Regeringens proposition

 1993/94:78

 Frågor om offentlig upphandling

 Regeringen överlämnar denna proposition

 till riksdagen.

 Stockholm den 21 oktober 1993

 Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anne[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

 Propositionens huvudsakliga innehåll

 I propositionen föreslås att lagen

 (1992:1528) om offentlig upphandling

 kompletteras med regler om upphandling

 under de tröskelvärden som anges i lagen.

 Därigenom kommer all offentlig

 upphandling att regleras i ett regelverk.

 1

Innehållsförteckning

 1 Förslag till riksdagsbeslut...... 3

 2 Lagtext...................... 3

 3 Ärendet och dess beredning....... 13

 4 Bakgrund......................... 13

 4.1 Gällande ordning.......... 13

 4.2 Lagen om offentlig upphandling 14

 4.3 Kortfattad problembeskrivning. 14

 5 Allmänna överväganden............ 15

 6 Upphandling under tröskelvärdena. 16

 6.1 Lagen om offentlig upphandling

 kompletteras...................... 16

 6.2 Tjänsteupphandling............ 17

 6.3 Krav som får ställas på

 leverantören....................... 18

 6.4 Särskilda undantag avseende viss

 upphandling........................ 19

 7 Övriga frågor................ 20

 8 Författningskommentar............ 21

 Bilaga 1 Lagförslaget i promemorian.. 30

 Bilaga 2 Förteckning över

 remissinstanser.............. 35

 Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag 36

 Bilaga 4 Lagrådets yttrande.......... 44

 Utdrag ur protokoll vid

 regeringssammanträde

 den 21 oktober 1993.................. 45

 2

 1 Förslag till riksdagsbeslut

 Regeringen föreslår att riksdagen antar

 regeringens förslag till lag om ändring i

 lagen (1992:1528) om offentlig

 upphandling.

 2 Lagtext

 Regeringen har följande förslag till

 lagtext.

 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1992:1528) om offentlig upphandling

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen

 (1992:1528) om offentlig upphandling

 dels att 5 kap. 27 § skall upphöra att

 gälla,

 dels att i 5 kap. den första av

 underrubrikerna närmast före 1 § och

 närmast före 11 § och underrubriken

 närmast före 27 § skall utgå,

 dels att 6 kap. 1-12 §§ skall betecknas

 7 kap. 1-12 §§,

 dels att 1 kap. 1, 2, 3 och 5 §§ och 5

 kap. 1 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas ett

 nytt 6 kap. av följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap. Allmänna bestämmelser

 Lagens tillämpningsområde m.m.

 1 §

 Denna lag innehåller Denna lag

 allmänna innehåller allmänna

 bestämmelser om bestämmelser om

 offentlig upp- offentlig upp-

 handling (1 kap.), handling (1 kap.),

 särskilda be- särskilda be-

 stämmelser om stämmelser om

 offentlig offentlig

 upp-handling av upp-handling av

 varor (2 kap.), av varor (2 kap.), av

 byggentreprenad (3 byggentreprenad (3

 kap.), inom vatten-, kap.), inom

 energi-, transport- vatten-, energi-,

 och transport- och

 telekommunikations- telekommunikations-

 områdena (4 kap.), områdena (4 kap.)

 och av tjänster och av tjänster

 (5 kap.) samt ( 5 kap. ) samt

 bestämmelser om bestämmelser

 om överprövning om upphandling i de

 skadestånd, m. m. fall upphandlingen

 ( 6 kap. ) understiger de

 tröskelvärden som

 anges i 2*5 kap.

 och i vissa andra

 fall (6 kap.).

 Lagen innehåller

 också bestäm-melser

 om överprövning,

 skade-stånd, m.m.

 (7 kap.).

 Lagen meddelas väsentligen till

 uppfyllande av Sveriges förpliktelser

 enligt EES-avtalet och ansluter i övrigt

 till de direktiv om offentlig upphandling

 som därutöver antagits inom Europeiska

 gemenskaperna (EG).

 2 §

 Denna lag gäller vid upphandling som görs

 av staten, kommuner, landsting, kyrkliga

 kommuner och sådana andra upphandlande

 enheter som avses i 5 och 6 §§.

 För upphandling som För upphandling

 görs av en myndighet som avses i 6 kap.

 eller beslutande gäller endast

 församling och som bestämmelserna i

 understiger de nämnda kapitel och

 tröskelvärden som de bestämmelser i 1

 anges i 2-5 kap. och 5 kap., till

 gäller dock endast vilka hänvisas i

 bestämmelserna i 1 6 kap. samt 7 kap.

 kap. 4 §, 22 § och 1*8 §§.

 23 § första stycket

 samt 6 kap. 1-8 §§.

 3 §1

 Denna lag gäller Denna lag gäller

 inte inte

 1. upphandling som 1. Upphandlings-

 omfattas av förfaranden

 sekretess eller som överenskommits

 andra särskilda i ett

 begränsningar med internationellt

 hänsyn till rikets avtal mellan någon

 säkerhet, av staterna inom

 Europeiska

 ekonomiska

 samarbetsområdet

 (EES) och någon

 2. upphandling av annan stat för ett

 försvarsprodukter projekt som är

 och tjänster som gemensamt för de

 inte har civil avtalsslutande

 användning, eller staterna,

 3. 2.

 upphandlings- upphandlings-

 förfaranden förfaranden som

 som överenskommits överenskommits i

 i ett ett avtal

 internationellt beträffande

 avtal mellan någon stationering av

 av staterna inom militär personal,

 Europeiska eller

 ekonomiska 3.

 samarbetsområdet upphandlingsförfaranden

 (EES) och någon som överenskommits

 annan stat för ett i en internationell

 projekt som är organisation.

 gemensamt för de

 avtalsslutande

 staterna,

 För följande

 4. upphandlingar

 upphandlings-

 förfaranden gäller endast

 som överenskommits i bestämmelserna i

 ett avtal 6 kap., nämligen

 beträf-fande 1. upphandling som

 stationering av omfattas av

 militär personal, sekretess eller

 eller andra särskilda

 5. begränsningar med

 upphandlings-

 förfaranden hänsyn till rikets

 som överenskommits i säkerhet och

 en internationell 2. upphandling av

 organisation. försvarsprodukter

 och tjänster som

 inte har civil

 användning.

 5 §2

 I denna lag används följande termer med

 den betydelse som här anges:

 Upphandling: köp, leasing, hyra eller

 hyrköp av varor, byggentreprenader eller

 tjänster.

 Upphandlande enhet: Upphandlande

 statliga, kommunala enhet: statliga,

 och andra kommunala och andra

 myndig-heter, myndig-heter,

 beslutande beslutande

 församlingar i församlingar i

 kommuner, landsting kommuner, landsting

 och kyrkliga och kyrkliga

 kommuner, sådana kommuner, sådana

 bolag, föreningar, bolag, föreningar,

 samfälligheter och samfälligheter och

 stiftelser som anges stiftelser som

 i 6 § samt, såvitt anges i 6 § samt,

 avser upphandling såvitt avser

 enligt 4 kap., upphandling enligt

 sådana enheter som 4 och 6 kap.,

 avses i 4 kap. 1 § sådana enheter som

 andra stycket. avses i 4 kap. 1 §

 andra stycket och 6

 kap. 1 § tredje

 stycket..

 Upphandlingskontrakt: skriftliga avtal

 som en upphandlande enhet ingår avseende

 upphandling enligt denna lag.

 Byggentreprenad: ett bygg- eller

 anläggningsarbete i sin helhet, vars

 resultat har en självständig funktion.

 Koncession: ett upphandlingskontrakt

 avseende byggentreprenad där ersättning

 för arbetet utgår i form av en rätt att

 utnyttja anläggningen eller i form av

 dels en sådan rätt, dels betalning.

 Leverantör: den som tillhandahåller

 varor eller utför arbeten eller

 tillhandahåller tjänster även om han inte

 varit den som i det särskilda fallet

 tillhandahållit eller utfört det som

 upphandlats.

 Ramavtal: avtal som ingås mellan en

 upphandlande enhet och en eller flera

 leverantörer i syfte att fastställa

 samtliga villkor för avrop som görs under

 en viss period.

 Formgivningstävling: sådan tävling som

 avses i 5 kap. 28 §.

 Förfrågningsunderlag: underlag för

 anbud, som en upphandlande enhet

 tillhandahåller en leverantör.

 Påskyndat förfarande: sådant förfarande

 som avses i 2 kap. 15 §, 3 kap. 20 § och

 5 kap. 22 §.

 Anbudsgivare: den som lämnar anbud.

 Anbudssökande: den som ansöker om att få

 lämna anbud vid selektiv eller förhandlad

 upphandling.

 Öppen upphandling: upphandling där alla

 leverantörer får lämna anbud.

 Selektiv upphandling: upphandling där en

 upphandlande enhet inbjuder vissa

 leverantörer att lämna anbud.

 Förhandlad upphandling: upphandling där

 en upphandlande enhet inbjuder vissa

 leverantörer att lämna anbud och tar upp

 förhandling med en eller flera av dem.

 Förenklad

 upphandling:

 upphandling där

 alla leverantörer

 har rätt att delta,

 deltagande

 leverantörer skall

 lämna skriftligt

 anbud och den

 upphandlande

 enheten får

 förhandla med en

 eller flera

 anbudsgivare.

 Direktupphandling:

 upphandling utan

 infordrande av

 skriftligt anbud.

 5 kap. Upphandling av tjänster

 Tillämpningsområde

 1 §3

 Bestämmelserna i Bestämmelserna i

 detta kapitel detta kapitel

 tillämpas på tillämpas på

 upphandling av upphandling av

 sådana tjänster som sådana tjänster som

 inte omfattas av inte omfattas av

 be-stämmelserna i bestämmelserna i

 2*4 kap. 2*4 kap. om

 Bestäm-melserna i tjänsterna är av

 11*26 §§ gäller det slag som avses

 endast vid i avdelning A i

 upphandling av bilaga till denna

 tjänster som avses i lag. Vid

 avdelning A i bilaga upphandling av

 till denna lag och tjänster som avses

 bestämmelserna i i avdelning B i

 27 § endast vid bilagan tillämpas

 upphandling av 6 kap..

 tjänster som avses i

 avdelning B i

 bilagan. För

 upphandling av

 tjänster som avses i

 avdelning A12 i

 bilagan och görs Bestämmelserna i

 genom detta kapitel skall

 form-givningstävling inte tillämpas i

 gäller vidare fråga om

 bestämmelserna i 1. anskaffning av

 28*33 §§. eller

 nytt-janderätt i

 vad form som helst

 till fastighet,

 byggnad eller annan

 egendom som utgör

 fast egendom eller

 tillbehör till

 fastighet eller

 byggnad eller

 rättigheter av nu

 nämnt slag,

 2. anskaffning,

 utveckling,

 produktion eller

 samproduktion av

 programmaterial

 eller sändningstid

 i etermedia,

 3. telefoni,

 telex,

 radiotelefoni,

 personsökning eller

 satellittjänster,

 4. skiljemanna-

 eller förlik-

 nings-uppdrag,

 5. finansiella

 tjänster i samband

 med utgivning eller

 omsättning av

 värdepapper och

 andra finansiella

 instrument,

 6.

 anställningsavtal,

 7. forskning och

 utveckling i andra

 fall än då tjänsten

 endast gäller den

 egna verksamheten

 och helt

 finansieras av den

 upp-handlande

 enheten,

 8. verksamhet som

 rör för-valtning av

 statsskulden eller

 som avser tjänster

 från Sveriges

 riksbank.

 6 kap. Upphandling som understiger

 de tröskelvärden som anges i 2-5

 kap., m.m.

 Tillämpningsområde

 1 § Bestämmelserna

 i detta kapitel

 tillämpas på

 1. upphandling som

 avses i 2, 3 och 4

 kap. och

 understiger de

 tröskelvärden som

 anges där,

 2. upphandling av

 tjänster som avses

 i avdelning A i

 bilagan och

 understiger det

 tröskelvärde som

 anges i 5 kap.,

 3. upphandling av

 tjänster som avses

 i avdelning B i

 bilagan, oavsett

 värde, och

 4. upphandling som

 avses i 1 kap. 3 §

 andra stycket,

 oavsett värde.

 Vid upphandling

 som avses i detta

 kapitel gäller

 1 kap. 1*6 §§.

