Studiestöd

15

Förslag till statsbudget för 2000

Studiestöd

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagförslag 7

2.1 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) 7

3 Utgiftsområde 15 Studiestöd 9

3.1 Omfattning 9

3.2 Utgiftsutveckling 9

3.3 Resultatbedömning 10

3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 10

3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 10

3.3.3 Effekterna av de statliga insatserna 11

3.3.4 Regeringens slutsatser 12

3.4 Anslag 12

A1 Studiehjälp m.m. 12

A2 Studiemedel m.m. 13

A3 Vuxenstudiestöd m.m. 14

A4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss

föräldrautbildning i teckenspråk 16

A5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 17

A6 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

lärarutbildningar 17

A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar 18

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 5

3.1 Utgiftsutvecklingen 9

3.2 Antal studiestödstagare totalt och per kön 9

3.3 Antal studerande och utbetalade belopp 1998 11

3.4 Anslagsutvecklingen A1 12

3.5 Anslagsutvecklingen A2 13

3.6 Anslagsutvecklingen A3 14

3.7 Anslagsutvecklingen A4 16

3.8 Anslagsutvecklingen A5 17

3.9 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser A5 17

3.10 Anslagsutvecklingen A6 17

3.11 Anslagsutvecklingen A7 18

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring

i studiestödslagen (1973:349),

2. godkänner att under år 2000 lån tas upp i

Riksgäldskontoret för det samlade behovet

för studielån om 91,1 miljarder kronor

(avsnitt 3.4, anslag A2 Studiemedel m.m.),

3. bemyndigar regeringen att under år 2000, i

fråga om ramanslaget A5 Bidrag till vissa

studiesociala ändamål, beställa produktion

av studentlitteratur som inklusive tidigare

åtaganden innebär utgifter på högst

3 000 000 kronor efter år 2000. (avsnitt 3.4),

4. för budgetåret 2000 anvisar anslagen under

utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande

uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

A1

Studiehjälp m.m.

ramanslag

2 397 807

A2

Studiemedel m.m.

ramanslag

9 806 499

A3

Vuxenstudiestöd m.m.

ramanslag

8 195 998

A4

Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss

föräldrautbildning i teckenspråk

ramanslag

67 242

A5

Bidrag till vissa studiesociala ändamål

ramanslag

23 935

A6

Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

lärarutbildningar

ramanslag

69 642

A7

Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar

ramanslag

420 324

Summa

20 981 447

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349)

Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973:349)

dels att 3 kap. 6 § skall ha följande lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1997:1215) om ändring i

nämnda lag skall införas en ny punkt, 4, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

6 §

Studiebidrag lämnas med 750

kronor i månaden.

Studiebidrag lämnas med 850

kronor i månaden.

4. Till den som i annat fall än som

avses i punkten 2 har påbörjat en

forskarutbildning före den 1 april 1998

lämnas studiemedel enligt äldre

föreskrifter för forskarutbildning som

bedrivs under tiden den 1 januari

2000 den 31 december 2001.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

3 Utgiftsområde 15 Studiestöd

3.1 Omfattning

Utgiftsområdet omfattar kostnader för olika

former av ekonomiskt stöd till enskilda under

studier. Kostnader för förvaltningen av studie-

stöden, som sköts av Centrala

studiestödsnämnden (CSN), redovisas under

utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning.

Inom utgiftsområdet anslås medel för dels

studiehjälp i form av studiebidrag,

inackorderingstillägg m.m. för studerande inom

främst gymnasieskolan, dels studiemedel i form

av studiebidrag och dels medel för

räntesubventioner och avskrivning av studielån.

Vidare anslås medel för olika former av

vuxenstudiestöd samt bidrag för studiesociala

ändamål.

Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta

innebär att anslagsbelastningen, förutom av

reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av

antalet studerande i studiestödsberättigande

utbildningar och deras val av studiestöd.

Bestämmelserna som reglerar rätten till

studiestöd och återbetalningen av studielån finns

bl.a. i studiestödslagen (1973:349) och i

studiestödsförordningen (1973:418) samt i

CSN:s tillämpningsföreskrifter.

3.2 Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

21 919

22 355

19 820

20 981

24 533

24 833

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Tabell 3.2 Antal studiestödstagare totalt och per kön

Studiestöd

Antal studie-

stödsragare

Varav kvinnor

Varav män

Studiehjälp

390 000

191 000

199 000

Studiemedel

412 000

235 700

176 300

-gymnasial nivå

113 800

67 100

46 700

-eftergymnasial

nivå

298 200

170 000

128 200

Vuxenstudiestöd

180 000

127 000

52 000

-Särskilt

utbildningsbidra

g

124 495

90 400

34 095

-Särskilt

vuxenstudiestöd

för arbetslösa

25 171

17 323

7 848

-Särskilt

vuxenstudiestöd

19 449

14 208

5 241

-NT-svux1

8 800

3 900

4 900

-Svux till

studerande vid

vissa

lärarutbildningar

1 200

1 100

100

Källa: Centrala studiestödsnämnden (CSN)

1 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och

tekniska

utbildningar

Under budgetåret 1998 fick nästan en miljon

personer någon form av studiestöd. Möjligheten

till studielån i de olika systemen har utnyttjats av

omkring 362 000 personer. Antalet låntagare

uppgick den 1 januari 1999 till drygt 1,3 miljoner

personer.

Mellan åren 1997 och 1998 har det totala

antalet studiestödstagare ökat med 6,7 %. Detta

beror på de pågående satsningarna inom både

den gymnasiala vuxenutbildningens område och

inom högskoleområdet.

Även utgiftsutvecklingen präglas av dessa

stora utbildningssatsningar. Speciellt har

efterfrågan på det särskilda utbildningsbidraget

varit stor.

Prognosen för utgiftsområdet år 1999 är ca

2,5 miljarder kronor lägre än vad som anvisades i

statsbudgeten. Den främsta orsaken till

minskningen är att arbetslösa ansökt om

studiestöd i mindre omfattning än beräknat,

vilket innebär att anslagna medel för det särskilda

utbildningsbidraget och särskilt vuxenstudiestöd

för arbetslösa inte kommer att förbrukas helt. I

övrigt beror den lägre prognosen på en

redovisningsteknisk förändring som innebär att

avräkningsprinciperna för CSN avseende

anslaget A2 Studiemedel m.m. gjorts mer

enhetliga. I stället för att som tidigare tillämpa

både utgifts- och kassamässig avräkning för olika

slag av utgifter under anslaget tillämpas efter

förändringen enbart en kassamässig

avräkningsprincip. Förändringen innebär att ca

1,1 miljarder kronor avräknas år 2000 i stället för

år 1999.

Förändringar

Under perioden den 1 juli 1998 till den 30 juni

1999 kunde arbetslösa få det särskilda

utbildningsbidraget i 20 månader. Denna

möjlighet upphörde vid halvårsskiftet 1999,

vilket innebär att särskilt utbildningsbidrag nu

lämnas i högst tolv månader.

Mål

Studiestödet är en viktig del av

utbildningspolitiken och skall bidra till att de

övergripande målen för detta område uppnås.

Studiestödet skall verka rekryterande och

därmed bidra till högt deltagande i utbildningen

samt ha en utjämnande verkan mellan individer

och grupper inom befolkningen och därmed

bidra till ökad social rättvisa.

Prioriteringar

Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet

för familjer och barn redovisas att regeringen

avser att föreslå riksdagen en höjning av det

allmänna barnbidraget med 100 kronor per barn

och månad i två steg åren 2000 och 2001. Med

anledning av detta har regeringen beräknat

resurser för en höjning av studiebidraget i

studiehjälpen med motsvarande belopp för

respektive år.

Kunskapslyftet kommer i stort att ligga kvar

på samma nivå som år 1999 fram till och med

första halvåret 2002. Som en följd av detta

kommer också studiestödsvolymen i stort att

ligga kvar på samma nivå som innevarande år.

Anslaget till vuxenstudiestödet nedjusteras dock

med 1 miljard kronor för år 2000 på grund av en

minskad efterfrågan på det särskilda

utbildningsbidraget till följd av att det från 1 juli

1999 inte längre utbetalas mer än under maximalt

12 månader. Dessutom gör regeringen

bedömningen att efterfrågan minskar p.g.a. en

sjunkande arbetslöshet. Skulle det visa sig att

efterfrågan överstiger prognosen för år 2000

finns det på anslaget beräknade anslagssparande

från innevarande budgetår på drygt 920 miljoner

kronor till regeringens förfogande. Därutöver

minskas anslaget också med 450 miljoner kronor

som kan hänföras till en redovisningsteknisk

förändring.

Medel har avsatts för ett reformerat

studiestödssystem med början under år 2001.

Resurser har också avsatts för ett ökat antal

studiestöd som svarar mot utbyggnaden inom

högskolan.

3.3 Resultatbedömning

3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom

området

Studiestöden bidrar till att de

utbildningspolitiska målen kan nås.

Studiefinansieringssystemet har bidragit till att

utbyggnaden av den eftergymnasiala

utbildningen och vuxenutbildningen har kunnat

fortgå. Stöden har bidragit till ett högt

deltagande i alla former av utbildning.

3.3.2 De viktigaste statliga insatserna

inom området

Under år 1998 har 2,1 miljarder kronor

utbetalats i studiebidrag till studerande i

gymnasieskolan, 10,1 miljarder kronor utbetalats

i bidrag till vuxenstuderande på grund- eller

gymnasial nivå och 4,3 miljarder kronor till

studenter på eftergymnasial nivå. Drygt 11

miljarder kronor har lånats ut i form av studielån.

3.3.3 Effekterna av de statliga insatserna

Tabell 3.3 Antal studerande och utbetalade belopp 1998

Anslagsnamn/anslagspost

Antal

studerande

Utbetalda

belopp

(mkr)

bidrag

Utbetalda

belopp

(mkr)

lån

Studiehjälp m.m.

390 500

2 154

0

Studiemedel m.m.

411 500

4 914

10 507

- gymnasial nivå

113 800

1 086

2 171

-högskolenivå

266 300

3 497

7 150

-utlandsstudier

31 400

331

1 186

Vuxenstudiestöd m.m.

180 300

9 587

289

-Korttidsstudiestöd och

internatbidrag

5 916

33

0

-Svux1

21 7003

741

165

-Svuxa2

28 800

681

124

-Särskilt

utbildningsbidrag

123 300

7 647

0

-Timersättning vid särvux

200

8

0

-Stipendier för basår

 till ungdomar

under 20 år

370

4

0

Svux till studerande vid

vissa lärarutbildningar

1 400

35

5

NT-svux4

8800

481

123

Källa: Centrala studiestödsnämnden (CSN)

1 Särskilt vuxenstudiestöd

2 Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

3 Varav 938 erhöll svux för högskolestudier (YTH)

4 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och

tekniska

utbildningar

Studiehjälpen

Antalet studerande som fått studiehjälp under år

1998 är i stort sett oförändrat mot tidigare år.

Antalet studerande som fick det behovsprövade

extra tillägget minskade i förhållande till

föregående år.

Studiemedel

De senaste årens utbildningssatsningar på

gymnasieskole- och högskolenivå har inneburit

att antalet studerande och antalet

studiemedelstagare ökat kraftigt under år 1998.

Det totala antalet studerande som fick

studiemedel steg med 7 % under det budgetåret.

Den största ökningen bland studiemedelstagarna

har skett på gymnasial nivå. Även antalet

studenter som läser en kortare eller längre tid

utomlands har ökat med 13,6 % från 27 700 till

31 400 studenter under 1998. 57 % av

studiemedelstagarna på högskolenivå är kvinnor.

Nära 60 % av studiemedelstagarna inom

högskolan är under 25 år. Efterfrågan har

minskat något under innevarande budgetår.

Vuxenstudiestöden

Regeringens satsning på kunskapslyftet och det

särskilda utbildningsbidraget som startade

höstterminen 1997 har även under budgetåret

1998 lett till en stor ökning av antalet studerande

på grundskole- och gymnasieskolenivå. Inom

vuxenstudiestödsområdet har antalet studerande

med studiestöd ökat med 23 % jämfört med år

1997, vilket främst beror på att det särskilda

utbildningsbidraget har utbetalats till drygt

123 300 personer. Syftet med det särskilda

utbildningsbidraget är att rekrytera arbetslösa

som saknar treårig gymnasiekompetens till

vuxenutbildning. Det särskilda

utbildningsbidraget är också öppet för en mindre

andel anställda som under utbildningstiden

ersätts på arbetsplatsen med en långtidsarbetslös.

Som ett resultat av tillkomsten av det något

förmånligare stödet, särskilt utbildningsbidrag,

har antalet studerande med särskilt vuxenstudie-

stöd för arbetslösa (svuxa) minskat med ca 33 %

och antalet studiestödstagare med särskilt vuxen-

studiestöd (svux) minskat med 16 % under år

1998. För studier vid vissa naturvetenskapliga

och tekniska utbildningar fick 8 800 studerande

särskilt vuxenstudiestöd (NT-svux) under år

1998, vilket är en ökning med 22 %.

Innevarande budgetår har efterfrågan på

särskilt utbildningsbidrag minskat. Det är

framförallt arbetslösa som ansökt om stödet i

mindre omfattning än beräknat. Däremot är

efterfrågan från arbetstagare större än tidigare.

Utvecklingen bör ses i ljuset av att det särskilda

utbildningsbidraget från 1 juli 1999 inte längre

kan utbetalas mer än under maximalt 12 månader

samt det förbättrade läget på arbetsmarknaden

med en sjunkande öppen arbetslöshet och en

ökande sysselsättning.

Återbetalning

Drygt 1,3 miljoner personer har för närvarande

studielån. Låntagarnas skuld till CSN hade den 1

januari 1999 ett sammanlagt värde av ca 114,2

mdkr, varav lån beviljade fr.o.m. år 1989 utgjorde

68,9 mdkr. Vid utgången av år 2000 beräknas

skuldstocken för lån tagna fr.o.m. år 1989 vara

91,1 mdkr, varav 11,6 mdkr är nyupplåning för

kommande budgetår. Föregående år fick ca

290 000 låntagare anstånd med sin återbetalning.

Av de anstånd som beviljades för lån tagna efter

år 1989 beviljades nära 70 % till studenter som

fortsätter studera.

I det nuvarande lånesystemet finns det risk för

en ökning av de framtida avskrivningarna.

Avskrivningarnas exakta omfattning är dock svår

att förutsäga. Av CSN:s årsredovisning framgår

att om antaganden görs om en god ekonomisk

utveckling bedömer myndigheten att de osäkra

fordringarna främst finns för lån över 300 000

kronor. De osäkra fordringarna beräknas,

beroende på vilka antaganden som görs för den

ekonomiska utvecklingen, att uppgå till mellan 4

och 35 miljarder kronor av nuvarande

skuldstock.

3.3.4 Regeringens slutsatser

Studiestödssystemen har fungerat relativt väl

som rekryteringsinstrument till de utbildningar

som utbildningsväsendet erbjuder. Det finns

dock brister i systemen, vilket bl.a. har beskrivits

i betänkandet Sammanhållet studiestöd (SOU

1996:90). Regeringen kommer senare under

hösten att lämna förslag om ett reformerat

studiestödssystem som avses träda i kraft under

år 2001.

 Mot bakgrund av det som nämnts beräknas

kostnaden för området under budgetåret 2000

till 21 miljarder kronor.

3.4 Anslag

A1 Studiehjälp m.m.

Tabell 3.4 Anslagsutvecklingen A1

Tusental kronor

1998

Utfall

2 153 716

Anslags-

sparande

6 505

1999

Anslag

2 104 730

Utgifts-

prognos

2 130 000

2000

Förslag

2 397 807

2001

Beräknat

2 696 483

2002

Beräknat

2 737 310

De utgifter som belastar anslaget är studiebidrag,

inackorderingstillägg och extra tillägg enligt 3

kap. studiestödslagen (1973:349). Vidare

bekostas från anslaget - enligt särskild

författning (CSNFS 1983:17) - ersättning till

svenska elever utomlands för dagliga resor.

Utgifterna på området är främst beroende av

antalet 16 20 åringar som studerar i

gymnasieskolor och motsvarande skolformer.

En jämförelse mellan anvisade medel för

budgetåret 1998 och utfall visar ett underskott på

nästan 40 miljoner kronor beroende på att

utflödet av studiebidrag under år 1998 blev större

än beräknat.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Studiebidrag

Studiehjälp lämnas för den del av läsår under

vilken den studerande bedriver studier. Studie-

bidrag betalas i allmänhet ut för nio månader

under ett år. Studiebidraget utbetalades med 750

kronor per månad under budgetåret 1998.

Under budgetåret 1998 betalades studiebidrag

ut till ca 390 500 studerande. För budgetåret

1999 beräknar regeringen att ca 400 000 elever

kommer att få studiebidrag.

Extra tillägg

Extra tillägg beviljas med 855 kronor, 570 kronor

eller 285 kronor i månaden beroende på

familjens ekonomiska situation. Extra tillägg

lämnas liksom studiebidrag normalt för nio

månader under ett år. Under budgetåret 1998

utbetalades extra tillägg till 26 200 studerande, en

minskning med 12 % i förhållande till

föregående år.

Inackorderingstillägg och kostnader för dagliga

resor för studerande utomlands

Inackorderingstillägget beviljas i huvudsak till

studerande utanför det offentliga skolväsendet

(folkhögskolor, fristående skolor,

riksinternatskolor m.fl.) med lägst 1 190 kronor

och högst 2 350 kronor per månad beroende på

avståndet mellan hemmet och skolan. Under

budgetåret 1998 fick 4 800 elever

inackorderingstillägg. Kostnader för dagliga

resor till och från skolan för studerande

utomlands beräknas till 398 000 kronor under

budgetåret 1999.

Slutsatser

Regeringens förslag: Studiebidraget i studiehjälpen

skall höjas från 750 kronor till 850 kronor i

månaden fr.o.m. 1 januari 2000.

Skälen till regeringens förslag: Under

utgiftsområde 12 föreslår regeringen en höjning

av det allmänna barnbidraget med 100 kronor

per barn och månad fr.o.m. januari 2000. Som en

följd av det föreslår regeringen även en höjning

av studiebidraget med motsvarande belopp.

Kostnaden för höjningen uppgår till 260 miljoner

kronor. Förslaget kräver en ändring av 3 kap. 6 §

studiestödslagen (1973:349).

Enligt Statistiska centralbyråns

befolkningsstatistik beräknas antalet 16 20

åringar vara i stort sett oförändrat under

kommande budgetår.

 Mot bakgrund av ovanstående beräknas

kostnaden för budgetåret 2000 för studiehjälpen

till 2,4 mdkr.

A2 Studiemedel m.m.

Tabell 3.5 Anslagsutvecklingen A2

Tusental kronor

1998

Utfall

10 067 259

Anslags-

sparande

-146 166

1999

Anslag

9 964 780

1

Utgifts-

prognos

8 351 510

2000

Förslag

9 806 499

2001

Beräknat

11 461 152

2002

Beräknat

13 053 625

1 Varav 8 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen

1999.

Anslaget omfattar kostnader för dels

studiemedel i form av studiebidrag, dels räntor

och avskrivningar av studielån som ingår i

studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och

särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa).

Dessutom belastas anslaget av avskrivningar av

studielån som ingått som en del i studiehjälpen

enligt äldre bestämmelser samt av kostnader för

avskrivning och inlösen av vissa studielån med

statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen

(1961:384) om avskrivning av lån för studier eller

på grund av att låntagaren avlidit eller varit

varaktigt betalningsoförmögen.

Studiemedelsanslaget är rättighetsstyrt och

belastningen är beroende bl.a. av antalet

studerande och lånebenägenheten. Även faktorer

som konjunkturläget, ränteutvecklingen och

prisbasbeloppet styr utgifterna på området.

Ränteutgifterna styrs också av den ingående

fordran som staten har på låntagarna. Antalet

låntagare har ökat kraftigt under de senaste åren.

En jämförelse mellan anvisade medel och

utfall för budgetåret 1998 visar ett underskott på

146,2 miljoner kronor. Prognosen för

innevarande år visar att utgifterna kommer att bli

ca 1,5 miljarder kronor lägre än vad som tidigare

beräknats. Den främsta orsaken till minskningen

är en redovisningsteknisk förändring som

innebär att avräkningsprinciperna för CSN

avseende anslaget A2 Studiemedel m.m. gjorts

mer enhetliga. I stället för att som tidigare

tillämpa både utgifts- och kassamässig avräkning

för olika slag av utgifter under anslaget tillämpas

efter förändringen enbart en kassamässig

avräkningsprincip. Förändringen innebär att ca

1,1 miljarder kronor avräknas år 2000 i stället för

år 1999. Motsvarande belopp har förts bort som

indragning. Övriga minskningar förklaras främst

av en något lägre efterfrågan på studiemedel.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under år 1998 fick drygt 411 500 studerande

studiemedel. Detta är en ökning med 7 % i

förhållande till föregående år. Det maximala

beloppet för studiemedel är för närvarande 7 098

kronor per månad, varav 1 973 kronor är bidrag.

Under år 1999 tycks inte antalet studiemedels-

tagare öka i samma takt som antalet platser inom

högskoleområdet men det finns en viss

eftersläpning i systemet. Först under kommande

budgetår förväntas utbyggnaden inom högskolan

slå igenom helt på studiemedelsområdet. Enligt

prognosen för innevarande år kommer antalet

studerande som beviljas studiemedel för studier

utomlands att öka.

Slutsatser

Regeringens förslag: Till den som påbörjat

forskarutbildning före den 1 april 1998 skall

studiemedel få lämnas för forskarutbildning

enligt de föreskrifter i studiestödslagen

(1973:349) som gällde före den 1 januari 1998.

Detta skall dock endast gälla forskarutbildning

som bedrivs under åren 2000 och 2001, om inte

doktoranden har fått studiemedel för

forskarutbildning redan för tid före den 1 januari

1998.

Skälen för regeringens förslag: Skälen för

regeringens förslag finns redovisade under

utgiftsområde 16 (avsnitt 5.4.2). Förslaget

medför en ny övergångsbestämmelse till lagen

(1997:1215) om ändring i studiestödslagen

(1973:349).

Under fyraårsperioden 1997-2002 kommer

antalet platser vid universitet och högskolor att

utökas med 88 000 permanenta platser.

Studiemedelsanslaget följer utvecklingen inom

utbildningssektorn. Anslaget påverkas av de

satsningar riksdag och regering gör inom

området. Under år 2000 utökas antalet

högskoleplatser med 20 000, vilket bedöms öka

efterfrågan på studiemedel. Under år 2001

kommer antalet högskoleplatser att utökas med

ytterligare 10 000 platser. Vuxenutbildningen

inom kunskapslyftet på grundskole- och

gymnasieskolenivå kommer i stort att ligga kvar

på samma nivå som 1999. Kostnaden för

studiebidraget beräknas uppgå till 5,7 miljarder

kronor under år 2000.

En stor del av anslagsbelastningen utgörs av

räntekostnader till följd av att den totala

skuldstocken ökar varje år och att

återbetalningarna ännu är relativt små. Utgiften

för räntor och avskrivningar beräknas uppgå till

4,1 miljarder kronor.

CSN:s totala upplåning från

Riksgäldskontoret beräknas bli ca 79,4 mdkr vid

utgången av år 1999 för studielån tagna fr.o.m. år

1989. För budgetåret 2000 beräknas ytterligare

11,7 mdkr lånas upp för studielån. Det samlade

lånebehovet uppgår därmed till 91,1 mdkr för det

kommande budgetåret.

Anslaget beräknas totalt till 9,8 mdkr för år 2000.

A3 Vuxenstudiestöd m.m.

Tabell 3.6 Anslagsutvecklingen A3

Tusental kronor

1998

Utfall

9 113 479

Anslags-

sparande

165 5212

1999

Anslag

9 590 878

1

Utgifts-

prognos

8 686 000

2000

Förslag

8 195 998

2001

Beräknat

9 966 587

2002

Beräknat

8 796 460

1 Varav -100 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 1999.

2 Beloppet kan komma att revideras senare

De utgifter som belastar anslaget är

korttidsstudiestöd, internatbidrag, särskilt

vuxenstudiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd

för arbetslösa (svuxa), timersättning vid särvux,

särskilt utbildningsbidrag och stipendier för

basår till ungdomar under 20 år.

En jämförelse mellan anvisade medel och

utfall för budgetåret 1998 visar att anslaget har

underskridits med 118,2 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Särskilt vuxenstudiestöd

Särskilt vuxenstudiestöd kan beviljas för studier

på grundskole- och gymnasieskolenivå samt på

högskolenivå för yrkesteknisk

högskoleutbildning (YTH),

specialpedagogexamen eller specialpedagogisk

påbyggnadsutbildning och vissa utbildningar

inom naturvetenskap och teknik (s.k. NT-

utbildningar). De två sist nämnda redovisas

under anslag A6 Särskilt vuxenstudiestöd till

studerande vid vissa lärarutbildningar och A7

Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar.

Svux är i första hand avsett för vuxenstuderande

med kort tidigare utbildning som tar ledigt från

sitt arbete för att studera. Under budgetåret 1998

fick nära 22 000 personer svux. I förhållande till

år 1996 var det en minskning med ca 16 %.

Anledningen är främst att de studerande valt att

utnyttja det särskilda utbildningsbidraget

eftersom det är ett ekonomiskt mer fördelaktigt

studiestöd. Efterfrågan på stödet har ökat under

innevarande budgetår.

Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

För rätt till särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa (svuxa) är det grundläggande villkoret

att sökanden är helt eller delvis arbetslös. Antalet

studerande som fick svuxa under budgetåret

1998 var nästan 29 000 personer, en minskning

med drygt 33 % i förhållande till föregående år.

Detta beror som tidigare nämnts på att

studerande i högre grad sökt särskilt

utbildningsbidrag. Beslutet att arbetslösa skall

ges möjlighet att fortsätta studera med svuxa ett

andra år har inte medfört att efterfrågan på

stödet ökat under år 1998. Anledningen är

främst att de studerande i stället valt att utnyttja

det särskilda utbildningsbidraget även för det

andra året eftersom det är ett ekonomiskt mer

fördelaktigt studiestöd.

Efterfrågan på svuxa har ökat under innevarande

budgetår. En anledning till detta kan vara att

möjligheten att få särskilt utbildningsbidrag ett

andra år upphörde fr.o.m. 1 juli 1999.

Särskilt utbildningsbidrag

Särskilt utbildningsbidrag beviljas fr.o.m.

höstterminen 1997 till arbetslösa mellan 25 och

55 år för studier på grundskole- eller

gymnasieskolenivå. Bidraget motsvarar

ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen vid

arbetslöshet. Även anställda kan i begränsad

utsträckning och under vissa förutsättningar få

stödet. Under hösten 1998 fick ca 123 300

personer det särskilda utbildningsbidraget varav

ca 77 % var arbetslösa. Intresset för det särskilda

utbildningsbidraget har varit stort och utbetalda

medel under år 1998 uppgick till 7 647,1

miljoner kronor. Under år 1999 beräknas antalet

studiestödstagare minska med ca 10 000 bl.a. till

följd av att möjligheten att studera ett andra år

med särskilt utbildningsbidrag upphört samtidigt

som andelen anställda fyllt sin kvot av stödet

under år 1999.

I avsikt att åstadkomma en effektivare

hantering av handläggningen av ansökningar om

särskilt utbildningsbidrag och för att lösa vissa

problem har en departementspromemoria

remitterats. I promemorian föreslogs att

kommunerna skulle få avgöra vilka som skulle få

särskilt utbildningsbidrag. På grund av en

splittrad remissopinion har regeringen valt att

inte gå

vidare med frågan.

Korttidsstudiestöd och internatbidrag

Korttidsstudiestöd får beviljas till arbetstagare

som deltar i studiecirklar, kurser inom komvux

och statens skolor för vuxna samt i vissa s.k.

korta kurser vid folkhögskolor. Stöd kan lämnas

för studier i svenska, engelska och matematik på

grundskole- och gymnasieskolenivå, för studier i

samhällskunskap som motsvarar sådana moment

som ingår i den kommunala vuxenutbildningen

samt för studier som syftar till att utveckla

handikappades färdigheter och kunskaper om

handikappet. Korttidsstudiestödet ersätter

förlorad arbetsförtjänst och uppgår till 75 kronor

per timme.

Internatbidrag kan beviljas till deltagare i korta

kurser vid folkhögskolor och vid statens skolor

för vuxna för ovan nämnda studier. Bidraget,

som kan beviljas både till arbetstagare och icke

arbetstagare, är 327 kronor per dygn.

Under budgetåret 1998 betalades 33,3

miljoner kronor i korttidsstudiestöd och

internatbidrag ut till nära 6 000 personer vilket är

en minskning med drygt 42 % i förhållande till

året innan. Orsaken till minskningen är främst

att det under år 1997 förutom anslagna medel

även förbrukades ingående reservationer.

Timersättning vid särvux

Timersättning beviljas till en studerande som

deltar i vuxenutbildning för utvecklingsstörda

(särvux) och som förlorar arbetsinkomst eller

arbetslöshetsersättning på grund av detta. År

1998 var antalet deltagare i särvux med tim

ersättning 200 personer.

Stipendier för basår till ungdomar under 20 år

Ett stipendium på 10 000 kronor kan utbetalas

till alla som genomfört ett basår med inriktning

mot naturvetenskap eller teknik inom kommunal

vuxenutbildning eller statens skolor för vuxna.

Under år 1998 har 370 personer fått stipendiet,

vilket är 630 personer färre än beräknat.

Prognosen för år 1999 är att ca 450 personer

kommer att erhålla ett stipendium för studier

under läsåret 1998/99.

Regeringen anser att stipendier för basår skall

kunna lämnas även för läsåret 1999/2000.

Slutsatser

Kunskapslyftet har medfört att antalet

studerande inom vuxenutbildningen ökat och

därmed har även efterfrågan på vuxenstudiestöd

ökat under budgetåret 1998. Minskningen av

efterfrågan under nuvarande budgetår bedöms

att kvarstå år 2000 på grund av en minskad

efterfrågan på det särskilda utbildningsbidraget

till följd av att det från 1 juli 1999 inte längre

utbetalas mer än under maximalt 12 månader.

Dessutom gör regeringen bedömningen att

efterfrågan minskar p.g.a. en sjunkande

arbetslöshet. Skulle det visa sig att efterfrågan

överstiger prognosen för år 2000 finns det på

anslaget beräknade anslagssparande från

innevarande budgetår på drygt 920 miljoner

kronor till regeringens förfogande. Därutöver

minskas anslaget också med 450 miljoner kronor

som kan hänföras till en redovisningsteknisk

förändring.

För budgetåret 2000 beräknas att ungefär lika

många vuxenstuderande som 1999 kan få ett

vuxenstudiestöd. Utfallet för år 1998 och prog-

nosen för innevarande år visar på svårigheten att

bedöma om medlen för de olika

vuxenstudiestöden, som delvis överlappar

varandra, motsvarar efterfrågan.

Mot bakgrund av ovanstående beräknas

kostnaden för budgetåret 2000 för

vuxenstudiestöden till 8,2 miljarder kronor. I

anslaget ingår statlig ålderspensionsavgift som

beräknats till 744 099 000 kronor för år 2000.

A4 Bidrag till kostnader vid viss

gymnasieutbildning och vid viss

föräldrautbildning i teckenspråk

Tabell 3.7 Anslagsutvecklingen A4

Tusental kronor

1998

Utfall

34 905

Anslags-

sparande

30 740

1999

Anslag

65 718

Utgifts-

prognos

40 000

2000

Förslag

67 242

2001

Beräknat

68 516

2002

Beräknat

69 882

Under detta anslag beräknar regeringen medel

för

- bidrag enligt förordningen (1995:667) om

bidrag till vissa funktionshindrade elever i

gymnasieskolan för kostnader för resor och

boende för döva och hörselskadade elever vid

riksgymnasierna i Örebro samt för elever vid

Rh-anpassad gymnasial utbildning i

Göteborg, Kristianstad, Stockholm och

Umeå,

- utgifter enligt förordningen (1997:1158) om

statsbidrag för teckenspråksutbildning för

vissa föräldrar för kostnader för dels

anordnandet av sådan utbildning, dels

deltagande i sådan utbildning.

De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna

på området är antalet elever. Enligt förslag från

sjuk- och arbetsskadekommittén (SOU

1996:113) bör bl.a. åldersgränsen för rätt till

förtidspension/sjukbidrag ändras. Den

nuvarande åldersgränsen innebär att en del av

eleverna vid riksgymnasierna kan uppbära

förtidspension/sjukbidrag. Detta förhållande kan

komma att påverkas av ställningstaganden till en

eventuell ändring av denna åldersgräns. Förslaget

bereds för närvarande i Regeringskansliet. Vid

beslut enligt nämnda förordningen om bidrag till

vissa funktionshindrade elever tas hänsyn till om

eleven uppbär förtidspension/sjukbidrag.

Budgeteringen under anslaget utgår från att

ersättning skall ges till eleverna enligt

förhållandet att ingen elev uppbär sådan förmån

vilket förklarar anslagssparandet. Utgifterna

enligt förordningen om teckenspråksutbildning

för vissa föräldrar har beräknats för ca 800

deltagare. Ett visst anslagssparande har uppstått

till följd av successiv uppbyggnad under det

första året.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under år 1998 har 364 personer fått bidrag enligt

förordningen (1995:667) om bidrag till vissa

funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Det

är en ökning med nästan 10 % i jämförelse med

år 1997. Under förutsättning av oförändrade

regler bedöms efterfrågan ligga på samma nivå de

kommande tre åren.

Bidrag enligt förordningen (1997:1158) om

statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa

föräldrar har under år 1998 omfattat ca 400

föräldrar Det är färre än vad som planerades

beroende på att utbildningsanordnarna har

behövt tid för att förbereda sig och för att

rekrytera deltagare. Utgiftsutvecklingen

indikerar på att ett ökat medelsbehov kan uppstå

vid full utbyggnad.

Regeringens förslag i propositionen Elever

med funktionshinder - ansvar för utbildning och

stöd (prop. 1998/99:105) berör bl.a.

riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa

elever med funktionshinder. Förslagen innebär

dock att grunden för medelsberäkningen under

detta anslag blir oförändrad.

Verksamhet som berättigar till stöd enligt

förordningen (1997:1158) om statsbidrag för

teckenspråksutbildning för vissa föräldrar har

ännu inte gett erfarenheter som ger grund för ny

bedömning av medelsbehovet.

Slutsatser

Regeringen beräknar medelsbehovet under

anslaget för åren 2000, 2001 och 2002 till

oförändrad nivå i fast penningvärde i förhållande

till år 1999.

I anslaget ingår statlig ålderspensionsavgift

som beräknats till 1 089 000 kronor för år 2000.

A5 Bidrag till vissa studiesociala

ändamål

Tabell 3.8 Anslagsutvecklingen A5

Tusental kronor

1998

Utfall

20 853

Anslags-

sparande

692

1999

Anslag

23 534

Utgifts-

prognos

23 500

2000

Förslag

23 935

2001

Beräknat

24 390

2002

Beräknat

24 878

Anslaget omfattar utgifter för stöd till

produktion av studielitteratur för

högskolestuderande som är synskadade,

rörelsehindrade eller dyslektiker. Anslaget

disponeras av Talboks- och

punktskriftsbiblioteket (TPB) som i samverkan

med andra bibliotek skall förse synskadade och

andra läshandikappade med litteratur. Anslaget

är beroende av studerandeantalet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1998

visar ett överskott om ca 2,9 miljoner kronor.

Antalet läshandikappade högskolestuderande

som utnyttjade TPB studielitteraturservice ökade

med 6 % år 1998 i förhållande till föregående år.

Antalet högskoleplatser ökar även

fortsättningsvis, vilket kan medföra att fler

funktionshindrade studenter kommer att behöva

litteratur.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Antalet studerande med behov av anpassad

studielitteratur har ökat avsevärt under senare år.

Regeringen har under föregående budgetår

anpassat medelstilldelningen till det ökade

studerandeantalet. Antalet synskadade och

funktionshindrade högskolestuderande förväntas

fortsätta att stiga något. TPB kommer under

treårsperioden att överföra mellan 7 000 och

8 000 analoga talbokstitlar till digitalt format.

Prognosen för år 1999 visar att anslaget kommer

att förbrukas i sin helhet. Kostnader för

produktion av studielitteratur för studerande

som är synskadade, rörelsehindrade eller

dyslektiker beräknas till 23,9 miljoner kronor för

budgetåret 2000. TPB bör få bemyndigande att

beställa sådan produktion av studentlitteratur

som förfaller till betalning under budgetåret 2001

till ett belopp av 3 miljoner kronor.

Tabell 3.9 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser A5

Tusental kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräkn.

2001

beräkn.

2002

beräkn.

Utestående

förpliktelser vid

årets början1

864

2 499

1 000

3 000

3 000

Nya förpliktelser

22 488

22 000

27 000

Infriade

förpliktelser1,2

-20 853

-23 500

-25 000

-3 000

-3 000

Utestående

förpliktelser vid

årets slut

2 499

999

3 000

Erhållet/före-

slagen bemyn-

diganderam

6 000

1 000

3 000

1Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser

2Förpliktelser till följd av utnyttjade bemyndiganden

Slutsatser

Resursbehovet förväntas vara stabilt under

treårsperioden. Anslaget beräknas till 23,9

miljoner kronor år 2000, till 24,4 miljoner

kronor år 2001 och till 24,9 miljoner år 2002.

A6 Särskilt vuxenstudiestöd till

studerande vid vissa

lärarutbildningar

Tabell 3.10 Anslagsutvecklingen A6

Tusental kronor

1998

Utfall

47 765

Anslags-

sparande

1 879

1999

Anslag

66 238

Utgifts-

prognos

57 000

2000

Förslag

69 642

2001

Beräknat

70 943

2002

Beräknat

72 337

Anslaget omfattar utgifter för vuxenstudiebidrag

till studerande vid utbildning som leder till

specialpedagogexamen samt vid

påbyggnadsutbildning till sådan examen.

Studerande som antas till utbildningen har i

princip rätt till stödet. En jämförelse mellan

budget och utfall år 1998 visar att

utbetalningarna och antalet studerande varit

något högre än beräknat.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under budgetåret 1998 erhöll omkring 1 400

studerande särskilt vuxenstudiestöd vid vissa

lärarutbildningar. Antalet studerande har varit i

princip oförändrat under de senaste åren.

Slutsatser

Studerandeantalet bedöms ligga på konstant nivå

även de kommande budgetåren och anslaget är

beräknat utifrån detta. Anslaget för år 2000 är

beräknat för samma antal studerande

motsvarande 69,6 miljoner kronor.

I anslaget ingår statlig ålderspensionsavgift

som beräknats till 6 337 000 kronor för år 2000.

A7 Särskilt vuxenstudiestöd till

studerande vid vissa

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar

Tabell 3.11 Anslagsutvecklingen A7

Tusental kronor

1998

Utfall

481 032

Anslags-

sparande

-6 394

1999

Anslag

539 197

Utgifts-

prognos

532 800

2000

Förslag

420 324

2001

Beräknat

245 028

2002

Beräknat

78 976

Anslaget omfattar kostnader för vuxenstudiestöd

enligt förordningen (1995:819) om vissa

naturvetenskapliga och tekniska

högskoleutbildningar med särskilt

vuxenstudiestöd m.m. Endast studerande som

har rätt till särskilt vuxenstudiestöd kan antas till

utbildningarna. Utfallet för år 1998 visar ett

underskott på 6,4 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Hösten 1998 skedde den fjärde och sista

antagningen till s.k. NT-utbildning. Samtliga

9 000 nybörjarplatser inom NT-satsningen har

utnyttjats i och med den sista antagningen.

Antalet studerande minskar därefter successivt.

Slutsatser

Anslaget styrs av antalet studerande med NT-

svux. Volymerna antas nå sin kulmen under år

1999 för att därefter successivt avta till utgången

av år 2002. Anslaget beräknas till 420 miljoner

kronor år 2000, till 245 miljoner kronor år 2001

och till 79 miljoner kronor år 2002.

I anslaget ingår statlig ålderspensionsavgift

som beräknats till 38 246 000 kronor för år

2000.

Utbildning och

universitetsforskning

16

Förslag till statsbudget för 2000

Utbildning och universitetsforskning

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 33

2 Lagförslag 37

2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 37

3 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 39

3.1 Omfattning 40

3.2 Resultatbedömning 42

3.3 Forsknings- och utbildningssamarbete inom EU 51

3.4 Utgiftsutvecklingen 52

4 Förskola, skola och vuxenutbildning 55

4.1 Omfattning 55

4.2 Utgiftsutveckling 55

4.3 Resultatbedömning 57

4.3.1 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 57

4.3.2 Skolan 58

4.3.3 Vuxenutbildningen 61

4.3.4 Internationalisering i förskolan, skolan och vuxenutbildningen 64

4.3.5 Jämställdhet 66

4.4 Prioriteringar 67

4.4.1 Ökad måluppfyllelse i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 67

4.4.2 Ökad måluppfyllelse i skolan 67

4.4.3 Vuxenutbildningen 75

4.5 Övriga frågor 78

4.5.1 Interkommunal ersättning för riksrekryterande

påbyggnadsutbildningar 78

4.5.2 Svenska Statens Språkresor AB 81

4.6 Revisionens iakttagelser 81

4.7 Anslag 81

A1 Statens skolverk 81

A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 84

A3 Forskning inom skolväsendet 86

A4 Program för IT i skolan 87

A5 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna 88

A6 Statens institut för handikappfrågor i skolan 88

A7 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med

handikapp 90

A8 Specialskolor och resurscenter 91

A 9 Särskilda insatser på skolområdet 92

A10 Sameskolstyrelsen 93

A11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och

gymnasieskola 94

A12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 95

A13 Statens skolor för vuxna 96

A14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning 98

A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna 100

A16 Svenska EU-programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling 104

5 Universitet och högskolor 107

5.1 Universiteten och högskolorna centrala i ett lärande samhälle 107

5.2 Omfattning och resultatbedömning 110

5.3 Grundläggande högskoleutbildning 117

5.3.1 Utbyggnad av den högre utbildningen år 2000 117

5.3.2 Nya platser i högskolan åren 2001 och 2002 118

5.3.3 Matematik, naturvetenskap och teknik 122

5.3.4 Vårdutbildningar 123

5.3.5 Lärarutbildningar 125

5.3.6 Konstnärliga utbildningar 128

5.4 Grundforskning och forskarutbildning 129

5.4.1 Fortsatt utbyggnad av grundforskning och forskarutbildning 132

5.4.2 Forskarutbildning 134

5.5 Särskilda frågor 137

5.5.1 Kvalitet 137

5.5.2 Jämställdhet och genusperspektiv 138

5.5.3 Internationellt samarbete 140

5.5.4 Samverkan med det omgivande samhället 142

5.5.5 IT i högskolan 144

5.5.6 Studenter med funktionshinder i högskolan 145

5.5.7 Utbildning i mänskliga rättigheter 146

5.6 Särskilda budgetfrågor m.m. 146

5.6.1 Mål för verksamheten och perioder 146

5.6.2 Avräkning av anslag och anslagsberäkningar 147

5.6.3 Ersättningsbelopp 149

B1 Uppsala universitet: Grundutbildning 150

B2 Uppsala universitet: Forskning och forskarutbildning 152

B3 Lunds universitet: Grundutbildning 153

B4 Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning 154

B5 Göteborgs universitet: Grundutbildning 155

B6 Göteborgs universitet: Forskning och forskarutbildning 157

B7 Stockholms universitet: Grundutbildning 158

B8 Stockholms universitet: Forskning och forskarutbildning 159

B9 Umeå universitet: Grundutbildning 160

B10 Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning 162

B11 Linköpings universitet: Grundutbildning 163

B12 Linköpings universitet: Forskning och forskarutbildning 164

B13 Karolinska institutet: Grundutbildning 166

B14 Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning 167

B15 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning 168

B16 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning 169

B17 Luleå tekniska universitet: Grundutbildning 170

B18 Luleå tekniska universitet: Forskning och forskarutbildning 171

B19 Karlstads universitet: Grundutbildning 172

B20 Karlstads universitet: Forskning och forskarutbildning 174

B21 Växjö universitet: Grundutbildning 175

B22 Växjö universitet: Forskning och forskarutbildning 176

B23 Örebro universitet: Grundutbildning 177

B24 Örebro universitet: Forskning och forskarutbildning 179

B25 Mitthögskolan: Grundutbildning 180

B26 Mitthögskolan: Forskning 181

B27 Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Grundutbildning 182

B28 Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Forskning och

forskarutbildning 183

B29 Malmö högskola: Grundutbildning 183

B30 Malmö högskola: Forskning och forskarutbildning 184

B31 Högskolan i Kalmar: Grundutbildning 185

B32 Högskolan i Kalmar: Forskning och forskarutbildning 186

B33 Danshögskolan: Grundutbildning 187

B34 Dramatiska institutet: Grundutbildning 188

B35 Högskolan i Borås: Grundutbildning 189

B36 Högskolan Dalarna: Grundutbildning 190

B37 Högskolan på Gotland: Grundutbildning 191

B38 Högskolan i Gävle: Grundutbildning 193

B39 Högskolan i Halmstad: Grundutbildning 194

B40 Högskolan Kristianstad: Grundutbildning 195

B41 Högskolan i Skövde: Grundutbildning 197

B42 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla: Grundutbildning 198

B43 Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning 199

B44 Konstfack: Grundutbildning 200

B45 Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning 201

B46 Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning 202

B47 Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning 203

B48 Mälardalens högskola: Grundutbildning 204

B49 Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning 205

B50 Södertörns högskola: Grundutbildning 206

B51 Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning 207

B52 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. 208

B53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 213

B54 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor 214

B56 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 216

B57 Universitets och högskolors premier för de statliga

avtalsförsäkringarna 216

6 Högskolemyndigheter m.fl. 219

C1 Högskoleverket 219

C2 Verket för högskoleservice 220

C3 Centrala studiestödsnämnden 221

7 Nationella och internationella forskningsresurser 225

7.1 Forskningspolitiska utgångspunkter 225

7.2 Omfattning 226

7.3 Utgiftsutveckling 226

7.4 Resultatbedömning 226

7.4.1 Forskningsråden, Forskningsrådsnämnden och Rymdstyrelsen 227

7.4.2 Nationella forskningsbibliotek 232

7.4.3 Institutet för rymdfysik 233

7.4.4 Polarforskningssekretariatet 234

7.4.5 EU/FoU-rådet 234

7.4.6 Forskningsstiftelserna 234

7.4.7 Nationell samverkan i forskningsfrågor 236

7.4.8 Internationellt forskningssamarbete 236

7.5 Förändringar 238

7.5.1 Det forskningspolitiska reformarbetet 238

7.5.2 Forskningsetik 239

7.5.3 Bioteknik 239

7.5.4 Forskning för en hållbar utveckling 239

7.5.5 Anslagsfrågor 239

7.5.6 Ny organisation för verksamheten vid Statens psykologisk-

pedagogiska bibliotek 240

7.6 Revisionens iakttagelser 241

7.7 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 241

7.8 Anslag 244

D1 Forskningsrådsnämnden: Forskning och

forskningsinformation 244

D2 Forskningsrådsnämnden: Förvaltning 244

D3 Humanistisksamhällsvetenskapliga forskningsrådet: Forskning 245

D4 Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet:

