturdepartemen-

tet, Justitiedepartementet och Socialdeparte-

mentet samt för berörda konstnärsorganisationer

med uppgift att finna lösningar på de problem

som uppstått. Det är således angeläget att regel-

verken på alla politikområden anpassas så att

rimlig hänsyn tas till konstnärernas speciella för-

hållanden.

8.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några invänd-

ningar i revisionsberättelsen för år 1998 avseende

myndigheten inom verksamhetsområdet.

8.5 Anslag

E1 Konstnärsnämnden

Tabell 8.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

9 335

Anslags-

sparande

255

1999

Anslag

9 788

Utgifts-

prognos

10 059

2000

Förslag

10 036

2001

Beräknat

10 194

1

2002

Beräknat

10 360

2

1 Motsvarar 10 036 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 10 036 tkr i 2000 års prisnivå.

Konstnärsnämnden har till uppgift att besluta

om statliga ersättningar och bidrag till bild-,

form-, ton-, scen- och filmkonstnärer. Nämnden

skall vidare hålla sig underrättad om konstnärer-

nas ekonomiska och sociala förhållanden. Till-

sammans med styrelsen för Sveriges författar-

fond skall nämnden avge förslag till innehavare

av inkomstgarantier. Syftet med verksamheten är

att genom fördelning av ersättningar och bidrag

verka för att förbättra konstnärernas villkor.

Konstnärsnämnden har även att fördela stöd

till produktion av kortfilm under anslaget I1

Filmstöd. Bidraget kan ges företrädesvis an-

tingen som startbidrag till unga filmare för film-

och videoexperiment i mindre skala eller i form

av bidrag till icke kommersiell, konstnärligt syf-

tande film.

Myndighetens avgiftsinkomster uppgick år

1998 till 326 000 kronor.

För Konstnärsnämnden gäller förordningen

(1997:1153) med instruktion för Konstnärs-

nämnden och för Sveriges författarfond förord-

ningen (1962:652) om Sveriges författarfond.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Konstnärsnämndens verksamhet kan delas in i

två grenar. Den ena är fördelning av statliga er-

sättningar och bidrag, den andra att bevaka

konstnärernas ekonomiska och sociala situation.

Resultatinformation om fördelning av ersätt-

ningar och bidrag redovisas under anslaget E2

Ersättningar och bidrag till konstnärer.

När det gäller den andra verksamhetsgrenen

har Konstnärsnämnden under senare år genom-

fört undersökningar fokuserade på avgränsade

förhållanden och/eller konstnärsgrupper. Under

år 1998 har en studie av vissa konsthantverkar-

kategoriers villkor genomförts. Studien har i

första hand inriktats på dem som arbetar med

glas, keramik och metall. Syftet har varit att få

underlag för en bedömning av hur väl Konst-

närsnämndens bidragsgivning är anpassad till

konsthantverkarnas behov.

Konstnärsnämnden har under året deltagit i

finansieringen och utformandet av en av Konst-

närernas Riksorganisation (KRO) initierad enkät

riktad till KRO:s medlemmar rörande medlem-

marnas ekonomiska och sociala situation. Un-

dersökningen bekräftar vad som redovisats i be-

tänkandet (SOU 1997:184) Generella

konstnärsstöd att konstnärer generellt har

mycket låga inkomster av det konstnärliga arbe-

tet.

Under året har nämnden också påbörjat en

närmare kartläggning av de kvinnliga konstnä-

rernas situation. Resultatet redovisas till rege-

ringen under år 1999.

För att regeringen skall kunna dra relevanta

slutsatser vad avser bidragsgivningens effekter på

konstnärernas villkor utgör Konstnärsnämndens

undersökningar och utvärderingar ett viktigt in-

strument. Nämnden har mot denna bakgrund

under senare år kontinuerligt utvecklat hante-

ringen av bidragsansökningar. Under år 1998 har

nämndens registerdata överförts till ett nytt

ADB-system som nu ger möjlighet att avläsa

tendenser i ansökningar vad gäller exempelvis de

sökandes och bidragsmottagarnas ekonomiska

förhållanden. I syfte att integrera nämndens två

verksamhetsgrenar har nämnden under året ut-

vecklat ansökningsblanketterna. De sökande kan

nu lämna information om inkomstförhållanden

och verksamhetsformer. Med hjälp av dessa upp-

gifter, tillsammans med uppgifter om kön, ålder

och bostadsort, kommer nämnden att kunna

systematiskt följa upp förändringar i ekonomiska

villkor för olika konstnärsgrupper. Eftersom en

så stor del av konstnärskåren regelbundet vänder

sig till Konstnärsnämnden kommer underlaget

på sikt att kunna ge en bild av villkoren för de

yrkesverksamma konstnärerna.

För år 1997 anvisades Konstnärsnämnden

ytterligare 3 miljoner kronor för att utveckla en

fungerande internationell ateljéverksamhet.

Verksamheten, som benämns IASPIS

(International Artists Studio Program in Swe-

den) har fr.o.m. år 1999 tillförts ytterligare

250 000 kronor. Regeringen kan konstatera att

den målmedvetna satsningen på den internatio-

nella verksamheten har givit mycket goda resul-

tat. IASPIS har på kort tid etablerat sig som ett

viktigt kraftcentrum i det svenska konstlivet.

Lokalerna i Konstakademien i Stockholm funge-

rar i dag som en självklar mötesplats för konstnä-

rer, kritiker, curatorer och den konstintresserade

allmänheten. Dagens stora internationella in-

tresse för svensk konst som kan ses i såväl

Europa som i USA är delvis ett resultat av de

kontakter som IASPIS fått till stånd. Ateljé-

programmet har genererat en mängd utställ-

ningar, seminarier och besök av utländska ut-

ställningsarrangörer och kritiker.

I syfte att lösa boendefrågan för gästande

konstnärer m.fl. hyr nämnden en fastighet i

Stockholm. Verksamheten har dock ännu inte

kunnat utvecklas fullt ut. Under år 1999 beräk-

nas verksamheten vara i full gång.

Slutsatser

Det är regeringens bedömning att Konstnärs-

nämnden genom sin verksamhet främjar konst-

närers möjligheter att ägna sig åt konstnärligt ar-

bete samt bidrar till ökade kunskaper om

konstnärernas förhållanden.

Riksdagen har hemställt om att regeringen ser

över frågan om hur konstnärernas förslagsrätt

skall kunna vidgas beträffande ledamöter i

Konstnärsnämndens styrelse och styrelsen för

Sveriges bildkonstnärsfond (bet. 1998/99:KrU9,

rskr. 1998/99:189).

Den redogörelse regeringen lämnade i prop.

1994/95:100 bil. 12 om förändringar av Konst-

närsnämndens inre organisation i syfte att

minska detaljstyrningen av nämndens arbete och

överlåta till nämnden att ordna sin inre organisa-

tion föranledde en reaktion från riksdagens sida.

Riksdagen framförde som sin uppfattning

(bet. 1994/95:KrU21, rskr. 1994/95:285) att det

fanns anledning för regeringen att se över

reglerna för förordnande av ledamöterna i

Konstnärsnämndens styrelse och att återkomma

till riksdagen i frågan. I propositionen (prop.

1996/97:3) om kulturpolitik gjorde regeringen

bedömningen att fem av styrelsens elva

ledamöter bör utses efter förslag av Konstnärliga

och Litterära Yrkesutövares Samarbetsnämnd

(KLYS) och att, vad gäller styrelsen för Sveriges

bildkonstnärsfond, vissa bildkonstnärsorganisa-

tioner bör få förslagsrätt beträffande sju av

fondens tretton ledamöter. Utskottet delade

regeringens bedömning (bet. 1996/97:KrU1,

rskr. 1996/97:129). De nya reglerna trädde i kraft

den 1 januari 1998 genom förordningen

(1997:1153) med instruktion för Konstnärs-

nämnden.

Mot bakgrund av den svåra ekonomiska situa-

tion som råder även för många av våra främsta

konstnärer och den betydelse Konstnärsnämn-

dens bidragsgivning har för konstnärernas möj-

ligheter att ägna sig åt kvalificerat konstnärligt

arbete under ekonomiskt tryggade perioder är

det enligt regeringens mening av största bety-

delse att nämnda styrelser har såväl kompetens

som integritet att fatta beslut med inriktning på

högsta möjliga kvalitet. Vid förordnandet av

ledamöter bör därför särskild vikt läggas vid att

ledamöterna har mycket god kännedom om den

aktuella utvecklingen inom sina resp. konstom-

råden, såväl den nationella som den internatio-

nella, en mycket god kännedom om nu verk-

samma konstnärer samt har en stor personlig

integritet. Det bör därtill vara meriterande med

ett eget konstnärligt utövande på professionell

nivå.

Det huvudsakliga syftet med förslagsrätten är

att representativa organisationer inom konst-

närsområdet på detta sätt skall bistå regeringen i

arbetet med att finna lämpliga styrelseledamöter.

Det är regeringens uppfattning att de i förord-

ningen med instruktion för Konstnärsnämnden

angivna organisationerna besitter den önskade

kännedomen om vilka personer, både inom och

utom resp. organisation, som uppfyller ovan-

nämnda kriterier, samtidigt som dessa organisa-

tioner uppfattas som representativa av en majo-

ritet av de konstnärliga utövarna. Utöver denna

formella anmodan ser regeringen inte något hin-

der för andra organisationer att lämna förslag på

ledamöter, vilket också har skett vid tidigare till-

fällen.

Regeringen har med anledning av riksdagens

hemställan sett över frågan om en utvidgning av

förslagsrätten och noga övervägt behovet av för-

ändringar i syfte att öka den samlade kompeten-

sen hos de ledamöter som föreslås och förordnas.

Skälet till att utvidga förslagsrätten är närmast att

regeringen därmed skulle få förslag på kandidater

från förslagställare med stor kompetens och

överblick och som annars inte uppmärksammas

vid tillsättningen av uppdrag.

När det gäller Konstnärsnämndens styrelse

utses fem av ledamöterna efter förslag från

KLYS. Skälet till att denna organisation har valts

är att KLYS företräder flertalet etablerade och

representativa organisationer inom samtliga

konstnärsområden och därmed tillsammans cirka

30 000 konstnärer. Regeringen bedömer med ut-

gångspunkt i detta att en utvidgning knappast

skulle bidra till att öka kompetensen hos de

nominerade utan endast leda till ökad admi-

nistration.

När det gäller en utvidgning av den formalise-

rade förslagsrätten för Bildkonstnärsfondens sty-

relse framgår av vad som anförts ovan att det är

regeringens uppfattning att de nu angivna orga-

nisationerna har en sådan legitimitet att det

motiverar att dessa särskilt anmodas att lämna

förslag. Detta skall dock inte utesluta möjlighe-

ten för andra organisationer att lämna förslag,

vilka regeringen också utfäster sig att beakta. Det

är svårt, enligt regeringens mening, att se hur en

sådan öppen ordning skulle kunna vara till men

för regeringens möjligheter att finna de bästa

möjliga kandidaterna till ledamotskap i styrelsen

för Bildkonstnärsfonden.

Mot bakgrund av detta är det regeringens

uppfattning att de bakomliggande ambitionerna

vid införandet av den formaliserade förslags-

rätten på ett tillfredsställande sätt tillgodoses

med rådande ordning. Regeringen vill under-

stryka, i likhet med utskottets utlåtande (bet.

1997/98:KrU13), att regeringen även i fortsätt-

ningen anser sig ha frihet att avgöra vem som är

mest lämpad för ett ledamotsuppdrag, obundet

av vederbörandes organisationstillhörighet.

Riksdagens hemställan föranleder därför ingen

ändring av nuvarande ordning.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för avtalsför-

säkringarna. Anslaget har tillförts 177 000 kro-

nor.

Tabell 8.3 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

9 788

Pris- och löneomräkning

+ 71

Justering av premier

+ 177

Förslag 2000

 10 036

E2 Ersättningar och bidrag till

konstnärer

Tabell 8.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

243 153

Anslags-

sparande

12 352

1999

Anslag

252 350

Utgifts-

prognos

254 300

2000

Förslag

252 184

2001

Beräknat

249 308

2002

Beräknat

254 264

Under anslaget anvisas medel för ersättning åt

bild- och formkonstnärer för att deras verk i

offentliga institutioners ägo visas för allmänhe-

ten eller används på annat allmännyttigt sätt

(visningsersättning). Anvisade medel fördelas

efter beslut av styrelsen för Sveriges bildkonst-

närsfond. Verksamheten regleras i förordningen

(1997:1153) med instruktion för Konstnärs-

nämnden samt i förordningen (1982:600) om

Sveriges bildkonstnärsfond.

Från anslaget lämnas även den individuella

visningsersättningen. Ersättningen fördelas indi-

viduellt mellan konstnärer i enlighet med krite-

rier vilka fastställts av upphovsrättsorganisatio-

nen Bildkonst Upphovsrätt i Sverige (BUS).

Fördelningen av den s.k. IV-ersättningen regle-

ras i förordningen (1996:1605) om individuell

visningsersättning.

Vidare lämnas bidrag enligt förordningen

(1976:528) om bidrag till konstnärer. Bidragen

har formen av exempelvis konstnärsbidrag, pro-

jektbidrag, stöd till internationellt kulturutbyte

och långtidsstipendier. För år 1999 utgår 102

långtidsstipendier. Styrelsen för Sveriges för-

fattarfond fördelar bidragen till författare, över-

sättare, kulturjournalister och dramatiker och

Konstnärsnämnden fördelar bidrag till övriga

konstnärer.

Inkomstgarantier fördelas enligt förordningen

(1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer

till konstnärer som står för konstnärlig verksam-

het av hög kvalitet och betydelse för svenskt

kulturliv. Beslut om innehavare fattas av rege-

ringen efter gemensamt förslag av Konstnärs-

nämnden och Sveriges författarfond eller efter

yttrande av dessa organ. Regeringen har fastställt

antalet inkomstgarantier till 157.

Bestämmelserna om biblioteksersättning finns

i förordningen (1962:652) om Sveriges för-

fattarfond. Mellan regeringen och de upphovs-

mannaorganisationer som berörs av bibliotekser-

sättningen ingicks den 12 september 1985 en

överenskommelse om förhandlingar angående

det belopp (s.k. grundbelopp) som skall utgå för

varje hemlån från bibliotek av litterärt verk i ori-

ginal. Enligt överenskommelsen har regeringen

att som ett led i beredningen av sitt förslag till

statsbudgeten förhandla med organisationerna

om storleken på nämnda grundbelopp. När avtal

träffats skall regeringen lägga fram förslag till

riksdagen om anslagsberäkningen på grundval av

det avtalade grundbeloppet.

Styrelsen för Sveriges författarfond har till

uppgift att besluta om ersättning till författare

m.fl. för utlåningen av deras verk genom biblio-

tek. Vidare har styrelsen att besluta om statliga

bidrag till författare, översättare, kulturjourna-

lister och dramatiker samt tillsammans med

Konstnärsnämnden avge förslag till innehavare

av inkomstgaranti för konstnärer. Författarfon-

den har även att fr.o.m. år 1999 lämna stöd till

nyskriven svensk dramatik i enlighet med för-

ordningen (1998:1369) om statsbidrag för be-

ställning av nyskriven svensk dramatik.

Konstnärsnämnden har årligen ett anslagsspa-

rande motsvarande ca 15 % av de medel som

nämnden disponerar under anslaget. Flera av

nämndens bidragstyper måste rekvireras av

mottagaren innan de betalas ut. I vissa fall kan

därför lång tid förflyta mellan beslut och utbe-

talning. Anslaget bedöms dock till sin helhet vara

intecknat vid årets slut.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Antalet ansökningar till olika ersättningar och

bidrag inom området har varit tämligen konstant

under år 1998 i jämförelse med föregående år.

Antalet fördelade projektbidrag har ökat un-

der året i jämförelse med år 1997 från 61 till 81

stycken. Detta har möjliggjorts genom att det

genomsnittliga bidragsbeloppet minskat från

142 800 kronor till 128 100 kronor.

Antalet fördelade arbetsstipendier har minskat

från 795 stycken år 1997 till 658 beviljade stipen-

dier år 1998. Detta överensstämmer med rege-

ringens önskemål om en ökad koncentration av

insatserna. Stipendiebeloppen har därmed kun-

nat ökas från i genomsnitt 67 400 kronor per sti-

pendie år 1997 till 73 600 kronor per stipendie år

1998.

Konstnärsnämnden har även utvecklat andra

bidragsformer. Bidrag kan utgå till samarbets-

projekt mellan tonsättare/kompositörer och

musiker. Syftet är att stimulera tillkomsten av

nya verk i samarbete mellan upphovsmän och

utövare. År 1997 beviljades fem projekt bidrag

om sammanlagt 775 000 kronor. År 1998 tillde-

lades sju projekt bidrag om totalt 1 057 000 kro-

nor.

Under år 1998 har Konstnärsnämnden även

fördelat s.k. assistentstipendier. Bidragsformen

riktar sig i första hand till dem som nyligen av-

slutat sin utbildning vid en konstnärlig högskola

eller kan anses ha kunskaper på motsvarande

nivå. Stipendiet skall ge unga konstnärer möjlig-

het att under tio månader arbeta tillsammans

med en äldre kollega. Stipendierna utgick till fem

unga konstnärer med 75 000 kronor per stipen-

die.

Den individuella visningsersättningen fördela-

des av BUS för första gången år 1997. Antalet

ansökande har ökat till knappt 3 000 år 1998

(2 728 personer år 1997). Av dem erhöll 1 995

personer ersättning, varav 632 konstnärer (504 år

1997) erhöll mellan 1 000 och 2 000 kronor me-

dan 54 konstnärer (58 år 1997) erhöll mellan

19 000 och 20 000 kronor. Av de sökande var

53 % kvinnor medan fler män (51 %) erhöll er-

sättning. Förklaringen ligger i att systemet gyn-

nar konstnärer med lång yrkesverksamhet. Jäm-

fört med år 1997 har andelen kvinnor ökat. Vid

en översyn av köns- och åldersfördelningen fin-

ner man att kvinnorna dominerar i åldersgrup-

perna födda på 1940-talet och framåt vilket tyder

på att den manliga dominansen inom området

snart kommer att brytas.

Regeringen har den 25 juni 1998 godkänt en

överenskommelse med Sveriges Författarför-

bund m.fl. om biblioteksersättningen för år 2000.

Enligt denna skall grundbeloppet för hemlån av

originalverk vara 104 öre vilket är en höjning

med tre öre jämfört med nivån för år 1999. Me-

delsberäkningen för år 2000 utgår från den se-

naste slutgiltigt fastställda biblioteksstatistiken,

vilket är statistiken för år 1997. Den totala kost-

naden för biblioteksersättningen år 2000 uppgår

till 112 235 000 kronor, vilket är en kostnadsök-

ning med 6 058 000 kronor i jämförelse med

föregående år. Orsaken är dels ett ökat biblio-

teksutnyttjande, dels höjt grundbelopp.

Under år 1998 fördelade styrelsen för Sveriges

författarfond 35 % av tillgängliga medel i form

av individuella, statistiskt beräknade ersättningar,

s.k. författarpenningar och översättarpenningar.

För år 1998 erhöll 4 925 upphovsmän ersättning

jämfört med 4 654 föregående år. Av dessa erhöll

3 281 personer enbart författarpenning, 743 en-

bart översättarpenning och 901 personer sam-

ordnad författar- och översättarpenning. Vilka

som är ersättningsberättigade år 1998 grundar sig

på statistiken för utlåningsåret 1997.

Resterande del kallas fondens fria del och kan

betraktas som en solidaritetsfond. Den fria delen

används till pensioner, stipendier och andra bi-

drag till enskilda upphovsmän samt till bidrag till

upphovsmannaorganisationer. Under år 1998 ut-

gick sammanlagt 778 stipendier (garanterade

författarpenningar, stipendier och bidrag) vilket

är en minskning jämfört med föregående år

(807 st). År 1998 fördelades sammanlagt 152

pensioner (153 år 1997).

Fonden har även att fördela stipendier och bi-

drag till dramatiker m.fl. Under år 1998 fördela-

des sammanlagt 54 stipendier och bidrag. Under

år 1997 fördelades 61 stipendier och bidrag till

dessa grupper.

Slutsatser

De ändamål som bekostas inom detta anslag gri-

per över samtliga konstnärsgrenar. Utan nämnda

ersättnings- och bidragsformer skulle en bety-

dande del av de yrkesverksamma konstnärerna

inte i samma utsträckning kunna ägna sig åt

konstnärligt skapande av hög kvalitet och åt

konstnärligt utvecklingsarbete. Därmed bidrar

bidragsgivningen till att uppfylla de konstnärs-

politiska målen.

En sammanställning av rapporter som våren

1998 ingavs till Konstnärsnämnden av de bild-

och formkonstnärer som erhållit tvååriga arbets-

stipendier året dessförinnan visar bl.a. på föl-

jande:

- 58 % av stipendiaterna anger att deras övri-

ga inkomster av konstnärlig verksamhet

ökat som en följd av stipendiet,

- 90 % anser att de som en följd av stipendiet

har bättre möjlighet att försörja sig på sitt

konstnärliga arbete under de närmast föl-

jande åren,

- 86 % anser att stipendiet haft stor eller av-

görande betydelse för deras konstnärliga

utveckling och

- 99 % anser att deras konstnärliga intentio-

ner för stipendieperioden förverkligats bra

eller mycket bra.

Sedan början av 1980-talet utgår ersättning till

rättighetshavare på musikområdet för verkningar

av privatkopiering av fonogram. Ersättningen

infördes som en temporär lösning i avvaktan på

en eventuell upphovsrättslig ersättning på områ-

det. Mot bakgrund av att regeringen överläm-

nade en proposition (prop. 1997/98:156) med

förslag om införande av s.k. kassettersättning

fann regeringen att det förelåg förutsättningar

för en minskning av bidraget för ersättning till

rättighetshavare på musikområdet fr.o.m. år

1999. I enlighet med förslag i budgetpropositio-

nen för år 1999 minskades således anslaget. Från

och med den 1 januari 1999 finns regler om s.k.

kassettersättning i lagen (1960:729) om upp-

hovsrätt till litterära och konstnärliga verk varför

regeringen nu finner skäl att dra in anslaget i dess

helhet. Medlen, 1 820 000 kronor, har använts

för omprioriteringar inom kulturområdet.

I enlighet med förslag i propositionen Konst-

närernas villkor samt i budgetpropositionen för

år 1999 tillfördes utgiftsområdet medel för ge-

nomförande av vissa reformer kopplade till för-

söksverksamheterna med en tredje anställnings-

form inom teatern, försök med arbetsförmedling

vid centrumbildningarna samt försök med tydli-

gare kriterier avseende vilka som skall ha rätt till

arbetsmarknadspolitisk åtgärd med riktning mot

kulturarbetsmarknaden. Syftet med reformerna

är bl.a. att stimulera konstnärernas arbetsmark-

nad. Då försöksverksamheterna bedrivs under en

period av ett och ett halvt år med början den 1

januari 1999 är anslagsnivån år 2000 7,5 miljoner

kronor lägre i jämförelse med anslagsnivån år

1999. Regeringen kommer att ta ställning till för-

söksverksamheterna utifrån den utvärdering som

kommer att företas gemensamt av Arbetsmark-

nadsstyrelsen, Statens kulturråd, Konstnärs-

nämnden och berörda konstnärsorganisationer.

Regeringen avser återkomma i frågan våren 2000.

Av anslaget år 2000 avser 3 076 000 kronor

den statliga ålderspensionsavgiften. Den beräk-

nade minskningen av anslaget år 2001 föranleds

av att den tillfälliga ökningen med anledning av

försöksverksamheterna faller bort.

Tabell 8.5 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

252 350

Ålderspensionsavgiften

+3 076

Ökad biblioteksersättning

+ 6 058

Indragning av anslaget Ersätt-

ning till rättighetshavare på

musikområdet

- 1 820

Minskning kopplad till försöks-

verksamheterna

- 7 500

Omprioritering

+ 20

Förslag 2000

 252 184

9 Arkiv

9.1 Omfattning

Till verksamhetsområdet Arkiv hör anslagen

Riksarkivet och landsarkiven, Bidrag till regional

arkivverksamhet, Arkivet för ljud och bild,

Språk- och folkminnesinstitutet samt Svenskt

biografiskt lexikon.

Riksarkivet är den centrala statliga myndig-

heten inom arkivområdet med huvuduppgift att

främja en god arkivhantering och att bevara,

vårda, tillhandahålla samt tillgängliggöra arkiv-

material. Genom framför allt Riksarkivets regio-

nala organisation med en uppdelning på sju

landsarkiv, med placering i Uppsala, Vadstena,

Visby,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg, Härnösand och Öster-

sund, har arkivsektorn en god spridning i landet.

SVAR (Svensk arkivinformation) och

ARKION, fristående enheter inom Riksarkivets

organisation, finns på flera orter i landet. Stads-

arkivet i Stockholm har funktion som landsarkiv

för myndigheter i Stockholms län och samma

funktion har Värmlandsarkiv i Karlstad för

Värmlandsregionen. Språk- och folkminnes-

institutet finns på fyra orter i Sverige: Göteborg,
[REDACTED_EFTERNAMN], Umeå och Uppsala. Arkivet för ljud och

bild har 30 fjärrlåneställen utanför Stockholm,

vid vissa bibliotek m.m. Riksarkivets nämnd för

enskilda arkiv ger bidrag till folkrörelsearkiv,

företagsarkiv och andra enskilda arkivinstitutio-

ner eller föreningar med anknytning till arkiv-

verksamhet.

Inom det statliga arkivområdet är ca 750 per-

soner anställda, varav ca 200 med lönebidrag.

Därutöver har under år 1998 ca 450 personer

anvisats inom ramen för ordinarie arbetsmark-

nadsstöd, t.ex. beredskapsarbete, ALU, OTA

och API.

9.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 9.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

297,8

292,0

295,2

308,8

317,1

322,5

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Utökad filmning och registrering av arkivmate-

rial leder till att olika användargrupper får lättare

att ta del av materialet. Flera produkter har lagts

ut på nätet som hemsidor vilket medför större

möjligheter att nå nya användarkategorier och att

materialet kan tillhandahållas även på andra

ställen än hos arkivinstitutionerna. Vidare har

kapaciteten i arkivverkets forskarsalar utökats de

senaste åren. Tillgängligheten till arkiven har

ökat under året även genom andra åtgärder, bl.a.

genom arbetet med referensdatabaser. Vidare har

samarbetet med andra myndigheter och institu-

tioner inom kulturarvssektorn intensifierats i

syfte att utveckla arkivväsendet och stärka arki-

vens samhällsbetydelse. Bland annat har ett

utökat samarbete med bibliotek och museer

medfört att nya användare kunnat nås.

Hanteringen av den alltjämt ökande informa-

tionsmassan, nya medier, hur materialet skall

gallras, förändringar i förvaltningsstrukturen

m.m. är frågeställningar som arkivmyndigheterna

i allt högre grad har att arbeta med. Utvecklingen

inom digitalisering och informationsteknik ger

goda förutsättningar för bättre tillgänglighet och

ökade möjligheter att nå fler och nya användare.

Arkiven har genomfört riktade programinsatser

för att nå fler och nya användare av arkiven. Bl.a.

har utökad digitalisering och registrering av

arkivmaterial medfört att olika användargrupper

lättare kan ta del av materialet.

Förändringar

Den 1 juli 1999 fördes Svenskt visarkiv över från

Språk- och folkminnesinstitutet till Statens

musiksamlingar.

Prioriteringar

Arkivinstitutionernas arbete för att öka tillgäng-

ligheten till arkivbestånden skall fortsätta liksom

arbetet med att utveckla den statliga arkivverk-

samheten för hantering av digitalt material.

Industrisamhällets kulturarv skall ges hög prio-

ritet i arkivinstitutionernas verksamhet. Arbetet

för att öka medvetenheten om kulturarvets bety-

delse för en demokratisk samhällsutveckling

skall fortsätta att bedrivas liksom arbetet för att

motverka främlingsfientlighet och rasism.

Arkivmyndigheternas arbete för att motta kyrk-

liga arkiv skall bedrivas i enlighet med vad som

anges i propositionen Staten och trossamfunden

 begravningsverksamheten, kulturminnena, per-

sonalen, avgiftsbetalningen m.m. (1998/99:38).

9.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Arkivinstitutionernas arbete påverkas i hög grad

av ökningen av information i samhället, den has-

tiga informationstekniska utvecklingen, och

frågor som hör samman med hur arkivmaterialet

skall bevaras, vårdas, gallras och kunna göras till-

gängligt i framtiden. Utvecklingen inom infor-

mationstekniken förändrar villkoren för ska-

pande, förmedling och bevarande av

information, vilket möjliggör strukturomvand-

lingar i samhället, där fasta organisationer bryts

upp. Detta har såväl positiva som negativa kon-

sekvenser för arkivinstitutionerna.

Vidare har demokratifrågorna kommit att få

ökad betydelse, särskilt internationellt, där det

bl.a. inom EU pågår en utveckling mot en allt

större öppenhet. Internationaliseringen under

1990-talet har inneburit att Sverige i stor

utsträckning har anpassat sig till internationella

regler och normer, främst EG-direktiv. Detta

påverkar på ett markant sätt arkivinstitutionernas

verksamhet och möjligheterna att bevara och

tillhandahålla vårt kulturarv.

Planerade och genomförda regionala projekt

inom arkivområdet visar att arkiven liksom

kulturarvsområdet i övrigt utgör en viktig

potential för regional utveckling och sysselsätt-

ning, bl.a. genom att de skapar arbetstillfällen

och bidrar till att stärka den regionala identite-

ten.

Det internationella arbetet utövas i huvudsak

inom ramen för verksamheten inom Internatio-

nal Council on Archives, det inomeuropeiska

arbetet sker främst med arkivanknutna frågor

inom EU och Europarådet. Riksarkivet har lagt

ned stort arbete på att utveckla samarbete mellan

arkiv, museer och bibliotek inom DG XIII.

Vidare är det nordiska samarbetet aktivt liksom

Östersjösamarbetet, främst med baltstaterna och

Polen.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Arkivinstitutionerna har under året bedrivit olika

projekt för att förbättra tillgängligheten till

arkivmaterialet, bl.a. genom fortsatt arbete med

att utveckla digitala söksystem, genom fortlö-

pande förteckningsarbeten samt genom ett stort

antal projekt som rör digitalisering av olika

register.

Insatser har gjorts för att fördjupa samarbetet

och förbättra samordningen mellan statlig och

kommunal arkivhantering.

Effekterna av de statliga insatserna

Statens insatser leder till att arkivverksamheten

hos myndigheter m.fl. bedrivs effektivt, att kost-

naderna hålls nere och att forskare och allmänhet

har förtroende för och tillgång till arkiven.

Arkivinstitutionernas arbete bidrar i väsentlig

utsträckning till förbättrad arkivvård vid myn-

digheterna. Detta leder bl.a. till att kvaliteten på

förteckningar och register höjs, att bestånden

blir mer lättillgängliga samtidigt som arkivmyn-

digheternas arbete underlättas. En fungerande

arkivvård hos myndigheterna är vidare en förut-

sättning för att offentlighetsprincipen skall fun-

gera.

En tydlig inriktning mot en bredare allmänhet

märks i arkivmyndigheternas arbete genom att

tillgängligheten har förbättrats och kapaciteten i

arkivverkets forskarsalar har utökats de senaste

åren. Till ökad tillgänglighet bidrar även att

informationen kan tillhandahållas på andra

ställen än i arkivinstitutionerna, t.ex. via Internet

och andra nätverk.

Regeringens slutsatser

Målen för den statliga arkivverksamheten finns

angivna i arkivlagen (1990:782) och kan

sammanfattas så att myndigheternas arkiv skall

hanteras så att de tillgodoser rätten att ta del av

allmänna handlingar, behovet av information för

rättskipning och förvaltning samt forskningens

behov.

Verksamheten inom arkivområdet har bidragit

till att uppfylla flera av målen för den nationella

kulturpolitiken, bl.a. vad gäller kulturarvets beva-

rande, tillgängligheten och yttrandefriheten.

I ett alltmer informationsintensivt samhälle

ställs arkiven inför nya utmaningar och de kan

aktivt bidra till att utveckla och fördjupa demo-

kratin.

Myndigheterna har på ett effektivt sätt använt

sina resurser och i allt väsentligt uppfyllt de för

verksamheten uppsatta målen.

Kulturutskottet anför i betänkande

1998/99:KrU4 att det är motiverat att formerna

för och omfattningen av en utredning av den

statliga arkivverksamheten övervägs. Utskottet

förutsätter att regeringen i beredningsarbetet

inför budgetpropositionen för år 2000 gör en

bedömning av Riksdagens revisorers förslag i

frågan och av regeringens tre nyligen avslutade

utredningsuppdrag och att regeringen för Riks-

dagen redovisar sin syn på en kommande, mera

omfattande utvärdering och utredning. Utskot-

tet konstaterar att arkivlagen varit i kraft i över

sju år och att någon mera omfattande och obero-

ende utvärdering av arkivverksamheten inte har

gjorts under denna tid. Mot denna bakgrund

arbetar Regeringskansliet med att ta fram direk-

tiv till en utredning av det statliga arkivväsendet.

9.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har inte haft några

invändningar i revisionsberättelsen för år 1998

avseende myndigheterna inom verksamhetsom-

rådet.

RRV har i en särskild rapport till Språk- och

folkminnesinstitutet gjort vissa påpekanden.

Rapporten kommenteras under anslaget F3

Språk- och folkminnesinstitutet.

9.5 Anslag

F1 Riksarkivet och landsarkiven

Tabell 9.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

238 878

Anslags-

sparande

8 459

1999

Anslag

232 440

Utgifts-

prognos

235 218

2000

Förslag

246 431

2001

Beräknat

253 792

1

2002

Beräknat

258 140

2

1 Motsvarar 249 681 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 249 681 tkr i 2000 års prisnivå.

Riksarkivet och landsarkiven är statliga arkiv-

myndigheter med särskilt ansvar för den statliga

arkivverksamheten och för arkivvården i landet

som framgår av arkivlagen (1990:782), arkivför-

ordningen (1991:446) och förordningen

(1995:679) med instruktion för Riksarkivet och

landsarkiven. Myndigheternas avgiftsinkomster

uppgick under år 1998 till 32 278 000 kronor.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar att Riksarkivet och

landsarkiven hade ett anslagssparande på knappt

8,5 miljoner kronor, vilket framför allt är ett

resultat av träffade hyresavtal om lokaler för

arkivförvaring som inneburit minskade hyres-

kostnader. Stora omflyttningar av arkivmaterial

till nya lokaler liksom andra stora kostnader har

dock medfört att anslagssparandet sjunkit

kraftigt de senaste åren. Enligt Riksarkivets pro-

gnos för innevarande budgetår kommer anslags-

sparandet att vara 6 miljoner kronor vid 1999 års

slut, dvs. drygt 2 % av anslaget.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Den fortsatta utvecklingen inom digitalisering

och informationsteknik ger goda förutsättningar

för bättre tillgänglighet och ökade möjligheter

att nå fler och nya användare och det är angeläget

att Riksarkivet fortsatt ger hög prioritet åt dessa

frågor. Utvecklingen inom informationstekniken

förändrar villkoren för skapande, förmedling och

bevarande av information, vilket bl.a. möjliggör

strukturomvandlingar i samhället, där fasta orga-

nisationsstrukturer bryts upp.

Genom mikrofilmning av stora bestånd kan

materialet tillhandahållas utan risk för förslitning

och utökad filmning och registrering av arkiv-

materialet leder till att olika användargrupper får

lättare att ta del av det. Riksarkivet arbetar kon-

tinuerligt med att utveckla digitala söksystem,

dvs. med att förbättra den framtida tillgången till

uppgifter om arkivbestånden. Tillgängligheten

till arkiven har ökat under året även genom andra

åtgärder, bl.a. genom arbetet med referensdata-

baser. De myndigheter som inspekterats av Riks-

arkivet bedömer generellt att detta i hög grad

bidrar till en förbättrad arkivvård hos dem.

Enkätundersökningar ger vid handen att de

myndigheterna till övervägande del uppfattar

Riksarkivets tillsynsverksamhet som positiv.

Riksarkivet har intensifierat arbetet med att nå

större enhetlighet mellan statlig och kommunal

arkivhantering och ett fördjupat samarbete har

också påbörjats, bl.a. inom en rad olika organ,

t.ex. Toppledarforum och Programrådet.

Riksarkivet har mött regeringens besparings-

krav på statlig konsumtion i huvudsak genom att

inte återbesätta vakanta tjänster. Av Riksarkivets

redovisning avseende det regionala utfallet av

verksamheten framgår att Riksarkivet genom sin

landsarkivorganisation och SVAR har en god

spridning i landet.

Riksarkivet har av regeringen getts ett upp-

drag att utreda förutsättningarna för att förbättra

nuvarande system med överenskommelser och

överföring av resurser mellan Riksarkivet och

arkivlevererande myndigheter i samband med att

arkivhandlingar överlämnas. Uppdraget skall

redovisas senast den 1 oktober 1999.

Tabell 9.3 Redovisning av vissa mätbara prestationer

Verksamhet

1995/96

1997

1998

Antal leveranser

- varav hyllmeter papper

1 249

17 115

1 226

20 914

1 187

15 586

Antal färdigställda arkiv

- varav hyllmeter papper

621

5 152

688

10 397

827

6 520

Forskarbesök

103 899

98 571

103 298

Framtagna volymer

210 501

158 769

171 797

Sålda mikrokort

128 329

255 993

200 299

Mikrokort tillgängliga

för forskning

1 575 000

2 987 000

3 591 000

Antalet forskarbesök ligger på i stort sett samma

nivå som de senaste åren liksom antalet fram-

tagna volymer och färdigställda arkiv. Ökade

leveranser och leveranser av aktuellt material har

gjort att tillhandahållandet ändrat karaktär, bl.a.

genom tidskrävande sekretessprövningar och nya

grupper av användare, t.ex. åklagare, poliser och

journalister.