 Vid upphandling

 för verksamhet som

 anges i 4 kap.

 innefattar termen

 "upphandlande

 enhet" de företag

 som framgår av

 4 kap. 1 § andra

 stycket.

 Val av

 upphandlingsförfarande

 2 § Upphandling

 skall göras genom

 förenklad

 upphandling.

 Direktupphandling

 får dock användas

 om upphandlingens

 värde är lågt eller

 om det finns

 synnerliga skäl,

 såsom synnerlig

 brådska orsakad av

 omständigheter som

 inte kunnat

 förutses och inte

 heller beror på den

 upphandlande

 enheten.

 Den upphandlande

 enheten skall vid

 behov fastställa

 riktlinjer för

 användning av

 direktupphandling.

 Förfrågningsunderlag,

 infordrande av

 anbud

 3 § En upphandlande

 enhet får varken i

 förfrågnings-

 underlaget

 eller i annat

 underlag för

 upphandlingen

 beskriva föremålet

 för upphandlingen

 på ett sådant sätt

 att endast en viss

 vara eller process

 kan komma i fråga.

 Enheten får

 hänvisa till ett

 visst märke eller

 fabrikat om det

 finns särskilda

 skäl. En sådan

 hänvisning skall

 utformas så att

 även likvärdiga

 varor och processer

 kan komma i fråga.

 Därutöver skall

 det av för-

 frågningsunderlaget

 framgå om ett anbud

 kan komma att antas

 utan föregående

 förhandling. Vidare

 skall anges att

 anbud skall lämnas

 skriftligt och att

 anbud som lämnas

 genom telegram

 eller telefax skall

 bekräftas omgående

 genom en

 egenhändigt

 undertecknad

 hand-ling.

 4 § En upphandlande

 enhet som använder

 förenklad

 upphandling skall

 infordra skriftliga

 anbud genom annons

 eller skrivelse.

 Vid avvägning av

 hur omfattande

 annonseringen eller

 utskicket av

 skrivelserna

 behöver vara skall

 enheten särskilt

 beakta huvudregeln

 om affärsmässighet

 i 1 kap. 4 §.

 5 § I annonsen

 eller skrivelsen

 enligt 4 § eller

 förfrågnings-

 underlaget

 enligt 3 § skall

 anges den dag då

 anbud senast skall

 ha kommit in. Denna

 dag skall

 bestämmas så att

 anbudsgivare ges

 skälig tid att

 lämna anbud.

 Vidare skall det i

 annonsen,

 skrivelsen eller

 förfrågnings-

 underlaget anges

 den dag till och

 med vilken anbudet

 skall vara

 bindande.

 6 § En leverantör

 som inte särskilt

 tillfrågats har

 rätt att på begäran

 få förfråg-

 ningsunderlaget

 på samma villkor

 som andra

 leverantörer.

 Mottagande och

 öppnande av

 anbud

 7 § Försändelser

 med anbud skall, så

 snart som möjligt

 efter anbudstidens

 utgång, öppnas vid

 en förrättning där

 minst två av den

 upphandlande

 enheten utsedda

 personer skall

 delta. Anbuden

 skall föras upp i

 en förteckning, som

 skall bestyrkas av

 dem som deltar i

 förrättningen. På

 begäran av en

 anbudsgivare skall

 dessutom en av

 handelskammare

 utsedd person

 närvara.

 Kostnaderna för

 detta skall betalas

 av den som

 framställt begäran.

 Vid förenklad

 upphandling som

 angetts innefatta

 förhandling får

 försändelserna

 öppnas och anbuden

 förtecknas utan en

 sådan förrättning

 som avses i första

 stycket. Anbuden

 skall öppnas

 samtidigt eller, om

 det finns

 synnerliga skäl,

 allteftersom de

 kommer in.

 8 § En upphandlande

 enhet får medge att

 en anbudsgivare

 rättar en uppenbar

 felskrivning eller

 felräkning eller

 något annat

 uppenbart fel i

 anbudet.

 Enheten får också

 medge att ett anbud

 förtydligas och

 kompletteras om det

 kan ske utan risk

 för sär-behandling

 eller konkurrens-

 begränsning.

 Krav som får

 ställas på

 leverantören

 9 § En leverantör

 kan uteslutas från

 deltagande i

 upphandling om han

 1. är i konkurs

 eller likvidation,

 är under

 tvångsförvaltning

 eller är föremål

 för ackord eller

 tills vidare har

 inställt sina

 betalningar eller

 är underkastad

 näringsförbud,

 2. är föremål för

 ansökan om konkurs,

 tvångslikvidation,

 tvångs-förvaltning,

 ackord eller annat

 liknande

 förfarande,

 3. är dömd för

 brott avseende

 yrkesutövningen

 enligt

 lagakraft-vunnen

 dom,

 4. har gjort sig

 skyldig till

 allvarligt fel i

 yrkesutövningen,

 5. inte har

 fullgjort sina

 åligganden

 avseende svenska

 skatter eller

 socialavgifter.

 En upphandlande

 enhet har rätt att

 av en leverantör

 begära

 upplysningar om

 förhållanden som

 avses i första

 stycket.

 Innan ett

 skriftligt anbud

 antas skall den

 upphandlande

 enheten, om det

 inte är onödigt,

 kontrollera om

 leverantören är

 1. registrerad i

 aktiebolags-,

 handels- eller

 föreningsregistret,

 2. registrerad för

 redovisning och

 inbetalning av

 mervärdesskatt,

 innehållen

 preliminär A-skatt

 och arbetsgivar-

 avgifter, och

 3. fri från

 skulder för svenska

 skatter och

 socialavgifter.

 En upphandlande

 enhet som av

 leverantören begär

 upplysningar om

 förhållanden som

 avses i första och

 andra styckena

 skall i

 förfrågnings-

 underlaget,annonsen

 eller

 skrivelsen ange på

 vilket sätt

 leverantören kan

 lämna

 upplysningarna.

 10 § En upphandlande

 enhet får inte anta

 ett anbud, om

 leverantören inte

 är registrerad i

 register som avses i

 9 § tredje stycket,

 under förutsättning

 att

 registreringsskyldighet

 föreligger.

 Prövning av anbud

 11 § En upphandlande

 enhet får inte pröva

 ett anbud som har

 kommit in efter den

 dag som angetts som

 sista dag för

 lämnande av anbud.

 Däremot skall

 enheten pröva alla

 andra anbud om inte

 annat följer av

 andra stycket eller

 10 §.

 Enheten får

 förkasta ett anbud

 1. om leverantören

 i väsentligt

 hänseende har låtit

 bli att lämna

 begärda upplysningar

 om förhållanden som

 avses i 9 § första

 stycket, eller

 2. om förhållanden

 som anges i 9 §

 första stycket 1-5

 föreligger.

 12 § En upphandlande

 enhet skall anta

 antingen det anbud

 som har lägst

 anbudspris eller det

 anbud som är det

 ekonomiskt mest

 fördelaktiga med

 hänsyn till samtliga

 omständigheter såsom

 pris, driftkost-

 nader, funktion,

 miljöpåverkan m.m.

 Enheten skall i

 förfrågningsunderlaget

 eller i annonsen om

 upphandling ange

 vilka

 omständigheter den

 tillmäter betydelse.

 Omständigheterna

 skall om möjligt

 anges efter

 angelägenhetsgrad,

 med den viktigaste

 först.

 Föreligger det

 fallet att en

 upphandlande enhet

 skall anta det anbud

 som har lägst

 anbudspris, får

 enheten förkasta

 anbud som den anser

 vara orimligt lågt,

 dock först sedan

 enheten begärt

 förklaring till det

 låga anbudet och

 inte fått

 tillfredsställande

 svar. Förklaringen

 skall begäras

 skriftligt.

 Dokumentation,

 underrättelse

 förvaring av

 handlingar

 13 § Hos den

 upphandlande

 enheten skall

 finnas dokumenterat

 de skäl på vilka ett

 anbud antagits och

 vad som i övrigt

 förekommit av

 betydelse vid

 anbudsprövningen.

 14 § När ett anbud

 har antagits skall

 den upphandlande

 enheten underrätta

 anbudsgivaren om

 detta snarast

 möjligt, dock senast

 före utgången av den

 tid under vilken

 anbudet är bindande

 för anbudsgivaren.

 Anbudsgivare vars

 anbud inte har

 antagits skall

 snarast möjligt

 underrättas om

 detta.

 15 § En upphandlande

 enhet skall på

 betryggande sätt

 förvara anbud med

 tillhörande

 beskrivningar,

 modeller och

 ritningar samt

 anbudsförteckningar,

 sammanställningar

 och liknande.

 Särskilda

 bestämmelser för

 upphandling av

 tjänster som avses i

 avdelning B i

 bilagan

 16§ Om en upphandling

 av tjänster som av-

 ses i avdelning B i

 bilagan överstiger det

 tröskelvärde som anges

 i 5 kap. skall den upp-

 handlande enheten

 1. tillämpa bestämm-

 elserna i 1 kap. 12-

 16§§ och 5 kap. 1-10§§,

 samt

 2. senast inom 48 dag-

 ar efter det att upp-

 handlingen avslutats

 skicka ett meddelande

 därom till Byrån för

 Europeiska gemen-

 skapernas officiella

 publikationer. I med-

 delandet skall anges

 om den upphandlande

 enheten godkänner att

 meddelandet publiceras.

 Upphandling som rör

 rikets säkerhet m.m.

 17§ Vid upphandling

 som avses i 1 kap.

 3§ andra stycket får

 en upphandlande en-

 het göra sådana undan-

 tag från bestämmelserna

 i detta kapitel som är

 nödvändiga av hänsyn

 till försvars- och

 säkerhetspolitiska

 intressen.

 3

 3 Ärendet och dess

 beredning

 Genom lagen (1992:1528) om offentlig

 upphandling (LOU) införs svenska regler

 motsvarande EG:s regler om den offentliga

 upphandlingen inom den inre marknaden. I

 LOU anges vissa övergripande regler som

 gäller över hela fältet och andra regler

 som gäller endast för upp-handlingar som

 överstiger vissa i lagen angivna s.k.

 tröskelvärden. Den regleringen medför

 några oönskade konsekvenser såväl i

 materiellt hän-seende som ur

 författningsteknisk synvinkel. Problemen

 har behandlats i en promemoria från den 2

 september 1993 upprättad inom

 Finans-departementet. Det lagförslag som

 lades fram i promemorian finns i bilaga

 1. Promemorian har remissbehandlats. En

 förteckning över remissinstanserna finns

 i bilaga 2. En sammanställning över

 remiss-yttrandena finns tillgänglig i

 Finansdepartementet (dnr 3805/93).

 Lagrådet

 Regeringen beslutade den 14 oktober 1993

 att inhämta Lagrådets yttrande över det

 lagförslag som finns i bilaga 3.

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 4.

 Lagrådet har underkastat förslaget en

 omarbetning, som medfört juste-ringar i

 några paragrafer. Lagrådet har också

 tillfört 6 kap. en del be-stämmelser som

 gör vissa hänvisningar till 1 kap.

 överflödiga. Rege-ringen har i

 propositionen följt Lagrådets förslag.

 4 Bakgrund

 4.1 Gällande ordning

 Bestämmelser om statlig upphandling finns

 i upphandlingsförordningen (1986:366,

 UF), som gäller för statliga myndigheter.

 Till denna för-ordning finns

 tillämpningsföreskrifter utgivna av

 Riksrevisionsverket (RRV). Inom

 kommunsektorn tillämpas det kommunala

 upphandlingsreg-lementet (UR). Detta

 reglemente har antagits av nästan

 samtliga kom-muner och av samtliga

 landsting. Det tillämpas även på det

 kyrkokommunala området. Det kommunala

 upphandlingsreglementet överens-stämmer i

 allt väsentligt med

 upphandlingsförordningen.

 På den statliga sidan gäller även

 förordningen (1980:849) om tillämpning av

 GATT-överenskommelsen om statlig

 upphandling. Den förord-ningen gäller

 endast för vissa förtecknade statliga

 myndigheter och deras regionala och

 lokala enheter.

 4.2 Lagen om offentlig

 upphandling

 På grund av Sveriges åtaganden enligt

 EES-avtalet har den offentliga

 upphandlingen setts över. Syftet var att

 åstadkomma ett införlivande i svensk rätt

 av de regler på området som skall gälla

 enligt EES-avtalet.