Förvaltning 246

D5 Medicinska forskningsrådet: Forskning 246

D6 Medicinska forskningsrådet: Förvaltning 247

D7 Naturvetenskapliga forskningsrådet: Forskning 247

D8 Naturvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning 248

D9 Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning 248

D10 Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning 249

D11 Rymdforskning 249

D12 Kungl. biblioteket 249

D13 Institutet för rymdfysik 250

D14 Polarforskningssekretariatet 251

D15 Rådet för forsknings och utvecklingssamarbete mellan Sverige

och EU 251

D16 Särskilda utgifter för forskningsändamål 252

D17 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning 253

8 Gemensamma ändamål 255

8.1 Omfattning 255

8.2 Utgiftsutvecklingen 255

8.3 Resultatbedömning 255

8.4 Anslag 255

E1 Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco m.m. 255

E2 Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets område

m.m. 256

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 33

3.1 Utgiftsutvecklingen 40

3.2 Utgiftsutvecklingen 52

4.1 Utgiftsutvecklingen 55

Anslagsutvecklingen 81

Beräkning av anslaget för år 2000 83

Anslagsutvecklingen 84

Beräkning av anslaget för år 2000 86

Anslagsutvecklingen 86

Anslagsutvecklingen 87

Anslagsutveckling 88

Anslagsutvecklingen 88

Anslagsutvecklingen 90

Anslagsutvecklingen 91

Anslagsutvecklingen 92

Anslagsutvecklingen 93

Anslagsutvecklingen 94

Anslagsutvecklingen 95

Anslagsutveckling 96

Budget för uppdragsverksamheten i Norrköping 97

Budget för uppdragsverksamhet i Härnösand 97

Anslagsutveckling 98

Beräkning av anslaget för år 2000 100

Anslagsutveckling 100

Anslagsutvecklingen 104

Beräkning av anslaget för 2000 106

5.1 Fakta om högskolan 1996 1998 112

5.2 Anslagsutveckling 112

5.3 Totala kostnader för högskolan 113

5.4 Antal helårsstudenter per lärosäte enligt uppdrag samt högskolornas prognos

för

åren 1997 1999 114

5.5 Examensmål 115

5.6 Mål avseende antal examina i forskarutbildningen inom respektive

vetenskapsområde 116

5.7 Mål avseende antal examina i forskarutbildningen vid respektive lärosäte

116

5.8 Antal årsverken vid universitet och högskolor år 1998 117

5.9 Fördelning av 1 825 platser från hösten år 2000 118

5.10 Fördelning av medel för utbyggnaden åren 2001 2003 120

5.11 Beräknad fördelning av nya permanenta platser åren 2000, 2001 och 2002

121

5.12 Fördelning av platser för läkarutbildning 124

5.13 Examensmål och planeringsinriktning för lärarutbildningarna 127

5.14 KK-stiftelsens plattformssatsning åren 2000 2001 132

5.15 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer 150

Anslagsutveckling 150

Examensmål 150

Resursfördelning 151

Anslagsutveckling 152

Examensmål 152

Resultat, forskning och forskarutbildning 152

Resursfördelning 153

Anslagsutveckling 153

Examensmål 153

Resursfördelning 154

Anslagsutveckling 154

Examensmål 155

Resultat, forskning och forskarutbildning 155

Resursfördelning 155

Anslagsutveckling 155

Examensmål 156

Resursfördelning 157

Anslagsutveckling 157

Examensmål 157

Resultat, forskning och forskarutbildning 157

Resursfördelning 158

Anslagsutveckling 158

Examensmål 158

Resursfördelning 159

Anslagsutveckling 159

Examensmål 160

Resultat, forskning och forskarutbildning 160

Resursfördelning 160

Anslagsutveckling 160

Examensmål 161

Resursfördelning 162

Anslagsutveckling 162

Examensmål 162

Resultat, forskning och forskarutbildning 162

Resursfördelning 163

Anslagsutveckling 163

Examensmål 163

Resursfördelning 164

Anslagsutveckling 164

Examensmål 165

Resultat, forskning och forskarutbildning 165

Resursfördelning 165

Anslagsutveckling 166

Resursfördelning 166

Anslagsutveckling 167

Examensmål 167

Resultat, forskning och forskarutbildning 167

Resursfördelning 167

Anslagsutveckling 168

Examensmål 168

Resursfördelning 169

Anslagsutveckling 169

Examensmål 169

Resultat, forskning och forskarutbildning 169

Resursfördelning 170

Anslagsutveckling 170

Examensmål 170

Resursfördelning 171

Anslagsutveckling 171

Examensmål 172

Resultat, forskning och forskarutbildning 172

Resursfördelning 172

Anslagsutveckling 172

Examensmål 173

Resursfördelning 173

Anslagsutveckling 174

Resursfördelning 174

Anslagsutveckling 175

Examensmål 175

Resursfördelning 176

Anslagsutveckling 176

Resursfördelning 177

Anslagsutveckling 177

Examensmål 177

Resursfördelning 178

Anslagsutveckling 179

Resursfördelning 179

Anslagsutveckling 180

Examensmål 180

Resursfördelning 181

Anslagsutveckling 181

Resursfördelning 181

Anslagsutveckling 182

Examensmål 182

Resursfördelning 183

Anslagsutveckling 183

Resursfördelning 183

Anslagsutveckling 183

Resursfördelning 184

Anslagsutveckling 184

Resursfördelning 185

Anslagsutveckling 185

Examensmål 185

Resursfördelning 186

Anslagsutveckling 186

Resursfördelning 187

Anslagsutveckling 187

Anslagsutveckling 188

Anslagsutveckling 189

Examensmål 189

Resursfördelning 190

Anslagsutveckling 190

Examensmål 190

Resursfördelning 191

Anslagsutveckling 191

Resursfördelning 192

Anslagsutveckling 193

Examensmål 193

Resursfördelning 194

Anslagsutveckling 194

Examensmål 194

Resursfördelning 195

Anslagsutveckling 195

Examensmål 196

Resursfördelning 197

Anslagsutveckling 197

Examensmål 197

Resursfördelning 198

Anslagsutveckling 198

Resursfördelning 199

Anslagsutveckling 199

Anslagsutveckling 200

Anslagsutveckling 201

Anslagsutveckling 202

Anslagsutveckling 203

Examensmål 203

Resursfördelning 204

Anslagsutveckling 204

Examensmål 204

Resursfördelning 205

Anslagsutveckling 205

Anslagsutveckling 206

Resursfördelning 207

Anslagsutveckling 207

Anslagsutveckling 208

Fördelning på anslagsposter 209

Bidrag per landsting/kommun samt bidragsberättigade helårsstudenter budgetåret

2000 213

Anslagsutveckling 213

Fördelning på anslagsposter 213

Anslagsutveckling 214

Fördelning på anslagsposter 215

Anslagsutveckling 215

Budget för avgiftsfinansierad verksamhet 216

Anslagsutveckling 216

Medicinsk utbildning och forskning 216

Odontologisk utbildning och forskning 216

Anslagsutveckling 216

Anslagsutveckling 219

Budget för avgiftsbelagd verksamhet 220

Anslagsutvecklingen 220

Budget för avgiftsbelagd verksamhet 221

Anslagsutvecklingen 221

Nyckeltal för CSN:s verksamhet 221

Budget för avgiftsbelagd verksamhet 222

7.1 Utgiftsutvecklingen 226

7.2 Bemyndiganden 243

Anslagsutveckling 244

Anslagsutveckling 244

Anslagsutveckling 245

Anslagsutveckling 246

Anslagsutveckling 246

Anslagsutveckling 247

Anslagsutveckling 247

Anslagsutveckling 248

Anslagsutveckling 248

Anslagsförteckning 249

Anslagsutveckling 249

Anslagsutveckling 249

Amslagsutveckling 250

Anslagsutveckling 251

Anslagsutveckling 251

Anslagsutveckling 252

Anslagsutveckling 253

8.1 Utgiftsutvecklingen 255

Anslagsutvecklingen 255

Anslagsutveckling 256

Diagramförteckning

3.1 Antal elever i kommunal vuxenutbildning, ht 1968-1998 45

3.2 Högskolans expansion, prognos år 1999-2002 45

3.3 Andel studerande på högskolenivå av åldersgruppen 19-24 år, fördelat per

föräldrarnas utbildningsnivå, 1995 48

3.4 Flödet till och från arbetsmarknaden, år 1991-1997 50

5.1 Antal kvinnor inom vissa lärarbefattningar 117

4 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring

i skollagen (1985:1100),

2. godkänner vad regeringen förordar om

utbyggnaden av den högre utbildningen år

2000 (avsnitt 5.3.1),

3. godkänner vad regeringen förordar om

utbyggnaden av den högre utbildningen år

2001 och 2002 (avsnitt 5.3.2),

4. godkänner vad regeringen förordar om

konstnärliga utbildningar (avsnitt 5.3.6),

5. godkänner vad regeringen förordar om

utbyggnad av forskning och

forskarutbildning vid universitet och

högskolor (avsnitt 5.4.1),

6. godkänner vad regeringen förordar om

avräkning av särskilda åtaganden under

anslag (avsnitt 5.6.2),

7. godkänner de belopp för ersättning för

helårsstudenter och helårsprestationer som

regeringen förordar för de olika

utbildningsområdena för budgetåret 2000

(avsnitt 5.6.3),

8. bemyndigar regeringen att under år 2000

högst göra de ekonomiska åtaganden i fråga

om stöd till forskning som finansieras

under verksamhetsområdet Nationella och

internationella forskningsresurser som

regeringen förordar (avsnittet 7.7),

9. för budgetåret 2000 anvisar anslagen under

utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning enligt följande

uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

A1

Statens skolverk

ramanslag

301 568

A2

Utveckling av skolväsende och barnomsorg

ramanslag

313 799

A3

Forskning inom skolväsendet

ramanslag

8 115

A4

Program för IT i skolan

ramanslag

501 254

A5

Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna

ramanslag

265 000

A6

Statens institut för handikappfrågor i skolan

ramanslag

123 098

A7

Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp

ramanslag

21 470

A8

Specialskolor och resurscenter

ramanslag

453 129

A9

Särskilda insatser på skolområdet

ramanslag

276 353

A10

Sameskolstyrelsen

ramanslag

34 990

A11

Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola

ramanslag

123 793

A12

Bidrag till svensk undervisning i utlandet

ramanslag

73 091

A13

Statens skolor för vuxna

ramanslag

41 834

A14

Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning

ramanslag

140 701

A15

Särskilda utbildningsinsatser för vuxna

ramanslag

4 307 844

A16

Svenska EU-programkontoret för utbildning och kompetensutveckling

ramanslag

17 163

B1

Uppsala universitet: Grundutbildning

ramanslag

802 766

B2

Uppsala universitet. Forskning och forskarutbildning

ramanslag

976 369

B3

Lunds universitet: Grundutbildning

ramanslag

1 029 776

B4

Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

983 709

B5

Göteborgs universitet: Grundutbildning

ramanslag

984 972

B6

Göteborgs universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

799 136

B7

Stockholms universitet: Grundutbildning

ramanslag

685 183

B8

Stockholms universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

798 090

B9

Umeå universitet: Grundutbildning

ramanslag

742 064

B10

Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

553 758

B11

Linköpings universitet: Grundutbildning

ramanslag

729 320

B12

Linköpings universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

360 441

B13

Karolinska institutet: Grundutbildning

ramanslag

259 942

B14

Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

624 371

B15

Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning

ramanslag

735 243

B16

Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

527 383

B17

Luleå tekniska universitet: Grundutbildning

ramanslag

398 973

B18

Luleå tekniska universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

184 019

B19

Karlstads universitet: Grundutbildning

ramanslag

314 527

B20

Karlstads universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

75 405

B21

Växjö universitet: Grundutbildning

ramanslag

270 279

B22

Växjö universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

75 518

B23

Örebro universitet: Grundutbildning

ramanslag

323 509

B24

Örebro universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

75 630

B25

Mitthögskolan: Grundutbildning

ramanslag

453 409

B26

Mitthögskolan: Forskning

ramanslag

75 118

B27

Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Grundutbildning

ramanslag

161 113

B28

Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

23 580

B29

Malmö högskola: Grundutbildning

ramanslag

429 665

B30

Malmö högskola: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

51 388

B31

Högskolan i Kalmar: Grundutbildning

ramanslag

246 915

B32

Högskolan i Kalmar: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

23 509

B33

Danshögskolan: Grundutbildning

ramanslag

22 942

B34

Dramatiska institutet: Grundutbildning

ramanslag

56 200

B35

Högskolan i Borås: Grundutbildning

ramanslag

192 351

B36

Högskolan Dalarna: Grundutbildning

ramanslag

229 635

B37

Högskolan på Gotland: Grundutbildning

ramanslag

69 957

B38

Högskolan i Gävle: Grundutbildning

ramanslag

220 567

B39

Högskolan i Halmstad: Grundutbildning

ramanslag

156 075

B40

Högskolan Kristianstad: Grundutbildning

ramanslag

171 620

B41

Högskolan i Skövde: Grundutbildning

ramanslag

158 076

B42

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla: Grundutbildning

ramanslag

139 532

B43

Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

35 208

B44

Konstfack: Grundutbildning

ramanslag

99 516

B45

Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning

ramanslag

46 893

B46

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

88 319

B47

Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

305 055

B48

Mälardalens högskola: Grundutbildning

ramanslag

314 951

B49

Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

13 856

B50

Södertöns högskola: Grundutbildning

ramanslag

172 114

B51

Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

22 540

B52

Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m.

ramanslag

1 543 659

B53

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

ramanslag

451 293

B54

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor

ramanslag

192 178

B55

Sunet

ramanslag

75 692

B56

Ersättning för klinisk utbildning och forskning

ramanslag

1 600 913

B57

Universitets och högskolors premier för de statliga avtalsförsäkringarna

ramanslag

1 557 530

C1

Högskoleverket

ramanslag

131 775

C2

Verket för högskoleservice

ramanslag

12 171

C3

Centrala studiestödsnämnden

ramanslag

343 250

D1

Forskningsrådsnämnden: Forskning och forskningsinformation

ramanslag

81 353

D2

Forskningsrådsnämnden: Förvaltning

ramanslag

25 008

D3

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

ramanslag

208 467

D4

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning

ramanslag

14 655

D5

Medicinska forskningsrådet: Forskning

ramanslag

339 342

D6

Medicinska forskningsrådet: Förvaltning

ramanslag

11 822

D7

Naturvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

ramanslag

747 544

D8

Naturvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning

ramanslag

21 891

D9

Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

ramanslag

243 647

D10

Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning

ramanslag

8 784

D11

Rymdforskning

ramanslag

142 075

D12

Kungl. biblioteket

ramanslag

200 811

D13

Institutet för rymdfysik

ramanslag

41 145

D14

Polarforskningssekretariatet

ramanslag

22 836

D15

Rådet för forsknings- och utvecklingsarbete mellan Sverige och EU

ramanslag

11 994

D16

Särskilda utgifter för forskningsändamål

ramanslag

123 904

D17

Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning

ramanslag

64 726

E1

Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco m.m.

ramanslag

37 629

E2

Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets område m.m.

ramanslag

22 805

Summa

32 572 588

5 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

5.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs att 11 kap. 24 § skollagen (1985:1100) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

11 kap.

24 §

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får med-

dela föreskrifter om skyldighet för

hemkommunen att betala ersättning

för gymnasial vuxenutbildning till

den kommun eller det landsting som

anordnar utbildningen. I sådana fall

skall 5 kap. 33 § tillämpas i fråga om

ungdomar fram till och med det

första kalenderhalvåret det år då

ungdomarna fyller tjugo år.

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får med-

dela föreskrifter om skyldighet för en

kommun att betala ersättning för

gymnasial vuxenutbildning till den

kommun eller det landsting som

anordnar utbildningen. I sådana fall

skall 5 kap. 33 § tillämpas i fråga om

ungdomar fram till och med det

första kalenderhalvåret det år då

ungdomarna fyller tjugo år.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

6 Utgiftsområde 16

Utbildning och

universitetsforskning

Satsningar på utbildning blir allt viktigare, både

för den enskilde och för samhället i stort. En

välutbildad befolkning är en grundförutsättning

för att skapa tillväxt och välfärd och utveckla

demokratin i samhället, samtidigt som god

utbildning också ökar möjligheterna för den

enskilde att leva ett rikt liv och stärka sin

ställning på arbetsmarknaden. Därför är det

angeläget att ge alla människor, oavsett

bakgrund, möjligheter att skaffa sig en bra

grundutbildning, liksom möjligheter att lära nytt

hela livet.

Sverige har en internationellt sett bra förskola

och skola som dock behöver utvecklas ytterligare

på flera områden. En bra utbildning förutsätter

ett bra samarbete mellan stat, kommun, skola,

föräldrar och arbetsliv. Gällande läroplaner skall

genomföras och förbättringar skall ske inom de

områden där man inte nått målen.

Förskolan är det första steget i det livslånga

lärandet. Den nya läroplanen för förskolan

tydliggör förskolans pedagogiska roll för

utveckling och lärande. Regeringen ser det som

angeläget att barn inte utestängs från förskolan.

Regeringen prioriterar därför att fr.o.m. år 2001

stegvis genomföra en allmän förskola och

maxtaxa i förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg (barnom-sorg).

Ungdomsskolan är också ett led i det livslånga

lärandet. En ständig utveckling av den

pedagogiska verksamheten är grunden för den

framtida skolan. Därför måste skolledarrollen

förtydligas och förstärkas. Kommunen och

skolledaren har ett ansvar för att ge

förutsättningar för personalens

kompetensutveckling och för att utveckla

arbetsformer och arbetssätt i enlighet med

intentionerna i läroplanerna. Ytterst är det i det

demokratiska mötet mellan lärare och elever som

läroplanen förverkligas. Måluppfyllelsen i skolan

skall öka genom insatser för kvalitet och

likvärdighet.

Elever är olika och har olika behov. De elever

som har de största behoven skall också få mest

resurser. Skolan måste bli bättre på att möta

dessa elever. Såväl inom förskolan som skolan är

det viktigt med olika kompetenser som arbetar

sida vid sida för att nå målet en förskola och en

skola för alla. Kunskapen om olika

funktionshinder ökar och därmed behovet av

utbildning i specialpedagogik. De statliga

insatserna för kompetensutveckling i skolan

förstärks. Inom gymnasieskolan prioriteras bland

annat åtgärder för att stärka samarbetet mellan

skolan och arbetslivet. Elevers rätt till stöd i

gymnasieskolan kommer att stärkas.

Vuxenutbildningen skall förnyas till både

innehåll och arbetsformer. Kunskapslyftet ger

närmare en miljon människor möjligheten att

bygga på sin grundutbildning under en

femårsperiod. Regeringen lägger under år 2000

förslag till riktlinjer för den framtida kommunala

vuxenutbildningen.

Den eftergymnasiala utbildningen skall

utvecklas. Ett samlat förslag om den

eftergymnasiala yrkesutbildningen kommer att

presenteras. Utbyggnaden av högskolan

fortsätter. Under perioden 1997 2002 inrättas

89 000 nya högskoleplatser i hela landet.

Studenternas inflytande över verksamheten

skall stärkas och ännu större fokus läggas på

kvaliteten inom den högre utbildningen. Ett led i

detta arbete är den proposition om

studentinflytande och utbildningskvalitet som

regeringen kommer att överlämna till riksdagen

under hösten 1999. Lärosätenas samverkan med

det omgivande samhället bör utvecklas.

Den ojämlika rekryteringen till utbildning på

alla nivåer måste minska. Universiteten och

högskolorna måste arbeta mer medvetet med att

bredda rekryteringen avseende social och etnisk

mångfald till högre utbildning och bryta de

könsbundna studievalen.

Studiestödet reformeras. En bred rekrytering

till högre utbildning och vuxenutbildning

förutsätter ett bra studiestöd. Regeringen avser

att lägga fram en proposition om ett reformerat

och sammanhållet studiestöd för införande

under år 2001.

Det pedagogiska förnyelsearbetet måste

intensifieras. Den moderna

informationsteknologin lägger grunden för nya

pedagogiska arbetsformer. Den möjliggör nya

former av samarbete mellan skolor, universitet

och högskolor i olika länder. Det är också viktigt

att ta tillvara de möjligheter som den moderna

teknologin ger att utveckla och utvidga

distansutbildningen inom Sverige.

Internationellt utbyte skall uppmuntras. Den

ökade globaliseringen har stor betydelse för

utbildningen på alla nivåer. Redan i dag åker

många skolelever och högskolestudenter

utomlands för att studera eller göra praktik och

många utländska ungdomar söker sig också till

Sverige. Det är en utveckling som bör

uppmuntras. Kontakterna med omvärlden, vilka

även bör omfatta lärarna, ger nya idéer och

kunskaper och ökar förståelsen för främmande

länder och kulturer.

Satsning görs på grundforskning och

forskarutbildning. Sverige skall fortsätta att vara

en framstående forskningsnation. Forskning är

en viktig tillväxtfaktor av strategisk betydelse för

näringslivet och samhällets utveckling i övrigt.

Andelen kvinnor i lärar- och forskarkåren skall

öka.

Staten har ett särskilt ansvar för

grundforskningen. Behovet av forskarutbildade

ökar både inom högskolan och i samhället i

övrigt. Därför höjs anslagen till grundforskning

och forskarutbildning med sammanlagt 779

miljoner kronor fram till och med år 2002.

Anslagshöjningen för år 2000, som uppgår till 70

miljoner kronor, används framför allt till att

utveckla verksamheten vid de tre nya

universiteten i Karlstad, Växjö och Örebro.

6.1 Omfattning

Utgiftsområdet avser barnomsorg och skola,

vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning,

högskoleutbildning och forskning samt centrala

myndigheter inom Utbildningsdepartementets

område.

3.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

19992

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

27 737

29 130

30 086

32 573

36 628

38 956

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Inklusive äldreanslag.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

- Vid utgången av 1998 fanns ett omfattande

anslagssparande inom utgiftsområdet.

Dispositionen av detta anslagssparande

behandlas dels i tilläggsbudgeten, dels under

respektive anslag. Som framgår av tabellen

räknar regeringen med en betydande ökning

av anslagen inom detta utgiftsområde de

närmaste åren. I statsbudgeten för 1998

utgjorde statens utgifter inom utgiftsområde

16 sammanlagt 3,97 % av de totala anslagen i

statsbudgeten. Budgetåret 1996 var denna

andel 3,56 %.

- Förskoleverksamheten omfattade vid slutet av

1998 drygt 70 % av alla barn i åldern 1 5 år.

Avgifterna varierar dock avsevärt mellan

kommunerna. Taxornas utformning medför

dessutom oönskade marginaleffekter, vilket

bl.a. kan leda till att ekonomiskt utbyte av

arbete uteblir. En stor del av de arbetslösas

barn står utanför förskoleverksamheten.

- Flertalet sexåringar, förutom de 6 % som är

inskrivna i grundskolan, finns i förskoleklass.

- Slutbetyg enligt det nya betygssystemet gavs

för första gången i årskurs 9 i grundskolan år

1998. Samma år blev 91 % av eleverna

behöriga för nationellt program i

gymnasieskolan, vilket innebär att de blev

godkända i svenska, svenska som andraspråk,

engelska och matematik. Elevantalet i

grundskolan ökar till följd av de höga

födelsetalen åren 1990 1992 och uppgick

1998 till 1 010 000. Enligt uppföljningar har

höjningen av de generella bidragen till

kommunerna samt det ökade elevantalet

medfört ökade resurser för grundskolan 1998

och 1999.

- Av eleverna i grundskolan övergick 97 % till

gymnasieskolan 1998, vilket var samma andel

som tidigare år. Andelen elever som slutfört

gymnasieskolutbildningen inom fyra år har

dock minskat något, till närmare 80 %. Av de

elever som slutfört gymnasieskolutbildningen

1998 har 83 % uppnått grundläggande

behörighet för studier i högskolan.

Övergången till högskolan inom tre år efter

avslutad gymnasieskola har ökat påtagligt.

- Kunskapslyftet inleddes hösten 1997 och har

inneburit en kraftig ökning av gymnasial

vuxenutbildning. Antalet årsstudieplatser

uppgick 18-månadersperioden den 1 juli

1997 den 31 december 1998 till drygt 149 000

(motsvarar 99 500 per 12 månader), vilket väl

svarar mot den planerade volymen. År 1999

har resurser motsvarande 101 550

årsstudieplatser avsatts för kunskapslyftet.

Studiedeltagande bland korttidsutbildade har

successivt ökat under kunskapslyftsperioden.

- Försöksverksamheten med eftergymnasial

kvalificerad yrkesutbildning (KY) har byggts

ut och omfattar 12 000 platser fr.o.m. år 1999.

År 1998 antogs 5 200 elever. Kommittén

prioriterar nu utbildning som kan medverka

till att lösa flaskhalsproblem på

arbetsmarknaden.

- Intresset för grundläggande högskoleutbildning

var under 1998 fortsatt högt. Till följd av

tidigare överintag, som upphört, ökade dock

inte antalet högskolenybörjare eller

helårsstudenter. Fr.o.m. år 1999 beräknas

antalet nybörjare öka. Antalet examinerade

var ungefär oförändrat. Antalet examinerade

från längre utbildningar ökar. Universiteten

och högskolorna kommer överlag att ha svårt

att klara uppställda examensmål åren 1997

1999 för grundskollärare för årskurserna 4 9

och för gymnasielärare, men ser ut att klara

dem för civilingenjörsexamina och

magisterexamina. För riket som helhet har

utbildningsuppdragen för år 1998 fullgjorts,

men ett ökande antal högskolor hade

svårigheter med att klara målen.

- Forskarutbildningen ökade i omfattning under

läsåret 1997/98. Antalet antagna steg från

cirka 3 500 till 3 700, antalet aktiva

forskarstuderande och antalet

doktorsexamina ökade också något. Andelen

kvinnor uppgick till 44 % bland de nyantagna

och 32 % bland de examinerade. Regeringen

har fastställt examensmål för treårsperioden

1997 1999 om drygt 5 600 forskarexamina.

Av utfallet 1997 och 1998 att döma bör det

kunna uppfyllas.

- Ett omfattande förberedelsearbete pågår inför

forskningspropositionen år 2000. I

propositionen Vissa forskningsfrågor (prop.

1998/99:94) har frågor om mål för

forskningspolitiken och vissa principfrågor

behandlats.

Större genomförda förändringar

- Förskolan har sedan hösten 1998 en egen

läroplan. Läroplanen för det obligatoriska

skolväsendet omfattar sedan läsåret 1998/99

även förskoleklass och fritidshem.

- Förskoleklassen har införts för sexåringar.

- Statens skolverk har inlett arbetet med

nationella kvalitetsgranskningar och har

under år 1999 redovisat tre rapporter om

rektorsuppdraget, undervisningen av elever i

behov av särskilt stöd samt läs- och

skrivprocesserna i undervisningen. Den 1 juli

1999 inrättades Skolverkets

kvalitetsgranskningsnämnd.

- En omfattande utbyggnad och förnyelse av

vuxenutbildning pågår som en följd av

kunskapslyftet. Försöksverksamheten med

kvalificerad yrkesutbildning har också

successivt byggts ut.

- Tre nya universitet har inrättats i Karlstad,

Växjö och Örebro. Högskolan i Karlskrona/

Ronneby har tilldelats vetenskapsområdet

teknik och Högskolan i Kalmar

vetenskapsområdet naturvetenskap.

- Distansutbildningsmyndigheten i Härnösand

inrättades den 1 juli 1999.

Mål för utgiftsområdet i sammanfattning

- Ge barn stöd och stimulans för utveckling

och lärande, underlätta för föräldrar att förena

förvärvsarbete och studier med vård och

ansvar för barn.

- Ge alla barn och ungdomar oberoende av

kön, geografisk hemvist samt sociala och

ekonomiska förhållanden lika tillgång till

likvärdig utbildning av hög kvalitet.

- Ge vuxna möjlighet att få ny kunskap och att

komplettera tidigare utbildning i takt med

samhällets och arbetslivets krav samt

individens behov och önskemål.

- Erbjuda en utbildning vid universitet och

högskolor, som främjar kritiskt tänkande och

ett vetenskapligt förhållningssätt och som är

av hög och likvärdig kvalitet i alla delar av

landet och därmed bidrar till en regionalt

balanserad utveckling.

- Forskningen skall bidra med ny väsentlig

kunskap till förmån för hälsa, kultur, välfärd,

miljö, ekonomisk utveckling, sysselsättning

och omställning mot en hållbar utveckling.

Prioriteringar

- En allmän förskola och maxtaxa i

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

(barnomsorg) genomförs stegvis fr.o.m. år

2001.

- Måluppfyllelsen i skolan skall öka genom

insatser för kvalitet och likvärdighet, bl.a.

genom arbete med förnyelse av

lärarutbildningarna, kompetensutveckling av

lärare och andra åtgärder för att trygga

lärarförsörjningen samt ett bättre stöd i

specialpedagogiska frågor.

- Särskilda insatser skall vidtas för att förbättra

förutsättningarna och resultaten för elever

med utländsk bakgrund.

- Arbetet med att fullfölja intentionerna med

kunskapslyftet och att nå särskilt prioriterade

målgrupper, inte minst kortutbildade män

och invandrare, skall fullföljas.

- Förslag till riktlinjer för den framtida

kommunala vuxenutbildningen kommer att

läggas fram för riksdagen.

- Försöksverksamhet med former för

validering och värdering genomförs i syfte att

ta vara på den vuxnes icke formella kunskap

och kompetens.

- Arbete pågår för att utveckla de

eftergymnasiala yrkesutbildningarna.

- Utbyggnaden av högskolan fortsätter. För år

2000 har 20 000 nya platser fördelats.

Ytterligare 10 500 platser för år 2001 och

10 500 platser för år 2002 fördelas.

Utbyggnaden sker med tyngdpunkt på

naturvetenskap och teknik.

- Studentinflytandet skall stärkas och ännu

större fokus läggas på förbättrad

utbildningskvalitet.

- Arbetet med att bredda rekryteringen till

högre utbildning och bryta de könsbundna

studievalen skall intensifieras.

- Satsningen på grundforskning och

forskarutbildning intensifieras under

perioden 2000 2002. De nya resurserna för år

2000 används framför allt till att utveckla

verksamheten vid de tre nya universiteten i

Karlstad, Växjö och Örebro.

- Arbetet med att förbättra de

forskningsfinansierande myndigheternas

resultat vad gäller förnyelse inom

forskningen, tvärvetenskap, jämställdhet,

samhällsrelevans samt forskningsinformation

skall fullföljas. Myndigheternas kompetens

skall utnyttjas fullt ut för att ta fram ett

allsidigt och kvalitativt underlag för

forskningspropositionen år 2000.

6.2 Resultatbedömning

För att Sverige framgent skall vara en av världens

främsta kunskapsnationer krävs att

utbildningssystemets alla delar fortsätter att

utvecklas. Regeringen ser kunskap och

kompetens som ett centralt område för att

Sverige skall få en god ekonomisk tillväxt och

ökad sysselsättning. Den samlade

utbildningspolitiken är därför ett av regeringens

viktigaste reformområden. Under 1998 fortsatte

arbetet med att genomföra en av de största

utbildningssatsningarna någonsin i vårt land,

med bland annat kunskapslyftet och

utbyggnaden av högskolan.

Enligt regeringens långsiktiga riktlinjer skall

ytterligare förstärkningar ske under de

kommande åren. I 1998 års budgetproposition

(prop. 1998/99:1) föreslog regeringen bl.a. en

utökning av de generella bidragen till kommuner

och landsting för att bidra till höjd kvalitet i

skola, vård och omsorg. I 1999 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1998/99:100) föreslog

regeringen ytterligare satsningar utöver förslagen

i budgetpropositionen. De totala anslagen för

utgiftsområde 16 beräknas öka under perioden

1999 2002 från 27,7 till 37,0 miljarder kronor.

År 2002 förväntas därmed utgiftsområde 16

omfatta 5,45 % av statens totala utgifter.

Måluppfyllelsen inom utgiftsområdet är

beroende av ett stort antal aktörer i samhället.

Verksamheterna inom utbildning och forskning

finansieras i hög grad av medel från kommuner

och landsting samt från offentliga, enskilda eller

internationella företag och organisationer.

Generella statsbidrag utgår till kommuner och

landsting. En del anslagsmedel tillförs via andra

departement, framför allt gäller detta medel till

universitetens och högskolornas forskning.

Den sammanlagda driftskostnaden för all

offentlig utbildningsverksamhet i Sverige

inklusive studiestödskostnader, utgiftsområde

15, och all forskning och forskarutbildning vid

universitet och högskolor, ökade från cirka 165

miljarder kronor år 1997 till drygt 170 miljarder

kronor år 1998. Områden som inte ingår i denna

kostnad är bl.a. arbetsmarknads- och

personalutbildning, försvarsmaktens

utbildningar och polishögskolan.

Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

Grunden för ett livslångt lärande läggs i

förskolan. Förskoleverksamheten omfattade vid

slutet av 1998 drygt 70 % av alla barn i åldern 1 5

år. Under perioden 1991 till 1997 har

personaltätheten i förskoleverksamheten

minskat relativt kraftigt främst till följd av att

antalet platser ökat mer än antalet årsarbetare.

Samtidigt har personalens utbildningsnivå höjts.

Andelen högskoleutbildade var år 1998 nästan 60

%.

Skillnaderna i avgifter för förskola och

skolbarnsomsorg är stor mellan kommunerna.

Tids- och inkomstrelaterade avgifter kan

förhindra en ökning av sysselsättningen.

Kommunerna behandlar barn till arbetslösa

olika.

Regeringen har i 1999 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1998/99:100) avsatt ett

utrymme för att fr.o.m. år 2001 stegvis införa en

allmän förskola och en maxtaxa inom

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen.

Förskoleklass

Läsåret 1998/99 gick 114 000 barn i

förskoleklass. Förutom de knappt 6 % av landets

sexåringar som var inskrivna i skolan befann sig

så gott som samtliga i förskoleklasser. Statens

skolverk följer enligt uppdrag utvecklingen av

förskoleklasserna särskilt vad gäller integrationen

mellan förskoleklasserna och skolan.

Grundskola

Elevantalet i grundskolan når nu den högsta

nivån sedan år 1980 eller 1 010 000 elever varav

979 000 går i den kommunala grundskolan.

Under 1990-talet har antalet lärare per 100 elever

minskat från 9,1 till 7,6, dvs. antalet elever per

lärare har ökat. Enligt Statens skolverk har

kostnaderna per elev ökat från 1997 till 1998.

Fr.o.m. 1997 har de generella statsbidragen till

kommunerna höjts för att möjliggöra

förbättringar för vård, skola och omsorg.

Effekterna av detta har kartlagts av Statens

skolverk 1998 och Finansdepartementet 1999.

Enligt Finansdepartements kartläggning är

grundskolan den verksamhet som i störst

utsträckning får del av de ökade resurserna.

Slutbetyg enligt det nya betygssystemet gavs

första gången våren 1998. Drygt 90 % av

eleverna nådde behörighet för nationellt program

dvs. godkänt betyg i svenska alternativt svenska

som andra språk, engelska och matematik.

Ungefär 80 % av eleverna nådde kunskapsmålen

i alla ämnen, men variationen mellan kommuner

och skolor är stor.

Resultaten på ämnesprov i grundskolans

årskurs 9 och en analys av Statens skolverk av

sambandet mellan resurser och resultat visar på

svårigheter för barn med utländsk bakgrund,

särskilt de som är födda i utlandet. Regeringen

prioriterar insatser för denna grupp bl.a. inom

ramen för den s.k. storstadssatsningen. Det

ökade elevantalet och de stora

pensionsavgångarna leder till ett stort

rekryteringsbehov av lärare. Åtgärder för att

tillgodose detta rekryteringsbehov tas dels upp i

lärarutbildningskommitténs betänkande Att lära

och att leda, En lärarutbildning för samverkan

och utveckling (SOU 1999:63), som är på

remiss, dels i förslag från SLUR-gruppen (en

gemensam arbetsgrupp för

Utbildningsdepartementet, Svenska

Kommunförbundet och lärarnas och

skolledarnas organisationer). Den nationella

kvalitetsgranskning som Statens skolverk inlett

är en utgångspunkt för omfattande satsningar på

kompetensutveckling av lärare.

Särskola

Elevantalet i särskolan har ökat med 35 % sedan

1992/93. Förändringarna bör noga följas och

utvärderas. Statens skolverk kommer i sin tillsyn,

utvärdering och uppföljning att ge ökad vikt åt

särskolan och särskilt då dess inre arbete.

Specialskola

I propositionen Elever med funktionshinder

ansvar för utbildning och stöd (1998/99:105) har

regeringen redovisat sin syn på specialskolan och

på den statliga stödorganisationen.

Propositionen behandlas av riksdagen.

Regeringen bedömer att området även framgent

behöver uppmärksammas.

Gymnasieskola

Den svenska gymnasieskolan har uppnått goda

resultat i internationella jämförelser.

Gymnasieskolan har blivit en skola för alla. År

1998 gick 97 % av eleverna i grundskolans

årskurs 9 direkt över till gymnasieskolan, vilket

var samma andel som tidigare år. Andelen

intagna på sitt förstahandsval har minskat något.

Andelen elever som avslutar sin

gymnasieutbildning inom fyra år eller vid 20 års

ålder, tenderar att minska och uppgår nu till

under 80 %. Minskningen kan sättas i samband

med förlängningen av gymnasieskolan till tre år

på samtliga studievägar och det stora antalet

elever på individuellt program.

Av de elever som fått slutbetyg uppnådde 83

% grundläggande behörighet för högskolestudier

medan andelen 20-åringar med grundläggande

behörighet minskade något. Övergången till

högskolestudier inom tre år efter avslutad

gymnasieskola har ökat påtagligt sedan början av

1990-talet. Skillnaden mellan olika program är

stor och naturvetenskapsprogrammet och

samhällsvetenskapsprogrammet ligger i detta

avseende högst. Dessa två program har nu flera

elever än andra nationella program tillsammans.

Förändringar på arbetsmarknaden och ökad

studiefrekvens har bidragit till att andelen som

börjar arbete direkt efter gymnasieskolan har

minskat. År 1990 förvärvsarbetade närmare 56 %

direkt efter gymnasieskolan med högre andelar

för elever på yrkesinriktade linjer än på mer

teoretiskt inriktade linjer. Denna andel sjönk

dramatiskt fram till 1993 till 18 % och har sedan

stigit fram till 1995 samt förefaller sedan ha

stabiliserats fram till 1997 på en lägre nivå än

1990, cirka 30 %. Förhållandet mellan

programmen är den förväntade, dvs. med högre

andelar för program med yrkesämnen.

Det framtida rekryteringsbehovet av lärare

kommer att vara stort och andelen lärare med

pedagogisk utbildning sjunker om inga åtgärder

vidtas. Stora insatser görs för

kompetensutveckling av lärare. Gymnasieskolan

är föremål för en omfattande reformverksamhet.

Statens skolverk har i uppdrag att se över

kursplanerna i de nationella programmen.

Regeringen avser att tillsätta en utredning för att

bl.a. ta ställning till det framtida nationella

programutbudet.

Vuxenutbildning

Arbetsmarknadsläget präglas i dag av en

kombination av stor otillfredsställd efterfrågan

på arbetskraft, särskilt av vissa

nyckelkompetenser och hög men minskande

arbetslöshet. I en sådan situation får

vuxenutbildning i vid mening en särskilt stor

betydelse.

De successivt stegrade kraven på

arbetsmarknaden ställer vuxenutbildningen inför

stora utmaningar.

Vuxenutbildningen befinner sig i ett intensivt

reformskede. Kunskapslyftet inleddes hösten

1997 och har bland annat inneburit en kraftig

ökning av den kommunala vuxenutbildningen

åren 1997 och 1998. Ökningen är särskilt kraftig

för personer över 30 år. Kunskapslyftet har också

inneburit en ökning av andelen yrkeskurser.

Verksamheten fördelas på kurser i allmänna

ämnen 53 %, kurser i yrkesämnen 43 % och

orienteringskurser 4 %. Männen utgjorde en

tredjedel av deltagarna hösten 1998. Under

kunskapslyftsperioden har andelen deltagare

med högst tvåårig gymnasieskola ökat successivt

till 70 % hösten 1998. Detta tyder på att de

prioriterade målgrupperna nås i högre

utsträckning ju längre tid kunskapslyftet pågår.

Regeringen avser att under år 2000 presentera

riktlinjer för den framtida vuxenutbildningen.

Underlaget för detta arbete är

Kunskapslyftskommitténs slutbetänkande år

2000 och ett omfattande uppföljnings- och

utvärderingsarbete.

Redan nu finns ett brett uppföljnings- och

utvärderingsmaterial. Detta material skall både

användas som underlag för förslag om

vuxenutbildningens framtida utformning och för

utveckling av verksamheten under den pågående

försöksperioden.

Diagram 6.1 Antal elever i kommunal vuxenutbildning,

ht 1968-1998

elever

(Källa: SCB)

Vuxenutbildning för utvecklingsstörda

Sedan huvudmannaskapet för vuxenutbildningen

för utvecklingsstörda (särvux) övergick från

landstingen till kommunerna läsåret 1992/93 har

antalet elever ökat stadigt och uppgick år 1998

till drygt 4 000. Knappt hälften studerade på

grundsärskolenivå, var sjätte på

gymnasiesärskolenivå och drygt var tredje

studerade i träningsskola. Majoriteten av eleverna

var 30 44 år

gamla.

Svenska för invandrare

Antalet elever i svenskundervisning för

invandrare (sfi) minskar sedan läsåret 1994/95

beroende på minskad flyktinginvandring och

uppgick läsåret 1997/98 till drygt 35 000.

Riktvärdet för undervisningens omfattning i tid

är 525 timmar. Av de elever som påbörjade sina

studier läsåret 1995/96 hade 37 % uppnått sfi-

nivån läsåret 1997/98 medan 10 % fortsatte sina

studier läsåret 1998/99.

Kvalificerad yrkesutbildning

Försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning (KY) har bedrivits sedan år 1996

och successivt byggts ut. År 1998 antogs 5 200

elever.

Det finns i dagsläget drygt 200 KY-utbild-

ningar fördelade på 14 branschområden. Av

sammanlagt 1 200 elever som avslutat sin

utbildning t.o.m. den 31 december 1998 hade

ungefär 70 % löfte om anställning inom tre

månader ofta på ett företag som medverkat i

utbildningen.

Kommittén för kvalificerad yrkesutbildning

kommer med sitt slutbetänkande hösten 1999

innefattande en oberoende utvärdering.

Regeringens utgångspunkt är att

försöksverksamheten skall övergå i reguljär

verksamhet och återkommer i frågan till

riksdagen under senare delen av år 2000.

Högskoleutbildning

Den satsning på fler utbildningsplatser i

högskolan som inleddes år 1997 och som ännu

fortgår har gett utslag det första året, men är

marginell mellan budgetåren 1997 och 1998. I

stället har överproduktionen, dvs. det antal

platser som ligger över det s.k. takbeloppet för

ersättning i grundutbildningen, minskat.

Intresset för högre utbildning är fortfarande

betydligt större än tillgången på

utbildningsplatser. Det förekommer dock flera

utbildningsvägar med lågt sökandetryck.

Samtidigt förväntas det framtida behovet av

högskoleutbildade på arbetsmarknaden öka mer

än tillgången trots tidigare beslut om expansion.

Detta talar sammantaget för en fortsatt

expansion av högskolan. I 1999 års ekonomiska

vårproposition har därför regeringen föreslagit

att högskolan skall byggas ut ytterligare år 2001

och 2002.

Diagram 6.2 Högskolans expansion, prognos år 1999-2002

helårsstudenter motsv.

(Källa: Högskoleverket och Utbildningsdepartementet)

Antalet högskolenybörjare minskade både läsåret

1996/97 och 1997/98. Denna minskning var

särskilt påtaglig bland yngre män, men även

bland kvinnorna märktes denna tendens läsåret

1997/98. Flera samverkande faktorer bidrar till

att förklara minskningen. Tidigare förlängning av

vissa utbildningar och att allt fler studerar längre

period i högskolan bidrog till att förbruka re-

surstillskotten och därmed kunde inte antalet

utbildningsplatser för högskolenybörjare öka.

Intresset för högskolestudier är fortfarande

mycket stort, men antalet sökande inför

höstantagningarna tenderar att minska något,

både 1998 och 1999. Samtidigt har

arbetsmarknadsläget förbättrats. Antalet kvinnor

som sökte och som inte tidigare läst i högskolan

minskade från 73 700 hösten 1997 till 68 400

hösten 1998. Bland män minskade antalet

sökande från 49 700 till 47 200. Samtidigt ökade

antalet sökande bland de studerande som redan

fanns registrerade i högskolan. Trots att några

fler kunde antas hösten 1998 förblev

konkurrensen om platserna därför ungefär lika

stor som året före. Bland dem som sökte hösten

1998 och som inte läst i högskolan förut antogs

bara 39 % av kvinnorna och bara 45 % av

männen. Allt för många ungdomar har ej kunnat

erbjudas en högskoleplats. Regeringens

bedömning är att den expansion som sker under

kommande år bör kunna bidra till att öka

inflödet av nya studerande i högskolan.

Skillnaderna mellan kvinnornas och männens

utbildningsval, studiebenägenhet och framgång i

antagningsprocessen analyseras närmare.

Andelen av studenterna som avlägger examen var

fortfarande för låg läsåret 1997/98 och denna

frekvens måste förbättras inom flera av

högskolans utbildningsområden.

Antalet svenska ungdomar som studerar

utomlands fortsatte att öka under 1998 och en

växande andel av gymnasieeleverna hoppas,

enligt SCB:s enkätuppföljningar, på att kunna

utnyttja denna möjlighet under de närmaste åren.

Utlandsstudierna utgör ett viktigt komplement

till det utbildningsutbud som finns i Sverige.

Regeringen har en fortsatt generös inställning till

utlandsstudier.

Ansträngningar under en följd av år i syfte att

öka antalet studerande till högskolans

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar har

fortsatt att ge goda effekter. Både inflödet och

könsfördelningen har förbättrats markant.

Antalet nybörjare på civilingenjörsprogrammen

har ökat från 5 450 år 1993/94 till 6 100 år

1997/98. Kvinnorna svarade för cirka 95 % av

detta nytillskott. På

högskoleingenjörsutbildningarna, som under

samma period ökat från 5 400 till 7 800

nybörjare, svarade kvinnorna för nästan hälften

av ökningen. Sökandetrycket är dock fortfarande

lågt. Målet för antalet examinerade

civilingenjörer för innevarande treårsperiod

kommer att uppnås enligt nuvarande prognos.

Inom lärarutbildningarna har emellertid antalet

studerande på program med matematisk och

naturvetenskaplig inriktning knappast ökat alls

trots stora insatser i skolan, det s.k. NOT-

projektet och med s.k. basår, särskilda s.k. NT-

SVUX-platser och flera andra stimulansåtgärder.

Regeringen bedömer att ansträngningarna för att

stimulera ungdomars intresse för naturvetenskap

och teknik måste fortsätta och dessutom

intensifieras för lärarom-rådet. Stora grupper av

ungdomar i gymnasieskolan, bl.a. många pojkar

från hem utan studietradition, med goda

förutsättningar för teoretiska studier inom

tekniska området, har en låg grad av benägenhet

för högskolestudier. Orsakerna till detta behöver

analyseras närmare.

Antalet sökande till lärarutbildningarna har

ökat kontinuerligt, från totalt cirka 16 000

hösten 1995 till drygt 20 000 hösten 1998.

Generellt sett kan detta tolkas som ett

tillfredsställande intresse för läraryrket. Tidigare

års rekrytering av studerande till

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

årskurserna 4 9 har emellertid varit för svag för

att gällande examensmål skulle kunna uppnås.

Detta gäller särskilt inriktningarna matematik,

naturvetenskap och teknik. Under perioden

1994 1996 examinerades sammanlagt 2 300 färre

grundskollärare för årskurserna 4 9 och 1 400

färre gymnasielärare än vad regeringen uppdragit

åt högskolorna att försöka klara. Utfallssiffror

för 1997 och 1998 tyder på ett nytt stort

underskott av nyexaminerade för innevarande

treårsperiod jämfört med högskolornas uppdrag.

Detta har bidragit till att skolorna i landet haft

stora svårigheter med att öka antalet lärare i den

takt som ökade elevkullar har krävt. Skolornas

rekrytering av lärare har dessutom försvårats av

att lärarkåren tidigare minskade i samband med

besparingar inom kommunerna. Läsåret 1992/93

fanns det 87 900 tjänstgörande lärare i

grundskolan, vilket var färre än i slutet av 1980-

talet. Fram till läsåret 1996/97 fortsatte

grundskolans lärarkår att minska till 81 800 och

har sedan ökat igen till drygt 84 900 under läsåret

1998/99.

Regeringen konstaterar att det krävs nya och

snabba åtgärder inom lärarutbildningsområdet

för att de fastställda examensmålen skall uppnås

och den framtida tillgången på lärare kunna

säkras. Lärarutbildningskommitténs

bedömningar och rekommendationer utgör ett

viktigt underlag i detta pågående arbete.

Kommitténs betänkande remissbehandlas för

närvarande.

Regeringens arbete med att främja jämställd-

heten inom högskoleområdet har inriktats på att

verka för en jämnare könsfördelning inom

lärarkåren, att minska de könsbundna

studievalen, att integrera genusperspektiv i

undervisningen samt att öka genusforskningen.

Inom ramen för sin verksamhet följer

Högskoleverket upp de åtgärder som nu vidtas

på högskolorna.

Forskning och forskarutbildning

Staten avsätter cirka 8,5 miljarder kronor till

forskning och forskarutbildning år 2000 under

utgiftsområde 16. Därav fördelas drygt 2

miljarder kronor av forskningsråd och andra

forskningsfinansiärer.

Sedan år 1997 har alla högskolor fasta

forskningsresurser. Den 1 januari 1999 inrättades

Karlstads universitet, Växjö universitet och

Örebro universitet. Regeringen har också

förutskickat att Mitthögskolan skall ges

förutsättningar att kunna utvecklas till

universitet. Den 1 januari 1999 tilldelades

Högskolan i Karlskrona /Ronneby

vetenskapsområdet teknik och Högskolan i

Kalmar vetenskapsområdet naturvetenskap. Vid

samma tidpunkt fick Malmö högskola

vetenskapsområdet medicin genom övertagande

av odontologiska fackulteten vid Lunds

universitet.

Regeringen aviserade i 1999 års ekonomiska

vårproposition en satsning på grundforskning

och forskarutbildning. Anslagshöjningen för år

2000 används framförallt till att utveckla

verksamheten vid de tre nya universiteten.

Genom ändringar i högskoleförordningen

(1993:100), som trädde i kraft den 1 april 1998,

har regeringen skärpt reglerna avseende

studiefinansieringen vid antagningen till

forskarutbildning. Regeringen har dessutom

angivit kvantitativa mål för examinationen per

vetenskapsområde inom forskarutbildningen.

Syftet är att öka antalet examinerade och att

förbättra studievillkoren i forskarutbildningen.

Antalet examinerade under 1997 och 1998 tyder

på att examensmålen överlag kommer att nås för

treårsperioden 1997 1999. Lärosätena har

vidtagit åtgärder för att effektivisera

forskarutbildningen och en samlad utvärdering

av reformen kan göras först om några år.

Forskningsråden, Forskningsrådsnämnden

och Rymdstyrelsen har enligt regeringens

bedömning fördelat medel till grundforskning av

hög kvalitet som står sig väl vid internationella

jämförelser. Myndigheterna har också arbetat

aktivt med att anpassa sina

beredningsorganisationer till nya krav. Insatserna

för forskningsinformation har utökats.

Myndigheterna har fortsatt sitt arbete med de

särskilda uppgifter som rör forskningens

förnyelse och samhällsrelevans, tvärvetenskap

samt jämställdhet mellan kvinnor och män inom

forskningen. Regeringen ser dessa uppgifter som

viktiga delar av rådens arbete för att värna den

svenska forskningens kvalitet och internationella

ställning.

Breddad rekrytering

Studiebenägenheten bland ungdomar påverkas i

hög grad av deras socioekonomiska bakgrund

och föräldrarnas studieerfarenhet. Samtidigt är

den i hög grad könsbetingad, beroende av etnisk

bakgrund och regionalt olika. Val av

utbildningsinriktning och uppnådd nivå inverkar

i sin tur i allt högre grad på de egna

valmöjligheterna på arbetsmarknaden. Med

högre kunskapsnivå i samhället och minskat antal

lågutbildade uppnås ett starkare samhälle som

kommer att hävda sig ännu bättre i framtiden.

För att motverka snedrekryteringen till

högskolan har regeringen tagit flera viktiga steg.

Satsningen på vuxenutbildning, utbyggnaden av

högskolan över hela landet, utbyggnaden av

distansutbildningar och satsningar på s.k. bas-

årsutbildning för personer med ofullständiga

förkunskaper är exempel på åtgärder som har

förbättrat studiemöjligheterna för många och

även för många nya grupper i landet.

Medvetenheten bland ungdomar om

utbildningens betydelse för den egna framtiden

har också ökat och blivit mer utbredd. Samtidigt

har SCB konstaterat vissa positiva tendenser till

minskad social snedrekrytering under 1990 -talet

vid övergång från gymnasieskola till högskola.

Detta ger förhoppningar inför framtiden.

Förändringen över tid är emellertid ganska liten

och långsam och skillnaderna mellan olika

grupper är fortfarande mycket stora.

Avgångskullarna från grundskolan väljer

fortfarande i stor utsträckning gymnasieprogram

i relation till den sociala bakgrunden. Bland de

senaste årens ungdomsgrupper, vars föräldrar är

högre tjänstemän eller akademiker, har närmare

60 % börjat i högskolan vid 21 års ålder. Bland

ungdomar som kommer från hem med

lågutbildade föräldrar är denna andel bara 10 15

%. Denna grupp kan bli betydligt större. Genom

minskad social selektion på alla nivåer uppnås ett

effektivare utnyttjande av de mänskliga tillgångar

som finns i landet till gagn för den enskilda

människan och för samhället i stort. Att minska

den sociala snedrekryteringen förblir därför en

viktig utbildningspolitisk uppgift på alla nivåer

inom utbildningsväsendet.

Rapporter från OECD och EU visar att

skillnaden mellan föräldrarnas utbildningsnivå

bland dem som påbörjar respektive inte påbörjar

högskolestudier, är mycket påtaglig i alla EU-

länder. I några EU-länder, t.ex. Portugal,

Spanien, Frankrike och Belgien, som har

förhållandevis många ungdomar med

lågutbildade föräldrar, har emellertid

övergångsfrekvensen till högskoleutbildning

bland dessa ungdomar varit betydligt högre än i

Sverige under början av 1990-talet. I andra EU-

länder är denna frekvens ungefär lika eller lägre

än i vårt land. I USA går en jämförelsevis stor

andel vidare till högre utbildning bland

ungdomar med lågutbildade föräldrar och en

mycket stor andel bland ungdomar med

högutbildade föräldrar. Begreppet

högskoleutbildning har dock inte exakt samma

innebörd i de olika länderna. Exempelvis räknas

första årets collegeutbildning som högskolenivå i

USA, men motsvarar gymnasieskolnivå i Sverige.

De jämförelser som har gjorts speglar ändå det

faktum att den sociala snedrekryteringen till

högskoleutbildning är stor bland ungdomar i alla

länder, så även i Sverige.

Diagram 6.3 Andel studerande på högskolenivå av

åldersgruppen 19-24 år, fördelat per föräldrarnas

utbildningsnivå, 1995

procent

(Källa: EU, Eurydice, Key data 1997 och OECD, INES -projektet 1999)

Inom Utbildningsdepartementet prioriteras nu

arbete som syftar till att dels öka

direktrekryteringen från gymnasieskolan till

högskolan, dels öka rekryteringsunderlaget till

vissa högskoleutbildningar som är särskilt

efterfrågade på arbetsmarknaden, dels minska

snedrekryteringen sett ur ett socialt,

könsbetingat, etniskt och regionalt perspektiv.

Effekterna av gymnasieskolans och den

kommunala vuxenutbildningens organisation

och betygssystem i förhållande till högskolans

organisation och antagningssystem behöver

analyseras. Arbetet med att minska de sociala

klyftor som finns inom utbildningsområdet

intensifieras.

Jämställdhet

Jämställdhet är en prioriterad fråga inom hela

utbildnings- och forskningsområdet.

Jämställdhet betonas i alla läroplaner från

förskola till vuxenutbildning. När det gäller

förskola och skola är attityder och förhållningssätt

särskilt viktiga. Därför är

jämställdhetsaspekterna viktiga i det

värdegrundsprojekt som pågår inom

Utbildningsdepartementet. Enligt Statens

skolverk synes jämställdhetsarbetet ha kommit i

skymundan i skolarbetet. Det är därför viktigt

att kommunerna uppmärksammar detta i

uppföljningar och utvärderingar. Kommunerna

har en nyckelroll i det långsiktiga

jämställdhetsarbetet.

I grundskolan har flickorna genomgående

både bättre betyg och provresultat i de nationella

proven än pojkarna. I gymnasieskolan väljer

kvinnor och män i stor utsträckning olika

program. Sålunda dominerar männen inom indu-

stri- bygg-, fordons-, energi-, och el-

programmen medan kvinnorna dominerar i

omvårdnads-, hantverks-, och barn- och

fritidsprogrammen. I övriga program är

könsfördelningen jämnare. Förändringarna från

år till år är rätt små men glädjande nog ökar på en

gång andelen av en årskull som går till

naturvetenskapsprogrammet och andelen

kvinnor, som ökat från 34 % år 1993 till 40 % år

1998. Bland lärarna i grundskola och

gymnasieskola dominerar kvinnorna. Regeringen

vidtar därför en rad åtgärder för att öka antalet

manliga lärare i skolan. Försöksverksamhet med

utbildning av arbetslösa män pågår och riktade

insatser görs för att rekrytera bl.a. officerare till

skolan.