Tabell 9.4 Redovisning av arkivbeståndens omfattning vid

Riksarkivet och landsarkiven

Beståndens totala storlek

1995/96

1997

1998

Papper, hyllmeter

- varav enskilt

407 570

61 440

427 800

62 750

443 381

65 127

Militärt tryck

2 767

2 777

2 795

Kartor och ritningar, enhet

992 000

1 002 750

1 038 573

Mikrofilm, antal rullar

28 200

29 570

32 621

Svensk arkivinformation (SVAR)

SVAR är en delvis avgiftsfinansierad verksamhet

som på moderna medier skall bevara, bearbeta

och sprida arkivinformation. SVAR riktar sig

mycket tydligt till allmänheten, i första hand

släktforskarna. SVAR:s verksamhet, vilken

främst är förlagd till Västernorrlands län, bygger

till stor del på arbetsmarknadsprojekt. Vid de

olika arbetsplatserna sysselsätts drygt 100 perso-

ner, av vilka ungefär hälften är anställda med

lönebidrag. Knappt 60 personer har därtill varit

anvisade med arbetsmarknadsstöd, t.ex. ALU,

OTA och API. SVAR prognostiserar en relativt

kraftig minskning av bidragsdelen för åren 1999

och 2000. Även inkomsterna från uthyrning av

mikrokort förväntas minska.

ARKION

ARKION är en i huvudsak avgiftsfinansierad

verksamhet med syfte att med hjälp av moderna

medier öka tillgängligheten till och bruket av

arkiven. ARKION arbetar bl.a. med att regist-

rera arkivhandlingar på digitala media och att

utveckla system för informationsspridning samt

med utbildning och att sprida kunskap. Detta

förenas med att skapa arbetstillfällen, främst i

glesbygdsområden.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte lämnat några

invändningar i revisionsberättelserna.

Slutsatser

Riksarkivet och landsarkivens verksamhet hante-

rar enligt regeringens bedömning myndigheter-

nas arkiv så att de tillgodoser rätten att ta del av

allmänna handlingar, behovet av information

samt forskningens behov. Inriktningen för

myndigheten bör ligga fast.

För leveranser av arkiv tillförs anslaget

1 083 000 kronor från berörda myndigheter. För

mikrofilmning av kyrkobokföringshandlingar

sker en överföring på 1 081 000 kronor från

utgiftsområde 3.

För utökade uppgifter i samband med motta-

gandet och förvarandet av kyrkoarkiven föreslås

en ökning av anslaget med 400 000 kronor.

Finansiering sker genom omprioriteringar

inom utgiftsområdet.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för avtalsför-

säkringarna. Anslaget har tillförts 9 085 000

kronor.

Som redovisats under avsnitt Arkiv bereder

Regeringskansliet frågan om en utredning av det

statliga arkivväsendet.

Tabell 9.5 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

232 440

Pris- och löneomräkning

+ 3 792

Överföring från arkivlevererande myndigheter

+ 1 083

Överföring från utgiftsområde 3

+ 1 081

Reformmedel

+ 400

Återläggning av tillfällig minskning

+ 1 000

Justering av premier

+ 9 085

Tillfällig minskning

- 2 450

Förslag 2000

246 431

För år 2001 beräknas en ökning av anslaget med

800 000 kronor för förstärkning av bidraget till

Arbetarrörelsens arkiv. Vidare beräknas anslaget

öka med 2 450 000 kronor, motsvarande den

tillfälliga minskningen år 2000.

F2 Bidrag till regional

arkivverksamhet

Tabell 9.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

2 320

1999

Anslag

2 982

Utgifts-

prognos

2 982

2000

Förslag

4 633

2001

Beräknat

4 697

2002

Beräknat

4 762

Bidrag till regional arkivverksamhet lämnas

enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag

till regional kulturverksamhet. Medel under detta

anslag fördelas av Riksarkivet.

Bidrag lämnas till följande 20 regionala arkiv-

institutioner, vilka före budgetåret 1998 erhöll

s.k. föreståndarbidrag från Riksarkivet. Bohus-

läns föreningsarkiv, Dalarnas folkrörelsearkiv,

Folkrörelsearkiv för Uppsala län, Folkrörelse-

arkivet i Blekinge, Folkrörelsearkivet i Väster-

botten, Folkrörelsernas arkiv i Västernorrland,

Folkrörelsernas arkiv för Värmland, Folkrörel-

sernas arkiv för Gävleborgs län, Folkrörelsernas

arkiv i Norrbotten, Föreningsarkivet i Jämtlands

län, Folkrörelsernas arkiv i Örebro län, Före-

ningsarkiven i Stockholms län, Föreningsarkivet

i Sörmlands län, Jönköpings läns folkrörelse-

arkiv, Kronobergsarkivet, Skaraborgs läns folk-

rörelsearkiv, Skånes arkivförbund, Västmanlands

läns arkivförening, Älvsborgs läns föreningsarkiv

och Östergötlands läns föreningsarkiv.

Syftet med bidraget är att främja regional

arkivverksamhet, att få ett nät av väl fungerande

regionala arkivinstitutioner i landet och att bättre

integrera folkrörelsearkiven i den regionala

kulturpolitiken.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De regionala arkiven förvaltar betydande arkiv-

bestånd och samlingar med stort kulturhistoriskt

värde. Från att ha inriktat sig på att bevara de

traditionella folkrörelsernas historia har många

folkrörelsearkiv utvidgat verksamheten till att

omfatta enskilda arkiv i vidare bemärkelse. Sam-

lingarna innehåller också personarkiv, t.ex. dag-

böcker och brevsamlingar, gårdsarkiv och före-

tagsarkiv. Flera arkiv bedriver en omfattande

dokumentationsverksamhet som tillför samling-

arna nytt källmaterial. Folkrörelsearkiven arbetar

på uppdrag av ett rikt föreningsliv och en ideell

sektor och de är en resurs för såväl offentlig som

privat sektor. Arkiven efterfrågas bl.a. av veten-

skaplig forskning, släkt- och hembygdsforsk-

ning, skola och övrigt kulturliv.

Slutsatser

De regionala arkiven fyller en viktig funktion

och de har en viktig kulturpolitisk uppgift, inte

minst avseende den släkt- och hembygdsforsk-

ning som vuxit till en bred folkrörelse. De regio-

nala arkiven förvaltar betydande bestånd och de

är en självklar resurs för såväl offentlig som

privat sektor.

I enlighet med regeringens förslag i budget-

propositionen för år 1999 (prop. 1998/99:1

utg.omr. 17 avsnitt 9.5) föreslås en ökning med

1,6 miljoner kronor för folkrörelsearkiven.

Bidraget till folkrörelsearkiven ökar därmed med

sammanlagt 2,2 miljoner kronor under åren 1999

och 2000. Finansieringen har skett genom om-

prioriteringar inom utgiftsområdet.

Tabell 9.7 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

2 982

Pris- och löneomräkning

+ 51

Reformmedel

+ 1 600

Förslag 2000

4 633

F3 Språk- och folkminnesinstitutet

Tabell 9.8 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

27 088

Anslags-

kredit

- 677

1999

Anslag

26 146

1

Utgifts-

prognos

25 469

2000

Förslag

26 153

2001

Beräknat

26 564

2

2002

Beräknat

26 997

3

1 Varav en minskning med 2 200 tkr på tilläggsbudget i samband med den

ekonomiska

vårpropositionen 1999.

2 Motsvarar 26 153 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 26 153 tkr i 2000 års prisnivå.

Myndigheten har enligt förordningen (1993:654)

med instruktion för Språk- och folkminnes-

institutet till uppgift att samla in, bevara, veten-

skapligt bearbeta och ge ut material om dialekter,

folkminnen, folkmusik, ortnamn och person-

namn. Vidare skall institutet avge yttranden i

ärenden om fastställande av ortnamn och

granska förslag till namn på allmänna kartor samt

yttra sig i fråga om personnamn. Språk- och

folkminnesinstitutet (SOFI) har en verksamhet

med stor geografisk spridning. Ledning, kansli

och avdelningar finns lokaliserade i Uppsala.

Arkiv finns i[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Umeå.

SOFI:s avgiftsintäkter uppgick år 1998 till

601 000 kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under sommaren och hösten 1998 flyttade

SOFI in i ny- och ombyggda lokaler i Arkivcent-

rum i Uppsala. Här finns bl.a. en reception för

myndigheten, ett samlat bibliotek samt ett nytt

arkivrum. Myndigheten har fortsatt att prioritera

bl.a. digitalisering av samlingarna i syfte att öka

tillgängligheten. Inriktningen på en ökad nutids-

anknytning av det insamlade materialet har fort-

satt att prioriteras. Av spontant inkommet mate-

rial har ca 80 % nutidsanknytning. SOFI har på

olika sätt arbetat med att digitalisera sina sam-

lingar inom respektive verksamhetsområde.

Regeringen uppdrog i regleringsbreven för

åren 1997 och 1998 SOFI att presentera en

handlingsplan för ökad samverkan med t.ex

universitet och högskola för att utveckla pro-

gram och strategier för forskning och informa-

tionspridning baserad på IT. I februari 1999

inkom SOFI med en sådan handlingsplan, vilken

baserades på en undersökning av de förvänt-

ningar olika intressenter har på samverkan och

digital tillgång till myndighetens material. Hand-

lingsplanen innebär att SOFI fortsätter samverka

med Linköpings universitet, att man utvecklar

och anpassar sin hemsida till användarnas

önskemål samt att man genom ett samverkans-

projekt med olika forskningsinstitutioner ökar

tillgängligheten till samlingarna och bygger upp

forskningsdatabaser.

I enlighet med riksdagens beslut överfördes

Svenskt visarkiv organisatoriskt till Statens

musiksamlingar den 1 juli 1999.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har i en rapport på-

pekat att SOFI bör arbeta ytterligare med att

utveckla resultatredovisningen. Dessutom upp-

manar RRV SOFI:s styrelse att, på grund av

myndighetens svåra ekonomiska läge, löpande

under året följa upp budgeten och eventuellt

vidta åtgärder så att de ekonomiska ramarna inte

överskrids. Myndigheten har lämnat en redogö-

relse för vidtagna och planerade åtgärder med

anledning av RRV:s rapport. Regeringen bedö-

mer att dessa åtgärder är tillräckliga.

Slutsatser

Språk- och folkminnesinstitutet har genom

insamling, digitalisering och förmedling av

arkivmaterial samt forskning inom sitt verksam-

hetsområde bidragit till att bevara vårt kulturarv.

Myndighetens inriktning bör ligga fast.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för avtalsförsäk-

ringarna. Anslaget har tillförts 1 766 000 kronor.

Tabell 9.9 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

28 346

Pris- och löneomräkning

+ 541

Överföring av Svenskt visarkiv till

Statens musiksamlingar

- 4 500

Justering av premier

+ 1 766

Förslag 2000

26 153

F4 Svenskt biografiskt lexikon

Tabell 9.10 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

3 637

Anslags-

sparande

4

1999

Anslag

3 497

Utgifts-

prognos

3 619

2000

Förslag

3 815

2001

Beräknat

3 876

1

2002

Beräknat

3 941

2

1 Motsvarar 3 815 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 3 815 tkr i 2000 års prisnivå.

Myndigheten har enligt förordningen (1988:630)

med instruktion för Svenskt biografiskt lexikon

till uppgift att fortsätta och slutföra utgivandet av

verket Svenskt biografiskt lexikon.

Svenskt biografiskt lexikons avgiftsintäkter

uppgick år 1998 till 191 000 kronor vilket är en

minskning med 482 000 kronor jämfört med år

1997. Detta beror på att försäljningen av CD-

romskivan har minskat under år 1998 i jämfö-

relse med föregående år då många av 1997 års

köpare utnyttjade introduktionserbjudandet

vilket bl.a. innebär att de erhåller den uppdate-

rade versionen utan kostnad.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Myndigheten Svenskt biografiskt lexikons mål är

att genomföra utgivningen av publikationen

Svenskt biografiskt lexikon. Lexikonet utgör ett

betydande hjälpmedel för bl.a. forskarsamhället

och det är ett viktigt bidrag till det ständigt pågå-

ende vetenskapliga kunskapsuppbyggandet.

Ytterligare en stor användarkategori är de intres-

serade person- och släktforskarna i allmänhet.

Med gällande vetenskaplig kvalitet skall minst ett

band ges ut vartannat år, dvs. 2,5 häften per år.

Under budgetåret 1998 gavs ett band ut. Utgiv-

ningen av lexikonet är försenad sedan några år

tillbaka. Förseningarna beror bl.a. på att person-

artiklarna blivit fler än beräknat. Enligt regering-

ens bedömning är eftersläpningarna inte sådana

att de bör påverka slutmålet att lexikonet skall

vara färdigt år 2015.

Tillgängligheten till lexikonet har under året

ökat genom att delar av materialet givits ut på

CD-romskiva. CD-romproduktionen har gett

lexikonet en väsentligt större spridning än antalet

sålda exemplar genom att universitet, högskolor

och större bibliotek lagt ut den på interna nät-

verk.

Slutsatser

Svenskt biografiskt lexikons verksamhet har på

ett effektivt sätt fortsatt att genomföra utgiv-

ningen av publikationen Svenskt biografiskt

lexikon. Myndighetens inriktning bör ligga fast.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för avtalsförsäk-

ringarna. Anslaget har tillförts 266 000 kronor.

Tabell 9.11 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

3 497

Pris- och löneomräkning

+ 52

Justering av premier

+ 266

Förslag 2000

3 815

F5 Arkivet för ljud och bild

Tabell 9.12 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

25 853

Anslags-

sparande

1 632

1999

Anslag

26 933

Utgifts-

prognos

27 893

2000

Förslag

27 732

2001

Beräknat

28 184

1

2002

Beräknat

28 662

2

1 Motsvarar 27 732 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 27 732 tkr i 2000 års prisnivå.

Arkivet för ljud och bild (ALB) skall möjliggöra

forskning i svensk kultur och samhälle genom att

samla in, bevara och tillhandahålla den del av

mediautbudet i Sverige som offentliggörs i form

av ljudupptagningar och rörliga bilder. Myn-

dighetens verksamhet vilar på lagen (1993:1392)

om pliktexemplar av dokument.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1998

visar ett anslagssparande på ca 1,6 miljoner

kronor. Huvuddelen av anslagssparandet avses

förbrukas under år 1999 på utveckling av

automatiserade arkivrutiner samt kompetens-

utveckling inför vidgad IT-användning.

Regeringens överväganden

ALB har från Sveriges Radio och Sveriges Tele-

vision samlat in allt det utbud som faller under

lagen om pliktexemplar av dokument. Vad gäller

framför allt film och fonogram är insamlandet en

mer tidskrävande process och ca 20 % av utbudet

för år 1998 kunde inte samlas in under budget-

året. Det totala antalet registrerade objekt mins-

kade något under år 1998 jämfört med verksam-

hetsåret 1997.

ALB:s samlingar är enligt lagen (1960:729) om

upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk

normalt endast tillgängliga för forskningsända-

mål. Merparten av användarna är studerande vid

universitet och högskolor. För forskare utanför

Stockholmsområdet finns avtal om lån av studie-

kopior som omfattar ett trettiotal bibliotek.

Antalet besökare vid ALB fortsatte att öka under

år 1998 medan däremot antalet utlånade studie-

kopior minskade. Vissa databaser med förteck-

ning över ALB:s material finns sedan år 1997

sökbara på Internet.

ALB har under år 1998 anlitat en internatio-

nell expert som utvärderat myndighetens hante-

ring av det insamlade materialet. Utvärderingen

ger en positiv bild av verksamheten och av per-

sonalens kompetens. Enligt utvärderingen har

ALB också tagit till vara möjligheter till kost-

nadsbesparingar.

Regeringen kan instämma i utvärderingens

resultat. ALB:s katalogisering av utbudet från

andra producenter än den statliga radion och

televisionen kan dock förbättras, vilket är av stor

betydelse för att underlätta användningen av det

insamlade materialet. Myndigheten arbetar med

denna fråga under år 1999 och arbetet bör prio-

riteras även under följande budgetår.

ALB:s verksamhet påverkas fr.o.m. budgetåret

1999 av att regeringen gett elva TV-bolag rätt att

starta digitala sändningar. Dessa sändningar faller

under lagen om pliktexemplar av dokument och

materialet skall därför levereras till ALB. Myn-

digheten har i sitt budgetunderlag för åren 2000

2002 uppskattat de årliga kostnaderna för tio nya

digitala kanaler till tre miljoner kronor. Rege-

ringen gör bedömningen att ALB inte kan klara

dessa kostnader inom ramen för det nuvarande

anslaget. Hittills har dock inte alla kanaler ut-

nyttjat sina tillstånd att starta digitala sändningar

och ALB:s verksamhet påverkas ännu i liten ut-

sträckning. Regeringen föreslår därför ingen för-

ändring av anslaget. Delar av det anslagssparande

som står till regeringens förfogande på anslags-

posten 9 under anslaget D16 Särskilda utgifter

för forskningsändamål, under utgiftsområde 16,

har avsatts för att vid behov kunna täcka de

kostnadsökningar som uppstår om de digitala

sändningarna ökar i omfattning under kom-

mande budgetår.

ALB:s framtida verksamhet berörs i hög grad av

den ökade användningen av elektronisk in-

formation. Frågor som rör insamlande och beva-

rande av elektronisk online-information har ut-

retts av den s.k. E-pliktutredningen och

utredningens betänkande (SOU 1998:111) har

remissbehandlats. Regeringen avser att åter-

komma med förslag angående villkoren för att

säkra ett tillräckligt bevarande av elektronisk in-

formation.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för avtalsförsäk-

ringarna. Anslaget har tillförts 307 000 kronor.

Tabell 9.13 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

26 933

Pris- och löneomräkning

+492

Justering av premier

+307

Förslag 2000

27 732

10 Kulturmiljö

10.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar anslagen Riks-

antikvarieämbetet, Bidrag till kulturmiljövård

samt Avgiftsfinansierad verksamhet: Riksantik-

varieämbetets uppdragsverksamhet. I verksam-

hetsområdet ingår också viss arkiv- och biblio-

teksverksamhet.

Riksantikvarieämbetet (RAÄ) är central för-

valtningsmyndighet för kulturmiljön. Länsstyrel-

serna och de regionala museerna utgör tillsam-

mans kulturmiljösektorns regionala organisation.

Länsstyrelserna ansvarar för kulturmiljöns myn-

dighetsarbete och de regionala museerna har ett

självständigt ansvar för kunskapsuppbyggnaden,

dvs. för att bygga upp kunskap om miljöns kul-

turvärden i länet. När det gäller vård samt infor-

mation och publikverksamhet har länsstyrelserna

ett övergripande ansvar för att insatser kommer

till stånd, medan det ankommer på de regionala

museerna att upprätthålla kompetens och att

utföra en betydande del av de konkreta uppgif-

terna. På den lokala nivån verkar kommunerna

inom kulturmiljöns ansvarsområde.

För sina insatser i det statliga kulturmiljö-

arbetet får de regionala museerna bidrag genom

statsbidraget till regionala museer (se avsnitt H3

Bidrag till regionala museer).

År 1998 utfördes ca 750 årsverken inom den

statliga kulturmiljösektorn. Av dessa utfördes ca

125 vid länsstyrelserna, vilket är en ökning i för-

hållande till år 1997 (ca 110). Vid de regionala

museer som fick statsbidrag var antalet årsverken

i princip oförändrat jämfört med föregående år.

Vid 18 av museerna uppgick andelen anställda

med lönebidrag till mellan 30 och 50 %.

10.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 10.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

392,9

441,3

486,3

416,4

416,2

417,7

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Kulturvärden uppmärksammas i ökad omfatt-

ning som en resurs i samhället. Konsekvenser för

kulturvärdena uppmärksammas och beaktas i

högre grad än tidigare inom olika politik- och

samhällsområden. Kulturarvets betydelse som

resurs för regional utveckling uppmärksammas

också i ökad omfattning (se avsnitt 3). Det all-

männa intresset för kulturarvet är fortsatt stort.

Förändringar

Stödet för uppgifter inom kulturmiljöarbetet till

de regionala museerna i Skåne, Kalmar och Got-

lands län fördelas fr.o.m. den 1 juli 1998 av RAÄ

(se avsnitt H3 Bidrag till regionala museer).

Prioriteringar

Insatser för att öka intresset för samt tillgänglig-

heten och hänsynstagandet till kulturmiljön skall

ha fortsatt hög prioritet. Det är angeläget att

arbetet med att utveckla det tvärsektoriella an-

svaret för kulturmiljön fortsätter. Detsamma

gäller arbetet bland olika aktörer för att i god tid

kunna identifiera och möta hot mot kultur-

miljön.

Kulturmiljöorganisationernas arbete med att

öka medvetenheten om kulturarvets betydelse

för en demokratisk samhällsutveckling skall

drivas vidare. Frågor som rör främlingsfientlig-

het och rasism skall beaktas.

Arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling

prioriteras även i fortsättningen. En viktig del är

härvid arbetet med att utveckla och förtydliga de

miljökvalitetsmål för en samlad miljösyn som

anges i propositionen Svenska miljömål miljö-

politik för ett hållbart Sverige (1997/98:145).

Särskild vikt bör ges andra samhällssektorers

bidrag till utvecklingen av en god kulturmiljö.

Arbetet med att utveckla former för och

genomföra en ändamålsenlig kulturmiljööver-

vakning skall fortsätta.

Sektorn skall arbeta aktivt för att ta till vara de

möjligheter att skydda och vårda kulturmiljön

som miljöbalken innebär. Detta gäller bl.a. arbe-

tet med kulturreservat.

Försöksverksamheten med Kulturarvs-IT

skall fullföljas i enlighet med vad som framgår i

prop. 1998/99:1 utg.omr. 14 avsnitt A3 Särskilda

åtgärder för arbetshandikappade.

Arbetet med att genomföra satsningen på

industrisamhällets kulturarv skall fortsätta. Det-

samma gäller det arbete som RAÄ och länssty-

relserna i Stockholms, Västra Götalands och

Skåne län har påbörjat med anledning av sats-

ningen för att uppmärksamma och säkerställa

storstädernas kulturmiljövärden, särskilt efter-

krigstidens bebyggelse (prop. 1997/98:165).

Arbetet med att tydliggöra och utveckla

kulturarvets betydelse som resurs för regional

utveckling skall prioriteras.

Relationerna mellan staten och Svenska

kyrkan ändras den 1 januari 2000. Arbetet med

att bredda och utveckla samverkan mellan de

antikvariska myndigheterna och Svenska kyrkan

skall fortsätta.

Arkitekturåret 2001 aviserades i prop.

1997/98:165 och genomförs som ett led i förank-

ringen av regeringens handlingsprogram för

arkitektur, formgivning och design (prop.

1997/98:117). Riksantikvarieämbetet och läns-

styrelserna har viktiga roller under arkitektur-

året, som skall förberedas under år 2000.

Det internationella arbetet som bedrivs inom

ramen för bl.a. EU och Östersjösamarbetet skall

ges fortsatt hög prioritet.

10.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Sammantaget har förutsättningarna för att

kulturvärdena i miljön skall bevaras förbättrats.

De investeringar som görs i vägar, järnvägar och

andra anläggningar innebär visserligen ofta stora

påfrestningar på kulturvärdena. Emellertid upp-

märksammas och beaktas kulturmiljöaspekter

numera i högre grad än tidigare vid infrastruk-

turplanering liksom vid byggande och samhälls-

planering i övrigt. Detta gäller även inom skogs-

bruket, där skogens kulturvärden många gånger

hotas eller förstörs vid avverkningar och markbe-

redningar. När det gäller kulturlandskapet har

brukarnas kunskap och medvetenhet om kultur-

värdena ökat, bl.a. till följd av de informations-

och utbildningsinsatser som genomförts av

kulturmiljöorganisationerna. Vidare har de stöd-

former som finns inom EU gett goda resultat för

kulturlandskapet. Ett av hoten mot kultur-

värdena i odlingslandskapet är dock den avflytt-

ning och nedläggning av jordbruk som sker i

framför allt skogslänen.

Kulturarvets betydelse som resurs för regional

utveckling blir alltmer uppmärksammat (se

avsnitt 3). Inom EU:s strukturfondsprogram

uppmärksammas kulturen och kulturarvet som

en faktor som kan bidra till utveckling i eftersatta

områden. Sammanställningar visar att omkring

300 miljoner kronor av EU-medel avsattes

mellan den 1 november 1997 och 31 oktober

1998 för åtgärder och verksamhet med anknyt-

ning till kulturen och kulturarvet. Den nationella

medfinansieringen har för samma period beräk-

nats till omkring 430 miljoner kronor.

Verksamheten hos myndigheterna inom

kulturmiljöområdet präglas i fortsatt hög grad av

samverkan och samarbete med andra myndig-

heter, kommuner, organisationer och andra

aktörer inom vitt skilda samhällsområden. Det

rör sig om såväl samråd i enskilda frågor och

projekt, som fortlöpande kontakter i frågor av

övergripande karaktär. De regionala museerna

spelar en viktig roll i kulturmiljöarbetet i regio-

nerna.

Det allmänna intresset och engagemanget för

kulturarvet och kulturmiljön är fortsatt stort.

Det bedrivs ett aktivt arbete för att bygga upp

och öka tillgängligheten till kunskap om kultur-

arvet och kulturmiljön. Arbetet genomförs

många gånger i samarbete med andra myndig-

heter, universitet och högskolor samt olika orga-

nisationer.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Regeringen beslutade i maj 1999 propositionen

Kulturarv kulturmiljöer och kulturföremål

(prop. 1998/99:114). I propositionen föreslås

bl.a. nya övergripande mål för arbetet för kul-

turmiljön. De föreslagna målen är: Ett försvarat

och bevarat kulturarv. Ett hållbart samhälle med

goda och stimulerande miljöer och med kultur-

miljöarbetet som en drivande kraft i omställ-

ningen. Allas förståelse, delaktighet och an-

svarstagande för den egna kulturmiljön.

Nationell och internationell solidaritet och

respekt inför olika gruppers kulturarv.

Genom de mål som föreslås förtydligas bl.a.

vikten av att olika sektorer i samhället samverkar

till gagn för en långsiktigt hållbar förvaltning och

utveckling av kultur- och naturmiljön. Kultur-

arvets betydelse för den demokratiska utveck-

lingen liksom vikten av samarbete över nations-

gränserna framhålls. I propositionen föreslås

även bl.a. att det införs ett särskilt skydd för ort-

namn, som innebär att god ortnamnssed skall

iakttas vid statlig och kommunal verksamhet. I

propositionen anförs vidare att det bör tillkallas

en särskild utredare för att bl.a. utreda och lämna

förslag om ett förbättrat skydd för kulturhisto-

riskt värdefull bebyggelse och om möjligheten

att låta byggnadsminnesförklaringar omfatta

även lösöre.

Under åren 1999 2001 genomför regeringen

en bred satsning på industrisamhällets kulturarv.

En särskild delegation (Ku 1999:06) har till-

kallats med uppgift att i samverkan med berörda

myndigheter och institutioner inom kulturarvs-

området svara för den närmare utformningen

och genomförandet av satsningen (dir. 1999:60).

Särskilda medel, sammanlagt ca 24,5 miljoner

kronor, anslås för ändamålet. Ett flertal myndig-

heter och institutioner inom kulturarvsområdet

deltar i arbetet med att uppmärksamma, ta till

vara och sprida kunskap om industrisamhällets

kulturarv.

RAÄ och länsstyrelserna i Stockholms, Västra

Götalands och Skåne län genomför under perio-

den 1999 2001 en satsning på storstädernas

kulturmiljöer. Särskilda medel, sammanlagt 24

miljoner kronor, anslås för ändamålet.

En treårig satsning, Kulturarvs-IT, genomförs

för att bereda arbete till personer med arbets-

handikapp och öka tillgängligheten till kultur-

arvet (se prop. 1998/99:1 utg.omr. 14 avsnitt A3

Särskilda åtgärder för arbetshandikappade).

RAÄ meddelade under år 1998 verkställig-

hetsföreskrifter och allmänna råd för tillämpning

av bestämmelserna om arkeologiska utredning-

ar/undersökningar samt genomförde i anslutning

till detta utbildnings-, informations- och

rådgivningsinsatser riktade mot länsstyrelserna.

På länsstyrelserna pågår arbete för att utveckla

uppdragsarkeologins berednings- och besluts-

former.

Det internationella arbetet bedrivs inom bl.a.

EU, Unesco, Europarådet, Östersjösamarbetet

och det nordiska samarbetet. Arbetet syftar bl.a.

till att uppmärksamma kulturarvets betydelse för

en demokratisk samhällsutveckling. Östersjö-

samarbetet är särskilt prioriterat. Ett program-

kontor för EU:s kulturarvsprogram Raphael har

inrättats vid RAÄ.

Ett omfattande arbete bedrivs för att lyfta

fram kulturarvet som en resurs för regional ut-

veckling. Bland annat görs insatser inom kultur-

turism. Vidare genomförs projekt som gäller

exempelvis byggnadsvård. Arbetet bedrivs

många gånger i samarbete med arbetsmarknads-

myndigheter, kommuner, regionala museer och

olika organisationer. I de regionala tillväxtavtalen

lyfts kulturen och kulturarvets betydelse för

regional utveckling fram som en viktig del.

Effekterna av de statliga insatserna

RAÄ:s och länsstyrelsernas tvärsektoriella arbete

har medfört att förståelsen för kulturvärdena har

ökat och att kulturmiljön i högre grad än tidigare

uppmärksammas och beaktas inom olika politik-

och samhällsområden, exempelvis när det gäller

miljö, jordbruk, trafik, turism och sysselsättning.

Kulturmiljöaspekter har fått allt större betydelse

i samhällsplaneringen.

Arbetet med utvecklingsfrågor får effekter för

den regionala tillväxten och bidrar till att stärka

det lokala engagemanget. Detta gäller exempelvis

insatser inom kulturturismen, där olika regio-

ners/orters särskilda prägel och identitet lyfts

fram och utvecklas.

Sektorns arbete bidrar till att öka allmänhetens

intresse och engagemang för kulturarvet och

kulturmiljön. Detta kommer till uttryck i bl.a.

stor efterfrågan på det material som produceras

och ett ökat antal besökare vid RAÄ:s besöks-

mål. Det finns också ett stort intresse för de

projekt som genomförs av kulturmiljösektorns

myndigheter och museer och som många gånger

drivs i samarbete med bl.a. olika organisationer.

Detta gäller exempelvis Kulturhusens dag,

Arkeologidagen, Svenskt kulturarv, Svenska

folkets k-märkning, Stadens kulturarv 1998 och

Tidernas kyrka. Vidare finns det en fortsatt stor

efterfrågan på råd i byggnadsvårdsfrågor samt

ekonomiskt stöd i samband med vård och

underhåll av kulturhistoriskt värdefull bebyg-

gelse. Kulturmiljöorganisationerna bidrar genom

sitt arbete till ökad möjlighet för allmänheten att

få del av information i frågor som rör kulturarvet

och kulturmiljön, bl.a. genom hemsidor, publi-

kationer och annat material.

De verkställighetsföreskrifter och allmänna

råd på arkeologiområdet som RAÄ meddelat

under år 1998 innebär att det nu finns tydligare

regelverk och riktlinjer på området. Förutsätt-

ningarna för stabila och funktionella berednings-

och beslutsformer har därmed ökat.

Kulturarvet och kulturmiljön har i allt större

utsträckning kommit att uppmärksammas i det

internationella arbetet som en utgångspunkt för

dialog, samarbete samt ömsesidig respekt och

förståelse mellan människor. Även inom bi-

ståndsarbetet har kulturarvet kommit att upp-

märksammas som en utgångspunkt och viktig

faktor för en demokratisk och hållbar utveckling.

Länsstyrelserna

Under budgetåret 1998 har länsstyrelserna bl.a.

prioriterat arbetet med byggnadsvård och forn-

minnen. Liksom tidigare år har ärenden om

byggnadsminnen, med några få undantag, getts

låg prioritet.

En viktig uppgift för länsstyrelserna är att

integrerera kulturmiljöintressen vid utform-

ningen av den fysiska miljön, exempelvis vid

infrastrukturplanering och ny- och ombygg-

nader. Som ett led i detta arbete bedrivs ett

omfattande tvärsektoriellt arbete. Detta innebär

samverkan med bl.a. andra myndigheter, kom-

muner och olika organisationer. När det gäller

arbetet inom den egna myndigheten har kultur-

miljön allt tydligare kommit att integreras i

länsstyrelsernas samlade arbete. Detta är tydligt

exempelvis när det gäller frågor som rör odlings-

landskapet/jordbruk.

I arbetet med frågor som rör regional utveckling

och sysselsättning görs insatser inom bl.a.

kulturturismen. Flera länsstyrelser gör härvid

omfattande insatser för att lyfta fram och ut-

veckla den egna regionens särskilda prägel och

identitet. Förutom effekter för den regionala till-

växten, är detta arbete av betydelse för att stärka

det lokala engagemanget. Insatserna på detta

område genomförs många gånger i samverkan

med andra myndigheter, kommuner samt lokala

institutioner och organisationer. Detsamma

gäller de särskilda arbetsmarknads- och bygg-

nadsvårdsprojekt som genomförs i flera län.

Länsstyrelserna har svarat för den regionala

administrationen av kulturmiljöstödet inom

ramen för jordbrukets miljöprogram. Flera läns-

styrelser har genomfört informations- och

utbildningsinsatser i frågor som rör odlings-

landskapets kulturvärden och har därvid bidragit

till fördjupade kunskaper om bl.a. odlings-

landskapets historiska innehåll.

När det gäller uppdragsarkeologin har flera

länsstyrelsen hunnit långt i arbetet med förbätt-

rade berednings- och beslutsformer samt för-

bättrad uppföljning av verksamheten.

Samarbetet med de regionala museerna har

fortsatt att utvecklas i riktning mot ökad samsyn

i frågor som rör kulturmiljöarbetet i regionen.

Vidare förefaller samarbetet med museerna ha

ökat i omfattning jämfört med tidigare år. Situa-

tionen i de olika länen skiljer sig dock åt och det

finns behov av ett fortsatt aktivt arbete för att

ytterligare bredda och utveckla samverkan.

Flera länsstyrelser pekar på behovet av för-

djupade och förbättrade kunskapsunderlag/

planeringsunderlag inom kulturmiljöområdet.

Regeringens slutsatser

De övergripande målen för den statliga kultur-

miljöorganisationen var under budgetåret 1998

att bevara och förmedla kulturarvet, stärka den

lokala kulturella identiteten, syfta till kontinuitet

i utvecklingen av den yttre miljön, möta hoten

mot kulturmiljön samt bidra till att öka medve-

tenheten om estetiska värden och historiska

sammanhang.

Regeringen bedömer att verksamheten inom

området har gett goda resultat och att resurserna

har använts på ett ändamålsenligt sätt. Myndig-

heterna inom kulturmiljöområdet har i fortsatt

hög utsträckning bedrivit ett strategiskt tvär-

sektoriellt arbete och har därigenom bidragit till

att utveckla och bevara kulturvärden genom att

konsekvenser för kulturmiljön uppmärksammas

och beaktas i större omfattning än tidigare.

Kulturmiljöaspekter har fått en allt starkare ställ-

ning. Kulturvärden uppmärksammas i ökad om-

fattning som en resurs i samhället. Det allmänna

intresset och engagemanget för kulturarvet och

kulturmiljön är fortfarande stort. Enligt rege-

ringens bedömning bör inriktningen på verk-

samheten behållas.

10.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några invänd-

ningar i revisionsberättelsen för år 1998 för

RAÄ.

10.5 Anslag

G1 Riksantikvarieämbetet

Tabell 10.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

145 973

Anslags-

sparande

3 452

1999

Anslag

150 141

Utgifts-

prognos

151 593

2000

Förslag

166 817

2001

Beräknat

169 400

1

2002

Beräknat

172 122

2

 1 Motsvarar 166 817 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 166 817 tkr i 2000 års prisnivå.

Riksantikvarieämbetet (RAÄ) är central förvalt-

ningsmyndighet för frågor om kulturmiljön och

kulturarvet. Enligt förordningen (1997:1171)

med instruktion för Riksantikvarieämbetet skall

RAÄ bl.a. värna om kulturvärdena i bebyggelsen

och i landskapet, bevaka kulturmiljöintresset vid

samhällsplanering och byggande samt verka för

att hoten mot kulturmiljön möts. Till RAÄ:s

uppgifter hör vidare att leda och delta i arbetet

med att bygga upp kunskapen om och bedriva

informations- och rådgivningsverksamhet om

kulturmiljöer, kulturminnen och kulturföremål.

RAÄ skall också medverka i det internationella

arbetet med kulturmiljön, kulturminnen och

kulturföremål samt följa det regionala kultur-

miljöarbetet och biträda länsstyrelserna och de

regionala museerna i frågor som rör detta. Andra

uppgifter är att utföra arkeologiska undersök-

ningar och svara för konservering samt vård av

kulturminnen och kulturföremål. Dessutom

skall RAÄ ha ett specialbibliotek för forskning

och utveckling inom områdena kulturmiljö,

arkeologi, medeltidens konsthistoria och numis-

matik.

Myndighetens avgiftsinkomster uppgick

under år 1998 till drygt 209 miljoner kronor,

varav ca 179 miljoner kronor avser intäkter för

arkeologisk uppdragsverksamhet. RAÄ har

beräknat avgiftsintäkterna till ca 148 miljoner

kronor för år 1999. Förutom intäkter för arkeo-

logisk uppdragsverksamhet rör det sig framför

allt om entré- och försäljningsintäkter samt

intäkter av konserveringsverksamhet.

Prognosen för år 1999 visar på ett sammanlagt

anslagssparande på 2 miljoner kronor, dvs. ca

1,3 % av anslaget.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

RAÄ har fortsatt att aktivt bedriva ett tvärsekto-

riellt arbete som innebär samverkan och sam-

arbete med myndigheter, institutioner och andra

aktörer inom olika politik- och samhällsområ-

den. Detta arbete bidrar till att konsekvenser för

kulturmiljön uppmärksammas och beaktas i

högre grad än tidigare, exempelvis när det gäller

miljö, jordbruk, trafik, turism och sysselsättning.

RAÄ har i huvudsak kunnat möta de krav som

detta innebär. Det tvärsektoriella ansvaret för

miljöns kulturvärden utvecklas fortlöpande.

RAÄ bedriver ett stort antal forsknings-,

utvecklings-, registeruppbyggnads- och invente-

ringsprojekt för att bygga upp kunskap i frågor

som rör kulturarvet och kulturmiljön. Projekten

genomförs i stor utsträckning i samverkan med

och finansieras även delvis av andra myndig-

heter, de regionala museerna samt universitet och

högskolor. Systemfasutvecklingen för bebyggel-

seprojektet som har pågått sedan år 1995 har nu

avslutats och projektet har övergått till basverk-

samhet (bebyggelseregistret). Arbetet med att

utveckla den IT-baserade tillgängligheten till

fornminnesregistret har dock inte kommit vidare

i önskvärd takt. RAÄ har emellertid under år

1998 startat ett särskilt projekt, Fornminnes-

information, inom vilket detta arbete drivs

vidare.