 Översynen resulterade i två promemorior

 Offentlig upphandling och EES - ett

 lagförslag (Ds 1992:4) och Offentlig

 upphandling och EES - del II,

 tjänsteupphandling m.m. (Ds 1992:62 ).

 Promemoriorna remiss-behandlades.

 Regeringen föreslog riksdagen en lag om

 offentlig upp-handling i prop.

 1992/93:88. Riksdagen godtog lagförslaget

 (bet. 1992/93:FiU5, rskr. 1992/93:120,

 SFS 1992:1528). Lagen har därefter

 ändrats en gång (prop. 1992/93:209, bet.

 1992/93:FiU24, rskr. 1992/93:347, SFS

 1993:924). Lagen har ännu inte trätt i

 kraft, utan kommer att sättas i kraft i

 samband med att EES-avtalet börjar gälla.

 LOU reglerar främst de större

 upphandlingarna, dvs. upphandlingar över

 vissa i lagen angivna s.k. tröskelvärden.

 Några bestämmelser i LOU skall dock

 tillämpas generellt, alltså för såväl de

 större som de mindre upphandlingarna.

 Koncentrationen på upphandlingar över

 tröskelvärdena beror på att förslaget

 till LOU hade som primärt syfte att

 införliva EG-direktiv på området.

 Den främsta anledningen till valet av

 lagform var att EG:s direktiv tog sikte

 inte endast på statliga myndigheter utan

 även på kommunala myndigheter, statliga

 och kommunala bolag och i ett fall även

 vissa helt privata företag med en viss

 angiven offentlig anknytning.

 Övervägandena om detta finns redovisade i

 prop. 1992/93:88 sid. 39 ff.

 4.3 Kortfattad

 problembeskrivning

 UF är sålunda ännu en kort tid den

 grundläggande författningen för den

 statliga upphandlingen och är även

 mönster för den kommunala upphandlingen,

 eftersom UR till mycket stor del

 överensstämmer med förord-ningen.

 När den nya lagen sätts i kraft inträder

 en ny situation på området, med mindre

 tilltalande konsekvenser. Två av de mer

 besvärande effek-terna av den nya

 ordningen är att den offentliga upphand-

 lingen kommer att regleras i flera olika

 regelverk och att kretsen av upphandlande

 enheter under tröskelvärdena är mindre än

 den nya krets av upphandlande enheter som

 skall tillämpa LOU vid upphandling över

 tröskelvärdena (jfr 1 kap. 2 § andra

 stycket och prop. 1992/93:88 s. 42).

 Denna nya situa-tion föranleder nya

 överväganden beträffande UF.

 LOU är i och för sig generellt

 tillämplig oavsett upphandlingens värde.

 Regleringen av upphandling under

 tröskelvärdena är emellertid mycket sum-

 marisk. Den brist i regleringen som

 särskilt uppmärksammades i den nämnda

 propositionen om offentlig upphandling

 var den skillnad i kretsen av

 upphandlande enheter som blev följden av

 förslaget i propositionen. Föredragande

 statsrådet angav att det vore rimligt att

 kretsen av upphand-lande enheter vore

 densamma såväl över som under

 tröskelvärdena. Det nu sagda tog sig

 uttryck i propositionen på följande sätt

 (prop. 1992/93:88, s. 42).

 Den upphandling som understiger de

 tröskelvärden som anges i lagen är

 totalt sett en mycket viktig del av

 upphandlingen, även om varje enskild

 upphandling inte uppgår till ett

 betydande belopp. Med hänsyn härtill

 och till att det ligger ett betydande

 egenvärde i förhållandet att all

 upphandling hanteras i en och samma

 författning bör lagen omfatta all

 upphandling, oavsett värde.

 Gällande regelverk omfattar all

 offentlig upphandling oavsett dess

 beloppsmässiga värde. Det finns

 emellertid inte någon anledning att

 detaljreglera den mindre upphandlingen

 i samma utsträckning som nu kommer att

 gälla på grund av EES-avtalet för den

 större upphand-lingen. Det bör vara en

 tillräcklig reglering att endast vissa

 angivna bestämmelser skall gälla för

 upphandling under tröskelvärdena.

 Den-na lösning innebär inte någon annan

 ändring av vad som gäller under

 tröskelvärdena i dag än att den

 upphandlingen kan bli föremål för

 domstolsprövning. Jag återkommer senare

 till frågan om överpröv-ning m.m.

 De rutiner som i dag tillämpas med

 stöd av nämnda förordning och

 reglementen kommer i allt väsentligt

 att kunna tillämpas även i fortsätt-

 ningen. Vidare kommer lagens be-

 stämmelser inte att hindra att för-

 farandena under tröskelvärdena,

 antingen de bygger på före-skrifter,

 rekommendationer eller allmänna råd

 utvecklas och blir föremål för

 förändringar när behov därtill

 uppkommer så länge före-skrifterna m.m.

 ger uttryck för hur huvudregeln i 1

 kap. 4 § bör iakttas för den mindre

 upphandlingen. I sista hand blir det

 också en fråga för domstolspraxis att

 ange gränserna för bestämmelsens

 till-lämpning.

 Vad gäller kretsen av upphandlande

 enheter under tröskelvärdena har

 arbetsgruppen ansett att man bör

 bibehålla den mindre krets som i dag

 omfattas av upphandlingsreglerna. Det

 har inte legat i arbets-gruppens

 uppdrag att föreslå en utvidgning av

 kretsen i denna del. Frågan har därför

 inte beretts i detta

 lagstiftningsärende. Jag anser dock att

 det vore rimligt att kretsen av

 upphandlande enheter i fram-tiden är

 densamma såväl över som under

 tröskelvärdena. Frågan behöver

 ytterligare utredas och beredas. Jag

 lägger därför nu inte fram något

 förslag i den delen.

 5 Allmänna

 överväganden

 Det ovan citerade uttalandet anger i

 vilken riktning det fortsatta arbetet har

 bedrivits. För det första anges det ligga

 ett egenvärde i att all offent-lig

 upphandling regleras i en och samma

 författning. För det andra skall endast

 vissa enkla generella regler gälla över

 hela fältet. För det tredje skall

 detaljreglering undvikas under

 tröskelvärdena och för det fjärde bör

 kretsen av upphandlande enheter vara

 densamma över som under tröskelvärdena.

 Eftersom det anges att det bör vara

 samma krets av upphandlande enheter i

 båda fallen bör reglerna under

 tröskelvärdena ta sig uttryck i form av

 lag, dvs. samma metod som valdes för

 regleringen över tröskel-värdena. Med

 hänsyn till det angivna egenvärdet i

 förhållandet att upphandlingen regleras i

 en och samma författning bör nya

 lagregler införas i LOU. Därmed kommer de

 redan beslutade generella reglerna för de

 mindre upphandlingarna att kompletteras

 med särskilda regler.

 Dessa regler bör inte vara lika

 detaljerade som reglerna för upphandling

 över tröskelvärdena.

 Det nu sagda leder till att den lösning

 som bör åstadkommas består i att LOU

 kompletteras med ett särskilt kapitel om

 upphandling under tröskelvärdena och att

 de nya reglerna utformas efter mönster av

 UF och anslutande UR.

 Som framgår av avsnitt 6.1 har så gott

 som samtliga remissinstanser tillstyrkt

 en sådan lösning. Så gott som samtliga

 remissinstanser har därutöver haft

 synpunkter på förslagets utformning. I de

 fall dessa syn-punkter sammanfaller

 mellan remissinstanser eller avser större

 frågor tar regeringen upp de frågorna i

 avsnitt 6, under särskilda rubriker.

 En del frågor, som inte berördes i

 promemorian, men som hör till

 ämnesområdet behandlar regeringen i

 avsnitt 7 Övriga frågor.

 6 Upphandling under

 tröskelvärdena

 6.1 Lagen om offentlig

 upphandling kompletteras

 Förslaget i promemorian: Överensstämmer

 med regeringens.

 Remissinstanserna: Samtliga

 remissinstanser som yttrat sig

 tillstyrker förslaget. Landstinget i

 Stockholms län ifrågasätter utifrån egna

 erfa-renheter om den ifrågavarande

 upphandlingen verkligen bör regleras i

 lag. Professionalitet och

 konkurrensneutralitet i upphandling krävs

 redan i dag av landstinget; ytterligare

 regleringar av kommuners och landstings

 verksamhet bör göras med synnerlig

 restriktivitet.

 Skälen för regeringens förslag: Som

 regeringen tidigare angett bör all

 offentlig upphandling regleras i en

 författning och kretsen av upphand-lande

 enheter vara densamma över som under

 tröskelvärdena.

 Upphandling under tröskelvärdena

 omfattar ett betydande samlat värde och

 är till antalet flera än de som avser

 värden över tröskelvärdena. Det är därför

 angeläget att reglerna utformas så att

 onödig detaljreglering undviks. De

 grundläggande reglerna för upphandling

 måste dock alltid iakttas, nämligen att

 upphandlingen skall göras affärsmässigt,

 med upp-sökande av tillgänglig konkurrens

 och utan att leverantörer särbehandlas.

 För upphandling under tröskelvärdena

 behöver regleringen inte avvägas med

 hänsyn till Sveriges åtaganden enligt

 EES-avtalet. Reglerna för den

 internationella upphandlingen i LOU är

 mera detaljerade än de regler som

 hittills gällt i Sverige. Att så är

 fallet är naturligt med hänsyn till att

 konkurrens skall uppsökas och öppenhet

 garanteras på en stor och diversifierad

 internationell marknad. När det gäller

 mindre upphandlingar ges utrymme för en

 mindre omfattande formell reglering.

 Emellertid bör de nationella reglerna

 likväl avvägas så att de är praktiska att

 använda även i internationellt hänseende.

 Det finns nämligen inget hinder för en

 upphandlande enhet att även under

 tröskelvärdena söka upp internationell

 konkurrens lika litet som enheten är

 förhindrad att pröva anbud som kommer

 från internationella anbudsgivare.

 6.2 Tjänsteupphandling

 Förslaget i promemorian: Upphandling av

 tjänster under tröskelvärdet i 5 kap.

 skall omfattas av de föreslagna reglerna

 i 6 kap. LOU. Någon ändring av reglerna

 för upphandling över tröskelvärdet

 föreslås inte.

 Remissinstanserna: Samtliga

 remissinstanser som behandlat frågan har

 invänt mot förslaget i promemorian.

 Remissinstanserna har förordat att

 förslaget i promemorian beträffande s.k.

 B-tjänster görs tillämpligt oavsett

 upphandlingens värde. Några

 remissinstanser har påpekat att det nya

 direktivet för försörjningssektorerna

 arbetat in regler för tjänste-upphandling

 även i de sektorerna och föreslår att så

 sker i svensk rätt redan nu.

 Skälen för regeringens förslag: Genom

 LOU infördes en skillnad i

 upphandlingsförfarandet mellan olika

 kategorier av tjänster. De två

 kategorierna räknas upp i en bilaga till

 LOU. Regleringen överens-stämmer med

 EG-direktiv om tjänsteupphandling. Den

 regleringen inne-bär att upphandling över

 tröskelvärdet i 5 kap. av tjänster enligt

 avdel-ning A i bilagan (A-tjänster) skall

 underkastas hela regelverket om

 upp-handlingsförfaranden, internationell

 annonsering m.m. För tjänster som

 omfattas av avdelning B i bilagan

 (B-tjänster) skall en väsentligt mindre

 reglerad ordning gälla, innebärande i

 huvudsak endast att upphandling skall

 göras enligt huvudregeln om

 affärsmässighet (1 kap. 4 § LOU) och att

 resultatet av upphandlingen skall

 annonseras. Något reglerat förfa-rande om

 t.ex. anbudsinfordran anges inte

 beträffande B-tjänster. I prak-tiken

 innebär LOU att B-tjänster i så gott som

 samtliga moment under en upphandling inte

 regleras. Genom förslaget i promemorian

 skulle emel-lertid upphandling av

 B*tjänster under tröskelvärdet i 5 kap.

 regleras enligt det föreslagna 6 kap.,

 medan reglerna om sådan upphandling över

 tröskelvärdet inte skulle beröras.

 Förslaget i promemorian innebar att det

 skulle bli en väsentligt annorlunda

 reglering för de mindre upp-handlingarna

 än för de större.