Inom flertalet vuxenutbildningsformer utgör

kvinnorna en klar majoritet, men det finns

undantag. I den kvalificerade yrkesutbildningen

(KY) och inom vuxenutbildningen för

utvecklingsstörda (särvux) väger det jämnt

mellan könen. Inriktningen av studierna varierar

dock mellan könen. Inom kommunal

vuxenutbildning minskade andelen män något

mellan våren 1998 och hösten 1998 särskilt i

glesbygdsområden. Regeringen finner det

bekymmersamt att andelen män inom

kommunal vuxenutbildning är fortsatt låg och

minskar. Statens skolverk bör därför i det

fortsatta utvecklingsarbetet inom kunskapslyftet

prioritera insatser för att rekrytera en större

andel lågutbildade män.

Inom högskolans grundutbildning är kvinnorna

i majoritet och utgjorde 55 60 % av grupperna

registrerade, högskolenybörjare och examinerade

under läsåret 1997/98. Inriktningen varierar

också här mellan könen. Glädjande nog ökar

andelen kvinnor inom civilingenjörsutbild-

ningarna, vilka emellertid fortfarande klart

domineras av män. Kvinnornas situation vid

antagningen innehåller också problem. Vid

antagningen hösten 1998 var det t.ex. fler

kvinnor än män som sökte till utbildningar med

många sökande i förhållande till antalet platser,

d.v.s. andelen som blev antagna var i genomsnitt

lägre bland kvinnor än bland män. Kvinnor kan

ha missgynnats på flera sätt vid antagningen och

analyser kring detta pågår inom

Utbildningsdepartementet.

Inom forskarutbildningen, och än mer när det

gäller anställning som forskare, är det männen

som utgör majoriteten även om det sker en

successiv utjämning.

Forskningsråden och

Forskningsrådsnämnden arbetar långsiktigt för

ökad jämställdhet mellan kvinnor och män.

Arbetet har gett tydliga resultat i form av en

ökad andel kvinnor i rådens

beredningsorganisationer och en ökad andel

ansökningar från kvinnliga forskare. Andelen

projekt som beviljas forskningsstöd är i regel lika

hög bland kvinnliga som manliga forskare. Ett

stort problem i jämställdhetsarbetet är dock att

en mycket skev könsfördelning bland forskarna

inom vissa forskningsområden leder till alltför få

ansökningar från kvinnliga forskare.

Högskoleverket utvärderar och följer upp de

åtgärder som vidtagits för att utjämna

könsfördelningen i lärar- och forskarkåren och

minska de könsbundna studievalen.

Regeringen återkommer senare med en

samlad bedömning av jämställdhetsarbetets

utveckling.

Arbetsmarknaden

Kunskap är en central faktor för tillväxt,

utveckling och modernisering och Sverige skall

konkurrera med kompetens och välutbildad

arbetskraft. Regeringen ser utbildning som

nyckeln till hög sysselsättning och en jämnt

fördelad tillväxt.

En stor del av arbetsmarknaden präglas i dag

av snabb teknisk förnyelse och snabb ekonomisk

expansion och generellt sett har efterfrågan på

välutbildad arbetskraft ökat i raskt tempo under

de senaste åren. Detta förutsätter en effektiv

personal- och arbetsmarknadsutbildning och ett

utbildningsväsende som kan anpassa

utbildningarnas volym och utbud till de

förändrade kraven.

Under andra halvåret 1998 deltog omkring

45 % av samtliga förvärvsarbetande i någon form

av personalutbildning, vilket var en liten ökning

jämfört med 1997 och nästan en fördubbling

jämfört med deltagandet i mitten av 1980-talet.

En del av denna personalutbildning anordnades i

form av uppdragsutbildning vid bl.a.

högskolorna och den kommunala

vuxenutbildningen. Arbetsgivarnas totala

kostnad för personalutbildning uppskattas av

SCB till i genomsnitt 46 miljarder kronor per

kalenderår under perioden 1994 1998, varav

cirka hälften inom vardera offentlig och privat

sektor.

Enligt OECD:s internationella jämförelser har

Sverige byggt ut fortbildnings- och

vidareutbildningsverksamheten mer än flertalet

andra länder vilket har bidragit till att

arbetskraften uppnått högre kunskapsnivåer än

samtliga övriga länder, som ingått i

jämförelserna. Utbyggnaden av

utbildningsmöjligheter för vuxna inom bland

annat högskolan och den kommunala

vuxenutbildningen, som startade tidigt i vårt

land, har således varit framgångsrik.

Under 1990-talet har utflödet från det svenska

utbildningsväsendet svarat för en ökad del av de

nyrekryteringar som sker på arbetsmarknaden

och utbildningsväsendet har samtidigt tagit emot

mycket stora grupper av studerande från

arbetslivet. Ungefär 400 000 nyanställda under år

1997 rekryterades från en bransch till en annan.

Ytterligare cirka 300 000 nyanställda saknade

anställning året innan, varav drygt 124 000 kom

från studier inom främst gymnasieskola,

vuxenutbildning eller högskola, vilket betyder ett

ökat utflöde jämfört med tidigare år på 1990-

talet. Personer som slutar sin utbildning utgör

således en ökad andel av de nyanställningar som

sker varje år på arbetsmarknaden. Anställningen

av arbetslösa har samtidigt börjat minska i takt

med att arbetslösheten sjunker.

Direktrekryteringen av personer från utlandet

till den svenska arbetsmarknaden omfattar

ganska få personer och tenderar också att

minska. Däremot finns en stor grupp icke

sysselsatta personer med utländsk bakgrund som

vistats i Sverige i två eller flera år och vars

kompetens har utnyttjats dåligt på den svenska

arbetsmarknaden.

Samspelet mellan arbetsmarknad och

utbildning kännetecknas också av ett stort flöde

av människor från arbetsliv till utbildning.

Nästan 70 000 anställda på arbetsmarknaden år

1996 återfanns som studerande vid mättillfället

året därpå. Denna övergång till studier var

betydligt större i början av 1990-talet samtidigt

som mycket stora grupper förvärvsarbetande då

drabbades av arbetslöshet.

Växelspelet mellan arbete och studier kan

förväntas fortsätta i stor omfattning. I denna

process berikas och förnyas arbetskraftens

kompetens, men processen innebär också krav på

en effektivare samverkan, förnyelse och

anpassning för arbetsgivare, utbildningsansvariga

och enskilda människor.

Diagram 6.4 Flödet till och från arbetsmarknaden,

år 1991-1997

personer

(Källa: SCB, prognosinstitutet)

I gemensamma analyser som genomförts av

Statens skolverk och Högskoleverket

konstateras att arbetsmarknaden är mycket

differentierad. Kvinnor och män återfinns i stor

utsträckning inom helt olika yrken. Den

mångfald av utbildningar som kännetecknar det

svenska utbildningsväsendet är en viktig tillgång

för samhället, men utbildningssystemens

förmåga att anpassa utbildningarnas

dimensionering och innehåll på ett flexibelt sätt i

förhållande till arbetsmarknadens utveckling

måste effektiviseras. Arbetet med att minska

snedfördelning mellan kvinnor och män inom

utbildningsområdet bidrar även till en långsiktigt

jämnare könsfördelning inom arbetsmarknadens

olika sektorer och är därför en fortsatt angelägen

uppgift.

Samspelet mellan utbildning och arbete

innebär återkommande obalanser i form av brist

och överskott på kompetens. Skolans

lärarförsörjning är ett aktuellt sådant område just

nu. Äldreomsorgen riskerar att utvecklas till ett

ännu större bristområde inom några år. För att

svenskt näringsliv skall kunna hävda sig väl på

den internationella arbetsmarknaden är det

samtidigt nödvändigt att stimulera och

expandera utbildningar inom områden som är

särskilt efterfrågade inom industrin och inom

den expanderande tjänstesektorn, dvs. framför

allt högskoleutbildningar inom naturvetenskap,

teknik inklusive informationsteknologi samt

olika specifika nyckelområden. Den ökade

internationaliseringen innebär dessutom att det

blir allt viktigare för de studerande att skaffa sig

kännedom om eller egen erfarenhet av

omvärlden utanför Sveriges gränser. För

utbildningsområdet krävs en mycket långsiktig

planering. För den föränderliga arbetsmarknaden

blir kompetensbehov ofta en akut angelägenhet.

Enligt regeringens bedömning krävs en

fortsatt utveckling av samarbetet mellan

utbildningsväsendets olika aktörer och det

omgivande samhället samt förnyade analyser av

det framtida utbildningsbehovet och om hur

utbildningssystemet skall kunna bli mer flexibelt

i samspelet mellan individ och arbetsmarknad.

Satsningar på utbildning och

kompetensutveckling utgör ett centralt inslag

och är oftast ett prioriterat område i utkasten till

de regionala tillväxtavtal som nyligen

utarbetats. De regionala tillväxtavtalen utgör

inget avtal i juridisk mening utan är en

överenskommelse mellan regionala och centrala

aktörer om att gemensamt arbeta med ett antal

prioriterade områden i avsikt att skapa tillväxt i

regionen. Det offentliga utbildningssystemet är

och bör vara en viktig aktör i detta sammanhang

med en tyngdpunkt på vuxenutbildning och

högre utbildning.

Flera av avtalen innehåller förslag och

synpunkter som rör regelförenklingar. Vidare

framförs förslag till hur personer med ett gediget

yrkeskunnande men låg formell utbildning

enklare skall kunna delta i fortbildning och

vidareutbildning inom de ordinarie

utbildningssystemen och kunna tillgodoräkna sig

detta som en formell merit. Ökade insatser på

områden som avser validering av yrkeskunskap

och yrkeskompetens efterlyses. Arbetet med

avtalsutkasten har också fokuserat på frågor om

hur den högre utbildningen kan göras tillgänglig

för fler människor genom utveckling av IT-

baserad utbildning, distansutbildning och genom

utveckling av pedagogik för yrkesverksamma.

Förslag som syftar till ökad utbildning i

entreprenörskap är också vanliga i avtalstexterna.

De regionala tillväxtavtalen utgör en viktig

källa för information och goda idéer om hur det

offentliga utbildningssystemets roll kan

utvecklas så att det främjar tillväxten i landets

olika regioner.

Medel inom ramen för kunskapslyftet och den

kvalificerade yrkesutbildningen, KY, kommer

inte att kunna disponeras inom ramen för

tillväxtavtalen. Däremot kan verksamheterna

betraktas som viktiga resurser i det regionala

tillväxtkapitalet och ett verktyg för tillväxt i ett

regionalt perspektiv. De regionala tillväxtavtalen

utgör också ett nytt tillskott i den ordinarie

dialogen mellan högskolor och regioner och

mellan högskolor och

Utbildningsdepartementet. De delar av

högskolans verksamhet i tillväxtavtalen som

finansieras över Utbildningsdepartementets

anslag hanteras av respektive lärosäte och dess

styrelse.

6.3 Forsknings- och

utbildningssamarbete inom EU

Sverige deltog aktivt i det fjärde ramprogrammet

för forskning och utveckling inom EU men

kunde inte påverka programmets inriktning. I

förberedelserna för det femte ramprogrammet

för forskning och utveckling, som gäller åren

1999 2002, deltog Sverige aktivt och har också

kunnat påverka inriktningen inte minst när det

gäller valet av sakområden. Programmet

behandlas utförligare i avsnittet Nationella och

internationella forskningsresurser.

EU:s utbildningsprogram Sokrates för skola

och högre utbildning och Leonardo da Vinci för

yrkesutbildning, som båda startade 1995, avslutas

i sin första etapp den 31 december 1999.

Europeiska kommissionen föreslog dock 1998 en

förlängning av programmen och i april 1999

beslöt ministerrådet att en andra etapp av

Leonardo da Vinci skall genomföras under

perioden 2000 2006 med en total budget om

1 150 miljoner

euro. Förhandlingarna om ett för ministerrådet

och Europaparlamentet gemensamt beslut om en

andra etapp också av Sokrates beräknas vara

avslutade före årsskiftet.

De nya programmen skall som de nuvarande

ge stöd till nätverk och partnerskap mellan

utbildningsanordnare, gemensamma projekt

samt rörlighet och utbyten.

Genomförandebestämmelserna har dock

förenklats väsentligt och ansvaret för

verksamhetsbeslut i större utsträckning lagts på

medlemsländerna. Programmen har också fått en

enklare och enhetligare struktur och

verksamheter skall fortsättningsvis kunna

genomföras även över programgränserna, något

som Sverige fäst stor vikt vid.

Leonardo da Vinci vänder sig till alla berörda

inom hela yrkesutbildningsområdet och skall

särskilt utveckla kvalitet, förnyelse och den

europeiska dimensionen i yrkesutbildningar på

alla nivåer. Merparten av programmedlen

fördelas i lika delar på praktik - och

utbytesprojekt respektive pilotprojekt. Sverige

har starkt bidragit till att alla verksamheter i den

andra programetappen kommer att vara öppna

för alla åldersgrupper.

Sokrates skall särskilt bidra till utvecklingen av

en utbildning av god kvalitet och vänder sig i

första hand till elever, studenter och andra

studerande, lärare och utbildningsanordnare.

Budgeten för den innevarande femårsperioden är

920 miljoner euro.

I den andra etappen av Sokrates ges

vuxenutbildning, inom ramen för den nya

åtgärden Grundtvig, vars utformning Sverige

haft stort inflytande över, status av eget

insatsområde vid sidan av de nuvarande

huvudverksamheterna, Erasmus för högre

utbildning och Comenius för skolan. Erasmus

kommer som hittills att få drygt hälften av

programmedlen medan skola och

vuxenutbildning förväntas få en större

budgetandel än i innevarande program, bl.a. på

grund av att det nuvarande språkprogrammet

Lingua till största delen integreras med

Comenius. Därutöver utgår stöd till

övergripande åtgärder som utveckling av

distansundervisning och användning av

informations- och kommunikationsteknik samt

informations- och erfarenhetsutbyte.

Ministerrådet godkände i den gemensamma

ståndpunkt om kommissionens förslag till

förlängning av Sokrates som antogs i december

1998 en budget för perioden 2000 2006 om

1 550 miljoner euro, medan Europaparlamentet i

sitt yttrande över ståndpunkten förordat ett

totalt belopp om 2 500 miljoner.

Leonardo da Vinci och Sokrates omfattas båda

av EES-avtalet och har i och med avtal som

träffades under 1999 öppnats för samtliga

associerade, öst- och centraleuropeiska länder

samt Cypern. I den andra etappen av

programmen kommer även Malta och Turkiet att

medverka.

6.4 Utgiftsutvecklingen

Tabell 6.2 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

19992

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Förskola, skola och vuxenutbildning

5 543

6 902

6 829

7 003

9 106

10 004

Universitet och högskolor

19 307

19 500

20 071

22 712

24 657

26 045

Vissa centrala myndigheter

476

453

542

487

479

487

Nationella och internationella forskningsresurer

2 330

2 219

2 557

2 310

2 325

2 365

Gemensamma ändamål

54

56

87

61

61

55

Totalt för utgiftsområde 16

27 737

29 130

30 086

32 573

36 628

38 956

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Inklusive äldreanslag.

SVERIGES UTBILDNINGSVÄSENDE

(Uppgifter avseende budgetåret 1998 eller läsåret 1997/98)

Personal- och studerandeantal avser helårsekvivalenter (helårsstudenter m.m.) om

 inte annat anges.

1) Andelen kvinnor avser tjänstgörande lärare (ej heltidstjänster). 2) avser

antal elever läsåret 1997/98.

3) Exklusive förskoleklass som infördes 1 januari 1998 och redovisas fr.o.m.

läsåret 1998/99.

Kostnadsuppgifterna för 1998 är preliminära (bedömningar utifrån urval och

delvis obearbetat material).

Total driftskostnad för stat, kommuner och landsting är ca 172 miljarder kronor.

Utbildningar som inte finns med i uppställningen är bl.a.: Polishögskolan,

försvarsmaktens utbildningar,

arbetsmarknads- och personalutbildning (varav personalutbildning omfattade

uppskattningsvis 100 000

helårsekvivalenter kalenderåret 1998).

Kommunernas kostnader för skolväsende och barnomsorg täcks till en del genom ett

 generellt statsbidrag via

utgiftsområde 25. Folkbildningen redovisas inom utgiftsområde 17.

7 Förskola, skola och vuxenutbildning

7.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar anslag till

myndigheter för förskoleverksamhet,

skolbarnsomsorg, skola, vuxenutbildning samt

utveckling och forskning inom skolområdet,

särskilda stödinsatser för elever med

funktionshinder, de statliga skolorna

(sameskolorna, specialskolorna och statens

skolor för vuxna) samt Svenska EU-

programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling. Vidare finns anslag för

viss verksamhet inom det kommunala

skolväsendet, driften av kompletterande skolor

m.m. samt till svensk undervisning i utlandet. I

området ingår också den särskilda

vuxenutbildningssatsningen kunskapslyftet och

försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning (KY).

Det är kommunerna, och i vissa fall

landstingen, som har ansvaret inom den

offentliga verksamheten för förskoleverksamhet

och skolbarnsomsorg (barnomsorg),

förskoleklass, grundskola, gymnasieskola,

särskola, kommunal vuxenutbildning, särvux och

svenskundervisning för invandrare. Det generella

statsbidraget från staten till kommunerna bidrar

till att täcka en del av kostnaderna för

verksamheten. Därtill kommer särskilda riktade

statsbidrag för främst kunskapslyftet och

försöksverksamheten med KY. Resterande

kostnader täcks till övervägande del av

kommunala skattemedel. Kostnaderna för

nämnda verksamheter utgör nära hälften av de

totala nettokostnaderna i kommunerna.

Statsbidraget redovisas inom utgiftsområde 25.

Allmänna bidrag till kommunerna.

7.2 Utgiftsutveckling

Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

5 543

6 902

6 829

7 003

9 106

10 004

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1999 i

samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Förskoleverksamheten, i form av förskola och

familjedaghem, omfattade vid slutet av 1998

73 % av alla barn i åldern 1 5 år. Detta innebär i

princip full behovstäckning i enlighet med nu

gällande lagstiftning. Förutom de knappt 6 %

som var inskrivna i grundskolan var så gott som

samtliga sexåringar inskrivna i förskoleklass.

Skolbarnsomsorgen omfattade 64 % av alla barn

i åldern 6 9 år. I åldersgruppen 10 12 år var

andelen inskrivna barn 7 %.

Mellan åren 1997 och 1998 har antalet barn i

förskolan minskat medan totalkostnaden ökat

något. Sammantaget innebär detta enligt Statens

skolverks preliminära bedömning av

kostnadsutfallet för år 1998 en ökning av

kostnaden per inskrivet barn. Jämförelser mellan

åren 1997 och 1998 försvåras av att

verksamhetsformerna har ändrats i och med

inrättandet av den nya skolformen förskoleklass.

Antalet barn i fritidshem har ökat mellan åren

1997 och 1998, vilket till stor del beror på att

antalet sexåringar som är inskrivna i fritidshem

ökat. Kostnaden per inskrivet barn i fritidshem

har likaså ökat. I familjedaghemmen har antalet

barn fortsatt att minska mellan åren 1997 och

1998. Även den totala kostnaden och kostnaden

per inskrivet barn har minskat.

Enligt preliminära uppgifter från Skolverket

har kostnaderna per elev i grundskolan exklusive

lokalkostnader ökat år 1998 jämfört med år 1997

medan kostnaderna inklusive lokalkostnader

minskat. När det gäller

undervisningskostnaderna har dessa beräknats

öka något i likhet med utfallet för år 1997

jämfört med år 1996. Ökningen förklaras

huvudsakligen av löneökningar. På grund av

översyn av Skolverkets insamling av uppgifter

rörande kostnaderna i syfte att nå en

överensstämmelse med det s.k.

räkenskapssammandragets (RS) uppgifter, är det

emellertid svårt att dra någon entydig slutsats om

kostnadsutvecklingen totalt och per elev.

Förändringarna är särskilt märkbara vad gäller

kostnadsuppgifterna för lokaler. Ytterligare

analyser kommer att göras i den slutliga

redovisningen Jämförelsetal för huvudmän.

De nya behörighetskraven för tillträde till

gymnasieskolans nationella program som gäller

fr.o.m. intagningen hösten 1998 tydliggör

kunskapsmålen i svenska, svenska som

andraspråk, engelska och matematik och ställer

krav på skolan när det gäller att sätta in resurser

och åtgärder för de elever som inte får godkänt i

något ämne. En procent av eleverna slutade år 9

utan slutbetyg och 91 % av eleverna uppnådde

behörighet till nationellt gymnasieprogram. Ca

9 % saknade betyg i de behörighetsgivande

ämnena. Av de elever som avslutade

gymnasieskolan läsåret 1997/98 var det 83 %

som fick slutbetyg.

I gymnasieskolan har kostnaden per elev

enligt preliminära uppgifter ökat något mellan

åren 1997 och 1998. Liksom för grundskolan har

definitionen av kostnad för lokaler förändrats

jämfört med föregående års insamling.

Kostnaden per elev exklusive lokaler bedöms ha

ökat mer än den totala kostnaden (inklusive

lokaler). Undervisningskostnaden beräknas ha

stigit jämfört med utfallet för år 1997.

Förändringen förklaras främst av löneökningar.

Antalet studerande i den kommunala

vuxenutbildningen, grundläggande och

gymnasial vuxenutbildning, inbegripet

kunskapslyftet har ökat kraftigt. Under läsåret

1997/98 uppgick antalet studerande till 316 698

vilket innebär en ökning med 34 % jämfört med

föregående år. Det totala antalet lärare inom

komvux var under läsåret 1997/98 12 919.

Genom kunskapslyftet bedrivs kommunal

vuxenutbildning i landets samtliga kommuner.

Kostnaden per heltidsstuderande i den

kommunala vuxenutbildningen har minskat

mellan åren 1997 och 1998 enligt preliminära

uppgifter från Skolverket. En förklaring till

minskningen är vissa stordriftsfördelar.

Förändringar

Från och med hösten 1998 omfattar

förskoleverksamheten i huvudsak barn enbart i

åldern 1 5 år. Sexåringarna går huvudsakligen i

förskoleklass och vid behov av omsorg även i

fritidshem. 6 % av sexåringarna är inskrivna i

skolan. Förskolan har sedan den 1 augusti 1998

en egen läroplan (Lpfö 98). Läroplanen för det

obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) omfattar

fr.o.m. läsåret 1998/99 också förskoleklass och

fritidshem.

Under hösten 1998 genomfördes för första

gången nationella kvalitetsgranskningar. Tre

områden har studerats: rektorsuppdraget,

undervisningen för elever i behov av särskilt stöd

samt läs- och skrivprocesserna i undervisningen.

Ett 70-tal skolor i ett femtontal kommuner har

besökts för att kunna ge svar på

frågeställningarna enligt regeringsuppdraget till

Statens skolverk (U1997/444/S). Nya uppdrag

har lämnats sommaren 1999: en likvärdig och

rättvis betygssättning, det kommunala ansvaret

för helheten i utbildningen med fokus på

övergångar och skolbyten samt kvaliteten i

utbildning som anordnas på entreprenad.

Redovisning skall ske senast den 1 september

2000 (U1999/2319/S).

En omfattande reformering av

vuxenutbildningen pågår. Kunskapslyftet

fortsätter med i stort sett samma platsvolym som

byggts upp under tidigare år. Den kvalificerade

yrkesutbildningen har utökats enligt tidigare

riksdagsbeslut.

Prioriteringar

Regeringen prioriterar

- att fr.o.m. år 2001 stegvis genomföra en

allmän förskola och maxtaxa i

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

(barnomsorg)

- att öka måluppfyllelsen i förskola, skola och

vuxenutbildning genom insatser för kvalitet

och likvärdighet, bl.a. genom ökad

undervisningstid på program med

yrkesämnen i gymnasieskolan

- att förbättra lärarförsörjningen, att öka

andelen forskarutbildade lärare, att stärka

skolledarrollen och att satsa på

kompetensutveckling främst av förskollärare

och lärare och att ge ett bättre stöd i

specialpedagogiska frågor

- att göra insatser för att förbättra

förutsättningar och resultat för elever med

utländsk bakgrund i alla skolformer

- att förstärka vägledningen i skola och

vuxenutbildning

- att nå särskilt prioriterade målgrupper i

kunskapslyftet, bl.a. genom stöd till

uppsökande verksamhet och stöd till

vuxenpedagogisk utveckling

- att utveckla former för validering av vuxnas

icke formella kunskaper

- att fastställa riktlinjer för den framtida

vuxenutbildningen efter kunskapslyftet

- att utveckla den eftergymnasiala

yrkesutbildningen.

7.3 Resultatbedömning

Regeringen har i skrivelsen Utvecklingen inom

den kommunala sektorn (skr. 1998/99:97)

redovisat hur ekonomin och verksamheten i

kommuner och landsting har utvecklats på ett

positivt sätt de senaste åren. Vidare har

regeringen i skrivelsen Samverkan, ansvar och

utveckling Utvecklingsplan för förskola, skola

och vuxenutbildning (skr. 1998/99:121) gett sin

syn på utvecklingen inom området de

kommande åren.

7.3.1 Förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg

I kommunerna råder i enlighet med gällande

lagstiftning i princip balans mellan tillgång och

efterfrågan av förskoleverksamhet och skol-

barnsomsorg. Enstaka kommuner kan dock

fortfarande ha mer eller mindre tillfälliga

problem att tillhandahålla förskoleverksamhet

och skolbarnomsorg utan oskäligt dröjsmål.

Kommunerna har olika regler för tillgång till

förskoleverksamhet vid arbetslöshet. I 60 % av

kommunerna behåller förskolebarn sin plats om

någon av föräldrarna blir arbetslös. I resterande

kommuner mister barnet platsen direkt eller

efter kort tid. I endast 28 % av kommunerna

ställs inga krav på förvärvsarbete eller studier för

att barn skall erhålla en plats inom verksamheten.

Personalens utbildningsnivå har höjts inom

samtliga verksamhetsformer. Andelen

högskoleutbildade förskollärare och

fritidspedagoger är nära 60 %.

Skolverket har i oktober 1998 i en rapport till

regeringen om planer och prioriteringar för sitt

arbete med förskoleverksamheten och

skolbarnomsorgen redovisat ett antal områden

som verket bedömer särskilt bör

uppmärksammas under den närmaste

treårsperioden. Det gäller bl.a. tillgång till

förskola bland olika grupper i befolkningen, de

yngsta barnen, barn i behov av särskilt stöd och

barn med utländsk bakgrund, kvaliteten i

fritidshem samt genomförandet av förskolans

läroplan.

Förskolans läroplan preciserar vilka krav

staten ställer på verksamheten och därmed vilka

krav barn och föräldrar kan ställa på förskolan.

Läroplanen gör förskolan mer tillgänglig för

utvärdering och kvalitetsredovisning utifrån

nationellt fastlagda mål och riktlinjer. Det finns

anledning att uppmärksamma behovet och för-

delningen av kommunala resurser för

kompetensutveckling i förskolan.

Antalet barn har ökat kraftigt inom

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg under

1990-talet både till följd av ett ökat barnafödande

och hög kvinnlig förvärvsfrekvens. Trots detta

har antalet årsarbetare minskat inom

förskoleverksamheten. I fritidshemmen har

antalet årsarbetare stigit, dock inte lika snabbt

som antalet inskrivna barn. Barngruppernas

storlek har därmed ökat, vilket resulterat i att de

totala kostnaderna i fasta priser för

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i

det närmaste var lika stora år 1997 som år 1991

trots att drygt 180 000 fler barn fick plats under

denna period.

Den andel av kommunernas kostnad för

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg som

finansieras genom föräldraavgifter var år 1997

16,5 %. Skillnaden mellan och inom

kommungrupperna är stora, från 12 % i

glesbygdskommuner till 18 % i

förortskommuner. År 1991 var andelen 10 %.

Kommunernas tids- och inkomstrelaterade

avgifter inom förskoleverksamheten och

skolbarnsomsorgen leder till marginaleffekter

och minskar det ekonomiska utbytet av arbete,

vilket motverkar en ökning av sysselsättningen.

Avgifterna riskerar även att leda till att barn inte

får del av den pedagogiska verksamheten i

förskola och fritidshem.

7.3.2 Skolan

I ett internationellt perspektiv står sig den

svenska skolans resultat väl, vilket bl.a. redovisats

i utvecklingsplanen. De goda resultat som t.ex.

eleverna nått vid de nationella proven i engelska

överensstämmer med de resultat som redovisas i

en internationell studie som genomfördes år

1996 på ett urval 15-åriga elever

(Undervisningen i engelska. En jämförelse

mellan tre EU-länder: Frankrike, Spanien och

Sverige. Skolverket 1998).

Det finns också positiva resultat från en

internationell studie om kunskaper i matematik

och fysik hos samtliga elever i gymnasieskolans

avgångsklasser år 1995, Third Internationel

Mathematics and Science Study, TIMSS. I

studien deltog 21 länder, varav åtta uppfyllde de

centralt fastställda kriterierna för deltagande och

urval. Sverige har i undersökningen tillsammans

med Schweiz och Nya Zeeland en tätposition

både i matematik och fysik. Vad gäller resultatet i

matematik för elever med teknisk eller

naturvetenskaplig inriktning ligger de svenska

eleverna i mitten av den grupp om åtta länder

som genomfört studien korrekt. I fysik

presterade eleverna från Norge och Sverige de

bästa resultaten.

I många undersökningar ges en positiv bild av

barnens och ungdomarnas hälsa och

välbefinnande. Liksom i andra länder varierar

dock studieresultaten i hög grad mellan olika

skolor.

Sverige måste även i fortsättningen ha en

tätposition internationellt och vidmakthålla en

god utbildningsstandard. Både i grundskolan och

i gymnasieskolan finns för många elever som inte

når målen, trots de ansträngningar som görs

lokalt i kommuner och på skolor. Liksom i

många andra länder finns problem med bristande

studieresultat och dålig måluppfyllelse.

Utbildningssystemet måste därför fortsätta att

utvecklas. Stat och kommun har därvid ett

gemensamt ansvar. Regeringens insatser måste

således fortsätta att fokuseras på åtgärder som

förbättrar resultaten och måluppfyllelsen och

som ökar kvaliteten.

Varje kommun och skola skall värdera

resultaten och genomföra konkreta förbättringar

i enlighet med förordningen (1997:702) om

kvalitetsredovisning inom skolväsendet. I en

granskning av den kommunala styrningen (Skola

i utveckling en temabild av grundskolan 1998)

konstaterar Skolverket att det inom

kommunerna finns stora brister i den lokala

uppföljningen, utvärderingen och

egenkontrollen. Den kommunala styrningen av

skolan har enligt granskningen inte hittat rätt

tillvägagångssätt och skolan saknar också former

för uppföljning och utvärdering av det egna

arbetet. Enligt rapporten riktar dock skolorna nu

en allt större uppmärksamhet mot uppföljning

och utvärdering. Ett intensivt utvecklingsarbete

har kommit i gång på flera håll och den

kommunala organisationen har i allmänhet

stabiliserats efter många organisatoriska

förändringar. Regeringen har inrättat Skolverkets

kvalitetsgranskningsnämnd och gett Skolverket i

uppdrag att utarbeta Allmänna råd för

kvalitetsredovisning i kommunerna. Dessutom

har direktiv lämnats till en skollagsöversyn.

Förskoleklassen

Läsåret 1998/99 gick knappt 114 000 barn i

förskoleklass. Två procent av dessa var

femåringar och övriga var sexåringar. Förutom

de knappt 6 % som var inskrivna i skolan var så

gott som samtliga sexåringar inskrivna i

förskoleklass. Antalet sexåringar som är

inskrivna i grundskolans år 1 har minskat de

senaste åren. Minskningen bör ses i ljuset av att

förskoleklassen införts som egen skolform och i

hög utsträckning integrerats med grundskolan.

Ungefär 85 % av barnen går i förskoleklass som

är lokalmässigt förlagd till skolans lokaler.

Antalet barn i fritidshem har ökat kraftigt, vilket

delvis förklaras av att antalet sexåringar som tas

emot i fritidshem har ökat i samband med

förskoleklassens införande.

Skolverket har i samband med en första

avrapportering av integrationen mellan

förskoleklass och skola (Dnr 98:2144)

konstaterat att variationerna är stora när det

gäller organisation av och innehåll i integrationen

både mellan och inom kommuner. Verket skall

följa utvecklingen i kommunerna fram till år

2001 bl.a. genom fallstudier och fördjupade

studier. Skolverkets studier skall, enligt

regleringsbrevet för 1999, fördjupas vad gäller

integrationens betydelse för arbetsformerna och

möjligheterna att stimulera utveckling och

lärande.

Grundskolan

Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun

bygger på decentralisering och målstyrning.

Kommunerna har dessutom under 1990-talet

decentraliserat allt fler beslut till de enskilda

skolorna. Resurserna till skolorna fördelas dels

schablonmässigt utifrån elevantal, dels efter

behov.

Skolverket beskriver i sin rapport Barnomsorg

och skola i siffror att ca 91 % av eleverna våren

1998 uppnådde behörighet till nationella

program, vilket visar på ett gott resultat för den

svenska grundskolan. Enligt preliminära siffror

(Kvalitetsutvecklingen i svensk barnomsorg och

skola 1999, rapport från Skolverket) var andelen

något lägre år 1999, nämligen 90,2 %. Betygen är

oförändrade, möjligen något sämre än år 1998. I

svenska har 4 %, i engelska 6 %, i matematik 7 %

och i svenska som andraspråk ca 23 % av de

betygsatta inte nått målen. Elever med utländsk

bakgrund är överrepresenterade bland elever som

inte nått målen. Även om det är för tidigt att

avgöra om förändringarna visar på en trend eller

en tillfällig variation finner regeringen detta

oroande. Skolverket har på regeringens uppdrag

under år 1998 genomfört granskningar av

kvaliteten i skolan med avseende på bl.a.

undervisningen för elever i behov av särskilt

stöd. Granskningen visar att området nästan

alltid är prioriterat i kommunernas skolplaner

och i skolornas verksamhet. Även i

budgetskrivningarna prioriterar de flesta

kommunerna elever i behov av särskilt stöd.

Granskningen visar också att

stödundervisningen behöver en bättre

pedagogisk ledning samt att uppföljningen och

utvärderingen behöver förbättras. Detsamma

gäller för kvaliteten på åtgärdsprogrammen.

Lärartätheten i grundskolan har minskat

under 1990-talet. På grund av minskade resurser

har kommunerna försökt hålla tillbaka

kostnaderna för undervisningen, särskilt inom

modersmålsundervisning, svenska som

andraspråk och specialundervisning. År 1991

uppgick lärartätheten till 9,1 lärare per 100 elever

vilket kan jämföras med 7,6 lärare per 100 elever

år 1998, vilket bl.a. medfört en utveckling mot

större grupper och klasser.

I syfte att kartlägga om kommunerna fattat

särskilda beslut med anledning av de höjda

generella statsbidragen år 1997 inom skolans

verksamhet gjorde Skolverket en undersökning i

början av år 1998. Undersökningen visar att av

de 190 kommuner av totalt 280 svarande som

fattat särskilda beslut i fullmäktige och/eller på

nämndnivå, hade ca 57 % fattat beslut om en

eller flera åtgärder som kan härledas till

intentionerna i 1998 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1997/98:150) inom

skolverksamheten. Den övervägande delen

satsningar är inriktade på elever i behov av

särskilt stöd och personalförstärkningar. I början

av år 1999 genomförde Finansdepartementet en

fördjupad analys av kommunernas och

landstingens ekonomiska utveckling. Totalt

svarade 227 kommuner. Nio av tio kommuner

uppgav bl.a. att grundskolans kostnadsvolym

kommer att öka eller vara oförändrad under 1999

jämfört med 1998. Grundskolan är den

verksamhet som enligt enkätsvaren i störst

utsträckning får utökade resurser. Den

huvudsakliga orsaken till volymförändringarna

anges vara den demografiska förändringen.

Skolverket har nyligen presenterat den första

stora svenska undersökningen om sambandet

mellan resurser och resultat på skolnivå en

studie av landets grundskolor med elever i år 9

(Skolverkets rapport nr 170). Syftet med studien

är att kartlägga yttre resursmässiga

förutsättningar som har betydelse för skolornas

resultat. Centrala frågeställningar har varit om

den svenska skolan har en kompensatorisk

resursfördelning och om resursfördelningen i så

fall har betydelse för resultatet på skolnivå.

Studien omfattar 900 kommunala grundskolor

och drygt 92 000 elever som avslutat år 9 i dessa

skolor läsåret 1994/95.

Skolverket konstaterar att resurser betyder

olika mycket för skolor med olika

förutsättningar. Enligt undersökningen finns det

en positiv renodlad effekt av lärarresurserna på

resultatet. Den renodlade effekten är av större

betydelse för skolor med sämre förutsättningar.

Det konstateras också att resursernas storlek kan

förbättra elevernas förutsättningar i skolan men

inte fullt ut kompensera dem. Undersökningen

finner att oavsett kön och föräldrarnas

utbildningsnivå är det negativt för en elevs

betygsutfall att vara första generationens

invandrare jämfört med att inte ha utländsk

bakgrund. När det gäller andra generationens

invandrare föreligger det egentligen inte någon

skillnad i medelbetyg mellan dessa och de elever

som inte har någon utländsk bakgrund om

samtidigt hänsyn tas till elevens kön och

föräldrarnas utbildningsbakgrund. Eftersom

medelbetyget inte tar hänsyn till eventuellt

saknade betyg kan skillnaderna i praktiken vara

större än vad analysen visar.

Ämnesproven i svenska, matematik och

engelska för år 9, som är obligatoriska och ingår i

det nationella provsystemet genomfördes första

gången vårterminen 1998. Syftet med proven är

att de skall konkretisera kursplanens mål och

samtidigt stödja en likvärdig betygssättning.

Enligt provresultaten uppnådde 94 % av

eleverna målen i svenska, dvs. motsvarande

betyget godkänd eller mer. I matematik

uppnådde 90 % målen och i engelska 97 %.

Preliminära siffror från Skolverket för 1999 visar

att 96 % av eleverna nått målen i ämnesproven i

svenska och engelska. Samtidigt fick ungefär

hälften av eleverna något av betygen Väl

godkänd eller Mycket väl godkänd. I

ämnesproven i matematik uppnådde endast 86 %

målen. Detta är ett något sämre resultat än 1998,

vilket även gäller engelska. Flickorna hade ett

något högre provbetyg i svenska och engelska än

pojkarna. I matematik var betygsfördelningen i

provresultaten relativt likartad mellan könen.

Elever födda i Sverige vars föräldrar är födda

utomlands klarade sig bättre än elever födda

utomlands, men sämre än elever med svensk

bakgrund. Det är stora skillnader i graden av

måluppfyllelse mellan skolorna. Elever i

fristående skolor har högre provbetyg än elever i

kommunala skolor. Ju högre utbildning

elevernas föräldrar har desto högre provbetyg

presterar eleverna.

Specialskolan

Andelen elever i behov av särskilt stöd i

specialskolan är stort och av flera av skolornas

årsredovisningar framgår att uppemot 20 30 %

av eleverna har omfattande svårigheter att uppnå

målen för utbildningen. Statens institut för

handikappfrågor i skolan (SIH) bedömer de av

skolorna lämnade uppgifterna som allvarliga,

vilket är en bedömning som regeringen delar. I

propositionen Elever med funktionshinder

ansvar för utbildning och stöd (prop.

1998/99:105), som regeringen nyligen

överlämnat till riksdagen, redovisas regeringens

bedömning av vilka insatser som behöver göras

för att öka måluppfyllelsen i specialskolan för

döva och hörselskadade.

Särskolan

Antalet elever i särskolan har ökat successivt

under de senaste åren. Ökningen bedöms ha

flera orsaker. Målen i läroplanen har tydliggjorts

samtidigt som skolformen blivit mer tillgänglig

sedan kommunerna övertog huvudmannaskapet.

Förändringar av antalet elever bör noga följas

och utvärderas.

Skolverket har i augusti 1999 redovisat sina

prioriteringar och planerade insatser i syfte att

öka tillsyn, uppföljning och utvärdering av

särskolan. I rapporten diskuteras olika faktorer

som påverkar kvaliteten i särskolan och de

insatser som verket ämnar att göra. Samtidigt

redovisade verket en uppföljning och utvärdering

av försöksverksamheten med ökat

föräldrainflytande över val av skolform för

utvecklingsstörda barn. Regeringen avser att ta

initiativ med anledning av dessa redovisningar.

Gymnasieskolan

Det är en större andel av en årskull som i dag

slutför gymnasieskolan än som över huvud taget

togs in i gymnasieskolan på 1970-talet. Därtill

har alla gymnasieutbildningar, inklusive

yrkesutbildningarna, blivit treåriga.

Gymnasieskolan har genomgått en

kvalitetshöjning på så sätt att alla elever, främst

elever på yrkesutbildningarna, nu får en bredare

utbildning som bl.a. inkluderar en gemensam

kärna av kurser i allmänna ämnen. Därigenom

ger den svenska gymnasieskolan en utbildning

som både skall ge djup och bredd.

Av de elever på nationellt program som

började gymnasieskolan hösten 1995 erhöll 75 %

slutbetyg inom tre år. Av de elever som började

året innan erhöll 77 % slutbetyg inom tre år.

Inom fyra år hade denna siffra stigit till 83 %.

Spridningen är stor mellan olika program. Högst

andel slutbetyg hade elever från

naturvetenskapsprogrammet, för dem som

började 1995 var det 83 %, året innan 84 % och

inom fyra år 92 %. Lägst andel av de som började

1995, ca 60 %, hade elever på yrkestekniska

program. Spridningen är även beroende av om

eleverna kommer direkt från grundskolan eller

ej, om eleverna är födda i Sverige eller utomlands

samt vilken utbildningsbakgrund föräldrarna har.

I gruppen elever födda i utlandet är det en låg

andel som fullföljt gymnasieskolan inom tre eller

fyra år.

Av de elever som fick slutbetyg våren 1998

uppfyllde 83 % kraven på grundläggande

behörighet för högskolestudier. Övergången från

gymnasieskolan till högskolan inom tre år har

ökat påtagligt under 1990-talet. Variationen i

övergångsfrekvens är stor mellan enskilda

kommuner.

En andra utvärdering av

gymnasieprogrammen har genomförts av

Skolverket. Studien bygger på uppgifter från 41

skolor fördelade över fem gymnasieprogram:

estetiska programmet, handels- och

administrationsprogrammet, hotell- och

restaurangprogrammet, livsmedelsprogrammet

samt samhällsvetenskapsprogrammet.

Utvärderingen bekräftar att programmen med

yrkesämnen har svårigheter att förnya sitt

innehåll i takt med de förändringar som sker på

arbetsmarknaden och i omvärlden i övrigt. I

naturvetenskapsprogrammet och samhällsveten-

skapsprogrammet finns svårigheter att sätta in

programmens olika ämnen och kurser i ett för

eleverna meningsfullt sammanhang.

7.3.3 Vuxenutbildningen

Den vuxenutbildning som bedrivs inom

utgiftsområdet omfattar den kommunala

vuxenutbildningen inklusive kunskapslyftet,

vuxenutbildning för utvecklingsstörda,

svenskundervisning för invandrare, statens

skolor för vuxna samt eftergymnasial

yrkesutbildning.

Den kommunala vuxenutbildningen och

kunskapslyftet

Den gymnasiala vuxenutbildningen omfattar dels

den kommunalt finansierade vuxenutbildningen,

dels den statliga satsningen kunskapslyftet.

Målen för vuxenutbildningen är att ge vuxna

tillfälle att utifrån individuella önskemål

komplettera sin utbildning för att stärka

individen för arbetslivet och i det kulturella och

politiska livet. Målen för kunskapslyftet är att

höja utbildningsnivån och därigenom bidra till

ökad sysselsättning, tillväxt och minskad

arbetslöshet. Målgruppen för kunskapslyftet är i

första hand arbetslösa som helt eller delvis saknar

treårig gymnasieutbildning. Målgruppen för den

kommunalt finansierade vuxenutbildningen är i

första hand de som har störst behov av

utbildning.

Enligt Skolverkets uppföljningar var det totala

antalet studerande inom kommunal

vuxenutbildning 316 698 under läsåret 1997/98.

Den gymnasiala vuxenutbildningen har ökat

kraftigt under de senaste åren som en följd av

kunskapslyftet.

Antalet utbildningsanordnare har ökat.

Hösten 1997 anordnades 14 % av det totala

utbildningsutbudet inom kommunal

vuxenutbildning av andra utbildningsanordnare

än kommun och landsting och våren 1998 var

andelen 19 %.

Verksamheten fördelas på kurser i allmänna

ämnen 53 %, kurser i yrkesämnen 43 % och

orienteringskurser 4 %. Andelen

yrkesutbildning har ökat kraftigt sedan

kunskapslyftet startade och har fortsatt att öka.

Det är främst inom områdena data och

omvårdnad som de yrkesinriktade kurserna

återfinns. Ämnesgruppen övriga kurser, som

framför allt innehåller yrkesinriktade ämnen

ökade från 14 % hösten 1997 till 19 % hösten

1998. Datakunskap, matematik och

svenska/svenska som andraspråk var i likhet med

hösten 1997 de tre enskilt största ämnena i

gymnasial vuxenutbildning, inklusive

kunskapslyftet, under år 1998.

Andelen lokala kurser har fortsatt att öka

inom den gymnasiala vuxenutbildningen.

Hösten 1997 var andelen 6 % och hösten 1998

hade den ökat till 11 %, vilket kan tyda på att

vuxenutbildningen i högre grad har anpassat sig

till regionala och lokala behov.

En sammanställning av svaren på en enkät från

Skolverket till kommunerna visar att

kommunerna har genomfört verksamhet

motsvarande 147 000 heltidsplatser under det

första halvåret 1999 inom kommunal

vuxenutbildning inklusive kunskapslyftet.

De studerandes utbildningsbakgrund varierar.

Under kunskapslyftsperioden har andelen med

högst tvåårig gymnasieutbildning successivt

ökat. Hösten 1998 var andelen 70 % jämfört med

63 % hösten 1997. Detta tyder på att de

prioriterade målgrupperna nås i högre

utsträckning ju längre tid kunskapslyftet pågått.

Av deltagarna hösten 1998 var i genomsnitt

33 % män. Största andelen män finns i

storstäderna, 39 %. I glesbygdskommuner var

andelen 28 %. Under våren 1998 var 55 % av

kursdeltagarna över 30 år, en ökning med 6 %

jämfört med hösten 1997. I genomsnitt var 18 %

av kursdeltagarna utlandsfödda.

Den grundläggande vuxenutbildningens andel

av den totala kommunala vuxenutbildningen har

minskat de senaste åren men det finns stora

variationer mellan kommunerna. Hösten 1997

deltog 13 % av det totala antalet studerande i

kommunal vuxenutbildning i grundläggande

vuxen-utbildning. Hösten 1998 hade andelen

studerande på grundläggande nivå sjunkit till

9 %, vilket tyder på att ökningen av

vuxenutbildningen praktiskt taget uteslutande

skett på gymnasial nivå.

Utvecklingen inom kunskapslyftet

Kunskapslyftet har mötts av ett mycket stort

intresse både hos målgrupperna för satsningen -

dvs. i första hand arbetslösa vuxna som helt eller

delvis saknar treårig gymnasieutbildning - och i

kommunerna. Tillströmningen av sökande har

varit mycket stor, vilket både rapporter från

kommunerna och ansökningarna om studiestöd

visat.

Den l juli 1998 övertog Skolverket ansvaret

för att leda och följa arbetet med kunskapslyftet.

I uppdraget ingår bl.a. att följa och halvårsvis

rapportera om kunskapslyftet.

Skolverkets delrapport nr 4, som bygger på

preliminära uppgifter, visar också att det under

hösten 1998 var en fortsatt ökning av antalet

studerande. Verksamheten hösten 1998

motsvarade 144 630 heltidsplatser i den

gymnasiala vuxenutbildningen, varav 107 630

inom ramen för det statliga stödet till

kunskapslyftet.

Skolverkets rapport visar att de flesta

kommuner har ökat sin verksamhet under

hösten 1998 medan några har minskat järmfört

med våren 1998. Den största ökningen har skett i

storstäder, 9 %, samtidigt som

landsbygdskommuner minskat mest.

Andelen kvinnor i kommunal

vuxenutbildning har under lång tid varit dubbelt

så stor som andelen män, men minskade något

mellan våren 1998 och hösten 1998.

Kunskapslyftskommittén (dir. 1995:67,

1996:71, 1997:104) lämnade ett delbetänkande,

Vuxenutbildning för alla? Andra året med

Kunskapslyftet (SOU 1999:39), till regeringen i

april 1999. Av betänkandet framgår att

utvärderingarna hittills visar att deltagare i

kunskapslyftet och särskilt personer som

studerar med det särskilda studiestödet UBS väl

svarar mot de åsyftade målgrupperna. Det gäller

både ålder och utbildningsbakgrund liksom

andelen invandrare och människor med

funktionshinder.

En utvärdering som utförts på uppdrag av

Kunskapslyftskommittén visar att av de grupper

som började studera i kunskapslyftet hösten

1997 hade nästan hälften fått arbete i februari

1999. En dryg tredjedel hade fortsatt att studera,

varav knappt hälften på högskolenivå. En knapp

femtedel var arbetslösa.

Kommittén bedömer att kommunerna bör

satsa på regionala kontakter och att de regionala

tillväxtavtalen och kompetensråden bör utgöra

en plattform för en mer heltäckande

utbildningsplanering.

Ett eftersatt område som kommittén pekar på

är forskning samt spridning av forskningsresultat

avseende vuxenutbildning och livslångt lärande.

För att få ett bredare och internationellt

perspektiv på de svenska reformerna avseende

vuxenutbildning har Kunskapslyftskommittén

inbjudit ett forskarlag av internationella experter

att studera utvecklingen i Sverige och komma

med synpunkter på strategival för framtidens

vuxenutbildningsutbildningspolitik. Hösten

1999 kommer experterna att lägga fram en

rapport.

I en särskild del av betänkandet redovisas de

rättigheter studerande med funktionshinder i

vuxenutbildningen har samt vilket ansvar

kommuner och myndigheter har för att

vuxenutbildningen görs tillgänglig för människor

med funktionshinder.

För att bredda diskussionen om

vuxenutbildningens framtid har

Utbildningsdepartementet, Skolverket och

Kunskapslyftskommittén gemensamt inbjudit

kommunalpolitiker och personer som arbetar

med vuxenutbildning till fyra

rikstäckande konferenser under augusti och

september 1999.

Regeringen fördelade medel för uppsökande

verksamhet m.m. för år 1998 till LO, TCO,

SACO, LRF, SFR samt LEDARNA. Riksdagen

begärde i samband med behandlingen av

budgetpropositionen för år 1999 att regeringen

skulle återkomma till riksdagen med en mer

utförlig rapport om hur medlen har använts.

Regeringen har mot bakgrund av detta gett en

särskild utredare i uppdrag att granska och

värdera genomförandet och effekten av det

statliga stödet under år 1997 och år 1998.

Utredarens slutsatser kommenteras under

anslaget A15 Särskilda utbildningsinsatser för

vuxna. Regeringens bedömning är att de fackliga

organisationerna medverkar till att motivera och

rekrytera kortutbildade bl.a. som ett resultat av

de särskilda medlen för uppsökande verksamhet.

I samband med 1999 års ekonomiska vår

proposition (prop. 1998/99:100, bet.

1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:256) beslutade

riksdagen om vissa förändringar av den tidigare

planerade utbyggnaden av kunskapslyftet.

Beslutet innebär att volymen i kunskapslyftet har

reducerats något men att den i stort sett skall

ligga kvar på samma nivå som år 1999 under hela

satsningen fram till och med första halvåret 2002.

Regeringen avser att under år 2000 återkomma

till riksdagen efter det att underlag lämnats av

den parlamentariska Kunskapslyftskommittén

om perioden efter år 2002.

Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)

Sedan särvux läsåret 1992/93 övergick till

kommunalt huvudmannaskap har antalet

studerande ökat stadigt. Under 1998 deltog

totalt 4 137 elever. De allra flesta, dvs. 48 %,

studerade på grundsärskolenivå, 36 % studerade

på träningsskolenivå och 16 % på

gymnasiesärskolenivå. Majoriteten av eleverna

återfinns i åldersspannet 30 44 år oavsett vilken

av de tre nivåerna de studerar på. Skolverket har

på uppdrag av regeringen gjort en utvärdering av

särvux. Av rapporten En utvärdering av särvux

(Dnr 96:565) framgår att det föreligger ett behov

av översyn av särvux främst vad gäller antalet

platser, gruppstorlek och den tid som de

studerande befinner sig i utbildning.

Svenska för invandrare

Antalet elever i svenskundervisning för

invandrare (sfi) kulminerade under läsåret

1994/95, då bl.a. ett stort antal flyktingar från det

forna Jugoslavien blivit kommunplacerade. Från

detta läsår till läsåret 1997/98 har elevantalet

minskat med drygt 40 % och uppgick för läsåret

1997/98 till 35 746.

Av de deltagare som påbörjade sfi-studierna

läsåret 1997/98 hade 16 % uppnått sfi-nivån

redan under samma läsår och 60 % fortsatte sina

sfi-studier. Kommunernas totala kostnader för

sfi var år 1997 610 miljoner kronor, vilket var

14 % lägre än år 1996 i löpande priser.

Kompletterande skolor

Fristående skolor på gymnasial eller

eftergymnasial nivå kan ställas under statlig

tillsyn som kompletterande skolor. Våren 1999

hade 125 skolor ställts under statlig tillsyn. Av

dessa erhöll 42 skolor statsbidrag och

berättigade till studiestöd för eleverna medan

ytterligare 22 skolor enbart berättigade till

studiestöd.

Regeringen har i propositionen Vissa

skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110) föreslagit

att beslutanderätten skall föras över till

Skolverket beträffande statlig tillsyn och

statsbidrag för kompletterande utbildningar samt

att förslaget skall träda i kraft från den 1 mars

2000.

Påbyggnadsutbildningar

Påbyggnadsutbildningarna syftar enligt skollagen

till att ge vuxna en sådan utbildning som leder till

en ny nivå inom deras yrke eller till ett nytt yrke.

Läsåret 1997/98 deltog 8 381 studerande i

påbyggnadsutbildningar. 1998 hade Skolverket

537 registrerade påbyggnadsutbildningar.

Behovet av översyn av

påbyggnadsutbildningarna har ökat i takt med

arbetslivets förändringar. Regeringen beslutade i

januari 1999 om nya regler för fördelning av

riksrekryterande platser som kan ge rätt till

interkommunal ersättning. Detta innebär att

Skolverket beslutar fr.o.m. hösten 1999 om

tilldelning av platser efter ansökan från

kommunerna.

I samband med att regeringen utarbetar ett

förslag till dimensionering och organisation av de

eftergymnasiala yrkesutbildningarna är det

naturligt att påbyggnadsutbildningarna också

behandlas.

Regeringen föreslår en ändring av skollagen

vad gäller reglerna för interkommunal ersättning

för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. Se

övriga frågor punkt 4.5.1.

Kvalificerad yrkesutbildning (KY)

 Försöksverksamheten med kvalificerad

eftergymnasial yrkesutbildning (KY) leds av

kommittén för kvalificerad yrkesutbildning.

Kommittén ansvarar för tillsyn och uppföljning

av verksamheten samt för att en fristående

utvärdering av verksamheten kommer till stånd.

Kommittén har träffat avtal om utvärdering av

verksamheten och en rapport från denna skall

lämnas under hösten 1999. Kommittén skall

lämna sitt slutbetänkande senast i december år

1999.

Målet med verksamheten är att pröva nya

eftergymnasiala utbildningar, nya pedagogiska

former och nya anordnare. Utbildningen skall

förena praktisk inriktning med fördjupade

teoretiska kunskaper. Företrädare från arbetslivet

utgör en majoritet i ledningsgruppen för varje

utbildning för att säkerställa att utbildningarna är

anpassade till arbetsmarknadens behov på såväl

kortare som längre sikt.

Under 1996 och 1997 påbörjade totalt

omkring 4 500 personer en utbildning inom KY

och i dagsläget finns drygt 200 olika KY-

utbildningar fördelade på 14 branschområden.

Antalet anordnare av kvalificerad

yrkesutbildning har tredubblats sedan starten för

att år 1998 uppgå till närmare 140. Intresset från

såväl arbetslivet som de sökande är mycket stort.

Till de ansökningstillfällen som hittills

genomförts har långt fler ansökningar inkommit

än vad kommittén har haft resurser att fördela.

Under 1998 antogs drygt 5 200 nya elever,

varav ungefär hälften utgjordes av kvinnliga

studerande. Av de 1 200 studerande som t.o.m.

31 december 1998 avslutat sin utbildning hade ca

70 % löfte om anställning inom tre månader,

närmare hälften har fått arbete på ett företag som

medverkat i lärande i arbete. I samband med

tillsyn och uppföljning görs bl.a. skriftliga

studerandeenkäter. Sammanställningar av

studerandeenkäterna, drygt 1 200, visar att de

studerande överlag är nöjda med utbildningarna.

I enlighet med vad som angavs i 1998 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150)

har försöksverksamheten utökats till att omfatta

12 000 platser fr.o.m. år 1999 samtidigt som

försöksverksamheten förlängts t.o.m. år 2001.

Regeringens utgångspunkt är att

försöksverksamheten efter år 2001 skall övergå i

reguljär verksamhet och återkommer till

riksdagen i frågan under senare delen av år 2000.

Statens skolor för vuxna

Målet för Statens skolor för vuxna i Norrköping

(SSVN) och Härnösand (SSVH) är att öka

tillgängligheten av vuxenutbildning genom att

erbjuda och utveckla motsvarande kommunal

vuxenutbildning i form av distansutbildning.

Antalet kursdeltagare var under år 1998

närmare 30 000, vilket är en ökning med ca 50 %.

Ökningen kan huvudsakligen förklaras med den

stora tillströmningen till kunskapslyftet.

Skolorna har under året arbetat med olika

projekt för att stimulera kommunerna att

utveckla metoder och funktioner för

distansutbildning. SSV-skolorna spelar en allt

större roll i kommunernas strävan efter att öka

tillgängligheten av vuxenutbildning.

7.3.4 Internationalisering i förskolan,

skolan och vuxenutbildningen

Regeringen har i utvecklingsplanen (skr.

1998/99:121) redovisat sin syn på

internationaliseringen i förskolan, skolan och

vuxenutbildningen. Av utvecklingsplanen

framgår att det internationella perspektivet finns

uttryckt i läroplanerna för alla skolformer liksom

i läroplanen för förskolan.

EU-samarbetet

EU:s utbildningsprogram som beskrivits i

inledningen ger elever, lärare och skolor stora

möjligheter att på olika sätt arbeta med

internationalisering, särskilt inom ramen för

skolprogrammet Comenius och

språkprogrammet Lingua. Svenska EU-

programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling ansvarar för

genomförandet av programmen i Sverige.

Utbildningsområdet har haft en viktig roll

också i det europeiska arbetet med en gemensam

sysselsättningspolitik. Bland annat på svenskt

initiativ har det livslånga lärandet lyfts fram som

ett viktigt instrument för ökad sysselsättning och

tillväxt. I den svenska nationella handlingsplanen

för sysselsättning spelar regeringens insatser för

att förstärka kvaliteten i grundskolan och

insatserna för att förnya gymnasieskolan en

viktig roll tillsammans med satsningen på

kunskapslyftet och försöksverksamheten med

kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning

(KY).

Sverige lade år 1996 fram ett förslag om att

inrätta ett europeiskt skoldatanätverk i

samarbete med Europeiska kommissionen.

Syftet är att öka nyttan i de nationella nätverken

samt att höja kvaliteten och dela kostnaderna för

tjänster som alla kan dra nytta av.

EU-länderna, Norge och Island samarbetar

inom det specialpedagogiska området i European

Agency for Development in Special Needs

Education. Syftet är att uppmuntra och främja

forskning och utvecklingsarbete samt samla in

och distribuera ny information och

forskningsresultat.

Nordiskt skolsamarbete

Utbildningssamarbetet inom Norden, som

främst bedrivs inom ramen för Nordiska

Ministerrådet, syftar till att stärka den nordiska

dimensionen i utbildningen samt främja utbyten

mellan länderna för att öka kunskaperna om

nordisk kultur och nordiska språk. Ett påtagligt

resultat av det nordiska samarbetet är avtalet på

gymnasieområdet. Detta avtal innebär att elever i

Norden har rätt att gå en gymnasieutbildning i

ett annat nordiskt land. Nästan 200 svenska

elever har gått i ett annat nordiskt lands

gymnasie-skola. I svenska gymnasieskolor finns

elever från varje nordiskt land, de flesta från

Finland och Norge.

Gymnasieelever kan delta i utbytesprogram

som syftar till att utveckla kunskaperna i skolan

om nordisk kultur och stärka färdigheterna i de

nordiska språken. Nordiskt samarbete pågår

även när det gäller informationstekniken i

utbildning och forskning. Ett nordiskt

skoldatanät, ODIN, drivs dessutom sedan några

år tillbaka i syfte bl.a. att kunna sprida

information om olika projekt.

I den nordiska skolsamverkan har länderna

bl.a. arbetat med nätverksprojekt för

undervisningen av elever med små och sällan

förekommande handikapp. Sverige har genom

SIH ansvarat för IT och specialundervisning.

Projektet har byggt upp ett virtuellt

kunskapscentrum, NordSpes, som skall ses som

en del i det nordiska skoldatanätet.

På vuxenutbildnings- och

folkbildningsområdet bedrivs det nordiska

samarbetet främst genom utvecklingsprojekt och

kompetensutveckling för personal inom

området.

Övrigt internationellt samarbete

För att stimulera språkundervisning har

Europarådet under många år bedrivit olika

språkprojekt som handlar om metoder och

undervisning i främmande språk, bl.a. utveckling

av läroplaner och kursplaner. För Sveriges del har

detta bl.a. påverkat utformningen av

kursplanerna i moderna språk. Sverige har fr.o.m.

den 1 januari 1999 anslutit sig till det centrum för

spridning av Europarådets arbete på

språkområdet som upprättats i Graz i Österrike.

Inom Europarådet kommer på förslag av

språkprojekten år 2001 att bli Språkens år vilket

betyder att moderna språk kommer att

uppmärksammas.

Europarådet har också engagerat sig i frågor

om utbildning för demokratiskt medborgarskap

och projekt som stärker den europeiska

dimensionen. Ett tusental lärare och

lärarutbildare i medlemsländerna får årligen

möjlighet att med hjälp av stipendier fortbilda sig

utomlands.

UNESCO är FN:s organisation för

utbildning, vetenskap, kultur och medier. Sverige

deltar på ministernivå i UNESCO:s arbete med

att främja vuxnas möjligheter till lärande.

För att på skolnivå stödja utbildning för

internationell förståelse och fredligt samarbete

finns Associated Schools Project (ASP).

Projektets två syften är att pröva nya former för

att utveckla undervisning i internationell

förståelse och att underlätta utbyte av

information och kontakter mellan lärare och

elever i olika länder. I Sverige finns för

närvarande ca 10 ASP-skolor. Inom ramen för
[REDACTED_EFTERNAMN] har ett nätverk bildats mellan skolor i

länderna runt Östersjön The Baltic Sea Project.

Syftet är att öka elevernas medvetande om

miljöproblem i Östersjöområdet. Ca 70 svenska

skolor deltar i nätverket.

Utbildningssamarbetet i OECD främjar ett

vidgat internationellt perspektiv på svensk

förskola och skola. Organisationen publicerar i

nära samarbete med medlemsländerna ett relativt

stort antal rapporter som berör viktiga aspekter

av den nationella skolutvecklingen. En central

del av OECD:s arbete på utbildningsområdet

gäller utvecklingen av för samtliga

medlemsländer gemensamma indikatorer.

Sverige har under 1990-talet deltagit i en rad

olika projekt som syftar till att stödja

kvalitetsutvecklingen i de nationella

skolsystemen.

OECD startade våren 1998 projektet Early

Childhood Education and Care Policy (ECEC).

Förutom de nordiska länderna deltar sju

europeiska länder samt USA. Syftet med

projektet är att förse medlemsländerna inom

OECD med information, baserad på olika

länders policy och erfarenheter inom

barnomsorgsområdet som underlag för planering

och utveckling. I en sammanfattande slutrapport,

som utarbetas inom OECD, skall en jämförande

värderande analys göras av de tolv ländernas

barnomsorg.

Sverige har också deltagit i projektet

Transition from Initial Education to Working

Life, som har undersökt övergången mellan

utbildning och arbetsliv i ett antal OECD-

länder. OECD har granskat och analyserat ett

antal länder i detta avseende. Projektet avslutas

med en konferens i juni 2000.

Sverige har vidare deltagit i ett OECD-projekt

som syftar till att belysa olika nationella system

för att främja livslångt lärande för alla. I OECD:s

syntesrapport framhålls Sverige tillsammans med

Finland, Japan och Nederländerna som ett av de

mest utvecklade länderna när det gäller det

livslånga lärandet. Projektet avslutas med en

konferens i början av år 2000.

OECD gör olika kunskapsmätningar, bl.a.

undersöks läskunnigheten hos den vuxna

befolkningen i ett antal länder. Sverige låg i topp

i alla färdighetsskalorna i undersökningens första

omgång. En uppföljning kommer att göras och

analysen skall utvidgas till 25 länder från år 2000.

En ny utvidgad studie av vuxnas kompetenser

och färdigheter utifrån de nya krav som ställs i

arbetslivet har påbörjats inom OECD där

Sverige beslutat att delta. Den svenska studien

kommer att genomföras i samarbete mellan

Utbildnings- och Näringsdepartementen.

7.3.5 Jämställdhet

Förskolan, förskoleklassen, det obligatoriska

skolväsendet och gymnasieskolan

Jämställdhet betonas i samtliga läroplaner. I

förskolans läroplan (Lpfö 98) framhålls t.ex. att

förskolan skall motverka traditionella

könsmönster och könsroller. I läroplanen för det

obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och

fritidshemmet (Lpo 94) respektive de frivilliga

skolformerna (Lpf 94) framhålls under avsnittet

Skolans värdegrund och uppdrag bl.a. att skolan

aktivt och medvetet skall främja kvinnors och

mäns lika rätt och möjligheter.

Flickors och pojkars villkor i skolan är inte

lika. I olika studier framhålls att det finns

skillnader mellan flickor och pojkar i fråga om

studieresultat, inflytande, tid och

uppmärksamhet från lärare, val av

gymnasieprogram etc. Därför är det viktigt att

vara uppmärksam på och arbeta med hur skolan

bemöter flickor och pojkar. Skolan måste

anpassa undervisningen så att den tillgodoser

både flickors och pojkars intressen och

socialisation.

I grundskolan har flickorna betydligt bättre

betyg än pojkar. Detta gällde i det tidigare

betygssystemet likaväl som i det nya. Pojkarna

hade våren 1998 i större utsträckning betyget

Godkänd i alla ämnen utom i idrott och hälsa

medan flickorna i större utsträckning hade

betygen Väl godkänd eller Mycket väl godkänd.

Även resultaten på de nationella proven i år 9

utfaller till flickornas fördel. Detta gäller särskilt

i ämnet svenska där 61 % av flickorna fick något

av betygen Väl godkänd eller Mycket väl

godkänd våren 1999. Motsvarande siffra för

pojkarna var 33 %. Tidigare nationella prov och

standardprov liksom internationella

undersökningar visar på samma mönster, dvs. att

flickorna lyckas förhållandevis bättre.

Skolverket har i regleringsbrevet för år 1999

fått i uppdrag att redovisa sina erfarenheter av

hur det övergripande kunskapsområdet

jämställdhet implementeras i undervisningen

samt vilka åtgärder som vidtas för att

undervisningen skall tillgodose både

flickors/kvinnors och pojkars/mäns likvärdiga

möjligheter till utveckling och lärande. I

Skolverkets utvärdering Skolan och

värdegrunden och det s.k. JÄMSAM-projektet

framgår att många lärare inte uppfattar

jämställdhet som angeläget att arbeta med på

något särskilt sätt. Många tycker att skolan redan

är jämställd eller att det allmänna arbetet med

värdefrågor automatiskt inbegriper jämställdhet

och att man därför inte behöver lägga ned extra

resurser på det. Man saknar därför konkreta

metoder att arbeta med jämställdhet. Enligt

Skolverkets redovisning synes arbetet med

jämställdhet ha kommit i skymundan de senaste

åren. Det är därför viktigt att kommunerna

uppmärksammar jämställdhetsarbetet i sin

uppföljning och utvärdering i samband med

annat värdegrundsarbete.

Jämställdhet är en viktig värdegrundsfråga

som handlar om förhållningssätt. För att stödja

och stimulera det lokala arbetet med

värdegrunden i förskola, skola och

vuxenutbildning har ett Värdegrundsprojekt

inom Utbildningsdepartementet startats.

Skolverket har fått i uppdrag att utarbeta ett

referensmaterial om hur man lokalt, i kommuner

och skolor, kan arbeta med värdegrundsfrågor,

t.ex. mobbning och trakasserier på grund av kön.

Materialet kommer att presenteras i slutet av

november 1999.

I detta sammanhang bör nämnas det nya

teknikprogram som införs i gymnasieskolan från

år 2000 och där kursinnehållet utformats i syfte

att i större utsträckning attrahera både flickor

och pojkar. Sverige behöver fler personer med

teknisk kompetens på olika nivåer. Eftersom det

fortfarande är få flickor som läser tekniska

ämnen är en av regeringens utgångspunkter för

utformningen av det nya teknikprogrammet att

det skall skapas ett ökat intresse för teknik och

teknisk utbildning hos både flickor och pojkar.

Av antalet elever från grundskolan går 22 % av

en årskull nu till det naturvetenskapliga

programmet i gymnasieskolan. 1993 var det

drygt 18 % Andelen flickor på

naturvetenskapsprogrammet är nu 40 %, medan

andelen var 34 % år 1993.

Fördelningen av flickor och pojkar på de

nationella, specialutformade och individuella

programmen i gymnasieskolan är praktiskt taget

oförändrad mellan åren 1997 och 1998 med ett

par undantag.

Regeringen vidtar olika åtgärder inom

lärarutbildningen för att få fler manliga lärare i

skolan. Sålunda pågår en försöksverksamhet med

utbildning av arbetslösa män till lärare vid

Lärarhögskolan i Stockholm. Erfarenheterna av

denna försöksverksamhet är hittills goda och

verksamheten planeras att utökas. Riktade

insatser mot officerare och andra grupper med

eftergymnasial utbildning eller

högskoleutbildning som görs, kan också medföra

att flera män rekryteras till lärarutbildningen.

Skolverket stöder också projekt i syfte att få fler

äldre män i skolor som resurspersoner.

Vuxenutbildningen

Ett viktigt mål inom vuxenutbildningen är att

bryta den könssegregerade arbetsmarknaden,

vilket innebär att utbildningsvalen kan bli

mindre könsbundna.

Andelen kvinnor i kommunal

vuxenutbildning har under lång tid varit dubbelt

så stor som andelen män. Trots att många

kommuner genomför riktade insatser för att nå

fler män, minskade andelen män mellan våren

1998 och hösten 1998 med 1,5 % till 32 %. Störst

är minskningen i glesbygdskommuner, där

andelen män minskade med nära 4 %.

Män och kvinnor söker sig till olika ämnen.

Jämfört med tidigare år har inte några större

förändringar inträffat, men trenden är dock att

de könsbundna valen minskar något för både

män och kvinnor.

Vad gäller den kvalificerade yrkesutbildningen

(KY) var av dem som började studera år 1998

andelen män 51 % och kvinnor 49 %, vilket är en

ökning av andelen kvinnor med 3 % jämfört med

föregående år. Könsfördelningen mellan olika

utbildningsområden följer dock även för KY-

utbildningen de traditionella könsmönstren.

Trenden under treårsperioden 1996 1998 är

dock att utbildningsvalen blir allt mindre

könsbundna.

Inom särvux var läsåret 1997/98 andelen

kvinnor 48 %. Andelen kvinnor i

svenskundervisning för invandrare (sfi) har varit

relativt oförändrad under den senaste

treårsperioden. Hösten 1998 var 39 % av de

studerande män. Inom distansutbildning som

anordnas av Statens skolor för vuxna var andelen

män 44 % under år 1998.

Inom den särskilda satsningen på

utvecklingsprojekt för vuxenlärare, den s. k.

vuxenlärarsatsningen, var insatser för att nå

lågutbildade män ett av de prioriterade

områdena.

Regeringen finner det bekymmersamt att

andelen män inom kommunal vuxenutbildning

är fortsatt låg och att den minskade under år

1998, trots satsningar från kommunerna för att

öka männens deltagande. Regeringen anser det

angeläget att Skolverket i det fortsatta

utvecklingsarbetet inom kunskapslyftet och i

kontakterna med kommunerna även i

fortsättningen prioriterar insatser som kan bidra

till att bryta de könsbundna utbildningsvalen i

vuxenutbildningen och insatser för att öka

rekryteringen av lågutbildade män. Det är dock

glädjande att andelen kvinnor ökat inom KY-

utbildningarna och att könsfördelningen där nu

är jämn.

7.4 Prioriteringar

7.4.1 Ökad måluppfyllelse i

förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg

Allmän förskola och maxtaxa i

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

Regeringen har i 1999 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1998/99:100) avsatt ett

utrymme för att fr.o.m. år 2001 stegvis införa en

allmän förskola och en maxtaxa inom

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen.

Storstadsdelegationen inom Regeringskansliet

har till uppgift att förbereda utvecklingsavtal

mellan staten och sju storstadskommuner om

åtgärder i socialt utsatta bostadsområden. I

avtalen, som avses börja löpa hösten 1999,

kommer medel att fördelas bl.a. till en utbyggd

förskole-verksamhet. 150 miljoner kronor om

året har avsatts under en treårsperiod (1 juli 1999

 1 juli 2002). Regeringen beräknar nu ytterligare

75 miljoner kronor för verksamheten hösten

2002. För att kommunerna skall få del av dessa

medel bör ambitionen vara att 3 5-åringarna i de

berörda bostadsområdena erbjuds avgiftsfri

förskola under minst tre timmar om dagen med

en särskild inriktning på barns språkutveckling.

Vid behov kan särskilda övergångsbestämmelser

tillämpas i avtalen mellan kommunerna och

staten.

7.4.2 Ökad måluppfyllelse i skolan

Insatser för kvalitet och likvärdighet

I 1998 års ekonomiska vårproposition (prop.

1997/98:150) presenterade regeringen ett

program med tio punkter i syfte att stärka

skolans kvalitet och trygga en nationellt likvärdig

skola. Regeringen föreslog att 110 miljoner

kronor skulle avsättas årligen under perioden

1999 2001 för att genomföra programmet.

Kommunerna skall årligen genomföra

kvalitetsredovisningar på kommun- och skolnivå

enligt förordningen (1997:702) om

kvalitetsredovisning inom skolväsendet. Även

fristående skolor och riksinternatskolor omfattas

av skyldigheten att årligen upprätta

kvalitetsredovisningar. Regeringen har

understrukit vikten av det lokala kvalitetsarbetet

i flera sammanhang, bl.a. i förslaget till

försöksverksamhet med avskaffad timplan i

propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop.

1998/99:110) och i sin utvecklingsplan

Samverkan, ansvar och utveckling (skr.

1998/99:121).

Samordning av lagstiftningen, införandet av

förskoleklassen som egen skolform, införandet

av förskolans läroplan samt anpassningen av

läroplanen för det obligatoriska skolväsendet

(Lpo 94) till verksamheterna i förskoleklass och

fritidshem bidrar till att stärka förutsättningarna

för en fördjupad integrering mellan förskolans,

skolans och fritidshemmets pedagogik. I

kommunerna har de lokalmässiga och

organisatoriska förutsättningarna för en

verksamhetsmässig integrering ökat dramatiskt

under 1990-talet.

Skolverkets kvalitetsgranskningsnämnd, som

inrättades den 1 juli 1999, kommer att vara ett

viktigt instrument för regeringens bedömning av

kvaliteten i förskola, skola och vuxenutbildning.

Beslut om förändrad instruktion för Skolverket

samt nya uppdrag avseende nationella

kvalitetsgranskningar har fattats under våren

1999. De nya uppdragen för 1999/2000

innefattar en granskning av likvärdigheten i

betygssättningen, kommunernas ansvar för

helheten i utbildningen med betoning på

övergångar och skolbyten samt den utbildning i

gymnasieskolan och vuxenutbildningen, som

utförs på entreprenad.

För att stödja lärarnas bedömning och

betygssättning och ge möjlighet till en

uppföljning av betygssättningen kommer

Skolverket inom kort att få i uppdrag att bygga

upp en nationell provbank.

Kvalitet innebär bl.a. att skolan öppnar sig

mot samhället. För att stärka kontakterna mellan

skolan och arbetslivet har regeringen tillsatt en

arbetsgrupp med uppdrag att diskutera

gemensamma frågor och föreslå åtgärder inom

områdena kvalitetsutveckling av yrkesutbildning

och APU, samverkansformer mellan skola och

arbetsliv, lärlingsutbildning m.m.

Kulturen har en viktig roll i skolan.

Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp under

ledning av Utbildningsdepartementet för

beredning av policyfrågor rörande kultur i

skolan. Arbetsgruppen skall stärka och

vidareutveckla det strategiska arbetet med kultur

i skolan på nationell nivå.

I det nationella programmet för IT i skolan,

som bl.a. skall utveckla IT som ett pedagogiskt

verktyg i skolan, finns en särskild delegation för

IT i skolan, ITiS. Delegationen har i uppdrag att

fördela de medel till kompetensutveckling för

lärare, stöd till kommunernas tillgång till

Internet etc. som ingår i satsningen.

Nya initiativ för förbättrad måluppfyllelse

Lärarutbildning och lärarförsörjning

För att skapa en lärarutbildning som bättre svarar

mot dagens och framtidens krav på läraryrket har

en parlamentarisk kommitté haft i uppdrag att

bl.a. se över lärarutbildningens innehåll,

dimensionering och utformning.

Lärarutbildningskommittén överlämnade den 15

juni 1999 sina förslag till en reformering av

lärarutbildningen i betänkandet Att lära och leda

 En lärarutbildning för samverkan och

utveckling (SOU 1999:63). Kommittén har

också föreslagit en ny skolledarutbildning.

Kommitténs betänkande är nu föremål för

remissbehandling. Regeringen avser att senare

återkomma till riksdagen med anledning av

lämnade förslag.

En av de viktigaste förutsättningarna för

skolans kvalitet är god tillgång till kompetenta

lärare. Regeringen har kraftfullt ökat

examensmålen för lärarutbildningarna under de

senaste åren. Trots det föreligger svårigheter att

rekrytera lärare i vissa ämnen, främst matematik,

naturvetenskap och teknik. Stora

pensionsavgångar är att vänta under de närmaste

åren. Regeringen kommer att vidta ett antal

särskilda åtgärder utöver redan beslutad

utbyggnad av lärarutbildningen för att minska

risken för lärarbrist.

Med anledning av den s.k. avsiktsförklaringen

för läraryrkets utveckling och rekrytering har ett

gemensamt arbete i en arbetsgrupp mellan

Utbildningsdepartementet, Svenska

Kommunförbundet samt lärarnas och

skolledarnas organisationer avsatt en rad förslag

till åtgärder. Åtgärderna, bl.a. i form av en

försöksverksamhet med lärarutbildning i

kombination med anställning samt möjligheter

för lärare att kombinera tjänstgöring och

forskning finns redovisade i rapporten från

arbetsgruppen i mars 1999 (SLUR). I rapporten

föreslås en försöksverksamhet för rekrytering till

läraryrket som prövar en utvecklad samverkan

mellan kommunala arbetsgivare och högskolans

lärarutbildning med resurser för 100

helårsplatser, dvs. 200 platser på halvtid.

Regeringen genomför därutöver en särskild

satsning på forskningsutbildning och

forskarförberedande utbildning för lärare som är

verksamma i skolväsendet.

För att främja läraryrkets utveckling och

rekrytering krävs en kombination av åtgärder

såväl på lokal som central nivå. En annan åtgärd

är ett större utvecklingsprojekt med fokus på

skolan som en modern och stimulerande

arbetsplats, där olika utvecklingsvägar och

karriärmöjligheter skall prövas i praktiken.

Lärare med forskarutbildning och

forskarbakgrund skall särskilt stimuleras att

finna nya vägar att utveckla skolan och höja

kvaliteten i verksamheten. Härigenom kan de

traditionella lektoraten ges ett nytt innehåll som

starkare än tidigare betonar skolans behov av

närhet till forskning och bidra till spridning av

dess resultat.

Forskning

Utbildningsforskningens frågeställningar är i dag

fler och större och kan inte enbart identifieras

som skolans problem. Det innebär att kunskap

och forskning behöver byggas upp systematiskt

inom många områden. Skolverket har i dag ett

ansvar för att identifiera områden där behovet av

forskning finns och där det är brist på forskning.

Regeringen anser att det finns flera skäl till att

forskningsinsatserna på utbildningsområdet

måste intensifieras. Den ökade bredden och

variationen inom utbildningsväsendet och de

förändrade principerna för styrning och

utveckling av skolan har skapat behov av ny

forskning. Strävan efter likvärdighet i

utbildningssystemet, internationaliseringen och

behov av jämförelser av utbildningssystem och

resultat är andra faktorer, liksom utvecklingen av

informationstekniken.

Förskoleverksamhetens utveckling och

därigenom barns utveckling och lärande bör

följas systematiskt. Kunskapslyftet inom

vuxenutbildningen och en ökad betoning av ett

livslångt lärande har vidgat ansvarsområdet.

Behovet av forskning och utveckling är stort

även när det gäller undervisningen av elever i

behov av särskilt stöd. Försöksverksamheten

med en grundskola utan nationell timplan

kommer också att kräva insatser.

Regeringen avser att återkomma till frågan om

forskning inom utbildningsområdet i samband

med den forskningspolitiska propositionen år

2000. Även i samband med behandlingen av

Lärarutbildningskommitténs förslag kommer

frågan att aktualiseras.

Värdegrundsprojektet

Kvaliteten i förskola, skola och vuxenutbildning

är beroende av hur de värderingar, som är

grundläggande i samhället och i skolan tillämpas i

praktiken. Att förmedla och förankra samhällets

värdegrund är en pedagogisk fråga som kräver

kunskap och kompetens. Utvärderingar visar att

skolornas arbete med t.ex. demokrati,

jämställdhet och mångkulturalitet skiljer sig

mycket åt.

För att stödja och stimulera det lokala arbetet

med att omsätta värdegrunden i förskola, skola

och vuxenutbildning i praktisk handling, har ett

projekt inom Utbildningsdepartementet,

värdegrundsprojektet, startats i februari 1999.

Projektet omfattar förskolan och alla skolformer

och arbetar under ett års tid fram till den 31 mars

år 2000. Projektgruppen sprider kunskaper och

erfarenheter om det värdegrundsarbete som

pågår runt om i landet. Barn och unga är i fokus

som projektets viktigaste målgrupp. För att bidra

till att ge värdegrunden ett elevperspektiv har ett

ungdomsråd bestående av tio ungdomar från

gymnasieskolor runt om i landet knutits till

projektet

Projektet anordnar bl.a. ett antal konferenser,

ger stöd åt olika elevorganisationer i syfte att

stärka demokrati och elevinflytande, samt

sprider pedagogiska diskussionmaterial till barn

och unga. För att skapa diskussion och reflektion

kring viktiga etiska frågor och sprida och värdera

lärande exempel på skolor och kommuner som

arbetar långsiktigt utifrån en helhetssyn på

värdegrunden kommer en slutbok att presenteras

i februari år 2000. Kunskapen om hur arbetet

med värdegrunden ser ut i vuxenutbildningen

och högre utbildning skall öka genom

kartläggning och utvärdering. I mars år 2000

kommer dessutom en åtgärdsrapport att

presenteras.

Insatser för att förbättra förutsättningar och resultat

för elever med utländsk bakgrund

Förskolan och skolan är mötesplatser för många

olika kulturer, vilket innebär ett stort ansvar men

också möjligheter att arbeta med denna mångfald

och ett internationellt perspektiv. Även om varje

barn alltid kommer till skolan med sin egen

historia med unika kunskaper och erfarenheter,

har detta blivit tydligare i dag, när en femtedel av

eleverna har minst en förälder med utländsk

bakgrund. En diskussion kring pedagogiken i

skolor, där eleverna har sina rötter i många olika

länder och kulturer, behöver därför stimuleras.

Skolverket kommer under året att få i uppdrag

att kartlägga och granska hur olika pedagogiska

tillvägagångssätt används i undervisningen i dessa

skolor.

I områden, där en stor del av befolkningen har

utländsk bakgrund, kan skolorna behöva

stimulans för att hitta nya vägar för att bidra till

elevernas språkutveckling. Regeringen har därför

inom ramen för den s.k. storstadssatsningen

avsatt 50 miljoner per år under en treårsperiod

med början den 1 juli 1999 för särskilda insatser

för språkutveckling i skolan. För år 2000 föreslås

ytterligare 45 miljoner kronor.

Storstadsdelegationen, som tillsattes i januari

1999, har under våren förberett och inlett

diskussioner om lokala utvecklingsavtal med sju

kommuner, som enligt riksdagens beslut med

anledning av propositionen Utveckling och

rättvisa en politik för storstaden på 2000-talet

(prop. 1997/98:165) skall erbjudas att teckna

sådana avtal. I samtliga sju kommuner pågår ett

omfattande arbete med att utforma förslag till

innehåll i avtalen. Detta arbete pågår under

kontinuerlig kontakt med Storstadsdelegationen.

Kontakterna ger vid handen att kommunerna

överlag ger hög prioritet åt utvecklingsinsatser

inom förskola, skola och vuxenutbildning. Avtal

mellan staten och samtliga sju kommuner

beräknas föreligga under hösten 1999.

Lärarna behöver stöd för att öka sin kunskap

och kompetens att arbeta i mångkulturella

skolor. Förutom de insatser som kommunerna

gör avser också regeringen att avsätta medel för

kompetensutveckling för lärare i skolor med

elever med många olika nationaliteter och språk.

Även lärare i svenska för invandrare (sfi) kan

behöva delta i denna typ av

kompetensutveckling. För dessa kan det handla

om att få ökade möjligheter till kontakter med

arbetslivet, men även att utveckla projekt som

stöd för hela familjers språkutveckling och

integrering i det svenska samhället.

Utbildningsdepartementets värdegrundspro-

jekt bedriver ett arbete som berör samhällets

mångfald. Därutöver har ett flertal utredningar

och kartläggningar under de senaste åren

behandlat situationen för barn och ungdomar

med utländsk bakgrund.

Stöd i specialpedagogiska frågor

I propositionen Elever med funktionshinder

ansvar för utbildning och stöd (prop.

1998/99:105) har regeringen utvecklat sin syn på

specialpedagogiska frågor. Det är kommunernas

ansvar att alla elever skall erbjudas en

skolsituation som är anpassad till deras

förutsättningar. Samtidigt finns behov av

spetskompetens i specialpedagogiska frågor som

inte varje kommun kan bygga upp och hålla

aktuell på egen hand. Kommunernas

förutsättningar att själva svara för denna typ av

spetskompetens skiljer sig åt, bl.a. beroende på

storlek. De samlade resurser som finns inom

myndigheter, kommuner och landsting är

omfattande och innefattar en bred och

specialiserad kompetens. För att bättre nyttja

denna samlade resurs bör statens insatser för

stöd till skolhuvudmännen i specialpedagogiska

frågor för elever med funktionshinder

samordnas i en myndighet, där kommunerna bör

göras mer delaktiga. Regeringen anser även att de

statliga resurscenterverksamheterna vid

Ekeskolan, Hällsboskolan samt Åsbackaskolan

bör utökas för att förstärka stödet i form av

spetskompetens till kommunerna. Regeringen

bedömer att en organisationskommitté bör ges i

uppdrag att skyndsamt utveckla och lägga förslag

om en konkret utformning av en förändrad

stödorganisation.

Kompetensutveckling av lärare och stöd till

utvecklingsprojekt

Målstyrningen bygger på att det finns

kompetenta lärare, som får förutsättningar att ta

ett stort eget ansvar. Skolan och

vuxenutbildningen behöver lärare som vill

utveckla verksamheten och sin egen kompetens.

Lärarna förväntas ta ansvar för sin egen

kompetensutveckling samtidigt som

arbetsgivaren har ansvar för att inventera och

följa upp behovet.

Det framgår av skollagen (1985:1100) att

kommunerna har ansvar för att kompe-

tensutveckling för lärare kommer till stånd och

att personal i skolan får del av den. Staten har ett

ansvar för att det finns tillgång till kompe-

tensutveckling och vidareutbildning av god

kvalitet i hela landet. Staten har också ett särskilt

ansvar för att det finns tillgång till sådana

insatser, som är betingade av centralt beslutade

skolreformer, t.ex. införandet av nya läroplaner.

Regeringen bedömer att behovet av

kompetensutveckling för lärare är stort.

Utvärderingar som Skolverket låtit göra visar att

kommunerna inte alltid lever upp till sin

skyldighet enligt skollagen att ge sin personal de

nödvändiga förutsättningarna.

Regeringen anser att det behöver tas ett samlat

initiativ kring kompetensutveckling av lärare i

alla skolformer. Regeringen ämnar därför

inbjuda företrädare för Svenska

Kommunförbundet och lärarnas och

skolledarnas fackliga organisationer till

gemensamma diskussioner, bl.a. om

ansvarsfördelning, resurser, uppföljning och

utvärdering av kompetensutveckling.

De regionala pedagogiska utvecklingscentrum

som byggs upp i anslutning till vissa universitet

och högskolor med lärarutbildning runt om i

landet har på vissa håll redan fått en central roll

för kompetensutveckling och forskning.

Regeringen anser att det är mycket viktigt att

verksamheten vid de regionala pedagogiska

utvecklingscentrum, som nu växer fram, bedrivs

i nära samarbete mellan intressenterna.

Utvecklingen vid centrumen skall också ingå i

diskussionen mellan staten och företrädarna för

kommuner, lärare och skolledare.

Skolan och vuxenutbildningen behöver fler

lärare med forskarutbildning. Forskarutbildade

lärare kan genom sina djupa kunskaper få ett

särskilt ansvar för utveckling av undervisningen.

De kan också genom sin vetenskapliga bakgrund

och erfarenhet vara ett särskilt stöd i att utveckla

metoder för dokumentation, uppföljning och

utvärdering av skolverksamheten. Regeringen

avser att inom ramen för den s.k.

avsiktsförklaringen på olika sätt göra insatser

som ger lärare ökade möjligheter att delta i

forskningsprojekt.

Särskilda insatser

Regeringen prioriterar insatser som sätts in tidigt

i utbildningssystemet. Erfarenheten visar att

effekterna blir större ju tidigare insatser görs. För

att ge kommunerna bättre förutsättningar att

uppfylla målen beräknar regeringen att

sammanlagt 500 miljoner kronor bör avsättas för

utvecklingsinsatser inom skolväsendet under en

treårsperiod. Bl.a. kommer en omfattande

satsning att göras på kompetensutveckling av

lärare inom en rad strategiska områden.

Regeringen återkommer med förslag till

ytterligare insatser för lärare, skolledare och

annan pedagogisk personal i skolväsendet.

Arbetet med att stärka skolledarrollen och

insatser för elever i behov av särskilt stöd

kommer särskilt att uppmärksammas.

Undervisning av elever i behov av särskilt stöd

Ett av de angivna ändamålen för denna satsning

är att stärka förutsättningarna för elever i behov

av särskilt stöd att nå målen i ungdomsskolan.

Lärares kompetensutveckling uppmärksammas

härvid särskilt. Satsningen bör inriktas på att öka

kompetensen i arbetslagen, i gymnasieskolan

också hos vissa nyckelpersoner, för att kunna

möta behoven hos elever med varierande

förutsättningar och behov. Det kan t.ex. handla

om att skapa en generell förståelse för vad ett

funktionshinder kan innebära, eller om att öka

kunskaperna om mer vanligt förekommande

problem som läs- och skrivsvårigheter/dyslexi

eller koncentrationssvårigheter. Det handlar

således om att ge förskollärare och lärare viss

specialpedagogisk baskompetens, i syfte att öka

förutsättningarna för att elever i behov av särskilt

stöd skall få detta inom ramen för den ordinarie

skolorganisationen.

Språkutveckling

Samhället ställer höga krav på förmåga att kunna

hantera, tillgodogöra sig och värdera texter. I de

flesta arbeten ingår moment av att själv kunna

producera texter. När kraven på läs- och

skrivförmåga ökar blir skolans roll allt viktigare.

Elevernas språkutveckling är ett av skolans

absolut viktigaste uppdrag. Elever som får

svårigheter i läs- och skrivprocessen måste få

speciell uppmärksamhet och en individuell

studieplanering.

Många barn med utländsk bakgrund lever i

miljöer där få människor har svenska som

modersmål. Det är i förskolan och i skolan som

dessa barns möjligheter att lära sig god svenska

måste tillvaratas.

Skolverkets inspektörer har genomfört en

kvalitetsgranskning av läs- och skrivprocessen

som ett led i undervisningen i skolorna.

Granskningen visade att miljöerna för läs- och

skrivprocessen varierar i skolorna. Vissa av de

skolor som granskades visade sig ha en god läs-

och skrivmiljö för eleverna. Alla lärare tar ansvar

för språkutvecklingen i alla ämnen och det

förekommer få inslag av isolerad

färdighetsträning.

Alla skolor erbjuder inte en sådan positiv

språkmiljö. Regeringen anser därför att medel

bör avsättas i tre år för att stödja och stimulera

arbetet med att förbättra läs- och skrivmiljöerna i

skolorna. Förskollärare och lärare skall kunna få

möjlighet att delta i kompetensutveckling där

arbetslag med olika lärarkategorier prioriteras.

Medlen skall fördelas av Skolverket.

Skolbiblioteket

Dagens styrsystem för skolan innebär ett lokalt

ansvar, men också stort utrymme för lokalt

nytänkande. I detta ansvar ingår också att

utveckla skolbiblioteken. Skolbiblioteken kan

dels sägas ha en informationsuppgift, dels en

kulturuppgift. Den kunskapssyn, som finns i

läroplanerna, där elevernas undersökande arbete,

nyfikenhet och lust att lära sätts i centrum, kan

konkretiseras i arbetet med skolbiblioteken.

Skolbiblioteken kan således spela en viktig roll i

skolutvecklingen och ett välutrustat

skolbibliotek kan bidra till att den öppna skolan

förverkligas. Regeringen avser därför att särskilt

uppmärksamma utvecklingen av

skolbibliotekens pedagogiska roll i skolan.

Arbetslag och samarbete i gymnasieskolan

I gymnasieskolan börjar arbetslaget bli allt

vanligare. Lärarna ser varandra som resurser, som

berikar och breddar basen i det pedagogiska

arbetet. Samarbete och samplanering mellan t.ex.

lärare i yrkesämnen och kärnämnen i

gymnasieskolan behövs för att skapa en bättre

inlärningssituation för eleverna. En stimulans av

denna utveckling är nödvändig, bl.a. genom

kompetensutveckling.

Yrkeslärare i gymnasieskolan

Utvecklingen inom arbetslivet blir allt snabbare,

särskilt med avseende på teknikutveckling och

internationell konkurrens. Inom

gymnasieskolans yrkesutbildningar är det därför

viktigt att undervisningen är aktuell och har hög

kvalitet. Yrkeslärarnas kompetens är därvid av

strategisk karaktär. Regeringen har beräknat

särskilda medel för kompetensutveckling av

lärare i yrkesämnen och ser en fortsättning av

dessa insatser som nödvändig.

Matematik

Matematiken kan beskrivas som en form av

språk, ett sätt att kommunicera. Matematiken

ger bl.a. möjligheter att beskriva och informera

om idéer på ett precist och kortfattat sätt.

Matematikinlärning är som mest framgångsrik

när man får tillfälle att kommunicera och utöva

matematik i meningsfulla och relevanta

situationer. Eleverna behöver få möjligheter att

söka efter förståelse och lösningar på problem. I

förskolan behöver barnen få stöd i att upptäcka

och använda matematik i meningsfulla

sammanhang och utveckla förståelse för

grundläggande matematiska begrepp.

Bristande förkunskaper i matematik är ett

problem inte bara vid övergången från skolan till

utbildningar inom den naturvetenskapliga

sektorn inom högskolan utan också för många

studerande inom exempelvis den

samhällsvetenskapliga sektorn.

För att utveckla undervisningen i matematik

och åstadkomma ett mer kreativt förhållningssätt

behöver kompetensen hos lärarna

uppmärksammas. Olika forskningsinsatser och

studier kring matematikämnet och

matematikundervisningen behöver initieras.

Regeringen avser ta initiativ till sådana insatser

inom ramen för ett särskilt matematikprojekt för

att få underlag för framtida utvecklingsinsatser.

Vissa insatser genom kompetensutveckling av

lärare, baserade på dagens kunskaper om

matematikundervisningens förutsättningar, bör

kunna göras tidigare, t.ex. för lärare i

gymnasieskolans program med yrkesämnen.

Naturvetenskap, teknik och miljö

Skolverket och Högskoleverket har fått

regeringens uppdrag att bedriva ett nytt femårigt

NOT-projekt i syfte att stimulera intresset för

området. Projektet har två inriktningar: dels att

bidra till att utveckla metoder för undervisning,

dels fortsatt arbete med attitydpåverkan för att

öka intresset hos eleverna.

Under perioden 1999 2001 kommer enligt

vad som redovisades i budgetpropositionen för

1999 (prop. 1998/99:1, utg.omr. 16) ett särskilt

stöd med sammanlagt 75 miljoner att utgå till

kompetensutveckling av lärare i naturvetenskap,

teknik och miljö. Regeringen har för år 1999

uppdragit åt Skolverket att fördela 20 miljoner

kronor till kommunerna för grundläggande

ämnesmässig kompetensutveckling och

utveckling av den didaktiska kompetensen.

Regeringen anser att de bästa effekterna uppnås

om lärare, som undervisar de yngsta barnen,

prioriteras.

Utvecklingsprojekt

Förutom de olika utvecklingsprojekt som drivs

på eget initiativ och med egna resurser i

kommuner, förskolor, skolor och

vuxenutbildning har centrala organisationer och

myndigheter också gjort insatser under de

senaste åren, t.ex. de projekt som bedrivs av

parterna inom ramen för skolutvecklingsavtalet.

Genom de medel som regeringen anslagit för

utveckling av skolväsendet, de s.k. Ylva-

pengarna, har 168 skolor fått ett stöd på

sammanlagt 75 miljoner kronor för att utveckla

lärarrollen i samarbete med högskolan. Antalet

ansökningar var ca 1 200. Den s.k.

vuxenlärarsatsningen är ett initiativ inom

vuxenutbildningen, där regeringen från anslaget

till viss verksamhet inom vuxenutbildning avsatt

30 miljoner kronor för utvecklingsprojekt. Det

stora intresset för dessa utvecklingsprojekt och

den utveckling som pågår lokalt visar på de stora

möjligheter som finns att arbeta med förnyelse

och försöksverksamhet. Regeringen ämnar på

olika sätt fortsätta att stimulera denna ut-

veckling.

Vägledning i skola och vuxenutbildning

Betydelsen av studie- och yrkesvägledning i såväl

grund- och gymnasieskolan som i

vuxenutbildningen ökar med anledning av

arbetslivets komplexitet och snabba

förändringstakt. Behovet av utökade möjligheter

till återkommande utbildning i varierande former

och till övergång mellan olika utbildningsvägar

ökar. Det finns också behov av att stärka ungas

etablering på arbetsmarknaden, dvs. att skapa

fungerande övergångar från skola till arbetsliv.

Möjligheterna till studier utomlands har ökat.

Samtidigt kommer många människor till Sverige

med varierande utbildningar bakom sig. Som en

följd därav förändras även utbildningssystemen

och behovet av studie- och yrkesvägledning ökar.

Syftet och inriktningen i vägledningsinsatserna

skiftar beroende på elevernas ålder och skolform.

I grundskolan syftar vägledningen bl.a. till att

förbereda eleverna för deras val av program i

gymnasieskolan. Genom samtal med

studievägledarna kan eleverna bli mer medvetna

om sina intressen, om de olika alternativ som

finns och se sig själva i förhållande till

omvärldens krav. Eleven kan på så sätt börja

utveckla en handlingsstrategi inför framtiden.

Syftet med vägledningen i gymnasieskolan är

att stödja elevens förmåga att planera sin framtid.

För att en elev skall kunna fatta beslut om val

inom gymnasieskolan och om fortsatt lärande i

arbete och studier krävs att eleven har en god

bild av de möjligheter som finns på

arbetsmarknaden och dess krav på utbildning.

Sådana beslut fattas inte vid ett tillfälle utan är

resultat av en lång och sammansatt process.

Vägledningen i gymnasieskolan och i

vuxenutbildningen är också viktig för att fånga

upp utbildningsbehov och för att stödja

otraditionella och icke könsbundna

utbildningsval och för att motverka social

snedrekrytering. Inom vuxenutbildningen är det

även väsentligt att motivera människor till

utbildning och att bidra till långsiktiga lösningar

för individen. Det innebär att det måste finnas

många sätt att bedriva vägledning (se även rubrik

4.4.3 Vuxenutbildningen, avsnitt Vägledning).

Förutsättningarna för

studievägledningsfunktionen har förändrats

genom de snabba förändringarna i

utbildningväsendet och på arbetsmarknaden.

Samtidigt har informationstekniken erbjudit nya

hjälpmedel i vägledningsarbetet. Även

organisationsformerna utvecklas. I flera

kommuner har t.ex. särskilda

vägledningscentrum öppnats.

Regeringen anser att det finns skäl att utreda

frågor som rör vägledningens funktion och

kvalitet med utgångspunkt i såväl individers som

samhällets förändrade krav. Behovet av

utbildning och kompetensutveckling för

vägledare bör också utredas mot bakgrund av

Lärarutbildningskommitténs förslag. Regeringen

avser att under hösten 1999 tillsätta en utredning

rörande frågor om vägledning i alla skolformer.

Vissa skolformsvisa insatser

Grundskolan

Försöksverksamhet utan timplan i grundskolan

För att klara sitt uppdrag att ge varje elev

förutsättningar att nå så långt som möjligt i sin

utveckling behöver skolan planera och utnyttja

sina resurser på ett flexibelt och målinriktat sätt.

Timplanens roll har varit att på nationell nivå

uttrycka vilken ambitionsnivå som är möjlig att

ha inom kursplanens ram. Målen måste dock bli

de viktigaste styrinstrumenten, inte den tid som

används för att nå dit. Även förskoleklassens 525

timmar är en del av skolan och det första steget i

att genomföra och uppfylla läroplanens mål.

Fritidshemmet kan också bidra till

måluppfyllelsen.

I propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop.

1998/99:110) har regeringen aviserat en

försöksverksamhet, där ett antal kommuner bör

få organisera sin grundskoleverksamhet utan en

centralt fastställd timplan. Försöksverksamheten

kommer att följas upp och utvärderas. Ramen för

undervisningstiden totalt i grundskolan bör vara

densamma i alla skolor, även om användningen

av tid för olika ämnen och moment blir en fråga

för den enskilda skolan. En avdramatisering av

timplanen skulle, enligt regeringens uppfattning,

på sikt stärka och renodla målstyrningen och på

så sätt bidra till att ge eleverna ökade möjligheter

att nå skolans mål. Kommunerna och skolorna

måste dock fortsätta att utveckla sina system för

mål- och utvärderingsarbete för att kvalitet och

likvärdighet skall garanteras. Bättre instrument

för kvalitetsutveckling, kvalitetssäkring och

likvärdighet än timplanen behöver skapas.

Under förutsättning att riksdagens delar

regeringens bedömning kommer ett åttiotal

kommuner att få tillfälle att delta i

försöksverksamheten. En delegation med

representanter för intressenterna bör styra och

utvärdera försöket.

Lokala styrelser med föräldramajoritet

En försöksverksamhet med lokala styrelser med

föräldramajoritet inleddes 1996 och skall avslutas

år 2001. Cirka 170 grund- och särskolor deltar på

eget initiativ i försöksverksamheten. De

utvärderingar som hittills gjorts visar på en

positiv inställning både hos föräldrar,

skolpersonal och kommuner. Försöket skall nu

utvärderas, innan regeringen överväger att

permanenta möjligheten att inrätta lokala

styrelser.