I fråga om vård av det materiella kulturarvet

har riktlinjer för god byggnadsvård samman-

ställts och presenterats under år 1998. RAÄ har

vidare genomfört informations- och rådgiv-

ningsinsatser riktade mot myndigheter, institu-

tioner och enskilda. Kvalificerade vårdinsatser

har genomförts, inriktade på att även utveckla

kunskap på området. Enligt RAÄ ökar efter-

frågan på rådgivning och informationsskrifter

och tillströmningen till kurser och seminarier är

god.

RAÄ har beviljats medel ur den s.k. Krets-

loppsmiljarden för att i samarbete med ett antal

län sprida kunskap om byggnadsvård och tradi-

tionellt byggande. Arbetet inom ramen för det

s.k. Projekt Österled har fortsatt. Projektet, som

finansieras med 35 miljoner kronor ur den s.k.

Östersjömiljarden, avser renovering av kultur-

byggnader i Estland. Syftet är att skapa syssel-

sättning och kunskap om restaureringsmetoder,

traditionella material och hantverk.

RAÄ bedriver en mångskiftande och omfat-

tande verksamhet för att sprida information om

och öka intresset för kulturarvet och kultur-

miljön. Som exempel kan nämnas olika tidskrif-

ter och publikationer, hemsidor, olika projekt

som exempelvis Svenskt kulturarv, Svenska

folkets k-märkning, Kulturhusens dag, Arkeo-

logidagen, Stadens kulturarv 1998 och Tidernas

kyrka. Verksamheten har bidragit till att möjlig-

heterna att ta del av information har ökat.

Det allmänna intresset och engagemanget för

kulturarvet är fortsatt stort. Detta framgår av

bl.a. ett ökat antal besökare vid RAÄ:s besöks-

mål, en stor efterfrågan på det material som pro-

duceras, liksom på den information som finns

hos Vitterhetsakademins bibliotek och Antikva-

risk-topografiska arkivet samt det stora intresset

för de projekt som genomförs.

De senaste årens omställningsarbete inom

RAÄ är nu i princip slutfört. Under senare delen

av år 1998 har arbetet kunna inriktas på upp-

följning och utveckling av den nya organisatio-

nen. Detta arbete, i vilket personalen medverkar,

har fortsatt under innevarande år.

Tabell 10.3 Entrébelagda besök vid RAÄ:s fastigheter

1995/96

(12 mån)

1997

1998

Birka

58 000

93 000

76 000

Glimmingehus

75 000

69 000

76 000

Eketorp

74 000

66 000

65 000

Övriga

74 000

53 000

129 000

Totalt

281 000

281 000

346 000

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom

RAÄ innefattar undersökningar och utredningar

som föranleds av lagen (1988:950) om kultur-

minnen m.m. och som utförs av RAÄ:s avdel-

ning för arkeologiska undersökningar (UV) mot

avgift.

Den 1 januari 1998 trädde en ny organisation

för verksamheten i kraft. Inriktningen av organi-

sationsförändringen har framför allt syftat till att

ge verksamheten en stabil organisationsstorlek,

med hänsyn till variationer i uppdragsvolym.

Under år 1998 ökade uppdragsvolymen i för-

hållande till tidigare år. Antalet fältarbetstimmar

uppgick år 1997 till ca 118 400 och år 1998 till

193 620. Intäkterna var under år 1998 ca 179

miljoner kronor, vilket är en ökning med 40

miljoner kronor jämfört med föregående år.

Enligt prognos kommer dock intäkterna att

minska år 1999.

Tabell 10.4 Arkeologisk uppdragsverksamhet antal

timmar

1996

1997

1998

Fältarbete

86 609

118 429

193 620

Manusarbete

159 807

114 985

94 861

Totalt

246 416

233 414

288 481

Tabell 10.5 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

179 571

159 106

20 465

Prognos 1999

117 000

121 000

-4 000

Budget 2000

120 000

120 000

0

Slutsatser

RAÄ svarar för en omfattande verksamhet som

har gett goda resultat i förhållande till uppställda

mål. Verksamheten svarar mot kravet på en

effektiv användning av insatta resurser. Enligt

regeringens bedömning bör därför anslagets

huvudinriktning bibehållas.

Regeringen föreslår att anslaget ökas med

300 000 kronor årligen under åren 2000 2002 för

ökade kostnader i samband med genomförandet

av satsningen på Kulturarvs-IT.

År 1999 påfördes anslaget engångsvis 2,7 mil-

joner kronor. Anslaget skall därför minskas med

detta belopp.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för avtalsförsäk-

ringarna. Anslaget har tillförts 18 317 000

kronor.

Tabell 10.6 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

150 141

Pris- och löneomräkning

+ 759

Minskning av engångsanvisning 1999

- 2 700

Kulturarvs-IT

+ 300

Justering av premier

+18 317

Förslag 2000

166 817

G2 Bidrag till kulturmiljövård

Tabell 10.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

196 928

Anslags-

sparande

99 397

1999

Anslag

241 118

Utgifts-

prognos

284 751

2000

Förslag

249 618

2001

Beräknat

246 817

2002

Beräknat

245 561

Bidrag lämnas enligt förordningen (1993:379)

om bidrag till kulturmiljövård. Bidragsbestäm-

melserna innebär i korthet att bidrag lämnas för

byggnadsvård samt forn- och landskapsvård.

Medel får även utgå bl.a. för vissa arkeologiska

undersökningskostnader samt till vård och

underhåll av vissa kyrkliga inventarier. Medel får

även användas när det finns särskilda skäl för att

täcka kostnader för att ta till vara fornfynd.

Vidare lämnas också bidrag till ombyggnad,

renovering och underhåll av kulturhistoriskt

värdefull bostadsbebyggelse. Frågor om bidrag

prövas av Riksantikvarieämbetet (RAÄ) eller,

efter RAÄ:s bemyndigande, av länsstyrelsen.

I 1999 års ekonomiska vårproposition (prop.

1998/99:100 avsnitt 4.3) redovisade regeringen

att utgiftsbegränsande åtgärder vidtagits för år

1999. Av detta skäl har anslaget minskats med 12

miljoner kronor.

Anslagssparandet på 99,4 miljoner kronor beror

på att beslut som fattats under ett år många

gånger faller ut för betalning först under ett

senare år. Det rör sig alltså om medel som är

intecknade för kommande utbetalningar som

respektive myndighet bundit sig vid genom

beslut. Prognosen för år 1999 visar på ett

sammanlagt sparande på ca 55,8 miljoner kronor,

dvs. ca 23 % av anslaget.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Fördelningen av bidrag sker på nationell nivå av

RAÄ och på regional nivå av resp. länsstyrelse.

Vid fördelningen av bidrag till byggnadsvård

utgår länsstyrelserna från de kulturhistoriska

värdena och behoven. De har också möjlighet att

väga in sysselsättnings-, utbildningsmässiga och

regionalekonomiska motiv samt betydelsen för

kulturliv och besöksnäring. Kulturmiljöområdets

bidragsgivning har inneburit att andra parter ofta

bidrar med ekonomiska medel såsom arbets-

marknadsmedel, regionalekonomiska medel,

EU-medel samt medel från andra centrala

myndigheter, kommuner, markägare m.fl. Även

vid fördelningen av bidrag till fornvård- och

kulturlandskapsvård har objekt av betydelse för

turism och rörligt friluftsliv särskilt beaktats.

Vissa uppgifter om den regionala fördelningen

av bidrag lämnas i inledningen till utgiftsområ-

det.

Av de medel som beslutades av länsstyrelserna

under år 1998 avsåg 78 % byggnadsvård, 10 %

fornminnesvård, 7 % kulturlandskapsvård och

5 % arkeologisk undersökning vid bostadsbyg-

gande. Fördelningen mellan dessa huvudändamål

ligger på i stort sett samma nivå som föregående

år. Av beslutade belopp för bebyggelse år 1998

avsåg ca 51 % tätort och ca 49 % landsbygd. Den

skyddade bebyggelsen har även under år 1998

varit prioriterad. Omkring 63 % av bidragsmed-

len för byggnadsvård gick till objekt som har

någon form av formellt skydd eller där fråga om

byggnadsminnesförklaring är väckt.

Under år 1998 inleddes en särskild satsning på

bevarande av fäbodkulturen och det samiska

kulturarvet.

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att under år 2000, i fråga om ram-

anslaget G2 Bidrag till kulturmiljövård, inom en

ram av högst 50 miljoner kronor, besluta om

bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför

utgifter efter år 2000, dock längst t.o.m. år 2003.

Tabell 10.8 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Miljoner kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

59,4

109,4

95,8

Nya förpliktelser

246,9

271,2

262,1

Infriade förpliktelser*

196,9

284,8

286,9

40,0

10,0

Utestående förpliktelser vid årets slut

109,41

95,82

71,03

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

10,0

40,0

50,0

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

1 Varav anslagssparande 99,4 mkr

2 Varav anslagssparande 55,8 mkr

3 Varav anslagssparande 21,0 mkr

Slutsatser

Verksamheten har gett goda resultat och resur-

serna har använts på ett ändamålsenligt sätt. En

samlad bedömning talar för att anslagets huvud-

inriktning bör behållas.

I budgetpropositionen för år 1999 (prop.

1998/99:1 utg.omr. 17 avsnitt 10.4) minskades

anslaget tillfälligt med 10 miljoner kronor. An-

slaget ökar nu med nämnda belopp. I 1999 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100

utg.omr. 17 avsnitt 7.4) redovisades att utgifts-

området under åren 2000 och 2001 minskar med

20 miljoner kronor. Av beloppet hänför sig 10

miljoner kronor till detta anslag. Anslaget

minskas således med nämnda belopp. För att i

viss mån kompensera anslaget föreslås en tillfällig

ökning med 2,4 miljoner kronor. Ökningen

möjliggörs genom omprioriteringar inom ut-

giftsområdet.

Av anslaget bör liksom för innevarande år 8

miljoner kronor anvisas för arbetet med storstä-

dernas kulturmiljöer i enlighet med propositio-

nen Utveckling och rättvisa en politik för stor-

staden på 2000-talet (1997/98:165).

Regeringen har beräknat att sammanlagt ca 24,5

miljoner kronor under åren 1999 2001 för

regeringens treåriga satsning på industrisam-

hällets kulturarv anvisas under anslaget. För år

2000 föreslås att 12,2 miljoner kronor anvisas för

ändamålet. Anslaget ökar därvid med 6,1 miljo-

ner kronor.

Tabell 10.9 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

241 118

Återläggning av besparing

+ 10 000

Industrisamhällets kulturarv

+ 6 100

Besparing

- 10 000

Tillfällig kompensation för besparing

+ 2 400

Förslag 2000

249 618

För år 2001 beräknas en ökning av anslaget med

1 miljon kronor. Samma år minskas anslaget med

ca 6,2 miljoner kronor avseende industrisam-

hällets kulturarv. År 2002 minskas anslaget med

6,1 miljoner kronor avseende industrisamhällets

kulturarv.

11 Museer och utställningar

11.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar anslagen Centrala

museer: Myndigheter, Centrala museer: Stiftel-

ser, Bidrag till regionala museer, Bidrag till vissa

museer, Stöd till icke-statliga kulturlokaler,

Riksutställningar samt Statliga utställningsga-

rantier och inköp av vissa kulturföremål. I verk-

samhetsområdet ingår också viss arkiv- och

biblioteksverksamhet knuten till institutionerna,

samt frågor som rör arkitektur, formgivning och

design. Formgivning och design behandlas även

inom verksamhetsområdena D Bild och form

samt konsthantverk och A Allmän kulturverk-

samhet.

Inom det statliga museiområdet (exkl. H4

Bidrag till vissa museer) är ca 2 500 personer

anställda, varav ca 650 med lönebidrag.

11.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 11.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

973,9

966,1

985,6

1007,6

1028,0

1052,7

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Inom verksamhetsområdet har insatserna genom

Sesam-projektet skapat bättre förutsättningar för

ett långsiktigt bevarande av kulturarvet och ökat

tillgängligheten till samlingarna. Det samman-

lagda antalet besökare ökade under år 1998 jäm-

fört med tidigare år. Myndigheterna har under år

1998 varit undantagna besparingen på offentlig

konsumtion. Under budgetåret 1999, har en

besparing på sammanlagt drygt 15,7 miljoner

kronor gjorts inom verksamhetsgrenen på ansla-

gen H1 Centrala museer: Myndigheter, H2

Centrala museer: Stiftelser och H4 Bidrag till

vissa museer.

Förändringar

Den 1 januari 1999 inrättades den nya myndig-

heten Statens museer för världskultur.

Moderna museet skildes den 1 juli 1999 från

Statens konstmuseer och inrättades som egen

myndighet. I samband med detta bytte myndig-

heten Statens konstmuseer namn till National-

museum med Prins Eugens Waldemarsudde.

Svenskt visarkiv fördes den 1 juli 1999 över

organisatoriskt från Språk- och folkminnesin-

stitutet till Statens musiksamlingar.

Från och med år 1999 har ett nytt statligt stöd

under anslaget D5 Bidrag till bild- och formom-

rådet införts som verksamhetsbidrag till vissa

utställare inom den samtida bild- och form-

konsten.

Prioriteringar

Arbetet med samlingarnas långsiktiga bevarande,

att öka tillgängligheten till samlingarna och att nå

nya grupper av besökare är fortsatt prioriterade

områden. Museernas arbete för att motverka

främlingsfientlighet och rasism skall fortsätta.

Vidare är det angeläget att det utvecklingsarbete

som startade genom regeringsuppdraget om

kulturarvets demokratiska funktioner drivs

vidare.

Ett Forum för Levande Historia, med Förin-

telsen som utgångspunkt planeras. I 1999 års

ekonomiska vårproposition angav regeringen att

arbetet med att förverkliga ett museum och kun-

skapscentrum om Förintelsen och dess följder

skall prioriteras i regeringens fortsatta arbete.

Kulturdepartementet kommer under hösten år

1999 att tillsätta en kommitté med uppgift att ta

fram förslag om hur ett sådant forum skall vara

utformat. Kommittén beräknas kunna presentera

en första redovisning av sitt arbete i samband

med den internationella konferensen om Förin-

telsen som äger rum den 26 28 januari 2000. Ut-

redningen skall även se över hur den verksamhet

som i dag bedrivs inom ramen för Levande histo-

ria skall föras vidare.

Satsningar på samtida konst är ett prioriterat

område för regeringen. I Sverige finns i dag ett

flertal framgångsrika och nyskapande yngre

konstnärer som uppmärksammas nationellt och

internationellt och som bidrar till en vitalisering

och utveckling av svenskt konstliv. Att staten

stödjer en mångfacetterad och nyskapande ut-

ställningsverksamhet är en förutsättning för att

denna positiva utveckling skall kunna fortsätta.

Moderna museet är det centrala museet inom

området med ett särskilt ansvar bl.a. för att i

samverkan med andra konstinstitutioner inom

landet främja det regionala konstlivets utveck-

ling. Regeringen föreslår därför att medel anvisas

Moderna museet för att myndigheten skall

kunna förbättra samlingarna av samtida konst

och utveckla sin roll som ledande institution

inom samtidskonsten.

Den treåriga satsningen på Kulturarvs-IT

(utg.omr. 14 avsnitt A3 Särskilda åtgärder för

arbetshandikappade) skall fullföljas.

Regeringen tillkallade under våren 1998 en

särskild utredare med uppdrag att analysera för-

utsättningarna för att bevara resp. göra s.k. icke-

fiktiva filmer tillgängliga i framtiden, samt för att

etablera en filmvårdscentral i Grängesberg (dir.

1998:42). Utredaren har lämnat betänkandet

Bevara Dokumentärfilmens Kulturarv (SOU

1999:41). Betänkandet remissbehandlas för när-

varande och regeringen avser att återkomma med

förslag i budgetpropositionen för år 2001.

Arkitektur, formgivning och design är etable-

rat som ett nytt politikområde (se även avsnitt

3). Museerna har en viktig roll i arbetet med att

sprida kunskap om och driva den offentliga

debatten om detta område.

11.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Museisektorn omfattar ett stort antal olika

institutioner med varierande verksamhet och

huvudmannaskap. I museistatistiken för år 1998

redovisas uppgifter för totalt 240 museer och

konsthallar, varav 55 har statlig huvudman, 99

har ett landsting och/eller en kommun som

huvudman och övriga drivs av ideella föreningar

eller andra huvudmän. Statsbidrag beviljas till 27

regionala museer.

Museerna har under år 1998 arbetat med att

vårda och dokumentera samlingarna och ägnat

särskild uppmärksamhet åt digitaliseringen. I

detta arbete har Sesam-satsningen varit ett viktigt

hjälpmedel. Andelen föremål i de centrala muse-

ernas samlingar som dokumenterats digitalt och

därigenom gjorts mer tillgängliga har ökat.

Musei- och utställningsverksamheten har en god

spridning runt om i hela landet mycket tack vare

vandringsutställningar och de statliga utställ-

ningsgarantierna.

De senaste årens positiva besöksutveckling har

fortsatt. De centrala museerna hade under år

1998 sammanlagt ca 5,3 miljoner besökare, vilket

är en ökning med nästan 500 000 personer jäm-

fört med föregående år.

Museernas internationella samarbete har

utmynnat i ett flertal projekt. Särskild vikt har

lagts på samverkan med andra Östersjöländer.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Museerna och Riksutställningar har fortsatt att

prioritera satsningar på grupper som är under-

representerade bland museibesökarna, något som

bl.a. lett till att ett flertal samarbetsprojekt med

invandrarföreningar igångsatts. Barn och ung-

domar är en grupp som ägnats särskild uppmärk-

samhet.

Ett flertal viktiga organisationsförändringar har

genomförts i enlighet med tidigare fattade beslut.

Myndigheten Statens museer för världskultur

inrättades den 1 januari 1999. Inom myndigheten

ryms de tre Stockholmsmuseerna Medel-

havsmuseet, Östasiatiska museet och Folkens

museum etnografiska samt Etnografiska

museet i Göteborg. År 2003 kommer enligt

planerna den nya museibyggnaden att invigas i

Göteborg.

Svenskt visarkiv har den 1 juli 1999 förts över

från Språk- och folkminnesinstitutet till Statens

musiksamlingar. Därmed har Statens musiksam-

lingar stärkt sin roll som central myndighet på

musikens område. Dessutom har möjligheter till

samordningsvinster och en ökad tillgänglighet

och service till allmänheten skapats.

Den 1 juli 1999 avskildes också Moderna

museet från Statens konstmuseer och bildade en

egen myndighet. Detta innebär att den moderna

konstens roll och utvecklingsmöjligheter stärks

genom att Moderna museet får ett eget tydligt

myndighetsansvar med egen styrelse och budget.

Det återstår fortfarande mycket att göra när

det gäller museernas arbete med att lyfta fram

kvinnornas roll i historien och i kulturlivet.

Därför har regeringen ålagt de centrala musei-

institutionerna att komma in med en särskild

redovisning av hur kvinnofrågor behandlas på

museerna. Uppdraget skall redovisas senast den 1

mars 2000.

För att utveckla regeringens handlingspro-

gram för arkitektur, formgivning och design

(prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr.

1997/98:225) har regeringen tillsatt en särskild

utredare med uppgift att klarlägga det statliga

åtagandet på formgivnings- och designområdet

(dir. 1999:9). Här ingår bl.a. frågan om musei-

och utställningsverksamhet på området. Utreda-

rens arbete skall vara avslutat och redovisat i sin

helhet till regeringen senast den 1 mars 2000.

Vidare har Regeringskansliets arbetsgrupp för

arkitektur, formgivning och design fått förlängd

tid till år 2002.

Att verka för ett mer tolerant samhälle och

motverka främlingsfientlighet och rasism är en

viktig fråga för regeringen. Museerna har här en

betydande roll att spela. Arbetet med att upp-

märksamma kulturarvets demokratiska funktio-

ner har fortsatt.

De riktade bidragen till de regionala museerna

användes bland annat till insatser med anknyt-

ning till industrisamhällets kulturarv.

Sesam-projektet

Budgetåret 1995/96 avsattes 235 miljoner kronor

för sysselsättningsinsatser på kulturområdet,

under åren 1995/96 t.o.m. år 1998, i det s.k.

Sesam-projektet (prop. 1994/95:100 bil. 12, bet.

1994/95:KrU18, rskr. 1994/95:251). Syftet med

projektet var att skapa bättre förutsättningar för

ett långsiktigt bevarande av kulturarvet och att

öka tillgängligheten till samlingarna, bl.a. genom

digitalisering. Sesam-projektet avslutades under

år 1998, men fortfarande kvarstår omfattande

behov vad avser vård, digitalisering och förbätt-

rad tillgänglighet. Statskontoret har haft rege-

ringens uppdrag att utvärdera projektet. I upp-

draget har ingått att beakta effekterna av

projektet såväl från sysselsättningssynpunkt som

i fråga om samlingarnas långsiktiga bevarande

och tillgängliggörande. Uppdraget har genom-

förts mot bakgrund av de inkomna Sesam-

rapporterna, årsredovisningar, planerna för sam-

lingarnas långsiktiga bevarande och den enkät till

de bidragsmottagande institutionerna som

Statskontoret tagit fram. Statskontoret redovi-

sade sin rapport till regeringen den 15 augusti i

år. Utvärderingen pekar på att väsentliga syssel-

sättningseffekter uppnåtts för de prioriterade

målgrupperna, att en förbättring av vårdstatus

för föremål/dokument i berörda samlingar/arkiv

skett och att projektet i stor omfattning bidragit

till ökad tillgänglighet. Regeringen avser att åter-

komma till riksdagen under hösten med en sär-

skild skrivelse om Sesam-projektet, baserad på

ovannämnda utvärdering och annan tillgänglig

resultatinformation.

Effekterna av de statliga insatserna

Genom det statliga stödet till museisektorn har

fler människor kunnat få tillgång till den del av

kulturarvet som museerna har ansvar för att för-

medla och bevara. Många arrangemang har

ordnats i samband och samverkan med Kultur-

huvudstadsåret 1998. Bidraget till icke-statliga

kulturlokaler har stimulerat angelägna byggpro-

jekt i olika delar av landet och byggnaderna har

gestaltats med en särskild omsorg. Riksutställ-

ningars verksamhet och de utvidgade möjlighe-

terna till statliga utställningsgarantier har gynnat

olika regioner runt om i Sverige. Tack vare vand-

ringsutställningar av hög kvalitet och möjlighe-

ten för utställningsarrangörer att få utställnings-

garantier har musei- och utställningsverksam-

heten haft en god spridning runt om i landet.

Statsbidraget till de regionala museerna är bl.a ett

stöd i arbetet med att förmedla kunskaper om

regionens kulturarv och konstutveckling.

Barn och unga har fått möjlighet att ta del av

den kunskap och de upplevelser som museerna

kan förmedla genom att samtliga centrala museer

genomfört särskild skolverksamhet och riktade

programinsatser. Museernas redovisningar visar

att antalet skolbesök fortsätter att öka.

Museernas arbete med att lyfta fram kultur-

arvets demokratiska funktioner har fortsatt. Den

redovisning som regeringen fått visar att institu-

tionernas arbete med dessa frågor varierar stort i

både omfång och inriktning. Genom samarbete

med institutioner i och utanför Sverige samt

föreningar och andra intressenter har museerna

bidragit till att främja internationellt kulturut-

byte och möten mellan olika kulturer inom

landet.

Det arkitekturpolitiska området har fått en

märkbart ökad uppmärksamhet, bl.a. i media,

och genom Arkitekturmuseets nya verksamhet

finns nu ett självskrivet centrum för dessa frågor.

Arkitekturmuseet fick i mars 1999 utmärkelsen

årets museum.

Regeringens slutsatser

Målet för museerna var under budgetåret 1998

att bevara vårt kulturarv. Museerna skall tillsam-

mans utveckla och förmedla kunskap om kultur-

arvet och härigenom ge perspektiv på sam-

hällsutvecklingen. Den verksamhet museerna

och institutionerna bedriver bedöms ha gett ett

gott resultat i förhållande till de mål som har

satts för verksamheten. Bevarande- och tillgäng-

lighetsaspekterna på kulturarvet har uppmärk-

sammats och viktiga insatser har gjorts inom

detta område. De resurser som tilldelats området

har använts på ett ändamålsenligt sätt. Rege-

ringen bedömer därför att inriktningen på verk-

samheten bör behållas.

Museernas ekonomiska situation är på många

håll ansträngd. Det är viktigt att den ekonomiska

situationen analyseras djupare och att möjlighe-

terna till samverkan inom sektorn, bl.a. i syfte att

effektivisera resursanvändningen, övervägs.

Regeringen avser att i budgetpropositionen för år

2001 lämna en redogörelse för det pågående

arbetet med en översyn av strukturen inom

museiområdet.

Inom området museiverksamhet avser rege-

ringen att ge ett nationellt uppdrag till Kalmar

läns museum. Uppdraget gäller barn- och ung-

domsverksamhet (se anslaget A3 Nationella

uppdrag).

11.4 Revisionens iakttagelser

Folkens museum etnografiska har fått invänd-

ning i revisionsberättelsen för år 1998.

Riksrevisionsverket har i särskilda revisions-

rapporter till Statens konstmuseer, Naturhisto-

riska riksmuseet och Arkitekturmuseet gjort

vissa påpekanden. Revisionsberättelsen och

rapporterna kommenteras under anslaget H1

Centrala museer: Myndigheter.

11.5 Anslag

H1 och H2 Centrala museer

H1 Centrala museer: Myndigheter

Tabell 11.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

574 107

Anslags-

sparande

49 537

1999

Anslag

603 287

1

Utgifts-

prognos

615 841

2000

Förslag

641 692

2001

Beräknat

654 358

2

2002

Beräknat

670 801

3

1 Varav 2 200 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen

1999.

2 Motsvarar 643 865 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 648 965 tkr i 2000 års prisnivå.

H2 Centrala museer: Stiftelser

Tabell 11.3 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

173 050

1999

Anslag

172 897

Utgifts-

prognos

172 897

2000

Förslag

173 999

2001

Beräknat

177 305

1

2002

Beräknat

180 851

2

1 Motsvarar 173 999 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 173 999 tkr i 2000 års prisnivå.

Tabell 11.4 Sammanställning över avgiftsinkomsterna år

1998 till de centrala museerna

Tusental kronor

Statens historiska museer

13 728

Statens konstmuseer

84 312

Naturhistoriska riksmuseet

15 2521

Folkens museum - etnografiska

3 034

Livrustkammaren, Skoklosters slott och

Hallwylska museet

13 220

Statens sjöhistoriska museer

9 0732

Arkitekturmuseet

7 867

Statens musiksamlingar

2 168

Statens försvarshistoriska museer

5 516

Nordiska museet

29 495

Skansen

59 751

Tekniska museet

5 806

Summa

249 222

1 Intäkterna för Cosmonovas verksamhet redovisas i tabell 11.9

2 Intäkterna för Vasamuseets verksamhet redovisas i tabell 11.10

De centrala museernas verksamhet redovisas

samlat under denna rubrik. Medlen beräknas

under två anslag, Centrala museer: Myndigheter

och Centrala museer: Stiftelser. Följande centrala

museer är myndigheter: Statens historiska

museer, Nationalmuseum med Prins Eugens

Waldemarsudde, Naturhistoriska riksmuseet,

Statens museer för världskultur, Livrustkamma-

ren, Skoklosters slott och Hallwylska museet,

Statens sjöhistoriska museer, Arkitekturmuseet,

Statens musiksamlingar, Statens försvarshisto-

riska museer samt Moderna museet. De specifika

uppgifterna framgår av instruktionen för varje

myndighet. För stiftelserna Nordiska museet,

Skansen och Tekniska museet gäller stadgar som

har fastställts av regeringen den 7 juni 1990, den

24 juni 1993 resp. den 30 mars 1995. Statens

historiska museum, Nationalmuseum, Natur-

historiska riksmuseet, Statens museer för

världskultur, Moderna museet samt Nordiska

museet har vart och ett inom sina verksamhets-

områden uppgiften att vara ansvarsmuseum.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar att de centrala museerna

vid utgången av året hade ett samlat anslagsspa-

rande på nästan 50 miljoner kronor. En stor del

av denna summa hänför sig till att vissa museer

vid utgången av 1998 inte betalt hyra för detta år

på grund av hyresförhandlingar som inte avslu-

tats. Sparandet för Statens försvarshistoriska

museer kommer att förbrukas i snabb takt i och

med att Armémuseum öppnar på nytt i maj

2000. Statens museer för världskultur kommer

att bygga upp ett visst anslagssparande fram tills

dess att den nya museibyggnaden invigs år 2003.

Prognosen för år 1999 visar på ett sammanlagt

sparande på anslaget H1 på 37 miljoner kronor,

dvs. ca 6 % av anslaget.

Utöver den avgiftsfinansierade verksamheten

vid Vasamuseet och Cosmonova, som redovisas

särskilt, uppgick de centrala museimyndigheter-

nas avgiftsintäkter år 1998 till 154,2 miljoner

kronor. Detta är en ökning jämfört med år 1997.

Ökningen hänför sig huvudsakligen till att

Arkitekturmuseet och Moderna museet, som

endast hade begränsat öppethållande under 1997,

i början av 1998 öppnade nya lokaler som lockat

stor publik. Nya Marinmuseum i Karlskrona

hade endast öppet under andra halvåret 1997 och

bl.a. därför har intäkterna för Statens sjöhisto-

riska museer ökat under 1998.

Lokalkostnader för myndigheter och stiftelser

under år 1998 framgår av följande tabell.

Tabell 11.5 Sammanställning över lokalkostnaderna år

1998 för institutionerna under anslagen H1 och H2

Tusental kronor

Statens historiska museer

29 682

Statens konstmuseer

75 149

Naturhistoriska riksmuseet

61 823

Folkens museum - etnografiska

9 229

Livrustkammaren, Skoklosters slott och

Hallwylska museet

13 780

Statens sjöhistoriska museer

52 746

Arkitekturmuseet

11 709

Statens musiksamlingar

9 451

Statens försvarshistoriska museer

19 772

Nordiska museet

27 963

Tekniska museet

26 694

Summa

337 998

Jämförelser mellan myndigheter/institutioner är

svåra att göra på grund av olika definitioner av

begreppet lokalkostnad.

Tabell 11.6 Sammanställning över medelsfördelningen till

de centrala museerna: Myndigheter

Tusental kronor

1999

Regeringens

beräkning 2000

Statens historiska museer

62 595

63 010

Nationalmuseum med Prins

Eugens Waldemarsudde

136 3481

61 775

Naturhistoriska riksmuseet

110 706

114 536

Statens museer för världskultur

83 204

87 814

Livrustkammaren, Skoklosters

slott och Hallwylska museet

27 983

29 490

Statens sjöhistoriska museer

77 812

84 023

Arkitekturmuseet

26 607

27 563

Statens musiksamlingar

31 7282

35 679

Statens

försvarshistoriska museer

46 204

51 584

Moderna museet3

-

86 218

Summa

603 287

641 6924

1 Beloppet avser Statens konstmuseer, dvs. även anslaget till Moderna museet.

2 Inkl. beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

3 Ny myndighet fr.o.m. 1999-07-01

4 Inkl. justering av premien för avtalsförsäkringar

Tabell 11.7 Sammanställning över medelsfördelningen till

de centrala museerna: Stiftelser

Tusental kronor

1999

Regeringens

beräkning 2000

Nordiska museet

86 738

87 291

Skansen

47 661

47 965

Tekniska museet

38 498

38 743

Summa

172 897

173 999

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Sammantaget redovisar de centrala museerna

betydligt högre publiksiffror år 1998 än tidigare

år. Besöken på resp. museums hemsida har också

de ökat kraftigt. Moderna museet och Arkitek-

turmuseet, som år 1998 invigde verksamheten i

nybyggda lokaler, har haft rekordhöga besöks-

siffror. Vasamuseet och Marinmuseum, som

ingår i Statens sjöhistoriska museer, redovisar en

betydande ökning av besökssiffrorna. I Nordiska

museets regi öppnade under året Sveriges Lant-

bruksmuseum på Julita. Nordiska museet har,

bl.a. tack vare en mycket välbesökt utställning

om Karin och Carl[REDACTED_EFTERNAMN], fått fler besökare

under 1998. Även Skansens besökssiffror har

ökat, delvis på grund av att den nya björnanlägg-

ningen invigdes under 1998. Den fortsatta sats-

ningen på att locka barn och ungdomar till

museerna har bl.a. lett till fler specialvisningar för

skolor jämfört med föregående år. Liksom tidi-

gare år är en majoritet av besökarna vid de cent-

rala museerna kvinnor.

1998 var kulturens år i hela landet samtidigt

som Stockholm var Europas kulturhuvudstad.

De centrala museerna har, till Statens kulturråd,

lämnat redovisningar för hur detta har påverkat

verksamheten vid resp. institution. Projekt som

skett i samarbete med Stockholm - Europas

kulturhuvudstad 1998 AB har särredovisats.

Statens kulturråd kommer i maj 2000 att lämna

en samlad utvärdering av Kulturåret 1998 till

regeringen.

Museisamlingarnas tillgänglighet har förbätt-

rats tack vare Sesam-projektet och det fortsatta

digitaliseringsarbetet. Museernas arbete med att

förbättra magasinen pågår, men fortfarande åter-

står mycket att göra på området. Ökad samver-

kan på för museerna viktiga områden som

insamling, vård, förebyggande konservering,

magasinering och IT, skulle enligt regeringens

bedömning kunna ha stor betydelse när det

gäller att föra sektorns gemensamma utveck-

lingsfrågor framåt.

Museerna har under året deltagit i ett flertal

olika internationella projekt tillsammans med

svenska och utländska institutioner. Livrust-

kammaren och Nationalmuseum genomförde

under hösten och vintern 1998/99 utställningar

om Karl XII och Peter den store resp. Gustav III

och Katarina den stora i samarbete med Statliga

Eremitaget i S:t Petersburg. Utställningarna

visades under våren 1999 i S:t Petersburg. Sjö-

historiska museet genomförde tillsammans med

Riksutställningar under sommaren 1999 vand-

ringsutställningen Människor och båtar i

Norden. Utställningen skildrar de nordiska

kustbornas liv och deras farkoster och turnerade

ombord på ett lastfartyg till 17 hamnar i 7 länder.

Moderna museet har representerat Sverige i två

internationella konstbiennaler. Arkitekturmuseet

genomförde hösten 1998, i samverkan med Riks-

arkivet och och flera ryska arkiv och museer, en

utställning om S:t Petersburg och Stockholm.

Museet har under år 1998 även deltagit i produk-

tionen av den hittills största svenska arkitektur-

utställningen utomlands tillsammans med Tyska

arkitekturmuseet i Frankfurt.

Den forskningsverksamhet som bedrivs vid

museerna har bl.a. resulterat i ett antal forsk-

ningsarbeten i form av resonerande kataloger

och avhandlingar. Museipersonal har genomfört

gästföreläsningar och seminarier inom skilda

ämnesområden vid universitet och högskolor.

Bland de centrala museerna har Naturhistoriska

riksmuseet en särställning genom sin omfattande

grundforskning och tillämpade forskning inom

ämnena zoologi, botanik, paleontologi och

geologi.

Tabell 11.8 Antal besökare vid de centrala museerna

1996-1998

1996

1997

1998

Statens

historiska museer

154 000

193 000

150 000

Statens konstmuseer

575 000

653 000

1 015 000

Naturhistoriska

riksmuseet

811 000

844 000

820 000

Folkens museum -

etnografiska

44 000

70 000

69 000

Livrustkammaren,

Skoklosters slott och

Hallwylska museet

229 000

209 000

204 000

Statens

sjöhistoriska museer

900 000

884 000

1 055 000

Arkitekturmuseet

15 000

15 000

160 000

Statems musiksam-

lingar (Musikmuseet)

36 000

32 000

38 000

Statens försvars-

historiska museer

85 000

215 000

47 000

Stiftelsen

Nordiska museet

148 000

232 000

254 000

Stiftelsen Skansen

1 340 000

1 319 000

1 371 000

Stiftelsen

Tekniska museet

187 000

189 000

157 000

Summa

4 575 000

4 855 000

5 340 000

Statens historiska museer

Medelhavsmuseet skildes den 1 januari 1999 från

Statens historiska museer och ingår nu den nya

myndigheten Statens museer för världskultur.

Som en följd av detta överfördes medel från

Statens historiska museers anslag till den nya

myndigheten Statens museer för världskultur i

statsbudgeten för 1999. Statens museer för

världskultur fick emellertid inte full kompensa-

tion för Medelhavsmuseets kostnader och en

justering mellan anslagsposterna på totalt 1,1

miljoner kronor genomförs därför fr.o.m. år

2000. Anslaget minskas därutöver med 1 miljon

kronor som tillfälligt anvisades för år 1999.

Nationalmuseum med Prins Eugens

Waldemarsudde och Moderna museet

Östasiatiska museet skildes den 1 januari 1999

från Statens konstmuseer och ingår nu den nya

myndigheten Statens museer för världskultur.

Som en följd av detta överfördes medel från

Statens konstmuseers anslag till den nya

myndigheten Statens museer för världskultur i

statsbudgeten för 1999. Statens museer för

världskultur fick emellertid inte full kompensa-

tion för Östasiatiska museets kostnader och en

justering mellan anslagsposterna på totalt 1,2

miljoner kronor genomförs därför fr.o.m. år

2000. I samband med att Moderna museet den 1

juli 1999 skildes från Statens konstmuseer och

bildade en egen myndighet bytte Statens konst-

museer namn och heter nu Nationalmuseum

med Prins Eugens Waldemarsudde.

Statens sjöhistoriska museer

Marinmuseum i Karlskrona invigde sina nya

lokaler sommaren 1997 och fördes den 1 juli

samma år organisatoriskt från Statens försvars-

historiska museer och ingår nu tillsammans med

Sjöhistoriska museet och Vasamuseet i Statens

sjöhistoriska museer (SSHM). Regeringen gav

den 29 oktober 1998 SSHM i uppdrag att analy-

sera frågor som rör en lokalisering av myndig-

hetens ledning till Karlskrona. Särskild vikt

skulle läggas vid organisationsfrågor, ekono-

miska konsekvenser av lokaliseringen samt

personalfrågor. Resultatet av analysen redovisa-

des i en promemoria som lämnades till

regeringen den 1 april 1999 och som sedan har

remissbehandlats (Ku1999/1224/Ka). Uppdraget

föranleddes av att riksdagen den 19 mars 1998

beslutat att ge regeringen tillkänna att myndig-

hetens ledning bör lokaliseras till Karlskrona

(bet. 1997/98:KrU7, rskr. 1997/98:163).