 Regeringen anser, i likhet med

 remissinstanserna, att en sådan skillnad

 är opåkallad. B-tjänsterna avser i

 huvudsak tjänster som utgör en bety-dande

 del av den offentliga sektorns

 upphandling. Regeringen anser att det

 därför ligger ett värde i att den

 upphandlingen får en i huvudsak lik-artad

 reglering, oavsett värde. Den skillnad

 som likväl kvarstår innebär att

 resultatet av en upphandling av

 B*tjänster över tröskelvärdet skall

 meddelas Byrån för Europeiska

 gemenskapernas officiella publikationer

 (5 kap. 27 § LOU). Detta krav är betingat

 av åtagandena enligt EES-avtalet.

 Regeringen är medveten om den kommande

 regleringen av tjänsteupp-handling inom

 försörjningssektorerna. Det direktivet

 innefattar dock även andra ändringar på

 området. Dessa ändringar bör först

 analyseras och beredas innan ett

 införlivande sker. Upphandling av

 tjänster för verk-samhet inom

 försörjningssektorerna omfattas därför

 inte av regeringens förslag.

 Tjänsteupphandling bör i fortsättningen

 regleras på följande sätt.

 A-tjänster under tröskelvärdet i 5 kap.

 upphandlas enligt 6 kap. A-tjänster över

 tröskelvärdet upphandlas enligt 5 kap.

 B-tjänster upp-handlas enligt 6 kap.

 oavsett deras värde.

 I detta sammanhang bör också beröras en

 synpunkt som framförts av

 Arbetsmarknadsstyrelsen. I sitt

 remissyttrande påpekar styrelsen att

 arbetsmarknadsutbildning i dag är

 undantagen från UF:s tillämpnings-område

 enligt 49 § förordningen (1988:1139) med

 instruktion för Arbets-marknadsverket.

 Arbetsmarknadsutbildning är en B-tjänst.

 Styrelsen anser att de ofta särskilda

 förhållanden som föranleder upphandling

 av dessa tjänster talar för att dessa

 tjänster inte skulle omfattas av 6 kap.

 utan i stället oavsett värdet omfattas av

 det mindre reglerade förfarandet över

 tröskelvärdena enligt LOU. Enligt

 regeringens bedömning är det inte någon

 nackdel att dessa tjänster omfattas av

 reglerna i 6 kap. Upphand-ling av dessa

 tjänster bör därför inte särbehandlas.

 6.3 Krav som får ställas

 på leverantören

 Förslaget i promemorian: Överensstämmer

 med regeringens.

 Remissinstanserna: De remissinstanser

 som särskilt behandlat frågan har i

 huvudsak tillstyrkt promemorians förslag.

 Skälen för regeringens förslag: En av

 anledningarna till att denna fråga

 behandlades i promemorian var att Patent-

 och registreringsverket (PRV) gjort en

 framställning till regeringen om

 ändringar i UF (dnr Fi 6040/92). Enligt

 PRV:s uppfattning borde möjligheten att

 inhämta upp-lysningar från olika register

 tillvaratas bättre än som hittills varit

 fallet.

 I 1 kap. 17 § LOU stadgas att en

 leverantör kan uteslutas från del-tagande

 om ett eller flera förhållanden som avses

 i bestämmelsen före-ligger eller om en

 kontroll därav inte gett ett

 tillfredsställande resultat. Den

 bestämmelsen avser upphandling över

 tröskelvärdena, men är av sådan vikt att

 den bör göras tillämplig för all

 upphandling, oavsett värde. Reglerna för

 upphandling under tröskelvärdena bör

 vidare ange att en upphandlande enhet

 skall ta reda på att vissa

 missförhållanden beträffande

 registreringsskyldighet inte föreligger.

 De nationella register som förs av PRV

 m.fl. är därvid en lämplig

 informationskälla och bör särskilt anges

 i 6 kap. En sådan hänvisning

 överensstämmer med regleringen för den

 internationella upphandlingen via de

 anpassningar av EG-direktiv som gjorts i

 EES-avtalet (se prop. 1991/92:170 bil 14,

 s. 606 ff, varav framgår hur

 EG-direktiven anpassats till

 förhållandena inom EES-sta-terna).

 6.4 Särskilda undantag

 avseende viss upphandling

 Förslaget i promemorian: Överensstämmer

 med regeringens, utom vad avser

 möjligheten till undantag.

 Remissinstanserna: Endast Försvarets

 materielverk (FMV) har kom-menterat

 promemorian i denna del. Förslaget i

 promemorian innebär att upphandling av

 försvarsprodukter och tjänster som inte

 har civil använd-ning behandlas enligt

 reglerna för upphandling under

 tröskelvärdena. FMV föreslår att det

 undantag som i dag gäller enligt LOU

 behålls. Emellertid anser verket, med

 hänvisning till sina yttranden över

 Ds 1992:4 och Ds 1992:62, att den

 upphandlingen bör ges författnings-stöd

 och fortsatt regleras i en förordning i

 stället för i LOU.

 Skälen för regeringens förslag: Som

 tidigare angetts anser regeringen att all

 upphandling bör regleras så enhetligt som

 möjligt med huvudregeln om

 affärsmässighet som grund. Särlösningar

 kan emellertid vara moti-verade,

 exempelvis där en viss upphandling är

 känslig ur säkerhets-synvinkel. I

 promemorian diskuteras den frågan med

 utgångspunkt i möj-ligheterna att utföra

 en sådan upphandling enligt förslaget i

 promemorian. I promemorian bedöms att en

 sådan upphandling är möjlig enligt LOU,

 eftersom känsliga uppgifter i

 upphandlingsärendet kan skyddas med stöd

 av tillämpliga bestämmelser i

 sekretesslagen (1980:100). Regeringen

 delar den bedömningen.

 Ytterligare en omständighet är

 emellertid den som FMV särskilt nämner

 och som inte behandlas i promemorian,

 nämligen de särskilda hänsyn som måste

 tas när det gäller upphandling av

 produkter och tjäns-ter utan civil

 användning (försvarsupphandling). Den

 upphandlingen måste kunna styras av

 särskilda överväganden avseende t.ex. ett

 säker-hetsbetingat behov av att viss

 kompetens, viss tillverkning m.m.

 befinner sig inom landets gränser och

 alltså är tillgänglig även i en

 krissituation. Dessutom förekommer ofta

 att försvarsupphandlingen ställer

 särskilda krav på insyn och på

 kontraktsvillkor gällande

 monopolupphandling hos den nationella

 försvarsindustrin. Regeringen anser att

 det ligger ett värde i att även den

 upphandlingen följer gängse regler i så

 stor utsträckning som är möjligt, men

 delar FMV:s uppfattning att det kan

 finnas skäl för avvikelser i särskilda

 fall. En lämplig lösning är att LOU

 kompletteras med en möjlighet för den

 upphandlande enheten att vid nu

 diskuterad upphandling göra sådana

 undantag från bestämmelserna som är

 nödvän-diga med hänsyn till försvars- och

 säkerhetspolitiska intressen. Med en

 sådan lösning vinns den fördelen att

 regelverket blir detsamma för all

 upphandling och att undantag från

 regelverket blir föremål för särskild

 prövning. Slutligen vinns den fördelen

 att en sådan lösning motsvarar hur

 situationen behandlas i

 GATT-överenskommelsen om statlig

 upphandling (jfr artikel VIII i

 överenskommelsen), som införts i svensk

 rätt genom en förordning (1980:849) om

 tillämpning av överenskommelsen, omtryckt

 i SFS 1988:101.

 7 Övriga frågor

 Flera remissinstanser har påpekat att LOU

 bör kompletteras och ses över med hänsyn

 till den utveckling som fortlöpande pågår

 inom EG. Vidare påpekas enskilda brister

 i LOU i förhållande till EG-direktiven.

 Slutligen nämns en del otydligheter.

 I dessa delar anför regeringen följande.

 Efter de inledande

 införlivande-åtgärderna från svensk sida

 har ytterligare direktiv beslutats inom

 EG, nämligen 93/36/EEG, 93/37/EEG och

 93/38/EEG. Det förstnämnda direktivet är

 ett omtryck av varudirektiven, det andra

 direktivet är ett omtryck av direktiven

 för upphandling av byggentreprenader och

 det sistnämnda direktivet innebär att

 regler för upphandling av tjänster

 inarbetas i direktivet för upphandling

 inom försörjningssektorerna.

 I samband med besluten om omtryck av

 direktiv och konsolidering av dessa har

 även en hel del materiella ändringar

 vidtagits i de direktiv som ligger till

 grund för omtrycken.

 Vidare har framställningar kommit in

 till Finansdepartementet om änd-ringar i

 LOU. Ändringsförslagen avser dels vissa

 brister i införlivandet, dels vissa

 otydligheter avseende några definitioner

 och även avseende lagens disposition.

 Regeringen avser att ta upp dessa frågor

 i samband med den översyn av LOU som är

 nödvändig när de nya direktiven skall

 införlivas i svensk rätt. Regeringen

 avser att förelägga riksdagen sitt

 förslag i detta hän-seende under våren

 1994 med ett avsett ikraftträdande den 1

 juli 1994.

 8 Författningskommentar

 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1992:1528) om offentlig upphandling

 1 kap. Allmänna bestämmelser

 Lagens tillämpningsområde m.m.

 1 §

 I första stycket anges hur lagen är

 disponerad. Eftersom det nu föreslås att

 ett nytt kapitel införs och att nuvarande

 6 kap. flyttas till det nya 7 kap. har

 lydelsen av första stycket följdändrats.

 Den skillnaden föreligger mellan det nya

 6 kap. och övriga kapitel att 6 kap.

 innehåller nationella bestämmelser som

 inte grundas på inter-nationella regler

 eller någon internationell

 överenskommelse, utom vad avser 16 §, som

 motsvarar upphävda 5 kap. 27 §.

 2 §

 Andra stycket följdändras. Ändringen

 innebär att det inte längre är någon

 skillnad mellan upphandling över och

 under tröskelvärdena vad gäller kretsen

 av upphandlande enheter. Vidare framgår

 av stycket vilka bestämmelser som gäller

 för upphandling under tröskelvärdena,

 inkl. överprövning och skadestånd i det

 nya 7 kap.

 3 §

 Enligt 1 kap. 3 § LOU gäller lagen inte i

 fem i bestämmelsen upp-räknade

 situationer. Dessa undantag är hämtade

 från EG:s direktiv. Tre av undantagen tar

 sikte på upphandlingsförfaranden som kan

 överens-kommas i särskilda avtal eller på

 annat sätt. I dessa fall innebär

 undan-tagsbestämmelsen att de slagens

 upphandling likväl underkastas viss

 reglering, nämligen den som i varje

 enskilt fall avtalas.

 De generella undantagen i övrigt från

 lagens tillämpningsområde avser bl.a.

 upphandlingar som omfattas av sekretess

 eller andra särskilda begränsningar med

 hänsyn till rikets säkerhet. På dessa

 upphandlingar är för närvarande UF

 tillämplig. Om UF upphävs skulle

 upphandlingarna inte omfattas av några

 författningsregler alls. Det nu

 föreliggande för-slaget innebär att UF:s

 regler i allt väsentligt inarbetas i

 lagen och därför kan tillämpas även i

 dessa fall.

 Av dessa skäl har 1 kap. 3 § disponerats

 om. I första stycket återfinns de

 situationer där det kan förutsättas att

 lagens regler ersätts av särskilda

 överenskommelser om upphandlingen i

 fråga.

 I det nya andra stycket nämns de övriga

 två upphandlingsfallen. Den ändrade

 lydelsen innebär att sådana upphandlingar

 omfattas av i huvudsak samma regler som

 upphandlingar under tröskelvärdena,

 eftersom endast bestämmelserna i 6 kap.

 skall tillämpas. Av skäl som anförts i

 avsnitt 6.4 har en särskild

 undantagsbestämmelse förts in i 6 kap. 17

 §.

 5 §

 Paragrafen kompletteras avseende

 definitionen av upphandlande enhet.

 Därutöver tillkommer ytterligare

 definitioner, Förenklad upphandling och

 Direktupphandling. Dessa förfarandena får

 användas endast vid upp-handling som

 avses i 6 kap.