Specialskolan

Regeringen har i propositionen Elever med

funktionshinder ansvar för utbildning och stöd

(prop. 1998/99:105) föreslagit att myndigheterna

för de nuvarande regionala specialskolorna samt

Åsbackaskolan avvecklas och i stället samordnas

i en myndighet. Den främsta utgångspunkten för

detta är att stärka utvecklingen av skolornas inre

arbete och därmed uppnå en ökad

måluppfyllelse. Den nya myndigheten, som

föreslås ledas av en styrelse, bör svara för

samordning av resurser, planering och

uppföljning samt stödja kvalitetsutvecklingen i

skolorna. Generell pedagogisk kompetens,

dokumentation och utvärdering och ökad

kunskap om hur döva barn lär sig svenska är

några av de utvecklingsområden som lyfts fram i

propositionen. Även den teckenspråkiga miljön

behöver stärkas. Den föreslagna styrelsen bör

disponera särskilda medel för åtgärderna.

Särskolan

Skolverkets uppföljning och utvärdering

kommer att fokuseras på det inre arbetet i

särskolan. Förändringar av andelen elever i

särskolan i förhållande till grundskolan bör följas

och utvärderas.

Gymnasieskolan

Gymnasieskolans uppdrag är att ge alla elever de

grundläggande kunskaper, som behövs för att

kvalificera dem för ett aktivt deltagande i ett

demokratiskt samhällsliv, för medverkan i ett

utvecklande arbetsliv och för vidare studier. Den

gemensamma grund i gymnasieskolans

utbildningar, som bl.a. kärnämnena avser att ge,

är därför en nödvändighet för ett framtida

vuxenliv.

Regeringen prioriterar arbete för att resultaten

i gymnasieskolan ytterligare förbättras och att

andelen elever med slutbetyg ökar. Fortsatta

åtgärder för att stimulera kvaliteten och

likvärdigheten i gymnasieskolan är nödvändiga

för att Sverige skall kunna fortsätta att mäta sig

med de främsta kunskapsnationerna. De ökade

anslagen till kommunsektorn ger enligt

regeringens bedömning bättre förutsättningar

för kommunerna att utveckla gymnasieskolans

kvalitet.

Ett utvecklat samarbete med arbetslivet är en

viktig och nödvändig förutsättning för att

förbättra gymnasieskolans kvalitet. Detta gäller

särskilt gymnasieskolans yrkesutbildningar t.ex.

vad gäller samarbete i programråd, utvecklingen

av APU och i pågående försöksverksamhet med

lärlingsutbildning. Utbildningsdepartementet

har därför tillsatt en särskild arbetsgrupp med

arbetsmarknadens parter. Arbetsgruppen

kommer bl.a. att följa försöksverksamheten och

analysera erfarenheterna med den nya

lärlingsutbildningen innan dess innehåll och

struktur slutligen fastställs.

Aktuella åtgärder

Gymnasieskolan är i dag i realiteten en

obligatorisk skola. Alla elever behöver den

kompetens som gymnasieskolan skall ge. Många

elever har dock svårigheter att nå

gymnasieskolans mål. Regeringen bedömer att

det finns starka skäl att ge gymnasieskolan

utökade möjligheter att nå utbildningsmålen. En

ökad total undervisningstid i gymnasieskolan ger

bättre förutsättningar för eleverna att nå målen.

Det är framför allt på program med

yrkesämnen som måluppfyllelsen räknat i andel

slutbetyg efter tre år i gymnasieskolan är lägst.

Regeringen avser senast i den ekonomiska

vårpropositionen att komma med förslag om att

öka det garanterade antalet undervisningstimmar

för elever på gymnasieskolans program med

yrkesämnen. Inom en ökad timram kan

gymnasieskolorna fördela undervisningstiden på

det sätt som de lokala förutsättningarna kräver.

Regeringens proposition Gymnasieskola i

utveckling kvalitet och likvärdighet (prop.

1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3, rskr.

1998/99:160) innehöll flera förslag som syftar till

att öka och säkerställa kvaliteten i gymnasie-

skolans utbildningar. Efter riksdagens

behandling av propositionen har regeringen

uppdragit åt Skolverket att, i samband med en

översyn av de nuvarande kursplanerna i

kärnämnena, pröva och ta fram alternativ till en

uppdelning av kurserna i kärnämnena svenska,

svenska som andraspråk, engelska och

matematik. Denna prövning skall redovisas

senast den 15 oktober 1999.

Riksdagen har ställt sig bakom principerna för

en gymnasieexamen, men frågan hur en examen

på gymnasial nivå skall utformas skall ytterligare

utredas av regeringen. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen med förslag i frågan

under februari år 2000.

Utbildningsutskottet (bet. 1998/99:UbU3)

har uttalat att alla elever bör ges möjlighet att bli

minst godkända i de kurser som ingår i

programmet. Regeringen avser att i

gymnasieförordningen (1992:394) förtydliga

gymnasieelevers rätt till stöd. Regeringen

kommer även att förtydliga bestämmelserna om

elevers rätt till undervisning i gymnasieskolan.

I propositionen Vissa skolfrågor m.m.

(1998/99:110) har regeringen föreslagit att det

individuella programmets huvudsyfte skall för-

tydligas, nämligen att förbereda eleverna för att

övergå till ett nationellt eller specialutformat

program. Medel kommer i enlighet med ovan

nämnda proposition att avsättas för projekt som

skall syfta till att stödja och stimulera

utvecklingen av det individuella programmet.

Åtgärder på längre sikt

I sin skrivelse Samverkan, ansvar och utveckling

 Utvecklingsplan för förskola, skola och

vuxenutbildning (skr. 1998/99:121) bedömer

regeringen, bl.a. mot bakgrund av Skolverkets

förslag till inriktningar och verkets pågående

utvärdering av de nationella programmen, att det

behövs en översyn av gymnasieskolans

programutbud. Ett framtida programutbud bör

omfatta färre program än i dag. Översynen skall

ta sin utgångspunkt i de omstruktureringar av

morgondagens arbetsmarknad som forskning

och branscher pekat på. Det är viktigt att

gymnasieskolans utbud utformas utifrån

ungdomars intresseområden, vilket också kan

bidra till att öka rekryteringen, minska den

sociala snedrekryteringen och skapa

förutsättningar för ett friare utbildnings- och

yrkesval för flickor och pojkar. Framtidens

gymnasiala utbildningar måste konstrueras så att

alla elever oavsett val av program får uppleva

att studierna är meningsfulla och utvecklande

inom de egna intresseområdena.

Regeringen avser därför att tillsätta en

utredning med uppdrag att utreda och bereda ett

förslag till revidering av det nationella

programutbudet. Utredningen kommer även att

få i uppdrag att utvärdera effekterna dels av

gymnasieskolor i mindre kommuner, t.ex. vad

gäller elevernas val och utbildningens kvalitet,

dels av det ökade utbudet av lokala

utbildningsinriktningar.

De nya tillträdesreglerna till högskolan

påverkar gymnasieskolans organisation, t.ex.

beträffande elevernas val av program och kurser.

Likaså har möjligheterna att pröva betyg bl.a.

medfört en ökad övergång till kommunal

vuxenutbildning och därmed i princip en

förlängning av gymnasietiden. Inom

Regeringskansliet pågår för närvarande en analys

av nuvarande regelsystem och effekterna bl.a. när

det gäller antalet elever som går direkt till

högskolan.

7.4.3 Vuxenutbildningen

Regeringens prioriteringar inom

vuxenutbildningsområdet har presenterats i

Samverkan, ansvar och utveckling

Utvecklingsplan för förskola, skola och

vuxenutbildning (rskr. 1998/99:121).

Regeringen avser att under år 2000, efter det

att den parlamentariska

Kunskapslyftskommittén lämnat sitt

slutbetänkande, återkomma till riksdagen med

riktlinjer för den framtida kommunala

vuxenutbildningen. Regeringen avser också att

under senare delen av år 2000 till riksdagen

återkomma med ett samlat förslag om den

eftergymnasiala yrkesutbildningens organisation

och dimensionering, grundat på den

försöksverksamhet med kvalificerad

yrkesutbildning som pågått sedan år 1996.

Kunskapslyftet rekrytering och kvalitetssäkring.

Arbetet med att förverkliga intentionerna med

kunskapslyftet fortsätter. Syftet är dels att ge fler

vuxna möjlighet att höja kunskap och kompetens

för vidare studier eller arbete, dels att medverka

till en reformering av svensk vuxenutbildning.

Kunskapslyftet vänder sig särskilt till

lågutbildade arbetslösa.

Regeringen anser det särskilt angeläget att

under år 2000 intensifiera arbetet med att nå de

prioriterade målgrupperna samt att säkerställa

kvaliteten i utbildningarna bl.a. mot bakgrund av

det stora antalet lokala kurser som skapats och de

externa utbildningsanordnare som tillkommit.

Trots det stora intresset för kunskapslyftet

återstår mycket arbete med att rekrytera de

särskilt prioriterade målgrupperna, dvs. de som

har kort utbildning särskilt män, som visar en

större tveksamhet för studier än kvinnor. En

annan viktig målgrupp är invandrare. Ytterligare

insatser krävs för att lyckas med rekryteringen av

dessa grupper.

Av dessa skäl bör Skolverket i kontakterna

med kommunerna ytterligare stimulera insatser

som medverkar till att de särskilt prioriterade

grupperna nås av utbildning och arbetslivets

efterfrågan.

Det särskilda stöd som fördelats till de fackliga

organisationerna med flera för bl.a. rekrytering

och uppsökande verksamhet till kunskapslyftet

har visat sig ha positiva effekter. De insatser som

de fackliga organisationerna gjort har nått ut till

målgruppen för kunskapslyftet och intresset för

studier har breddats. Organisationerna har även

utvecklat arbetsformer som innebär att de har

goda möjligheter att nå även de mest

svårmotiverade grupperna. För att denna positiva

utveckling skall kunna fortgå krävs att

organisationerna ges möjlighet till långsiktig

planering. Regeringen bedömer därför att stödet

bör finnas kvar under hela

kunskapslyftsperioden. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen om hur dessa medel

skall fördelas efter kunskapslyftsperioden i

samband med behandlingen av

Kunskapslyftskommitténs slutbetänkande.

Antalet lokala kurser och externa

utbildningsanordnare har stadigt ökat, varför

regeringen anser det särskilt angeläget att

kvaliteten i utbildningarna granskas och

säkerställs. Skolverkets

kvalitetsgranskningsnämnd har bl.a. mot

bakgrund av detta fått i uppdrag att granska hur

lagen om entreprenad i skola och

vuxenutbildning fungerar. I uppdraget ingår

också att analysera vilka konsekvenser det får för

de studerande att många olika

utbildningsanordnare har engagerats.

Vuxenutbildningens förnyelse

Kunskapslyftet skall bidra till att utveckla och

förnya vuxenutbildningen både till innehåll och

arbetsformer. Arbetet följs och utvärderas av

Kunskapslyftskommittén.

Som ett led i den successiva reformeringen har

regeringen avsatt särskilda medel för att stärka

den vuxenpedagogiska utvecklingen genom

riktade insatser till vuxenlärare. Syftet är dels att

stärka lärarna i sin yrkesroll, dels att medverka

till att lärarna utvecklar nya arbetssätt och

arbetsformer som tillgodoser de speciella behov

och krav som vuxna studerande har. De

utvecklingsprojekt som initierats av lärare inom

vuxenutbildningen fortsätter under år 2000 och

erfarenheterna och resultaten av projekten utgör

ännu ett led i förnyelsen av vuxenutbildningen.

Regeringen avser att på liknande sätt stödja

utvecklingen inom grundläggande

vuxenutbildning och särvux med särskilt riktade

kompetensutvecklingsinsatser till lärare.

Regeringen har för avsikt att under år 2000

komma med förslag till riksdagen för

utvecklingen av särvux mot bakgrund av den

utvärdering av särvux som Skolverket

presenterat.

För att ytterligare stärka utvecklingen och

kompetensen i utbildning för vuxna avser

regeringen att ge ett regionalt pedagogiskt

centrum i uppdrag att initiera och stimulera

samverkan och kompetensutveckling vad gäller

vuxnas lärande. Centrumet skall medverka till att

resultat av forskning om vuxenlärandets villkor

och behov kommer till praktisk användning.

Vägledning

En viktig del i vuxenutbildningen är att

underlätta steget in till utbildning för vuxna bl.a.

genom förbättrad vägledning. För att nå

svårrekryterade målgrupper krävs insatser med

uppsökande verksamhet samt tydlig och

tillgänglig information och vägledning.

Vägledningen är också viktig för att fånga upp

utbildningsbehov, för att stödja otraditionella

och icke könsbundna utbildningsval samt för att

motverka social snedrekrytering. Erfarenheter

har visat att samverkan mellan

utbildningsanordnare och fackliga organisationer

bidrar till att stimulera och motivera dessa

grupper. Denna samverkan mellan kommuner

och fackliga organisationer bör utvecklas och

även omfatta de lokala arbetsförmedlingarna.

Regeringen avser som tidigare beskrivits att

tillsätta en utredning rörande vägledning i alla

skolformer (se även rubrik 4.4.2 Ökad

måluppfyllelse i skolan, avsnitt Vägledning i

skolan och vuxenutbildning).

Validering

Att tillvarata och värdera de kunskaper som

människor skaffat sig i arbets-, samhälls- och

familjeliv är ett viktigt utvecklingsområde inom

vuxenutbildningen och en försöksverksamhet

med former för validering utgör ett led i

reformeringsarbetet. Former för värdering av

yrkeskompetens och yrkesutbildningar från

andra länder har presenterats i utredningen om

Validering av utländsk yrkeskompetens (SOU

1998:165). Syftet med värderings- och

valideringsarbetet är, enligt utredningen, att den

enskildes kunskaper och kompetenser skall

kunna omsättas i nationella dokument som betyg

eller yrkesbevis av olika slag.

Regeringen anser att det är av stor vikt att ta

vara på den vuxnes icke formella kompetens och

att en analys av den enskildes kunskaper,

förutsättningar och utbildningsbehov skall ligga

till grund för såväl validering som utbildningens

utformning. Regeringen avser därför att initiera

pilotprojekt med validering av invandrares

yrkeskunskaper i ett antal län samt att under år

2000 utvidga verksamheten till en bredare

försöksverksamhet som skall omfatta alla vuxnas

yrkeserfarenheter och kunskaper.

Svenska för invandrare (sfi)

Utvecklingen av undervisningen i svenska för

invandrare är ett område som regeringen avser

att prioritera.

Regeringen har för avsikt att låta utreda frågan

om sfi organisatoriskt bör föras in i kommunal

vuxenutbildning samt analysera konsekvenserna

av detta och hur samarbetet med aktörer utanför

det kommunala utbildningssystemet samtidigt

kan stärkas.

Eftergymnasial yrkesutbildning

Den eftergymnasiala yrkesutbildningen är en

växande och utifrån arbetslivets utgångspunkt

alltmer betydelsefull del av utbildningssystemet.

Dessa utbildningar uppvisar emellertid en

mycket splittrad bild med många olika

utbildningar som byggts upp med olika regelverk

och styrning. För att få en bättre anpassning av

utbildningsutbudet och behovet av kompetens

behövs en gemensam plattform för

utbildningsanordnare och arbetslivet.

Inom regeringskansliet har en projektrgrupp

tillsatts med uppgift att visa på olika alternativ

avseende organisation och dimensionering av ett

framtida eftergymnasialt yrkesutbildningssystem

som beskrivits i Utvecklingsplan för förskola,

skola och vuxenutbildning Samverkan, ansvar

och utveckling (skr. 1998/99:121).

Projektgruppen avser avrapportera under våren

år 2000. Utgångspunkten för den framtida

eftergymnasiala yrkesutbildningen bör vara den

starka arbetslivsanknytning och flexibilitet som

kännetecknar försöksverksamheten med

kvalificerad yrkesutbildning. Regeringen avser,

att utifrån det arbete som genomförs i

projektgruppen och det slutbetänkande som

lämnas av KY-kommittén, återkomma i frågan

till riksdagen under senare delen av år 2000, med

ett samlat förslag om hur den eftergymnasiala

yrkesutbildningen skall dimensioneras och

organiseras från och med år 2002. Regeringens

utgångspunkt är att försöksverksamheten med

kvalificerad yrkesutbildning skall övergå i

reguljär verksamhet efter år 2001.

Grundläggande vuxenutbildning

Som en följd av kunskapslyftets satsning på

kortutbildade har i vissa kommuner andelen

studerande på grundläggande nivå ökat kraftigt.

Regeringen har tilldelat kommuner där ökningen

överstigit 10 % särskilda medel även för

grundläggande vuxenutbildning. I riket som

helhet har andelen studerande på grundläggande

vuxenutbildning trots detta inte ökat.

Regeringen anser, att det finns skäl att även

under den resterande kunskapslyftsperioden

fördela 5 000 platser till kommuner, där

ökningen inom grundläggande vuxenutbildning

är mycket stor på grund av att en stor andel

saknar utbildning motsvarande grundskola.

Kommunerna har skyldighet att aktivt verka för

att nå dem som har rätt till grundläggande

vuxenutbildning och för att motivera dem att

delta i utbildning. Regeringen ser det som

angeläget att kommunerna prioriterar vuxna som

saknar den grundläggande kompetensen inom

ramen för det generella statsbidraget till

kommunerna. Ett viktigt led i

kunskapslyftssatsningen är att tillgodose de

studerande utifrån individuella behov. För många

vuxna kan det innebära att börja på

grundläggande nivå eller att förena studier på

grundläggande och gymnasial nivå. Regeringen

ser det som angeläget att Skolverket i

kontakterna med kommunerna tydliggör det

ansvaret.

Deltagare i behov av särskilt stöd

 Människor med funktionshinder är till större del

arbetslösa och andelen med låg utbildning är

högre jämfört med den övriga befolkningen. Om

hinder för deras utbildning kan överbryggas kan

det medföra ökade möjligheter för dem att

komma ut på arbetsmarknaden.

Vuxenutbildning kan också vara en del av en

rehabilitering och en väg ut ur isolering och

förtidspensionering. Regeringen har mot denna

bakgrund gett Kunskapslyftskommittén i

uppdrag att utreda situationen för studerande

med funktionshinder inom alla former av

vuxenutbildning. Ansvarsfördelningen mellan

stat, kommun, landsting och den enskilde skall

också kartläggas och analyseras. Uppdraget skall

redovisas slutligt i mars år 2000. Kommittén har i

sitt delbetänkande Vuxenutbildning för alla?

Andra året med Kunskapslyftet (SOU 1999:39)

bl.a. visat på behoven av läromedel och

specialpedagogiskt stöd. Statens institut för

handikappfrågor i skolan (SIH) har analyserat

behovet av utbildning och kompetens för

teckenspråkslärare samt behoven av tolkar inom

teckenspråksområdet.

 Regeringen anser att förutsättningarna för

studerande med funktionshinder och deltagare

med behov av särskilt stöd måste stärkas och

avser att återkomma med förslag på åtgärder

efter det att Kunskapslyftskommittén lämnat sitt

slutbetänkande våren år 2000.

Distansutbildning

Distansutbildning är ett viktigt led i förnyelsen

av utbildningssystemen, inte minst inom

vuxenutbildningen. Förutsättningarna att nå nya

grupper ökar med hjälp av distansutbildning.

Distansutbildning ökar också förutsättningarna

för ett flexibelt lärande.

Regeringen anser det viktigt att SSV-skolorna,

med den erfarenhet de har av distansutbildning

fortsätter det utvecklingsarbete, som nu

påbörjats i syfte att stimulera kommunerna,

folkbildningen och andra utbildningsanordnare

att använda distansutbildning bl.a. för att uppnå

större flexibilitet vad gäller tid och rum.

En särskild arbetsgrupp har tillsatts med

uppgift att leda projektverksamhet under åren

1999 och 2000. Målsättningen är förutom att

utveckla distansmetoder inom gymnasial

vuxenutbildning, även att utveckla funktioner

vid SSV-skolorna till stöd för flexibel utbildning

genomförd av kommunala

vuxenutbildningsanordnare. Arbetsgruppen skall

föreslå projekt för vilka regeringen beslutar om

tilldelning av medel.

Regeringen anser att ett samarbete mellan de

båda SSV-skolorna är viktigt för att öka

samutnyttjandet i verksamheten.

7.5 Övriga frågor

7.5.1 Interkommunal ersättning för

riksrekryterande

påbyggnadsutbildningar

Sammanfattning

I syfte att ändra reglerna om interkommunal

ersättning för riksrekryterande påbyggnads-

utbildningar inom kommunal vuxenutbildning

(komvux) föreslår regeringen en ändring i skol-

lagens bemyndigande för regeringen eller den

myndighet som regeringen bestämmer att med-

dela föreskrifter på området.

Ärendet och dess beredning

En arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementet

har under våren 1999 utarbetat en promemoria

om interkommunal ersättning för riksrekryte-

rande påbyggnadsutbildningar inom komvux

(pm 1999-05-12, dnr U1999/1925/V).

I promemorian föreslås att skyldigheten att

betala interkommunal ersättning enligt

2 kap. 17 § förordningen (1992:403) om kom-

munal vuxenutbildning skall ändras så att en

kommun eller ett landsting som har tagit in en

elev som är hemmahörande i en annan kommun

till en påbyggnadsutbildning skall ha rätt till

ersättning för sina kostnader för elevens utbild-

ning från den kommun som var elevens hem-

kommun vid tidpunkten för beslutet om

intagningen till utbildningen. För att förslaget

skall kunna genomföras krävs det enligt

promemorian att bemyndigandet i 11 kap. 24 §

skollagen (1985:1100) skall ändras så att

regeringen eller den myndighet som regeringen

bestämmer får meddela föreskrifter om

skyldighet för inte bara hemkommuner utan

också andra kommuner att betala ersättning för

påbyggnadsutbildning till den kommun eller det

landsting som anordnar utbildningen.

Promemorian har remissbehandlats.

Gällande bestämmelser

Bemyndigande

Enligt 11 kap. 24 § skollagen får regeringen eller

den myndighet som regeringen bestämmer med-

dela föreskrifter om skyldighet för hemkommu-

nen att betala ersättning för gymnasial vuxen-

utbildning till den kommun eller det landsting

som anordnar utbildningen. Av 11 kap. 2 § tredje

stycket följer att bestämmelsen gäller också

påbyggnadsutbildning.

Skyldigheten för hemkommuner att betala

interkommunal ersättning motsvaras av en skyl-

dighet att ta emot behöriga sökande från andra

kommuner. Skyldigheten att ta emot behöriga

sökande gäller enligt 11 kap. 20 § skollagen om

hemkommunen har åtagit sig att svara för kost-

naderna för elevens utbildning eller om det är

fråga om en sådan utbildning eller

utbildningsplats för vilken en kommun eller ett

landsting har rätt till ersättning enligt föreskrifter

som utfärdats med stöd av 11 kap. 24 §.

Hemkommun

För den som är bosatt i landet avses i skollagen

med hemkommun den kommun i vilken perso-

nen är folkbokförd. Är personen inte folkbok-

förd i landet eller är kvarskriven i en kommun

enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) avses

med hemkommun den kommun i vilken perso-

nen vistas stadigvarande eller, om personen sak-

nar stadigvarande vistelseort, den kommun i vil-

ken personen för tillfället uppehåller sig

(1 kap. 15 § första stycket skollagen).

Enligt folkbokföringslagen skall en person

vara folkbokförd där han eller hon anses vara

bosatt, och bosatt anses en person som

huvudregel vara där han eller hon tillbringar sin

s.k. dygnsvila eller kan antas komma att

regelmässigt tillbringa sin dygnsvila (6 och 7 §§).

För elever under 18 år finns det vissa särskilda

regler i folkbokföringslagen om var de skall anses

vara bosatta. Normalt har emellertid de elever

som genomgår en påbyggnadsutbildning fyllt

18 år.

Tvingande regler om interkommunal ersättning

Regeringen har meddelat föreskrifter om inter-

kommunal ersättning för påbyggnadsutbildning i

förordningen (1992:403) om kommunal vuxen-

utbildning. I 2 kap. 17 § föreskrivs att en kom-

mun som har tagit in en elev som är hemma-

hörande i en annan kommun till en

påbyggnadsutbildning har rätt till ersättning för

sina kostnader för elevens utbildning från

elevens hemkommun enligt bestämmelserna i

18 och 19 §§. Detsamma gäller för ett landsting

som har tagit in en elev till en sådan utbildning.

Det är med andra ord i regel den kommun där

eleven är folkbokförd som är ersättningsskyldig

för elevens utbildning.

Rätt till interkommunal ersättning föreligger

enligt 2 kap. 18 § om eleven har tagits in på en

teknikerutbildning som anordnas enligt Statens

skolverks föreskrifter om Teknikerutbildning

inom kommunal vuxenutbildning (SKOLFS

1996:6).

Rätt till ersättning föreligger också enligt

2 kap. 19 § för de utbildningar och det antal års-

studieplatser som Statens skolverk efter ansökan

beslutar om. Regeringen beslutar särskilt om det

sammanlagda antalet årsstudieplatser.

Regeringens överväganden

Regeringens förslag: Bemyndigandet i 11 kap. 24 §

skollagen skall ändras så att regeringen eller den

myndighet som regeringen bestämmer får

meddela föreskrifter om skyldighet för en

kommun att betala ersättning för gymnasial

vuxenutbildning till den kommun eller det

landsting som anordnar utbildningen.

Ändringen skall träda i kraft den 1 januari

2000.

Arbetsgruppens förslag överensstämmer med

regeringens.

Remissinstanserna: Av de remissinstanser

som yttrat sig har samtliga, utom en, tillstyrkt

förslaget eller lämnat det utan erinran. Ingen av

remissinstanserna har framfört några synpunkter

på utformningen av förslaget till ändring av

bemyndigandet i skollagen. Enligt Svenska

Kommunförbundet bör emellertid

bemyndigandet inte användas i andra

sammanhang än nu aktuella.

Många av remissinstanserna välkomnar för-

slaget och menar att interkommunala intäkter är

en förutsättning för anordnande av påbygg-

nadsutbildningar. En av remissinstanserna, Riks-

förbundet för kommunal och statlig vuxen-

utbildning, Rvux, menar dock att förslaget bara

innebär en viss förbättring av nuvarande system

och att förslaget endast har en marginell effekt på

grund av bl.a. att det nuvarande antalet riks-

rekryterande platser, 8 519, är otillräckligt.

Nacka kommun anser att de nya reglerna bör

omfatta även icke riksrekryterande påyggnads-

utbildningar och övrig utbildning inom komvux.

Stockholms stad instämmer inte i förslaget och

föreslår att översynen och ändringen av ersätt-

ningsreglerna skjuts upp till år 2002, då kvalifice-

rad yrkesutbildning föreslås övergå i reguljär

verksamhet.

Skälen för regeringens förslag: En kommun

eller ett landsting har inte någon generell

skyldighet att ta emot en behörig sökande från

en annan kommun till en påbyggnadsutbildning.

I det följande avses med kommun som anordnar

påbyggnadsutbildning även landsting som

anordnar sådan utbildning. En skyldighet att ta

emot behöriga sökanden föreligger dock enligt

vad som tidigare har anförts om hemkommunen

har åtagit sig att svara för kostnaderna för elevens

utbildning eller om det är fråga om en sådan ut-

bildning för vilken en kommun har rätt till

interkommunal ersättning enligt föreskrifter

som har utfärdats med stöd av 11 kap. 24 § skol-

lagen.

Ett flertal kommuner är emellertid i dag inte

villiga att åta sig att betala kostnaderna för att en

elev skall få gå i en annan kommuns påbyggnads-

utbildning, och den anordnande kommunen är

normalt inte beredd att ta på sig en sådan kost-

nad. En skyldighet att åta sig att svara för en

elevs utbildning föreligger endast, om en

sökande med hänsyn till sina personliga

förhållanden har särskilda skäl att få gå i en annan

kommuns påbyggnadsutbildning (11 kap. 21 §

andra

stycket skollagen). Detta medför att vuxna

många gånger inte har tillgång till annan

utbildning än den som anordnas i

hemkommunen.

Elevunderlaget för många påbyggnadsutbild-

ningar är för litet för att de skall kunna anordnas

i varje kommun. Många angelägna men smala

utbildningar kan därmed inte komma till stånd

eller endast anordnas på ett fåtal orter. Utbild-

ningsanordnaren kan sällan få tillräckligt stora

grupper och därmed en rimlig kostnad per kurs-

plats med deltagare huvudsakligen från den egna

kommunen. Det krävs i stället en regional eller

nationell rekrytering. Om detta inte fungerar,

innebär det att utbudet av påbyggnadsutbild-

ningar utarmas.

Regelsystemet för de riksrekryterande

påbyggnadsutbildningarna innebär, som framgått

ovan, att ersättningsskyldigheten åvilar elevens

hemkommun. En stor del av eleverna är vid tid-

punkten för beslut om intagning bosatta i en an-

nan kommun än den kommun som anordnar

utbildningen. Om en sådan elev därefter flyttar

och bosätter sig i anordnarkommunen upphör i

regel den ursprungliga hemkommunens ersätt-

ningsskyldighet, eftersom denna kommun inte

längre är att betrakta som hemkommun. Givetvis

får en sådan ordning betydelse för kommuners

benägenhet att anordna påbyggnadsutbildning.

Det är inte realistiskt att tro att de kommuner

som anordnar påbyggnadsutbildning är beredda

att ta på sig kostnaderna för elever från andra

kommuner (jfr prop. 1994/95:100 bil. 9 s. 35 och

prop. 1995/96:145 s. 18). Syftet med införandet

av tvingande regler om interkommunal ersätt-

ning var ju just att främja anordnandet av utbild-

ningar av riksintresse.

Mot den nu angivna bakgrunden bör regel-

systemet ändras på ett sätt som innebär att en

kommun som har tagit in en sökande från en an-

nan kommun som elev på en påbyggnadsutbild-

ning har rätt till ersättning för sina kostnader för

elevens utbildning från den kommun som var

elevens hemkommun vid tidpunkten för beslutet

om intagningen till utbildningen.

Eftersom bemyndigandet i 11 kap. 24 § skol-

lagen inte medger att någon annan kommun än

hemkommunen dvs. i regel den kommun där

eleven är folkbokförd åläggs ersättnings-

skyldighet, bör bestämmelsen ändras.

Regeringen föreslår att bemyndigandet utfor-

mas så att regeringen eller den myndighet som

regeringen bestämmer får meddela föreskrifter

om skyldighet för inte bara hemkommuner

utan även andra kommuner att betala ersättning

för gymnasial vuxenutbildning till den kommun

som anordnar utbildningen. Av 11 kap. 2 § tredje

stycket följer att bestämmelsen gäller också

påbyggnadsutbildning.

De nya reglerna bör träda i kraft den 1 januari

2000. De äldre bestämmelserna om ersättnings-

skyldighet bör dock gälla för utbildningar som

har påbörjats före ikraftträdandet.

7.5.2 Svenska Statens Språkresor AB

Efter förslag i propositionen Vissa skolfrågor

m.m. (prop.1995/96:206) har riksdagen anvisat

18 miljoner kronor på tilläggsbudget för

avveckling av Svenska Statens Språkresor AB

(bet. 1996/97:UbU5, rskr. 1996/97:15).

Avvecklingen av språkreseverksamheten är nu i

det närmaste genomförd och beräknas slutföras

under hösten. I maj 1999 beslöt styrelsen att

likvidera företaget. Av anvisade 18 miljoner

kronor har 9,9 miljoner förbrukats. Återstående

medel kommer inte att tas i anspråk.

7.6 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) granskar varje år

myndigheternas årsredovisningar och

delårsrapporter. Inom verksamhetsområdet har

ingen myndighet erhållit invändning i

revisionsberättelsen avseende årsredovisningen

för räkenskapsåret 1998. Dock har RRV lämnat

revisionsrapport beträffande några myndigheter.

Regeringens bedömning avseende

Sameskolstyrelsen och Svenska EU-

Programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling framgår under respektive

anslag.

7.7 Anslag

A1 Statens skolverk

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

275 004

Anslags-

sparande

25 182

1999

Anslag

270 481

Utgifts-

prognos

285 000

2000

Förslag

301 568

2001

Beräknat

306 517

1

2002

Beräknat

311 750

1

1 Motsvarar 301 568 tkr i 2000 års prisnivå.

Statens skolverk är statlig sektorsföreträdare för

det offentliga skolväsendet och för den av det

allmänna anordnade förskoleverksamheten och

skolbarnsomsorgen (barnomsorgen). Målet för

Skolverket är att genom uppföljning,

utvärdering, kvalitetssäkringsarbete, särskilda

utvecklingsinsatser, tillsyn samt nyttjande av

forskningsresultat aktivt verka för att de mål och

riktlinjer förverkligas för förskola, skola och

vuxenutbildning, som riksdagen och regeringen

har fastställt.

Skolverket har fått kraftigt vidgat

ansvarsområde genom att förskoleverksamhet

och skolbarnsomsorg tillförts verket samt

genom ansvaret för kunskapslyftet. Dessa

verksamheters andel av Skolverkets totala

kostnader, räknat på alla programmen, har ökat

från 2 % 1997 till 7 % under 1998. Skolverket har

vidare fått ett ökat ansvar att säkra kvalitet och

likvärdighet i undervisningen genom särskilda

uppdrag från regeringen att genomföra

kvalitetsgranskningar inom specifika områden.

En särskild kvalitetsgranskningsnämnd har

inrättats vid Skolverket fr.o.m. den 1 juli 1999.

Med anledning av ökade åtaganden har

Skolverket under budgetåret 1998 använt drygt

38 miljoner kronor mer än som tilldelats för

nämnda budgetår. Dessa medel har tagits från

det anslagssparande som Skolverket disponerat

från tidigare budgetår. En större del av

kvarvarande anslagssparande, som fanns vid

utgången av 1998, beräknar Skolverket använda

under 1999 för de ökade åtaganden och de

uppdrag regeringen redovisar i regleringsbrevet

för 1999. Resterande överskott vid utgången av

1999 beräknas att användas och vara förbrukat

vid utgången av år 2000.

Skolverket anför att detta anslag behöver

tillföras 5 miljoner kronor som en

engångsanvisning för år 2000 för intensifierat

utvecklingsarbete avseende produktion och

distribution av prov. Skolverket bedömer också

att verket behöver tillföras ytterligare resurser

för införande av projektarbete i gymnasieskolan,

arbetsuppgifter rörande kompletterande

fristående skolor samt deltagande i större

internationella undersökningar.

Riksdagens revisorer har på eget initiativ

granskat Skolverket och skolans utveckling,

vilket redovisas i rapporten Skolverket och

skolans utveckling (Förslag till riksdagen

1998/99:RR8).

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Skolverkets organisation består av en central del i

Stockholm och en regional del,

fältorganisationen (avdelningen för analys och

stöd till kommuner och skolor). Skolverket hade

265 fast anställda den 31 december 1998, varav

105 arbetar inom fältorganisationen. På grund av

den ökande mängd uppgifter som verket fått, har

antalet fast anställda ökat från tidigare års 236

fast anställda. Under året har ett stort antal

experter anlitats under kortare eller längre

perioder på projektbasis. Ca 30

utbildningsinspektörer har arbetat med de

särskilda kvalitetsgranskningarna.

Skolverket har under 1998 prioriterat arbetet

för att skolorna skall nå måluppfyllelse genom

- kunskapsuppbyggnad om styrsystemet och

om måluppfyllelse och kvalitet i

verksamheterna

- att likvärdigheten skall diskuteras på alla

nivåer

- att driva på utvecklingen av kommunernas

styrning och egenkontroll och kommunernas

arbete med uppföljning och utvärdering

- att befästa reformgenomförandet.

Arbetet inom Skolverket har bedrivits med

målsättningen att utveckla användbara

kvalitetsindikatorer och att stödja kommuner

och skolor i den lokala uppföljningen och

utvärderingen av skolan.

Skolverket redovisar sin verksamhet 1998

under olika verksamhetsprogram.

Uppföljningsprogrammet kännetecknas av

långsiktighet och av förvaltning och

vidareutveckling av stora grundläggande

informationssystem, som skall ge faktaunderlag

för diskussionen inom ansvarsområdet.

Skolverket utvecklar sina uppföljningssystem

kontinuerligt. Särskilt angeläget har det varit att

införliva de nya verksamheterna

förskoleverksamhet, förskoleklass,

skolbarnsomsorg och kunskapslyftet i den

nationella uppföljningen.

Målet för utvärderingsprogrammet är att

främja barnomsorgens, skolans och

vuxenutbildningens utveckling mot de nationella

målen genom att förse staten och huvudmännen

med kunskap om verksamheternas kvalitet och

utveckling. Särskild uppmärksamhet har under

1998 ägnats åt variationer och olikheter i

utbildningsresultat, skolans styrning, den

pågående reformeringen av grundskolan,

integration av skola och barnomsorg samt

kunskapslyftet. Insatserna har under 1998

prioriterats mot grundskolan.

Målet för Skolverkets tillsyn är att främja

utvecklingen av barnsomsorgen och

skolväsendet mot de nationella målen genom en

kontroll av att statliga bestämmelser efterlevs.

Tillsynen har särskilt fokuserat kommunernas

styrning och egenkontroll, elever i behov av

särskilt stöd samt kränkande behandling.

Andelen av Skolverkets totala resurser som har

använts för tillsyn är ca 8 %. Skolverket har

strävat efter att öka sin egeninitierade tillsyn över

det offentliga skolväsendet för att kunna fullgöra

uppdraget att granska alla kommuner inom en

sjuårsperiod räknat fr.o.m. år 1997.

Skolverket har under året genomfört

nationella kvalitetsgranskningar enligt särskilt

uppdrag från regeringen. Resultatet av

kvalitetsgranskningarna har redovisats i en

rapport till regeringen i januari 1999. Skolverket

redovisar positiva erfarenheter av det första årets

arbete med nationella kvalitetsgranskningar.

Kommunerna har påbörjat arbetet med

kvalitetsredovisningar (SFS 1997:702) men

kommit olika långt.

Utvecklingsprogrammet är det program som

ökat mest under året i kostnader räknat.

Utveckling av skolans mål- och styrdokument

samt stöd till skolutveckling står för den största

ökningen inom programmet. Resursåtgången har

ökat framför allt för barnomsorgen. Skolverket

redovisar sitt arbete med att se över samtliga

nationellt fastställda kursplaner. Det omfattande

förändringsskede som barnomsorg och

skolväsende befinner sig i återspeglas i ett stort

antal ansökningar från nämnda verksamheter om

stöd till kompetensutveckling och andra

särskilda skolutvecklingsprojekt. En tydlig

koppling mellan kompetensutveckling och mer

långsiktig skolutveckling noteras.

Målet för forskningsprogrammet har under

året varit att fördela medel till forskning inom

skol- och utbildningsområdet, stödja etablering

av nätverk av forskare samt stödja publicering

och främja utnyttjande av forskningsresultat.

Skolverket har under året reviderat sitt

forskningsprogram och i en särskild

forskningsplan redovisat sin planerade framtida

forskningsverksamhet. Verket kommer i

fortsättningen att lägga större vikt vid

forskningsstrategiska områden, där forskning

saknas eller är ringa, samt vid

forskningsanvändning och spridning av

forskning.

Skolverket har också under år 1998 genomfört

en större omorganisation för att bättre svara mot

de krav som nya uppdrag och det vidgade an-

svarsområdet ställer.

Resultatbedömning

Skolverket ger i årsredovisningen en utförlig

redovisning av sitt arbete under de olika

programmen. Skolverket har i allt väsentligt

redovisat uppdrag och återrapporteringar enligt

regleringsbrevet. Skolverket redovisar mer

resultatinformation och behov av åtgärder än

tidigare, vilket regeringen efterfrågat och

bedömer positivt. Regeringen har under ett antal

år begärt ökning av tillsynen, vilket däremot inte

infriats.

Enligt regleringsbrevet har Skolverket i

uppdrag att utveckla indikatorer som belyser

kvalitetsutvecklingen inom såväl barnomsorg

som det obligatoriska skolväsendet och de

frivilliga skolformerna. Verket skulle i

årsredovisningen redovisa vilka indikatorer som

utvecklats. Skolverket hann inte färdigställa detta

arbete. Redovisningen har i stället skett i augusti

1999.

Slutsatser

Skolverket har genom regeringens skrivelse

Utvecklingsplan för förskola, skola och

vuxenutbildning kvalitet och likvärdighet (skr.

1996/97:112) fått en förändrad och tyngre roll

som sektorsföreträdare för skolområdet. Förslag

och målsättningar som presenterades i

utvecklingsplanen har förts vidare genom bl.a. de

första genomförda nationella

kvalitetsgranskningarna samt i de propositioner

som därefter presenterats såsom propositionen

om Läroplan för förskola (prop. 1997/98:93),

propositionen Gymnasieskola i utveckling

kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169),

propositionen Elever med funktionshinder

ansvar för utbildning och stöd (prop.

1998/99:105), och propositionen Vissa

skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110). Arbetet att

utvärdera och säkra utbildningens kvalitet och

likvärdighet är en nyckelfråga och kommer att

stärkas ytterligare genom Skolverkets

kvalitetsgranskningsnämnd. Regeringen har i

utvecklingsplanen Samverkan, ansvar och

utveckling Utvecklingsplan för förskola, skola

och vuxenutbildning (skr. 1998/99:121)

utvecklat sin syn på prioriterade områden under

de kommande åren.

De mål som fastlagts för Skolverket bör gälla

även under år 2000. Skolverket skall inom sitt

ansvarsområde aktivt främja och säkra

uppfyllelsen av de nationella målen. Därvid skall

särskilt verksamhetens kvalitet och likvärdighet

hävdas. Utvecklingen av uppföljningsbara

kvalitetsindikatorer är här central. Skolverket bör

fortsatt intensifiera sitt arbete att stödja

kommunerna i reformarbetet och stärka

kommunernas förmåga att genom egen

uppföljning, utvärdering och tillsyn utveckla

barnomsorgen och sitt skolväsende. Skolverkets

arbete skall ske med den inriktning som

presenterats i båda de ovan nämnda

utvecklingsplanerna. Regeringen utgår också från

att Skolverket ökar den egeninitierade tillsynen i

enlighet med begäran i regleringsbrevet.

Regeringen anser att Skolverket bör få

använda sitt anslagssparande för de utvidgade

verksamhetsområden verket fått avseende

barnomsorg och vuxenutbildning samt ökat antal

uppdrag avseende skolväsendet i övrigt. För

kvalitetsgranskningsnämndens verksamhet

tillförs Skolverket 25 miljoner kronor på

helårsbasis. Detta innebär att anslaget för år 2000

tillförts 12 miljoner kronor, eftersom anslaget

för år 1999 tillfördes 13 miljoner kronor.

Regeringen bedömer att övriga kostnader som

Skolverket tar upp i sitt budgetunderlag kan

rymmas inom tilldelade medel.

Skolverket bör även för budgetåret 2000 få

rätten att disponera högst 8 miljoner kronor

under sitt ramanslag för att stödja forskning.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk

justering gjorts av anslaget. Justeringen har

genomförts för att korrigera tidigare i anslaget

inlagd kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts

12 692 000 kronor.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

270 481

Pris- och löneomräkning

6 395

Justering av premier

12 692

Överföring från anslaget A2

12 000

Förslag 2000

301 568

För åren 2001 och 2002 beräknas anslaget

uppgå till oförändrad nivå i förhållande till år

2000. Detta innebär att anvisade medel för

kvalitetsgranskningsnämnden och nationella

prov som anvisats inom ramen för

tiopunktsprogrammet föreslås utgå även

fortsättningsvis.

A2 Utveckling av skolväsende och

barnomsorg

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

333 984

1

Anslags-

sparande

90 504

1

1999

Anslag

297 736

1

Utgifts-

prognos

331 154

1

2000

Förslag

313 799

2001

Beräknat

371 118

2002

Beräknat

622 899

1 Avser ramanslagen A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg, äldreanslagen

A4

Stöd för utveckling av skolväsendet, A6 Fortbildning m.m. och A7 Genomförande av

skolreformer samt för år 1998 anslaget A4 Genomförande av skolreformer.

Det övergripande syftet med verksamheterna

under anslaget är att utveckla de nationella mål-

och styrdokumenten och att ge stöd och

stimulans till barnomsorgens och skolväsendets

utveckling mot de nationella målen.

Från anslaget bekostas rektorsutbildning och

kompetensutveckling för barnomsorgens,

skolans och vuxenutbildningens personal,

utvecklingsarbete (kursplaner, betygskriterier),

visst produktionsstöd till läromedel och bidrag

till vissa organisationer. Medel fördelas som stöd

för att främja internationella kontakter, t.ex.

Sveriges anslutning till det europeiska centrumet

för moderna språk i Graz, för CEDEFOP:s

verksamhet och för administration av

utbytesprogrammet Education Européenne.

Medlen används också till övergripande projekt

inom områden såsom IT, jämställdhet och miljö.

Vidare utbetalas medel till Sveriges musik- och

kulturskoleråd, till Teknikcentrum i Linköping

och till Sveriges deltagande i OECD-projektet

Decentralised Programme on Educational

Building samt till OECD-projektet International

Life Skills Survey (ILSS).

På anslaget har under ett par år funnits ett

stort anslagssparande beroende på i huvudsak att

olika skolutvecklingsprojekt kommit igång

senare än planerat. Utvecklingen på anslaget

under 1998 och utfallet vid budgetårets utgång

visar att tilldelade medel samt anslagssparande

tagits i anspråk för de ändamål som de är avsedda

för. Det anslagssparande som fanns kvar vid

utgången av december 1998 under anslagen A2

Utveckling av skolväsende och barnomsorg

(30 613 000 kronor) och A4 Genomförande av

skolreformer (38 737 000 kronor) är intecknade

för projektstöd som kommer att betalas under

1999. Kvarvarande medel under de från

budgetåret 1995/96 uppförda

reservationsanslagen A4 Stöd för utveckling av

skolväsendet (6 508 000 kronor), A6

Fortbildning m.m. (7 942 000 kronor) och A7

Genomförande av skolreformer (6 704 000

kronor) är också intecknade och kommer att

förbrukas i sin helhet under 1999.

Skolverket utgår i sina bedömningar och

beräkningar av medelsbehovet under anslaget

från en oförändrad ambitionsnivå vad gäller

verksamhetsövergripande mål för barnomsorg

och skola, och att den statliga ambitionen att

stödja skolans utveckling och att säkra

uppfyllelsen av de nationella målen ligger fast.

Skolverket beräknar behovet för

utvecklingsarbete till sammanlagt 60,6 miljoner

kronor, vilket är en ökning med 13 miljoner

kronor för utvecklingsarbete.

Regeringens överväganden

Resultatinformation/resultatbedömning

De statliga insatserna för att stödja utveckling

inom barnomsorg och skolväsende inriktas mot

att

- utveckla de nationella mål- och

styrdokumenten så att de fortlöpande svarar

mot krav på aktualitet och funktionalitet samt

lämna förslag om förändringar i mål eller

regelsystem där så bedöms nödvändigt

- stödja reformering av barnomsorg och

skolväsende med särskild tonvikt på områden

som bedöms som kritiska i reformeringen

eller där svårigheter uppstått

- främja barnomsorgens, skolans och

vuxenutbildningens utveckling mot de

nationella målen inom områden som antingen

utifrån analys av undersökningsresultat är

eller kan bli problemområden, eller som bör

samordnas nationellt eller som särskilt lyfts

fram i läroplanerna.

Skolverket redovisar ett omfattande arbete

under detta anslag. Kursplaner, nationella mål-

och styrdokument revideras och arbete pågår

med en total översyn av mål- och

styrdokumenten. Skolverket ger stöd till

genomförande av skolreformer, bl.a. genom

seminarier från Skolverket centralt och från

fältorganisationen och genom skriftigt material.

Ett omfattande referens- och

kommentarmaterial och kunskapsöversikter

utarbetas. En stor del av anslaget omfattar stöd

till kompetensutveckling av personal inom

barnomsorg, skola och vuxenutbildning samt

stöd till skolutveckling. Skolverket bidrar till

utvecklingen av IT-användningen genom

kunskapsproduktion och erfarenhetsspridning.

Främst genom Skoldatanätet bidrar Skolverket

till att ge skolorna goda förutsättningar i deras

arbete att implementera IT i undervisningen.

Skolverket bedriver ett nödvändigt och viktigt

arbete med medel från detta anslag. Det är

önskvärt att Skolverket i större utsträckning

försöker redovisa effekter av verkets insatser.

Skolverket redovisar effekter av sina

reformstödjande skrifter, fältenheternas

seminarier, den statliga rektorsutbildningen och

stöd till IT-utvecklingen. Effekterna av

Skolverkets stöd till kompetensutveckling och

skolutvecklingsprojekt i övrigt bör

uppmärksammas mer av verket. Skolverket

aktualiserar behovet av en diskussion om hur de

statliga medlen skall hanteras med tanke på den

mer långsiktiga inriktning som kommuners,

förskolors och skolors ansökningar om medel

för utvecklingsarbete och kompetensutveckling

visar.

Slutsatser

Ett omfattande reformarbete pågår inom skol-

området. Reformarbetet omfattar främst

integrationen skola förskola samt utvecklingen

inom gymnasieskolan och vuxenutbildningen.

En utveckling pågår också att öka samarbetet

mellan barnomsorgen, skolan och

vuxenutbildningen i kommunerna med

högskolan inom ramen för regionala pedagogiska

utvecklingscentra. Inom ramen för tilldelade

medel bör Skolverket på olika sätt stödja detta

förändringsarbete samt redovisa resultat av sina

insatser.

Som ett led i arbetet med måluppfyllelse i

verksamheterna gör regeringen för närvarande

omfattande insatser rörande

kompetensutveckling och stöd till

skolutvecklingsprojekt. Som en följd av den

ekonomiska vårpropositionen 1999 (prop.

1998/99:100) avsätter regeringen 500 miljoner

kronor under en treårsperiod för

utvecklingsinsatser inom skolväsendet, varav en

del avser kompetensutveckling. Medlen fördelar

sig med 30 miljoner kronor år 2000, 80 miljoner

kronor år 2001 och 390 miljoner kronor år 2002.

Därtill kommer medel som tidigare erhållits i det

s.k. tiopunktsprogrammet.

Genom tiopunktsprogrammet från 1998

genomförs under 1999

kompetensutvecklingsinsatser för lärare i

naturvetenskap, teknik och miljö samt för lärare i

yrkesämnen. Dessa satsningar beräknas fortsätta

under år 2000 med sammanlagt ca 50 miljoner

kronor.

Av medlen från anslaget avses under år 2000

omfattande kompetensutveckling inom det

specialpedagogiska området riktas mot lärare

inom förskoleklassen och det obligatoriska

skolväsendet. Vidare avses resurser avsättas för

kompetensutveckling inom det metodologiska

området för lärare i skolor med elever med

många olika nationaliteter och språk,

språkutveckling (läs- och skrivprocessen), samt

för utveckling av arbetssätt och

arbetsorganisation avseende lärare i kärnämnen

och karaktärsämnen i gymnasieskolan. En del av

utvecklingsinsatserna kommer att avse

skolbibliotekens pedagogiska roll i skolan.

Skolverket bör få i uppdrag att fördela medlen

efter ansökan av kommun eller skola. Behoven

av kompetensutveckling redovisas i avsnitt 4.4.2

under rubriken Nya initiativ för förbättrad

måluppfyllelse.

Inom ramen för arbetet med den s.k.

avsiktsförklaringen avser regeringen att stödja

lärares möjlighet att delta i forskningsprojekt och

andra utvecklingsprojekt med medel under detta

anslag. För insatserna redogörs i avsnitt 4.4.2

under rubriken Nya initiativ för förbättrad

måluppfyllelse.

Skolverket har den 1 mars 1999 redovisat ett

uppdrag angående romska elevers skolsituation.

Skolverket föreslår att särskilda

utvecklingsmedel avsätts. Enligt regeringen bör

medel från detta anslag också användas för att

stödja lokalt utvecklingsarbete.

Lärarhögskolan i Stockholm disponerar från

detta anslag särskilda medel för uppgifter

rörande svenska som andraspråk och

svenskundervisning för invandrare. Regeringen

föreslår att 3 092 000 kronor förs över till

anslaget A14 Bidrag till viss verksamhet inom

vuxenutbildning.