Av promemorian framgår bl.a. att Sjöhisto-

riska museet och Vasamuseet svarar för ca 80 %

av de sammanlagda kostnaderna och en lika stor

del av personalstyrkan. De merkostnader som

SSHM beräknat i samband med en flyttning till

Karlskrona fördelas dels på utgifter av engångs-

karaktär, dels utgifter som förorsakas av höjda

driftskostnader.

De flesta remissinstanserna ställer sig negativa

till en flyttning av myndighetsledningen. Riks-

revisionsverket menar att en flyttning varken är

organisatoriskt, ekonomiskt eller personalmäs-

sigt motiverad. Statskontoret och Ekonomistyr-

ningsverket gör likartade bedömningar med hän-

visning till kostnads- och rationaliserings-

aspekter. Även Stockholms kommun, Läns-

styrelsen i Stockholms län samt TCO/Stats-

tjänstemannaförbundet är negativa till att flytta

myndighetsledningen. Positiva är däremot Karls-

krona kommun, Länsstyrelsen i Blekinge län

samt Statens kulturråd.

Vasamuseet är näst efter Skansen, Sveriges

mest besökta museum. År 1998 hade Vasamuseet

ca 849 000 besökare, Sjöhistoriska museet ca

79 000 besökare och Marinmuseum ca 127 000.

Under högsäsong är totalt ca 244 personer

anställda i SSHM:s museiverksamhet, 41 perso-

ner i Karlskrona och 203 i Stockholm.

Riksdagen har vid flera tillfällen uttryckt att

det är viktigt att öka den geografiska spridningen

av museala ansvarsfunktioner och regeringen

avser att fortsatt uppmärksamma möjligheter till

decentralisering. Regeringen finner dock att en

omlokalisering i detta fall skulle få en mycket

begränsad betydelse ur både kulturpolitisk och

regionalpolitisk synvinkel eftersom den endast

berör några få ledningsfunktioner och inte

rymmer något nytt uppdrag eller förändrad verk-

samhet. De eventuella positiva effekterna av en

organisationsförändring uppväger enligt rege-

ringens bedömning inte de totalt sett negativa

konsekvenserna för myndighetens verksamhet

såväl ekonomiskt som organisatoriskt. Enligt

den uppskattning som görs i promemorian

skulle, utöver överintendenten, det nuvarande

myndighetskansliet, motsvarande ca 8 heltids-

tjänster behöva föras över till Karlskrona. Det

skulle dock i sin tur kräva 3 nya tjänster i

Stockholm och ytterligare en i Karlskrona. I

Karlskrona kommuns yttrande över promemo-

rian räknar man för övrigt inte med att flytt-

ningen skulle behöva omfatta mer än ca 4 5

tjänster.

En samlad bedömning av det senaste utred-

ningsarbetet är att förutsättningarna för en loka-

lisering av SSHM:s ledning till Karlskrona för-

ändrats sedan tiden för riksdagens tillkänna-

givande. Främst gäller detta det ekonomiska

läget vid museet och myndigheten som helhet.

Den ekonomiska situationen gör att satsningar

bör koncentreras till att upprätthålla en hög

kvalitet på verksamheten vad avser utställningar

och vård av samlingar.

Regeringen anser mot denna bakgrund att en

förändring inte bör genomföras. Däremot är det

angeläget att Marinmuseum i Karlskrona ges

ökade ekonomiska resurser. Marinmuseum

bedriver en framgångsrik verksamhet som lockat

många nya besökare och museet har gjort viktiga

insatser för att lyfta fram och bevara vårt marina

kulturarv. Dock saknas resurser för att bl.a.

färdigställa basutställningarna. Därför föreslås att

anslaget till Statens sjöhistoriska museer för detta

ändamål förstärks med 2 miljoner kronor för år

2000. Från och med år 2001 föreslås en nivåhöj-

ning av anslaget med 1 miljon kronor.

Finansiering sker genom omprioriteringar

inom utgiftsområdet.

Moderna museet

Svensk samtidskonst har de senaste åren haft en

mycket intressant utveckling som också rönt

stort internationellt intresse. Samtidigt saknar

det statliga centrala museet på området, Moderna

museet, medel för att i tillräcklig omfattning ha

möjlighet att förvärva verk av nu verksamma

konstnärer. För att museet skall kunna behålla

och vidareutveckla sin position som ledande

institution inom samtidskonsten föreslår rege-

ringen att Moderna museets anslag under åren

2000 2002 förstärks med sammanlagt 11,5

miljoner kronor, varav 4 miljoner kronor år

2000, 3,2 miljoner kronor år 2001 och 4,3 miljo-

ner kronor år 2002. Medlen är avsedda att

användas för inköp av samtida konst.

För att ge Moderna museet möjlighet att upp-

rätthålla och förbättra allmänhetens tillgång till

samlingarna och säkerställa en hög nivå på arbe-

tet med bevarande och kunskapsuppbyggnad bör

Moderna museets anslag höjas med ytterligare

3,5 miljoner kronor fr.o.m. år 2000.

Finansiering sker genom omprioriteringar

inom utgiftsområdet.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Cosmonova

Tabell 11.9 Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -kost-

nad)

Utfall 1998

31 504

29 254

2 250

Prognos 1999

28 620

27 050

1 570

Budget 2000

27 900

27 9001

0

1 I summan ingår inte hyreskostnaderna för Cosmonova. För närvarande utreds

möjlig-

heten att successivt öka Cosmonovas avgiftsintäkter för att på sikt uppnå full

kostnadstäckning.

Vasamuseet

Tabell 11.10 Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

40 729

40 729

0

Prognos 1999

43 200

43 680

-480

Budget 2000

40 800

40 800

0

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Folkens museum etnografiska har för verk-

samhetsåret 1998 fått en revisionsberättelse med

invändning på grund av att man har överskridit

anslagskrediten med 209 000 kronor. Vidare

konstateras brister i den interna kontrollen, som

sammantaget blir så stora att ledningen i sin för-

valtning inte i tillräckligt hög grad efterlevt

bestämmelserna i verksförordningen. Museet

upphörde den 1 januari 1999 som egen myndig-

het och ingår nu i Statens museer för världs-

kultur. Regeringen förutsätter att Riksrevisions-

verkets påpekanden och rekommendationer

kommer att beaktas i Statens museer för

världskulturs arbete med administrativa rutiner

inom den nya myndigheten.

I revisionsrapporter har Statens konstmuseer,

Naturhistoriska riksmuseet och Arkitektur-

museet fått påpekanden bl.a. om att vissa admi-

nistrativa rutiner och verksamhetsplanering bör

förbättras och utvecklas vid resp. myndighet.

Museerna har i särskilda skrivelser redogjort för

vilka åtgärder man vidtagit och planerar att vid-

taga med anledning av RRV:s rapporter. Rege-

ringen bedömer att dessa åtgärder är tillräckliga.

Slutsatser

Enligt regeringens samlade bedömning har de

centrala museerna i allt väsentligt på ett effektivt

sätt arbetat för att bevara vårt kulturarv, utveck-

lat och förmedlat kunskap om och upplevelser av

kulturarvet och härigenom gett perspektiv på

samhällsutvecklingen.

Utöver tidigare nämnda förändringar har

regeringen funnit det möjligt att till följd av det

höga anslagssparandet engångsvis minska Natur-

historiska riksmuseets anslag med 4 miljoner

kronor under budgetåret 2000. Nivån på anslaget

återställs budgetåret 2001. Kompensation för

nivåneddragningen år 2000 kommer att ges

genom en engångsanvisning budgetåret 2002.

Anslaget till Statens försvarshistoriska museer

höjs med 3,5 miljoner kronor i och med att juste-

ring sker för den tillfälliga nivåneddragningen år

1999.

Statens musiksamlingar får en nivåhöjning

med 4,5 miljoner kronor jämfört med föregåen-

de budgetår till följd av överföringen av Svenskt

visarkiv från Språk- och folkminnesinstitutet.

De förändringar av anslaget som görs sker

genom omprioriteringar dels inom anslaget, dels

inom utgiftsområdet.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för avtalsförsäk-

ringarna. Anslaget har tillförts 27 744 000

kronor.

Nedan sammanfattas redovisade förändringar för

år 2000.

Tabell 11.11 Beräkning av anslaget H1 Centrala museer:

Myndigheter för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

601 087

Pris- och löneomräkning

+ 361

Statens historiska museer

- 1 000

Moderna museet

+ 3 500

Inköp av samtida konst

+ 4 000

Överföring av Svenskt visarkiv till

Statens musiksamlingar

+ 4 500

Statens försvarshistoriska museer

återlägg av tillfällig besparing

+ 3 500

Statens sjöhistoriska museer,

engångsanvisning

+ 2 000

Naturhistoriska riksmuseet, tillfällig

minskning

- 4 000

Justering av premier

+ 27 744

Förslag 2000

641 692

År 2001 beräknas anslaget öka med 4 miljoner

kronor på grund av att den tillfälliga neddrag-

ningen av anslaget till Naturhistoriska riksmu-

seet återläggs. År 2002 beräknas anslaget till-

fälligt ökas med 4 miljoner kronor då kom-

pensation ges till Naturhistoriska riksmuseet för

denna neddragning. Vidare justeras anslagen till

Moderna museet och Statens sjöhistoriska

museer såsom beskrivits under respektive rubrik.

Tabell 11.12 Beräkning av anslaget H2 Centrala museer:

Stiftelser för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

172 897

Pris- och löneomräkning

+ 1 102

Förslag 2000

173 999

H3 Bidrag till regionala museer

Tabell 11.13 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

104 483

1999

Anslag

102 271

Utgifts-

prognos

102 271

2000

Förslag

103 416

2001

Beräknat

106 125

2002

Beräknat

108 917

Bidrag till regionala museer lämnas enligt för-

ordningen (1996:1598) om statsbidrag till regio-

nal kulturverksamhet (bidragsförordningen).

Bidraget syftar till att stödja museerna i deras

uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kun-

skaper om regionens kulturarv, dess konstut-

veckling samt om samhället och miljön i övrigt.

Statsbidraget skall ge museerna möjlighet att ta

ansvar för sin del av det regionala kulturmiljö-

arbetet. För närvarande är 27 museer berättigade

till statsbidrag. Bidrag fördelas, utom när det

gäller kulturmiljövård i Kalmar, Skåne och Got-

lands län, av Statens kulturråd efter samråd med

Riksantikvarieämbetet. Bidrag för kulturmiljö-

vård i Kalmar, Skåne och Gotlands län fördelas

av Riksantikvarieämbetet efter samråd med

Statens kulturråd och de regionala självstyrelse-

organen.

Enligt de riktlinjer för bidragen till regionala

kulturinstitutioner som riksdagen har godkänt

(prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129) skall en viss del av stödet avsättas

till riktade tidsbegränsade bidrag.

Från och med den 1 juli 1998 har försöksverk-

samhet inletts med regional fördelning av

kulturpolitiska medel i Kalmar, Skåne och Got-

lands län. Medel för ändamålet beräknas under

anslaget A4 Försöksverksamhet med ändrad

regional fördelning av kulturpolitiska medel.

Under anslaget Bidrag till regionala museer

anvisas även medel för kostnader för löne-

bidragsanställda vid de regionala museerna.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Enligt sammanställningar för år 1998 från

Statens kulturråd var antalet besökare vid de

regionala museerna totalt ca 2,8 miljoner, vilket

är en ökning med drygt 246 000 personer jäm-

fört med år 1997. Museernas sammanlagda

intäkter för år 1998 ökade i förhållande till före-

gående år. Statsbidraget utgör i allmänhet 8-24 %

av museernas totala driftsbidrag. Antalet årsver-

ken vid museerna var i princip oförändrat jäm-

fört med föregående år. Vid 18 av museerna upp-

gick andelen anställda med lönebidrag till mellan

30 och 50 %.

De regionala museerna bedriver en omfattan-

de publik verksamhet, framför allt genom ut-

ställningar, programverksamhet och publikatio-

ner, och bidrar därigenom till att sprida kunskap

om bl.a. regionens kulturarv. För att nå publik-

grupper i hela regionen förlägger många museer

delar av sin verksamhet till platser utanför

museilokalerna. Särskilda museipedagogiska pro-

gram genomförs för barn och ungdom, huvud-

sakligen i anslutning till skolundervisningen.

Cirka 10 % av besökarna är från skolor och för-

skolor. På flera regionala museer drivs en ut-

vecklingsverksamhet för att med hjälp av infor-

mationsteknik ytterligare öka tillgängligheten till

museernas samlingar.

De regionala museernas kunskap och kompe-

tens är viktig för myndigheter och kommuner,

bl.a. i samband med infrastrukturplanering och

samhällsplanering i övrigt. Vidare har museerna

en viktig roll när det gäller stöd och rådgivning i

samband med vård och underhåll av kulturhisto-

riskt värdefull bebyggelse. Flertalet museer har

en väsentligt ökad efterfrågan på museets kom-

petens när det gäller byggnadsvårdsrådgivning.

De regionala museerna deltar i regeringens

särskilda treåriga satsning, Kulturarvs-IT, som

påbörjades under innevarande år. Denna satsning

syftar till att bereda arbetshandikappade anställ-

ning och öka tillgängligheten till kulturarvet (jfr

prop. 1998/99:1 utg.omr. 14, anslaget A3 Sär-

skilda åtgärder för arbetshandikappade).

Under år 1998 användes 2 % av bidraget till de

regionala museerna för riktade tidsbegränsade

insatser. Av de 20 bidragsansökningar som be-

viljades under året avsåg 15 länsmuseernas och

Stiftelsen Nordiska museets gemensamma

millennieskiftesprojekt Framtidstro. Detta pro-

jekt, som genomförs i bred samverkan med

institutioner och organisationer på lokal och

regional nivå, syftar till att öka förståelsen för

framtidens begränsningar och möjligheter samt

att inspirera till debatt och positiv utveckling.

Övriga beviljade ansökningar avsåg projekt

rörande granskning av samlingarna, ökad till-

gänglighet för funktionshindrade och industri-

samhällets kulturarv.

En av Statens kulturråd utförd analys av det

riktade stödet har redovisats under anslaget B2

Bidrag till regional musikverksamhet samt regio-

nala och lokala teater-, dans- och musikinstitu-

tioner.

Viss resultatinformation avseende de regionala

museerna lämnas även under avsnitt 10 Kultur-

miljö.

Slutsatser

Mot bakgrund av tillgänglig information drar

regeringen slutsatsen att verksamheten har gett

goda resultat. De regionala museerna bidrar

genom sin verksamhet till att bygga upp och

förmedla kunskap bl.a. om regionens kulturarv

och kulturvärden, dess konstutveckling och om

aktuella samhällsfrågor i historisk belysning.

Beträffande de riktade bidragen bör samma

omläggning ske av medelsanvisningen som för-

ordats vad gäller teater-, dans- och musikinstitu-

tioner. För år 2000 skall de riktade bidragen för

de regionala museernas del i första hand gälla in-

satser med anknytning till industrisamhällets

kulturarv. Sådana insatser skall genomföras med

beaktande av vad regeringen anfört angående

kulturarvets demokratiska funktioner (prop.

1996/97:3).

Tabell 11.14 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

102 271

Pris- och löneomräkning

+ 1 145

Förslag 2000

103 416

H4 Bidrag till vissa museer

Tabell 11.15 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

39 504

1999

Anslag

41 298

1

Utgifts-

prognos

41 298

2000

Förslag

40 689

2001

Beräknat

41 521

2

2002

Beräknat

42 404

3

1 Varav 2 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen

1999.

2 Motsvarar 40 689 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 40 689 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel för bidrag till ett

antal museer och andra institutioner, de flesta

med viss formell anknytning till staten. Rege-

ringen har fastställt stadgar för stiftelserna

Dansmuseifonden (Dansmuseet), Drottning-

holms teatermuseum, Carl och Olga Milles

Lidingöhem (Millesgården), Thielska galleriet

och Föremålsvård i Kiruna. Flera av de stiftelser

som staten fastställer stadgar för har bildats av

andra än staten. Av de övriga står stiftelserna

Strindbergsmuseet och Rooseum delvis under

kommunalt huvudmannaskap, medan stiftelserna

Arbetets museum, Judiska museet, Röhsska

museet, Bildmuseet och Zornsamlingarna har

bildats av organisationer och andra intressenter.

Tabell 11.16 Sammanställning över medelstilldelningen

Tusental kronor

Regeringens

beräkning 2000

Arbetets museum

11 114

Dansmuseet

7 962

Drottningholms teatermuseum

5 441

Millesgården

1 793

Thielska galleriet

2 404

Föremålsvård i Kiruna

6 913

Röhsska museet

1 012

Rooseum

2 050

Strindbergsmuseet

537

Judiska museet

508

Bildmuseet

750

Zornsamlingarna

205

Summa

40 689

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Genom Sesam-projektet har samlingarnas status

generellt förbättrats under år 1998.

Arbetets museum har genom sitt fortsatta

arbete med det nationella uppdraget, vilket redo-

gjordes för i 1997 års budgetproposition (prop.

1996/97:1 utg.omr. 17, avsnitt 4), förstärkt den

industrihistoriska verksamheten runt om i

landet. Det sedan tidigare inledda arbetet med att

etablera en samverkan med arbetslivsmuseerna,

främst avseende industrisamhällets historia, har

bl.a. resulterat i att ett nätverk för arbetslivs-

museerna ArbetSam bildats. Arbetets

museum intar en aktiv roll i flera nätverk rörande

den industrihistoriska verksamheten i landet,

dels genom det nationella uppdraget men även

inom ramen för den ordinarie verksamheten.

Museet samarbetar med en stor mängd olika in-

stitutioner, föreningar m.m. och kan därigenom

vara aktivt i samhällsdebatten.

Dansmuseet har haft stängt under flera

månader i slutet av år 1998 i syfte att förbereda

den nu genomförda flytten till nya lokaler i

Stockholm.

Millesgården har haft en särskild satsning på

barnverksamhet, där inbjudan till att besöka

museet gått ut till samtliga lågstadieskolor i

Stockholmsområdet och hela året har varit full-

tecknat. Under året har museet påbörjat arbetet

med uppförandet av en ny utställningshall, vilken

beräknas stå färdig under hösten 1999. Milles-

gården beviljades 2 miljoner kronor i tilläggs-

budgeten i 1999 års ekonomiska vårproposition

(prop. 1998/99:199 avsnitt 5.4.13) för detta

ändamål.

Föremålsvård i Kiruna har fortsatt sitt utveck-

lingsarbete för att förbättra arbetsmetoderna,

vilket haft god effekt. Detta visas främst av att

fler föremål vårdats på kortare tid och att snitt-

kostnaden för vårdat föremål har minskat ytter-

ligare. Under första halvåret 1999 har Föremåls-

vård i Kiruna inlett arbetet med Kulturarvs-IT

(se utg. omr. 14).

Röhsska museet har redovisat hur arbetet som

nätverksansvarig för konsthantverk och form-

givning bedrivits.

Slutsatser

Mot bakgrund av tillgänglig information drar

regeringen slutsatsen att verksamheten har gett

goda resultat.

För ökade kostnader i samband med Kultur-

arvs-IT föreslås att Föremålsvård i Kiruna tillförs

700 000 kronor, varav 200 000 kronor som en-

gångssatsningar under vardera åren 2000 2002.

Med anledning av den nationellt angelägna

verksamhet som bedrivs vid Strindbergsmuseet

föreslås en ökning av bidraget med 100 000

kronor.

Finansiering av de föreslagna satsningarna har

skett genom omprioritering inom kulturområ-

det.

Tabell 11.17 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

39 298

Pris- och löneomräkning

+ 591

Föremålsvård i Kiruna

+ 700

Strindbergsmuseet

+ 100

Förslag 2000

40 689

H5 Stöd till icke-statliga

kulturlokaler

Tabell 11.18 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

16 245

Anslags-

sparande

4 181

1999

Anslag

10 000

Utgifts-

prognos

14 181

2000

Förslag

10 000

2001

Beräknat

10 204

2002

Beräknat

10 421

Bidraget används enligt förordningen (1990:573)

om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Det

innebär att stöd kan ges i form av bidrag till ny-

eller ombyggnad av musei-, teater- och konsert-

lokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag

kan också ges till standardhöjande reparationer

och handikappanpassning av sådana lokaler.

Beslut om bidrag fattas av Boverkets samlings-

lokalsdelegation efter samråd med Statens kul-

turråd. Beslut om bidrag fattas innan aktuella

byggnadsarbeten påbörjas och utbetalas när

arbetena är avslutade, vilket kan ta flera år.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Resultatredovisningen visar att under budgetåret

1998 inkom ansökningar om stöd för ca 65

kulturlokalsprojekt avseende sammanlagt 190

miljoner kronor. Detta pekar på den stora efter-

frågan och behov av denna typ av stöd som före-

ligger. Boverkets samlingslokalsdelegation fatta-

de beslut om fördelning av 6 981 000 kronor,

vilket innebar att hela bidragsramen utnyttjades.

Fyra ansökningar beviljades stöd; ett läns-

museum, ett konstmuseum, en konsthall och en

folkparksteater. Enligt Boverkets bedömning har

byggprojekten ofta utformats med särskild om-

sorg om gestaltningen.

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att i fråga om ramanslaget Stöd till

icke-statliga kulturlokaler, besluta om bidrag

som, inkl. tidigare åtaganden, medför utgifter på

högst 2 miljoner kronor efter år 2000, dock

längst t.o.m. år 2003.

Tabell 11.19 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Miljoner kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

15,4

6,2

2,0

Nya förpliktelser

7,0

10,0

10,0

Infriade förpliktelser*

16,2

14,2

10,0

1,0

1,0

Utestående förpliktelser vid årets slut

6,21

2,0

2,0

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

2,0

2,0

2,0

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

1 Varav anslagssparande 4,2 mkr

Slutsatser

Enligt regeringens bedömning är resultatet av

verksamheten tillfredsställande och stödet till

icke-statliga kulturlokaler ger i allt väsentligt

önskade resultat. Regeringen föreslår att anslaget

för år 2000 anvisas 10 miljoner kronor.

H6 Riksutställningar

Tabell 11.20 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

31 868

Anslags-

sparande

1 598

1999

Anslag

36 316

Utgifts-

prognos

37 264

2000

Förslag

37 733

2001

Beräknat

38 450

1

2002

Beräknat

39 219

2

1 Motsvarar 37 733 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 37 733 tkr i 2000 års prisnivå.

Riksutställningar har enligt förordning

(1997:1170) med instruktion för Riksutställ-

ningar till uppgift att främja utställnings- och

konstbildningsverksamheten genom att för-

medla och anordna utställningar, biträda med

rådgivning och annan service samt i övrigt

utveckla och förnya utställningen som medium

för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse.

Riksutställningar skall fylla en viktig funktion

som en levande kulturinstitution i samarbete och

i samråd med statliga och kommunala myndig-

heter, andra kulturarvs- och kulturinstitutioner,

organisationer och enskilda som är verksamma i

samhälls- och kulturlivet.

Riksutställningars avgiftsinkomster uppgick

under år 1998 till 8 839 000 kronor.

Anslagssparandet har uppkommit genom att

myndigheten under året fått stora externa intäk-

ter genom olika arrangemang i samband med

Kulturhuvudstadsåret. Prognosen för år 1999

visar på ett sammanlagt anslagssparande på

650 000 kronor, dvs. ca 1,8 % av anslaget. Myn-

digheten räknar med att förbruka sparandet

under nästa budgetår.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Riksutställningar har fortsatt satsningen på barn

och unga och på den samtida konsten. Av totalt

29 utställningar under år 1998 har 12 haft barn

och unga som målgrupp och 12 varit konstut-

ställningar med inriktning mot samtidskonst,

vilket innebär att andelen utställningar med dessa

inriktningar ökat jämfört med föregående år.

Antalet utställningar i turné har dock varit något

färre än år 1997 och även antalet besökta

kommuner. Riksutställningar kommer i sin

planering att av utställningarnas storlek och

innehåll att ånyå erbjuda utställningar av varierad

storlek, som kan öka efterfrågan från beställare

med mindre lokaler, bibliotek, skolor etc.

Riksutställningars samarbete med SJ, Utställ-

ningståget, har fortsatt. Med start den 3 oktober

1998 har utställningen Spåra staden turnerat runt

i landet. Övriga stora utställningsprojekt har

varit Avatar och Makten över mitt liv. Under

sommaren 1999 har Riksutställningar i samarbete

med Sjöhistoriska museet genomfört vandrings-

utställningen Människor och båtar i Norden. Av

de utställningar som turnerade under år 1998 var

29 producerade i samarbete med andra.

Myndighetens roll som kunskapsförmedlare

har stärkts genom inrättandet av Expoteket som

egen avdelning fr.o.m. den 1 januari 1999.

Riksutställningar har gjort stora satsningar på att

förbättra sin hemsida, som nu fungerar som en

viktig informationskälla för verksamma inom ut-

ställningsområdet.

Riksutställningar har av regeringen utsetts till

att vara en av miljöledningsmyndigheterna, med

uppgift att vara föregångare inom statlig förvalt-

ning vad avser införandet av miljölednings-

system. Detta arbete har inletts under år 1998

och ses av myndigheten som en fortsättning på

det ambitiösa miljöarbete som sedan länge bedri-

vits vid myndigheten.

Slutsatser

Riksutställningar har genom att producera och

förmedla vandringsutställningar av hög kvalitet

och genom sin rådgivning och service till övriga

utställare uppfyllt de mål som satts för verksam-

heten. Riksutställningars verksamhet ger önska-

de resultat och inriktningen bör därför behållas.

I 1999 års ekonomiska vårproposition (prop.

1998/99:100 utg.omr. 17 avsnitt 7.4) redovisades

att utgiftsområdet under åren 2000 och 2001

minskar med 20 miljoner kronor. Av beloppet

hänför sig 500 000 kronor till detta anslag. På

grund av den regional- och kulturpolitiskt bety-

delsefulla verksamhet som Riksutställningar

bedriver har dock regeringen funnit det angelä-

get att nivån på anslaget upprätthålls. Därför

kompenseras Riksutställningar för neddragning-

en. Finansiering sker genom omprioriteringar

inom utgiftsområdet.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för avtalsförsäk-

ringarna. Anslaget har tillförts 1 322 000 kronor.

Tabell 11.21 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

36 316

Pris- och löneomräkning

+ 95

Besparing

- 500

Kompensation för besparing

+ 500

Justering av premier

+ 1 322

Förslag 2000

37 733

H7 Statliga utställningsgarantier och

inköp av kulturföremål

Tabell 11.22 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

79

Anslags-

sparande

1

1999

Anslag

80

Utgifts-

prognos

80

2000

Förslag

80

2001

Beräknat

82

2002

Beräknat

83

Anslaget får användas för inköp av kulturföremål

som har sådant konstnärligt, historiskt eller

vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att

de införlivas med offentliga samlingar.

Systemet med statliga utställningsgarantier har

funnits sedan år 1974. Enligt förordningen

(1998:200) om statliga utställningsgarantier, som

trädde i kraft den 1 juni 1998, kan den som

anordnar en tillfällig utställning som skall visas i

Sverige under vissa förutsättningar få en statlig

utställningsgaranti. Utställningsgaranti får också

lämnas för svenska kulturmanifestationer utom-

lands.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Anslaget utnyttjades under år 1998 för ett bidrag

på 79 000 kronor till Livrustkammaren,

Skoklosters slott och Hallwylska museet för

inköp av ett fickur som tillhört Karl XII.

Möjligheten för utställningsarrangörer att få

utställningsgarantier innebär att förutsättningar

skapas för att musei- och utställningsverksam-

heten får en god spridning och når publik runt

om i landet.

I samband med att förordningen om statliga

utställningsgarantier trädde i kraft övertogs

hanteringen av systemet av Statens kulturråd.

Kulturrådet har utvärderat hur handläggningen

av utställningsgarantier har fungerat. Utvärde-

ringen visar bl.a. att intäkterna täcker kostnader-

na för hanteringen av utställningsgarantier. Från

och med år 2000 finansieras verksamheten

genom avgifter (se A1 Statens kulturråd).

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidraget används på ett

tillfredsställande sätt. Regeringen föreslår att

anslaget för år 2000 anvisas 80 000 kronor.

12 Film och medier

12.1 Omfattning

I verksamhetsområdet ingår statens stöd på

filmområdet: stöd till filmproduktion, till film-

kulturell verksamhet och till Konstnärsnämn-

dens filmstöd. Verksamhetsområdet omfattar

vidare bidrag till Sveriges Dövas Riksförbund för

produktion av TV-program för döva, statens in-

satser för TV-utbyte med Finland samt verk-

samheten vid Statens biografbyrå. Området

omfattar också radio och TV i allmänhetens

tjänst (public service). Övriga verksamheter

inom medieområdet redovisas under utgiftsom-

råde 1.

12.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 12.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

180,7

193,7

194,6

239,1

239,8

240,5

Förändringar

Staten, filmbranschen, Sveriges Television AB

och TV4 AB (publ) har enats om ett nytt

filmavtal, 2000 års filmavtal, som skall gälla

fr.o.m. den 1 januari 2000 t.o.m. den 31 decem-

ber 2004. Avtalet redovisas i propositionen Ny

svensk filmpolitik (prop. 1998/99:131).

Konstnärsnämndens stöd till produktion av

kortfilm förstärktes år 1999.

Prioriteringar

Det nya filmavtalet innebär en rad förändringar

och kraftiga förstärkningar av nuvarande stöd till

produktion och visning av svensk film.

Satsningen på radio och TV i allmänhetens

tjänst fortsätter. Regeringen föreslår att Sveriges

Television AB (SVT), Sveriges Radio AB (SR)

och Sveriges Utbildningsradio AB (UR) även för

år 2000 tilldelas särskilda medel på sammanlagt

100 miljoner kronor för förnyelse. SVT föreslås

dessutom för år 2000 få 75 miljoner kronor för

särskilt kvalificerad programproduktion. Rege-

ringen föreslår också att SR för år 2000 tilldelas

särskilda medel på 10 miljoner kronor för att

stärka mångfald och kvalitet i programutbudet.

För att hela befolkningen skall ha tillgång till

TV kommer marknätet att vara avgörande under

överskådlig tid. Digitala TV-sändningar i mark-

nätet har inletts och ytterligare sändnings-

tillstånd kommer att fördelas i slutet av år 1999.

Verksamheten vid Dövas TV förs över till

public service-sektorn. Finansiering av produk-

tion av teckenspråksprogram för döva föreslås i

fortsättningen ske genom medelstilldelning från

rundradiokontot.

De statliga insatserna för dagspressen måste

förstärkas. I syfte att värna den publicistiska

mångfalden höjs driftsstödet från år 2000. För att

långsiktigt värna presstödssystemet och att

presstöd skall ges till tidningar med störst behov

ändras gränsen för hushållstäckning för medel-

och högfrekventa tidningar från 40 % till 30 %.

För lågfrekventa tidningar införs en mjukare

upplagetröskel i syfte att underlätta den fortsatta

utgivningen (se utgiftsområde 1).

Under våren 1999 har tre utredningar lämnat

förslag till regeringen om förändringar inom

medieområdet. Utredningarnas förslag syftar till

att motverka skadlig ägar- och maktkoncentra-

tion inom massmedierna, att reformera lokal-

radion samt att kartlägga behovet av att sam-

ordna lagstiftningen inom bl.a. radio, television

och televerksamhet (se utgiftsområde 1).

12.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Mediemarknad

Den svenska mediemarknaden har genomgått

stora och genomgripande förändringar under

1990-talet. Avregleringen av etermedierna och

den tekniska utvecklingen har förändrat förut-

sättningarna på marknaden och skapat utrymme

för nya aktörer. Internet har kommit att utveck-

las till ett informations- och kommunikations-

system av väsentlig betydelse.

Medieanvändning

Enligt Mediebarometern 1998 (Nordicom) har

medieanvändningen under 1990-talet varit rela-

tivt konstant . Vissa tendenser till förändringar

kan dock påvisas, bland annat en kraftig ökning

av användningen av Internet i hemmet. Under en

genomsnittlig dag år 1998 använde 8 % av

befolkningen Internet i hemmet, jämfört med

2 % år 1997.

Den totala medieanvändningen är nästan sex

timmar per person under en genomsnittlig dag.

Radio och TV dominerar tidsmässigt. Drygt två

timmar om dagen ägnas åt radiolyssnande och en

och en halv timme åt TV-tittande.

TV, radio och morgontidningar är de medier

som har störst räckvidd. En genomsnittlig dag

tittar 86 % av befolkningen på TV, lyssnar 80 %

på radio och läser 75 % en morgontidning. An-

delen TV-tittare har ökat successivt sedan början

av 1990-talet. Radiolyssnandet uppvisade en

uppgång i mitten på 1990-talet men har inte ökat

de senaste åren. Andelen som läst eller tittat i en

morgontidning en genomsnittlig dag har ökat

från 72 % år 1997 till 75 % år 1998.

Medieanvändningen skiljer sig åt mellan olika

åldersgrupper. Andelen TV-tittare är störst i

åldersgrupperna 9 14 och 65 79 år. Andelen

radiolyssnare är störst i åldrarna 25 64 år. Läs-

ning av morgontidningar är vanligast i ålders-

gruppen 65 79 år.

Den bruttotid som ägnas åt medier är relativt

likartad för kvinnor och män och användningen

av olika medier skiljer sig inte i någon större ut-

sträckning mellan könen.

TV-utbudet

Granskningsnämnden för radio och TV har pub-

licerat en rapport om det svenska TV-utbudet.

Bland annat redovisas resultat av en studie av sju

TV-kanaler som riktar sig till hela landet (SVT1,

SVT2, TV3, TV4, Kanal 5, TV6 och Z-TV). Stu-

dien visar att utbudet i SVT i sin helhet karaktäri-

seras av mycket stor mångfald i fråga om inne-

håll. TV4 profilerar sig som en kanal med ett

utbud som ligger mycker nära den genom-

snittliga svenska TV-kanalen. Utbudet i TV3,

Kanal 5 och TV6 präglas av underhållning och

förströelse.

Film

Under år 1998 uppgick antalet biobesök till 15,8

miljoner, vilket är en ökning med 4 % jämfört

med år 1997. Antalet besök per år och invånare

var 1,79 i genomsnitt. Ungdomar mellan 15 och

24 år går oftare på bio än andra. Under en

genomsnittlig dag går 2 % av denna grupp på

bio, jämfört med 1 % av den totala befolkningen.

Bland vuxna är studenter, högre tjänstemän och

akademiker de flitigaste biobesökarna.

Det genomsnittliga biljettpriset ökade med

7 % till 66,38 kronor. Under året har 20 svenska

långfilmer haft premiär, varav 7 med utländska

samproducenter. De svenska filmernas andel av

biljettintäkterna var 14,7 %, vilket är en minsk-

ning jämfört med föregående års andel som var

17,8 %.

Våld i medier

Globaliseringen och den snabba teknikutveck-

lingen ändrar förutsättningarna för att på ett

effektivt sätt skydda barn och unga från skadligt

innehåll i medierna. EU:s ministerråd antog år

1998

en rekommendation som syftar till att genom

självreglering stärka skyddet för minderåriga och

den mänskliga värdigheten inom såväl nya elek-

troniska medier som traditionella audiovisuella

medier. Rådet mot skadliga våldsskildringar

(Våldsskildringsrådet) ansvarar för rekommen-

dationens genomförande i Sverige, vilket framför

allt består i att etablera en dialog och ett infor-

mationsutbyte med företrädare för branscherna.

Under det gångna året har bland annat den

svenska TV- och datorspelsbranschen tagit ini-

tiativ till självreglering i form av åldersmärkning

och information till föräldrar. EU:s ministerråd

har även antagit en handlingsplan för att främja

en säker användning av Internet, bl.a. genom

stöd till utveckling av filtreringsverktyg.

Utbudet av våldsskildringar i svensk TV ökar

inte totalt sett enligt en rapport publicerad av

Våldsskildringsrådet i februari 1999. Andelen

våldsskildringar av den totala sändningstiden i de

sex studerade kanalerna var exakt densamma år

1997 som år 1995, nämligen 7 %. Däremot har

de kanaler som redan år 1995 uppvisade en låg

andel våld ytterligare minskat sitt våldsutbud.

Detta gäller Sveriges Televisions kanaler. De ka-

naler som år 1995 uppvisade större andel våld har

ytterligare ökat sitt våldsutbud. Minst andel våld

uppvisar SVT2 med 1 % av kanalens totala sänd-

ningstid. Störst andel uppvisar TV1000 vars

totala sändningstid till 14,1 % utgörs av vålds-

skildringar. Studien omfattar även SVT1, TV3,

TV4 och Kanal 5.

De viktigaste statliga insatserna på området

Ny svensk filmpolitik

2000 års filmavtal mellan staten, filmbranschen

och TV-företagen innebär en kraftig förstärk-

ning av produktionsstöden till svensk film, lik-

som en kraftfull satsning på lanseringsstöd, stöd

till distribution av parallellkopior och stimulans-

bidrag till biografägare för visning av svensk film.

Vidare omfattar avtalet ett ökat stöd till vis-

ningsorganisationer och regional verksamhet

samt medel för internationell lansering av svensk

film, stöd till textning på svenska av film och

video och till syntolkning, liksom medel för be-

varande och tillgängliggörande av det svenska

filmarvet. Flera parter i avtalet ökar sina direkta

bidrag. De sammanlagda intäkterna till avtalet

kan beräknas till 385 miljoner kronor under år

2000, vilket är en ökning med drygt 100 miljoner

kronor jämfört med innevarande år. Staten skall

 under förutsättning att riksdagen fattar erfor-

derliga beslut lämna ett årligt bidrag till Film-

institutet på 200,5 miljoner kronor. Det innebär

en ökning av bidraget med 67,6 miljoner kronor i

jämförelse med år 1999, varav 5 miljoner kronor

utgörs av de medel som regeringen disponerat

för färgfilmsrestaurering i Ingmar Bergmans

namn.

Det nya filmavtalet redovisas i propositionen

Ny svensk filmpolitik (prop. 1998/99:131) som

överlämnades till riksdagen i juni 1999.