 Med termen förenklad upphandling avses

 en markering av att förfa-randet avviker

 från de detaljerade kraven i formella

 hänseenden som utmärker de tidigare i

 bestämmelsen nämnda förfarandena,

 särskilt selek-tiv och förhandlad

 upphandling. Definitionen har utformats

 så att den ansluter såväl till UF:s som

 till UR:s bestämmelser och föreskrifter

 om sluten upphandling och

 förhandlingsupphandling. Några

 remissinstanser har anmärkt att termen

 inte är så väl vald, eftersom man anser

 att det i termen ligger en värdering av

 att annan upphandling är komplicerad.

 Vidare har FMV ansett att det ur

 pedagogisk synvinkel kan ifrågasättas om

 det är en lämplig lösning att lansera

 detta begrepp på det förfarande som

 används vid de värdemässigt största

 offentliga upphandlingar som förekommer i

 landet. Regeringen har förståelse för

 dessa kommentarer, men vill för sin del

 anföra att syftet endast är att

 åstadkomma en term som är enkel att

 använda. Regeringen anser vidare att det

 inte ligger någon värdering i begreppet,

 utan snarare endast ett konstaterande att

 förfarandet i formellt hänseende är

 mindre reglerat än de internationella

 förfarandena.

 Termen direktupphandling är densamma som

 i dag används i såväl statlig som

 kommunal upphandling. Definitionen är

 något kortare än den som används i UF

 (4 §) och i UR (7 §). Termens innebörd är

 densamma som tidigare.

 5 kap. Upphandling av tjänster

 Tillämpningsområde

 1 §

 Första stycket har ändrats enligt

 Lagrådets förslag. Genom ändringen

 framgår att upphandling av A-tjänster

 över tröskelvärdet behandlas i detta

 kapitel och att B-tjänster behandlas i 6

 kap. I 6 kap. 16 § finns vissa särskilda

 bestämmelser om vad som gäller för

 upphandling av B-tjänster över

 tröskelvärdet. De reglerna motsvarar

 nuvarande lydelse av 5 kap. 27 §. Av 6

 kap. 1 § framgår vilka hänsyn man skall

 ta till tröskelvärden vid

 tjänsteupphandling.

 Andra stycket infördes genom SFS

 1992:1528. Av förbiseende återgavs

 stycket inte i regeringens förslag i

 prop. 1992/93:209 till ändring av

 paragrafen, vilket medförde att SFS

 1993:924 inte kom att innehålla detta

 stycke. Förbiseendet rättas nu till genom

 att stycket återinförs i den lydelse det

 hade enligt SFS 1992:1528.

 6 kap. Upphandling som understiger de

 tröskelvärden som anges i 2-5 kap., m.m.

 Tillämpningsområde

 1 §

 I punkt 1 anges kapitlets

 tillämpningsområde till sådan upphandling

 som avses i 2, 3 och 4 kap. och

 understiger tröskelvärdena i de kapitlen.

 Punkt 2 innebär att 6 kap. är tillämpligt

 på upphandling enligt 5 kap. av

 A-tjänster under tröskelvärdet i det

 kapitlet. Punkt 3 innebär att 6 kap.

 skall tillämpas på upphandling enligt 5

 kap. av B-tjänster, oavsett värde.

 I punkt 4 anges att även de

 upphandlingar som avses i 1 kap. 3 §

 andra stycket omfattas av 6 kap. oavsett

 värde.

 Av andra stycket framgår att även vid nu

 aktuella upphandlingar gäller huvudregeln

 om affärsmässighet,

 definitionsbestämmelserna och vissa andra

 allmänna bestämmelser. De övriga allmänna

 bestämmelserna i 1 kap. som är viktiga

 även vid mindre upphandlingar återges i

 följande bestämmelser i 6 kap.

 Bestämmelsen i tredje stycket innebär

 att företag m.fl. som är upp-handlande

 enheter endast i fråga om upphandling

 över tröskelvärdet i 4 kap. för

 verksamheter som avses där, är

 upphandlande enheter för mot-svarande

 upphandling även under tröskelvärdet i 4

 kap.

 Val av upphandlingsförfarande

 2 §

 I första stycket, första meningen slås

 fast att den förenklade upp-handlingen är

 det förfarande som skall användas vid

 upphandling under tröskelvärdena. Det bör

 här erinras om att kravet på att utnyttja

 de konkurrensmöjligheter som finns gäller

 även vid val av upphandlings-förfarande.

 Det bör alltså inte komma i fråga att vid

 förenklad upp-handling vända sig till

 endast en leverantör om det finns flera.

 Om det i något undantagsfall finns endast

 en leverantör innebär bestämmelsen om

 förenklad upphandling att skriftligt

 anbud likväl skall infordras. I andra

 meningen öppnas en undantagsmöjlighet för

 vissa särskilt angivna fall, då

 direktupphandling får tillgripas.

 Bestämmelsen i den andra meningen

 motsvarar vad som i dag tillämpas enligt

 RRV:s föreskrifter till 4 § UF och enligt

 anvisningarna till 7 § UR. Uttrycket

 "synnerliga skäl" avser att ytterligare

 markera att direktupphandling är ett

 undantag.

 Den valda ordalydelsen ansluter till de

 bestämmelser i 2-5 kap. LOU som gäller

 förutsättningen att på grund av brådska

 m.m. använda för-handlad upphandling utan

 föregående annonsering.

 Vid remissbehandlingen av promemorian

 uttryckte Konkurrensverket farhågor för

 att syftet att undvika detaljreglering

 leder till att reglerna blir så

 övergripande att ändamålet med

 regleringen äventyras och påpe-kade att

 det är viktigt att objektivitet och

 öppenhet iakttas vid upp-handling. Med

 anledning av verkets synpunkter kan

 erinras om att huvudregeln om

 affärsmässighet gäller för all

 upphandling, även den i 6 kap. och att

 därmed alla åtgärder man vidtar under en

 upphandling måste avvägas i förhållande

 till den huvudregeln. Sålunda bör även

 vid direktupphandling den lägsta

 kostnaden eller bästa kvaliteten

 eftersträvas. Prisjämförelser och andra

 undersökningar är därvid lämpliga

 förfa-ringssätt och skall därför om

 möjligt genomföras. Direktupphandling är

 en upphandlingsform som nämns bara i

 6 kap. och kan därför inte an-vändas för

 upphandling som överstiger tröskelvärdena

 i 2-5 kap., oavsett om synnerliga skäl

 föreligger. Över tröskelvärdena får där

 tillämpliga förfaranden användas. I ett

 fall kan dock direktupphandling förekomma

 över tröskelvärdet i 5 kap., nämligen vid

 upphandling av B-tjänster över det värdet

 (jfr 6 kap. 1§ 1). För det krävs dock

 synnerliga skäl, vilket innebär att det

 inte heller i det fallet kan komma i

 fråga att använda direktupphandling som

 en ordinarie upphandlingsform.

 I andra stycket anges att en

 upphandlande enhet vid behov skall

 fast-ställa riktlinjer för användning av

 direktupphandling.

 Förfrågningsunderlag, infordrande av

 anbud

 3 §

 Bestämmelserna i första och andra

 styckena motsvarar bestämmelserna i 1

 kap. 16 §. Därmed blir rutinerna över och

 under tröskelvärdena desamma i detta

 hänseende, som är centralt med hänsyn

 till kravet på öppenhet i upphandlingen.

 I tredje stycket anges ytterligare några

 krav på innehållet i underlaget. I första

 meningen anges att det skall framgå av

 underlaget om ett anbud kan komma att

 antas utan föregående förhandling. Vidare

 skall i under-laget anges att anbud som

 lämnas på telefax m.m. omgående skall

 bekräftas skriftligt.

 4 §

 Enligt första meningen skall en

 upphandlande enhet som använder förenklad

 upphandling infordra skriftliga anbud

 genom annons eller skrivelse. I andra

 meningen anges inte någon viss

 annonsering eller annan detaljerad

 reglering av hur kännedom om

 upphandlingen skall spridas. I stället

 nämns, mera som en påminnelse, att

 huvudregeln om affärsmässighet gäller

 även i detta hänseende. Innebörden av

 bestäm-melsen ansluter till vad som i dag

 gäller enligt såväl UF som UR

 be-träffande anbudsinfordran utan

 annonsering (jfr RRV:s föreskrifter till

 6 § UF och föreskrifterna i 9 § andra

 stycket UR). Metoderna för att infordra

 anbud begränsas till de två som nu anges

 i lagtexten. Anbuds-infordran på annat

 sätt blir inte tillåten.

 Vidare föreligger den skillnaden i

 förhållande till dagens regler att det

 för den statliga upphandlingen inte pekas

 ut något visst annonsorgan. Det ankommer

 på varje upphandlande enhet att själv

 avgöra vilken annonse-ring eller vilket

 utskick av skrivelser som i varje enskilt

 fall bäst överensstämmer med huvudregeln

 om affärsmässighet.

 5 §

 I första stycket stadgas att det skall

 anges en sista dag för lämnande av anbud.

 Beroende på vilken form för

 tillkännagivande som enheten valt skall

 uppgiften anges antingen i annonsen,

 skrivelsen eller i

 förfråg-ningsunderlaget. Enligt andra

 meningen skall en anbudsgivare ges skälig

 tid att lämna anbud. Därmed undviks den

 detaljreglering beträffande tidsfrister

 m.m. som utmärker förfarandena över

 tröskelvärdena, sam-tidigt som

 påminnelsen i andra meningen om

 huvudregeln om affärsmäs-sighet tjänar

 som en garanti för att förfarandet under

 dessa värden ger ett affärsmässigt

 resultat.

 Bestämmelsen i andra stycket har till

 syfte att förhindra att en upp-handlande

 enhet i ett och samma förfarande måste

 hantera anbud som går ut vid olika

 tidpunkter.

 6 §

 I denna bestämmelse anges att även en

 leverantör som inte särskilt till-frågats

 har rätt att på begäran få

 förfrågningsunderlaget på samma villkor

 som övriga leverantörer. Det förhållandet

 att även ej tillfrågade leveran-törer har

 rätt att få ta del av

 förfrågningsunderlaget och har rätt att

 få lämnade anbud prövade (jfr 11 §),

 förutsatt att leverantörerna uppfyller de

 krav som får ställas på dem (jfr 9 §), är

 en garanti för att affärs-mässighet

 iakttas vid upphandlingen. I detta

 hänseende avviker reglerna under

 tröskelvärdena från den mindre generösa

 regleringen över tröskel-värdena vid

 selektiv och förhandlad upphandling.

 Mottagande och öppnande av anbud

 7 §

 Bestämmelsen i första stycket motsvarar

 1 kap. 20 § första stycket. Andra stycket

 kan tillämpas om förhandlingar ingår i

 den förenklade upphandlingen och

 motsvarar vad som enligt 1 kap. 20 §

 andra stycket gäller för den förhandlade

 upphandlingen över tröskelvärdena.

 8 §

 Första stycket motsvarar 1 kap. 21 §

 första stycket. Andra stycket mot-svarar

 vad som gäller över tröskelvärdena enligt

 1 kap. 21 § andra stycket och har

 anpassats till att där nämnda öppna och

 selektiva upphandling inte förekommer

 under tröskelvärdena.

 Krav som får ställas på leverantören

 9 §

 Paragrafen ersätter vad som i UF regleras

 i 8 § under rubriken "Kontroller" och vad

 som i UR regleras i 17 §. Bestämmelsen i

 första stycket motsvarar 1 kap. 17 §

 första stycket. Sistnämnda lagrum utgår

 ifrån att den upphandlande enheten har

 möjlighet att av leverantören begära

 upplysningar om vissa angivna

 förhållanden. Enheten har vidare rätt att

 utesluta en leverantör om denne i

 väsentliga hänseenden underlåtit att

 lämna sådana upplysningar som enheten

 vill ha eller lämnat felaktiga

 upplysningar.

 Av första och andra styckena framgår att

 en upphandlande enhet har rätt att även

 vid en nationell upphandling ställa

 sådana krav på en leve-rantör som enheten

 har rätt att ställa vid en internationell

 upphandling enligt 1 kap. 17 §.