Regeringen föreslår vidare att 1,2 miljoner

kronor förs över från detta anslag till anslaget B2

Uppsala universitet: Forskning och

forskarutbildning för särskilda insatser inom

området samt 200 000 kronor till utgiftsområde

17 anslaget L1 Bidrag till folkbildningen för

fortsatt stöd till Sveriges folkhögskoleelevers

förbund (SFEF).

Regeringen bedömer att övriga kostnader som

Skolverket tar upp i sitt budgetunderlag kan

rymmas inom tilldelade medel.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

297 736

Pris- och löneomräkning

2 555

Ökat resursbehov

30 000

Överföring till anslaget A1

-12 000

Överföring till anslaget A14

-3 092

Överföring till anslaget B2

-1 200

Överföring till UO17, anslaget

L1

- 200

Förslag 2000

313 799

För år 2001 beräknas anslaget uppgå till

371 118 000 kronor och för år 2002 till

622 899 000 kronor.

A3 Forskning inom skolväsendet

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

14 581

1

Anslags-

sparande

177

1999

Anslag

8 040

Utgifts-

prognos

8 200

2000

Förslag

8 115

2001

Beräknat

8 269

2002

Beräknat

8 435

1 Inklusive äldreanslag.

Skolverkets forskningsprogram skall på

vetenskaplig grund öka kunskapen om det

svenska skolväsendets förutsättningar och

resultat samt nyttiggörandet av denna kunskap.

Skolverkets stöd till forskning skall inriktas mot

områden av särskild betydelse för skolväsendet

och förskoleområdet. När det gäller stöd till

forskning beträffande skolsituationen för elever

med funktionshinder skall det ges i samråd med

Statens institut för handikappfrågor i skolan.

Målet för forskningsprogrammets verksamhet

under 1998 har varit att

- fördela medel till forskning inom skol- och

utbildningsområdet

- stödja etablering av nätverk av forskare

- stödja publicering och främjande av

forskningsresultat.

Under 1998 har Skolverket finansierat

forskningsprojekt inom samtliga områden av

programmet. Den mest omfattande delen är de

fem basområdena som innebär forskning om

skolans verksamhet utbildningens innehåll,

utformning och resultat (I), skolan som kultur-

och arbetsmiljö (II), styrning och ledning av

utbildning - central, regional och lokal

utbildningsplanering (III), utbildningens

effekter och effektivitet (IV) samt utbildning

och utbildningspolitik i samhället (V).

Skolverket har redovisat en plan för

inriktningen av sin framtida

forskningsverksamhet enligt det uppdrag som

gavs i regleringsbrevet för budgetåret 1998.

Planen tar sin utgångspunkt i de erfarenheter

som gjorts under 1990-talet och i de krav som

uttryckts av regering och riksdag i senaste års

forsknings- och budgetpropositioner liksom i

regleringsbrev. Planen har två huvuddelar, som

dels gäller strategier för att föra

kunskapsbildningen vidare, dels metoder för ett

bättre kunskapsutnyttjande. Inom de två delarna

har Skolverket formulerat ett antal

huvudinriktningar för verksamheten och inom

dessa aktiviteter av olika slag. Skolverket anför

att det är svårt att driva systematisk och

långsiktig kunskapsbildning inom ett så stort

område som barnomsorg, skola och

vuxenutbildning med alltför begränsade medel.

Skolverket hemställer att 25 miljoner kronor

anvisas för forskningsverksamhet för år 2000.

Detta innebär en ökning av anslaget med 17

miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

Skolverkets anslag för forskning blev av

statsfinansiella skäl föremål för en kraftig

besparing i 1997 års budget. Behovet av

skolforskning och skolans forskningsanknytning

har ökat mot bakgrund av genomgripande

förändringar inom skolområdet. Regeringen ser

det som prioriterat att öka Skolverkets

forskningsanslag.

Skolverket har efter regeringens medgivande

bedrivit fortsatt forskningsverksamhet med

utnyttjande av andra tillgängliga medel inom

Skolverket. Möjligheterna att utnyttja

reserverade medel på samma sätt som under

1999, då Skolverket får disponera högst 8

miljoner kronor av tillgängliga medel under

ramanslaget A1 Statens skolverk för att stödja

forskning, bedöms som alltmer begränsade.

Skolverkets uppdrag har vidgats till att

omfatta även barnomsorgen. Likaså har

vuxenutbildningen genom bl.a. kunskapslyftet

och betoningen av ett livslångt lärande vidgat

ansvarsområdet, inte minst när det gäller den

långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Det lokala

pedagogiska utvecklingsarbetet i skolan, behovet

av forskarutbildade lärare i skolan samt den

förändrade lärarrollen har accentuerat behovet av

kontakter och samarbete mellan skola och

forskning. Forskarutbildade lärare kan bidra till

att stärka ett kvalificerat utvecklingsarbete med

forskare och lärare/praktiker i samverkan (FoU-

arbete). Forskningsanknytningen har betydelse

för skolans och vuxenutbildningens utveckling

och kvalitet. Forskningen har även stor betydelse

för lärarutbildningen och som en del i

utvecklingen av regionala pedagogiska

utvecklingscentra. Behovet av forskningsinsatser

på skolområdet kommer att övervägas i samband

med den forskningspolitiska propositionen.

Regeringen stöder inriktningen av Skolverkets

forskningsverksamhet i enlighet med vad verket

redovisat i sin forskningsplan. Forskning är en

verksamhet som ofta förutsätter långsiktig

planering och genomförande, vars resultat endast

kan bedömas på lång sikt.

Regeringen delar Skolverkets bedömning om

värdet av den långsiktiga

kunskapsuppbyggnaden och det ökade behovet

av att dels vidga disciplinbasen och det

tvärvetenskapliga samarbetet i forskningen, dels

öka samarbetet med skolan och lärarna som

nyttjare av skol- och utbildningsforskning.

Skolverket framhåller behovet av att bygga upp

ett virtuellt forskningsbibliotek för spridning

och ömsesidig kommunikation om forskningen.

Regeringen ser positivt på detta.

Regeringen har för avsikt att låta Skolverket

under en treårsperiod disponera sammanlagt 6

miljoner kronor av det anslagssparande som står

till regeringens förfogande under anslaget A8

Specialskolor och resurscenter, för att stödja och

stimulera pedagogisk forskning inom området

elever med funktionshinder.

För år 2000 beräknar regeringen anslaget till

Skolverkets forskningsverksamhet till 8 115 000

kronor. Därutöver bör Skolverket få använda

maximalt 8 miljoner kronor från ramanslaget A1

Statens skolverk för att fortsätta påbörjad

forskningsverksamhet för år 2000 om verket så

bedömer erforderligt. Tills vidare beräknar

regeringen anslaget till oförändrad nivå för åren

2001 och 2002.

A4 Program för IT i skolan

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Anslag

340 000

Utgifts-

prognos

340 000

2000

Förslag

501 254

2001

Beräknat

651 147

2002

Beräknat

0

Från och med budgetåret 1999 har under ett nytt

ramanslag medel anvisats för IT i skolan. Under

anslaget beräknas medel för

- delegationens kansli

- kompetensutveckling av lärare

- inköp av datorer

- stöd till infrastruktursatsningar

- övriga utgifter.

Regeringens överväganden

Satsningen på IT i skolan omfattar medel om

totalt 1 490 miljoner kronor under tre år. 340

miljoner kronor har anvisats för år 1999. För år

2000 beräknas 500 miljoner kronor och för år

2001 beräknas 650 miljoner kronor i 1999 års

prisnivå.

Delegationen för IT i Skolan (ITiS), som

tillkallades i maj 1998, har förberett

genomförandet av satsningen på IT i skolan.

Samtliga kommuner har anmält intresse att delta

i kompetensutvecklingen av lärare och ansökt

om statsbidrag för infrastrukturinvesteringar.

Kompetensutvecklingen av lärare inleddes med

en pilotomgång i mars 1999 och inleds i full skala

med ca 10 000 deltagare under hösten 1999.

Kompetensutvecklingen har utformats som ett

processinriktat lärande i arbetet. Ca 20 % av

statsbidragen till kommunerna kommer att

utbetalas under fjärde kvartalet 1999. Den andel

av statsbidraget för infrastrukturinvesteringar

som utbetalas under budgetåret anpassas till

medelsbehovet för kompetensutvecklingen och

övriga utgifter så att anslagsbelastningen så långt

möjligt överensstämmer med tilldelade medel.

IT och skolbibliotek kan ses som två delar av

samma informationsstrategi, där båda verktygen

kan användas för att skolan skall nå de

pedagogiska målen. Regeringen anser därför att

även skolbibliotekarier och annan personal som

har pedagogiska uppgifter i arbetslag bör kunna

ingå i kompetensutvecklingen.

A5 Förstärkning av utbildning i

storstadsregionerna

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Anslag

110 000

Utgifts-

prognos

110 000

2000

Förslag

265 000

2001

Beräknat

1 920 000

1

2002

Beräknat

3 585 000

1

1 Inklusive ett stegvis genomförande av en allmän förskola och en

maxtaxa i barnomsorgen.

Från och med budgetåret 1999 har medel

anvisats under ett nytt ramanslag för särskilda

utbildningsinsatser i storstadsregionerna. Medlen

får disponeras med början den 1juli 1999.

Under anslaget beräknas medel för

- förskola i socialt utsatta bostadsområden

- språkutveckling i skolan

- praktikanskaffning för vuxna invandrare.

Medlen disponeras efter förslag av

Storstadsdelegationen i de lokala utvecklingsavtal

som skall tecknas med storstadskommunerna.

Regeringens överväganden

Riksdagens beslut i anledning av propositionen

Utveckling och rättvisa en politik för

storstaden på 2000-talet (prop. 1997/98:165) har

lagt grunden för en nationell politik för

storstadsregionerna. Syftet är dels att

storstadsregionerna skall få goda förutsättningar

för en långsiktigt hållbar utveckling, dels bryta

den sociala och etniska segregationen i

storstadsregionerna, dels åstadkomma mera

jämlika levnadsvillkor för storstädernas alla

invånare oavsett ursprung och kön.

Storstadsdelegationen har under våren

förberett och inlett diskussioner om lokala

utvecklingsavtal med de sju kommuner som

enligt propositionen skall erbjudas att teckna

sådana avtal. I samtliga sju kommuner pågår ett

omfattande arbete med att utforma förslag till

innehåll i respektive avtal.

I avtalen kommer medel att fördelas till en

utbyggd förskoleverksamhet. 150 miljoner

kronor om året har avsatts under tre år (1 juli

1999 1 juli 2002). Ytterligare 75 miljoner

kronor föreslås för andra halvåret år 2002. För

att kommunerna skall få del av dessa medel skall

3 5-åringar i de berörda bostadsområdena

erbjudas förskola under minst tre timmar om

dagen med en särskild inriktning på barns

språkutveckling.

Vidare kommer i avtalen medel att fördelas för

språkutveckling i skolan. 50 miljoner kronor per

helår har avsatts för perioden 1999 2002. Medlen

skall användas för åtgärder som syftar till att

främja språkutvecklingen i svenska hos elever

med utländsk bakgrund.

Dessutom skall i avtalen medel fördelas för att

underlätta varvning mellan praktik och studier

för arbetslösa invandrare och sfi-studerande. 20

miljoner kronor per helår under en treårsperiod

har avsatts för ändamålet. Medlen skall främst

användas för extra personalresurser i

kommunerna i samband med anskaffning av

praktikplatser. Även andra kommuner än de sju

utpekade i propositionen kan komma i fråga för

dessa medel.

Regeringen förstärker nu

utbildningssatsningen i storstadsregionerna

inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen med

ytterligare 45 miljoner kronor år 2000. Medlen

skall användas till insatser där vuxna stödjer

skolelever t.ex. med läxläsning. Sådana satsningar

har tidigare framgångsrikt bedrivits av ideella

organisationer. Medlen skall även användas för

att bryta segregationen mellan infödda svenska

barn och ungdomar och sådana med utländsk

bakgrund, t.e.x. till kommuner för

utbytesprojekt inom förskola och skola med

detta syfte. Medlen fördelas med ca hälften för

vardera ändamålet.

Under anslaget har för åren 2001 och 2002

som en budgetteknisk åtgärd medel beräknats

för ett stegvis genomförande av en allmän

förskola och en maxtaxa i barnomsorgen. För

ändamålet har 1,7 miljarder kronor beräknats för

år 2001 och 3,4 miljarder kronor för år 2002.

Anslaget har inte pris- och löneomräknats.

A6 Statens institut för

handikappfrågor i skolan

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

114 158

Anslags-

sparande

8 244

1999

Anslag

119 351

Utgifts-

prognos

122 000

2000

Förslag

123 098

2001

Beräknat

125 002

1

2002

Beräknat

127 003

1

1 Motsvarar 123 098 tkr i 2000 års prisnivå.

Statens institut för handikappfrågor i skolan

(SIH) skall ge specialpedagogisk rådgivning och

stöd till kommunerna och sådana fristående

skolor som står under statlig tillsyn. SIH skall

också utveckla, framställa och distribuera

läromedel för synskadade, rörelsehindrade,

hörselskadade/döva och utvecklingsstörda

elever. SIH skall genom sina insatser verka för

att minimera de svårigheter som kan uppstå för

elever med funktionshinder.

En jämförelse mellan budget och utfall

budgetåret 1998 visar ett överskott på 8 244 000

kronor. Anslagssparandet, som dels beror på att

vissa satsningar vilat i avvaktan på propositionen

Elever med funktionshinder ansvar för

utbildning och stöd (prop. 1998/99:105), dels på

att satsningar av andra skäl blivit försenade,

kommer delvis att tas i anspråk detta budgetår.

Regeringens överväganden

Resultatinformation/resultatbedömning

Av SIH:s årsredovisning framgår att

myndigheten har en ny organisation för den

specialpedagogiska stödorganisationen som

innebär att utbildningsråden, från att tidigare ha

varit sektorsansvarig chef för en nationell

konsulentgrupp med inriktning på en viss

funktionsnedsättning, fått en ny roll med

chefsansvar för ett antal konsulentkontor. Den

nya organisationen har enligt myndigheten

gynnat samverkan mellan de olika

konsulentgrupperna och bidrar till utvecklingen

av en mer flexibel konsulentroll. I denna del kan

således konstateras att myndigheten följt

regeringens prioriteringar för den

specialpedagogiska stödorganisationen och att

effekterna av den nya organisationen synes

positiv. Den procentuella andelen av

konsulenternas tid som ägnas åt

specialpedagogisk rådgivning och stöd ligger

också på en fortsatt hög nivå, 71 %. Av

redovisningen framgår dock inte i vilken

utsträckning myndigheten prioriterat stöd och

rådgivning till kommunerna.

Jämfört med föregående år har, enligt

myndigheten, allt fler skolor upptäckt värdet

med åtgärdsprogram som blivit ett bra redskap

för att elev och förälder skall kunna vara

delaktiga i skolarbetet. Efterfrågan har varit stor

på det material som SIH tagit fram och som kan

användas som tankestruktur vid upprättandet av

åtgärdsprogram i förskolan respektive skolan.

Tillsammans har häftena sålts i mer än 6 000

exemplar.

Vad gäller utveckling och produktion av

läromedel för elever med handikapp redovisar

myndigheten att det utbud som finns på

marknaden är klart otillräckligt för SIH:s

målgrupper. Myndigheten framhåller att

bristerna är särskilt stora när det gäller läromedel

på teckenspråk. Såvitt gäller läromedelssidan för

de gravt synskadade eleverna bedömer

myndigheten att de i allt väsentligt får de

läromedel de behöver inom den tid som krävs

för att de skall kunna följa undervisningen på lika

villkor som övriga elever. Det är värt att notera

att framställningen av punktskriftsböcker

tidigare varit mest omfattande men att

framställningen av digitala e-textböcker ökat

kraftigt och under år 1998 för första gången varit

större i antal än punktskriftsproduktionen.

SIH har under året fortsatt det arbete som

syftar till att förbättra specialskolornas respektive

Tomtebodaskolans resurscenters

årsredovisningar. Regeringen noterar att

specialskolornas årsredovisningar uppvisar en

högre kvalitet och bättre jämförbarhet än tidigare

och att SIH:s arbete på så sätt haft positiv effekt i

detta hänseende.

När det gäller SIH:s verksamhet i stort har

regeringen tidigare efterfrågat en utveckling

respektive redovisning av resultatindikatorer

som mäter måluppfyllelse. Regeringen bedömer

det som angeläget att myndigheten redovisar

sådana mått vilka sannolikt kommer att

underlätta bedömningen av myndighetens

utveckling och resultat.

Slutsatser

I propositionen om Elever med funktionshinder

 ansvar för utbildning och stöd (prop.

1998/99:105) har regeringen redovisat sina

principiella utgångspunkter för den statliga

stödorganisationen i specialpedagogiska frågor.

Regeringen anser att den framtida

stödorganisationen bl.a. bör omfatta resurserna

för SIH:s konsulentorganisation. Den konkreta

utformningen av den framtida

stödorganisationen kommer framöver att bli en

uppgift för en i propositionen aviserad

organisationskommitté. I kommitténs uppdrag

kommer bl.a. att ingå att pröva möjligheterna att

samordna och koppla den specialpedagogiska

stödorganisationen till skolutveckling.

Regeringens avsikt är att

organisationskommitténs arbete skall bedrivas

skyndsamt men gör samtidigt bedömningen att

den förändrade organisationen tidigast kan starta

sin verksamhet under budgetåret 2001. Statens

engagemang för produktion av läromedel för

barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder

avses utredas i särskild ordning, vilket också

aviseras i propositionen.

I avvaktan på detta bör SIH ge fortsatt

prioritet åt den pågående samordningen av

konsulentverksamheten samt eftersträva att en

ökad andel av det specialpedagogiska stödet ges

på en övergripande nivå. SIH bör vidare

prioritera arbetet med att utveckla

resultatindikatorer som mäter måluppfyllelse och

som kan användas vid bedömningen av

myndighetens utveckling och resultat.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk

justering gjorts av anslaget. Justeringen har

genomförts för att korrigera tidigare i anslaget

inlagd kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts

3 183 000 kronor. Vidare har en minskning

gjorts av anslaget med 1 328 000 kronor för

lokalkostnader.

Anslaget beräknas i övrigt, med förbehåll för

resultatet av organisationskommitténs arbete, för

åren 2000 2002 till oförändrad nivå i förhållande

till år 1999.

A7 Skolutveckling och produktion av

läromedel för elever med

handikapp

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

18 687

1

Anslags-

sparande

5 300

1999

Anslag

21 361

Utgifts-

prognos

23 000

2000

Förslag

21 470

2001

Beräknat

21 814

2002

Beräknat

22 179

1 Inklusive äldreanslag.

Ur anslaget bekostas dels bidrag enligt

förordningen (1991:978) om statsbidrag till

produktion av vissa läromedel, dels kostnader för

utveckling och produktion av, samt information

om läromedel för elever med funktionshinder.

Från anslaget finansieras även kostnader för

arvoden till externa läromedelsproducenter och

annan expertis samt köpta tjänster för denna

verksamhet. Vidare bekostas av anslaget olika

utvecklingsinsatser enligt bedömning av Statens

institut för handikappfrågor i skolan (SIH).

Målet är att framställa läromedel och hjälpmedel i

nödvändigt antal och av god kvalitet för att

tillgodose målgruppens behov.

En jämförelse mellan budget och utfall

budgetåret 1998 visar ett anslagssparande på

5 300 000 kronor. Anslagssparandet beror dels på

ökade inkomster jämfört med föregående år, dels

på förseningar av vissa projekt samt det faktum

att efterfrågan på punktskriftsmaterial sjunkit

markant under 1998. Prognosen för innevarande

budgetår visar att anslagssparandet delvis

kommer att tas i anspråk detta budgetår.

Regeringens överväganden

Resultatinformation/resultatbedömning

Intäkterna från försäljning av läromedel uppgick

under budgetåret till 13 067 000 kronor och har

därmed ökat jämfört med föregående budgetår

då intäkterna uppgick till 11 212 000 kronor.

Samtliga enheter har ökat sin försäljning men

procentuellt sett är det försäljningen av

specialpedagogiska datorprogram och därtill

hörande komponenter som ökat mest. SIH

menar att resultatet kan ses som en del i

skolornas ökade satsningar på den nya tekniken

och då särskilt för elever i behov av särskilt stöd.

Antalet utvecklade läromedel varierar över åren

och har under år 1998 gått ned med drygt 20 %

jämfört med tidigare år. Minskningen beror,

enligt SIH, helt på det minskade antalet

beställningar av nya titlar till gravt synskadade

elever. Samtidigt har framställningen av digitala

e-textböcker ökat kraftigt och har under 1998

för första gången varit större i antal än

punktskriftsproduktionen. En samlad

bedömning av läromedelssituationen för de gravt

synskadade eleverna är att de i allt väsentligt får

de läromedel de behöver inom den tid som krävs

för att de skall kunna följa undervisningen på lika

villkor som övriga elever. Som nämnts under

föregående anslag framhåller SIH dock att det

utbud av läromedel som finns på marknaden är

otillräckligt för SIH:s målgrupper. För döva

elever anges bristerna som särskilt stora. SIH

framhåller än en gång det angelägna i att frågan

om läromedelsförsörjningen till synskadade

vuxenstuderande kommer till en snar lösning

och hoppas att Kunskapslyftskommittén

kommer att kunna redovisa förslag som kan leda

fram till större jämlikhet mellan olika

studieformer. Det höga priset på nämnda

läromedel är, enligt SIH, en trolig orsak till att

inga nya boktitlar beställts och tagits fram för

vuxenstuderande.

Slutsatser

I propositionen Elever med funktionshinder

ansvar för utbildning och stöd (prop.

1998/99:105) som överlämnades till riksdagen i

maj 1999 har regeringen aviserat en särskild

utredning vad gäller statens engagemang för

produktion av läromedel för barn, ungdomar och

vuxna med funktionshinder. Regeringen menar

med stöd av såväl Funkiskommittén som

Kunskapslyftskommittén (SOU 1999:39) att det

finns behov av en bredare översyn inom det

aktuella området och att de förslag som

Funkiskommittén redovisat i betänkandet

FUNKIS funktionshindrade elever i skolan

(SOU 1998:66) vad gäller läromedelsutveckling

och produktion bör överlämnas till den aviserade

utredningen för bedömning.

I avvaktan på nämnda utredning beräknas

nivån på anslaget för åren 2000 2002 vara

oförändrad i förhållande till år 1999.

A8 Specialskolor och resurscenter

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

420 217

Anslags-

sparande

55 618

1999

Anslag

432 580

Utgifts-

prognos

440 000

2000

Förslag

453 129

2001

Beräknat

460 184

1

2002

Beräknat

467 608

1

1 Motsvarar 453 129 tkr i 2000 års prisnivå.

Utbildningen i specialskolan har som mål att ge

barn och ungdomar med synskada, dövhet,

hörsel- eller talskada en till varje elevs

förutsättningar anpassad utbildning som så långt

det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i

grundskolan. Resurscentren skall genom

utredning och träning främja den allsidiga

utvecklingen hos elever i det offentliga

skolväsendet för barn och ungdom samt

informera och kompetensutveckla föräldrar,

lärare och övrig personal.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar ett anslagssparande på

55 618 000 kronor. Anslagssparandet varierar

liksom föregående år kraftigt mellan skolorna

och beror delvis på långsiktiga

kompetensutvecklingsstrategier för lärare vid

skolorna. En viss del av beloppet utgör medel

som står till regeringens disposition. Även för

innevarande år beräknas ett anslagssparande.

Regeringen räknar med att utnyttja en del av

anslagssparandet i samband med genomförande

av förslag i propositionen Elever med

funktionshinder ansvar för utbildning och stöd

(prop. 1998/99:105).

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Kvaliteten och jämförbarheten i specialskolornas

respektive Tomtebodaskolans resurscenters

årsredovisningar har förbättrats. I viss mån

föreligger alltjämt skiftande utformning i

myndigheternas sätt att redovisa. Det samarbete

som etablerats mellan skolorna och Statens

institut för handikappfrågor i skolan (SIH) vad

gäller arbetet med årsredovisningarna ger dock

förutsättningar för en god utveckling i detta

avseende. För att göra en rättvisande bedömning

av myndigheternas resultat fordras en

vidareutveckling av resultatens koppling till

uppföljningsbara mål för verksamheten.

Några av specialskolorna för döva och

hörselskadade framhåller i årsredovisningarna

den höga andelen elever i behov av särskilt stöd.

Den grupp elever som bedöms ha omfattande

svårigheter att uppnå betyget Godkänd

uppskattas till mellan 20 30 % på dessa skolor.

Regeringen bedömer de av skolorna lämnade

uppgifterna som allvarliga.

Det totala antalet elever uppgick under läsåret

1998/99 till 809, vilket är en ökning med 17

elever jämfört med föregående år. Det är främst

några av regionskolorna som står för det ökade

antalet elever. Skolorna framhåller i

årsredovisningarna ånyo den allt större bristen på

utbildade specialpedagoger. Denna brist leder i

sin tur till att skolorna är tvungna att anställa

lärare utan specialpedagogisk kompetens eller

kompetens i teckenspråk och själva svara för

utbildningen bl.a. genom att köpa

uppdragsutbildning från olika högskolor.

Åsbackaskolan framhåller i sin årsredovisning att

kostnaderna för detta egentligen borde ligga på

annan myndighet än specialskolan.

Slutsatser

Regeringen har i propositionen Elever med

funktionshinder ansvar för utbildning och stöd

(prop. 1998/99:105) bl.a. föreslagit att nuvarande

styrelser för de sex specialskolor som tar emot

döva och hörselskadade elever avvecklas och att

skolorna framöver organiseras i en ny och

gemensam myndighet. Det främsta motivet till

förslaget är, enligt regeringens mening, att

förstärka den kvalitativa utvecklingen av

verksamheten genom bl.a. samordnade

utvecklingsinsatser och för skolorna

gemensamma satsningar för att förbättra den

teckenspråkiga miljön. De problem med

bristande måluppfyllelse som såväl skolorna som

Skolverkets tillsynsrapporter indikerar bör nu

mötas genom förstärkta insatser. I propositionen

föreslås vidare en avveckling genom

intagningsstopp av de fasta skoldelarna vid

Ekeskolan respektive Hällsboskolan.

Intagningsstoppet vid Hällsboskolan fr.o.m. den

1 juli 2002 bör enligt regeringens mening föregås

av bl.a. en satsning på kompetensutveckling av

lärare i den kommunala skolan som arbetar med

elever med grav språkstörning. Regeringen avser

att ge skolans resurscenter i uppdrag att

skyndsamt börja lägga upp sådan

kompetensutveckling. För detta ändamål

beräknas Hällsboskolan, under en treårsperiod

med början år 2000, få disponera sammanlagt 6

miljoner kronor av det anslagssparande som står

till regeringens förfogande.

Mot bakgrund av det stora behovet av

forskning och utveckling när det gäller elever

med funktionshinder föreslås Skolverket få

disponera sammanlagt 6 miljoner kronor under

tre år för att stödja och stimulera pedagogisk

forskning inom detta område. På samma sätt

som ovan nämnda satsning på

komptetensutveckling gällande elever med

språkstörning, föreslås satsningen finansieras

genom en del av det anslagssparande som står till

regeringens förfogande.

Såvitt gäller bristen på lärare med

specialpedagogisk- respektive

teckenspråkskompetens avser regeringen att

återkomma i frågan när beredningen av

Lärarutbildningskommitténs betänkande Att lära

och leda (SOU 1999:63) avslutats.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk

justering gjorts av anslaget. Justeringen har

genomförts för att korrigera tidigare i anslaget

inlagd kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts

9 147 000 kronor.

Under förutsättning av riksdagens

godkännande av regeringens förslag om

specialskolan, i ovan nämnda proposition, avser

regeringen att tillsätta en organisationskommitté.

I avvaktan på kommitténs arbete beräknas

anslaget i övrigt för åren 2000- 2002 till

oförändrad nivå i förhållande till år 1999.

A 9 Särskilda insatser på skolområdet

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

255 544

Anslags-

sparande

5 218

1999

Anslag

271 351

Utgifts-

prognos

270 000

2000

Förslag

276 353

2001

Beräknat

283 574

2002

Beräknat

291 014

Under detta anslag beräknar regeringen medel

för

- bidrag enligt förordningen (1991:931) om

statsbidrag till särskilda insatser på

skolområdet till kommuner för samordnade

utbildningsinsatser avseende särskild

undervisning på sjukhus m.m. och

samordnade regionala utbildningsinsatser för

elever med funktionshinder

- ett elevbaserat tilläggsbidrag till Göteborgs,

Kristianstads, Stockholms och Umeå

kommuner för speciellt anpassad

gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade

elever (Rh) från hela landet

- bidrag till Örebro kommun enligt avtal

mellan staten och kommunen om viss statlig

ersättning avseende gymnasial utbildning i

Örebro för döva och hörselskadade elever

- särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten

och Sörmlands respektive Västmanlands

landsting samt Örebro kommun om bidrag

till kostnader för viss riksrekryterande

utbildning för elever med

utvecklingsstörning.

Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna

på området är antalet elever.

Regeringen räknar med ett visst

anslagssparande år 1999 beroende på ett något

lägre elevantal än det beräknade i

budgetunderlaget.

Regeringens överväganden

Resultatinformation/resultatbedömning

Inom Utbildningsdepartementet har en studie

genomförts av sjukhusundervisningen.

Resultatet av studien visar behov på en fördjupad

utredning, bl.a. avseende huvudmannaskapet.

Regeringen avser att ta initiativ till en sådan

utredning. Regeringens förslag i propositionen

Elever med funktionshinder - ansvar för

utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) berör

bl.a. riksrekryterande gymnasial utbildning för

vissa elever med funktionshinder. Förslagen

innebär dock i princip oförändrad

ansvarsfördelning mellan hemkommunen och

staten när det gäller kostnader för utbildning.

Det medför att medelsberäkningen under detta

anslag blir oförändrad.

Elevantalet vid riksgymnasierna beräknas i

stort sett till oförändrad nivå. En viss ökning av

svårt rörelsehindrade elever beräknas läsåret

2000/01.

Slutsatser

Mot bakgrund av vad som anförts om ökat

elevantal beräknar regeringen medelsbehovet för

år 2000 öka med 2 185 000 kronor och för åren

2001 2002 till oförändrad nivå i förhållande till

år 2000.

A10 Sameskolstyrelsen

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

33 729

Anslags-

sparande

1 306

1999

Anslag

34 408

Utgifts-

prognos

35 700

2000

Förslag

34 990

2001

Beräknat

35 575

1

2002

Beräknat

36 195

1

1 Motsvarar 34 990 tkr i 2000 års prisnivå.

Sameskolstyrelsen är styrelse för sameskolorna

och integrerad samisk undervisning i den

kommunala grundskolan. Utbildningen vid

sameskolorna och den integrerade samiska

undervisningen har som mål att bevara och

utveckla det samiska språket och den samiska

kulturen genom att ge samiska barn en

utbildning med samisk inriktning. Utbildningen

skall i övrigt för sameskolan motsvara

utbildningen t.o.m. årskurs 6 i grundskolan och

för den integrerade samiska undervisningen

t.o.m. årskurs 9 i grundskolan. Sameskolstyrelsen

skall som särskild uppgift utveckla, framställa

och distribuera läromedel för samisk

undervisning.

Sameskolstyrelsen får även efter avtal med en

kommun fullgöra kommunens uppgifter inom

förskoleklassen och förskole- och

fritidshemsverksamheten för samiska barn.

Från detta anslag utbetalas även bidrag till

Samiskt Utbildningscentrum i Jokkmokk

(tidigare Samernas folkhögskola).

En jämförelse mellan budget och utfall

budgetåret 1998 visar ett anslagssparande om

1 306 000 kronor. Sameskolstyrelsen beräknar

att disponera anslagssparandet från föregående

budgetår under år 1999. Av årsredovisningen

framgår att Sameskolstyrelsen utöver

ramanslaget haft inkomster om 2 662 000

kronor, vilket bl.a. avser avgifter från kommuner.

För budgetåret 1999 beräknas dessa inkomster

till 3 500 000 kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Det finns sex sameskolor och den integrerade

samiska undervisningen bedrivs inom kommunal

grundskola i nio kommuner. Läsåret 1998/99

gick 189 elever i sameskolan, jämfört med 161

elever läsåret 1997/98. Den integrerade

verksamheten omfattade 150 elever, jämfört med

134 elever läsåret dessförinnan.

I Sameskolstyrelsens resultatredovisning

presenteras arbetet med att utveckla

kvalitetsmått och metoder för jämförelse mellan

sameskolan och den integrerade undervisningen i

den kommunala skolan. Detta arbete för

kvalitetssäkring av verksamheten har utarbetats i

samråd med Skolverket. Utvärdering och

dokumentation av sameskolornas verksamhet

har påbörjats som visar att sameskolorna till

stora delar har nått upp till de av regeringen

fastställda målen för verksamheten men

kvalitetssäkringen skall förbättras under 1999.

Sameskolstyrelsen har redovisat de uppdrag och

återrapporteringskrav som gavs i regleringsbrev

men det saknas i hög grad analyser och

kommentarer till den information som

presenteras. Sameskolstyrelsen redovisar inte

förskoleklassens verksamhet utförligt utan

hänvisar till att under 1999 skall enhetliga

kvalitetsredovisningsmodeller utarbetas.

Sameskolstyrelsen konstaterar att rektorernas

administrativa ledning har fungerat men att den

pedagogiska ledningsfunktionen kan utvecklas.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har enligt uppdrag

från regeringen analyserat Sameskolstyrelsens

måluppfyllelse samt faktorer som försvårar ett

effektivt resursutnyttjande i förhållande till

uppställda mål. Vidare har Sameskolstyrelsens

ledning, styrning och uppföljning av

verksamheten granskats inklusive frågor om

ansvars- och befogenhetsfördelning. RRV

konstaterade i sin granskning bl.a. brister i

återrapporteringen till regeringen.

Sameskolstyrelsen har som ett led till den kritik

RRV gav förbättrat sin rapportering. RRV gjorde

inga invändningar i sin revisionsrapport men

påpekade att Sameskolstyrelsen i högre grad bör

analysera och kommentera de resultat som

presenteras för att höja informationsvärdet.

Detta gäller framför allt om avvikelser finns mot

uppsatta mål. Regeringen instämmer i RRV:s

bedömning.

Slutsatser

Regeringen anser att Sameskolstyrelsen det

närmaste budgetåret måste fortsätta sitt

kvalitetssäkringarbete genom att implementera

de kvalitetsmått som utarbetats. För att öka

värdet av informationen i rapporteringen till

regeringen bör de resultat som anges i högre grad

analyseras och kommenteras. Sameskolstyrelsen

har varit utan ordinarie skolchef under tiden maj

1998 till maj 1999. Detta har varit ett problem

för de enskilda sameskolorna som saknat en

samordnande pedagogisk ledning på

myndighetsnivå och som stöd vid arbete med

utvärdering på skolnivå. Med de nu framtagna

kvalitetsmåtten och tjänsten som skolchef tillsatt

anser regeringen att förutsättningar nu finns för

ett långsiktigt arbete där Sameskolstyrelsen kan

utveckla sitt arbete i enlighet med den av

regeringen fastställda mål- och

resultatstyrningen.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk

justering gjorts av anslaget. Justeringen har

genomförts för att korrigera tidigare i anslaget

inlagd kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts

435 000 kronor.

Regeringen beräknar anslaget i övrigt för åren

2000 2002 till oförändrad nivå i förhållande till

år 1999.

A11 Bidrag till viss verksamhet

motsvarande grundskola och

gymnasieskola

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

102 565

Anslags-

sparande

24 340

1999

Anslag

122 531

Utgifts-

prognos

110 000

2000

Förslag

123 793

2001

Beräknat

127 036

2002

Beräknat

130 377

Under detta anslag beräknar regeringen medel

för

- särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissa riks-

rekryterande gymnasiala utbildningar och

förberedande dansutbildningar i Stockholm,

Göteborg och Malmö

- bidrag till kostnader för Sveriges anslutning

till examensorganisationen International

Baccalaureate Organisation (IBO) i Genéve,

särskilt statsbidrag till Göteborgs och

Stockholms kommuner för IB-utbildning

samt för IB-utbildning vid Sigtunaskolan

Humanistiska Läroverket

- ersättning till kommun och landsting för

kostnader för nordiska elever på gymnasial

nivå

- ersättning för personskada till elev i viss

gymnasieutbildning

- bidrag till riksinternatskolor enligt avtal

mellan staten och respektive riksinternatskola

samt statsbidrag till internationella grund-

och gymnasieskolor

- statsbidrag enligt förordningen (1996:565)

om statsbidrag till kostnader för

utlandssvenska elevers skolgång i Sverige.

Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna

på området är antalet elever. Ett visst

anslagssparande beräknas till följd av

elevutvecklingen.

På tilläggsbudget i denna proposition föreslås

att anslaget för budgetåret 1999 minskas med

18 629 000 kronor. Regeringen avser att

kompensera neddragningen genom att

myndigheten får disponera anslagssparande med

motsvarande belopp.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under innevarande budgetår lämnas statsbidrag

till de tre riksinternatskolorna (Grännaskolan,

Lundsbergs skola och Sigtunaskolan

Humanistiska Läroverket), sju internationella

grundskolor, vilket är en ökning med en skola

från föregående år (i Göteborg: internationella

skolan i Göteborgsregionen, i Malmö: Bladins

skola, i Stockholm: Tyska skolan, Lycée Français

Saint Louis, British Primary School, The Tanto

School samt International School of Stockholm),

två internationella gymnasieskolor båda i

Stockholm (Tyska skolan och Lycée Français

Saint Louis) samt till IB-utbildning i Göteborg,

Sigtuna och Stockholm. Intresset för

utlandssvenska elever för studier vid någon av

riksinternatskolorna håller sig på en oförändrad

jämn nivå medan intresset hittills varit litet för

den nyligen införda möjligheten för

utlandssvenska elever till skolgång i Sverige vid

andra skolor än riksinternatskolor. Skolverket

har i uppdrag att följa utvecklingen och utvärdera

systemet för slutrapport den 30 april 2001.

Rapport beträffande elevutvecklingen lämnas

årligen den 15 oktober.

Från anslaget utbetalas också bidrag till

kommuner för elever från annat nordiskt land

enligt överenskommelsen om nordisk

utbildningsgemenskap på gymnasial nivå.

Bidraget har för budgetåret 1998 omfattat 337

elever, fördelat med ett större antal på

höstterminen 1998.

Överenskommelsen träffades utifrån den

struktur för utbildning som då gällde. En rad

förändringar har skett sedan dess på

utbildningsområdet i respektive land.

Ledningsgruppen för nordiskt skolsamarbete

(NSS) inom Nordiska Ministerrådet har, mot

bakgrund av den snabba utvecklingen och

förändringarna i dagens samhälle, funnit att

överenskommelsen i sina grundprinciper

fortfarande är aktuell, men behöver kompletteras

med nationell och aktuell information för att

underlätta för nordiska elever att söka till annat

lands gymnasieutbildning.

Mot bakgrund av de förändringar i

gymnasieskolans programstruktur som kommer

att ske fr.o.m. läsåret 2000/01 anser regeringen

att systemet med riksrekrytering bör ses över.

Vidare bör den nya strukturens betydelse för de

utbildningar som har rätt att anordnas med

riksrekrytering övervägas. Dagens system med

särskilt verksamhetsstöd till vissa utbildningar

som också har riksintag infördes fr.o.m. 1991 då

det tidigare särskilda statsbidraget till lärarlöner

vid grundskola, gymnasieskola respektive

komvux ersattes av ett gemensamt sektorsbidrag.

En bedömning behöver göras om systemet med

särskilt verksamhetsstöd behövs fortsättningsvis.

Regeringen avser att uppdra åt Skolverket att

göra sådan översyn.

Slutsats

I avvaktan på resultatet av nämnda översyn

beräknar regeringen medelsbehovet för åren

2000 2002 till oförändrad nivå i förhållande till

år 1999.

A12 Bidrag till svensk undervisning i

utlandet

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

73 046

Anslags-

sparande

5 848

1999

Anslag

72 346

Utgifts-

prognos

75 000

2000

Förslag

73 091

2001

Beräknat

74 473

2002

Beräknat

75 954

Bidragsbestämmelserna finns i förordningen

(1994:519) om statsbidrag till utbildning av

utlandssvenska barn och ungdomar.

Bestämmelserna innebär i korthet att statsbidrag

lämnas till huvudmannen för en svensk

utlandsskola, distansundervisning,

kompletterande svensk undervisning och

undervisning vid utländsk skola (internationell

skola).

Från anslaget bekostas även löneförmåner

m.m. som tillkommer nationellt anställda lärare

m.fl. vid Europaskolorna.

Bidrag lämnas även till Riksföreningen

Sverigekontakt.

En jämförelse mellan budget och utfall

budgetåret 1998 visar ett överskott på 5 848 000

kronor. Detta hänför sig till beräknade medel för

ersättning till distansinstitut och för

Europaskolorna.

Riksdagen beslöt att anslaget skulle minskas

med 20 miljoner kronor år 1998 (prop.

1997/98:1 utg.omr. 16, bet. 1997/98:UbU:1,

rskr. 1997/98:108). Ändringar i

statsbidragssystemet infördes successivt från den

1 juli 1998. Riksdagen medgav att om

kostnaderna inte rymdes inom anslaget fick vissa

medel användas från äldreanslaget A6

Fortbildning m.m. för att täcka utgifterna. Dessa

medel har inte behövt utnyttjas, utan

kostnaderna för verksamheten har rymts inom

detta anslag. Prognosen för innevarande

budgetår visar att medlen för svensk

utlandsundervisning i stort sett kommer att

förbrukas, men att ett visst anslagssparande

uppstår av tilldelade medel för Europaskolorna.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Anslaget är beroende av elevutvecklingen.

Läsåret 1998/99 fanns det 32 svenska

utlandsskolor. Antalet elever i reguljär utbildning

uppgick samma läsår till totalt 1 211. Antalet

elever som deltog i distansundervisning med

handledning var 99 och i kompletterande svensk

undervisning 3 738. Antalet elever i svenska

sektioner vid internationella skolor utgjorde 226.

Det totala antalet svenska elever vid

Europaskolorna var 322 (inklusive förskolan)

läsåret 1998/99, varav vid den svenska sektionen i

Bryssel 142 elever och i Luxemburg 96 elever.

Antalet nationellt anställda lärare utgjorde 19

samt två biträdande rektorer.

Slutsatser

De svenska sektionerna vid Europaskolorna

byggs ut successivt. Regeringen bedömer att

antalet elever kommer att öka även nästa år.

Regeringen bedömer dock att genom att utnyttja

befintligt anslagssparande ryms kostnaderna

inom anslaget.

Riksdagen har beslutat att statsbidrag får

lämnas för utbildning som motsvarar

förskoleklassen vid en svensk utlandsskola

fr.o.m. läsåret 2000/01 efter prövning av

Skolverket (prop. 1998/99:45, bet.

1998/99:UbU9, rskr. 1998/99:203). Enligt vad

som redovisats i propositionen bedömer

regeringen att kostnaderna härför ryms inom

ramen för anslaget.

Mot bakgrund av vad som anförts beräknar

regeringen medelsbehovet för åren 2000 2002

till oförändrad nivå i förhållande till år 1999.

A13 Statens skolor för vuxna

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

38 678

Anslags-

sparande

1 882

1

1999

Anslag

39 343

Utgifts-

prognos

41 227

2000

Förslag

41 834

2001

Beräknat

42 503

2

2002

Beräknat

43 208

2

1 Inklusive äldreanslag.

2 Motsvarar 41 834 tkr i 2000 års prisnivå.

Statens skolor för vuxna (SSV) i Norrköping

(SSVN) och Härnösand (SSVH) skall

- öka tillgängligheten av vuxenutbildning ge-

nom att erbjuda och utveckla motsvarande

kommunal vuxenutbildning i form av di-

stansutbildning

- stimulera kommunernas användning av di-

stansutbildning

- utveckla läromedel, pedagogik och metoder

för distansutbildning

- sträva efter att minimera antalet studieav-

brott samt

- främja för män och kvinnor otraditionella

studieval.

Under budgetåret 1998 redovisade SSVN en

omsättning på 42,2 miljoner kronor, vilket är en

ökning jämfört med år 1997, då omsättningen

var 38,6 miljoner kronor.

SSVH redovisade under budgetåret 1998 en

omsättning på 42,8 miljoner kronor, vilket är en

ökning jämfört med föregående år, då

omsättningen var 36,7 miljoner kronor.

Uppdragsutbildningen har ökat jämfört med

tidigare år. Förklaringen till ökningen av antalet

studerande vid de båda skolorna hör samman

med kunskapslyftet.

Anslagssparandet för SSVH uppgick totalt

under år 1998 till 1 855 000 kronor motsvarande

9,3 %. Regeringen har beslutat att

anslagssparandet får disponeras av myndigheten

för tekniskt och metodiskt/pedagogiskt

utvecklingsarbete.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Skolorna har under året arbetat med olika pro-

jekt i samarbete med kommunerna för att ut-

veckla metoder och funktioner för distansut-

bildning. Detta har resulterat bl.a. i en handbok

för distansutbildare och läromedel avsedda för

distansutbildning för att underlätta för lärare ute

i landet att även använda sig av denna form av

undervisning.

Antalet kursdeltagare vid de båda skolorna var

under år 1998 närmare 30 000. Antalet

kursdeltagare vid SSVN var 16 021, vilket är en

viss minskning jämfört med år 1997. Andelen

kvinnliga kursdeltagare var 61 % för den

anslagsfinansierade verksamheten och 66 % för

den uppdragsfinansierade.

Budget för uppdragsverksamheten i Norrköping

Upprdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

Intäkter/kostnader

Kostnadstäckning %

Uppdragsgivare

staten %

Uppdrgsgivare övriga

%

Utfall 1998

20 493

19 554

939

105

27

73

Budget 1999

17 900

17 800

100

101

33

67

Beräknat 2000

18 000

17 850

150

101

28

72

Beräknat 2001

19 200

19 000

200

101

27

73

Beräknat 2002

14 500

14 300

200

101

31

69

Budget för uppdragsverksamhet i Härnösand

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

Intäkter/kostnader

Kostnadstäck-

ning %

Uppdragsgivare

staten %

Uppdragsgivare

övriga %

Utfall 1998

19 737

20 810

-1073

95

*

50

50

Budget 1999

21 600

21 500

100

100

51

**

49

Beräknat 2000

22 100

21 900

200

101

51

49

Beräknat 2001

22 600

22 200

400

102

51

49

Beräknat 2002

22 600

22 200

400

102

30

***

70

De som avses under rubriken uppdragsgivare staten är: Kommunala

samarbetsprojekt, Kunskapslyft/Utbildningsdepartementet, Samarbete SSV-skolorna.

* Utvecklingsarbete finansierat dels av årets vinst ner till 0 och dels av

 gammal vinst , därav kostnadstäckning 95 %.

** Exkl. kommmunala samarbetsprojekt blir andelen 37 %.

*** Exkl. eventuellt upphörande av kunskapslyftet den1 juli 2002.

Antalet kursdeltagare under år 1998 var vid

SSVH 13 643, vilket är en ökning med 10 %

jämfört med år 1997. Andelen kvinnliga

kursdeltagare var 58 % för den

anslagsfinansierade verksamheten och 42 % för

den uppdragsfinansierade.

Den anslagsfinansierade verksamheten upp-

gick till sammanlagt 39 miljoner kronor vid de

båda skolorna. Den anslagsfinansierade

verksamhetens andel av den totala verksamheten

har minskat kraftigt för de båda skolorna jämfört

med år 1997 (med 18 % för SSVH och 30 % för

SSVN).

Den uppdragsfinansierade verksamhetens an-

del har i motsvarande grad ökat kraftigt (med

44 % för SSVH och 47 % för SSVN) och hade år

1998 en omslutning av 40 miljoner kronor.

Ökningen beror främst på kunskapslyftet.

Slutsatser

Distansutbildning är ett viktigt led i den

förnyelse av vuxenutbildningen som nu pågår till

följd av kunskapslyftet. Förutsättningen att nå

nya grupper ökar med hjälp av distansutbildning.

SSV-skolorna har en central roll vad gäller di-

stansutbildning och har en viktig uppgift att

stödja kommunerna i deras utvecklingsarbete.

SSV-skolorna bör, med den erfarenhet de har

av distansutbildning, fortsätta det påbörjade ut-

vecklingsarbetet och verka för fortsatt interakti-

vitet med kommunerna, folkbildningen och and-

ra utbildningsanordnare i syfte att stimulera

användningen av distansutbildning och

därigenom ge fler studerande tillgång till

utbildning i former som passar dem. SSV-

skolorna bör ha ett nära samarbete, bl.a. vad

gäller att fullfölja det påbörjade arbetet med en

gemensam redovisningsstruktur.

Regeringen beslutade i december 1998 att in-

om ramen för kunskapslyftssatsningen från an-

slaget A15 Särskilda utbildningsinsatser för

vuxna avsätta 8 miljoner kronor för fortsatt

projektverksamhet för utveckling av

distansmetoder inom gymnasial

vuxenutbildning. Ytterligare 2 miljoner kronor

får användas av resterande medel från 1998 års

anslag.

Utbildningsdepartementet har tillsatt en sär-

skild arbetsgrupp med uppgift att leda projekt-

verksamhet under åren 1999 och 2000. Målsätt-

ningen är förutom att utveckla distansmetoder

inom gymnasial vuxenutbildning, främst vid

komvux, även att utveckla funktioner vid SSV-

skolorna, till stöd för flexibel utbildning ge-

nomförd av kommunala vuxenutbildningsan-

ordnare. Arbetsgruppen skall föreslå projekt för

vilka regeringen beslutar om tilldelning av medel.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk

justering gjorts av anslaget. Justeringen har

genomförts för att korrigera tidigare i anslaget

inlagd kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts

2 336 000 kronor.

Regeringen beräknar anslaget i övrigt till de

båda SSV-skolorna för åren 2000 2002 till

oförändrad nivå i förhållande till år 1999.

A14 Bidrag till viss verksamhet inom

vuxenutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

114 948

Anslags-

sparande

46 416

1999

Anslag

142 483

Utgifts-

prognos

180 223

2000

Förslag

140 701

2001

Beräknat

143 374

2002

Beräknat

146 242

Från anslaget bekostas statsbidrag till

- kompletterande skolor enligt förordningen

(1996:1206) om fristående skolor

- Katrineholms Tekniska skola enligt för-

ordningen (SKOLFS 1991:52) om stats-

bidrag för riksrekryterande teknisk vux-

enutbildning vid Katrineholms Tekniska

skola

- Nordiska scenografiskolan i Skellefteå

- Konstskolan Linnea

- Svenska hemslöjdsföreningarnas riksom-

fattande kursverksamhet anordnad länsvis i

samverkan med de regionala hem-

slöjdsföreningarna

- försöksverksamhet och utvecklingsarbete

inom vuxenutbildningsområdet enligt

särskilda regeringsbeslut.

Anslagssparandet på 46 miljoner kronor hän-

förs främst till att bidraget för kompletterande

skolor inte fördelades i sin helhet under

budgetåret 1997. Flera av de kompletterande

skolorna har inte utnyttjat hela sin ram av

årselevplatser alla år. Några utbildningar

genomförs inte heller varje år, vilket inneburit att

budgeterade medel inte förbrukats fullt ut.

Katrineholms Tekniska skola får statsbidrag för

riksrekryterande teknisk vuxenutbildning. De

senaste åren har elevantalet understigit det

beräknade, varför avsatta medel inte förbrukats.

Av anslaget beräknas ca 1 miljon kronor för

extra statsbidrag till kompletterande skolor en-

ligt beslut av regeringen i varje enskilt fall. Dessa

medel används för oförutsedda stora utgifter vid

skolorna och har därför fördelats med stor ore-

gelbundenhet under de senaste budgetåren. Un-

der år 1999 har hittills en ansökan inkommit.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Enligt 4 kap. förordningen (1996:1206) om

fristående skolor kan skolor, vars utbildningar

anses särskilt värdefulla från nationell synpunkt

(kompletterande skolor), av regeringen ställas

under statlig tillsyn och i vissa fall tilldelas

statsbidrag. Under budgetåret 1999 lämnas

bidrag till 39 kompletterande skolor. Skolornas

verksamhet omfattar i huvudsak allmänna

påbyggnadsutbildningar, hantverk, konst, dans,

teater, musik, reklam, marknad-kommunikation

och mode.