Satsningen på public service fortsätter

I riksdagens beslut om budgetpropositionen för

år 1999 (prop. 1998/99:1 utg. omr. 17 avsnitt

12.6, 1998/99:KrU 1, rskr. 1998/99:55) ingick att

Sveriges Television, Sveriges Radio och Sveriges

Utbildningsradio skall tilldelas särskilda medel ur

rundradiokontot om 245 miljoner kronor för

åren 1999 2001 för förnyelse i samband med ny

teknik. Medel har fördelats med 100 miljoner

kronor för år 1999. Ytterligare 100 miljoner

kronor skall fördelas för år 2000 och 45 miljoner

kronor år 2001. SVT föreslås dessutom få 75

miljoner kronor även för år 2000 för särskilt

kvalificerad programproduktion. Regeringen

föreslår också att SR för år 2000 tilldelas sär-

skilda medel på 10 miljoner kronor för att stärka

mångfald och kvalitet i programutbudet.

Dövas TV finansieras via rundradiokontot

Under hösten 1998 och vintern 1999 har en ut-

värdering av verksamheten vid Dövas TV

genomförts inom Kulturdepartementet. En

promemoria med förslag om ändrad finansiering

och vissa bedömningar angående ny organisa-

tionsform för Dövas TV remitterades under

maj juni 1999. Sveriges Television AB och

Sveriges Dövas Riksförbund har den 8 sep-

tember 1999 inkommit till regeringen med en

principöverenskommelse om överföring av verk-

samheten till Sveriges Television. Regeringen

föreslår att finansiering av produktion av tecken-

språksprogram för döva år 2000 2001 skall ske

genom medelstilldelning från rundradiokontot.

Digitala TV-sändningar i marknätet

I juni 1998 meddelade regeringen tillstånd för

digitala TV-sändningar i marknätet. Regeringen

ändrade sändningstillstånden i december 1998 då

ytterligare ett sändarnät blev tillgängligt. För

närvarande har 11 företag tillstånd att sända i de

tre sändarnät som är tillgängliga för digital mark-

sänd TV.

Regeringen har den 23 juni 1999 beslutat att

sändningsutrymme för digitala TV-sändningar

som motsvarar ytterligare en frekvenskanal får

upplåtas i de områden som omfattas av den

första uppbyggnadsetappen. Fördelningen av

sändningstillstånden sker i slutet av år 1999.

Regeringen har tillkallat en parlamentarisk

kommitté (dir. 1997:137) med uppdrag att följa

och utvärdera de markbundna digitala TV-sänd-

ningarna under den första etappen. Kommittén

har också till uppgift att medverka vid urvalet av

de programföretag som ges tillstånd genom att

yttra sig över ansökningarna till Radio- och TV-

verket.

Effekter av de statliga insatserna

Filmutredningen har på regeringens uppdrag

redovisat analyser och förslag baserade på

erfarenheter från nuvarande filmpolitiska stöd i

betänkandet Ny svensk filmpolitik (SOU

1998:142). En erfarenhet är att svensk film-

produktion är beroende av offentligt stöd. Det är

en situation som Sverige delar med alla länder i

Europa. En annan erfarenhet är att förhandsstöd

till långfilm, barn- och ungdomsfilm samt kort-

och dokumentärfilm spelar en central roll för

finansieringen av svenska filmprojekt. Exempel-

vis har ansökan om förhandsstöd lämnats för 95

av de sammanlagt 109 svenska långfilmer som

producerades under perioden 1993 1997. Stöd

beviljades till 90 filmer.

Satsningen på regionala resurscentrum för film

och video har inneburit ett större regionalt enga-

gemang för filmen som konstart och som till-

växtnäring. Verksamheten präglas av arbete med

filmfrämjande åtgärder, regionala visningskedjor,

marknadsföring, filmevenemang m.m. som till-

sammans bidrar till distribution och visning av

svensk film. Även produktionen av kortfilm har

ökat kraftigt.

I och med utgången av år 1998 avslutades det

restaureringsprojekt för svensk färgfilm som

Svenska Filminstitutet med hjälp av engångs-

medel inledde år 1996. Vid denna tidpunkt hade

16 filmer färdigställts, vilket innebär att målet för

det särskilda projektet uppnåtts. Flera av film-

erna har även visats för publik. Med hjälp av de

ytterligare medel som i Ingmar Bergmans namn

tilldelats för färgfilmsrestaurering fr.o.m. år

1999, kommer arbetet att fortgå med den stora

mängd filmer som återstår att restaurera (se även

prop. 1998/99:1 utg.omr. 17).

Konstnärsnämndens stöd till produktion av

kortfilm är av mycket stor betydelse för de

svenska kortfilmarna och särskilt för unga,

oetablerade filmare. Dessa har svårigheter att

finna finansiering på annat håll och bidraget ger

dem möjligheter till förarbeten i form av manus

eller "piloter" som sedan presenteras för presum-

tiva producenter. Kortfilmsproduktion är

mycket kostnadskrävande och nämndens bidrag

är oftast en nödvändig del av den totala finansie-

ringen. Bidragsgivningen är särskilt viktig då det

i övrigt saknas organ som ger bidrag till experi-

mentell film utan att det samtidigt förutsätts att

försöken resulterar i en visningsfärdig produkt.

Satsningen på public service-radio och public

service-TV innebär att företagen ges möjligheter

att, även i en tid av omställning, uppfylla sitt

uppdrag att förse hela befolkningen med ett brett

utbud som kännetecknas av mångfald och kvali-

tet. En annan effekt av satsningarna är att pro-

gramföretagen får möjlighet att kunna bereda

fler arbetstillfällen för utomstående i program-

verksamheten.

Statens insatser för att möjliggöra sändningar

av digital marksänd TV har bl.a. betydelse för

tillgången till ett varierat radio- och TV-utbud

över landet, samt på sikt för ett mer effektivt ut-

nyttjande av frekvensutrymmet.

De åldersgränser som Statens biografbyrå

sätter efterlevs väl vid filmvisningarna. Gransk-

ningen får även effekter för videohandeln efter-

som en stor och växande andel av de filmer som

hyrs ut och säljs har granskats av Biografbyrån

och försetts med åldersgränser. Biografbyråns

tillsynsorganisation med regionala kontrollörer

bedöms ha en återhållande effekt på förekomsten

av olaga våldsskildring på videomarknaden.

Genom Biografbyråns yttranden effektiviseras

Justitiekanslerns hantering av åtalsärenden som

rör olaga våldsskildring.

Regeringens slutsatser

Målen för statens insatser inom verksamhetsom-

rådet är att stödja mångfald och reella yttrande-

möjligheter, garantera massmediernas obero-

ende, säkerställa tillgänglighet till massmedierna,

motverka skadliga inslag i massmedierna samt att

främja nyskapande och tillgång till ett varierat

utbud.

I propositionen Ny svensk filmpolitik (prop.

1998/99:131) gör regeringen bedömningen att de

samlade insatserna för filmen bör förstärkas och

att huvuduppgiften bör vara att främja produk-

tion och distribution av svensk kvalitetsfilm.

Inriktningen på de framtida insatserna bör i

huvudsak ansluta till den grundläggande inrikt-

ning som angavs i propositionen Kulturpolitik

(prop. 1996/97:3). Därtill bör det vara vara en

viktig uppgift för en ny filmpolitik att förbättra

kvinnliga filmskapares villkor. Filmutredningens

analyser och förslag, byggda på erfarenheter från

gällande filmpolitiska stöd, visar att det krävs så-

väl förändringar av nuvarande filmpolitiska

stödformer som en kraftig förstärkning av de

ekonomiska medel som ställs till förfogande för

att inriktningen på filmpolitiken skall kunna för-

verkligas. I propositionen gör regeringen be-

dömningen att 2000 års filmavtal innebär att in-

riktningen på filmpolitiken har större

förutsättningar att förverkligas.

Statens insatser på verksamhetsområdet i

övrigt främjar i hög grad produktion, distribu-

tion och ett varierat utbud av TV-program i

Sverige samt värnar mångfalden på den svenska

mediemarknaden. Insatserna bidrar även till att

förekomsten av skadliga våldsskildringar begrän-

sas.

Satsningar på public service-radion och public

service-televisionen är viktiga för att radio- och

TV-verksamhet i allmänhetens tjänst även i fort-

sättningen skall ha en central roll bland svenska

medier. Public service-företagen bör även i fort-

sättningen ges goda möjligheter att befinna sig

långt framme när det gäller utveckling av nya

programformer och användning av ny teknik.

Genom att Dövas TV förs över till public

service-sektorn kan huvudmannaskap och finan-

siering ges former som långsiktigt tryggar verk-

samheten. Förutsättningarna för produktion av

TV-program för döva och hörselskadade kan

därmed förbättras genom samordning av Dövas

TV:s och SVT:s produktion. Finansiering av

produktion av teckenspråksprogram för döva för

åren 2000 2001 föreslås ske genom medelstill-

delning från rundradiokontot.

I det föregående har redogjorts för satsningar

på filmområdet. Resultatet inom verksamhets-

området i övrigt bedöms som tillfredsställande

och inriktningen kommer i huvudsak att ligga

fast för år 2000.

12.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte lämnat några in-

vändningar i revisionsberättelserna.

12.5 Anslag

I1 Filmstöd

Tabell 12.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

129 530

Anslags-

sparande

861

1999

Anslag

142 403

Utgifts-

prognos

142 800

2000

Förslag

205 161

2001

Beräknat

205 161

2002

Beräknat

205 161

Under anslaget anvisas medel för statens stöd till

svensk filmproduktion m.m., till filmkulturell

verksamhet, till regionala resurscentrum för film

och video samt för Konstnärsnämndens film-

stöd.

Stödet till svensk filmproduktion finansieras

t.o.m. innevarande år genom 1993 års finansie-

ringsavtal för Stiftelsen Svenska Filminstitutet.

Det femåriga avtalet mellan staten, organisa-

tioner inom film- och videobranschen samt

Sveriges Television AB och TV4 AB (publ)

trädde i kraft den 1 januari 1993.

I december 1997 sades filmavtalet upp av

videobranschen. Övriga parter träffade i februari

1998 en överenskommelse om förlängning av

avtalet i första hand t.o.m. den 31 december

1999. Avtalet genererade 215 miljoner kronor

under år 1998, varav ca 177 miljoner kronor ut-

gick som stöd till svensk filmproduktion. Under

år 1999 beräknas avtalets intäkter minska med

drygt 30 miljoner kronor på grund av att video-

branschen inte längre bidrar med medel.

Filminstitutet är även kontaktkontor för EU:s

audiovisuella stödprogram MEDIA II.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

I propositionen Ny svensk filmpolitik (prop.

1998/99:131) redovisar regeringen de viktigaste

resultaten av det filmstöd som fördelats inom

ramen för 1993 års finansieringsavtal och de

överväganden som ligger bakom 2000 års

filmavtal. Propositionen kommer att behandlas

av riksdagen under hösten 1999.

När det gäller Sveriges deltagande i inter-

nationellt samarbete på filmområdet har Film-

institutet fortsatt sitt arbete med bl.a. EU:s stöd-

program MEDIA II och Europarådets produk-

tionsfond Eurimages. En viktig del av arbetet

gäller spridning av information om de olika

stöden till de berörda inom filmbranschen och

att ge råd i ansökningsförfarandet. Antalet

svenska ansökningar inom MEDIA II fortsätter

att öka, men det faktiska utfallet minskade under

året. Erfarenheterna visar dock att stöden utgör

ett värdefullt tillskott till filmbranschen och att

MEDIA II skapar viktiga informella och for-

mella nätverk.

Inom ramen för den filmkulturella delen av

Filminstitutets verksamhet har institutet fördelat

stöd för spridning och visning av värdefull film i

hela landet, bl.a. till visningsorganisationer och

filmfestivaler. Flertalet av dessa stöd gäller insat-

ser på det regionala planet för utveckling inom

filmområdet och till lokal filmkulturell verksam-

het för barn och ungdom. En viktig del av Film-

institutets verksamhet är att stimulera en fortsatt

uppbyggnad av regionala resurscentrum för film

och video. Under år 1998 har tolv regionala re-

surscentrum fått del av stödet. Totalt fördelades

9 miljoner kronor, vilket genererade en regional

motprestation på 14,7 miljoner kronor. För

innevarande år får sexton resurscentrum del av

stödet, som uppgår till 13,5 miljoner kronor.

Skolbio har under läsåret 1997/98 bedrivits i 154

av landets kommuner, varav 64 kommuner nu-

mera bedriver verksamheten utan stöd från

Filminstitutet. Filminstitutet fördelar även stöd

för breddning av filmrepertoaren på små och

medelstora orter. Under år 1998 fördelades

255 000 kronor till 85 biografer i 16 län.

Filminstitutets filmarkiv ökade år 1998 med

868 titlar och sammanlagt finns nu drygt 18 000

lång- och kortfilmer arkiverade. Filmerna måste

förvaras i kylkasematter som håller en viss tem-

peratur och luftfuktighet för att inte förstöras.

Kasematterna fylldes under året och arkivet

byggs under år 1999 ut med hjälp av de medel

som anvisades för ändamålet i budgetpropo-

sitionen för år 1999 (prop. 1998/99:1 utg.omr.

17, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55).

I och med utgången av år 1998 avslutades det

restaureringsprojekt för svensk färgfilm som

Filminstitutet med hjälp av engångsvisa medel

inledde år 1996. Under denna period har 16

filmer färdigställts, vilket innebär att målet för

det särskilda projektet uppnåtts. Flera av filmer-

na har även visats för publik. Med hjälp av de

ytterligare medel som i Ingmar Bergmans namn

tilldelats för färgfilmsrestaurering fr.o.m. år 1999

kommer arbetet att fortgå med den stora mängd

filmer som återstår att restaurera. Omkopie-

ringen av den brandfarliga nitratfilmen från peri-

oden 1897 1953 fortsätter. Tre långfilmer har

kopierats under året och ytterligare ett antal

filmer har återfunnits och överförts till säker-

hetsfilm. Ett stort antal kortfilmer återstår dock

att kopiera.

Filminstitutet arbetar också för att sprida

svensk film och svensk filmkultur i olika delar av

världen. Under året har svensk film visats på 180

platser runt om i världen vid festivaler och andra

evenemang. Särskilt framgångsrika är de svenska

kort- och dokumentärfilmerna.

Konstnärsnämndens bidrag till projekt inom

filmområdet har kommit att få allt större bety-

delse för filmarna. Antalet ansökningar har ökat

kraftigt under senare år, från 131 på årsbasis

budgetåret 1995/96 till 239 ansökningar år 1998.

Antalet beviljade ansökningar ökade från 19

stycken år 1997 till 34 stycken år 1998. Detta har

möjliggjorts genom att de genomsnittliga

bidragsbeloppen minskat. Kvinnornas andel av

antalet bidrag har legat konstant på omkring

40 % vilket svarar mot deras andel av ansök-

ningarna.

2000 års filmavtal

I april 1999 enades staten, organisationer inom

filmbranschen, Sveriges Television AB och TV 4

AB (publ) om ett nytt filmavtal, 2000 års

filmavtal, som träder i kraft den 1 januari 2000

och skall gälla t.o.m. den 31 december 2004.

Regeringen har den 10 juni 1999 överlämnat

propositionen Ny svensk filmpolitik (prop.

1998/99:131) till riksdagen.

I propositionen gör regeringen bedömningen

att de samlade insatserna för filmen bör förstär-

kas. Huvuduppgiften bör vara att främja pro-

duktion och distribution av svensk kvalitetsfilm.

Inriktningen på de framtida insatserna för filmen

bör vara att upprätthålla och utveckla värdefull

svensk filmproduktion i samverkan med berörda

branscher, att säkerställa tillgången till ett brett

utbud av värdefull film i olika visningsformer i

hela landet, att upprätthålla och utveckla bio-

grafens roll som kulturell mötesplats i hela landet

och medverka till att biopubliken långsiktigt

ökar, att ge fler, främst barn och ungdomar,

möjlighet till eget skapande med film och andra

medier för rörliga bilder, att regionalt och lokalt

stärka filmens roll i kulturlivet, särskilt med

tanke på barn och ungdom, att förbättra kvinn-

liga filmskapares villkor, att bevara filmer och

material av film- och kulturhistoriskt intresse

och i ökad utsträckning tillgängliggöra dem för

forskning och allmänhet samt att upprätthålla

och utveckla det internationella utbytet och sam-

arbetet på filmområdet.

Slutsatser

Regeringen redovisar i propositionen om ny

svensk filmpolitik sina slutsatser angående film-

politiken. För att inriktningen på filmpolitiken

skall kunna förverkligas krävs såväl förändringar

av nuvarande stödformer som en kraftig för-

stärkning av stödet. I propositionen föreslår

regeringen därför att stöd till filmkulturell verk-

samhet och stöd till regionala resurscentrum för

film och video skall regleras i 2000 års filmavtal.

För år 2000 beräknar regeringen en ökning av

filmstödet med 67,6 miljoner kronor i jämförelse

med år 1999, varav 5 miljoner kronor utgörs av

de medel som regeringen har disponerat under

innevarande år för restaurering av svensk färg-

film i Ingmar Bergmans namn. Regeringen före-

slår att 205,2 miljoner kronor anvisas anslaget för

filmstöd för år 2000, varav 200,5 miljoner kronor

avser medel inom ramen för 2000 års filmavtal.

Förslagen finansieras genom omprioriteringar

inom utgiftsområdet.

Av anslaget år 2000 avser 158 000 kronor den

statliga ålderspensionsavgiften.

Tabell 12.3 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

142 403

Reformer

+ 62 600

Ålderspensionsavgiften

+158

Förslag 2000

205 161

I2 Statens biografbyrå

Tabell 12.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

7 612

Anslags-

sparande

931

1999

Anslag

7 390

Utgifts-

prognos

8 100

2000

Förslag

8 214

2001

Beräknat

8 344

1

2002

Beräknat

8 481

2

1 Motsvarar 8 214 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 8 214 tkr i 2000 års prisnivå.

Statens biografbyrå förhandsgranskar på begäran

filmer och videogram som skall visas offentligt.

Biografbyrån fastställer åldersgränser och kan

besluta om klipp och visningsförbud. På begäran

förhandsgranskas även filmer och videogram för

enskilt bruk. Biografbyrån utövar tillsyn över

videogrammarknaden och skall yttra sig till

Justitiekanslern (JK) innan allmänt åtal väcks för

brottet olaga våldsskildring.

Anslagssparandet beror i huvudsak på mins-

kade hyreskostnader. År 1999 minskades Bio-

grafbyråns anslag tillfälligt med 450 000 kronor

på grund av detta sparande. Den del av anslags-

sparandet som motsvarar den tillfälliga minsk-

ningen av anslaget kommer därför att användas

till myndighetens förvaltningskostnader under år

1999. Resterande sparade medel skall under åren

1999 och 2000 bland annat användas till värdska-

pet för en internationell konferens för film-

granskare, investering i ett nytt ekonomisystem

samt en fortsatt satsning på utåtriktad informa-

tion.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under år 1998 har Biografbyrån fattat beslut i

totalt 713 granskningsärenden. Av dessa var 410

långfilmer, vilket avser biograffilmer och video-

filmer som är 60 minuter eller längre. Det totala

antalet granskade långfilmer är i princip oföränd-

rat från tidigare år. Av de granskade långfilmerna

var 185 biograffilmer och 225 videofilmer, vilket

innebär en större andel videofilmer än tidigare år.

De granskade videofilmerna var med något

undantag avsedda för uthyrning eller försäljning

och omfattas inte av den obligatoriska förhands-

granskningen. Närmare 90 % av de granskade

videofilmerna var pornografiska.

Flertalet filmer åläggs någon form av restrik-

tion, i allmänhet en åldersgräns. Endast 6 % av

de granskade långfilmerna fick visas för all

publik, det vill säga även för de minsta barnen

utan vuxensällskap. Klippingripanden gjordes

under året i tolv videogram, samtliga pornogra-

fiska med våldsinslag. Inga klipp gjordes i bio-

graffilmer. Ingen film, vare sig biograffilm eller

videofilm, förbjöds.

Biografbyrån har under år 1998 yttrat sig till

JK om drygt 1 100 videogram som, med ett

undantag, ingick i samma ärende.

Under slutet av år 1998 och början av år 1999

har biografbyrån genomfört betydande sats-

ningar för att göra sitt material elektroniskt till-

gängligt, bl.a. genom uppbyggnaden av en

webbplats.

Tabell 12.5 Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till in-

komsttitel

(Som inte får

disponeras)

Kostnader

Resultat

(intäkt -

 kostnad)

Utfall 1998

8 775

6 893

1 882

Prognos 1999

7 100

7 100

0

Budget 2000

7 100

7 100

0

För granskning av filmer och videogram tar Bio-

grafbyrån ut avgifter som skall motsvara kostna-

den för granskningsverksamheten. Intäkterna

redovisas på statsbudgetens inkomstsida under

rubrik 2522 Avgifter för granskning av filmer

och videogram. Biografbyrån får inte disponera

intäkterna. Under år 1998 var intäkterna från

granskningen 8 519 000 kronor, medan kostna-

den var 6 739 000 kronor. Granskningsavgifterna

sänktes den 1 januari 1999 för att bättre motsvara

kostnaderna. Enligt Biografbyråns prognos be-

räknas granskningsintäkterna till 7 miljoner kro-

nor under åren 1999 och 2000.

Biografbyrån tar också ut en avgift för yttran-

den i åtalsärenden. Denna avgift fastställs av

myndigheten och uppgick under året till 525

kronor per videogram. Intäkterna av yttranden i

åtalsärenden var under året 256 000 kronor.

Kostnaden har under samma tid uppgått till

154 000 kronor. Vissa intäkter av det stora åtals-

ärendet byrån yttrade sig över under år 1998

återfinns i 1997 års bokföring, eftersom

handläggningen inleddes under detta år. Även

Biografbyråns avgifter för yttranden i åtalsären-

den redovisas under inkomsttitel 2522 Avgifter

för granskning av filmer och videogram. Byråns

prognos visar att intäkterna från dessa ärenden

kommer att uppgå till 100 000 kronor per år

under åren 1999 och 2000.

Slutsatser

Enligt regeringens bedömning har Statens bio-

grafbyrå på ett effektivt sätt utfört sina uppgifter.

Regeringen föreslår att anslagsnivån från år

1998 återställs med 450 000 kronor efter den

tillfälliga minskningen under år 1999.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för avtalsförsäk-

ringarna. Anslaget har tillförts 334 000 kronor.

Tabell 12.6 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

7 390

Pris- och löneomräkning

+ 40

Justering av premier

+ 334

Återställande av nivå

+ 450

Förslag 2000

8 214

I3 Utbyte av TV-sändningar mellan

Sverige och Finland

Tabell 12.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

25 347

1999

Anslag

25 533

Utgifts-

prognos

25 401

2000

Förslag

24 932

2001

Beräknat

25 426

2002

Beräknat

25 965

Under anslaget anvisas medel för de kostnader

Teracom AB har för rundradiosändningar i Stor-

stockholmsområdet av finländska TV-program,

de kostnader Sveriges Television AB har för till-

handahållande och överföring av en svensk pro-

gramkanal till Finland, de kostnader Telia Info-

Media TeleVision AB har för tillhandahållande

av den finländska programkanalen till kabelnät

på ett antal orter i Sverige samt Sverigefinska

Riksförbundets kostnader i samband med ut-

sändning av den finländska programkanalen i

Sverige. De sistnämnda kostnaderna baserar sig

på överenskommelser mellan riksförbundet och

förhandlingsorganisationen Copyswede som

företräder vissa rättighetshavarorganisationer.

Det svensk-finska televisionsutbytet bedrivs

enligt en princip om ömsesidighet. Finland an-

svarar för kostnaderna för utsändningen av en

svensk programkanal i Finland och för överför-

ingen av en finsk programkanal till Sverige. På

motsvarande sätt ansvarar Sverige för kostna-

derna för utsändningen av en finsk programkanal

i Sverige och för överföringen av en svensk pro-

gramkanal till Finland.

Finlands-TV har under år 1998 distribuerats

till 26 orter i Sverige enligt avtal mellan Kultur-

departementet och Telia InfoMedia TeleVision

AB. Dessa orter har en potential av drygt en

miljon hushåll vilket motsvarar över 2,5 miljoner

möjliga tittare. Motsvarande kanal, SVT

EUROPA, sänder i södra Finland och har där en

potential av drygt 700 000 hushåll, eller omkring

1,7 miljoner möjliga tittare.

Utsändningen av finländska TV-program i

Sverige sker med stöd av radio- och TV-lagen

(1996:844). Regeringen har den 22 december

1998 meddelat Sverigefinska Riksförbundet till-

stånd att bedriva sådana sändningar under år

1999.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Verksamheten med vidaresändning av en finsk

programkanal i Sverige har genomförts på ett

tillfredsställande sätt under år 1998. Telia Info-

Media TeleVision AB redovisar i sitt budget-

underlag ett lägre medelsbehov för år 2000 be-

roende på billigare teknik och effektivare distri-

bution.

Slutsatser

Regeringen bedömer att systemet med rund-

radiosändningar av den finländska program-

kanalen över Storstockholmsområdet och till-

handahållande av programkanalen för kabel-

distribution på ett antal orter i Sverige bör

bibehållas tills vidare. De medel som frigörs

genom minskat resursbehov föreslås användas

för omprioriteringar inom kulturområdet.

Tabell 12.8 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

25 533

Pris- och löneomräkning

- 151

Minskat resursbehov

- 450

Förslag 2000

24 932

I4 Bidrag till dokumentation om

den mediepolitiska utvecklingen

och till europeiskt

mediesamarbete

Tabell 12.9 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

666

Anslags-

sparande

785

1999

Anslag

821

Utgifts-

prognos

742

2000

Förslag

821

2001

Beräknat

837

2002

Beräknat

853

Under anslaget redovisas medel för svensk med-

verkan i Audiovisuella Eureka och Europeiska

Audiovisuella Observatoriet. Avgiften år 1998

till Audiovisuella Eureka och Observatoriet upp-

går till sammanlagt 666 000 kronor.

Audiovisuella Eureka arbetar för närvarande

med ett mandat på fyra år. En oberoende utvär-

dering av verksamheten har genomförts under

hösten 1998 och vintern 1999 med sikte på ställ-

ningstagande till den fortsatta verksamheten

under hösten 1999.

Anslagssparandet beror dels på underutnytt-

jande av anslaget, dels på en osäkerhet om storle-

ken på den svenska medlemsavgiften till de två

organisationerna. På tilläggsbudget i denna pro-

position föreslås att anslaget minskas med

785 000 kronor för förstärkning av presstödet

inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet kom-

mer, som en följd härav, att användas för

kostnader under anslaget.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Audiovisuella Eurekas insatser under år 1998 har

fortsatt koncentrerats till att stödja och initiera

projekt inom områdena utbildning, utveckling

och distribution av europeisk film, TV och video.

Syftet med verksamheten är att stärka den euro-

peiska audiovisuella industrins konkurrenskraft

och underlätta samarbete mellan EU-länder och

de deltagande länder som inte är medlemmar i

EU.

Europeiska Audiovisuella Observatoriet är ett

forsknings- och statistikinstitut som samlar in

och distribuerar information om den europeiska

film-, TV-, och videoindustrin. Observatoriet

driver dessutom ett utvecklingsarbete i syfte att

skapa jämförbar europeisk statistik på det audio-

visuella området. Under år 1998 har arbetet kon-

centrerats på observatoriets informationsservice,

rådgivning och utgivning av publikationerna

IRIS och Statistical Yearbook.

Slutsatser

Regeringen föreslår att anslaget för år 2000 an-

visas 821 000 kronor.

Radio och TV i allmänhetens tjänst

Inledning

År 1998 var det andra året av den nuvarande till-

ståndsperioden (1997 2001) för radio- och TV-

företagen i allmänhetens tjänst (public service)

Sveriges Television AB (SVT), Sveriges Radio

AB (SR) (inkl. Radio Sweden) och Sveriges Ut-

bildningsradio AB (UR). Enligt riksdagens be-

slut den 11 juni 1996 om riktlinjer för en radio

och TV i allmänhetens tjänst skall public service-

företagen, inkl. dotterbolag, under tillståndsperi-

oden finansieras i huvudsak med TV-avgifter

som riksdagen anvisar från rundradiorörelsens

resultatkonto (rundradiokontot) (prop.

1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr.

1995/96:297). Även Granskningsnämnden för

radio och TV skall delvis finansieras med TV-

avgiftsmedel. Riksdagsbeslutet innebär vidare att

medelstilldelningen till public service-företagen,

liksom tidigare, skall värdesäkras enligt ett sär-

skilt kompensationsindex som fastställs av rege-

ringen.

De tre programföretagen har i mars 1999 läm-

nat redovisningar av hur public service-upp-

draget uppfyllts. Redovisningarna gäller verk-

samhetsåret 1998 och utgår från tillståndsvillkor,

anslagsvillkor och i förekommande fall före-

tagens egna måldokument. Företagen arbetar

också på olika sätt med att sprida dessa redovis-

ningar, bl.a. genom att de finns tillgängliga på

företagens hemsidor på Internet. Syftet med

redovisningarna är bl.a. att ge staten underlag

inför kommande tillståndsperioder, skärpa före-

tagens fokus på hur uppdraget uppfyllts samt att

ge allmänheten information om hur TV-avgifts-

medlen används och på så sätt stimulera till

offentlig debatt.

Granskningsnämnden för radio och TV har i

uppdrag att göra en bedömning av om företagens

redovisningar ger staten och allmänheten till-

räckligt underlag. Nämnden har i sitt beslut den

9 juni 1999 funnit att 1998 års rapporter från SR,

SVT och UR allmänt sett är väl genomförda och

att de väsentligen tillgodoser de syften som an-

givits av regering och riksdag. Nämnden pekar

dock på vissa punkter där den anser att det finns

behov av förtydliganden och kompletteringar i

kommande rapporter från företagen. Nämnden

konstaterar att programföretagen i flera fall gjort

förändringar i syfte att ytterligare höja informa-

tionsvärdet i rapporterna. Företagen har dess-

utom följt vissa av de rekommendationer om åt-

gärder som nämnden pekade på vid

bedömningen av 1997 års rapporter.

Satsningen på radio och TV i allmänhetens

tjänst har fortsatt under år 1998. Den innebär att

SVT, SR och UR har fått del av det särskilda

medelstillskott under perioden 1998 2001 som

riksdagen fattat beslut om (prop. 1998/99:1,

utg.omr. 17, bet. 1998/99:KrU1, rskr.

1998/99:55). För år 1998 har 100 miljoner

kronor fördelats mellan SVT, SR och UR. Dess-

utom har SVT fått 75 miljoner kronor för sär-

skilt kvalificerad programproduktion.

SVT har av tilldelade medel för digitala sänd-

ningar åren 1997 och 1998 (123,2 miljoner

kronor) förbrukat 40 miljoner kronor vid 1998

års utgång. SVT bedömer att resterande medel,

tillsammans med de av regeringen utfästa medlen

för åren 1999 2001, kommer att ha finansierat

digital distribution och nya programverksam-

heter t.o.m. utgången av år 2001. SVT har under

år 1999 startat nationella digitala sändningar i

marknätet av SVT1, SVT2, SVT24 samt regionalt

i fem områden, som når ca 50 % av befolk-

ningen.

SR har vid utgången av år 1998 förbrukat 15

miljoner kronor av hittills tilldelade medel för

digitala sändningar på totalt 69,5 miljoner

kronor. SR har träffat ett avtal med Teracom om

kostnaderna för utbyggnad av sändarnätet och

digitala sändningar under åren 1999 2001. SR

räknar med en kostnad på ca 50 miljoner kronor

per år för den digitala verksamheten. SR begär

ett särskilt kvalitetstillskott på 40 miljoner

kronor per år fr.o.m. år 2000.

SR redovisar att det nationella digitala nätet

vid halvårsskiftet 1999 täcker 85 % av publiken

och det regionala nätet 35 %. SR sänder för när-

varande det analoga riksutbudet även digitalt vad

avser P1, P3 och P4-riks samt P4 lokalt över de

områden där SR har sändningstillstånd. Dess-

utom sänds den finska kanalen P7 och en del

unika försökssändningar, t.ex. en 24-timmars

seriös musikkanal i Stockholm och Malmö samt

olika försök med bild- och texttjänster.

UR:s sändningstillstånd har genom regerings-

beslut den 17 december 1998 förlängts att gälla

t.o.m. utgången av år 2001. UR utgår i budget-

underlaget från att företaget kommer att få del av

de särskilda medel som regeringen utfäst sig för

under åren 2000 och 2001 och att dessa medel

fördelas till programföretagen enligt gällande

fördelningsnyckel.

Medelsberäkning för år 2000

Tabell 12.11 Ordinarie medelstilldelning

Miljoner kronor i 1997 års prisläge enligt kompensationsindex

Sveriges Television

3 087,6

60,57%

Sveriges Radio

1 767,3

34,67%

Sveriges Utbildningsradio

242,7

4,76%

Totalt

5 097,6

100%

Radio Sweden

38,8

Tabell 12.12 Särskilda medel

Miljoner kronor i 1998 års prisläge enligt kompensationsindex

Sveriges Television

60,57

Sveriges Radio

34,67

Sveriges Utbildningsradio

4,76

Totalt

100

Sveriges Television (programproduktion)

75

Sveriges Radio (mångfald och kvalitet)

10

Regeringens förslag om medelsanvisning till

SVT, SR, UR och Radio Sweden tar sin utgångs-

punkt i de riktlinjer som beslutades av riksdagen

i juni 1996 i samband med behandlingen av pro-

positionen En radio och TV i allmänhetens tjänst

1997 2001 (prop. 1995/96:161, bet.

1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297).

För år 1999 tilldelades de tre public service-

företagen totalt 5 097,6 miljoner kronor (i 1997

års prisläge enligt kompensationsindex). Det

senast kända kompensationsindex gäller

fortfarande år 1997 varför medelstilldelningen

även för år 2000 skall ske i 1997 års prisläge.

Regeringen föreslår därför en total medelstill-

delning för år 2000 på 5 097,6 miljoner kronor (i

1997 års prisläge enligt kompensationsindex).

Fördelningsnyckeln mellan SVT, SR och UR

ändrades senast genom riksdagens beslut om

medelstilldelning för den avgiftsfinansierade

radio- och TV-verksamheten för år 1997. Den

bör behållas oförändrad även år 2000. Program-

företagen bör även i fortsättningen i samförstånd

kunna justera fördelningen om bolagen exem-

pelvis kommer överens om att omfördela ansva-

ret för vissa gemensamma funktioner.

Regeringen föreslår därför att de samlade

medlen för år 2000 fördelas med 3 087,6 miljoner

kronor (60,57 %) till SVT, 1 767,3 miljoner

kronor (34,67 %) till SR och 242,7 miljoner kro-

nor (4,76 %) till UR. I enlighet med riksdagens

beslut om riktlinjer för public service-verksam-

heten skall även Radio Swedens medelstilldel-

ning räknas upp med kompensationsindex. För

år 1999 tilldelades Radio Sweden 38,8 miljoner

kronor (i 1997 års prisläge). Regeringen föreslår

att Radio Sweden även för år 2000 tilldelas 38,8

miljoner kronor (i 1997 års prisläge).

Granskningsnämnden för radio och TV skall

enligt riksdagens beslut om riktlinjer för public

service-verksamheten, liksom tidigare, delvis

finansieras över statsbudgeten och delvis med

medel från rundradiokontot som anvisas till

statsbudgetens inkomstsida. Regeringens förslag

om medelstilldelning till Granskningsnämnden

lämnas under utgiftsområde 1, anslag E5.

Nämndens totala anslag för år 2000 föreslås

uppgå till 7 421 000 kronor. Regeringen föreslår

att 5 046 000 kronor skall anvisas från rund-

radiokontot till statsbudgetens inkomstsida.

Särskilda medel för förnyelse

I budgetpropositionen för år 1999 föreslog rege-

ringen att public service-företagen skulle tilldelas

särskilda medel för satsning på förnyelse. Medlen

avsåg såväl satsningar på ny distributionsteknik

som möjligheter att vidareutveckla program-

former och starta nya programkanaler. Riks-

dagen fattade den 9 december 1998 beslut med

anledning av regeringens förslag (prop.

1998/99:1 utg.omr. 17 avsnitt 12.6, bet.

1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Beslutet inne-

bär att public service-företagen skall tilldelas sär-

skilda medel på 245 miljoner kronor (i 1998 års

prisläge enligt kompensationsindex) för åren

1999 2001. Medlen skall fördelas med 100 mil-

joner kronor år 1999, 100 miljoner kronor år

2000 och 45 miljoner kronor år 2001.

Regeringen anförde i budgetpropositionen för

år 1999 som skäl för satsningen både att public

service-företagen har en viktig roll vid introduk-

tionen av ny teknik på radio- och TV-området

och att det är viktigt att den goda kvalitet som

präglar public service-radion och public service-

televisionen kan vidmakthållas. Denna bedöm-

ning gäller fortfarande. Public service-företagen

befinner sig mitt i en process av omställning. Ett

omfattande teknikskifte sammanfaller i tiden

med en alltmer tilltagande konkurrens. Denna

situation innebär påfrestningar för företagens

verksamhet. Övergången till ny teknik för såväl

produktion som distribution av radio och TV

medför under en övergångsperiod ökade kostna-

der för public service-företagen. Den digitala

tekniken medför att en effektivisering i företagen

blir möjlig. En del av dessa kostnadsökningar

kan därför inrymmas inom ramen för företagens

ordinarie medelstilldelning. Därutöver behövs

även för år 2000 ett medelstillskott för bl.a.

sändningar med digital teknik, men också för att

programföretagen skall ha goda förutsättningar

att utveckla programutbudet och skapa nya pro-

gramformer samt göra detta utbud tillgängligt

för hela den svenska publiken.

Regeringen föreslår mot denna bakgrund att

särskild medelstilldelning för förnyelse till SVT,

SR och UR utgår med 100 miljoner kronor även

för år 2000. Medlen skall fördelas med 60,57 %

till SVT, 34,67 % till SR och 4,76 % till UR. De

särskilda medel som regeringen föreslår skall

göras tillgängliga skall särredovisas i företagens

redovisning till regeringen om medelsanvänd-

ningen.

Särskilda medel för kvalificerad produktion av

TV-program

Riksdagen fattade den 9 juni 1998 beslut om

tilläggsbudget till statsbudgeten för år 1998

(prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr.