 I tredje stycket finns bestämmelser som

 tar sikte på just den nationella

 upphandlingen. Av praktiska skäl har

 rätten att begära upplysningar utformats

 så att enheten skall, om det inte är

 onödigt, kontrollera vissa förhållanden

 beträffande registrering m.m. Det ligger

 en viss flexibilitet i orden "om det inte

 är onödigt". Det förhållandet skall dock

 inte upp-fattas så att enheten av t.ex.

 bekvämlighetsskäl eller på grund av

 brådska får underlåta att utföra dessa

 kontroller. I förslaget i promemorian

 fanns även en bestämmelse om att enheten

 skulle kontrollera att leverantören hade

 en behörig företrädare. Några

 remissinstanser har motsatt sig att den

 bestämmelsen införs. Enligt regeringens

 bedömning ligger en sådan kontroll i

 linje med det allmänna kravet på

 affärsmässigt beteende och behöver inte

 särskilt anmärkas.

 De uppgifter som avses är bl.a.

 uppgifter om skulder för svenska skatter

 och socialavgifter (se om detta begrepp i

 lagen om socialavgifter, SFS 1981:691).

 Det får ankomma på den upphandlande

 enheten att själv avgöra på vilket sätt

 den tar in de upplysningar som den i det

 enskilda fallet be-dömer viktiga. Om

 enheten väljer att ta in dem från

 leverantören skall enheten ange på vilket

 sätt han kan visa att han uppfyller de

 ställda kraven. I tredje stycket åläggs

 därför den upphandlande enhet som väljer

 att ta in vissa upplysningar från

 leverantören att i

 förfrågningsunderlaget, annonsen eller

 skrivelsen ange på vilket sätt

 leverantören kan lämna upplysningarna.

 10 §

 Ett anbud från en leverantör som inte är

 registrerad på avsett sätt, förutsatt att

 registreringsskyldighet föreligger, får

 inte antas.

 Prövning av anbud

 11 §

 Enligt gällande ordning har en myndighet

 rätt att avgöra huruvida ett anbud som,

 uppenbarligen utan anbudsgivarens

 vållande, kommit för sent skall antas

 eller ej. Någon motsvarande reglering

 föreslås ej här. Första stycket, första

 meningen i 11 § innebär i stället att ett

 anbud, för att få prövas måste ha kommit

 in inom den tid som angetts i

 förfråg-ningsunderlaget, annonsen eller

 skrivelsen. Något utrymme för att bedöma

 orsaken till att ett anbud kommer in för

 sent ges alltså inte. Det underlättar

 även tillämpningen av

 överprövningsreglerna.

 Av första stycket, andra meningen

 framgår att enheten är skyldig att pröva

 alla anbud som kommit in i tid om inte

 annat följer av andra stycket i

 paragrafen eller av bestämmelsen i 10 §

 om att enheten inte får anta ett anbud

 från en leverantör som inte är

 registrerad på avsett sätt. Bestämmelsen

 kan åberopas även av inte tillfrågade

 leverantörer som lämnat anbud i tid.

 Bestämmelsen i andra stycket ansluter

 till bestämmelsen i 9 § om vilka

 förhållanden som får undersökas. I detta

 stycke anges vilka följderna kan bli för

 den leverantör som inte lämnar begärda

 upplysningar eller inte klarar

 undersökningen av förhållanden som avses

 i 9 § första stycket. I sådana fall får

 en enhet förkasta ett anbud från

 leverantören. Det finns alltså ingen

 ovillkorlig skyldighet att avvisa

 leverantörer som uppvisar

 missförhållanden som avses i 9 § första

 stycket. Många gånger torde de emellertid

 kunna vara så allvarliga att det kan

 ifrågasättas om det är affärsmässigt att

 anlita en sådan leverantör.

 Av 9 § tredje stycket framgick att

 enheten kan kontrollera om leve-rantören

 är fri från skulder för svenska skatter

 eller socialavgifter. Där-med anges att

 det är önskvärt att så är fallet. Enbart

 det förhållandet att någon är restförd

 för skatt innebär inte att allvarliga

 missförhållanden föreligger. Bedömningen

 av hur allvarligt man bör se på t.ex. en

 restförd skatteskuld är bl.a. beroende av

 hur leverantören sköter kontakterna med

 kronofogdemyndigheten. Om skatteskulden

 beror på särskilda tillfälliga

 förhållanden eller om en avbetalningsplan

 hos kronofogdemyndigheten sköts på ett

 korrekt sätt kan det finns skäl till en

 annan bedömning än om det kan antas att

 skulden uppkommit på grund av direkt

 misskötsel eller är tecken på en allmänt

 sett svag ekonomi i företaget.

 12 §

 Första stycket motsvarar 1 kap. 22 §.

 Andra stycket motsvarar 1 kap. 23 §

 första stycket.

 Dokumentation, underrättelse, förvaring

 av handlingar

 13 §

 I bestämmelsen återges en bestämmelse som

 motsvaras av 13 § UF och som alltså

 tillämpas på upphandling som görs av

 statlig myndighet. Som en bestämmelse i

 en lag får den generell tillämpning på

 alla rättssubjekt som omfattas av lagen.

 14 §

 Första och andra styckena motsvarar 13 §

 andra och tredje styckena UF samt i stort

 sett 17 § UR.

 15 §

 Denna bestämmelse motsvarar i huvudsak 1

 kap. 24 §.

 Särskilda bestämmelser för upphandling av

 tjänster som avses i

 avdelning B i bilagan.

 16 §

 I paragrafen anges särskilda bestämmelser

 som gäller för upphandling av B-tjänster

 över tröskelvärdet i 5 kap.

 Bestämmelserna motsvarar vad som gällde

 enligt 5 kap. 27 § och som nu flyttats

 till 6 kap. i samband med att 5 kap. 27 §

 upphör att gälla.

 Upphandling som rör rikets säkerhet m.m.

 17 §

 Den allmänna motiveringen för

 bestämmelsen har lämnats i avsnitt 6.4.

 Lydelsen har utformats med utgångspunkt i

 artikel VIII i GATT-över-enskommelsen.

 Överenskommelsen finns i Svensk

 författningssamling som bilaga till

 förordningen (1980:849) om tillämpning av

 GATT-över-enskommelsen om statlig

 upphandling, omtryckt i SFS 1988:101.

 13

 Lagförslaget i promemorian

 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1992:1528) om offentlig upphandling

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen

 (1992:1528) om offentlig upphandling

 dels att 1 kap. 1, 2, 3 och 5 §§ skall

 ha följande lydelse,

 dels att 6 kap. 1-12 §§ skall betecknas

 7 kap. 1-12 §§,

 dels att det i lagen skall införas ett

 nytt 6 kap. av följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap. Allmänna bestämmelser

 Lagens tillämpningsområde m.m.

 1 §

 Denna lag innehåller Denna lag

 allmänna innehåller allmänna

 bestämmelser om bestämmelser om

 offentlig upp- offentlig upp-

 handling (1 kap.), handling (1 kap.),

 särskilda särskilda

 bestämmelser om bestämmelser om

 offentlig offentlig

 upphandling av varor upphandling av

 (2 kap.), av varor (2 kap.), av

 byggentreprenad (3 byggentreprenad (3

 kap.), inom vatten-, kap.), inom

 energi-, transport- vatten-, energi-,

 och transport- och

 telekommunikations-

 områdena telekommunikations-

 områdena

 (4 kap.) och av (4 kap.), av

 tjänster (5 kap.) tjänster (5 kap.)

 samt bestämmelser om och om upphandling

 överprövning, som understiger de

 skadestånd, m.m. tröskelvärden som

 (6 kap.). anges i 2-5 kap. (6

 kap.) samt

 bestämmelser om

 överprövning,

 skadestånd, m.m. (7

 kap.).

 Lagen meddelas väsentligen till

 uppfyllande av Sveriges förpliktelser

 enligt EES-avtalet och ansluter i övrigt

 till de direktiv om offentlig upphandling

 som därutöver antagits inom Europeiska

 gemenskaperna (EG).

 2 §

 Denna lag gäller vid upphandling som görs

 av staten, kommuner, landsting, kyrkliga

 kommuner och sådana andra upphandlande

 enheter som avses i 5 och 6 §§.

 För upphandling som För upphandling

 görs av en myndighet som understiger de

 eller beslutande tröskelvärden som

 församling och som anges i 2-5 kap.

 understiger de gäller dock endast

 tröskelvärden som bestämmelserna i 1

 anges i 2-5 kap. kap. 4 §, 22 §, 23

 gäller dock endast § första stycket,

 bestämmelserna i 1 24 §, 6 kap. samt 7

 kap. 4 §, 22 § och kap. 1*8 §§.

 23 § första stycket

 samt 6 kap. 1-8 §§.

 3 §1

 Denna lag gäller Denna lag gäller

 inte inte

 1. upphandling som 1.

 omfattas av

 upphandlingsförfaranden

 sekretess eller som överenskommits

 andra särskilda i ett

 begränsningar med internationellt

 hänsyn till rikets avtal mellan någon

 säkerhet, av staterna inom

 Europeiska

 ekonomiska

 samarbetsområdet

 (EES) och någon

 2. upphandling av annan stat för ett

 försvarsprodukter projekt som är

 och tjänster som gemensamt för de

 inte har civil avtalsslutande

 användning, eller staterna,

 3. 2. upphandlingsförfaranden

 upphandlingsförfarandensom överenskommits

 som överenskommits i i ett avtal

 ett internationellt beträffande

 avtal mellan någon stationering av

 av staterna inom militär personal,

 Europeiska eller

 ekonomiska 3.

 samarbetsområdet

 upphandlingsförfaranden

 (EES) och någon som överenskommits

 annan stat för ett i en internationell

 projekt som är organisation.

 gemensamt för de

 avtalsslutande

 staterna,

 4.

 upphandlingsförfarandenI fråga om

 som överenskommits i 1. upphandling som

 ett avtal omfattas av

 beträffande sekretess eller

 stationering av andra särskilda

 militär personal, begränsningar med

 eller hänsyn till rikets

 5. säkerhet eller

 upphandlingsförfaranden2. upphandling av

 som överenskommits i försvars-produkter

 en internationell och tjänster som

 organisation. inte har civil

 användning, gäller

 endast

 bestämmelserna i

 1 kap. 4 §, 22 §,

 23 § första

 stycket, 24 § och

 6 kap.

 5 §2 I denna lag används följande termer

 med den betydelse som här anges:

 Upphandling: köp, leasing, hyra eller

 hyrköp av varor, byggentreprenader eller

 tjänster.

 Upphandlande enhet: statliga, kommunala

 och andra myndigheter, beslutande

 församlingar i kommuner, landsting och

 kyrkliga kommuner, sådana bolag,

 föreningar, samfälligheter och stiftelser

 som anges i 6 § samt, såvitt avser

 upphandling enligt 4 kap., sådana enheter

 som avses i 4 kap. 1 § andra stycket.

 Upphandlingskontrakt: skriftliga avtal

 som en upphandlande enhet ingår avseende

 upphandling enligt denna lag.

 1 Senaste lydelse 1993:924.

 2 Senaste lydelse 1993:924.

 Byggentreprenad: ett bygg- eller

 anläggningsarbete i sin helhet, vars

 resultat har en självständig funktion.

 Koncession: ett upphandlingskontrakt

 avseende byggentreprenad där ersättning

 för arbetet utgår i form av en rätt att

 utnyttja anläggningen eller i form av

 dels en sådan rätt, dels betalning.

 Leverantör: den som tillhandahåller

 varor eller utför arbeten eller

 tillhandahåller tjänster även om han inte

 varit den som i det särskilda fallet

 tillhandahållit eller utfört det som

 upphandlats.

 Ramavtal: avtal som ingås mellan en

 upphandlande enhet och en eller flera

 leverantörer i syfte att fastställa

 samtliga villkor för avrop som görs under

 en viss period.

 Formgivningstävling: sådan tävling som

 avses i 5 kap. 28 §.

 Förfrågningsunderlag: underlag för

 anbud, som en upphandlande enhet

 tillhandahåller en leverantör.

 Påskyndat förfarande: sådant förfarande

 som avses i 2 kap. 15 §, 3 kap. 20 § och

 5 kap. 22 §.

 Anbudsgivare: den som lämnar anbud.

 Anbudssökande: den som ansöker om att få

 lämna anbud vid selektiv eller förhandlad

 upphandling.

 Öppen upphandling: upphandling där alla

 leverantörer får lämna anbud.

 Selektiv upphandling: upphandling där en

 upphandlande enhet inbjuder vissa

 leverantörer att lämna anbud.

 Förhandlad upphandling: upphandling där

 en upphandlande enhet inbjuder vissa

 leverantörer att lämna anbud och tar upp

 förhandling med en eller flera av dem.