Under anslaget A2 Utveckling av skolväsende

och barnomsorg har under budgetåret 1999 me-

del beräknats för Nationellt centrum för sfi och

svenska som andraspråk enligt förordningen

(1997:381) om vissa särskilda uppgifter för Lä-

rarhögskolan i Stockholm rörande svenska som

andraspråk och sfi. Skolverket har i en del-

rapport lämnat en utvärdering av det nationella

centrumets verksamhet. Skolverket har

konstaterat att planeringstiden för centrumet

blivit kortare än planerat och att verksamheten

ännu inte är självfinansierad. Skolverket förordar

att medel ställs till lärarhögskolans förfogande

även för åren 2000 och 2001.

För år 1999 avsattes 5 miljoner kronor för ut-

vecklingsinsatser i syfte att stimulera rekryte-

ringen av lågutbildade vuxna invandrare i stor-

städerna till kunskapslyftet. Medlen disponeras

av Storstadsdelegationen som avser att under

hösten 1999 diskutera denna satsning med be-

rörda kommuner.

Från anslaget har till försöks- och utvecklings-

arbete inom vuxenutbildningsområdet avsatts 30

miljoner kronor för det s.k. Vuxenlärarinitiativet,

utvecklingsprojekt för vuxenlärare i syfte att

utveckla arbetssätt och arbetsformer inom

vuxenundervisningen. Vuxenlärarsatsningen har

mötts av ett stort intresse från hela landet. Över

600 projektansökningar inkom av vilka 126

projekt beviljades medel. I ett första skede

fördelades 22 miljoner kronor.

Från anslaget har 1 miljon kronor avsatts för

utveckling och planering av en studie av vuxnas

kunskap och kompetens inom OECD, ILSS

International Life Skills Survey.

Slutsatser

Regeringen tillkallade i mars 1997 en särskild ut-

redare med uppdrag att se över det statliga stödet

till kompletterande skolor (dir. 1997:42).

Utredaren överlämnade den 2 februari 1998 sitt

betänkande Fristående skolor med statlig tillsyn

inom olika områden (SOU 1998:11).

Regeringen har, med anledning av

betänkandet, i propositionen Vissa skolfrågor

m.m. (prop. 1998/99:110) föreslagit att

Skolverket skall besluta om statlig tillsyn och

statsbidrag för kompletterande utbildningar från

den 1 mars 2000.

Medel till Carl Malmstens skola och delar av

Stenebyskolan två kompletterande skolor som

fått bidrag under detta anslag föreslås i avsnitt

5.3.6 Konstnärliga utbildningar fr.o.m andra

kalenderhalvåret år 2000 föras över till

Linköpings respektive Göteborgs universitet.

Regeringen beräknar för budgetåret 2000

särskilda medel liksom för innevarande budgetår,

för försöksverksamhet och utvecklingsarbete

inom vuxenutbildningsområdet. Resurserna skall

främst användas för att medverka till den refor-

mering och den pedagogiska utveckling som på-

går inom vuxenutbildningen. I syfte att utveckla

och stödja vuxenpedagogisk utbildning och

forskning avser regeringen att uppdra åt ett regi-

onalt pedagogiskt centrum att initiera och

stimulera samverkan och kompetensutveckling

vad gäller vuxnas lärande. Medel för detta avsätts

under anslaget.

Regeringen anser att det är av stor vikt att ta

tillvara den yrkeskunskap och de kompetenser

som vuxna fått genom arbets- och samhällsliv

och avser att initiera försöksverksamhet för att

utveckla former för validering av vuxnas faktiska

icke formella kunskaper.

Regeringen föreslår att 3 092 000 kronor förs

över från anslaget A2 Utveckling av skolväsende

och barnomsorg till detta anslag. Av dessa medel

bör 2,5 miljoner kronor beräknas för fortsatt

verksamhet vid Nationellt centrum för sfi och

svenska som andraspråk.

Det är regeringens avsikt att avsätta riktade

medel för kompetensutvecklingsinsatser i främst

grundläggande vuxenutbildning genom att stödja

utvecklingen av undervisning för vuxna

studerande som av olika skäl känner sig

tveksamma och osäkra inför studier. Dessa

studerande behöver mötas utifrån sina

förutsättningar med speciell metodik och

pedagogik.

År 2001 beräknas anslaget minskas med ca 3

miljoner kronor genom en överföring av reste-

rande anslag för Stenebyskolan och Carl

Malmstens skola till respektive universitet. År

2002 beräknas anslaget till oförändrad nivå i för-

hållande till år 2001.

Regeringen avser att göra en riktad satsning

för att utveckla och stärka kvaliteten inom särvux

mot bakgrund av de brister som påvisats i

Skolverkets rapport En utvärdering av särvux

(96:565) som överlämnades till regeringen i juli

1999.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

142 483

Avräkning av tillfällig förstärkning

-3 200

Pris- och löneomräkning

1 435

Överföring från anslaget A2

3 092

Överföring till anslagen B5 och B11

-3 109

Förslag 2000

140 701

A15 Särskilda utbildningsinsatser för

vuxna

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

3 738 557

Anslags-

sparande

-166 276

1999

Anslag

4 608 566

1

Utgifts-

prognos

4 445 524

2000

Förslag

4 307 844

2001

Beräknat

4 520 385

2002

Beräknat

4 120 268

1 Varav 100 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 1999.

Från anslaget bekostas statsbidrag enligt

förordningen (1998:276) om statligt stöd till

särskilda satsningar på utbildning av vuxna.

Under anslaget beräknas också bidrag till

försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning (KY).

Under anslaget redovisas också medel för

administration, information och utvärdering av

försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning.

Målet för den särskilda

vuxenutbildningssatsningen är att genom utökad

gymnasial vuxenutbildning som anordnas utöver

den som anordnas med kommunala medel

åstadkomma ett kraftigt kunskapslyft för i första

hand arbetslösa vuxna som saknar treårig

gymnasiekompetens (prop. 1995/96:222) och

därigenom öka deras förutsättningar att få arbete

och fast förankring på arbetsmarknaden.

Satsningen skall bidra till att reformera

vuxenutbildningen så att den anpassas till de krav

som individen, arbetslivet och samhället ställer.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar ett underskott på

166 276 000 kronor, som uppstått av

budgettekniska skäl och som kompenserats av en

motsvarande tillfällig höjning av anslagskrediten

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Kunskapslyftet

Den femåriga satsningen på

vuxenutbildningen, kunskapslyftet, som i

första hand vänder sig till arbetslösa som

saknar treårig gymnsieutbildning, har mötts av

ett mycket stort intresse och engagemang.

Den 1 juli 1998 övertog Skolverket ansvaret

för att leda och följa arbetet med kunskapslyftet.

I uppdraget ingår att fördela statsbidrag till

samtliga kommuner och att efter budgetårets slut

göra en slutavräkning av den verksamhet som

genomförts inom ramen för kunskapslyftet.

Skolverket har dessutom i uppdrag att följa och

halvårsvis rapportera om kunskapslyftet.

Slutavräkningen för den första 18-

månadersperioden, den 1 juli 1997 den 31

december 1998, visar att flertalet kommuner mer

än väl uppnått de volymmål som satts upp i

förhållande till riksdagens beslut. Antalet

årsstudieplatser under 18-månadersperioden

uppgick till 149 146, vilket på årsbasis motsvarar

99 431 heltidsplatser, vad avser bidrag till

kommunerna. Under budgetåret 1998

genomförde kommunerna verksamhet

motsvarande 106 500 heltidsplatser. Enligt

Skolverkets bedömning kommer resurser

motsvarande 101 550 heltidsplatser, som

beräknats för kunskapslyftet under år 1999, att

utnyttjas. Till detta kommer 5 000 platser till

kommunerna för grundläggande

vuxenutbildning. Stöd till grundläggande

vuxenutbildning utbetalades till 125 kommuner

under åren 1997 och 1998. Dessa kommuner har

ökat den grundläggande vuxenutbildningen med

mer än 10 %.

Resultatet för de grupper som började studera

inom ramen för kunskapslyftet hösten 1997 visar

att i februari 1999 hade 23 % fortsatt att studera

på denna nivå, 15 % hade gått vidare till

högskoleutbildning, 39 % arbetade och 18 % var

utan arbete. Detta kan jämföras med att före

studiernas början var 55 % arbetslösa, 21 % hade

arbete och 9 % deltog i andra studier. För dem

som studerade vid folkhögskola är utfallet i stort

sett likartat. Detta innebär att kunskapslyftet

bidragit till att öka sysselsättningen och höja

intresset för studier, vilket är viktiga mål för

satsningen.

Tendensen är också att ju längre

kunskapslyftet med aktiv rekrytering pågått,

desto fler deltagare med kortare utbildning har

påbörjat vuxenutbildning.

Av Statskontorets utvärdering, som utförs på

uppdrag av Kunskapslyftskommittén, framgår

att statsbidraget till kommunerna för

kunskapslyftets första 18 månader i genomsnitt

väl täcker kommunernas kostnader. Institutet

för regional analys, Inregia AB, har på uppdrag

av Kunskapslyftskommittén utvärderat

kunskapslyftet. En första rapport lämnades i juli

1999. Resultatet visar bl.a. att andelen av

invånarna som deltar i kunskapslyftet varierar

kraftigt mellan kommunerna. Ett genomgående

drag är dock att ju större andel kortutbildade det

finns i en kommun, desto större är andelen

studerande i kunskapslyftet.

Folkbildningen har utöver den upphandlade

utbildningen som sker via kommunerna tilldelats

10 000 platser till folkhögskolorna inom

kunskapslyftet, vilka fördelas av

Folkbildningsrådet. Dessa medel redovisas under

utgiftsområde 17 anslaget L1 Bidrag till

folkbildningen.

Uppsökande verksamhet och utbildning i

samhällsfrågor

Riksdagen har under folkbildningsanslaget för

budgetåren 1997, 1998 och 1999 anvisat 40

miljoner kronor per år för uppsökande

verksamhet och utbildning i samhällsfrågor.

Eftersom bidraget i första hand avser att

underlätta rekryteringen till vuxenutbildningen

har dessa medel fr.o.m. år 2000 förts över från

utgiftsområde 17 anslaget L1 Bidrag till

folkbildningen till detta anslag.

Regeringen fördelade för år 1998 medel till

Landsorganisationen i Sverige (LO),

Tjänstemännens Centralorganisation (TCO),

Sveriges Akademikers Centralorganisation

(SACO), Lantbrukarnas Riksförbund (LRF),

Sveriges Fiskares Riksförbund (SFR) samt

LEDARNA.

Regeringen har föreskrivit att medlen avser

utbildnings- och fortbildningsinsatser i

organisationerna för att stimulera och utveckla

uppsökande verksamhet så att intresset för

studier och utbildning breddas. Det är därvid

angeläget att utveckla formerna för denna

uppsökande verksamhet så att det blir möjligt att

nå de i den särskilda vuxenutbildningssatsningen

prioriterade grupperna, bl.a. kortutbildade män.

Regeringens avsikt är vidare att bidraget skall

användas till utbildning i samhällsfrågor för de

förtroendevalda inom organisationerna så att de

på så sätt kan fördjupa sina kunskaper inom

samhällsutvecklingens centrala områden. Det är

av särskild vikt att belysa och bredda kunskapen

om de samhällsekonomiska sammanhangen.

Samtliga berörda organisationer har redovisat

en utbildningsplan för verksamheten år 1998 och

genomfört verksamhet under året.

Av de 40 miljoner kronorna har regeringen

inför budgetåret 1999 fördelat 35 miljoner

kronor mellan LO, TCO, SACO, LRF, SFR

samt LEDARNA. Regeringen avser att under

hösten 1999 i särskild ordning fördela resterande

medel.

Riksdagen begärde i samband med

behandlingen av budgetpropositionen för år

1999 (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:KrU1) att

regeringen skulle återkomma till riksdagen med

en mer utförlig rapport om hur medlen hade

använts.

Regeringen har mot bakgrund av detta givit en

särskild utredare i uppdrag att granska och

värdera genomförandet och effekten av det

statliga stödet under år 1997 och år 1998. En

rapport (dnr U1999/1981/V) över det utförda

uppdraget lämnades till regeringen under våren

1999.

Rapporten har sänts till organisationerna som

kommit in med vissa kompletterande uppgifter.

Resultat av utvärderingen

Utvärderingen utgick dels från de mål och syften

som regeringen angett för stödet, dels

organisationernas planerade och genomförda

verksamhet.

I rapporten anförs bl.a. följande; samtliga

organisationer har helt eller delvis genomfört

planerad verksamhet. Organisationernas

verksamhet ligger i linje med de

utbildningsplaner som presenterats.

Den uppsökande verksamhet som bedrivits

bedöms vara av den karaktären att den når ut till

kunskapslyftets målgrupp och organisationerna

har utvecklat arbetsformer som innebär att de

har goda möjligheter att nå även de mest

svårmotiverade grupperna. Som ett resultat av

organisationernas insatser finns omkring 2 500

fackliga uppsökare tillgängliga.

Under förutsättning att alla inblandade

aktörer samarbetar bedöms den verksamhet

organisationerna utvecklat vara ett sätt att nå

dem som är svårast att motivera till studier.

Enligt organisationerna är det dock inte enbart

deras egna insatser som är avgörande när en

bedömning av verksamhetens resultat ska göras.

Flera faktorer har enligt organisationerna

påverkat den uppsökande verksamheten, bl.a. att

beskedet om stödet har kommit sent på året och

att det därför varit svårt att planera någon

verksamhet. En ökad kontinuitet anser flertalet

organisationer skulle leda till bättre uppsökande

verksamhet på sikt. Ett annat problem är

studiefinansieringen för de presumtiva

deltagarna. Regelverket för olika studiestöd är

komplicerat, vilket har medfört att det varit svårt

för uppsökarna att ge besked om hur det

fungerar. Detta visar på vikten av ett samarbete

mellan de olika aktörer som arbetar med

kunskapslyftet.

Samtliga organisationer har genomfört

utbildning i samhällsfrågor för ett stort antal

förtroendevalda inom respektive organisation.

De utbildningsinsatser som redovisats handlar

om allt från endagsseminarier till längre kurser.

Utbildningarna har berört olika

samhällsfrågor och flertalet insatser har även

belyst samhällsekonomiska sammanhang.

Sammantaget anser utvärderaren att de

organisationer som arbetat aktivt med

uppsökande verksamhet kan anses ha nått ut till

målgruppen med information och att intresset

för studier har breddats bland medlemmarna.

Utvärderingen visar också att den uppsökande

verksamheten fyller en social funktion. Att

uppsökaren tar personlig kontakt - att någon

bryr sig om deras situation och tar sig tid att

lyssna - har ett värde i sig, vilket följande citat av

en uppsökare visar:

- Man är ju uppsökare även utanför arbetstid,

man träffar ju folk när man är på posten, i

affärer, ute på dans osv. Det gäller att ta sig

tid, då får man mer förtroende.

Försöksverksamhet med kvalificerad

yrkesutbildning

Försöksverksamheten leds av kommittén för

kvalificerad yrkesutbildning. Kommittén

ansvarar för tillsyn och uppföljning av

verksamheten samt att en fristående utvärdering

av verksamheten kommer till stånd.

Målet med verksamheten är att pröva nya

eftergymnasiala utbildningar, nya pedagogiska

former och nya anordnare.

Till de ansökningstillfällen som hittills

genomförts har långt fler ansökningar inkommit

än vad kommittén har haft resurser att fördela.

I dagsläget finns det drygt 200 olika

utbildningar inom 14 branschområden.

Tillverkning och informationsteknik är de två

dominerande sektorerna där drygt hälften av

utbildningarna återfinns. Ekonomi och ledning

är den tredje största sektorn som står för 12 % av

utbildningarna.

Antalet anordnare av kvalificerad

yrkesutbildning har tredubblats sedan starten

1996 till att i dag omfatta närmare 140 olika

anordnare. Under 1998 har 63 nya utbildningar

beviljats med sammanlagt 5 200 studerande.

Knappt hälften av de platser som beviljades 1998

har liksom tidigare år en kommun som ansvarig

utbildningsanordnare. Av de nya platserna har

37 % ett företag som anordnare. Bland företagen

återfinns också t.ex. studieförbund och AMU-

gruppen. Högskolan svarar för 11 % av de nya

platserna.

Under 1998 var det flest sökande till platserna

inom IT, vård och turism. Av de utbildningar

som beviljats 1999 utgörs 36 % av IT-, 25 %

tillverknings- och 12 % av vårdutbildningar. Av

de studerande som startade var 49 % kvinnor

och drygt 10 % av de studerande var födda

utomlands.

Kommitténs uppföljning av verksamheten

visar att de studerande överlag är nöjda med

utbildningarna.

Resultaten är stabila och varierar inte på grund

av kön, arbetslöshet eller om man tidigare gått på

högskolan eller inte.

I enlighet med vad som angavs i 1998 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150)

har försöksverksamheten utökats till att omfatta

12 000 platser fr.o.m. år 1999 samtidigt som den

förlängdes t.o.m. år 2001.

Slutsatser

Kunskapslyftet

Redovisningen av genomförda utbildningar

inom ramen för kunskapslyftet visar att

kommunerna mer än väl genomfört sitt

åtagande under år 1998 i förhållande till

riksdagens mål. Tillströmningen av sökande

har varit god och ökade under året.

Målet är att i stort sett upprätthålla samma

volym i kunskapslyftet som år 1999 under hela

kunskapslyftsperioden fram till och med våren år

2002, vilket innebär att den tidigare planerade

utbyggnaden inte kommer till stånd.

För år 2000 beräknar regeringen medel

motsvarande 101 913 årsstudieplatser till

kommunerna för kunskapslyftet, varav 5 000

avser grundläggande vuxenutbildning. Därtill

kommer 10 000 platser till folkhögskolan som

fördelas via folkbildningsrådet.

Inom ramen för sitt uppdrag att ansvara för

dialogen med kommunerna om

kunskapslyftssatsningen bör Skolverket

ytterligare uppmärksamma insatser som kan

stimulera och motivera fler män med kort

utbildning att börja studera. Erfarenheter visar

att ett effektivt sätt att få fler lågutbildade män

att ta steget till studier är att kombinera

yrkesämnen och kärnämnen.

Skolverket bör dessutom särskilt

uppmärksamma invandrares deltagande i

vuxenstudier.

Regeringen instämmer med

Kunskapslyftskommittén om att kommunerna

skulle ha fördel av att utveckla regionala

kontakter och att de regionala tillväxtavtalen och

de regionala kompetensråden bör utgöra en

plattform för en mer heltäckande

utbildningsplanering.

Det är av stor vikt att uppmärksamma kvalitet

och likvärdighet i utbildningen. Genom uppdrag

till kvalitetsgranskningsnämnden kommer

insatser att vidtas för att granska såväl det

kommunala ansvaret som utbildning på

entreprenad.

Regeringen avser att återkomma med förslag

avseende funktionshindrades möjligheter att

delta i vuxenutbildning i den proposition om

vuxenutbildning som regeringen skall presentera

för riksdagen efter att Kunskapslyftskommittén

lämnat sitt slutbetänkande våren år 2000.

Stöd till uppsökande verksamhet och utbildning

i samhällsfrågor

Det särskilda stöd om 40 miljoner kronor,

som under åren 1997, 1998 och 1999 fördelats

till de fackliga organisationerna med flera för

bl.a. rekrytering och uppsökande verksamhet

till kunskapslyftet har visat sig ha positiva

effekter.

Regeringen bedömer att de insatser som

vidtagits av de fackliga organisationerna har nått

ut till målgruppen för kunskapslyftet och

intresset för studier har breddats.

Organisationerna har även utvecklat

arbetsformer som innebär att de har goda

möjligheter att nå även de mest svårmotiverade

grupperna. För att denna positiva utveckling

skall kunna fortgå krävs att organisationerna ges

möjlighet till en långsiktig planering.

Regeringen bedömer vidare att

organisationerna har använt medlen i enlighet

med dess syfte vad gäller utbildning i

samhällsfrågor och att förtroendevalda inom de

olika organisationerna har fått möjlighet att

fördjupa sina kunskaper inom för

samhällsutvecklingen centrala och betydelsefulla

områden.

För att motverka den ryckighet som

organisationerna upplevt på grund av att beslutet

om tilldelade medel kommer relativt sent och

enbart har gällt för ett år bedömer regeringen det

som angeläget att stödet skall finnas kvar under

hela kunskapslyftsperioden t.o.m. år 2002.

Hur dessa medel skall fördelas efter kun-

skapslyftsperioden avser regeringen att

återkomma till riksdagen med i samband med

behandlingen av Kunskapslyftskommitténs slut-

betänkande.

I likhet med innevarande år beräknar

regeringen 40 miljoner kronor för uppsökande

verksamhet och utbildning i samhällsfrågor.

Regeringen överväger att vid framtida fördelning

av medlen, vid sidan av medlemsantal och

utbildningsbakgrund, ta ökad hänsyn till kvalitet

och måluppfyllelse.

Kvalificerad yrkesutbildning

Försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning har hittills visat sig slå väl ut.

Utbildningsformen är eftertraktad såväl hos

arbetslivet som hos de studerande.

Det stora antalet ansökningar visar på en stor

efterfrågan av denna typ av utbildning samtidigt

som de studerande i enkätuppföljning visar att

man är nöjd med utbildningen. En första

uppföljning av utfallet av utbildningen pekar

också på en god anställbarhet efter genomgången

utbildning. Samtidigt är den redovisade andelen

som slutfört utbildningen fortfarande relativt låg

och effekterna av försöksverksamheten kan

därför inte bedömas till fullo.

Regeringens utgångspunkt är att

försöksverksamheten efter år 2001 skall övergå i

reguljär verksamhet och återkommer till

riksdagen i frågan under senare delen av år 2000.

Medel för åren 2000 2002

Medel under detta anslag beräknas för år 2000

till 4 307 844 000 kronor, 4 520 385 000

kronor år 2001 och 4 120 268 000 kronor år

2002.

A16 Svenska EU-programkontoret för

utbildning och

kompetensutveckling

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

9 676

Anslags-

sparande

- 138

1999

Anslag

11 915

Utgifts-

prognos

11 777

2000

Förslag

17 163

2001

Beräknat

15 438

1

2002

Beräknat

15 733

1

1 Motsvarar 15 163 tkr i 2000 års prisnivå.

Svenska EU-programkontoret för utbildning

och kompetensutveckling svarar för

genomförandet av EU:s utbildningsprogram i

Sverige, vissa program inom Europeiska

socialfonden och andra internationella program i

Sverige. Effektmålen för EU-programkontoret

är att

- aktivt främja och stödja utvecklingsprocesser

och mobilitet inom utbildning och

kompetensutveckling inom ramen för

Europasamarbetet

- aktivt medverka till att svenska skolor,

företag och organisationer ges bästa möjliga

förutsättningar för att tillvarata de olika

möjligheter som Europasamarbetet inom

utbildning och kompetensutveckling erbjuder

- verka som sambandsorganisation mellan

Sverige och EU inom områdena utbildning

och kompetensutveckling.

EU-programkontorets verksamhet spänner

över flera politikområden. Inom

Utbildningsdepartementets område handhar

EU-programkontoret Leonardo da Vinci, delar

av Sokrates samt Cedefop. De delar av Sokrates-

programmet som berör högskolesektorn svarar

Högskoleverket för. Inom

Näringsdepartementets område har EU-

programkontoret ansvar bl.a. för Europeiska

socialfondens Växtkraft mål 4,

gemenskapsinitiativen Adapt och Employment

samt Interpraktik och IAESTE.

Regeringen gav i februari 1998 Statskontoret i

uppdrag att genomföra en utvärdering av EU-

programkontorets verksamhet. Statskontoret

presenterade sin rapport den 20 november 1998.

I rapporten framhöll Statskontoret att

organisationslösningen med att samla flera EU-

program till EU-programkontoret har varit

fördelaktig trots att samverkan mellan

utbildnings- och arbetsmarknadsprogram inte

hade gett några tydliga effekter.

Regeringen har tillkallat en särskild utredare

med uppdrag bl.a. att senast den 10 september

1999 ta fram förslag till ett samlat

programdokument för Europeiska socialfondens

nya mål 3 som omfattar perioden 2000 2006.

För genomförandet av detta program och det

nya gemenskapsinitiativet Equal inrättas ett

separat sekretariat inom Arbetsmarknadsverket.

Sekretariatet skall även svara för avslutningen av

bl.a. nuvarande Växtkraft mål 4, Adapt och

Employment fr.o.m. den 1 januari 2000.

Konsekvenserna av utredningsdirektiven blir att

EU-programkontoret mister en stor del av sin

verksamhet och personal.

En av regeringen tillsatt kommitté har under

sommaren 1999 utrett det framtida

ansvarsområdet för EU-programkontoret.

Kommittén har den 3 september 1999

överlämnat betänkandet Ansvarsfördelning för

internationella program på utbildnings- och

ungdomsområdet (SOU 1999:102). Kommitténs

förslag är under beredning och regeringen avser

att under hösten 1999 fatta beslut i frågan.

EU-programkontoret har fortsatt i uppdrag

att i Sverige ansvara för genomförandet av

Leonardo da Vinci, delar av Sokrates, Cedefop

och att förmedla Interpraktikstipendier för

praktik i utlandet för arbetslösa ungdomar och

att ansvara för IAESTE, en internationell

praktikplatsförmedling för blivande

civilingenjörer och naturvetare. EU-

programkontoret samverkar med

Högskoleverket i informationen om

samarbetsprogrammen EG-USA och EG-

Kanada inom högre utbildning och

yrkesutbildning. Även programmen "Ett år i

Frankrike" och Nordiska ministerrådets

utbytesprogram Nordplus-Junior tillhör EU-

programkontorets verksamhetsområde.

Sedan år 1997 har EU-programkontoret även

regeringens uppdrag att bistå kandidatländerna i

deras förberedelser för deltagande i EU-

samarbetet på utbildningsområdet. Särskild

uppmärksamhet skall ägnas åt länderna kring

Östersjön, i synnerhet Lettland. Uppdraget

upphör den 31 december 1999.

Utöver anslaget från

Utbildningsdepartementet har EU-

programkontoret för budgetåret 1998 fått

sammanlagt 13,7 miljoner kronor för

administration från anslag under utgiftsområde

14, varav 10 miljoner kronor är hänförliga till

arbetet med Europeiska socialfonden och 3

miljoner kronor till Interpraktik samt 700 000

kronor till IASTE.

För Frankrikeåret och Nordplus-Junior har 9

miljoner erhållits i programmedel för stipendier

och administration. Inom arbetet med Adapt,

Employment och Växtkraft mål 4 har EU-

programkontoret mottagit 50,8 miljoner kronor,

utöver anslaget från Näringsdepartementet, för

s.k. tekniskt stöd. Drygt halva beloppet har

finansierats av EU och resterande del utgörs av

statlig medfinansiering från ett anslag som

disponeras av AMS. Dessutom har EU-

programkontoret mottagit tekniskt stöd från

EU för vissa av utbildningsprogrammen.

Uppdraget att bistå kandidatländerna har

finansierats med anslag från

Utbildningsdepartementet och

Utrikesdepartementet samt med hjälp av externa

bidrag från Europeiska kommissionen,

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen samt

PHARE.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

1999 är sista året för EU:s utbildningsprogram

Sokrates och Leonardo da Vinci som den 1

januari 2000 får en fortsättning i de nya

programmen Sokrates II och Leonardo da Vinci

II. Förberedelserna inför denna övergång har

ökat arbetsbelastningen för EU-

programkontoret. Vidare har antalet ansökningar

inom flertalet av de program som EU-

programkontoret handhar ökat markant.

Antalet ansökningar inom de olika delarna av

Sokrates har ökat betydligt och skolprogrammet

Comenius har vuxit till full omfattning under

1998. Inom språkprogrammet Lingua deltog

över 740 lärare och elever. De vanligaste

resmålen var Frankrike, Italien och

Storbritannien. Studiebesöksprogrammet Arion

ger beslutsfattare och experter inom skolområdet

möjlighet att mötas i mindre grupper över

gränserna. Under 1998 fick 45 svenska

skoladministratörer och lärare stipendier för

sådana studiebesök.

Inom yrkesutbildningsprogrammet Leonardo

da Vinci uppstod stora problem på central

europeisk nivå under år 1998 vilket ledde till att

det tekniska kontoret i Bryssel gick i konkurs

och fick stänga på grund av brister i den

ekonomiadministrativa förvaltningen. Trots

detta har Leonardo da Vinci programmet i

Sverige fungerat bra under 1998 och antalet

inkomna och beviljade ansökningar ökade.

Inom Nordplus-Junior har EU-program-

kontoret sett en markant ökning av antalet

ansökningar och under 1998 ansökte EU-

programkontoret om att även få administrera

Nordplus-programmet men Nordiska

ministerrådet valde att placera administrationen i

Norge. En minskning av ansökningar har skett

inom "Ett år i Frankrike".

EU-programkontoret ansvarar vidare för

Regionalt resurscentrum för vägledning i

Söderhamn som informerar studie- och

yrkesvägledare om möjligheter att studera och

arbeta i ett annat EU-land.

Inom ramen för uppdraget att bistå

kandidatländerna i deras förberedelser för

deltagande i EU:s utbildningsprogram har EU-

programkontoret under år 1998 genomfört

studiebesök till och från kandidatländerna,

informations- och kontaktseminarier samt

projekt och konsultinsatser i form av

organisationsöversyn inför de nya

programetapperna.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket konstaterar i sin

revisionsrapport av EU-programkontorets

verksamhet år 1998 att det fortfarande föreligger

icke oväsentliga brister i den interna styrningen

och kontrollen trots de åtgärder som EU-

programkontoret vidtagit. Regeringen

uppmärksammar den upprepade kritiken från

Riksrevisionsverket och förutsätter att EU-

programkontoret särskilt prioriterar utveckling

och förbättring av de ekonomiadministrativa

rutinerna.

Slutsatser

Regeringens bedömning är att behovet av en

integrerad programadministration med

inriktning mot transnationellt samarbete inom

utbildningsområdet framstår allt tydligare.

Utredningen av EU-programkontorets framtida

ansvarsområde är för närvarande under

beredning.

I avvaktan på resultatet av beredningen förs

anslaget upp till 17 163 000 kronor. Vid

anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts

6 385 000 kronor. Engångsvis förstärkning på 2

miljoner kronor överförs från anslaget D16

Särskilda resurser för forskningsändamål.

Regeringen avser att noga följa utvecklingen

vad gäller EU-programkontoret och återkommer

vid behov i tilläggsbudget i den ekonomiska

vårpropositionen år 2000.

Beräkning av anslaget för 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

11 915

Avräkning av tillfällig

förstärkning

-3 145

Pris- och löneomräkning

8

Ökat resursbehov

2 000

Justering av premier

6 385

Förslag 2000

17 163

8 Universitet och högskolor

8.1

8.1 Universiteten och högskolorna

centrala i ett lärande samhälle

Satsningar på utbildning blir allt viktigare, både

för den enskilde och för samhället i stort. En

välutbildad befolkning är en grundförutsättning

för att skapa tillväxt och välfärd och utveckla

demokratin i samhället, samtidigt som god

utbildning också ökar möjligheterna för den

enskilde att leva ett rikt liv och stärka sin

ställning på arbetsmarknaden.

Högre utbildning och forskning spelar en

central roll i ett lärande samhälle genom att

utgöra själva grunden för att ta fram, sprida och

fördjupa kunskaper. Högre utbildning och

forskning är därför prioriterade områden.

Svensk utbildning och forskning håller en

mycket hög kvalitet, men måste hela tiden

vidareutvecklas för att Sverige skall hålla jämna

steg med sina konkurrentländer. Enligt OECD:s

studier har Sverige en stor andel

högskoleutbildade inom offentlig sektor och

inom privat tjänstesektor, men en för liten andel

inom övriga näringsgrenar. För att öka Sveriges

tillväxt är det nödvändigt att andelen

högskoleutbildade inom industrin ökar.

Högskolan skall bidra till det livslånga

lärandet och ge goda kunskaper och färdigheter

för ett föränderligt arbetsliv. De pågående

strukturförändringarna i samhället ställer krav på

nya former och kombinationer av kompetens

och leder till ökade krav på högre utbildning.

Högskolan måste kunna erbjuda såväl utbildning

för olika yrkesområden som utbildning vilken

inte styrs av specifika yrkeskrav. Högskolans

kvalitet, effektivitet och kapacitet är avgörande

för möjligheterna att minska arbetslösheten, öka

sysselsättningen och förhindra social utslagning.

Utbyggnaden av högskolan fortsätter

Riksdagen har under de senaste tio åren fattat

flera beslut om att bygga ut den grundläggande

högskoleutbildningen. För åren 1997 2000 har

den grundläggande högskoleutbildningen

tillförts resurser för 68 000 nya permanenta

platser. I budgetpropositionen för 1999 har

regeringen lämnat förslag om den närmare

fördelningen av platserna för år 2000.

Efterfrågan på högskoleutbildning kommer

att vara fortsatt hög. Detta beror bl.a. på att det

finns många unga med högskolebehörighet, att

Kunskapslyftet medför att fler vuxna söker till

högskolan och att behovet av kompletterande

utbildning senare under yrkeslivet ökar. Trots

utbyggnaden av den högre utbildningen under

1990-talet finns det inte platser till alla som vill

studera. Andelen ungdomar som går vidare till

högre studier bör dessutom öka. Målsättningen

är att hälften av en årskull skall ha börjat läsa vid

högskolan vid 25 års ålder. Det är ett viktigt skäl

till att utbyggnaden av högskolan fortsätter.

Under perioden 1997 2002 inrättas ca 89 000

nya högskoleplatser i hela landet.

Utbyggnaden har de senaste åren

koncentrerats till högskolorna, med tyngdpunkt

på de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Med anledning av 1999 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100,

bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) har

riksdagen beslutat att den grundläggande

högskoleutbildningen skall byggas ut med drygt

10 000 nya permanenta platser för år 2001 och

lika många för år 2002. Förslag till fördelning av

dessa platser redovisas i avsnitt 5.3.2.

De senaste årens utbyggnad av högskolan har

lett till att antalet högskolestuderande i

grundutbildning har ökat med närmare 60

procent sedan 1990 och i dag omfattar mer än

300 000 studenter.

Grundutbildningen skall förnyas

Samtidigt som högskolan byggs ut, måste

förnyelsearbetet med såväl innehåll som

undervisningsformer intensifieras. Det är

angeläget att högskolans utbildningar till innehåll

och inriktning utvecklas med god kännedom om

de krav, önskemål och kunskaper som finns i

arbetslivet och andra delar av samhället. Behovet

är t.ex. stort av personer med naturvetenskaplig

och teknisk kompetens, inte minst inom det

informationsteknologiska området.

Särskilt viktigt är det att få till stånd ett

gränsöverskridande mellan naturvetenskap,

teknik, humaniora, samhällsvetenskap och

konstnärliga utbildningar. Det blir allt viktigare

att flerdisciplinär kompetens utvecklas,

exempelvis med kombinationer av teknik, språk,

ekonomi, kultur m.m. Det är därför angeläget

med en fortsatt utveckling av forskning och

utbildning som kombinerar teknik med andra

områden, så som redan görs vid många lärosäten.

Vid lärosätena pågår också ett förnyelsearbete

vad gäller undervisningsformer. Det är viktigt att

studentens lärande sätts i fokus för

förnyelsearbetet och att detta arbete intensifieras

för att möta kraven från de personer som satsar

tid och resurser på sin utbildning.

Informationstekniken lägger grunden för nya

pedagogiska arbetsformer. Den möjliggör nya

former av samarbete mellan universitet och

högskolor i olika länder. Det är också viktigt att

ta tillvara de möjligheter som modern teknik ger

att utveckla och utvidga distansutbildningen

inom Sverige.

Kvaliteten skall stärkas

Ännu större fokus måste läggas på kvaliteten

inom den högre utbildningen. Statlig

kvalitetsgranskning i Högskoleverkets regi är ett

viktigt verktyg för att upprätthålla god kvalitet.

Ett annat sätt att utveckla kvaliteten i högskolan

är att stärka både studentorganisationernas och

de enskilda studenternas möjligheter till

inflytande. Regeringen avser att återkomma till

dessa frågor i en proposition under hösten.

Jämställdhet mellan kvinnor och män inom

högre utbildning och forskning är ännu inte

uppnådd. Regeringen fortsätter därför att stödja

universitet och högskolor i arbetet med att

främja jämställdheten. Kvinnors

underrepresentation inom vissa områden gör att

viktiga perspektiv i undervisning och forskning

går förlorade. Andelen kvinnor som innehar

höga akademiska befattningar har ökat något,

men är fortfarande alltför låg. Obalansen mellan

könen resulterar inte bara i en traditionell

hierarki, utan även i en uppdelning i kvinno-

respektive mansdominerade ämnesområden.

Genusperspektiv i undervisning och forskning

kan bidra till att bryta detta mönster och till att

göra utbildningar attraktiva för båda könen.

Mångfalden skall öka

Den ojämlika rekryteringen till utbildning på alla

nivåer måste minska. Universiteten och

högskolorna måste arbeta mer medvetet med att

bredda rekryteringen till högre utbildning och

att bryta de könsbundna studievalen.

Det är regeringens övertygelse att en jämlik

högskola med social och etnisk mångfald är en

förutsättning för en positiv samhällsutveckling i

stort och för att uppnå god kvalitet i utbildning

och forskning.

Sverige är ett mångkulturellt land med en

mångfald av etniska grupper. Denna mångfald är

dock i alltför liten utsträckning representerad

inom högskolan vad gäller såväl lärare och

forskare som studenter. Det är därför angeläget

att den etniska snedrekryteringen minskar.

Fortfarande är det förhållandevis få ungdomar

från studieovana miljöer som söker sig till

högskolan. För att öka den andel av

befolkningen som har högskoleutbildning måste

ytterligare ansträngningar göras för att bredda

rekryteringen och stimulera nya grupper att

skaffa sig en högre utbildning. En viktig del i

denna politik är utbyggnaden av högskolan som

ger fler möjlighet till högre utbildning. Fler

människor kan också söka sig till högskolan om

utbildningarna inte är knutna till rum och tid i

traditionell bemärkelse. En variation vad gäller

pedagogiska arbetsformer och

examinationsformer är andra medel att använda

för att dels väcka intresset för högskolestudier

hos nya grupper i samhället, dels öka

möjligheterna att fler fullföljer sina studier.

Universiteten och högskolorna, ytterst

styrelsen och rektor, spelar en central roll i

arbetet med att bredda rekryteringen till högre

utbildning. Utbildningsdepartementet avser att

tillsätta en utredning som skall inventera vilka

åtgärder som vidtas vid lärosätena samt lämna

konkreta förslag till åtgärder för att bredda

rekryteringen till högskolan och därmed öka den

sociala och etniska mångfalden.

Studiestödet reformeras

En bred rekrytering till högre utbildning

förutsätter ett bra studiestöd. Regeringen lägger

under hösten 1999 en proposition om ett

reformerat och sammanhållet studiestöd för

införande under år 2001. Studiestödsfrågor

behandlas i Utgiftsområde 15.

Grundforskningen och forskarutbildningen stärks

Staten har ett särskilt ansvar för

grundforskningen och forskarutbildningen.

Behovet av forskarutbildade ökar både inom

högskolan och i samhället i övrigt. Kraftfulla

insatser inom grundforskning och

forskarutbildning är ett väsentligt stöd till

näringslivet och samhället i övrigt. Forskning är

en viktig tillväxtfaktor, men bidrar också till

social och kulturell utveckling och internationell

förståelse. Därför höjs anslagen till

grundforskning och forskarutbildningen,

framför allt inom områdena naturvetenskap och

teknik, med sammanlagt 779 miljoner kronor

fram till och med år 2002.

Utgångspunkten för forskningspolitiken är att

Sverige skall befästa sin ställning som

framstående forskningsnation. Sverige är det

land inom OECD som avsätter störst andel av

bruttonationalprodukten till forskning och

utvecklingsarbete. Utredningen Forskning 2000

uppskattade de samlade FoU-resurserna i

Sverige, inklusive näringslivets resurser, till 58

miljarder kronor 1998.

Svensk forskning skall hålla en hög kvalitet

och forskningsinsatserna skall rymma både

bredd och koncentration inom strategiskt viktiga

områden. Detta kräver fortsatt stora insatser av

både staten och näringslivet.

För att stimulera den ekonomiska tillväxten

bör Sverige, i likhet med den starka

internationella trenden, satsa på grundforskning.

Den fritt sökande nyfikenhetsforskningen är,

liksom forskarutbildningen, basen för den

tillämpade forskningen. En vital grundforskning

är en förutsättning för att det skall uppstå nya

kunskaper att vidareutveckla och tillämpa inom

olika samhällsområden.

Staten har också ansvaret för att behovet av

forskarutbildade tillgodoses. Ambitionen är att

öka antalet disputerade forskare i Sverige.

Examinationsmålet för perioden 1997 1999 är

drygt 5 900 personer. Den stora satsningen på

grundutbildning som redan har inletts skapar i

sig ett behov av fler forskarutbildade lärare.

Samtidigt ökar behovet av forskarutbildade inom

framför allt näringslivet.

De etablerade universiteten spelar, genom sin

samlade forskningskapacitet och mångfald, en

nyckelroll för att vidmakthålla Sveriges position

som framstående forskningsnation. Under den

förra mandatperioden har resurserna till

forskning byggts ut främst vid högskolorna.

Detta har varit en viktig del i en politik för att

skapa förutsättningar för ett utvecklat samarbete

mellan högskolorna och företag, offentlig

förvaltning och det övriga samhället.

Den 1 januari 1999 inrättades tre nya

universitet, universiteten i Karlstad, i Växjö och i

Örebro. Beslutet innebär ett åtagande att förse

dessa nya universitet med tillräckliga resurser så

att de kan bedriva forskning och

forskarutbildning av hög kvalitet. Regeringen har

vidare förutskickat att Mitthögskolan skall ges

förutsättningar att kunna utvecklas till

universitet under mandatperioden. I denna

proposition lämnar regeringen förslag till

förstärkning av dessa lärosätens

forskningsresurser för de kommande åren. Det

är viktigt att kvalitetsutvecklingen vid de nya

universiteten även i fortsättningen

uppmärksammas.

Regeringen ser det som angeläget att även

högskolorna ges möjligheter att självständigt

bedriva forskning och forskarutbildning inom

avgränsade områden. Resurser måste dock

tillföras dessa lärosäten i en takt som

överensstämmer med vad som är möjliga

åtaganden från statsmakternas sida. I denna

proposition lämnar regeringen förslag om

utökade resurser till högskolorna i

Karlskrona/Ronneby och Kalmar.

Regeringen avser att år 2000 överlämna en

forskningspolitisk proposition om övergripande

principer och prioriteringar inom forskningen. I

samband med den forskningspolitiska

propositionen återkommer regeringen till

examensmålens volym samt fördelningen av de

nya resurserna till grundforskning och

forskarutbildning för åren 2001 och 2002.

Samverkan med det omgivande samhället

utvecklas

Samtidigt som universiteten och högskolorna

skall värna om det fria kunskapssökandet, har de

också en viktig uppgift att samverka med det

omgivande samhället och informera om sin

verksamhet. Samverkan är viktig och möjliggör

ett bättre kunskaps- och idéutbyte mellan

högskolan och dess omvärld.

Den ökade andelen extern finansiering av

forskning vid universitet och högskolor innebär

givetvis en kraftig förstärkning av forskningen

vid lärosätena. För att den omfattande externa

finansieringen av forskning och

forskarutbildning inte skall binda upp de statliga

anslag som är avsedda för fri forskning och i

princip endast skall styras av respektive lärosätes

självständiga prioriteringar, är det dock

nödvändigt att utomstående finansiärer ger

universiteten och högskolorna full

kostnadstäckning.

Universitetens och högskolornas samverkan

med det omgivande samhället måste även

omfatta grundutbildningen. Samverkan skall dels

utveckla formen för grundutbildningen så att

studenternas kontakter med det omgivande

samhället ökar, dels bidra till att innehållet i

utbildningen svarar mot de kunskaper och

kompetenser som efterfrågas på

arbetsmarknaden.

Internationellt samarbete skall uppmuntras

Den ökade globaliseringen är en positiv drivkraft

som har stor betydelse för utbildningen och

forskningen på alla nivåer. Allt fler

högskolestudenter åker utomlands för att

studera eller göra praktik och många utländska

ungdomar söker sig också till Sverige. Det är en

utveckling som bör uppmuntras. Kontakterna

med omvärlden, vilka i högre grad bör omfatta

även lärarna, ger nya idéer och kunskaper och

ökar förståelsen för främmande länder och

kulturer. Den moderna informationstekniken

öppnar dessutom helt nya möjligheter till globalt

utbildnings- och forskningssamarbete.

I en alltmer gränslös värld är det nödvändigt

med ökade språkfärdigheter och kunskaper om

andra länder. Det underlättar rörligheten på

arbetsmarknaden och ökar den internationella

förståelsen. I och med att arbetsmarknaden blir

alltmer gemensam och den internationella

rörligheten också ökar bland studenterna, blir

det allt viktigare att utbildningsbevisen är

jämförbara och examina gångbara i andra länder.

Det blir också viktigare att den svenska

utbildningen är internationellt

konkurrenskraftig.

Student-, lärar- och forskarutbytet sker i dag

huvudsakligen med länder i Europa och

Nordamerika. Till detta bidrar bl.a. EU:s

omfattande utbildningsprogram. För att

stimulera student- och lärarutbyte även med

länder utanför Europa och Nordamerika,

kommer regeringen inom kort att fatta beslut

om ett särskilt utbytesprogram, Linnaeus, som

omfattar utbyte med Afrika, Asien, Latinamerika

och Stilla-havsområdet.

Regeringen avser också att tillsätta en särskild

utredning för att utröna förutsättningarna att

öka andelen internationella studenter i Sverige

samt för att överväga om avgifter bör tas ut för

studenter från länder utanför EES-området.

8.2 Omfattning och

resultatbedömning

Grundfakta

År 1999 bedrivs högre utbildning och forskning

vid 13 universitet och 23 högskolor för vilka

staten är huvudman. Dessa lyder under

Utbildningsdepartementet med ett undantag,

Sveriges lantbruksuniversitet som tillhör

Jordbruksdepartementets verksamhetsområde. I

budgetpropositionen för år 1997 redovisade

regeringen olika kriterier för att ett lärosäte skall

kunna benämnas universitet. Härvid fördes

Karolinska institutet och Kungl. Tekniska

högskolan till gruppen universitet liksom

Högskolan i Luleå, som i samband härmed

tilldelades namnet Luleå tekniska universitet. I

ordningen av anslagen kommer universiteten

först och av tradition i kronologisk ordning.

Senast tillkomna är Karlstads universitet, Växjö

universitet och Örebro universitet som har varit

universitet sedan den 1 januari 1999.

När begreppet universitet används är det

denna grupp av lärosäten som avses. I begreppet

högskolor(na) i pluralis ingår inte universiteten.

När begreppet högskolan används i bestämd form

utan att syfta på en enskild högskola, fungerar

det som ett samlingsbegrepp för den verksamhet

som regleras i högskolelag och

högskoleförordning och innefattar alltså

verksamheten vid universiteten.

I ordningen av anslagen följer därefter hög-

skolor med egna anslag för forskning eller för

forskning och forskarutbildning. Dessa är

Mitthögskolan med eget forskningsanslag samt

Högskolan i Karlskrona/Ronneby, Malmö

högskola och Högskolan i Kalmar som har egna

anslag för forskning och forskarutbildning.

Övriga statliga högskolor anges i

bokstavsordning och inkluderar de sju

konstnärliga högskolorna i Stockholm samt

Idrottshögskolan och Lärarhögskolan i

Stockholm.

Dessutom finns det tre landstingskommunala

vårdhögskolor. Utbildningen vid övriga

vårdhögskolor har genom avtal inordnats vid

statliga universitet eller högskolor. Landstingen

finansierar huvuddelen av alla vårdutbildningar.

Vidare finns det enskilda

utbildningsanordnare, bl.a. Chalmers tekniska

högskola AB, Stiftelsen Högskolan i Jönköping

samt Handelshögskolan i Stockholm. Ytterligare

tio enskilda utbildningsanordnare har tillstånd

att utfärda olika examina på

grundutbildningsnivå bl.a. för teologi- och

vårdutbildningar.

I tabell 5.1 Fakta om högskolan 1996 1998

redovisas några grunddata om högskole-

utbildningens omfattning. Den satsning på nya

platser som inleddes 1997 och som ännu fortgår

har givit utslag det första året medan ökningen är

marginell mellan budgetåren 1997 och 1998. I

stället har det antal platser som ligger över det

s.k. takbeloppet för ersättning i

grundutbildningen minskat. Minskningen av

överproduktionen är i enlighet med regeringens

intentioner. Om takbeloppet överskrids så att

lärosätena tar in fler studenter än vad som

berättigar till ersättning kan kvaliteten i

utbildningen påverkas negativt.

Den ändrade fördelningen av antalet

helårsstudenter mellan grupperna högskolor

och vårdhögskolor i tabell 5.1 beror framför

allt på den ännu pågående inordningen av

utbildningen vid landstingskommunala

högskolor i statliga universitet och högskolor.

Genom att andelen kvinnor är hög inom

vårdutbildningarna har detta också inneburit en

ökning av andelen kvinnor vid de statliga

universiteten och högskolorna. Andelen kvinnor

är lägre på högre nivåer, såväl i utbildningen som

i tjänstehierarkin. Ett viktigt steg för att öka

jämställdheten i den högre utbildningen är att

öka andelen kvinnor i forskarutbildningen.

Mellan läsåren 1996/97 och 1997/98 ökade inte

andelen kvinnor bland de nyantagna till

forskarutbildningen. Däremot ökade denna

andel från 40 till 44 procent mellan läsåren

1995/96 och 1996/97. Ser man utvecklingen i ett

längre perspektiv är ökningen markant. Andelen

kvinnor bland de nyantagna till

forskarutbildningen var 22 procent läsåret

1975/76 och 31 procent läsåret 1985/86.

Antalet avlagda examina i grundutbildningen

har minskat. Denna minskning hänger samman

med förlängningar av utbildningar och

sammanslagningar av tidigare

påbyggnadsutbildningar och grundutbildningar.

Antalet grundexamina om minst 120 poäng har

däremot ökat kraftigt under senare år. Sedan

läsåret 1992/93 har antalet fördubblats och

utgjorde 1997/98 ungefär 90 procent av samtliga

examina.

Inom forskarutbildningen ökar antalet

nybörjare, antalet aktiva studenter och antalet

examina. Totalt har ökningstakten av antalet

nyantagna till forskarutbildningen avtagit.

Variationen är stor mellan olika fakulteter. För

de tekniska och matematisk-naturvetenskapliga

fakulteterna var ökningen av de nyantagna 4

respektive 9 procent mellan läsåren 1996/97 och

1997/98 medan antalet nyantagna vid de

humanistiska och samhällsvetenskapliga

fakulteterna minskade kraftigt med 20

respektive 14 procent. I Högskoleverkets

årsrapport, Universitet och högskolor i Sverige

1998, görs också en jämförelse mellan budgetåren

1997 och 1998. Mellan dessa år minskade de

nyantagna med 7 procent och inom de

humanistiska fakulteterna påbörjade 47 procent

färre doktorander forskarutbildning.

Tabell 8.1 Fakta om högskolan 1996 1998

1996

FÖR-

ÄND-

RING

1997

FÖR-

ÄND-

RING

1998

ANDEL

KVINNOR

1996

ANDEL

KVINNOR

1997

ANDEL

KVINNOR

1998

Antal helårsstudenter totalt (exkl. uppdragsutbildning)

234 600

+4 %

244 200

+0,5 %

245 500

55 %

56 %

56 %

 universitet (inkl. Sveriges lantbruksuniversitet)

140 900

+3 %

145 100

±0 %

145 300

52 %

53 %

55 %

 högskolor

63 700

+7 %

67 900

+13 %

76 700

57 %

57 %

59 %

 vårdhögskolor 1

15 300

+4 %

15 900

-51 %

7 800

88 %

88 %

88 %

 konstnärliga högskolor

1 700

+6 %

1 800

±0 %

1 800

59 %

60 %

60 %

 enskilda högskolor 2

13 000

+4 %

13 500

+2 %

13 800

34 %

35 %

37 %

Antal registrerade studenter i grundutbildning

285 800*

+5 %

301 100*

+1,5 %

305 600*

57 %

58 %

58 %

Antal högskolenybörjare

66 300*

-1 %

65 800*

-2 %

64 500*

56 %

57 %

57 %

Antal examina i grundutbildningen

32 200*

+9 %

35 200*

-2 %

34 600*

58 %

60 %

60 %

 magisterexamina

2 800

+43 %

4 000*

+22 %

4 900*

53 %

54 %

55 %

 kandidatexamina

6 000

+7 %

6 400*

+8 %

6 900*

54 %

56 %

57 %

Antal nyantagna till forskarutbildning

3 300*

+7 %

3 500*

+4 %

3 700*

40 %

44 %

44 %

Antal aktiva studerande i forskarutbildning 3

16 600

+6 %

17 700

+5 %

18 500

39 %

41 %

42 %

Antal doktorsexamina

1 600*

+8 %

1 700*

+9 %

1 900*

32 %

33 %

32 %

Antal licentiatexamina

820*

+3 %

840*

+1 %

850*

30 %

33 %

32 %

Källa: Högskoleverkets årsrapport 1998 och NU-databas samt SCB. Avrundade

värden.