1997/98:317). I beslutet ingår att SVT fr.o.m.

den 1 juli 1998 skall få ett nytt årligt stöd ur

rundradiokontot på 75 miljoner kronor (i 1998

års prisläge enligt kompensationsindex) för sär-

skilt kvalificerad programproduktion av typen

dokumentärer, dramatik och program för barn

och ungdom. I budgetpropositionen för år 1999

gjorde regeringen vissa kompletteringar angå-

ende medlens användning (prop. 1998/99:1

utg.omr. 17 avsnitt 12.6, bet. 1998/99:KrU1,

rskr. 1998/99:55). Regeringen föreslår mot

denna bakgrund att medelstilldelningen till SVT

även för år 2000 ökas med 75 miljoner kronor (i

1998 års prisläge enligt kompensationsindex) för

särskilt kvalificerad programproduktion.

Syftet med satsningen är att SVT:s ambitions-

nivå för produktion av kvalitetsprogram skall

höjas. Regeringen utgår därför från att SVT inte

avser att minska de ordinarie resurserna för

kostnadskrävande kvalitetsproduktion utan att

medelsförstärkningen innebär att SVT kan höja

ambitionsnivån då det gäller produktionen av

kvalitetsprogram (se även 1997/98:KrU5y).

De medel som regeringen föreslår skall göras

tillgängliga skall särredovisas i SVT:s årliga redo-

visning till regeringen om medelsanvändningen.

Särskilda medel för att värna mångfald och kvalitet

i Sveriges Radios programutbud

Sveriges Radio är i dag i stort sett ensamt i den

svenska radiobranschen när det gäller att produ-

cera och sända ett omfattande utbud både av

musik och andra typer av program som känne-

tecknas av mångfald, bredd, djup och kvalitet.

Konkurrensen från de kommersiella kanalernas

utbud utgörs till mycket stor del av populär-

musik. Sveriges Radios utbud är tillgängligt för i

stort sett hela den svenska befolkningen, dels

genom rikskanalerna, men också genom ett väl

utbyggt nät av 26 lokala stationer runt om i

landet. Cirka två tredjedelar av det totala radio-

lyssnandet avser Sveriges Radios program.

Regering och riksdag har klart markerat att

förhållanden i olika delar av landet skall bevakas

och speglas i public service-företagens program-

utbud. Detta gäller särskilt programföretagens

nyhetsförmedling och samhällsbevakning, men

även granskning och spegling av kulturlivet och

övriga skeenden skall omfatta hela landet och

vara angeläget för hela befolkningen. Sveriges

Radios decentraliserade organisation utgör en

förutsättning för detta.

Den del i public service-uppdraget som avser

mångfald i verksamheten kan också översättas i

ett krav på att det skall finnas många produk-

tionskällor och medverkan från även andra än

företagets egna anställda. I Sveriges Radios upp-

drag ingår att öka utomståendes medverkan i

programverksamheten under tillståndsperioden

jämfört med år 1996. Syftet med kravet är att öka

mångfalden i programutbudet och att bereda

arbetstillfällen för bl.a. externa producenter, fri-

lansjournalister och kulturarbetare.

Sveriges Radio har i sin public service-redo-

visning för år 1998 och sitt budgetunderlag för år

2000 redovisat problem med att under till-

ståndsperioden klara av att öka utomståendes

medverkan i programverksamheten utan att

detta får negativa effekter på andra prioriterade

programområden som exempelvis nyheter, aktu-

alitets- och samhällsprogram och möjligheten att

hålla en fullgod bemanning i den regionala orga-

nisationen.

Enligt regeringens mening är det önskvärt att

undvika en motsättning mellan att kunna behålla

en decentraliserad organisation och andra

aspekter på mångfald. Det bör heller inte finnas

en motsättning mellan hög kvalitet i det totala

programutbudet och möjligheten att moder-

nisera och effektivisera verksamheten genom att

delta i ett teknikskifte från gammal till ny pro-

duktionsteknik.

Regeringen föreslår därför att Sveriges Radio

AB tilldelas ett medelstillskott ur rundradio-

kontot på 15 miljoner kronor (i 1998 års pris-

läge) fördelat med 10 miljoner kronor år 2000

och 5 miljoner kronor år 2001 för att värna

mångfalden och kvaliteten i programutbudet. De

särskilda medlen skall i hög grad användas till att

skapa ytterligare förutsättningar för ökad med-

verkan av utomstående i programverksamheten.

De särskilda medel som regeringen föreslår

skall göras tillgängliga skall särredovisas i

Sveriges Radios redovisning till regeringen om

medelsanvändningen.

Programverksamhet för döva

Dövas TV är en sektion inom Sveriges Dövas

Riksförbund (SDR). Dövas TV producerar TV-

program på teckenspråk för och med döva inom

områdena nyheter, information och kultur.

Verksamheten finansieras nästan uteslutande

med statliga medel. Programmen sänds i SVT:s

kanaler och sändningsverksamheten regleras i

avtal mellan Dövas TV och SVT. I budgetpropo-

sitionen för budgetåret 1994/95 aviserade rege-

ringen att verksamheten skulle utvärderas efter

fem år, dvs. under år 1999 (prop. 1993/94:100

bil. 12, bet. 1993/94:KrU28, rskr. 1993/94:286).

En utvärdering har genomförts inom Kultur-

departementet under hösten 1998 och vintern

1999. Departementet har under utvärderingen

haft kontakt med SDR, Dövas TV, SVT m.fl. En

departementspromemoria med förslag om

ändrad finansiering och vissa bedömningar

angående ny organisationsform för Dövas TV

har remissbehandlats under våren 1999. Remiss-

instansernas synpunkter finns tillgängliga på

departementet (Ku1998/2261/Me).

Regeringens förslag: Finansieringen av Dövas TV

fr.o.m. år 2000 skall ske via TV-avgiften genom

medelstilldelning från rundradiokontot. Pro-

gramverksamheten för döva inom Sveriges Tele-

vision AB för år 2000 tilldelas 17 615 000 kronor.

Promemorians förslag: Överensstämmer med

regeringens förslag.

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser

stöder förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Verksam-

heten inom Dövas TV har utvecklats från att

främst avse intern information inom SDR

(produktion av videogram) till att gälla program-

produktion för sändning i public service-

televisionen till en allmän publik av såväl döva

som hörande. Programproduktionen vid Dövas

TV och sändningarna av dessa program i SVT:s

kanaler innebär att en betydande del av SVT:s

uppdrag att sända program för döva fullgörs av

en organisation utanför företaget och med en

finansiering vid sidan av den som i övrigt gäller.

Med hänsyn till att sändningarna fungerar väl

och fyller ett stort behov för döva bör huvud-

mannaskap och finansiering nu ges former som

långsiktigt tryggar verksamheten.

Ett viktigt skäl för en förändring är att Dövas

TV som producent av program som sänds av

SVT inte bör ha en intresseorganisation som

huvudman. De syften som bär upp verksamheten

inom SDR behöver inte alltid vara förenliga med

de syften som gäller för public service-

televisionen. Vidare bör verksamheten vara själv-

ständig i förhållande till staten. Regeringen anser

att verksamheten vid Dövas TV är av sådant slag

att den bör bedrivas inom ramen för TV-

verksamheten i allmänhetens tjänst.

I departementspromemorian uttalas att för-

ändringen inte syftar till att minska det sam-

manlagda utbudet av sändningar på teckenspråk

eller sänka ambitionsnivån för dessa sändningars

kvalitet samt att eventuella samordningsvinster i

huvudsak bör användas för att stärka program-

utbudet på teckenspråk. Som utgångspunkter för

överföringen av Dövas TV från SDR till SVT an-

ges i promemorian bl.a. att den kompetens som

finns vid Dövas TV bör utvecklas och bevaras,

att den produktionsresurs som Dövas TV utgör i

huvudsak skall utnyttjas i minst samma omfatt-

ning som under de senaste åren, att de tillgångar

som Dövas TV för närvarande förfogar över skall

föras över utan kostnad för SVT och att produk-

tionsanläggningarna i Leksand används i minst

samma utsträckning som för närvarande också i

den fortsatta verksamheten.

Den finansiering med statsmedel som för när-

varande gäller för Dövas TV genom bidraget till

SDR föreslås i promemorian ersättas med samma

typ av finansiering som tillämpas för produktion

och sändning av radio och TV i allmänhetens

tjänst, dvs. via rundradiokontot. Samtliga remiss-

instanser stöder förslaget att verksamheten vid

Dövas TV förs över till public service-sfären och

att finansieringen därmed bör ske på samma sätt

som för public service-företagen.

Den 8 september 1999 träffade SVT och SDR

en principöverenskommelse om att huvudman-

naskapet för verksamheten vid Dövas TV skall

föras över från SDR till SVT. Av överenskom-

melsen framgår vidare att SVT har förklarat sig

berett att inom företaget organisera program-

verksamhet för den döva publiken och att därvid

arbeta med utgångspunkt i de allmänna mål för

verksamheten som redovisas i departements-

promemorian och att parterna är överens om att

de tillgångar som Dövas TV förfogar över skall

föras över till SVT utan kostnad.

Regeringen föreslår mot denna bakgrund att

finansieringen av Dövas TV skall ske via TV-

avgiften genom medelstilldelning från rund-

radiokontot. Statsbidraget till SDR för Dövas

TV upphör därmed. De frigjorda medlen på

statsbudgeten föreslås användas för ompriorite-

ringar inom kulturområdet.

För år 1999 tilldelades Sveriges Dövas Riks-

förbund ett anslag om 17 518 000 kronor för

produktion av videogram på teckenspråk. Rege-

ringen föreslår att SVT för år 2000 tilldelas

17 615 000 kronor (i 2000 års prisläge enligt

kompensationsindex) från rundradiokontot för

programverksamheten för döva.

TV-avgiften och rundradiokontot

Regeringens förslag: TV-avgiften höjs med 36

kronor till 1 644 kronor per helår fr.o.m. den 1

januari 2000.

Skälen för regeringens förslag: En avgörande

faktor för rundradiokontots resultat är utveck-

lingen av det särskilda kompensationsindexet för

public service-företagen. Intäkterna på kontot

påverkas bl.a. av utvecklingen av antalet TV-

avgiftsbetalare samt storleken på TV-avgiften.

Det är nödvändigt att rundradiokontots resultat

upprätthålls positivt för att medelstilldelningen

till public service-företagen skall säkras på lång

sikt.

Antalet registrerade TV-avgifter hos Radio-

tjänst i Kiruna AB (RIKAB) uppgick år 1998 till

i genomsnitt 3 348 000 stycken. Betalningseffek-

tiviteten definierad som det totala antalet inbetal-

ningar i förhållande till fakturerade TV-avgifter

ligger på 97,5 %. Rundradiorörelsens resultat för

år 1998 uppgår till 178 miljoner kronor, vilket är

en förbättring med 225 miljoner kronor jämfört

med år 1997. Det ackumulerade resultatet på

rundradiokontot uppgick vid utgången av år

1998 till 390 miljoner kronor.

Vid beräkningarna har regeringen utgått från

att kompensationsindex under år 1999 inte

kommer att öka med mer än 2,5 % och att

antalet avgiftsbetalare blir oförändrat drygt 3,3

miljoner. Teracom AB skall i enlighet med 1992

års riksdagsbeslut årligen tillföra rundradio-

kontot 213,6 miljoner kronor (i 1992 års pris-

läge) t.o.m. mars månad år 2000 som ersättning

för utrustning som bolaget erhöll vid sitt bild-

ande. Vid denna tidpunkt faller en viktig intäkt

bort från rundradiokontot, vilket har tagits med i

beräkningarna för de kvarvarande åren av

gällande tillståndsperiod.

För närvarande är TV-avgiften 1 608 kronor

per år eller 402 kronor per tremånadersperiod.

SVT har föreslagit en höjning av TV-avgiften

med 48 kronor för år 2000. Regeringen föreslår

att TV-avgiften höjs med 36 kronor till 1 644

kronor per helår fr.o.m. den 1 januari 2000.

Regeringens förslag om TV-avgiften förutsätter

en ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. Den

föreslagna höjningen är av sådant slag att rege-

ringen inte ansett det nödvändigt att, utöver

kontakter med SVT, inhämta ytterligare upp-

lysningar i ärendet. Förslag till lag om sådan änd-

ring redovisas under avsnitt 2 Lagförslag. Lag-

förslaget berör i och för sig ett sådant ämne som

avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen.

Eftersom det endast är fråga om en ändring av

beloppets storlek anser regeringen att lagänd-

ringen inte är av sådan beskaffenhet att Lagrådets

yttrande behöver inhämtas.

13 Forskning

13.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar statens stöd till

forskning inom kulturområdet. Medlen beräknas

under två anslag: Forsknings- och utvecklingsin-

satser inom kulturområdet samt Forskning och

dokumentation om medieutvecklingen.

13.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 13.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

41,9

37,1

38,7

36,8

37,5

38,2

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

De utgifter som belastar anslagen är medel för

dels verksamhetsforskning och utvecklingsarbete

inom kultursektorn och dels forskning och

dokumentation om medieutvecklingen. Medlen

inom verksamhetsområdet används för projekt

inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas

(Statens historiska museum, Statens konstmu-

seer, Naturhistoriska riksmuseet, Statens museer

för världskultur och Stiftelsen Nordiska museet),

Riksarkivets, Riksantikvarieämbetets och Språk-

och folkminnesinstitutets ansvarsområden.

Vidare belastas anslaget med del av kostnaderna

för grundforskning vid Naturhistoriska riks-

museet. Medel används även för att utarbeta

mediestatistik m.m. vid den svenska avdelningen

av Nordiska dokumentationscentralen för mass-

kommunikationsforskning (Nordicom).

Bidraget till Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet (HSFR) har under året resul-

terat i två delrapporter som utgörs dels av en

problemanalys, innefattande preliminära förslag

samt dels av fördjupningsstudier och komplette-

ringar, innefattande bl.a. särskilda utredningar

och inventeringar. Nordicom-Sverige har under

år 1998 presenterat den årliga räckviddsunder-

sökningen, Mediebarometern.

13.3 Resultatbedömning

De myndigheter som får bidrag för forsknings-

och utvecklingsinsatser inom kulturområdet har

under år 1998 behållit och vidareutvecklat kvali-

teten på forskningen. Gränsdragningen mellan

vad som är insamlings-, dokumentations-, utred-

nings-, och publiceringsverksamhet har blivit

bättre under året. Myndigheterna har även fort-

satt att öka forskningsinformationen till både

verksamma inom kultur- och utbildningssekto-

rerna och till allmänheten. Flera av myndighe-

terna har ett etablerat nationellt och internatio-

nellt samarbete med universitet, högskolor och

andra myndigheter. I enlighet med regeringens

uppdrag har myndigheterna under året vidtagit

åtgärder för att öka jämställdheten inom forsk-

nings- och utvecklingsprojekt.

Statens kulturråd har under året i huvudsak

använt forskningsmedlen till bidrag till forsk-

ningsprojekt och konferenser samt till att samla

och sprida information om pågående forskning.

Kulturrådets fördelning av medel grundar sig på

förslag från ansvarsmuseernas forskningsnämnd.

Utgångspunkten för 1998 års projekt var insam-

landet och samlingarna där bl.a. frågeställningar

som behandlar vilka gruppers kulturarv som be-

varas och hur detta lyfts fram i utställningar och

programverksamhet betonats.

Gränsdragningen mellan forskningsverksam-

het och annan verksamhet har förtydligats hos

myndigheterna. Ett flertal myndigheter har vid-

tagit åtgärder för att öka jämställdheten inom

myndigheternas arbete med forskning och

utveckling. Det nationella och internationella

forskningssamarbetet har fortsatt och myndig-

heternas forskningsresultat har på olika sätt

kommit allmänheten till godo.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

I propositionen Vissa forskningsfrågor (prop.

1998/99:94) har framhållits att forskning och

utvecklingsarbete är viktiga faktorer i strävanden

för att främja kvalitén i den offentliga verksam-

heten. Det är viktigt att berörda myndigheter tar

initiativ till och stödjer relevant forskning. I

nämnda proposition har också behovet av kun-

skapsstrategier och forskningsstrategier upp-

märksammats. Kunskapsstrategier bör enligt

propositionen bl.a. innehålla bedömningar av

omfattningen och inriktningen av den forskning

som pågår eller initieras.

Regeringen avser att lämna uppdrag till

Statens kulturråd och ansvarsmuseerna, Riks-

arkivet, Riksantikvarieämbetet och Språk- och

folkminnesinstitutet att utarbeta kunskaps-

och/eller forskningsstrategier. Redovisningen

kommer att utgöra ett av underlagen för rege-

ringens forskningspolitiska proposition år 2000.

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsk-

ningsrådet har i uppdrag av regeringen att i sam-

verkan med berörda myndigheter och institutio-

ner utreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad

och utveckling av sektorsforskningen inom

kulturområdet. Uppdraget skall slutredovisas

den 1 mars år 2000.

Regeringens slutsatser

Verksamhetsområdet behandlades hösten 1996 i

propositionen om forskning och samhälle (prop.

1996/97:5, bet. 1996/97:UbU03, rskr.

1996/97:99). Där redogjorde regeringen för

inriktningen på de framtida insatserna inom

forskningsområdet.

Förhållandena inom verksamhetsområdet har

inte förändrats väsentligt. Regeringen bedömer

att anslagen är värdefulla för kunskapen kring

och utvecklingen av kultur- och medieområdets

verksamhet. I avvaktan på Humanistisk-sam-

hällsvetenskapliga forskningsrådets slutredovis-

ning den 1 mars 2000 av uppdraget att utreda och

föreslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling

av sektorsforskningen inom kulturområdet

ligger den inriktning som fastslogs i propositio-

nen om forskning och samhälle fast.

13.4 Anslag

J1 Forsknings- och utvecklings-

insatser inom kulturområdet

Tabell 13.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

40 646

Anslags-

sparande

2 254

1999

Anslag

35 871

Utgifts-

prognos

37 441

2000

Förslag

35 549

2001

Beräknat

36 206

2002

Beräknat

36 855

Under anslaget anvisas medel för verksamhets-

forskning och utvecklingsarbete inom kultur-

sektorn. Medlen utnyttjas för projekt inom

Statens kulturråds, ansvarsmuseernas (Statens

kulturråd fördelar medel till Statens historiska

museum, Nationalmuseum, Moderna museet,

Naturhistoriska riksmuseet, Statens museer för

världskultur och Stiftelsen Nordiska museet)

Riksarkivets, Riksantikvarieämbetets och Språk-

och folkminnesinstitutets ansvarsområden.

Vidare belastas anslaget med del av kostnaderna

för grundforskning vid Naturhistoriska riks-

museet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1998

visar ett anslagssparande på 2 254 000 kronor.

Delar av beloppet är intecknat och avser beslu-

tade men ej utbetalade bidrag till fleråriga pro-

jekt. En annan anledning till anslagssparandet är

att tyngdpunkten i vissa projekt ligger i projek-

tets slutfas.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Kulturrådets forskningsinsatser sker i överens-

stämmelse med rådets forskningsprogram för

åren 1997 1999 där bl.a. samhällets etniska och

kulturella mångfald och kultur som resurs i

samhällsutvecklingen uppmärksammas. Av de

projekt som avslutats under året kan nämnas en

undersökning om barns och ungdomars kultur-

och fritidsvanor samt ett projekt om kultur-

sponsring. Kulturrådet har tillsammans med

Centrum för Kulturpolitisk forskning vid Hög-

skolan i Borås arbetat för att samla och sprida

information om pågående forskning i Sverige

och utomlands. Kulturrådet medverkar i flera

internationella samarbetsprojekt med kultur-

politisk inriktning.

Ansvarsmuseernas forskning inriktas i huvud-

sak på museernas uppgifter att vårda samling-

arna, göra dem tillgängliga för forskning, utföra

dokumentationsarbete samt bedriva utåtriktad

verksamhet. Under året har utgångspunkten för

forskningsinsatserna bl.a. varit frågeställningar

kring insamling och vilka gruppers kulturarv som

bevaras och lyfts fram.

Riksarkivets forskning bedrivs huvudsakligen

inom områdena interna kunskapsuppbyggnads-

projekt, samarbetsprojekt kring kunskapsupp-

byggnad, forskning med arkivmaterial som bas

samt samarbete med folkrörelsearkiv. Flera av

projekten syftar till IT-anpassning, t.ex. upp-

byggnad av ett nationellt datorbaserat söksystem

till arkiven. Invandrarnas kulturarv uppmärk-

sammas i ett särskilt projekt. Riksarkivet har

under året haft ett omfattande internationellt

samarbete bl.a. när det gäller standardisering-

system, elektroniska arkivhandlingar och till-

gänglighet till allmänna handlingar.

Riksantikvarieämbetets forskningsverksamhet

inriktas på kulturlandskapets innehåll och för-

ändringar och antikvarisk-teknisk forskning och

utveckling. Ett stort antal forsknings- och

utvecklingsprojekt ryms i verksamheten, bl.a.

utbildning och forskning rörande det industri-

historiska kulturarvet samt hällristnings- och

byggnadsvård. Riksantikvarieämbetet har även

under år 1998 finansierat sex tjänster vid univer-

sitetens arkeologiska institutioner i syfte att

utveckla uppdragsarkeologin samt en adjungerad

professor i kulturvård vid Göteborgs universitet.

Flera forskningsprojekt, bl.a. bebyggelseprojek-

tet, har avslutats under året. Ett särskilt råd för

kulturmiljövårdens sektorsforskning har inrät-

tats.

Naturhistoriska riksmuseet bedriver en om-

fattande forskningsverksamhet som är inriktad

på att utveckla och långsiktigt bygga upp kun-

skaper inom zoologi, botanik, paleontologi och

geologi. Verksamhetens volym och höga kvalitet

kan avläsas i ett stort antal föreläsningar och

undervisningstimmar, publicerat vetenskapligt

material samt omfattande forskningskontakter,

inte minst internationellt.

Språk- och folkminnesinstitutets forskning

har under året huvudsakligen inriktats på flera

delprojekt tillsammans med Linköpings univer-

sitet, bl. a. Bjärka-Säbyprojektet vars syfte varit

att utreda uppbyggnad av databaser för land-

skapsrelaterad kulturhistorisk information. Pro-

jektet har avrapporterats till regeringen under

våren. SOFI har dessutom drivit projekt om

ortnamnsdata och släktnamn.

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsk-

ningsrådet (HSFR) har hittills redovisat tre del-

rapporter i projektet att utreda och föreslå åtgär-

der för uppbyggnad och utveckling av sektors-

forskningen inom kulturområdet. Delrapport 1,

Kartläggning och probleminventering avgavs i

maj 1998, delrapport 2, Problemanalys och preli-

minära förslag avgavs i januari 1999 och del-

rapport 3, Fördjupningsstudier och komplet-

teringar i maj 1999. Slutrapporten ska lämnas

senast den 1 mars 2000.

Slutsatser

Mot bakgrund av tillgänglig information drar

regeringen slutsatsen att det forsknings- och

utvecklingsarbete som bedrivits har en stor bety-

delse för området. Anslaget minskas med

650 0000 kronor fr.o.m. år 2000 till följd av att

engångsanvisningen för budgetåret 1999 upphör.

Tabell 13.3 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

35 871

Pris- löneomräkning

+ 328

Engångsanvisning upphör

- 650

Förslag 2000

35 549

J2 Forskning och dokumentation

om medieutvecklingen

Tabell 13.4 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

1 234

1999

Anslag

1 252

Utgifts-

prognos

1 252

2000

Förslag

1 264

2001

Beräknat

1 289

2002

Beräknat

1 316

Under anslaget redovisas medel för stöd till

Nordicom-Sverige (Nordicom) vid Göteborgs

universitet för information om forskningsresul-

tat och utarbetande av mediestatistik m.m.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Nordicom har under år 1998 fortsatt sitt arbete

med att utarbeta mediestatistik och att sprida

information och kunskap om medier och kom-

munikation utifrån den forskning som bedrivs på

området. Från och med år 1998 svarar Nordicom

dessutom för grundläggande dokumentation av

ägarförhållanden i svenska massmedier. Under år

1998 har arbetet främst rört uppdatering och

utveckling av en databas med uppgifter om

medieägandet i Sverige samt uppbyggnad av en

ny databas över utländska företag. Under år 1999

har de första rapporterna baserade på dessa

uppgifter publicerats.

Under år 1999 har arbetet fortsatt med den

årliga räckviddsundersökningen Mediebarome-

tern, som syftar till att belysa tendenser och för-

ändringar i människors utnyttjande av medier. I

april 1999 presenterades Mediebarometern för år

1998. Nordicom-Sverige har knutit till sig ett

vetenskapligt råd för att säkerställa kvalitet och

oberoende i arbetet.

Nordicom kan notera ett stort intresse för

utgivna publikationer och får dessutom ett stort

antal frågor från såväl forskare och studenter

som journalister och medieföretag.

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten vid

Nordicom utgör en viktig resurs för samman-

ställning och spridning av lättillgänglig informa-

tion om forskning om medier och kommunika-

tion.

Tabell 13.5 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

1 252

Pris- och löneomräkning

+ 12

Förslag 2000

1 264

14 Trossamfund

14.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar statsbidrag till

andra trossamfund än Svenska kyrkan. Huvud-

delen av stödet fördelas av Samarbetsnämnden

för statsbidrag till trossamfund (SST), en

nämndmyndighet vars ledamöter utses bland de

samfund som får del av det statliga stödet. Vidare

ges efter särskilda beslut av regeringen bidrag till

de nordiska lutherska församlingarna i Sverige,

ekumenisk verksamhet, ledning och samordning

av kyrklig beredskap samt till restaurering av de

medeltida domkyrkorna.

14.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 14.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002 2

55,7

54,7

54,7

53,3

54,3

105,3

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Anslaget omfattar fr.o.m. år 2002 även kyrkoantikvarisk ersättning till

Svenska kyrkan

med 50 mkr i enlighet med förslag i propositionen Staten och trossamfunden

begravningsverksamheten, kulturminnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m.

(prop.

1998/99:38, bet.1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176).

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

I motsats till tidigare år har det antal personer

som betjänas av de samfund som erhåller

statsbidrag genom SST inte ökat under år 1998

utan i stället minskat något till 870 783 betjänade.

Det har medfört att det genomsnittliga bidraget

per betjänad legat kvar på i stort sett oförändrad

nivå, cirka 61 kronor per betjänad, trots att den

del av anslaget som fördelas av SST minskat

något jämfört med år 1997.

Förändringar

Regeringen har den 12 maj 1999 lagt fram förslag

om det framtida stödet till trossamfunden (prop.

1998/99:124, Staten och trossamfunden stöd,

medverkan inom totalförsvaret, m.m.). Förslaget

innebär bl.a. att det i lag fastställs mål för stödet

och kriterier för de samfund som skall kunna få

del av det. Vidare föreslås att om ett trossamfund

får statligt stöd i form av avgiftshjälp skall detta

beaktas vid fördelning av statsbidrag till

samfundet.

Prioriteringar

I propositionen om det framtida stödet till tros-

samfunden m.m. gör regeringen bedömningen

att huvuddelen av statsbidragen till trossamfun-

den bör fördelas i form av organisationsbidrag.

14.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Verksamheten inom området har i allt väsentligt

fortgått oförändrad under år 1998. Det har inte

skett några förändringar i fråga om vilka tros-

samfund som får beviljas statsbidrag.

Genom lagen (1998:1593) om trossamfund, som

träder i kraft den 1 januari 2000, öppnas

möjligheter för trossamfunden att verka i en ny

juridisk form, registrerat trossamfund. Registre-

rade trossamfund kommer enligt lagen att kunna

beviljas hjälp med uppbörd av avgifter. Flera

trossamfund har anmält att de överväger att

ansöka om att få del av sådan avgiftshjälp. Som

tidigare nämnts föreslår regeringen i propositio-

nen om det framtida stödet till trossamfunden

m.m. att kostnaden för avgiftshjälp skall beaktas

när statsbidrag fördelas till ett samfund.

Ett antal trossamfund som för närvarande inte

är bidragsberättigade har anmält intresse av få bli

berättigade till statsbidrag från anslaget. Flera

kyrkor har begärt att få bli medlemmar av de

ortodoxa och österländska kyrkornas sam-

verkansorgan inom SST.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Det direkta statliga stödet till trossamfund

uppgick till 55,7 miljoner kronor för år 1998. Av

detta belopp fördelade SST 52,8 miljoner kronor

och regeringen 2,9 miljoner kronor. Större delen

av de medel som fördelas av SST utgörs av

organisationsbidrag. SST har vidare i enlighet

med regleringsbrevet fördelat 1,5 miljoner

kronor av stödet i form av utbildningsbidrag och

2,5 miljoner kronor i form av lokalbidrag.

Enligt lagen om trossamfund skall ett

registrerat trossamfund kunna beviljas statlig

avgiftshjälp. Regeringen bedömer att detta stöd

kan komma att bli av stor betydelse för ett antal

trossamfund.

Effekter av de statliga insatserna

Det antal personer som betjänas av de samfund

som erhåller statsbidrag har under den senaste

tioårsperioden ökat från 799 378 personer till

870 783 personer. Enligt bidragsmottagarnas

uppfattning har statsbidraget medverkat till en

gynnsam utvecklingen av såväl stabiliteten inom

samfunden som antalet betjänade och lokaler för

verksamheten. Detta gäller i synnerhet för de

samfund som i huvudsak består av och betjänar

till riket invandrade trosbekännare. Av remiss-

svaren till departementspromemorian Statens

stöd till andra trossamfund än Svenska kyrkan

(Ds 1999:12) framgår även att nuvarande stats-

bidragssystem med en stor andel organisa-

tionsbidrag är väl förankrat och har starkt stöd av

trossamfunden.

Regeringens slutsatser

När det statliga stödet till trossamfunden

infördes år 1971 angav kulturutskottet att det

övergripande syftet med stödet borde vara att

öka förutsättningarna för ekonomiskt svaga

församlingar att hålla lokaler samt erbjuda

religiös service i form av gudstjänst, själavård och

liknande (bet. 1971:KrU15). Regeringen har i

propositionen om det framtida stödet till

trossamfunden m.m. föreslagit att målet för

stödet i framtiden skall vara att bidra till att skapa

förutsättningar för trossamfunden att bedriva en

aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet

i form av gudstjänst, själavård, undervisning och

omsorg.

Regeringen bedömer att statsbidraget

uppfyller de mål som angetts för det.

14.4 Revisionens iakttagelser

SST är undantagen från revision av Riksrevi-

sionsverket. SST:s revisorer har inte haft några

anmärkningar beträffande årsredovisningen,

räkenskaperna eller förvaltningen.

14.5 Anslag

K1 Stöd till trossamfund

Tabell 14.2 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

55 700

Anslags-

sparande

2

1999

Anslag

54 700

1

Utgifts-

prognos

54 700

2000

Förslag

53 250

2001

Beräknat

54 262

2

2002

Beräknat

55 347

3

1 Varav en minskning med 1 000 tkr på tilläggsbudget i samband med 1999 års

ekonomiska vårproposition.

2 Motsvarar 53 250 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 53 250 tkr i 2000 års prisnivå.

För bidragsgivningen gäller för närvarande

förordningen (1989:271) om statsbidrag till

andra trossamfund än Svenska kyrkan. Rege-

ringen har i propositionen (prop. 1998/99:124)

Staten och trossamfunden stöd, medverkan

inom totalförsvaret m.m., lagt fram förslag till en

lag om stöd till trossamfund. Lagen föreslås träda

i kraft den 1 januari 2000.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Anslaget för stöd till trossamfund var under år

1998 1,6 miljoner kronor lägre än tidigare år.

Minskningen av anslaget fördelades med 600 000

kronor på den del av anslaget som disponeras av

SST och med 1 miljon kronor på den del av

anslaget som fördelas genom särskilda beslut av

regeringen.

Samarbetsnämnden för statsbidrag till tros-

samfund (SST) har redovisat bidragsgivningen

under år 1998 till de trossamfund som får beviljas

bidrag. Av redovisningen framgår att inga stora

förändringar skett vad gäller fördelningen av

medel på olika typer av bidrag.

Vad gäller verksamhetsbidraget kan

konstateras att antalet församlingar som beviljats

bidrag har minskat med 121 under

treårsperioden 1996 1998. Minskningen hänför

sig i huvudsak till de äldre svenska

frikyrkosamfunden och synes ha samband dels

med sammanslagningar av församlingar inom

denna grupp, dels med ändrade principer inom

trossamfunden för fördelning av bidrag mellan

församlingarna inom samfunden.

En beräkning har gjorts av SST där det

verksamhetsbidrag som ett samfund och dess

församlingar erhåller satts i relation till antalet

personer som samfundet betjänar. Det

framräknade bidraget per betjänad varierar

mellan 41 kronor per betjänad till 254 kronor per

betjänad. Den stora skillnaden mellan samfunden

torde kunna förklaras av gällande bidragsregler

med fasta grundbidrag.

SST har även gjort ett försök att beräkna hur

stor andel av ett samfunds totala ekonomi som

de beviljade bidragen utgör. Det har varit förenat

med stora svårigheter att göra beräkningarna

beroende på stora skillnader mellan samfunden

vad gäller organisatorisk struktur och den

ekonomiska redovisningen inom samfunden.

Beräkningarna indikerar att trossamfund som

huvudsakligen betjänar till riket invandrade

trosbekännare är mera bidragsberoende och i

regel har sämre förutsättningar att själva

finansiera sin ekonomi än de i landet redan

etablerade trossamfunden.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragsgivningen har

skett i enlighet med de riktlinjer som lagts fast

för verksamheten.

De ändrade relationerna mellan staten och

Svenska kyrkan påverkar behovet av medel under

anslaget. För vissa av de verksamheter som

beviljats bidrag ur de anslagsmedel som stått till

regeringens disposition 2,9 miljoner kronor

under år 1999 bör det statliga stödet bortfalla

eller finansieras på annat sätt. Sålunda bör bidrag

till ekumenisk verksamhet efter relations-

ändringen betraktas som en angelägenhet för

Svenska kyrkan att ansvara för. Svenska kyrkan

kommer vidare enligt riksdagsbeslut att fr.o.m år

2002 erhålla viss ersättning från staten för vård

och underhåll av kyrkliga kulturminnen

(prop.1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, rskr.

1998/99:176). Dessa medel skall användas även

för underhåll av medeltida domkyrkor. Nämnda

förhållanden möjliggör en minskning av resurs-

tilldelningen på anslaget med 1,7 miljoner

kronor.

Regeringen gör i propositionen (1998/99:124)

Staten och trossamfunden stöd, medverkan

inom totalförsvaret m.m., bedömningen att

ansvaret för ledning och samordning av

trossamfundens medverkan inom totalförsvaret

bör flyttas från Svenska kyrkans centralstyrelse

till Överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB). De

medel som regeringen beviljat centralstyrelsen

för detta arbete, 700 000 kronor, bör därför

överföras till ÖCB:s förvaltningsanslag.

Som en följd av ändringar i begravningslagen

(1990:1144) har Kammarkollegiet fått till uppgift

att fastställa begravningsavgift för dem som inte

tillhör Svenska kyrkan. För detta arbete bör

50 000 kronor överföras från anslaget för stöd till

trossamfund till Kammarkollegiets ramanslag.

Tabell 14.3 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

55 700

Överföring till uo 6

-700

Överföring till uo 2

-50

Minskat resursbehov

-1 700

Förslag 2000

53 250

15 Folkbildning

15.1 Omfattning

Inom verksamhetsområdet folkbildning ges bi-

drag till Folkbildningsrådet att fördela på studie-

förbund och folkhögskolor. Inom verksamhets-

området ges vidare bidrag till Statens institut för

särskilt utbildningsstöd för att möjliggöra för

elever med funktionshinder att studera vid folk-

högskolor, bidrag till Tolk- och översättarinstit-

utet vid Stockholms universitet för tecken-

språksutbildning, teckenspråkstolksutbildning

och teckenspråkslärarutbildning vid folkhög-

skolor samt bidrag för kontakttolkutbildning vid

folkhögskolor och studieförbund. Bidrag utgår

även till Nordiska folkhögskolan i Genève.

15.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 15.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

2 490,7

2 579,2

2 579,2

2 570,61

2 609,3

2 661,6

1För uppsökande verksamhet har 40 miljoner kronor överförts till Utgiftsområde

16,

Anslaget A15

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Folkbildningen har ett stort antal deltagare. Un-

der år 1998 deltog över 2,8 miljoner deltagare i

studiecirkelverksamhet. Under samma tid stude-

rade drygt 100 000 i folkhögskolan, varav ca

30 000 studerade i de långa kurserna. Studieför-

bund och folkhögskolor når i dag stora samhälls-

grupper. Folkbildningen har under hela kun-

skapslyftsperioden erhållit medel för motsvar-

ande 10 000 årsstudieplatser inom folkhögsko-

lan.

Folkbildningsrådet har för budgetåret 1998

totalt fördelat 2 377 700 tkr, varav 1 142 260 tkr

till studieförbund, 1 210 340 tkr till folkhögsko-

lor (inkl. 375 852 tkr inom ramen för den sär-

skilda utbildningsinsatsen) och 15 100 tkr till

Folkbildningsrådets administration, information

och FoU-verksamhet. Utöver detta har Folk-

bildningsrådet fördelat 10 000 tkr för försöks-

och utvecklingsverksamhet.

15.3 Resultatbedömning

Statens syften med bidragsgivningen till folk-

bildningen fastställdes i och med riksdagens be-

slut med anledning av folkbildningspropositio-

nen (prop. 1997/98:115, bet. 1997/98:KrU17,

rskr. 1997/98:258). Statens stöd till folkbild-

ningen syftar till att främja en verksamhet som

gör det möjligt för kvinnor och män att påverka

sin livssituation genom att de själva engagerar sig

i samhällsutvecklingen. Genom att kvinnor och

män är delaktiga i samhällsutvecklingen möjlig-

görs en utveckling och förstärkning av demo-

kratin. Stödet till folkbildningen har även till

syfte att bredda kulturintresset i samhället bl.a.

genom att öka delaktigheten i kulturlivet och

främja kulturupplevelser och eget skapande.

Verksamheter som syftar till att utjämna ut-

bildningsklyftor genom att höja utbildningsnivån

i samhället skall prioriteras liksom verksamhet

som riktar sig till utbildningsmässigt, socialt och

kulturellt missgynnade personer. Personer med

utländsk bakgrund, deltagare med funktionshin-

der och arbetslösa utgör särskilt viktiga målgrup-

per för statens stöd.

Studieförbunden

Av Folkbildningsrådets årsredovisning framgår

att rådet har fördelat ca 1,1 miljard kronor till

studieförbunden, vilket motsvarar 48 % av det

totala anslaget.