 Förenklad

 upphandling:

 upp-handling där

 alla leverantörer

 får lämna

 skriftliga anbud

 och den

 upphandlande

 enheten får

 förhandla med en

 eller flera

 anbudsgivare.

 Direktupphandling:

 upphandling utan

 infordrande av

 skriftligt anbud.

 (Med hänsyn till ökad överskådlighet

 återges följande lagtextförslag inte i

 spalt.)

 6 kap. Upphandling som understiger de

 tröskelvärden som anges i 2-5 kap.

 Tillämpningsområde m.m.

 1 § Bestämmelserna i detta kapitel

 tillämpas på sådan upphandling av varor,

 byggentreprenad, inom

 försörjningssektorerna och av tjänster

 som görs av en upphandlande enhet och

 inte uppgår till de tröskelvärden som

 anges i 2, 3, 4 respektive 5 kap.

 Val av upphandlingsförfarande

 2 § Upphandling skall göras genom

 förenklad upphandling eller

 direktupphandling. Direktupphandling får

 användas endast om upphandlingens värde

 är lågt eller om det finns synnerliga

 skäl, såsom synnerlig brådska orsakad av

 omständigheter som inte kunnat förutses

 och inte heller beror på den upphandlande

 enheten.

 Den upphandlande enheten skall vid behov

 fastställa riktlinjer för användning av

 direktupphandling.

 Förfrågningsunderlag, infordrande av

 anbud

 3 § En upphandlande enhet skall utforma

 förfrågningsunderlaget med iakttagande av

 bestämmelserna i 1 kap. 16 och 22 §§.

 Därutöver skall det av

 förfrågningsunderlaget framgå om ett

 anbud kan komma att antas utan föregående

 förhandling. Vidare skall anges att anbud

 skall lämnas skriftligt och att anbud som

 lämnas genom telegram eller telefax

 omgående skall bekräftas genom en

 egenhändigt undertecknad handling.

 4 § En upphandlande enhet som använder

 förenklad upphandling skall infordra

 skriftliga anbud genom annons eller

 skrivelse. Vid avvägning av hur

 omfattande annonseringen eller utskicket

 av skrivelserna behöver vara skall

 enheten särskilt beakta huvudregeln om

 affärsmässighet i 1 kap. 4 §.

 5 § I annonsen eller skrivelsen enligt 4

 § eller förfrågningsunderlaget enligt 3 §

 skall anges den dag då anbud senast skall

 vara inkommet för att kunna prövas. Denna

 dag skall bestämmas så att anbudsgivare

 ges skälig tid att lämna anbud.

 6 § En leverantör som inte särskilt

 tillfrågats har rätt att på begäran

 erhålla förfrågningsunderlaget på samma

 villkor som andra leverantörer.

 Mottagande och öppnande av anbud

 7 § För mottagande och öppnande av anbud

 gäller bestämmelserna i 1 kap. 20 §

 första stycket. Bestämmelserna i 1 kap.

 21 § om rättelse och förtydligande av

 anbud och nollställning vid öppen och

 selektiv upphandling skall tillämpas även

 vid förenklad upphandling.

 Krav som får ställas på leverantören

 8 § En upphandlande enhet har rätt att

 begära sådana upplysningar av en

 leverantör som framgår av 1 kap. 17 §.

 Innan ett skriftligt anbud antas skall

 den upphandlande enheten, om det inte är

 onödigt, förvissa sig om att

 anbudsgivaren är registrerad i

 aktiebolags-, handels- eller

 föreningsregistret om

 registreringsskyldighet föreligger.

 Enheten bör också förvissa sig om att

 anbudsgivaren har en behörig företrädare.

 Innan ett skriftligt anbud antas skall

 den upphandlande enheten vidare, om det

 inte är onödigt, kontrollera om

 anbudsgivaren är registrerad för

 redovisning och inbetalning av

 mervärdesskatt, innehållen preliminär

 A*skatt och arbetsgivareavgifter och

 inhämta uppgift om ifall anbudsgivaren

 står i skuld för skatter eller allmänna

 avgifter.

 En upphandlande enhet som av

 leverantören begär upplysningar om

 förhållanden som avses i första, andra

 och tredje styckena skall i

 förfrågningsunderlaget, annonsen eller

 skrivelsen ange på vilket sätt

 leverantören kan visa att han uppfyller

 de uppställda kraven.

 9 § En upphandlande enhet skall förkasta

 ett anbud om en kontroll enligt 8 § visat

 att anbudsgivaren inte är registrerad i

 där avsedda register, inte är registrerad

 för betalning av mervärdesskatt, av

 innehållen preliminär A*skatt eller

 arbetsgivaravgifter, under förutsättning

 att registreringsskyldighet föreligger.

 Enheten har rätt att förkasta ett anbud

 om anbudsgivaren står i skuld för skatter

 eller allmänna avgifter.

 Enheten har vidare rätt att förkasta ett

 anbud om leverantören i väsentligt

 hänseende har låtit bli att lämna begärda

 upplysningar om förhållanden som avses i

 8 § första, andra och tredje styckena.

 Prövning av anbud

 10 § För prövning av anbud gäller

 bestämmelserna i 1 kap. 22 § och 23 §

 första stycket.

 11 § Den upphandlande enheten skall pröva

 alla anbud som lämnats i tid. Anbud som

 lämnas efter den dag som angetts som

 sista dag för lämnande av anbud får inte

 prövas.

 Dokumentation, underrättelse

 12 § Hos den upphandlande enheten skall

 finnas dokumenterat de skäl på vilka ett

 anbud antagits och vad som i övrigt

 förekommit av betydelse vid

 anbudsprövningen. En upphandlande enhet

 som har att tillämpa 5 kap. 57-62 §§

 kommunallagen (1991:900) om protokoll

 behöver inte anteckna skälen för ett

 upphandlingsbeslut i protokollet.

 13 § När ett anbud har

 antagits skall den upphandlande enheten

 underrätta anbudsgivaren om detta snarast

 möjligt, dock senast före utgången av den

 tid under vilken anbudet är bindande för

 anbudsgivaren.Anbudsgivare vars anbud

 inte har antagits skall så snart som

 möjligt lämnas besked om detta.

 Om samtliga anbud förkastats skall

 anbudsgivarna underrättas om detta.

 7 kap. Överprövning, skadestånd m.m.

 Utöver att kapitlet numera föreslås heta

 7 kap. och alltså rubriken ändrats

 föreslås ingen ändring av bestämmelsernas

 lydelse. De har därför inte tagits med

 här.

 ___________

 (Lagändringen bör träda i kraft samtidigt

 med att grundförfattningen träder i

 kraft).

 30

 Förteckning över remissinstanser

 PM 1993-09-02 Upphandling under de

 tröskelvärden som anges i lagen

 (1992:1528) om offentlig upphandling

 (Finansdepartementet, dnr 3805/93).

 Kommerskollegium, Försvarets

 materielverk, Statens räddningsverk,

 Riksskatteverket, Nämnden för offentlig

 upphandling, Patent- och

 registreringsverket, Konkurrensverket,

 Kammarrätten i Jönköping,

 Marknadsdomstolen,

 Arbetsmarknadsstyrelsen, Stockholms läns

 lands-ting, Gävleborgs läns landsting,

 Göteborgs kommun, Hudiksvalls kommun,

 Grossistförbundet Svensk Handel,

 Landstingsförbundet, Svenska

 arbetsgivareföreningen, Svenska

 Kommunförbundet, Sveriges

 Industriförbund, Verket för

 högskoleservice.

 Därutöver har yttrande kommit in från

 Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag

 (SABO) och Peder[REDACTED_EFTERNAMN].

 35

 Lagrådsremissens lagförslag

 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1992:1528) om offentlig upphandling

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen

 (1992:1528) om offentlig upphandling

 dels att 1 kap. 1, 2, 3 och 5 §§ och 5

 kap. 27 § skall ha följande lydelse,

 dels att 6 kap. 1-12 §§ skall betecknas

 7 kap. 1-12 §§,

 dels att det i lagen skall införas ett

 nytt 6 kap. av följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap. Allmänna bestämmelser

 Lagens tillämpningsområde m.m.

 1 §

 Denna lag innehåller Denna lag

 allmänna innehåller allmänna

 bestämmelser om bestämmelser om

 offentlig upp- offentlig upp-

 handling (1 kap.), handling (1 kap.),

 särskilda särskilda

 bestämmelser om bestämmelser om

 offentlig offentlig

 upp-handling av upp-handling av

 varor (2 kap.), av varor (2 kap.), av

 byggentreprenad (3 byggentreprenad (3

 kap.), inom vatten-, kap.), inom

 energi-, transport- vatten-, energi-,

 och transport- och

 telekommunikations-

 områdena telekommunikations-

 områdena

 (4 kap.) och av (4 kap.), av

 tjänster (5 kap.) tjänster (5 kap.)

 samt bestämmelser om och i de fall

 överprövning, upphandlingen

 skadestånd, m.m. understiger de

 (6 kap.). tröskelvärden som

 anges i 2*5 kap.

 m.m. (6 kap.) samt

 bestäm-melser om

 överprövning,

 skade-stånd, m.m.

 (7 kap.).

 Lagen meddelas väsentligen till

 uppfyllande av Sveriges förpliktelser

 enligt EES-avtalet och ansluter i övrigt

 till de direktiv om offentlig upphandling

 som därutöver antagits inom Europeiska

 gemenskaperna (EG).

 2 §

 Denna lag gäller vid upphandling som görs

 av staten, kommuner, landsting, kyrkliga

 kommuner och sådana andra upphandlande

 enheter som avses i 5 och 6 §§.

 För upphandling som För upphandling

 görs av en myndighet som understiger de

 eller beslutande tröskelvärden som

 försam-ling och som anges i 2*5 kap.

 understiger de gäller endast

 trös-kelvärden som bestämmelserna i 1

 anges i 2-5 kap. kap. 4*6 §§, 6 kap.

 gäller dock endast samt 7 kap. 1*8 §§.

 bestämmelserna i 1

 kap. 4 §, 22 § och

 23 § första stycket

 samt 6 kap. 1-8 §§.

 3 §1

 Denna lag gäller Denna lag gäller

 inte inte

 1. upphandling som

 omfattas av 1. upphandlingsförfaranden

 sekretess eller som överenskommits

 andra särskilda i ett

 begränsningar med internationellt

 hänsyn till rikets avtal mellan någon

 säkerhet, av staterna inom

 Europeiska

 ekonomiska

 sam-arbetsområdet

 (EES) och någon

 2. upphandling av annan stat för ett

 försvars-produkter projekt som är

 och tjänster som gemensamt för de

 inte har civil avtalsslutande

 användning, eller staterna,

 2.

 3.upphandlings-

 förfaranden upphandlingsförfaranden

 som överenskommits som överenskommits

 i ett i ett avtal

 internationellt beträf-fande

 avtal mellan någon stationering av

 av staterna inom militär personal,

 Europeiska eller

 ekonomiska

 sam-arbetsområdet 3. upphandlingsförfaranden

 (EES) och någon som överenskommits

 annan stat för ett i en internationell

 projekt som är organisation.

 gemensamt för de

 avtalsslutande

 staterna,

 För följande

 upphandlingar

 gäller endast

 bestämmelserna i

 6 kap., nämligen

 4.upphandlings- 1. upphandling som

 förfaranden som över- omfattas av

 enskommits i ett sekretess eller

 avtal beträffande andra särskilda

 stationering av mili- begränsningar med

 tär personal, eller hänsyn till rikets

 5. upphandlings- säkerhet och

 förfaranden som 2. upphandling av

 överenskommits i en försvarsprodukter

 internationell och tjänster som

 organisation. inte har civil

 användning.

 5 §2

 I denna lag används följande termer med

 den betydelse som här anges:

 Upphandling: köp, leasing, hyra eller

 hyrköp av varor, byggentreprenader eller

 tjänster.

 Upphandlande enhet: Upphandlande

 statliga, kommunala enhet: statliga,

 och andra kommunala och andra

 myndigheter, myndigheter,

 beslutande beslutande

 församlingar i församlingar i

 kommuner, landsting kommuner, landsting

 och kyrkliga och kyrkliga

 kommuner, sådana kommuner, sådana

 bolag, föreningar, bolag, föreningar,

 samfälligheter och samfälligheter och

 stiftelser som anges stiftelser som

 i 6 § samt, såvitt anges i 6 § samt,

 avser upphandling såvitt avser

 enligt 4 kap., upphandling enligt

 sådana enheter som 4 och 6 kap.,

 avses i 4 kap. 1 § sådana enheter som

 andra stycket. avses i 4 kap. 1 §

 andra stycket.