Antalet studietimmar inom studieförbundens

cirkelverksamhet uppgick under budgetåret 1998

till ca 12,5 miljoner, vilket innebär en ökning

med ca 150 000 timmar jämfört med föregående

år. Andelen män utgjorde 43 %, vilket innebar en

ökning med en procent jämfört med föregående

år. Andelen invandrare och funktionshindrade

som deltog i studiecirklar som tillkom till följd

av särskilda riktade insatser utgjorde 9 procent

vardera av det totala antalet deltagare. Jämfört

med föregående år har verksamheten för invand-

rare ökat med en procentandel medan verksam-

heten för handikappade ligger kvar på en oför-

ändrad nivå.

Studierna inom området estetiska ämnen ut-

gjorde 49 % av verksamheten och studier i om-

rådet samhällsvetenskap och information utgjor-

de 19 % av verksamheten. Området beteende-

vetenskap och humaniora samt språkområdet

utgjorde vardera 8 % av verksamheten. Mate-

matikområdet stod för 6 % av den totala verk-

samheten. De övriga ämnenas andel motsvarade

11 % av verksamheten. Jämfört med föregående

budgetår är förändringarna mellan ämnesområ-

dena förhållandevis små.

Antalet genomförda kulturprogram fortsatte

att öka under budgetåret 1998. Under året har

antalet kulturprogram ökat med 13 %. Sedan

budgetåret 1994/95 har antalet genomförda

kulturprogram ökat med över 30 %.

Folkhögskolorna

Av Folkbildningsrådets redovisning framgår att

folkhögskolorna erhållit ca 800 miljoner kronor,

vilket motsvarar ca 35 % av det totala anslaget.

Folkbildningsrådet har, på eget initiativ, avsatt

drygt 10 % av anslaget som förstärkningsbidrag

för särskilt kostnadskrävande insatser för delta-

gare med funktionshinder och språkliga handi-

kapp. Vad gäller folkhögskolans fördelning mel-

lan långa och korta kurser har verksamheten haft

ungefär samma omfattning som föregående

verksamhetsår. Mätt i deltagarveckor svarade de

långa kurserna för ca 90 % och de korta kurserna

för drygt 10 % av verksamheten. Jämfört med

föregående år har de korta kurserna minskat nå-

got i omfattning.

De allmänna behörighetsgivande kurserna

(1-3 år långa) svarade för 57 % av verksamheten

och de yrkesinriktade (i regel 1 2 år långa) för

9 %. De estetiska kurserna svarade för 13 %, öv-

riga kurser för 11 %. Jämfört med föregående år

har de allmänna kurserna minskat något medan

övriga kurstyper har ökat i motsvarande omfatt-

ning.

Andelen män utgjorde 36 % på de långa kur-

serna och 43 % på de korta kurserna. Andelen

personer med utländsk bakgrund utgjorde på de

långa kurserna 12 %. Jämfört med föregående år

minskade andelen män med 1 % medan andelen

invandrare ökade med 1 %.

Särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa

Folkbildningsrådet har under budgetåret 1998

disponerat drygt 370 miljoner kronor att fördelas

på folkhögskolor för 10 000 årsstudieplatser

inom ramen för kunskapslyftet, vilket motsvarar

16 % av det totala anslaget. Av dessa medel har

rådet avsatt drygt 38 000 tkr att användas för för-

stärkningsbidrag till särskilt kostnadskrävande

insatser för deltagare med funktionshinder och

språkliga handikapp. Av rådets årsredovisning

framgår att medel inom ramen för kunskaps-

lyftet har resulterat i ca 9 100 deltagare på vår-

terminen och ca 10 100 deltagare på hösttermi-

nen fördelade på sammanlagt drygt 600 kurser

per termin. Sammanlagt genomfördes under året

ca 328 000 deltagarveckor, vilket är en ökning

med 3 % jämfört med föregående år. Kunskaps-

lyftskommitténs utvärderingar har visat att folk-

högskolan har en låg avbrottsprocent, jämfört

med många andra utbildningsanordnare.

Andelen kvinnor utgjorde 65 % och andelen

invandrare 21 %, vilket är en ökning med en res-

pektive två procentandelar jämfört med föregå-

ende budgetår. Andelen deltagare med funk-

tionshinder var 11 % samt andelen med språkliga

handikapp 20 %. Över 85 % av deltagarna stude-

rade på allmänna kompetenshöjande utbild-

ningar på grundskole- och gymnasienivå med

tyngdpunkt på basämnen, språk samt datakun-

skap. Resterande studerade på mer ämnesprofili-

erade kurser. Över 80 % av deltagarna hade ut-

bildning motsvarande högst tvåårig gymnasie-

skola. Ca 60 % av deltagarna var mellan 25 45 år.

Folkbildningsrådets preliminära rapport för

folkhögskolornas kunskapslyftsplatser våren

1999 tyder på en ökning vad gäller antalet kurser,

deltagare, deltagare med funktionshinder och

språkliga handikapp jämfört med våren 1998.

Antalet deltagare mellan 30 60 år har ökat med

fem procentandelar jämfört med våren 1998. När

det gäller deltagarnas utbildningsbakgrund redo-

visas endast marginella förändringar jämfört med

föregående år.

Folkhögskolorna har, utöver det särskilda

statsbidraget, fått i uppdrag av kommunerna att

inom ramen för de medel kommunerna dispone-

rar för kunskapslyftet, anordna utbildning för

ytterligare ca 2 200 deltagare under år 1998, en-

ligt redovisning från SCB. Även studieförbunden

har, enligt Folkbildningsrådets redovisning, fått i

uppdrag att inom ramen för de medel som

kommunerna disponerar för kunskapslyftet att

anordna kurser motsvarande 3 700 årsstudieplat-

ser. Enligt Kunskapslyftskommittén är de s.k.

orienteringskurserna inom studieförbunden ett

värdefullt inslag för många av de studerande

inom kunskapslyftet.

I likhet med Folkbildningsrådet bedömer re-

geringen att den verksamhet studieförbund och

folkhögskolor genomfört inom ramen för sär-

skilda utbildningsinsatser för arbetslösa, har till

såväl målgrupp som omfattning och innehåll väl

uppfyllt syftena för det särskilda anslaget.

Försöksverksamhet inom folkbildningen

Under anslaget har för budgetåret 1999 anvisats

tio miljoner kronor för försöksverksamhet inom

folkhögskolor och studieförbund. Medlen har

fördelats av Folkbildningsrådet. Medlen har an-

vänts till försöks- och utvecklingsverksamhet

med nya verksamhetsformer inom studieför-

bund och vid folkhögskolor. Medlen har även

använts för utvärdering och spridning av

erfarenheter från försöks- och utvecklings-

verksamheten mellan folkbildningens organ-

isationer.

Under året har samtliga elva studieförbund

tagit del av medlen. Studieförbunden har planerat

att genomföra försöks- och utvecklingsverk-

samhet inom flera områden. Förbunden avser

bl.a. att genomföra demokrati- och storstads-

projekt. Även IT-projekt hör till de verk-

samheter som har erhållit medel.

Folkhögskolorna har på liknande vis sökt me-

del. Av ca 160 ansökningar beviljades 21 folk

högskolor medel för liknande projekt.

Folkbildningen har, utöver dessa projekt, be-

viljats medel inom ramen för regeringens sats-

ning på vuxenlärarna, det s.k. vuxenlärarinitiati-

vet, som syftar till att utveckla och stimulera

vuxenlärarrollen. Vid fördelningen av medel har

projekt prioriterats som syftar till att utveckla

pedagogiken för att nå och motivera svårrekryte-

rade grupper till kunskapslyftet.

Uppsökande verksamhet och utbildning i sam-

hällsfrågor

Eftersom bidraget till uppsökande verksamhet i

första hand avser att underlätta rekryteringen till

vuxenutbildningen har dessa medel flyttats till

anslaget för kunskapslyftet under Utgiftsområde

16, anslaget A15. Det innebär att användningen

av medlen redovisas under det anslaget.

15.4 Prioriteringar

Kunskapslyftet

Folkbildningen har en viktig roll i kunskapslyf-

tet. Det har visat sig att folkbildningen har kun-

nat nå människor som annars inte skulle ta del av

utbildning. Det har visat sig att de s.k.

orienteringskurserna inom studieförbunden har

varit ett värdefullt inslag för många av de

studerande inom kunskapslyftet. Folkhög-

skolans pedagogik har även visat sig betydelsefull

för dem som har läst inom ramen för

kunskapslyftet. Enligt den hittillsvarande

uppföljningen av kunskapslyftet (SOU 1999:39)

har folkhögskolan tillsammans med vissa

utbildningsanordnare inom den kommunala den

högsta genomströmningen av studeranden.

Folkbildningens kultur- och demokratiuppgift

Folkbildningen bör spela en viktig roll för att

förverkliga kulturpolitiken. Genom dess lokala

och sociala förankring är folkbildningen betydel-

sefull för att bredda kulturintresset i Sverige.

Folkbildningens roll är också i dag en fråga

om att försvara, vitalisera och utveckla

demokratin. Det finns en risk för bristande

folklig förankring när avstånd mellan väljare och

valda ökar. Många kan känna en vanmakt inför

en samhällsutveckling man tror sig inte kunna

påverka. Regeringen ser folkbildningens demo-

kratiuppgift som mycket viktig.

Försöksverksamhet

Folkbildningen har, liksom andra utbildnings-

former, ett behov av ständig förnyelse. Rege-

ringen och riksdag har därför, i samband med

folkbildningspropositionen, avsatt 10 miljoner

kronor att användas för försöks- och utveck-

lingsverksamhet inom folkbildningen. Regering-

en ser det som viktigt att folkbildningen även i

fortsättningen erhåller särskilda medel för detta

ändamål.

Funktionshindrade

Regeringen har i tilläggsdirektiv till Kunskaps-

lyftskommittén (dir. 1997:104) gett kommittén i

uppdrag att utreda situationen för studerande

med funktionshinder inom alla former av vuxen-

utbildning. Bl.a. skall de hinder som föreligger

kartläggas och analyseras. Kommittén skall ana-

lysera vilka åtgärder som kan ge funktionshind-

rade möjlighet att studera på villkor som är lik-

värdiga med övriga vuxenstuderandes. Ansvars-

fördelningen mellan stat, kommun, landsting

och den enskilde skall också kartläggas och

analyseras. Uppdraget har delredovisats i kom-

mitténs delbetänkande Vuxenutbildning för alla?

Andra året med Kunskapslyftet (SOU 1999:39).

Uppdraget skall slutligen redovisas i kommitténs

slutbetänkande våren 2000.

Riksdagen har beslutat att ge regeringen till-

känna att en samlad översyn bör göras av utbild-

ningar för vuxna inom teckenspråksområdet

(bet. 1996/97:KrU9, rskr. 1996/97:229). Rege-

ringen uppdrog den 4 september 1997 åt Statens

institut för handikappfrågor i skolan (SIH) att i

samråd med Tolk- och översättarinstitutet vid

Stockholms universitet (TÖI) göra en analys av

vilken kompetens lärare behöver inom olika

teckenspråksutbildningar för barn och vuxna. I

uppdraget ingick även att kartlägga dels behovet

av utbildning i teckenspråk för andra personal-

kategorier än lärare, dels behovet av tolkar för

döva, dövblinda och vuxendöva. Uppdraget re-

dovisades den 13 mars 1998. Ärendet bereds för

närvarande inom Regeringskansliet.

Distansutbildning

I dag efterfrågas en alltmer flexibel utbildning,

dvs. en utbildning som kan genomföras när som

helst och som är anpassad efter individen. Di-

stansutbildning är en av de former som kan mot-

svara individens behov. Folkbildningen har stora

möjligheter att bidra till en höjd utbildningsnivå i

samhället och motverka kunskapsklyftor inom

området. Regeringen har därför givit folkbild-

ningen, tillsammans med högskolan, ett ansvar

att vara delaktig i den Distansutbildningsmyn-

dighet som inrättats i Härnösand. Distansutbild-

ning inom folkbildningen har genom Stiftelsen

för kunskaps- och kompetensutveckling tillde-

lats ett utvecklingsutrymme om 50 miljoner kro-

nor som skall användas till verksamhet som syf-

tar till att utveckla och bredda IT-användningen i

folkbildningen.

Information kring den Europeiska Monetära

Unionen

Inför kommande behandling av EMU-frågan ser

regeringen det som viktigt att både skapa ett in-

tresse för och att sprida en saklig information i

frågan. Folkbildningen har givits ett särskilt an-

svar för detta. Under året har folkhögskolor,

studieförbund och andra liknande sammanslut-

ningar erhållit 20 miljoner kronor för detta än-

damål.

Millennieskiftet

Inför det förestående millennieskiftet har rege-

ringen tillsatt en kommitté i syfte att stimulera

till en brett förankrad framtidsdiskussion med

tonvikt på frågor om demokrati, fördelning,

människors lika värde samt miljö i det framtida

samhället. Folkbildningen har fått ta del av de

medel som kommittén har i uppdrag att fördela

till insatser som syftar till att stimulera en sådan

debatt inför det förestående millennieskiftet.

Nationella minoriteter i Sverige

(prop 1998/99:143)

I samband med regeringens minoritetsbefolk-

ningsproposition (prop. 1998/99:143) har folk-

bildningens betydelse för de nationella minori-

teterna uppmärksammats. I propositionen

poängterar regeringen att reglerna för statens

stöd till folkbildningen redan i dag möjliggör

studier för dessa grupper. Regeringen vill ändå

poängtera vikten av att dessa grupper uppmärk-

sammas av folkbildningen. Folkbildningsrådet

bör därför redovisa vilket kursutbud som finns

inom folkbildningen för de nationella minori-

teterna. Folkbildningsrådet bör i sina utvärde-

ringar beakta behovet av att kartlägga i vilken ut-

sträckning dessa grupper deltar i folkbildnings-

verksamheten samt vilka ytterligare insatser som

folkbildningen anser kan behövas för att bredda

dessa gruppers deltagande i folkbildningen.

Tio miljoner kronor till folkbildningen

Regeringen föreslog i vårpropositionen 1998 att

folkbildningen skulle tillföras ett permanent

resurstillskott om 40 miljoner kronor för att

förstärka studieförbundens och folkhög-

skolornas möjligheter att möta framtidens behov

av kunskaper, social kompetens och förmåga att

fungera i och bidra till ett demokratiskt samhälle.

Riksdagen beslöt emellertid att fördela 10 av de

40 miljoner kronorna till stöd för allmänna

lokaler. Riksdagen uttalade dock att folk-

bildningen så snart det var möjligt skulle återfå

dessa 10 miljoner kronor. Regeringen föreslår

mot bakgrund av detta att anslaget tillförs 10

miljoner kronor för år 2000.

15.5 Anslag

L1 Bidrag till folkbildningen

Tabell 15.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

2 418 014

1999

Anslag

2 498 405

Utgifts-

prognos

2 498 405

2000

Förslag

2 489 073

1

2001

Beräknat

2 526 175

2

2002

Beräknat

2 576 699

2

1För uppsökande verksamhet har 40 miljoner kronor överförts till Utgiftsområde

16,

Anslaget A15

2Motsvarar 2 489 073 tkr i 2000 års prisnivå

Statsbidrag utbetalas till Folkbildningsrådet som

ett samlat finansiellt stöd till folkbildningen. En-

ligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till

folkbildningen lämnar Folkbildningsrådet stats-

bidrag till folkhögskolor och studieförbund.

Folkbildningsrådet beslutar vilka som skall till-

delas statsbidrag samt fördelar tillgängliga medel

till dem.

Studieförbunden har erhållit 48 % av anslaget,

folkhögskolorna har erhållit 51 % (inkl. de 16 %

som regeringen har avsatt för kunskapslyftet).

Resterande medel har använts för Folkbildnings-

rådets administration, information och FoU-

verksamhet.

Staten anger endast syftena med statsbidrags-

givningen till folkbildningen. Detta fria och fri-

villiga förhållningssätt till staten grundlades i och

med folkbildningspropositionen våren 1991 och

slogs fast i samband med riksdagens behandling

av den folkbildningsproposition regeringen pre-

senterade våren 1998 (prop. 1997/98:115, bet.

1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258).

Från anslaget har även bidrag utbetalats till fö-

reningen Nordisk Folkhögskola i Genève samt

stöd till uppsökande verksamhet och utbildning i

samhällsfrågor. Från budgetåret 2000 fördelas

stödet till uppsökande verksamhet och utbild-

ning i samhällsfrågor från Utgiftsområde 16,

anslaget A15.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Folkbildningsrådet har under verksamhetsåret

1998 fördelat de ca 2,4 miljarder kronor som

stod till deras förfogande enligt följande.

För studieförbundens verksamhet har Folk-

bildningsrådet avsatt 1 142 260 tkr. Under bud-

getåret redovisade studieförbunden ca 12,5 mil-

joner studietimmar i studiecirkelverksamheten

vilket innebar en ökning jämfört med föregående

år. Merparten av deltagarna i studieförbunden är

fortfarande kvinnor men andelen män har ökat

något. Invandrare och funktionshindrade är två

viktiga målgrupper vid fördelningen av

statsbidraget, under året har andelen invandrare

ökat något medan verksamheten för funk-

tionshindrade ligger på en oförändrad nivå jäm-

fört med föregående år.

Studieförbunden genomför varje år ett stort

antal kulturprogram. Under året fortsatte dessa

program att öka i omfattning, sedan budgetåret

1994/95 har programmen ökat med över 30 %.

Av rådets redovisning framgår att folkhög-

skolorna erhållit 834 488 tkr av statsbidraget.

Vad gäller folkhögskolans långa och korta kurser

har verksamheten haft ungefär samma omfatt-

ning som föregående verksamhetsår.

Även inom folkhögskolorna är kvinnorna i

majoritet bland deltagarna och jämfört med fö-

regående år ökade andelen kvinnor något.

Invandrarnas andel på de långa kurserna ut-

gjorde 12 %. Jämfört med föregående år ökade

andelen invandrare med en procent.

En utförligare redovisning av verksamheten

återfinns under rubriken 15.3 Resultatbedöm-

ning, avsnitten Studieförbunden och Folkhög-

skolorna.

Särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa

Folkbildningsrådet har, inom ramen för kun-

skapslyftet, under budgetåret 1998 disponerat

375 852 tkr att fördela på folkhögskolor för

10 000 årsstudieplatser.

Av rådets redovisning framgår att detta har re-

sulterat i genomsnitt 9 600 deltagare för vårter-

minen och höstterminen fördelat på drygt 600

kurser. Antalet deltagarveckor ökade något

jämfört med föregående år.

Kvinnorna befinner sig alltjämt i majoritet

bland deltagarna och under året ökade andelen

kvinnor något. Både invandrare, deltagare med

funktionshinder och deltagare med språkliga

handikapp utgör viktiga målgrupper för statens

bidrag till kunskapslyftet. Drygt en femtedel av

deltagarna var invandrare, andelen deltagare med

språkliga handikapp var lika stor medan deltagare

med funktionshinder utgjorde drygt en tiondel

av deltagarna.

Över fyra femtedelar av deltagarna studerade

på allmänna kompetenshöjande utbildningar på

grundskole- och gymnasienivå med tyngdpunkt

på basämnen, språk samt datakunskap. Reste-

rande studerade på mer ämnesprofilerade kurser.

Majoriteten av deltagarna hade en utbildning

som motsvarade högst tvåårigt gymnasieutbild-

ning. Personer mellan 25 och 45 år dominerade

bland deltagarna.

Folkhögskolorna och studieförbunden har

dessutom fått i uppdrag av kommunerna att

inom ramen för de medel kommunerna dispone-

rar för kunskapslyftet, anordna utbildning för

ytterligare deltagare. Enligt redovisning från

SCB var antalet deltagare ca 6 000.

En utförligare redovisning av verksamheten

återfinns under rubriken 15.3 Resultatbedöm-

ning, avsnittet Särskilda utbildningsinsatser för

arbetslösa.

Försöksverksamhet inom folkbildningen

Under anslaget har för budgetåret 1999 anvisats

tio miljoner kronor för försöks- och utveck-

lingsverksamhet inom folkhögskolor och studie-

förbund att fördelas av Folkbildningsrådet. Syf-

tet är att stimulera till förnyelsearbetet inom

folkbildningen. Under året har samtliga studie-

förbund tagit del av medlen. För folkhögskolans

del innebar det att ett tjugotal folkhögskolor be-

viljades medel.

Utöver dessa beviljade projekt har folkbild-

ningen beviljats medel inom ramen för regering-

ens satsning på vuxenlärarna, det s.k. vuxenlärar-

initiativet, som går ut på att utveckla och

stimulera vuxenlärarrollen inför de speciella krav

som ställs på vuxenpedagogen.

En utförligare redovisning av verksamheten

återfinns under rubriken 15.3 Resultatbedöm-

ning, avsnittet Försöksverksamhet inom

folkbildningen.

Stöd till uppsökande verksamhet och utbildning i

samhällsfrågor

Eftersom bidraget i första hand avser stöd till

uppsökande verksamhet för att underlätta re-

kryteringen till vuxenutbildningen, har 40 miljo-

ner kronor överförts till Utgiftsområde 16, an-

slaget A15.

Slutsatser

Enligt regeringens mening har folkhögskolorna

och studieförbunden bedrivit en verksamhet som

väl uppfyller de syften som uppställts för statsbi-

drag till folkbildningen för budgetåret 1998.

Motsvarande gäller för de särskilda resurser som

anvisats till folkbildningen inom ramen för den

särskilda utbildningssatsningen, kunskapslyftet.

Folkbildningsrådet har föreslagit att anslaget,

utöver pris- och löneomräkning, tillförs 200

miljoner kronor per år åren 2000 2002. Utöver

detta har Folkbildningsrådet föreslagit att studi-

eförbunden skall ingå i den särskilda utbild-

ningsinsatsen, kunskapslyftet, genom att tillföra

anslaget ytterligare 100 miljoner kronor år 2000,

100 miljoner kronor år 2001 samt 200 miljoner

kronor år 2002. Regeringen bedömer det inte

möjligt att göra så omfattande omprioriteringar

som krävs för att tillmötesgå de kraftiga

resurstillskott som Folkbildningsrådet föreslår.

I samband med budgetpropositionen 1999

föreslog regeringen att folkbildningen skulle

erhålla ett permanent resurstillskott om 40

miljoner kronor. Riksdagen beslöt emellertid

att fördela 10 av de 40 miljoner kronorna till

stöd för allmänna lokaler. Riksdagen bedömde

dock att folkbildningen så snart det var möj-

ligt skulle återfå dessa 10 miljoner kronor.

Regeringen föreslår mot denna bakgrund att

anslaget tillförs 10 miljoner kronor för år

2000.

Folkbildningsrådet har föreslagit att de 10

miljoner kronor som regering och riksdagen av-

satte för försöks- och utvecklingsverksamhet i

samband med folkbildningspropositionen våren

1998 skall ingå i det samlade anslaget för folk-

bildningen. Regeringen ser det som viktigt att

folkbildningen även i fortsättningen bedriver en

försöks- och utvecklingsverksamhet men anser

att det är för tidigt att dra några slutsatser hur

medlen för verksamheten har använts och vill

därför avvakta ytterligare erfarenheter innan

detta anslag integreras i det samlade folkbild-

ningsanslaget.

Folkbildningsrådet har även föreslagit att de

medel som finns avsatta inom ramen för kun-

skapslyftet för folkhögskolornas del skall ingå i

det samlade anslaget för folkbildningen fr.o.m. år

2002. Regeringen avser att återkomma till riks-

dagen om dessa medel i samband med behand-

lingen av Kunskapslyftskommitténs slutbetän-

kande våren 2000.

Regeringen föreslår att anslaget till folk-

bildningen tillförs 10 000 000 kronor för år 2000.

För de 10 000 folkhögskoleplatserna som är

en del av kunskapslyftet beräknar regeringen en

oförändrad kostnadsnivå utöver pris- och löne-

omräkning.

Till försöks- och utvecklingsverksamhet inom

folkhögskolor och studieförbund beräknar rege-

ringen en kostnad på 10 000 000 kronor.

Till föreningen Nordisk Folkhögskola i Ge-

nève föreslås medel motsvarande föregående års

tilldelning.

Folkbildningsrådet bör få ansvar att fördela

medel till Sveriges Folkhögskolestuderandes

Förbund för att stimulera studerandeinflytandet

och det demokratiska arbetet i folkhögskolorna.

För detta ändamål tilldelas Folkbildningsrådet

200 000 kronor. Medlen finansieras genom en

överföring från utgiftsområde 16 anslaget A2.

Anslaget för år 2000 beräknas till

2 489 073 000 kronor. För åren 2001 och 2002

beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i

förhållande till år 2000.

Tabell 15.3 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

2 498 405

Pris- och löneomräkning

+ 20 468

Medelsförstärkning för år 2000

+ 10 000

Överfört från UO16, A2

+ 200

Överfört till UO16, A15

- 40 000

Förslag 2000

2 489 073

L2 Bidrag till vissa

handikappåtgärder inom

folkbildningen

Tabell 15.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

64 332

1999

Anslag

71 791

Utgifts-

prognos

71 7910

2000

Förslag

72 377

2001

Beräknat

73 841

2002

Beräknat

75 397

Från anslaget utbetalas statsbidrag till Statens in-

stitut för särskilt utbildningsstöd (Sisus) för vissa

handikappåtgärder inom folkbildningen. De

övergripande målen för Sisus verksamhet är att

förbättra förutsättningarna för utbildning och

studier för i första hand unga och vuxna personer

med funktionshinder samt att administrera och

utveckla olika stöd som behövs i och omkring

studiesituationen.

Tolk- och översättarinstitutet (TÖI) vid

Stockholms universitet ansvarar för fördelningen

av statsbidrag till folkhögskoleförlagd tecken-

språksutbildning, tolkutbildning för döva, döv-

blinda och vuxendöva samt teckenspråkslärarut-

bildning. Dessa utbildningar skall planeras i

samverkan med berörda handikapporganisatio-

ner.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Statens institut för särskilt utbildningsstöd (Sisus)

Sisus uppskattar att 10 520 personer med funk-

tionshinder har deltagit i kurser som beviljats

tilläggsbidrag under budgetåret 1998. Deltagar-

veckorna vid dessa kurser utgjorde 11 % av det

totala antalet deltagarveckor vid folkhögsko-

lorna. 23 % av ansökningarna rör gruppen syn-

skadade, 19 % rörelsehindrade, 10 % döva, 9 %

medicinska funktionshinder och 9 % psykiska

funktionshinder. Övriga grupper ligger under

5 %.

De medel som Sisus anvisades för detta än-

damål för budgetåret 1998 täckte, enligt Sisus, ca

hälften av det totala ansökningsbelopp som ef-

terfrågas av folkhögskolorna.

Av TÖI:s årsredovisning framgår att insat-

serna till folkhögskolornas verksamhet har för-

stärkts under år 1998. Det totala antalet deltagare

i olika utbildningar har ökat. Trots detta har 5,9

miljoner kronor av anslaget inte kunnat förbru-

kas av TÖI på grund av att det till tolkutbild-

ningarna är brist på sökande som har tillräckliga

kunskaper i teckenspråk. Det råder även brist på

lärare inom dessa utbildningar.

Slutsatser

I avvaktan på resultatet av de utredningar som

nämnts i inledningen till detta verksamhetsom-

råde beräknas anslaget för nästa budgetår till

oförändrad nivå förutom pris- och löneomräk-

ning. För åren 2001 och 2002 beräknas anslaget

uppgå till oförändrad nivå i förhållande till år

2000.

L3 Bidrag till kontakttolkutbildning

Tabell 15.5 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

8 328

1999

Anslag

9 032

Utgifts-

prognos

9 032

2000

Förslag

9 106

2001

Beräknat

9 279

2002

Beräknat

9 465

Anslaget disponeras av Kammarkollegiet som

utbetalar medlen till studieförbund och folkhög-

skolor enligt särskilt beslut av Tolk- och över-

sättarinstitutet vid Stockholms universitet

(TÖI). TÖI fördelar statsbidrag för kontakt-

tolkutbildning till folkhögskolor och studieför-

bund enligt förordningen (1991:976) om stats-

bidrag till kontakttolkutbildning.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Kontakttolkutbildning har under budgetåret

1998 anordnats av tio folkhögskolor och samtliga

studieförbund, vilket är något färre än under

budgetåret 1997. Antalet kurser har varit 85 på

folkhögskolor och 93 på studieförbund. Utbild-

ningarna har under budgetåret 1998 samlat

2 705 deltagare, varav 1 658 på folkhögskolor.

Antalet kurser har minskat vid folkhögskolorna

men ökat markant vid studieförbunden. Utbild-

ning sker inom ämnesområdena social- och för-

säkringstolkning, sjukvårdstolkning, arbetsmark-

nadstolkning, vardagsjuridik och rättstolkning.

Slutsatser

Regeringen beräknar, med hänsyn till att det nu

inte finns ekonomiska förutsättningar att utöka

anslaget, oförändrad nivå på anslaget för år 2000,

förutom pris- och löneomräkning. För åren 2001

och 2002 beräknas anslaget uppgå till oförändrad

nivå i förhållande till år 2000.

16 Ungdomsfrågor

16.1

16.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar Ungdomsstyrel-

sen och bidrag till ungdomsorganisationerna.

Ungdomsstyrelsens huvuduppgifter är att sam-

ordna ungdomspolitiken samt att handlägga

frågor om stöd till ungdomsorganisationer enligt

förordningen (1994:641) om statsbidrag till

ungdomsorganisationer.

16.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 16.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

108,2

108,8

112,8

110,5

110,3

110,6

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Ungdomsstyrelsen har aktivt arbetat med

sektorsövergripande frågor. Samarbetet med

andra myndigheter och med kommunerna har

lett till olika insatser som återfinns inom andra

utgiftsområden. Ungdomsstyrelsen fördelar

också det statliga bidraget till ungdomsorganisa-

tionerna. Detta består av grundbidrag samt sär-

skilt bidrag. Utgifterna för grundbidraget kom-

mer enligt prognosen för år 1999 att ligga på

ungefär samma nivå som tidigare år medan ut-

gifterna för det särskilda bidraget är lägre än tidi-

gare år. Det särskilda bidraget har under 1999

minskat i omfattning beroende på att 4 miljoner

kronor av dessa medel anvisats för bidrag till

allmänna samlingslokaler för informationsin-

satser och utredningsarbete som avser ungdo-

mars nyttjande av samlingslokaler för olika verk-

samheter.

Under år 1998 har ett överskott för första

gången genererats från det värdeautomatspel

som AB Svenska Spel bedriver. Ungdomsstyrel-

sen har därav under år 1999 fått 9,3 miljoner

kronor att fördela till barn- och ungdomsorga-

nisationernas lokala verksamheter.

Förändringar

Under våren 1999 avlämnade regeringen propo-

sitionen På ungdomars villkor (prop.

1998/99:115) i vilken nya mål för den nationella

ungdomspolitiken föreslås ersätta tidigare an-

tagna riktlinjer. Enligt de nya mål som föreslås

skall ungdomar ha goda förutsättningar att leva

ett självständigt liv samt ha verkliga möjligheter

till inflytande och delaktighet. Dessutom skall

ungdomars engagemang, skapande förmåga och

kritiska tänkande tas till vara som en resurs.

Sedan den 23 juli 1998 har Ungdomsstyrelsen

fungerat som nationellt kontor för det nyinrät-

tade EU-programmet Europeisk volontärtjänst

för ungdomar.

Prioriteringar

Ungdomspolitiken i framtiden kommer i hög

grad att präglas av förslagen i propositionen På

ungdomars villkor (prop. 1998/99:115). Ung-

domsstyrelsen föreslås i propositionen få en

aktiv roll i uppfyllandet av målen för den natio-

nella ungdomspolitiken. Ungdomsstyrelsen skall

också fungera som en kunskapsbank i ung-

domsfrågor gentemot andra myndigheter,

kommuner, föreningsliv, ungdomsarbetare och

enskilda.

Vidare anges att Ungdomsstyrelsen bör få i

uppdrag att i samverkan med berörda myndig-

heter och i samråd med Svenska Kommunför-

bundet utveckla en metod för att identifiera,

presentera och sprida goda exempel.

Ungdomsstyrelsen har aktivt arbetat med

sektorsövergripande frågor. Samarbetet med

andra myndigheter och kommunerna har lett till

olika insatser som återfinns inom andra utgifts-

områden.

Ungdomsstyrelsen fördelar också det statliga bi-

draget till ungdomsorganisationerna. Detta be-

står av grundbidrag samt särskilt bidrag.

16.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Ungdomsgenerationen kan beskrivas som en

mångfaldsgeneration. Aldrig tidigare har upp-

växten av en hel generation präglats av en så

omfattande etnisk och kulturell mångfald som i

dag. Ungdomsgenerationen av i dag har därtill

goda förutsättningar till internationella kontak-

ter och erfarenheter. Bland ungdomar finns dock

fortfarande uppenbara skillnader mellan flickors

och pojkars möjligheter, vilket inte minst gäller

ungdomar med utländsk bakgrund.

Ungdomsarbetslösheten har under 1990-talet

legat på en hög nivå, vilket satt spår i stora delar

av ungdomsgenerationen. En liten grupp ung-

domar är sedan mycket lång tid arbetslösa. Slut-

ligen finns i dagens ungdomsgeneration tecken

på ökade skillnader mellan ungdomar med olika

social bakgrund.

Ofta beskrivs ungdomsgenerationen som att

den omfattas av en växande känsla av maktlöshet.

Samtidigt visar många undersökningar att ung-

domar vill vara med och påverka, bestämma och

ta ansvar. Ett problem är att ungdomar ofta

upplever att de inte släpps in där makten finns.

Början av 2000-talet kommer att präglas av en

kraftig ökning av antalet tonåringar. De nya krav

som därmed ställs på kommunerna innebär såväl

möjligheter som problem. En större andel av

resurserna för fritid och kultur bör därför riktas

mot verksamheter som engagerar ungdomar.

Medlemsantalet i barn- och ungdomsorgani-

sationer har varit konstant under de senaste åren

och antalet medlemmar uppgår till ca 600 000. I

åldersgruppen 7 till 15 år dominerar flickorna

medan pojkarna dominerar de högre ålders-

grupperna. Fyra femtedelar av alla ungdomar

mellan 13 och 25 år tillhör en eller flera före-

ningar eller organisationer.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Våren 1997 överlämnade den ungdomspolitiska

kommittén delbetänkandet Unga och arbete

(SOU 1997:40) och slutbetänkandet Politik för

unga (SOU 1997:71). I propositionen På ung-

domars villkor (prop. 1998/99:115), som över-

lämnades till riksdagen i maj 1999, föreslås nya

mål för den nationella ungdomspolitiken som

skall ersätta tidigare riktlinjer.

I propositionen föreslås att Ungdomsstyrelsen

bör ansvara för årlig och samlad uppföljning

samt analys av ungdomspolitiken utifrån de mål

och delmål som riksdag och regering beslutar.

Detta bör ske i nära samarbete med berörda

myndigheter samt med kommunerna. Myndig-

hetens uppföljning av ungdomspolitiken på lokal

nivå bör liksom tidigare ha som utgångspunkt att

såväl följa upp som att stödja utvecklingen av den

kommunala ungdomspolitiken. Ungdomsstyrel-

sen bör i fortsättningen åläggas att vart fjärde år

till regeringen redovisa en fördjupad analys av

hur ungdomspolitiken utvecklas. Denna analys

skall ligga till grund för regeringens redovisning

till riksdagen.

I propositionen redovisas också ett antal åt-

gärder som genomförs eller kommer att

genomföras med syftet att leda till demokrati,

rättvisa och framtidstro. Regeringen ger också

sin syn på hur den kommunala ungdomspoliti-

ken bör utvecklas. Slutligen redovisas i proposi-

tionen en svensk strategi för ungdomsfrågor i

EU samt regeringens syn på ungdomar som en

resurs i det internationella arbetet.

Stödet till ungdomsorganisationerna ges i

form av grundbidrag och särskilt bidrag i enlig-

het med vad som föreskrivs i förordningen

(1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisa-

tioner. Under år 1998 fördelades också bidrag till

de politiska ungdomsförbunden för valinforma-

tion.

Ungdomsstyrelsen överlämnade den 31 mars

1999 rapporten Förslag till förändrade bidrags-

regler (Ku1999/1239/IFU) till regeringen. För-

slaget har varit föremål för remissbehandling och

bereds vidare inom Regeringskansliet.

Av AB Svenska Spels överskott från värde-

automatspel har Ungdomsstyrelsen under år

1999 fått 9,3 miljoner kronor att fördela till barn-

och ungdomsorganisationernas lokala verksam-

heter. Regeringen kommer under hösten 1999

att besluta om närmare riktlinjer för stödets för-

delning.

Ungdomsstyrelsen har vidare arbetat med att

stärka ungdomars inflytande på lokal nivå genom

att uppmuntra olika former av lokala inflytande-

organ för ungdomar, vanligen s.k. lokala ung-

domsråd.

Utvecklingsarbete pågår i syfte att stärka

flickors villkor i samhället och att uppmuntra

föreningslivet att medverka till möten mellan

ungdomar med olika kulturell och etnisk bak-

grund samt samordna insatser för utsatta ung-

domar i ett antal kommuner eller kommundelar.

Under år 1998 har Sverige varit ordförande i

Nordiska Ministerrådet och därmed också för

det nordiska ungdomspolitiska samarbetet.

Fokus har riktats främst mot ungdomars möjlig-

heter till inflytande samt insatser för att stärka

ungdomars inträde på arbetsmarknaden.

Sverige har under juni 1998 anordnat en ung-

domsministerkonferens för Östersjöområdet

med syfte att diskutera och utveckla gemen-

samma riktlinjer och aktiviteter för det framtida

Östersjösamarbetet inom ungdomsområdet.

Ungdomsstyrelsens samarbete med andra

myndigheter och med kommunerna har även lett

fram till en rad insatser som återfinns inom andra

utgiftsområden, framför allt inom IT och

arbetsmarknadsområdet.

Effekterna av de statliga insatserna

Ungdomsstyrelsens stöd till föreningsutveckling

har underlättat bildandet av nya föreningsbild-

ningar för att kanalisera ungdomars engagemang

samtidigt som många traditionella organisationer

försöker utveckla och förnya sina strukturer och

arbetsformer.

Antalet kommuner som har någon form av

lokalt inflytandeorgan för ungdomar, har under

1998 ökat till 102 stycken. Detta kan jämföras

med de 84 lokala ungdomsråd och andra former

av lokala ungdomsforum som framkom i en

kartläggning år 1997.

Regeringens slutsatser

Det är alltjämt angeläget att stödja barn- och

ungdomsorganisationernas reguljära verksamhet.

De insatser som görs för att uppmuntra förny-

else och utveckling bör fortsätta, varvid villkoren

för flickor och ungdomar med annan etnisk och

kulturell bakgrund bör ges särskild uppmärk-

samhet. Arbetet med att uppmuntra olika lokala

lösningar för att stärka ungdomars inflytande

bör prioriteras.

Den nya målstruktur som föreslås för ung-

domspolitiken kommer att tydliggöra och för-

stärka Ungdomsstyrelsens koordinerande roll

inom ungdomspolitiken.

Under kommande år kommer barn- och ung-

domsorganisationerna att tillföras betydande

belopp genom en del av det överskott som gene-

reras från det värdeautomatspel som AB Svenska

Spel har koncession på att bedriva. Av över-

skottet bör uppskattningsvis 50 miljoner kronor

årligen tillfalla barn- och ungdomsorganisatio-

nernas lokala verksamheter.

16.4 Bedömning av

personalkonsekvenser

Regeringen bedömer att Ungdomsstyrelsen

behöver förstärka sin organisation inom såväl ut-

rednings- som uppföljningsverksamheten för att

kunna svara mot förslagen i propositionen avse-

ende uppföljning och utvärdering av den natio-

nella ungdomspolitiken. Myndigheten behöver

under de närmaste åren tillföras resurser för vissa

tjänster samt viss extern konsulthjälp.

16.5 Anslag

M1 Ungdomsstyrelsen

Tabell 16.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

10 526

Anslags-

sparande

1 458

1999

Anslag

12 367

Utgifts-

prognos

13 825

2000

Förslag

15 599

2001

Beräknat

16 864

1

2002

Beräknat

18 177

2

1 Motsvarar 16 599 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 17 599 tkr i 2000 års prisnivå.

En jämförelse mellan budget och utfall för bud-

getåret 1998 visar att Ungdomsstyrelsen hade ett

anslagssparande på 1 458 000 kronor. Anslags-

sparandet kommer att förbrukas under år 1999.

Ungdomsstyrelsen hade under 1998 avgiftsin-

komster som uppgick till 1 569 000 kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De övergripande målen för Ungdomsstyrelsens

verksamhet har varit att främja goda uppväxtvill-

kor för ungdomar samt verka för att unga män-

niskor görs delaktiga i samhällsutvecklingen.

Ungdomsstyrelsen har samlat ungdomsstatistik

och gjort den lättillgänglig. Ungdomsstyrelsen

har vidare vidtagit åtgärder för att stimulera och

stödja forskning om ungdomars villkor och lev-

nadsförhållanden, t.ex. genom att anordna

forskningsseminarier. Under året har Ung-

domsstyrelsen ytterligare stärkt sina internatio-

nella kontakter inom ungdomsforskningens om-

råde, såväl genom aktivt deltagande i

internationella forskningsprojekt, deltagande i

nordiska och europeiska konferenser som genom

studiebesök.

Myndigheten har fördelat det statliga bidraget

till 64 ungdomsorganisationer.

Under år 1998 har webbdomänen Slussen,

som är en samhällsguide för ungdomar, uppdate-

rats. Regeringen tilldelade i maj 1998 Ungdoms-

styrelsen medel för att genomföra en webbplats

på Internet som skulle inrymma dels samhälls-

information för ungdomar och dels information

om ungdomar till ungdomsarbetare, media och

allmänhet. Vid första projektårets slut finns

Ungdomskanalen i provversion.

Ungdomsstyrelsen är nationellt kontor för två

EU-program; Ungdom för Europa och Europe-

isk volontärtjänst för ungdomar. Ungdom för

Europa är ett program som främst ger stöd till

kortare utbyten, 1 3 veckor för grupper av ung-

domar, t.ex. föreningar. Under år 1998 har totalt

2 890 ungdomar varav cirka hälften från Sverige,

fått stöd för deltagande inom programmet. Vad

avser Europeisk volontärtjänst för ungdomar så

har den försöksverksamhet som inrättades över-

gått i en permanent verksamhet med start den 1

juli 1998. Under perioden den 1 juni 1998 31

maj 1999 har 75 ungdomar från Sverige deltagit i

verksamheten. Samtidigt har 75 utländska ung-

domar deltagit i mottagande projekt i Sverige.

Efterfrågan på information vad avser internatio-

nellt ungdomsutbyte har under året ökat mar-

kant.

Ungdomsstyrelsen har under året publicerat

ett antal studier. I värderingsstudien Ny tid Nya

tankar ger ungdomar sin syn på livet, samhället

och framtiden. I Svensk ungdomspolitik kart-

läggs ungdomspolitikens utveckling, ungdomars

levnadsvillkor samt särskilda åtgärder eller insat-

ser riktade till ungdomar. Rapporten utgör ett

underlag inför en internationell bedömning av

svensk ungdomspolitik inom ramen för Euro-

parådets samarbete på ungdomsområdet under

hösten 1999. I studien Vid sidan av identifieras

vilka grupper av ungdomar som mött försörj-

ningsproblem under 1990-talets första hälft. I

rapporten Fritid i skilda världar behandlas ung-

domars fritids- och kulturvanor.

Slutsatser

Regeringen anser att Ungdomsstyrelsens arbete

med att samordna och utveckla insatser på ung-

domsområdet har utvecklats positivt. Regeringen

avser, efter riksdagens behandling av den ung-

domspolitiska propositionen (prop.

1998/99:115), att utforma nya mål för Ung-

domsstyrelsens verksamhet vilket främst kom-

mer att innebära en utveckling av myndighetens

nationella insatser. På det internationella områ-

det har Ungdomsstyrelsens insatser fungerat

mycket bra.

I enlighet med vad som redovisats i proposi-

tionen På ungdomars villkor (1998/99:115) avser

regeringen att ge Ungdomsstyrelsen en viktig

roll för uppföljning och analys av ungdomspoli-

tiken. I förhållande till Ungdomsstyrelsens nuva-

rande uppgifter kommer detta att innebära en

ambitionshöjning, bl.a. när det gäller samarbetet

med andra myndigheter samt uppgiften att

stödja och följa upp kommunernas insatser inom

ungdomsområdet. Regeringen bedömer att detta

kommer att medföra ökade kostnader för myn-

digheten. Utrymme för detta bör skapas genom

en omfördelning mellan anslagen inom verksam-

hetsområdet. Mot denna bakgrund föreslås att

anslaget ökar med 1,5 miljoner kronor år 2000

och 1 miljon kronor vardera åren 2001 och 2002.

Anslaget M2 Bidrag till nationell och interna-

tionell ungdomsverksamhet m.m. föreslås

minska med motsvarande belopp.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för avtalsförsäk-

ringarna. Anslaget har tillförts 926 000 kronor.

Tabell 16.3 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

12 367

Pris- och löneomräkning

+ 806

Justering av premier

+ 926

Ökade verksamhetsmedel

+ 1 500

Förslag 2000

15 599

M2 Bidrag till nationell och

internationell

ungdomsverksamhet m.m.

Tabell 16.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

96 301

Anslags-

sparande

3 240

1999

Anslag

96 389

Utgifts-

prognos

99 011

2000

Förslag

94 889

2001

Beräknat

93 389

2002

Beräknat

92 389

Anslaget disponeras för statsbidrag till ung-

domsorganisationer enligt förordningen

(1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisa-

tioner samt för stöd till nationell och internatio-

nell ungdomsverksamhet.

En jämförelse mellan budget och utfall bud-

getåret 1998 visar ett anslagssparande på

3 240 000 kronor, dvs. 3,4 % av anslaget Anslags-

sparandet beror i huvudsak på en tidsförskjut-

ning mellan beslut och utbetalning av bidrag.

Regeringens övervägande

Resultatinformation

Statsbidraget består av ett grundbidrag och ett

särskilt bidrag. Grundbidrag fördelas efter ansö-

kan till rikstäckande ungdomsorganisationer för

reguljär verksamhet. De organisationer som har

rätt att uppbära bidrag måste dels uppfylla vissa

formella krav, dels bedriva en verksamhet i en-

lighet med vissa övergripande mål såsom att

främja barns och ungdomars demokratiska fost-

ran. Under år 1998 har 64 organisationer erhållit

grundbidrag vilka omfattar 597 562 medlemmar

mellan 7 och 25 år. Motsvarande antal för år 1997

var 597 025 och för budgetåret 1995/96 595 517

medlemmar. Antalet ansökningar som inte be-

höver kompletteras före beslut har ökat, vilket

kan hänföras till den aktiva handläggningen där

tät kontakt sker mellan sökande och handläggare

på myndigheten. Det statliga stödet utgör en

viktig del av ungdomspolitiken då det är ett kon-

kret sätt att stödja ungdomars eget engagemang.

Det särskilda bidraget används främst till att

stödja förnyelse och utveckling inom förenings-

livet men kan även användas för andra ändamål.

Särskilt bidrag kan bl.a. ges till organisationer

som uppfyller målen för bidragen och som be-

döms vara lämpliga att ges reguljärt stöd men

som på grund av sin organisatoriska karaktär inte

kan få grundbidrag. Under år 1998 erhöll 25

ungdomsorganisationer särskilt bidrag för regul-

järt stöd jämfört med 32 året före. Under år 1998

fattades 67 beslut om särskilt bidrag till organi-

sationer. Summan beviljade medel uppgick till

cirka 15,5 miljoner kronor jämfört med 20,5

miljoner kronor för år 1997 då antalet beslut om

särskilt bidrag uppgick till 90.

En utvärdering av det målrelaterade bidrags-

systemet från år 1997 visade att vissa formella

regler i bidragssystemet riskerade att hämma

föreningslivets utveckling. Ungdomsstyrelsen

fick därför i uppdrag att göra en översyn av det

formella regelsystemet och särskilt därvid beakta

konflikten mellan mål och regler i enlighet med

särskilda riktlinjer. Av riktlinjerna framgick bl.a.

att Ungdomsstyrelsen skulle överväga nya för-

delningskriterier för bidrag. Översynen redovi-

sades till regeringen den 31 mars 1999. Rappor-

ten Förslag till förändrade bidragsregler

(Ku1999/1239/IFU) har remissbehandlats och

bereds för närvarande inom Regeringskansliet.

Vidare utgår medel ur anslaget för att dela ut

utmärkelser inom ungdomsområdet. Ungdoms-

styrelsen utsåg Skellefteå till Årets ungdoms-

kommun år 1998. De kommuner som hittills har

fått utmärkelsen Gällivare (1996) och Jönkö-

ping (1997) utgör bra exempel på kommuner

som utvecklat en aktiv och samlad ungdoms-

politik. Gemensamt för dessa är att de på olika

sätt har låtit ungdomar vara delaktiga i att utar-

beta lokala ungdomspolitiska handlingsprogram

som präglas av en helhetssyn på ungdomars

situation. Därutöver innefattar anslaget också

bl.a. stöd för nationell och internationell verk-

samhet till Landsrådet för Sveriges ungdoms-

organisationer (LSU). Antalet medlemsorga-

nisationer inom LSU uppgår i dag till 67 samt 27

organisationer som är observatörer. Regeringen

har i regleringsbrevet för år 1999 aviserat en ut-

värdering av dessa medels effekter.

Slutsatser

Regeringen vill understryka betydelsen av att

ungdomsorganisationerna drivs av ungdomarna

själva. I detta sammanhang vill regeringen också

betona vikten av att föreningarna blir en naturlig

mötesplats för ungdomar med olika etnisk och

kulturell bakgrund.

Regeringen bedömer att bidragsgivningen till

ungdomsorganisationerna har skett i enlighet

med fastställd inriktning och att bidragen har

medfört en positiv utveckling av ungdomsverk-

samheterna.

Regeringen bedömer vidare att de medel som

avsätts för utvecklingsinsatser gentemot kom-

munerna, främst för utmärkelsen Årets ung-

domskommun samt för insatser som har flickor i

fokus, har haft mycket stor betydelse. Dessa

insatser har i hög grad bidragit till att allt fler

kommuner engagerat sig i att utveckla en samlad

kommunal ungdomspolitik.

Liksom för budgetåret 1999 har inom anslaget

beräknats 4 miljoner kronor för bidrag till sam-

lingslokalorganisationerna för informationsin-

satser och utredningsarbete som avser ungdo-

mars nyttjande av samlingslokaler för olika

verksamheter.

Slutligen har vissa medel inom anslaget beräk-

nats för nationell medfinansiering av det kom-

mande EU-programmet Ungdom, vilket under

år 2000 är avsett att ersätta de nuvarande pro-

grammen Ungdom för Europa samt Europeisk

Volontärtjänst.

Tabell 16.5 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

96 389

Omfördelning

- 1 500

Förslag 2000

94 889

17 Folkrörelse- och idrottsfrågor

17.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar stöd till idrotten,

Lotteriinspektionen, allmänna samlingslokaler,

bidrag till friluftsorganisationerna samt till kvin-

noorganisationerna.

17.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 17.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

524,5

506,7

517,7

522,1

517,6

518,0

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Under år 1998 har ett överskott för första

gången genererats från det värdeautomatspel

som bedrivs av AB Svenska Spel.

Förändringar

Regeringen har i propositionen En idrottspolitik

för 2000-talet (prop. 1998/99:107) föreslagit att

statens stöd till friluftsliv och främjandeorga-

nisationer inte längre bör ingå som en del av an-

slaget Stöd till idrotten utan utgöra ett eget an-

slag riktat direkt till friluftsorganisationerna.

Inom verksamhetsområdet ryms fr.o.m. år

2000 ett anslag för stöd till kvinnoorganisatio-

nerna, vilket tidigare har ingått i utgiftsområde

14.

Inom anslaget Stöd till idrotten beräknas vissa

medel för den sjunde europeiska konferensen

om social ekonomi.

Prioriteringar

De resurser som samhället ställer till förfogande

för idrottsrörelsens verksamhet bör användas för

att nå ut och aktivera människor som vill delta i

organiserad idrottsverksamhet eller väljer att

motionera för eget välbefinnande. Barns och

ungdomars intresse för idrott och motion bör

stimuleras och de bör ges möjligheter att utöva

inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande.

Likaså gäller detta äldre människor och personer

med funktionshinder. Flickor och pojkar, kvin-

nor och män med olika social bakgrund bör vi-

dare ges lika förutsättningar att efter eget intresse

delta i idrottsverksamhet. Integration och god

etik bör vara ledstjärnor för stödets användning.

Vidare bör statsbidraget leda till att stärka och

utveckla demokratin inom föreningslivet.

Idrottsrörelsen liksom övrigt föreningsliv bör

själv lägga fast målen för sin verksamhet. Staten

skall endast ange de syften som staten har med

sin bidragsgivning. Utvärdering av idrottsstödets

långsiktiga effekter bör göras utifrån tre övergri-

pande välfärdsperspektiv nämligen dels att stö-

dets ändamål är att uppnå en god folkhälsa, dels

att många medborgare i dag har en annan kul-

turell och etnisk bakgrund än den traditionellt

svenska, dels jämställdhet mellan män och kvin-

nor. Regeringen har i propositionen En idrotts-

politik för 2000-talet föreslagit att statsbidraget

skall stödja verksamhet som bidrar till att ut-

veckla barns och ungdomars intresse och

benägenhet för motion och idrott samt deras

möjligheter att utöva inflytande över och ta an-

svar för sitt idrottande. Vidare skall det göras

möjligt för alla människor att utöva idrott och

motion och kvinnor och män ges lika förutsätt-

ningar att delta i idrottsverksamhet. Verksam-

heterna skall främja integration och god etik

samt bidra till att väcka ett livslångt intresse för

motion.

Stödet till såväl frilufts- som kvinnoorganisa-

tionerna är för närvarande föremål för utredning

och regeringen kommer under år 2000 att före-

lägga riksdagen förslag i dessa frågor.

En arbetsgrupp inom Regeringskansliet har haft i

uppdrag att kartlägga villkoren för den sociala

ekonomin samt belysa dess betydelse i samhället.

En nationalkommitté har inrättats för att

förbereda och under våren 2001 i Sverige

genomföra den sjunde europeiska konferensen

om social ekonomi.

17.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

En stor andel av befolkningen är engagerad i

föreningslivet. Det totala antalet medlemskap

uppgår till ca 20 miljoner.

Föreningslivets relationer till samhället i övrigt

är i dag under förändring. Inflytandet från före-

tag och näringsliv tycks öka i betydelse vilket

leder till att många föreningar ändrar sitt bete-

ende och andra föreningstyper kommer till.

Många etablerade organisationer upplever ökade

svårigheter att rekrytera nya medlemmar och att

tillsätta förtroendeposter.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Utmärkande för statens roll gentemot före-

ningslivet är att staten inte skall styra och reglera

utan stödja, uppmuntra och skapa förutsätt-

ningar.

Effekterna av de statliga insatserna

Folkrörelserna har spelat en väsentlig roll i

uppbyggnaden av den demokratiska samhälls-

strukturen. I sammanlagt ca 150 000 föreningar

samlas dagligen 100 000-tals människor i gemen-

sam verksamhet. Enbart inom idrottsrörelsen

genomfördes under 1998 nära sju miljoner lokala

aktiviteter för barn och ungdomar i åldern 7 25

år.

I övergången till ett alltmer informations-

intensivt samhälle ställs föreningarna inför nya

utmaningar och kan aktivt bidra till att utveckla

och fördjupa demokratin.

Regeringens slutsatser

Föreningslivet är, med sitt breda engagemang

och ideella ledarkrafter, en stor tillgång för vårt

samhälle. Idrotten intar en särställning genom

sin folkliga förankring och stora bredd. Rege-

ringen fäster stor vikt vid att en aktiv diskussion

om etik och demokratins tillämpning pågår inom

idrotten. Idrottsrörelsen kan mer än någon

annan skapa tillfällen till motionsaktiviteter för

människor i olika åldrar och samhällsgrupper.

Idrottsrörelsen har därigenom en viktig roll i

folkhälsoarbetet när det gäller att förbättra med-

borgarnas hälsotillstånd samt motverka oöns-

kade beteenden som t.ex. drogmissbruk. Rege-

ringen anser vidare att idrotten på ett aktivt sätt

bidrar till att motverka våld och rasism.

Enligt regeringens uppfattning fyller stödet till

allmänna samlingslokaler flera viktiga funktioner

i samhället. Stödet underlättar för medborgarna

att utöva sitt samhällsengagemang. På motsva-

rande sätt bidrar stödet till kvinnoorganisatio-

nerna och friluftsorganisationerna till att främja

människors delaktighet i samhället.

17.4 Anslag

N1 Stöd till idrotten

Tabell 17.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

483 543

Anslags-

sparande

388

1999

Anslag

470 240

Utgifts-

prognos

470 240

2000

Förslag

462 240

2001

Beräknat

457 240

2002

Beräknat

457 240

Ett övergripande mål för anslaget Stöd till idrot-

ten är att stödja och utveckla den nationellt

organiserade idrottsverksamheten i Sverige. För

anslagets användning gäller i huvudsak de av

1970 års riksdag beslutade riktlinjerna för organi-

sationsstöd till idrotten (prop. 1970:79, bet.

1970:SU122, rskr. 1970:291, prop. 1992/93:100

bil. 8, bet. 1992/93:KrU14, rskr. 1992/93:254).

Riksdagen beräknas senare i år ta ställning till de

förslag om anslagets användning som regeringen

presenterat i propositionen En idrottspolitik för

2000-talet (prop. 1998/99:107).

En jämförelse mellan budget och utfall bud-

getåret 1998 visar att viss del av anslagssparandet

har förbrukats men att 388 000 kronor återstår.

Medlen beräknas förbrukas under innevarande

budgetår.

Under år 1998 har ett överskott för första

gången genererats från det värdeautomatspel

som AB Svenska Spel har koncession på att be-

driva. Av uppkommet överskott har 50 miljoner

kronor tillförts idrottsrörelsen under år 1999.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

I sin årsredovisning för år 1998 redovisar Riks-

idrottsförbundet (RF) att lokalt aktivitetsstöd

har utgått till nära sju miljoner sammankomster

för barn och ungdomar mellan sju och tjugofem

år. I åldrarna sju till femton år är drygt två av tre

pojkar och varannan flicka med i en idrottsföre-

ning. Dessutom idrottar ungefär var tionde ung-

dom i dessa åldrar utanför den organiserade

idrotten.

Under läsåret 1997/98 genomfördes en om-

fattande utvärdering av verksamheten vid riks-

idrottsgymnasierna. Utvärderingen utgjorde

underlag för framtida dimensionering av verk-

samheten under perioden 1999 2002.

Starta Vågen, idrottens etiksatsning i samar-

bete mellan RF och Svensk Idrotts Studie- och

Utbildningsorganisation (SISU) fortsatte under

år 1998. Satsningen syftar till att få igång lokala

aktiviteter kring idrottens etik- och moralfrågor.

Under år 1998 har 1 300 föreningsträffar skett

med 23 000 deltagare, 220 regionala träffar med

6 500 deltagare och ett 70-tal konferenser och

temadagar med totalt cirka 16 000 deltagare.

RF:s projekt Supporterkultur, som verkar för

att förhindra våld vid stora idrottsevenemang

och att skapa en bra supporterkultur, har fortsatt

sitt arbete under år 1998. Verksamheten syftar

även till att samordna olika idrottsorganisatio-

ners och samhällsorgans insatser liksom att ut-

bilda publikvärdar.

Slutsatser

Enligt regeringens mening bidrar idrotten till

välfärden genom motionsverksamhet av varie-

rande slag för människor i alla åldrar. Under

senare år har framför allt äldre människors behov

av motion uppmärksammats. Idrotten spelar en

viktig roll i många barns och ungdomars upp-

växt. De attityder och värderingar som förmedlas

genom idrotten präglar i stor utsträckning barns

och ungdomars personliga utveckling. Det lokala

aktivitetsstödet är av stor betydelse för barn- och

ungdomsverksamheten i de lokala idrottsföre-

ningarna. Regeringen anser därför att de medel

som tillförs idrotten från AB Svenska Spels

värdeautomatspel bör användas som en förstärk-

ning av idrottens lokala barn- och ungdomsverk-

samhet.

Mot bakgrund av de ökade medel som tillförs

idrotten från AB Svenska Spel bedömer rege-

ringen att det inom ramen för anslaget Stöd till

idrotten kan skapas utrymme för en årlig reser-

vation för svensk medverkan i olympiska spel

och Paralympics. För år 2000 föreslås att för än-

damålet anvisas ett engångsbelopp på 5 miljoner

kronor. Vidare finns det behov av förstärkta in-

satser mot dopning inom idrotten och för

idrottsforskning, särskilda insatser för att främja

integration och jämställdhet på fritiden samt sär-

skilda insatser inom idrottsrörelsen för ungdo-

mar i åldern 21 till 25 år.

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner

att regeringen på AB Svenska Spels bolags-

stämma år 2000 verkar för att bolagsstämman

beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bi-

drag på 60 miljoner kronor.

Idrotten spelar en viktig roll för att öka förstå-

elsen människor och grupper emellan. På så sätt

kan främlingsfientlighet och rasism motverkas.

Stora insatser görs i dag för att skapa förutsätt-

ningar för en samhällsutveckling som känne-

tecknas av ömsesidig respekt och tolerans. Inte

minst inom kultur, idrott och övriga folkrörelser

kan olika människor och kulturer mötas. Den

lokala miljön är ofta utgångspunkt för idrottens

och folkrörelsernas engagemang och detta skapar

nya mötesplatser för människor.

Regeringen vill understryka vikten av att jäm-

ställdhets- och jämlikhetssträvanden genomsyrar

all idrottsverksamhet. På motsvarande sätt skall

personer med funktionshinder ges goda möjlig-

heter att delta i all idrottsverksamhet liksom per-

soner med annan etnisk och kulturell bakgrund.

Regeringen överväger att tillsammans med

främst Svenska Kommunförbundet och Riks-

idrottsförbundet bilda ett gemensamt råd som

skall främja integration och jämställdhet på friti-

den genom att bl.a. verka för en rättvis fördel-

ning av fritidsresurser.

Regeringen har tillsatt en särskild national-

kommitté med uppgift att förbereda och

genomföra den sjunde europeiska konferensen

om social ekonomi. Idrottens stora betydelse

kommer att särskilt uppmärksammas i detta

sammanhang.

Regeringen föreslår i det följande att bidraget

till organisationer utanför Riksidrottsförbundet

på 13 miljoner kronor anvisas över ett särskilt

anslag benämnt Stöd till friluftsorganisationer.

Anslaget Stöd till idrotten minskas därför med

detta belopp.

Tabell 17.3 Beräkning av anslag för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

470 240

Engångsanvisning för delta-

gande vid olympiska spel och

Paralympics

+ 5 000

Organisationer utanför Riks-

idrottsförbundet

- 13 000

Förslag 2000

462 240

För åren 2001 och 2002 beräknas anslaget uppgå

till 457 240 000 kronor.

N2 Lotteriinspektionen

Tabell 17.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

19 571

Anslags-

sparande

4 036

1999

Anslag

21 496

Utgifts-

prognos

25 000

2000

Förslag

28 459

2001

Beräknat

28 897

1

2002

Beräknat

29 358

2

1 Motsvarar 28 459tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 28 459tkr i 2000 års prisnivå.

Lotteriinspektionen är central förvaltnings-

myndighet för frågor som rör spel och lotterier

som anordnas för allmänheten. Myndigheten

disponerar ett ramanslag och levererar in av-

giftsinkomster mot inkomsttitel. Det skall råda

balans mellan intäkter och kostnader. Lotteriin-

spektionen hade vid utgången av år 1998 ett

anslagssparande på 4 miljoner kronor. Anslags-

sparandet kommer under de närmaste två åren

att tas i anspråk för utbildning och kompe-

tensutveckling av personalen, effektiviserad och

teknikanpassad kontroll av AB Svenska Spel och

AB Trav och Galopp samt kontroll och tillsyn av

vadhållning på hundkapplöpningar.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Lotteriinspektionen skall kontrollera och utöva

tillsyn över spel- och lotterimarknaden i Sverige,

lämna tillstånd till vissa spelformer samt utbilda

och informera marknadens aktörer. Regeringen

skall löpande informeras om utvecklingen på

marknaden.

Lotteriinspektionens verksamhet var under år

1998 indelad i tre verksamhetsgrenar: tillstånd

och typgodkännande, tillsyn och kontroll samt

utbildning och information. Målet för verksam-

heten är att i enlighet med lotterilagen

(1994:1000) och lotteriförordningen (1994:1451)

verka för en sund och säker spel- och lotteriverk-

samhet i Sverige.

Myndigheten har under året målmedvetet ver-

kat för att effektivisera och höja kvaliteten på

kontroll och tillsyn av spelmarknadens aktörer.

Exempelvis har en djupgranskning av Bingolotto

inletts och en grundläggande säkerhetsbesiktning

av AB Svenska Spel har genomförts. Vidare har

arbetet med testverksamheter av spel över Inter-

net intensifierats.

I tillsynsarbetet för att motverka illegalt spel

har Lotteriinspektionen fortsatt prioriterat

bekämpandet av spel som vänder sig till speciellt

sårbara samhällsgrupper, exempelvis ungdomar.

Denna prioritering bedömer regeringen som

riktig. För att försöka nå en sund och säker ut-

veckling av marknaden har myndigheten vidare

handlat snabbt när tveksamhet uppstått om spel-

säkerhet och agerat aktivt för att stoppa olagliga

spel.

I januari 1998 anmäldes Lotteriinspektionen

till Justitieombudsmannen för att inspektionen

inte följt förvaltningslagens bestämmelser om

kommunicering och att myndigheten underlåtit

att meddela fullföljdshänvisning vid avslagsbeslut

samt för att ha lämnat felaktiga och missledande

uppgifter. Styrelsen beslutade med anledning av

detta att vidta en rad åtgärder såsom utbildning

av personalen och organisationsförändringar för

att undvika att dessa misstag upprepades. Justi-

tieombudsmannen riktade i beslut den 30

december 1998 allvarlig kritik mot Lotteriin-

spektionen men menade att de vidtagna

åtgärderna borde vara tillfyllest.

Regeringen gör bedömningen att Lotteriin-

spektionens kontroll och tillsyn av spel- och

lotterimarknaden är effektiv och teknikanpassad

men att myndigheten bör lägga ner tillräckligt

med tid och resurser för att undvika felaktigheter

i tillståndsgivningen.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 17.5 Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

23 219

600

20 172

3 647

Prognos 1999

23 000

200

24 917

283

Budget 2000

24 000

300

27 675

300

Målet är att det skall råda balans mellan intäkter

och kostnader, både på total nivå och inom varje

verksamhetsgren. Under budgetåret 1998 har

Lotteriinspektionen levererat in ca 23 miljoner

kronor till statsbudgetens inkomstsida och för-

brukat ca 20 miljoner kronor. Denna differens

förklaras av en omfattande tillståndsgivning till

varuspelsautomater.

Tabell 17.6 Investeringsplan

Miljoner kronor

Total kostnad

Anskaffat

t.o.m. 1998

Prognos

1999

Budget

2000

Beräknat

2001

Beräknat

2002

Investeringar

5,2

1,1

2,7

0,5

0,3

0,6

Summa investeringar

5,2

1,1

2,7

0,5

0,3

0,6

Finansiering - lån i RGK

5,2

1,1

2,7

0,5

0,3

0,6

Summa finansiering

5,2

1,1

2,7

0,5

0,3

0,6

Slutsatser

I proposition 1998/99:80 Kasinospel i Sverige

m.m. gjorde regeringen bedömningen att

Lotteriinspektionen bör tillföras ökade resurser.

Vidare angavs att regeringen hade för avsikt att

återkomma till riksdagen i budgetpropositionen

för år 2000 med förslag om detta. Skälen för

regeringens bedömning var att konkurrensen på

den svenska spel- och lotterimarknaden är

mycket hård och den tekniska utvecklingen

mycket snabb vilket ställer stora krav på Lotte-

riinspektionen att löpande anpassa tillsyns- och

kontrollverksamheten. Kulturutskottet delade

regeringens generella bedömning (bet.

1998/99:KrU 11). Riksdagen har beslutat att

kasinospel av internationellt slag skall tillåtas i

Sverige. Lotteriinspektionen kommer att få ett

stort ansvar för kontroll och tillsyn över den nya

spelformen vilket kräver att myndigheten tillförs

nya resurser. Myndighetens anslag för år 2000

ökas därför med 6 miljoner kronor.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för avtalsförsäk-

ringarna. Anslaget har tillförts 784 000 kronor.

Tabell 17.7 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

21 496

Pris- och löneomräkning

+ 179

Ökat resursbehov

+ 6 000

Justering av premier

+ 784

Förslag 2000

28 459

Myndighetens anslag för år 2001 och år 2002 är

oförändrat men har uppräknats till respektive års

prisnivå.

N3 Bidrag till allmänna samlings-

lokaler

Tabell 17.8 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

20 485

Anslags-

sparande

29 526

1999

Anslag

15 000

Utgifts-

prognos

22 500

2000

Förslag

15 000

2001

Beräknat

15 000

2002

Beräknat

15 000

Enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till

allmänna samlingslokaler får bidrag lämnas till

allmänna samlingslokaler för köp, ny- och om-

byggnad, standardhöjande reparationer samt för

handikappanpassning som utförs utan samband

med andra bidragsberättigade åtgärder. Bover-

kets samlingslokaldelegation fördelar de medel

som är tillgängliga.

En jämförelse mellan budget och utfall bud-

getåret 1998 visar att anslaget Bidrag till allmänna

samlingslokaler uppvisar ett stort anslagsspa-

rande. Detta beror till stor del på att bidragsfor-

men är så konstruerad att det kan förflyta lång

tid mellan beslut och utbetalning. Beslut om

samtliga tillgängliga medel fattas dock under år

1999.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Tillgängliga anslagsmedel har fördelats så att de

skall ge så stort utbyte som möjligt i form av

upprustade eller nya lokaler.

Samlingslokalstödet är väsentligt ur ett lokalt

men även regionalt utvecklingsperspektiv. Detta

såväl för den service samlingslokaler erbjuder

som regionalpolitiskt och ur sysselsättningssyn-

punkt. Under år 1998 fattades beslut om bidrag

till 71 projekt.

Boverkets redovisning visar att det förekom-

mer omfattande ungdomsaktiviteter i flertalet av

de allmänna samlingslokalerna. Folkets Hus

Riksorganisation, Folkparkerna i Sverige, Byg-

degårdarnas Riksförbund och Riksföreningen

Våra Gårdar har totalt ca 2 750 anslutna lokaler. I

ca 1 850 av dessa förekommer riktad ungdoms-

verksamhet. I lokalerna görs årligen i storleks-

ordningen fem till sex miljoner besök av ungdo-

mar i åldersgruppen 12 25 år. Besöken gäller

olika former av verksamhet fördelade på ca

200 000 verksamhetstillfällen.

System- och utvecklingsarbetet avseende ett

uppföljningssystem för stödet till allmänna sam-

lingslokaler har fullföljts. Systemet medger bl.a.

analyser av hur bidragsmedlen fördelas över lan-

det och mätning av arbetsmarknadseffekter av

det fördelade anslaget.

Av Boverkets uppföljning framgår att det i

genomsnitt skapas ca 2,7 årsarbeten av varje

satsad bidragsmiljon. Under budgetåret fördela-

des bidrag till minst ett projekt i alla län utom

Södermanlands, Gotlands och Västmanlands län.

Slutsatser

Regeringens bedömning är att för att säkerställa

tillgång till bra lokaler för mötesverksamhet och

andra föreningsaktiviteter fyller bidrag till all-

männa samlingslokaler en viktig funktion. Sam-

lingslokalerna har särskilt stor betydelse då det

gäller att tillhandahålla ändamålsenliga lokaler för

ungdomsverksamhet.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2000

anvisas 15 miljoner kronor.

För åren 2001 och 2002 beräknas anslaget till

oförändrad nivå i förhållande till år 2000.

N4 Bidrag till kvinnoorganisationer-

nas centrala verksamhet

Tabell 17.9 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

3 432

1999

Anslag

3 432

Utgifts-

prognos

3 432

2000

Förslag

3 432

2001

Beräknat

3 432

2002

Beräknat

3 432

Bidraget skall användas till kostnader för kvin-

noorganisationernas centrala verksamhet samt

för förnyelse och utveckling av verksamheten.

Verksamheten regleras av förordningen

(1982:865) om statsbidrag till kvinnoorganisa-

tionernas centrala verksamhet.

Det övergripande målet är att genom stödet

stärka kvinnornas ställning i samhället i syfte att

uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män.

Resultatinformation

Under innevarande budgetår har 15 kvinnoorga-

nisationer beviljats stöd. Av de nya organisatio-

ner som sökt stöd har en uppfyllt kraven enligt

förordningen. För att göra det möjligt för kvin-

noförbunden att arbeta i andra former och enga-

gera nya grupper av kvinnor har stödets inrikt-

ning delvis förändrats i samband med att

bidragsreglerna reviderats genom en förord-

ningsändring (1995:673) som delar upp stödet i

ett särskilt grundbidrag och ett rörligt bidrag.

Det rörliga bidraget skall ses som ett projektbi-

drag för förnyelse och utveckling av kvinnoorga-

nisationernas arbete.

Slutsatser

Det är av vikt att nya organisationsformer och

nyskapande verksamhet prioriteras. Bidrags-

system bör inte vara utformade så att de motver-

kar förnyelse och utveckling av de organisationer

som de riktar sig till. Den förändring av bidrags-

reglerna som gjordes år 1995 har inte visat sig

vara tillräcklig. Mot den bakgrunden har rege-

ringen tillkallat en särskild utredare (dir 1999:29)

med uppgift att se över det nuvarande statsbidra-

get till kvinnoorganisationerna. Utredaren skall

utvärdera hur det statliga stödet uppfyller de av

staten uppställda målen för och intentionerna

med bidraget, vid behov föreslå nya mål samt åt-

gärder som kan öka måluppfyllelsen och effekti-

visera stödet. Uppdraget skall redovisas senast

den 31 mars 2000.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2000

anvisas 3 432 000 kronor. För åren 2001 och

2002 beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå

i förhållande till år 2000.

N5 Stöd till friluftsorganisationer

Tabell 17.10 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

2000

Förslag

13 000

2001

Beräknat

13 000

2002

Beräknat

13 000

Regeringens överväganden

I regeringens proposition En idrottspolitik för

2000-talet (prop. 1998/99:107) föreslår rege-

ringen att statens stöd till friluftsliv och främjan-

deorganisationer inte längre bör ingå som en del

av anslaget Stöd till idrotten utan utgöra ett eget

anslag riktat direkt till främjandeverksamheten.

Anslaget bör benämnas Stöd till friluftsorganisa-

tioner.

En översyn har inletts inom Regeringskansliet

för att lämna förslag till vilka typer av organisa-

tioner som skall erhålla statligt stöd samt hur

administrationen av bidragsfördelningen bör ske.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen

med förslag i dessa frågor under våren 2000 var-

vid ett nytt system kan tillämpas fr.o.m. år 2001.

Intill dess bedömer regeringen att fördelningen

av medlen för år 2000 skall ske enligt nuvarande

principer.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2000

anvisas 13 miljoner kronor. För åren 2001 och

2002 beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå

i förhållande till år 2000.

 Senaste lydelse 1998:1711.

 Riksdagen har vidare beslutat om följande mål rörande verksamheter

inom utgiftsområde 17:

- mål för den statliga arkivverksamheten (prop. 1989/90:72, bet.

1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307), vilka har införts i 3 § arkivlagen

(1990:782),

- mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop.

1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225),

- mål för kulturmiljövården (prop. 1987/88:104, bet. 1987/88:KrU21, rskr.

1987/88:390) samt

- syftet med statens bidragsgivning till folkbildningen (prop. 1997/98:115,

bet. 1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258).

Regeringen har föreslagit riksdagen nya övergripande mål för arbetet för

kulturmiljön (prop. 1998/99:114) samt nytt syfte med statsbidraget till

idrottsrörelsen (prop. 1998/99:107). Regeringen har vidare föreslagit

riksdagen att Ungdomsstyrelsen skall verka för att målen för den

nationella ungdomspolitiken uppfylls. Det skall vara regeringens uppgift

att utforma de övergripande målen för Ungdomsstyrelsens verksamhet

(prop 1998/99:115).

 Uppgifter om medieanvändningen avser åldersgruppen 9-79 år.

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

2

3

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

14

15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

34

35

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

46

47

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

62

61

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

9

63

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

74

73

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

84

85

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

94

95

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

104

105

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

114

115

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

126

131

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

146

147

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

152

151

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

156

155

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

9

157

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

164

163

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

170

169

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

9

171

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

178

177