 Upphandlingskontrakt: skriftliga avtal

 som en upphandlande enhet ingår avseende

 upphandling enligt denna lag.

 Byggentreprenad: ett bygg- eller

 anläggningsarbete i sin helhet, vars

 resultat har en självständig funktion.

 Koncession: ett upphandlingskontrakt

 avseende byggentreprenad där ersättning

 för arbetet utgår i form av en rätt att

 utnyttja anläggningen eller i form av

 dels en sådan rätt, dels betalning.

 Leverantör: den som tillhandahåller

 varor eller utför arbeten eller

 tillhandahåller tjänster även om han inte

 varit den som i det särskilda fallet

 tillhandahållit eller utfört det som

 upphandlats.

 Ramavtal: avtal som ingås mellan en

 upphandlande enhet och en eller flera

 leverantörer i syfte att fastställa

 samtliga villkor för avrop som görs under

 en viss period.

 Formgivningstävling: sådan tävling som

 avses i 5 kap. 28 §.

 Förfrågningsunderlag: underlag för

 anbud, som en upphandlande enhet

 tillhandahåller en leverantör.

 Påskyndat förfarande: sådant förfarande

 som avses i 2 kap. 15 §, 3 kap. 20 § och

 5 kap. 22 §.

 Anbudsgivare: den som lämnar anbud.

 Anbudssökande: den som ansöker om att få

 lämna anbud vid selektiv eller förhandlad

 upphandling.

 Öppen upphandling: upphandling där alla

 leverantörer får lämna anbud.

 Selektiv upphandling: upphandling där en

 upphandlande enhet inbjuder vissa

 leverantörer att lämna anbud.

 Förhandlad upphandling: upphandling där

 en upphandlande enhet inbjuder vissa

 leverantörer att lämna anbud och tar upp

 förhandling med en eller flera av dem.

 Förenklad

 upphandling:

 upphandling där

 alla leverantörer

 har rätt att delta,

 deltagande

 leverantörer skall

 lämna skriftligt

 anbud och den

 upphandlande

 enheten får

 förhandla med en

 eller flera

 anbudsgivare.

 Direktupphandling:

 upphandling utan

 infordrande av

 skriftligt anbud.

 5 kap. Upphandling av tjänster

 Upphandling av tjänster som avses i

 avdelning B i bilagan

 27 §

 För upphandling av För upphandling av

 tjänster som avses i tjänster som avses

 avdelning B i i avdelning B i

 bilagan gäller inte bilagan gäller

 1 kap. 7-11 och endast 1 kap. 1-6

 17-25 §§. och 12-16 §§ 6 och

 7 kap.

 Senast inom 48 Senast inom 48

 dagar efter det att dagar efter det att

 upphandlingen upphandlingen

 avslutats skall den avslutats skall den

 upphandlande enheten upphandlande

 skicka ett enheten, om

 meddelande därom upphandlingen

 till Byrån för överstiger

 Europeiska tröskel-värdet som

 gemenskapernas anges i detta

 officiella kapitel, skicka ett

 publikationer. I meddelande därom

 med-delandet skall till Byrån för

 anges om den Europeiska

 upphandlande enheten gemenskap-ernas

 godkänner att officiella

 meddelandet publikationer. I

 publiceras. meddelandet skall

 anges om den

 upphandlande

 enheten godkänner

 att meddelandet

 publiceras.

 6 kap. Upphandling

 som

 understiger de

 tröskelvärden som

 anges i 2-5 kap.,

 m.m.

 Tillämpningsområde

 1 § Bestämmelserna

 i detta kapitel

 tillämpas på

 1. upphandling som

 avses i 2, 3 och 4

 kap. och

 understiger de

 tröskelvärden som

 anges där,

 2. upphandling av

 tjänster som avses

 i avdelning A i

 bilagan och

 understiger det

 tröskelvärde som

 anges i 5 kap.,

 3. upphandling av

 tjänster som avses

 i avdelning B i

 bilagan, oavsett

 värde, och

 4. upphandling som

 avses i 1 kap. 3 §

 andra stycket,

 oavsett värde.

 Val av

 upphandlingsförfarande

 2 § Upphandling

 skall göras genom

 förenklad

 upphandling.

 Direktupphandling

 får dock användas

 om upphandlingens

 värde är lågt eller

 om det finns

 syn-nerliga skäl,

 såsom synnerlig

 brådska orsakad av

 omständigheter som

 inte kunnat

 förutses och inte

 heller beror på den

 upphandlande

 enheten.

 Den upphandlande

 enheten skall vid

 behov fastställa

 riktlinjer för

 användning av

 direktupphandling.

 Förfrågningsunderlag,

 infordrande

 av anbud

 3 § En upphandlande

 enhet skall utforma

 förfrågningsunderlaget

 enligt

 bestämmelserna i

 1 kap. 16 och

 22 §§. Därutöver

 skall det av

 förfrågningsunderlaget

 framgå om ett

 anbud kan komma att

 antas utan

 föregående

 förhandling.

 Vidare skall anges

 att anbud skall

 lämnas skriftligt

 och att anbud som

 lämnas genom

 telegram eller

 telefax skall

 bekräftas omgående

 genom en

 egenhändigt

 undertecknad

 handling.

 4 § En upphandlande

 enhet som använder

 förenklad

 upphandling skall

 infordra skriftliga

 anbud genom annons

 eller skrivelse.

 Vid avvägning av

 hur omfattande

 an-nonseringen

 eller utskicket av

 skrivelserna

 behöver vara skall

 enheten särskilt

 beakta huvudregeln

 om affärsmässighet

 i 1 kap. 4 §.

 5 § I annonsen

 eller skrivelsen

 enligt 4 § eller

 förfrågnings-

 underlaget

 enligt 3 § skall

 anges den dag då

 anbud senast skall

 ha kommit in. Denna

 dag skall

 bestämmas så att

 anbudsgivare ges

 skälig tid att

 lämna anbud.

 Vidare skall det i

 annonsen,

 skrivelsen eller

 förfrågnings-

 underlaget

 anges den dag till

 och med vilken

 anbudet skall vara

 bindande.

 6 § En leverantör

 som inte särskilt

 tillfrågats har

 rätt att på begäran

 få förfrågnings-

 underlaget

 på sam-ma villkor

 som andra

 leverantörer.

 Mottagande och

 öppnande av

 anbud

 7 § För mottagande

 och öppnande av

 anbud gäller

 bestämmelserna i 1

 kap. 20 § första

 stycket.

 En upphandlande

 enhet får med-ge

 att uppenbart fel i

 anbud rättas.

 Enheten får också

 medge att ett anbud

 förtydligas och

 kompletteras om det

 kan ske utan risk

 för sär-behandling

 eller

 konkurrensbe-

 gränsning.

 Krav som får

 ställas på

 leverantören

 8 § En upphandlande

 enhet har rätt att

 av en leverantör

 begära upplysningar

 om förhållanden som

 avses i 1 kap.

 17 §.

 Innan ett

 skriftligt anbud

 antas skall den

 upphandlande

 enheten, om det

 inte är onödigt,

 kontrollera om

 leverantören är

 1. registrerad i

 aktiebolags-,

 handels- eller

 föreningsregistret,

 2. registrerad för

 redovisning och

 inbetalning av

 mervärdesskatt,

 innehållen

 preliminär A-skatt

 och

 arbetsgivaravgifter,

 och

 3. fri från

 skulder för skatter

 eller

 socialavgifter.

 En upphandlande

 enhet som av

 leverantören begär

 upplysningar om

 förhållanden som

 avses i första och

 andra styckena

 skall i

 förfrågningsunderlaget,

 annonsen eller

 skrivelsen ange på

 vilket sätt

 leverantören kan

 visa att han

 uppfyller de

 uppställda kraven.

 Prövning av anbud

 9 § En upphandlande

 enhet får inte anta

 ett anbud, om

 leverantören inte

 är registrerad i

 register som avses

 i 8 § andra

 stycket, under

 förutsättning att

 registrerings-

 skyldighet föreligger.

 Enheten får

 förkasta ett anbud

 1. om leverantören

 har skulder för

 skatter eller

 socialavgifter,

 2. om leverantören

 i väsentligt

 hänseende har låtit

 bli att lämna

 begärda

 upplysningar om

 förhållanden som

 avses i 8 § första

 stycket, eller

 2. om förhållanden

 som anges i 1 kap.

 17 § första stycket

 föreligger.

 10 § För prövning

 av anbud gäller

 bestämmelserna i 1

 kap. 22 § och 23 §

 första stycket.

 11 § Den

 upphandlande enhet

 skall pröva alla

 anbud som kommit in

 i tid. Anbud som

 kommit in efter den

 dag som angetts som

 sista dag för

 lämnande av anbud

 får inte prövas.

 Dokumentation,

 underrättelse

 förvaring av

 handlingar

 12 § Hos den

 upphandlande

 enheten skall

 finnas dokumenterat

 de skäl på vilka

 ett anbud antagits

 och vad som i

 övrigt förekommit

 av betydelse vid

 anbudsprövningen.

 13 § När ett anbud

 har antagits skall

 den upphandlande

 enheten underrätta

 anbudsgivaren om

 detta snarast

 möjligt, dock

 senast före

 utgången av den tid

 under vilken

 anbudet är bindande

 för anbudsgivaren.

 Anbudsgivare vars

 anbud inte har

 antagits skall

 snarast möjligt

 underrättas om

 detta.

 14 § En

 upphandlande enhet

 skall på

 betryggande sätt

 förvara anbud med

 tillhörande

 beskrivningar,

 modeller och

 ritningar samt

 anbudsförteckningar,

 sammanställningar

 och liknande.

 Upphandling som rör

 rikets

 säkerhet m.m.

 15 § Vid

 upphandling som

 avses i 1 kap. 3 §

 andra stycket får

 en upphandlande

 enhet göra sådana

 undantag från

 bestämmelserna i

 detta kapitel som

 är nödvändiga av

 hänsyn till

 försvars- och

 säkerhetspolitiska

 intressen.

 36

 Lagrådet

 Utdrag ur protokoll vid sammanträde

 1993-10-21

 Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt

 Hamdahl, justitierådet Hans-Gunnar

 Solerud, regeringsrådet Anders

 Swartling.

 Enligt en lagrådsremiss

 (Finansdepartementet) den 14 oktober

 1993 har regeringen beslutat inhämta

 Lagrådets yttrande över förslag till lag

 om ändring i lagen (1992:1528) om

 offentlig upphandling.

 Förslaget har inför Lagrådet föredragits

 av kanslirådet Eskil Nord.

 Förslaget föranleder följande yttrande

 av Lagrådet:

 Det remitterade förslaget innebär en

 komplettering av lagen om offentlig

 upphandling, som syftar till en enhetlig

 reglering i ett nytt 6 kap. av

 upphandlingen dels i de fall då denna

 understiger de tröskelvärden som anges i

 lagens 2-5 kap., dels när upphandlingen

 gäller sådana tjänster som avses i

 avdelning B i bilagan till lagen.

 För att i största möjliga utsträckning

 samla bestämmelserna om de angivna

 upphandlingarna i 6 kap. har Lagrådet

 underkastat lagförslaget en omarbetning,

 som medför justeringar i 1 kap., 1, 2

 och 5 §§ och 5 kap. 1 § samt gör att 5

 kap. 27 § kan utgå. I 6 kap. tillförs

 bestämmelser som gör en del hänvisningar

 till bestämmelser i 1 kap. överflödiga.

 Lagrådets förslag till lagtext framgår

 av bilaga till detta protokoll.1

 1 Bilagan utesluten här. Den

 överensstämmer med regeringens förslag

 till lagtext, utom beträffande andra

 stycket i 5 kap. 1 § (se författnings-

 kommentaren till det stycket).

 44

 Finansdepartementet

 Utdrag ur protokoll vid

 regeringssammanträdet den 21 oktober

 1993

 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN],

 ordförande, och statsråden

 B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

 Regeringen beslutar proposition

 1993/94:78 Frågor om offentlig

 upp-handling.

 45