* Uppgifter under 1996, 1997 och 1998 som markerats med * avser läsåren 1995/96,

 1996/97 respektive 1997/98.

1 Inklusive enskilda vårdhögskolor

2 Här ingår bl.a. Chalmers tekniska högskola AB, Handelshögskolan i Stockholm,

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

3 Avser höstterminerna. Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en

aktivitetsgrad om minst 10 %.

Anslagsutveckling

Anslagsutvecklingen inom verksamhetsområdet

universitet och högskolor framgår av tabell 5.2.

Tabell 8.2 Anslagsutveckling

Miljoner kronor

ÅR

ANSLAG I LÖPANDE PRISER

1997 Anslag

18 289

1998 Anslag

19 199

1999 Anslag

19 500

1

2000 Förslag

22 712

2001 Beräknat

24 657

2

2002 Beräknat

26 045

3

1 Av beräkningstekniska skäl redovisas under verksamhetsområdet en besparing som

 avser

hela UO16 och uppgår till 550 miljoner kronor.

2 Motsvarar 24 244 miljoner kronor i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 25 163 miljoner kronor i 2000 års prisnivå.

Den totala kostnaden för högre utbildning och

forskning vid universitet och högskolor uppgick

budgetåret 1998 till 31,9 miljarder kronor. Detta

innebär en ökning med 5 procent i förhållande

till budgetåret 1997 och med 10 procent i

förhållande till budgetåret 1996.

Högskoleanslagens del av finansieringen var 62

procent budgetåret 1998, vilket är en minskning

med en procentenhet i förhållande till budgetåret

1997. Vid sidan av högskoleanslagen bidrog

landstingen med 1,2 miljarder kronor för

vårdutbildning budgetåret 1998. Övriga bidrag

uppgick till 7,5 miljarder kronor. Bland dessa

övriga bidragsgivare ingår bl.a.

forskningsstiftelserna. Avgifter och andra

ersättningar har ökat kraftigt mellan budgetåren

1997 och 1998, från 2,6 miljarder till

3,4 miljarder kronor.

Högskoleanslagens andel av finansieringen är

olika för olika grupper av lärosäten. För

universiteten utgjorde denna andel 62 procent

budgetåret 1998, för högskolorna (exklusive de

konstnärliga) 74 procent och för de konstnärliga

högskolorna 89 procent. För högskolorna

innebär detta en oförändrad andel i förhållande

till budgetåret 1997, medan högskoleanslagens

andel för universitetens del minskat med ett par

procentenheter.

Ser man till de totala kostnaderna för

högskolan kan en viss förskjutning noteras

mellan olika grupper av lärosäten. Universiteten

har minskat sin andel med en procentenhet från

75 procent år 1996 till 74 procent år 1998.

Högskolorna har ökat sin andel från 14 till 17

procent och vårdhögskolorna minskat sin andel

från 4 till 2 procent under denna period.

Huvudförklaringen till denna förskjutning är

inordnandet av de landstingskommunala

vårdutbildningarna i den statliga högskolan men

också den statliga satsningen på forskning och

utbildning vid högskolorna.

 Tabell 8.3 Totala kostnader för högskolan

Miljoner kronor

GRUPP AV HÖGSKOLOR

1996

1997

1998

Universitet (inkl. Sveriges

lantbruksuniversitet)

21 700

22 500

23 500

Högskolor (inkl. konstnärliga)

4 000

4 500

5 400

Enskilda utbildningsanordnare

(inkl. Chalmers tekniska

högskola AB, Stiftelsen

Högskolan i Jönköping,

Handelshögskolan i Stockholm)

2 100

2 300

2 400

Vårdhögskolor

1 100

1 100

600

Totalt

29 000

30 400

31 900

Källa: Högskoleverkets årsrapporter 1996, 1997 och 1998. Avrundade värden.

Grundläggande högskoleutbildning

Intresset för högre utbildning är fortsatt stort,

vilket visar sig såväl i många sökanden som i

arbetsmarknadens stora efterfrågan på

högskoleutbildade. Detta utgör bakgrunden till

statsmakternas satsning på ökad dimensionering

av utbildningen. För perioden 1997 2000 har

beslut fattats som innebär en ökning med 68 000

platser. Enligt 1999 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:

FiU27, rskr. 1998/99:249) byggs högskolan ut

med ytterligare 10 000 platser vart och ett av åren

2001 och 2002. Förslag till fördelning av dessa

platser lämnas i denna budgetproposition

(avsnitt 5.3.2).

Antalet sökande till högskolan hösten 1998

var 288 000. Av dessa hade 119 000 inte tidigare

varit registrerade i högskolan. Som jämförelse

kan nämnas att antalet nybörjare i högskolan

läsåret 1997/98 var 64 500. Antalet sökande har

minskat med 3 procent i förhållande till hösten

1997 för sökande som inte tidigare varit

registrerade i högskolan. I förhållande till antalet

nybörjare är sökandetrycket dock fortsatt

mycket högt. En jämförelse av

övergångsfrekvenserna till högskolan inom tre år

efter avslutad gymnasieutbildning visar på en

ökning från 20 procent läsåret1985/86 till

37 procent läsåret 1993/94. Detta är en positiv

utveckling. Åldersfördelningen bland nybörjarna

har förändrats under senare år. Andelen unga

nybörjare minskar. Gruppen under 22 år nådde

en topp läsåret1992/93 med 54 procent av

högskolenybörjarna och har sedan minskat till 48

procent läsåret 1997/98. Även gruppen nybörjare

som är äldre än 34 år har minskat sin andel under

denna period. Ökningen ligger framför allt i

gruppen mellan 25 och 34 år. En beskrivning av

tillströmningen till högre utbildning finns i

inledningsavsnittet (avsnitt 3.1).

Enligt regeringens bedömning bör andelen

ungdomar som går vidare till högre studier öka.

Målsättningen är att hälften av en ungdomskull

skall ha påbörjat högskolestudier vid 25 års ålder.

Den beslutade utbyggnaden av högskolan är

därför angelägen.

I regleringsbreven avseende anslag till statliga

universitet och högskolor (utom de

konstnärliga) specificeras utbildningsuppdraget

genom mål för antalet helårsstudenter totalt och

för de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. För Chalmers tekniska

högskola AB och för Stiftelsen Högskolan i

Jönköping har målen angivits i avtalen mellan

staten och utbildningsanordnaren. Totalt var

målet för budgetåret 1998 205 200

helårsstudenter. Utfallet blev 213 157

helårsstudenter vilket innebär att resultatet

överstiger målet med 4 procent. Relativt många,

eller 12 av 29 lärosäten som givits mål, har inte

uppnått dessa. Detta är en klar försämring i

förhållande till budgetåret 1997. Summan av

målen för de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena budgetåret 1998 är 61 260

helårsstudenter. Utfallet var 62 562

helårsstudenter, dvs. ett par procent högre än

målet. 11 av 27 lärosäten för vilka mål satts för

dessa utbildningar har inte uppnått dem. Också

här är det en klar försämring i förhållande till

budgetåret 1997. Prognosen för utfallet för

perioden 1997 1999 grundar sig på utfallet de

båda första åren samt lärosätenas prognoser för

år 1999 som lämnas i delårsrapporterna för första

halvåret 1999. Enligt prognosen för denna period

kommer antalet helårsstudenter totalt att ligga 6

procent över uppdraget och för

naturvetenskaplig och teknisk utbildning 2

procent över uppdraget.

Regeringens syfte med att i

utbildningsuppdraget ange ett minsta antal

helårsstudenter inom de tekniska och

naturvetenskapliga utbildningsområdena har

varit att öka dessa utbildningars omfattning

inom grundutbildningen. Mot den bakgrunden

är det positivt att antalet högskolenybörjare med

denna inriktning har ökat för att läsåret 1997/98

uppgå till en tredjedel av högskolenybörjarna.

Tabell 8.4 Antal helårsstudenter per lärosäte enligt uppdrag samt högskolornas

prognos för åren 1997 1999

ANTAL HELÅRSSTUDENTER TOTALT

VARAV NATURVETENSKAP OCH TEKNIK

UNIVERSITET/HÖGSKOLA

EXKLUSIVE UPPDRAGSUTBILDNING

UPPDRAG

1997 99

PROGNOS

1997 99

UPPDRAG

1998

UTFALL

1998

UPPDRAG

1997 99

PROGNOS

1997 99

UPPDRAG

1998

UTFALL

1998

Uppsala universitet

49 565

53 774

16 600

17 947

14 055

14 494

4 710

4 839

Lunds universitet

72 210

75 645

24 050

25 436

19 045

20 066

6 350

6 647

Göteborgs universitet

57 730

64 368

19 050

21 437

10 405

10 833

3 490

3 757

Stockholms universitet

57 530

60 019

19 150

20 004

8 775

8 647

2 940

2 840

Umeå universitet

41 505

42 788

14 100

13 984

11 130

11 294

3 710

3 774

Linköpings universitet

36 360

39 370

12 350

13 201

17 895

18 716

5 960

6 312

Karolinska institutet

7 970

8 991

2 610

2 991

(609)

(230)

Kungl. Tekniska högskolan

29 715

30 240

10 100

9 889

(28 576)

(9 330)

Luleå tekniska universitet

19 215

19 947

6 600

6 562

9 970

10 115*

3 330

3 285

Karlstads universitet

18 670

19 782

6 250

6 410

5 490

5 187

1 800

1 707

Växjö universitet

16 390

17 508

5 530

5 847

4 020

3 769

1 310

1 285

Örebro universitet

18 365

18 477

6 230

5 999

3 370

4 139

1 060

1 345

Mitthögskolan

23 460

24 803

7 730

8 114

8 325

8 932

2 700

2 979

Högskolan i Karlskrona/ Ronneby

6 220

6 671

2 150

2 180

3 545

3 873

1 150

1 263

Malmö högskola

10 100

9 866

3 300

3 087

2 590

3 108*

635

864

Högskolan i Kalmar

11 085

11 390

3 770

3 685

5 350

5 256

1 750

1 716

Danshögskolan

(338)

(110)

Dramatiska institutet

(417)

(135)

Högskolan i Borås

8 100

8 927

2 940

2 867

3 315

3 419

1 100

1 053

Högskolan Dalarna

10 690

10 908

3 650

3 393

4 900

4 612

1 610

1 509

Högskolan på Gotland

2 370

2 691

700

858

980

978

290

313

Högskolan i Gävle

10 115

10 979

3 360

3 552

4 680

4 253

1 540

1 359

Högskolan i Halmstad

8 135

9 461

2 900

3 143

3 070

3 039

1 020

1 019

Högskolan Kristianstad

9 195

9 392

3 260

3 029

2 465

2 437*

790

808

Högskolan i Skövde

6 565

7 109

2 380

2 348

3 555

3 792

1 190

1 294

Högskolan i Trollhättan/ Uddevalla

5 865

6 627

1 830

2 216

2 275

2 199

720

736

Idrottshögskolan i Stockholm

(1 113)

(375)

Konstfack

(1 772)

(604)

Kungl. Konsthögskolan

(638)

(216)

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

(1 737)

(563)

Lärarhögskolan i Stockholm

15 120

17 147

5 020

5 633

2 840

2 718

940

885

Mälardalens högskola

15 340

16 292

5 420

5 478

7 830

7 712

2 650

2 610

Operahögskolan i Stockholm

(114)

(39)

Södertörns högskola

9 015

8 913

3 090

2 951

1 170

1 433

400

438

Teaterhögskolan i Stockholm

(207)

(68)

Chalmers tekniska högskola AB

21 960

21 524

7 380

7 072

(20 779)

7 050

6 821

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

10 895

11 559

3 700

3 844

3 090

3 156

1 065

1 104

Övriga enskilda utbildningsanordnare

(2 308)

Vårdhögskolor

(7 840)

Summa, högskolor med uppdrag

609 455

645 168

205 200

213 157

164 135

168 177

61 260

62 562

Källor: Utfallssiffrorna är hämtade från universitetens och högskolornas

årsredovisningar. Prognosen för treårsperioden är en summa av utfallet för 1997

och 1998 samt prognos för 1999 enligt

delårsrapporterna. * markerar att prognosen för år 1999 även omfattar platser

inom vårdområdet.

Anm.: Antalet helårsstudenter som redovisas gentemot uppdraget är inte

högskolornas totala antal helårsstudenter. Härtill kommer helårsstudenter inom

åtaganden för vilka särskilda resurser

anvisats och antalet helårsstudenter inom ramen för uppdrag av annan högskola

eller inom annan uppdragsutbildning. För att få jämförbarhet har endast utfall

och prognos som svarar mot

ett av regeringen givet uppdrag tagits med i summeringen. Uppgifter som inte

summerats har satts inom parentes

Regeringen har i budgetpropositionerna för åren

1997 och 1998 angivit mål för antalet examina

inom vissa utbildningar avseende

treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002 samt

som planeringsförutsättning för perioden 2003

2005. Dessa finns angivna under berörda

lärosätens anslag i avsnitt 5.7. När det gäller

särskilda budgetfrågor m.m. avser regeringen att

återkomma med förslag till förändringar

angående periodiseringen och eventuella

justeringar då utfallet av hela treårsperioden

1997 1999 är känt. Med stöd av nuvarande

resultat är en rimlig prognos att målet för

perioden 1997 1999 kommer att klaras för

antalet magisterexamina och

civilingenjörsexamina. För apotekarexamen och

gymnasielärarexamen är utfallet efter två av tre år

något under 50 procent. Resultatet för

grundskollärarexamen, årskurserna 4 9, är ännu

sämre. Målen för dessa examina kommer

sannolikt inte att nås. Ett allvarligt problem är

det låga antalet sökande till lärarutbildningar

med matematisk-naturveten-skaplig inriktning

framför allt till grundskollärarutbildning för

årskurserna 4 9. De dåliga sökandesiffrorna

inför hösten 1999 föranledde

Utbildningsdepartementet att sammankalla

representanter för samtliga universitet och

högskolor med lärarutbildning till en gemensam

diskussion om vilka åtgärder som är möjliga att

vidta för att snabbt förbättra situationen. Ett av

diskussionsämnena var möjligheten att intressera

personer som sökt till lärarutbildning inom

andra områden än naturvetenskap och teknik

men inte blivit antagna, att i stället välja

lärarutbildning med naturvetenskaplig-teknisk

inriktning eventuellt med en

behörighetskompletterande utbildning.

Regeringen ser allvarligt på den bristande mål-

uppfyllelsen. Regeringen avser därför att noga

följa utvecklingen av lärosätenas fortsatta

åtgärder i syfte att nå en högre måluppfyllelse. I

avsnitt 5.3.5 ges exempel på åtgärder som redan

vidtagits i detta syfte.

Forskarutbildning och forskning

För treårsperioden 1997 1999 har regeringen

fastställt målet 5 658 examina i

forskarutbildningen (exklusive examina vid

Sveriges lantbruksuniversitet). En rimlig prognos

är att målet kommer att nås. I tabell 5.6 redovisas

målen per vetenskapsområde, i tabell 5.7

redovisas målen per lärosäte med

forskarutbildning. Licentiatexamen har räknats

som halv forskarexamen liksom doktorsexamen

som har föregåtts av en licentiatexamen.

Måluppfyllelsen varierar mellan

vetenskapsområdena och det är osäkert om

målen kommer att nås för de naturvetenskapliga

och tekniska vetenskapsområdena.

Måluppfyllelsen varierar också mellan olika

lärosäten. Den är lägre framför allt vid de

lärosäten som har en teknisk profil inom

forskarutbildningen. Det är oroande att

måluppfyllelsen är lägre inom de

naturvetenskapliga och tekniska

vetenskapsområdena, där den grundläggande

utbildningen byggs ut och därmed behöver fler

lärare. Regeringens satsning på ytterligare

resurser för grundforskning och

forskarutbildning bör på lång sikt kunna

förbättra situationen. De satsningar som bl.a.

Stiftelsen för strategisk forskning och Stiftelsen

för kunskaps- och kompetensutveckling (KK-

stiftelsen) gör, torde på kort sikt leda till en

förbättring.

För år 2000 gäller de preliminära mål som

fastställts för perioden 2000 2002.

Tabell 8.5 Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1994/95

1996/97

MÅL

1997 1999

UTFALL

1997

UTFALL

1998

UTFALL 1997

1998 i % av

målet

MÅL

2000 2002

Magisterexamen

 8 317

 (8 629)

 14 155

 4 434

 (4 668)

 4 837

 (5 094)

 65 %

 (69 %)

 17 920

Apotekarexamen

 191

 280

 52

 83

 48 %

 350

Civilingenjörsexamen

 9 729

 10 700

 3 381

 3 426

 64 %

 11 670

Grundskollärarexamen 4 9

 2 780

 4 440

 969

 993

 44 %

 6 240

Gymnasielärarexamen

 2 858

 3 720

 902

 1 002

 51 %

 4 485

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Anm.: I utfallssiffrorna för magisterexamen anges inom parentes det totala

antalet examina inklusive examina vid enskilda högskolor samt lärosäten för

vilka mål för antalet

magisterexamina inte satts upp.

Tabell 5.6 Mål avseende antal examina i

forskarutbildningen inom respektive vetenskapsområde

VETENSKAPS-

OMRÅDE

UTFALL

1994/95

-96/97

MÅL FÖR

1997

99

UTFALL

1997

UTFALL

1998

UTFALL

1997

1998

I % AV

MÅLET

Human-

istisk-

samhälls-

veten-

skapligt

1 120

1 154

420

493

79 %

Medicinskt

1 655

1 692

590

559

68 %

Naturveten-

skapligt

1 013

1 172

353

388

63 %

Tekniskt

1 350

1 640

503

511

62 %

Summa

5 138

5 658

1 866

1 951

68 %

Källa för utfall: SCB samt Högskoleverkets NU-databas. Examensmål finns också

för Sveriges

lantbruksuniversitet.

Tabell 5.7 Mål avseende antal examina i

forskarutbildningen vid respektive lärosäte

UNIVERSITET

MÅL FÖR

1997

1999

UTFALL

1997

UTFALL

1998

UTFALL

1997 1998

I % AV

MÅLET

Uppsala

924

274,0

291,5

61 %
[REDACTED_EFTERNAMN]

1 016

360,5

377,5

73 %

Göteborg

673

247,5

252,5

74 %

Stockholm

556

178,0

224,5

72 %

Umeå

349

108,5

112,5

63 %

Linköping

401

114,5

132,0

62 %

Karolinska

institutet

595

233,5

211,0

75 %

Kungl. Tekniska

högskolan

578

173,0

181,5

61 %

Luleå tekniska

universitet

144

39,0

2,0*

46,0

6,5*

59 %

Chalmers

tekniska

högskola AB

418

135,5

114,5

60 %

Stiftelsen

Högskolan i

Jönköping

4

1

Summa

5 658

1 866

1 951

68 %

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas. Examensmål finns också för

Sveriges

lantbruksuniversitet.

* Avser filosofisk fakultet för vilken inga mål uppställts.

Personal

Högskolans personal har ökat från 44 700

årsverken budgetåret 1997 till 46 700 budgetåret

1998, dvs. med 4 procent. Andelen disputerade

lärare ligger totalt för hela högskolan oförändrat

kvar på 53 procent av antalet lärare (exklusive

tim- och gästlärare). Denna andel har ökat på

högskolorna och minskat på universiteten.

Antalet disputerade lärare ökade med en procent

vid universiteten och med 25 procent vid

högskolorna. Totalt sett var andelen kvinnliga

lärare 34 procent, något högre för högskolorna

och något lägre för universiteten. Andelen

kvinnor av disputerade lärare har ökat från 22 till

23 procent.

Tabell 5.8 Antal årsverken vid universitet och högskolor år 1998

Jämförelsetalen inom parentes avser budgetåret 1997. I gruppen vårdhögskolor

inräknas såväl de landstingskommunala som de enskilda.

GRUPP AV HÖGSKOLOR

ANTAL

ÅRSVERKEN

TOTALT

HÄRAV

LÄRARE

ANDEL

DISPUTERADE

LÄRARE

ANDEL

KVINNLIGA

LÄRARE

ANDEL KVINNOR AV

DISPUTERADE LÄRARE

Universitet (inkl.

SLU)

35 000

(33 200)

11 450

(10 600)

63 %

(67 %)

32 %

(28 %)

23 %

(21 %)

Högskolor

7 350

(6 150)

3 850

(3 350)

30 %

(28 %)

37 %

(36 %)

25 %

(25 %)

Enskilda

utbildningsanordnar

e

3 050

(2 950)

950

(900)

67 %

(67 %)

18 %

(16 %)

12 %

(10 %)

Konstnärliga

högskolor

550

(500)

300

(300)

2 %

(5 %)

37 %

(37 %)

76 %

(46 %)

Vårdhögskolor

750

(1 900)

550

(1 450)

16 %

(14 %)

80 %

(84 %)

66 %

(72 %)

Summa 1998

(1997)

46 700

(44 700)

17 100

(16 600)

53 %

(53 %)

34 %

(34 %)

23 %

(22 %)

Källa: Högskoleverkets årsrapporter för berörda år. Avrundade värden. Andelen

disputerande lärare är beräknad utifrån antalet lärare (årsverken) exklusive

tim- och gästlärare.

Diagram 5.1 visar utvecklingen av andelen

kvinnliga professorer, lektorer, forskarassistenter

och adjunkter under en tioårsperiod. Andelen

kvinnliga professorer har under denna period

ökat från knappt 6 procent till 11 procent och

antalet forskarassistenter från 23 till 37 procent.

Framför allt uppgifterna för lektorer och

adjunkter har påverkats av att statistik från

vårdhögskolorna under senare delen av 90-talet

successivt förts in i personalstatistiken.

Diagram 8.1 Antal kvinnor inom vissa lärarbefattningar

Källa: SCB

8.3 Grundläggande

högskoleutbildning

8.3.1 Utbyggnad av den högre

utbildningen år 2000

Regeringens förslag: Den högre utbildningen

skall byggas ut med 20 000 platser från hösten

2000 med den fördelning på lärosäten som

framgår av tabellerna 5.9 och 5.11.

Regeringens bedömning: Regeringens förslag

till fördelning och kriterierna för denna har

presenterats i budgetpropositionen för 1999.

Härvid framhölls näringslivets behov av

välutbildade inom naturvetenskap och teknik,

betydelsen för den regionala tillväxten och för

storstadsutvecklingen samt studenternas

efterfrågan på utbildning vid olika högskolor. I

förslaget ingick 1 825 platser för senare

fördelning, varav 1 500 platser avseende

distansutbildning och decentraliserad utbildning.

Förslag till fördelning av dessa platser lämnas i

detta avsnitt.

Skälen för regeringens förslag och bedömning:

I budgetpropositionen 1999 lämnade regeringen

förslag till en fortsättning av utbyggnaden av den

högre utbildningen som inleddes år 1997.

Förslaget innebar att den högre utbildningen

byggs ut med ytterligare 20 000 permanenta

platser från hösten 2000. Fördelningen av

platserna på lärosätena som presenterades i

föregående års budgetproposition redovisas i

tabell 5.11.

I propositionen Regional tillväxt för arbete

och välfärd (prop. 1997/98:62, bet.

1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204) föreslog

regeringen att den decentraliserade utbildningen

och distansutbildningen skall byggas ut med

minst 1 500 platser senast år 2000, i första hand

till stödområde 1. I regeringens förslag till

utbyggnad av den högre utbildningen i

budgetpropositionen 1999 ingår dessa platser

men är där inte fördelade på lärosäten.

Regeringen har genom beslut den 1 juli 1999

på grundval av ansökningar från universitet och

högskolor fördelat 600 av de 1 500 platserna för

decentraliserad utbildning och distansutbildning.

Utbildningarna och utbildningsorterna

specificerades i beslutet. Platsernas fördelning på

lärosäten framgår av tabell 5.9 och

medelsfördelningen anges under respektive

anslag. Av resterande platser föreslår regeringen

att resurser motsvarande 700 platser fördelas till

den nyinrättade Distansutbildningsmyndigheten

samt att resurser motsvarande 200 platser senare

fördelas till universitet och högskolor.

Regeringen ser det som angeläget att en väsentlig

del av dessa resurser används i syfte att kunna

möta inte tidigare förutsedda utbildningsbehov,

t.ex. med anledning av omstruktureringar i

försvaret eller andra större förändringar på

arbetsmarknaden.

Tabell 8.9 Fördelning av 1 825 platser från hösten år 2000

MYNDIGHET

ANTAL PLATSER

Distansutbildning och decentraliserad

utbildning

Distansutbildningsmyndigheten 1

Luleå tekniska universitet

Mitthögskolan

Umeå universitet

För senare fördelning

700

270

120

210

200

Övrig utbildning

Göteborgs universitet

Enskilda utbildningsanordnare

För senare fördelning

10

147

168

Summa

1 825

1) Regeringens disp.

I budgetpropositionen för 1999 (prop. 1998/99:1

bet. 1998/99:UbU1, rskr. 1998/99:89) lämnade

regeringen förslag till fördelning av nya platser

för år 2000. Av de föreslagna 20 000 platserna

kvarstod 325 platser för senare fördelning.

Regeringen föreslår att 157 av dessa platser

fördelas till enskilda utbildningsanordnare

avseende utbildning i teologi, vård/social

omsorg, mänskliga rättigheter, kyrkomusik samt

designutbildning vid Göteborgs universitet. Se

anslag B52 Enskilda och kommunala

högskoleutbildningar m.m. Resterande 168

platser avser regeringen att fördela i särskild

ordning. Vårdkommissionens förslag om en

utökning av det statliga bidraget avseende

vårdutbildningar kommer då att beaktas.

8.3.2 Nya platser i högskolan åren 2001

och 2002

Regeringens förslag: Inom ramen för de medel

som beräknats för den av riksdagen beslutade

utbyggnaden med 10 000 platser vart och ett av

åren 2001 och 2002 byggs den grundläggande

högskoleutbildningen ut med ett större antal

platser och en spridning på utbildningsområden

med olika ersättningsbelopp.

Regeringens bedömning: Utbyggnaden av den

grundläggande högskoleutbildningen bör

huvudsakligen ske inom de naturvetenskapliga

och tekniska utbildningsområdena, men även

avse medicinsk utbildning, vårdutbildning,

humanistisk och samhällsvetenskaplig utbildning

samt konstnärlig utbildning. Särskilt bör behovet

av utbildning inom IT-området och

gränsöverskridande utbildningar i anslutning till

de nämnda områdena uppmärksammas. Med den

av regeringen planerade fördelningen av platser

på olika utbildningsområden ryms ett större

antal platser inom ramen för tidigare beräknade

medel för utbyggnaden.

Skälen för regeringens förslag och bedömning:

Med anledning av 1999 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:

FiU27, rskr. 1998/99:249) har riksdagen beslutat

att utbyggnaden av grundutbildningen vid

universitet och högskolor skall fortsätta. Medel

har beräknats för 10 000 nya högskoleplatser

fr.o.m. den 1 juli 2001 och ytterligare 10 000

platser fr.o.m. den 1 juli 2002.

Den fortsatta utbyggnaden av

högskoleutbildningen möjliggör satsningar på

nya komb-inationer av utbildningar. Regeringen

vill särskilt framhålla behovet av

gränsöverskridande utbildningar. Ett exempel är

informationsteknologin i kombination med

andra områden, så som industriproduktion,

pedagogik, konst och vård.

Höga krav och stora förväntningar riktas på

utbildningssystemet. De många olika krav från

arbetsmarknaden om behov av

högskoleutbildade med viss inriktning har

föranlett regeringen att uppdra åt

Högskoleverket att sammanfatta och analysera

tillgängliga underlag vad avser tillgång och

efterfrågan på högskoleutbildade. En sådan

rapport bör kunna tjäna som ett underlag bland

andra, för såväl regeringens planering som för

lärosätena då de tar ställning till dimensionering

och inriktning av utbildningen. Regeringen

förutsätter att Högskoleverket inom ramen för

uppdraget beaktar behovet av utbildning inom

smala områden, t.ex. psykoterapi.

Tyngdpunkten i utbyggnaden skall enligt

regeringens bedömning ligga inom de

naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Knappt 70 procent av platserna föreslås därför

fördelas till dessa områden. De medel som

beräknats för utbyggnaden har grundats på det

ersättningsbelopp per student (helårsstudent och

helårsprestation) som gäller för bl.a. dessa

utbildningsområden. Enligt regeringens

bedömning finns det dock skäl för att inte hela

utbyggnaden skall ligga inom de

naturvetenskapliga och tekniska områdena. Viss

del av utbyggnaden bör avse medicinsk

utbildning och vårdutbildning, humanistisk och

samhällsvetenskaplig utbildning samt konstnärlig

utbildning. För dessa utbildningsområden

tillämpas olika ersättningsbelopp per student

såväl högre som lägre än för naturvetenskap och

teknik. Regeringens förslag till utbyggnad

omfattar därför fler platser än vad som angavs i

vårpropositionen. Förslaget, inklusive

studiemedelskostnader för de ytterligare

platserna, ryms inom ramen för de i

vårpropositionen beräknade resurserna.

Vid fördelningen av platser på

utbildningsområden och högskolor har följande

kriterier tillämpats:

- tyngdpunkten i utbyggnaden sker inom de

naturvetenskapliga och tekniska områdena

- behovet av IT-utbildningar och

gränsöverskridande utbildningar beaktas

- hänsyn tas till behov av platser för

uppbyggnad av de nya högskolorna Malmö

högskola, Södertörns högskola och

Högskolan på Gotland samt Linköpings

universitet vad avser utbyggnaden i

Norrköping

- visst utrymme används för nya platser inom

humaniora och samhällsvetenskap på

högskolor där en satsning på enbart

naturvetenskap och teknik är svår att

genomföra (avser Lärarhögskolan i

Stockholm samt uppbyggnaden av de nya

högskolorna enligt föregående punkt)

- för att förhindra en stor minskning av

antalet nybörjare inom de humanistiska och

samhällsvetenskapliga utbildningsområdena

har platser fördelats till Uppsala, Lunds,

Göteborgs, Stockholms, Umeå och

Linköpings universitet enligt vad som anges

i tabell 5.11

- läkarutbildningen byggs ut enligt förslag av

Vårdkommissionen

- 30 platser per år avsätts för de konstnärliga

högskolorna i Stockholm. Härav avser 20

platser (motsvarande 4 miljoner kronor) en

satsning på nya samverkansutbildningar för

en ny Konsternas högskola i Stockholm och

10 platser musikutbildning vid Kungl.

Musikhögskolan i Stockholm

- 1 010 platser för vardera året reserveras för

senare fördelning.

I avsnitt 5.3.4 lämnas motiveringar för förslaget

till utbyggnaden av läkarutbildningen.

Totalt innebär regeringens förslag en

ytterligare utbyggnad med ca 10 550 platser

enligt den fördelning på lärosäten och

utbildningsområden som framgår av tabell 5.11.

Resurser för den föreslagna utbyggnaden av

utbildningen har beräknats under respektive

anslag för grundläggande högskoleutbildning.

Medel för studiestödskostnader för ca 10 550

platser fr.o.m. den 1 juli 2001 och ytterligare ca

10 550 platser fr.o.m. den 1 juli 2002 har

beräknats. På grund av att utbyggnaden sker

under hösten åren 2001 och 2002 kommer

medelstilldelningen för första året endast att avse

ett halvt år, och en halvårseffekt av utbyggnaden

hösten 2002 inträffar under år 2003.

Fördelningen av medel på olika budgetår framgår

av tabell 5.10.

Tabell 8.10 Fördelning av medel för utbyggnaden åren

2001 2003

Tusental kronor

ÄNDAMÅL

2001

2002

2003

Utbildning

344 450

1 033 350

1 377 800

Studiemedel för

tidigare beslutad

utbyggnad

100 000

300 000

400 000

Studiemedel för

ytterligare 555

platser per år

5 550

16 650

22 200

Summa

- förändring

450 000

1 350 000

+900 000

1 800 000

+450 000

Tabell 5.11 Beräknad fördelning av nya permanenta platser åren 2000, 2001 och

2002

FÖRSLAG

FÖRSLAG

VARAV

.

ÅR 2000

VART OCH ETT AV

ÅREN 2001 OCH

2002

NATURVETEN-

SKAP, TEKNIK

MEDICIN

HUMANIORA,

SAMHÄLLS-

VETENSKAP

ÖVRIGT

Uppsala universitet

800

503

230

88

185

Lunds universitet

900

553

280

88

185

Göteborgs universitet

1 200+10

505

210

110

185

Stockholms universitet

600

365

180

185

Umeå universitet

700+210

380

180

60

140

Linköpings universitet

700

780

420

110

250

Karolinska institutet

50

94

94

Kungl. Tekniska högskolan

800

750

750

Luleå tekniska universitet

500+270

285

275

104

Karlstads universitet

500

200

200

Växjö universitet

500

200

200

Örebro universitet

500

200

200

Mitthögskolan

500+120

200

200

Högskolan i Karlskrona/Ronneby

500

300

300

Malmö högskola

900

700

425

275

Högskolan i Kalmar

500

200

200

Högskolan i Borås

700

200

200

Högskolan Dalarna

500

200

200

Högskolan på Gotland

300

200

125

75

Högskolan i Gävle

500

200

200

Högskolan i Halmstad

500

200

200

Högskolan Kristianstad

600

200

200

Högskolan i Skövde

500

200

200

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

500

200

200

Lärarhögskolan i Stockholm

800

200

100

100

Mälardalens högskola

700

350

350

Södertörns högskola

900

450

250

200

Chalmers tekniska högskola AB

600

450

450

Stiftelsen högskolan i Jönköping

500

250

250

Konstnärliga högskolor i

Stockholm 1

5 5

30

30

Distansutbildningsmyndigheten

700

Enskilda utbildningsanordnare m.m.

enligt fördelning i tabell 5.9

315

För senare fördelning 2

200

1 010

1 010

Totalt 3

19 580

10 555

7 175

550

1 780

1 050

1) Av de 30 platserna för konstnärlig utbildning i Stockholm avser 20 platser

ett tillskott av platser motsvarande 4 miljoner kronor om dessa högskolor samlas

 i en gemensam Konsternas högskola;

10 platser avser förstärkning av musikutbildningen vid Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm.

2) Av platserna under Övrigt avser 5 platser media och 5 platser design.

3) För år 2000 tillkommer 420 platser avseende Sveriges lantbruksuniversitet.

4) Avser gränsöverskridande utbildning med musik och andra ämnen.

5) Avser mediautbildning vid Dramatiska institutet

8.3.3

8.3.3 Matematik, naturvetenskap och

teknik

Dimensionering

I högskolan examinerades läsåret 1997/98 knappt

3 400 civilingenjörer, vilket är en ökning med 2

procent jämfört med läsåret 1996/97.

Motsvarande jämförelse för hög-

skoleingenjörsexamen visar att läsåret 1997/98

examinerades 1 428 högskoleingenjörer, vilket är

en ökning med 5,5 procent jämfört med läsåret

1996/97. För treårsperioden 2003 2005 räknar

regeringen med att antalet examen i

civilingenjörsutbildningar bör kunna uppgå till ca

4 300 per år.

Intresset för utbildningar i naturvetenskap och

teknik

Regeringen har under lång tid poängterat

betydelsen av naturvetenskap och teknik för

samhället och gjort stora satsningar för att

stimulera intresset för studier inom dessa

områden i både ungdomsskolan och högskolan.

Regeringen har bl.a. satsat på tekniskt/natur-

vetenskapligt basår, resurscentra i kemi, fysik,

teknik och matematik, verksamhetsstöd till

teknik- och naturvetenskapscentra och förmånlig

studiefinansiering för personer i åldern 28 till 48

år att läsa teknisk eller naturvetenskaplig

högskoleutbildning.

På regeringens uppdrag bedrev Statens

skolverk och Högskoleverket ett projekt för att

stimulera intresset för naturvetenskap och teknik

mellan åren 1993 och 1998, det s.k. NOT-

projektet. Projektet har varit framgångsrikt och i

december 1998 beslutade regeringen om ett nytt

NOT-projekt. I det nya projektet, som också är

femårigt och syftar till att öka intresset för

naturvetenskap och teknik, kommer ökad

uppmärksamhet att ägnas didaktik- och

metodfrågor i undervisningen, liksom frågor om

kunskapsområdenas särart samt integration. Ett

långsiktigt arbete med attitydpåverkan ingår i

uppdraget.

Förnyelse av ingenjörsutbildningar

Regeringen gav våren 1996 Linköpings

universitet i uppdrag att i samverkan med andra

universitet och högskolor genomföra ett

utvecklingsprojekt med syfte att förnya

högskoleingenjörs- och

civilingenjörsutbildningarna. Genom att

förändra innehåll samt undervisnings- och

arbetsformer kan utbildningarna bli mer

attraktiva för de grupper som traditionellt sett

inte söker sig till dessa. Förnyelsen syftar till att

stimulera rekryteringen, framför allt bland

kvinnor, och till att höja kvaliteten på

utbildningarna. Projektet, som antog namnet

NyIng, slutredovisades till regeringen i mars

1999. Projektet har resulterat i analyser och

förslag till förnyelse under ett antal områden, så

som flexibel ingenjörsutbildning, samverkan

med näringslivet, människa teknik samhälle,

ingenjörsutbildningen och genus, lärandet i

centrum, den sinnliga förståelsen, examination

och utvärdering samt rekrytering. Förslagen

pekar bl.a. på möjligheten att samordna

inledande delar av civilingenjörsutbildning och

högskoleingenjörsutbildning, att öka inslaget av

problembaserat lärande och kreativa moment, att

utveckla och fördjupa inslaget av humanistiska

och samhällsvetenskapliga kunskaper samt att

utveckla examinationen till att vara en del av

lärandeprocessen och inte enbart utgöra en

kunskaps-kontroll.

Med anledning av att utbildningar i

naturvetenskap och teknik är prioriterade i den

utbyggnad som genomförs under perioden

1997 2000 och i ännu högre grad i den fortsatta

utbyggnad som föreslås i denna proposition,

anser regeringen att det är en mycket viktig

uppgift för högskolorna att öka

ansträngningarna med den pedagogiska

utvecklingen av ingenjörsutbildningarna. Det

arbete som utförts av Linköpings universitet är

ett värdefullt bidrag till detta arbete. Linköpings

universitet kommer att ha en särskild

uppföljningskonferens i syfte att sprida kunskap

om de erfarenheter som har gjorts.

Studenternas förkunskaper i matematik

Regeringen gav i mars 1998 Högskoleverket i

uppdrag att, efter samråd med Statens skolverk,

utreda och analysera om förkunskaperna i

matematik förändrats hos studenterna vid

högskolans tekniska och naturvetenskapliga

utbildningar, om högskolan förändrat sina krav

på studenternas förkunskaper och om de krav

som högskolan har på studenterna är

ändamålsenliga i förhållande till den utbildning

som ges vid högskolan. Högskoleverket tillsatte

en bedömningsgrupp med anledning av

uppdraget. Bedömningsgruppens slutsatser är

bl.a. att teknologernas förkunskaper i matematik

har försämrats inom vissa områden jämfört med

för tio år sedan. Vidare konstateras att det finns

stora variationer i förkunskaperna hos dem som

börjar högskolestudier i naturvetenskap och

teknik. Åtskilliga studenter har så svaga

förkunskaper att det blir svårt för dem att

tillgodogöra sig undervisningen i matematik så

som den ser ut i dag. Gruppen konstaterar även

att huvuddelen av matematikundervisningen

inom universitet och högskolor fortfarande

bedrivs på ett traditionellt sätt. Slutligen

konstaterar bedömningsgruppen att problemen

torde vara liknande i jämförbara länder.

Bedömningsgruppen lämnar en rad förslag

som rör undervisningens anpassning till

studenternas förkunskaper och förmåga, lärarna

och lärarrollen, samverkan mellan gymnasieskola

och högskola, matematikens roll i

gymnasieskolan och högskolan samt de gällande

urvalsreglerna för tillträde till

högskoleutbildning.

Regeringen anser att det är viktigt att åtgärder

vidtas för att komma till rätta med de problem

som utredningen visar på. Inte minst mot

bakgrund av den fortsatta utbyggnaden av de

naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna

är det viktigt att matematikundervisningen

fungerar väl på alla nivåer så att den dels ger

studenterna de kunskaper de behöver för att

kunna fullfölja naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar, dels förmår attrahera nya grupper

av studerande till dessa utbildningar. Regeringen

avser att under året återkomma med förslag på en

särskild satsning inom matematikområdet.

Kvinnor och män

Andelen kvinnor inom de tekniska

utbildningarna har ökat markant under senare år,

särskilt inom civilingenjörsutbildningarna där 28

procent av de studerande läsåret 1997/98 var

kvinnor. Även andelen kvinnor inom

högskoleingenjörsutbildningarna har ökat och

uppgår nu till 26 procent. Andelen kvinnor

varierar dock mellan olika utbildningar.

8.3.4 Vårdutbildningar

Kommissionen för rekrytering till vård och omsorg

I juni 1998 beslutade regeringen att inrätta en

kommission, den s.k. Vårdkommissonen, med

uppgift att föreslå åtgärder för att underlätta

rekryteringen av personal till vård- och

omsorgssektorn samt närmare kartlägga framtida

utbildningsbehov inom denna sektor.

Kommissionen presenterade i juli 1999 sitt

arbete i rapporten Den ljusnande framtid är vård

(Ds 1999:44).

Vårdkommissionen föreslår att staten skall

inleda diskussioner med landstingen i syfte att

huvudmannaskapet för samtliga s.k.

landstingskommunala utbildningar helt överförs

till staten senast år 2001. Som skäl för detta anger

kommissionen bl.a. att det samlade statliga

huvudmannaskapet utgör en viktig princip för

att staten skall kunna göra en helhetsbedömning

och ta sitt ansvar för den högre utbildningens

inriktning och dimensionering i ett nationellt

perspektiv, i relation till landets,

arbetsmarknadens och de enskilda studenternas

behov. Vårdkommissionen anser även att ett

samlat huvudmannaskap för utbildningen skulle

underlätta möjligheten att tillgodose kommuners

och övriga vårdgivares behov av personal. Vidare

anser kommissionen att den avtalskonstruktion

som i dag används, där landstingen överlåter åt

högskolan att bedriva utbildningen, innebär en

oklar ansvarsfördelning mellan stat, landsting

och högskola.

Kommissionen föreslår även att antalet

nybörjarplatser på sjuksköterskeutbildning skall

utökas med 1 000 senast höstterminen år 2002.

Vad gäller utökning av sjuksköterskeutbildning

med nuvarande huvudmannaskap gäller dagens

finansieringsprincip, där landstingen finansierar

de utökade kostnader som inte täcks av det

riktade statsbidraget till landstingen från

Utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning.

Vårdkommissionen föreslår vidare att

läkarutbildningen skall utökas med 200

nybörjarplatser senast höstterminen år 2002. En

förutsättning för detta är dock, enligt

kommissionen, att staten och de enskilda

landstingen kommer överens om statens

ersättning för praktik och forskning.

Denna ersättning regleras för närvarande

genom två separata avtal. Det ena avtalet, som

avser läkarutbildningen och den medicinska

forskningen m.m., slöts år 1989 och godkändes

av riksdagen i samband med behandlingen av

propositionen Om forskning (prop. 1989/90:90,

bet. 1989/90:UbU25, rskr. 1989/90:328). Det

andra avtalet, som avser tandläkarutbildningen

och den odontologiska forskningen, slöts år 1992

och godkändes av regeringen år 1993.

Sedan avtalen ingicks har mål- och

resultatstyrning samt ett nytt

resurstilldelningssystem införts för den

grundläggande högskoleutbildningen inom den

statliga högskolan. Detta har fått till följd att

väsentliga delar av avtalen inte går att tillämpa.

Regeringen tillkallade i juni 1997 en utredare

med uppdrag att biträda

Utbildningsdepartementet med att genomföra

en översyn och omförhandling av ovan nämnda

avtal. Vid diskussioner med en

förhandlingsdelegation utsedd av berörda

landsting framkom att landstingen inte var

beredda att sluta nya avtal med ovan nämnda

ändringar. Regeringen beslutade i december 1998

att säga upp avtalen. Avtalen har en

uppsägningstid om fem år.

Regeringens bedömning: Regeringen delar

Vårdkommissionens bedömning av behovet av

en utökning av dimensioneringen av utbildning

för sjuksköterskor och läkare. Regeringen avser

att under hösten inleda diskussioner med

landstingen i syfte att klargöra under vilka

förutsättningar det samlade huvudmannaskapet

för de nuvarande landstingskommunala

vårdutbildningarna kan överföras till staten.

Skälen för regeringens bedömning: I tabell 5.12

lämnar regeringen ett förslag till fördelning av de

platser på läkarutbildningen som föreslås av

Vårdkommissionen. I enlighet med nu gällande

avtal om ersättning för klinisk utbildning och

forskning mellan staten och enskilda landsting

har landstingen rätt att först fr.o.m.

läkarutbildningens sjätte termin kräva viss

ersättning från staten.

När det gäller det ökade behovet av läkare

grundar sig Vårdkommissionens bedömning på

prognoser från främst Landstingsförbundet och

Sveriges Läkarförbund. Landstingsförbundet

bedömer att rekryteringsbehovet av läkare år

2015 kommer att kraftigt överstiga tillgången på

specialistutbildade läkare. Detta beror främst på

ålderstrukturen hos läkarkåren som innebär att

antalet pensionsavgångar kommer att öka. Ett

annat problem är den regionala fördelningen av

läkarna. Många läkare väljer att stanna kvar på

universitetsorten eller i dess närhet. Redan nu

rapporteras betydande vakanser från främst

landstingen i Norrland och andra

inlandsregioner. Den regionala fördelningen av

den grundläggande utbildningen är därför ett

viktigt instrument för att underlätta för

landstingen att rekrytera läkare till

specialistutbildningstjänster över hela landet. Det

har också visat sig att ett ökat samarbete mellan

universiteten och sjukhusen utanför

universitetsorterna underlättar för landstingen

att i framtiden rekrytera läkare till orter utanför

universitetsorterna.

År 1997/98 var antalet nybörjare på

läkarutbildningen 850 och antalet examinerade

de senaste fem åren ligger på i genomsnitt 750. I

regeringens förslag till utbyggnad har 550 platser

vardera året reserverats för utbyggnaden av

läkarlinjen, vilket innebär att antalet examinerade

per år bör kunna öka med 200.

Fördelningen av platser för utbildning av

läkare framgår av tabell 5.12 (se även tabell 5.11).

Tabell 8.12 Fördelning av platser för läkarutbildning

LÄROSÄTEN

EXAMINERADE

19981

NYBÖRJARE

19981

BERÄKNAD ÖKNING

AV EXAMINERADE

EFTER EXPANSION

2001 OCH 2002

Uppsala

universitet

130

123

32

Lunds

universitet

174

151

32

Göteborgs

universitet

93

123

40

Umeå

universitet

103

143

22

Linköpings

universitet

71

88

40

Karolinska

institutet

216

224

34

Summa

787

852

200

1) Källa: Högskoleverkets NU-databas

Vid fördelningen har hänsyn tagits till att Umeå

universitet fick en förstärkning med ytterligare

10 platser år 1998 samt till att Linköpings

universitet kan utnyttja Örebro läns landsting

och Jönköpings läns landstings

sjukvårdsorganisation för undervisning och

forskning.

När det gäller det ökade behovet av

sjuksköterskor grundar sig Vårdkommissionens

bedömning på prognoser från främst

Landstingsförbundet och Vårdförbundet.

Beträffande finansieringen av utökad

sjuksköterskeutbildning gäller, vid nuvarande

huvud-mannaskap, rådande finansieringsmodell

enligt vilken landstingen bekostar 80 procent av

en utökning och staten resterande 20 procent. Se

även avsnitt 5.3.1.

Vissa examensfrågor inom vård och omsorg

Reglering av specialistutbildning för

sjuksköterskor

Regeringen tillsatte år 1994 en parlamentarisk

kommitté (Behörighetskommittén, dir. 1994:2)

med uppgift att göra en samlad översyn av

principerna för legitimation och behörighet inom

hälso- och sjukvården samt närliggande

områden. Regeringen föreslog i enlighet med

kommitténs förslag i propositionen

Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens

område (prop. 1997/98:109) att endast de

sjuksköterskor som genomgått en reglerad

vidareutbildning för sjuksköterskor får rätt att i

verksamhet inom hälso- och sjukvården använda

den titel som motsvaras av

specialistsjuksköterskeexamen. Riksdagen

tillstyrkte förslaget (bet. 1997/98:SoU22, rskr.

1997/98:53). Regeringen avser att under hösten

införa ett antal specialistsjuksköterskeexamina i

examensordningen, bilaga 2 till

högskoleförordningen (1993:100).

Antalet reglerade specialistbeteckningar måste

vägas mot nödvändigheten av en flexibel

sjukvårdsorganisation. Tillgång till

vidareutbildning för sjuksköterskor som inte

leder till en specialistsjuksköterskeexamen som

regleras i examensordningen är naturligtvis

fortfarande nödvändigt och avgörande för en

framtida god kvalitet inom hälso- och sjukvården

liksom omsorgen.

Personer som har äldre

sjuksköterskeutbildning uppfyller i vissa fall inte

de behörighetskrav som lärosätena ställer för

tillträde till specialistutbildningar för

sjuksköterskor. Regeringen har erfarit att

lärosätena har intagit en mer restriktiv hållning

vad gäller att bevilja undantag från vissa

behörighetskrav för dessa grupper. Av

regeringens proposition Tillträde till högre

utbildning m.m. (prop. 1995/96:184) framgår att

behörighetskraven skall ange vilka förkunskaper

som är nödvändiga för att följa aktuell

utbildning. Det skall vara möjligt för personer

med olika bakgrund att konkurrera på lika

villkor om dessa platser. Behörighetskraven bör

vara så utformade att de inte i realiteten utgör ett

hinder för vissa grupper av sökande.

Kvinnor och män

Berörda universitet och högskolor har sedan år

1997 i uppdrag att vidta åtgärder för att öka

andelen män inom de vård- och

farmaciutbildningar där män är

underrepresenterade. Återrapporteringen i

högskolornas årsredovisningar visar på en ojämn

nivå vad gäller vidtagna åtgärder. Särskilt när det

gäller åtgärder som syftar till att öka

rekryteringen av män till utbildningar inom vård

och omsorg där dessa är underrepresenterade är

såväl antalet åtgärder som uppnådda resultat inte

tillfredsställande. Från och med år 2000 kommer

flertalet högskolor att bedriva vårdutbildning.

Detta problem bör därför särskilt

uppmärksammas av berörda högskolor.

8.3.5 Lärarutbildningar

Lärarutbildningskommitténs betänkande och

proposition om den framtida lärarutbildningen

Lärarutbildningskommittén (U 1997:07, Dir.

1997:54) lämnade den 15 juni 1999 sitt förslag till

förändringar av lärarutbildningen. Betänkandet

Att lära och leda (SOU 1999:69) är fram till den

1 november 1999 föremål för en bred

remissbehandling. En proposition avseende den

framtida lärarutbildningen kommer att läggas

fram under år 2000.

Forskningsanknytning och kompetensutveckling

Högskoleverket har under tre år haft särskilda

medel att fördela för forskningsanknytning av

lärarutbildningen och kompetensutveckling av

lärarutbildare. Medel har hittills fördelats till 16

av landets lärosäten. Högskoleverket skall senast

den 30 juni 2000 till Utbildningsdepartementet

beskriva de projekt som verket har beviljat medel

för samt redovisa effekterna av den

kompetensutveckling som då skall ha

genomförts. Medel för utveckling av

lärarutbildningen kommer för år 2000 att anvisas

under anslaget B53 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m.

Utbildning av Waldorflärare

Högskoleverket lämnade i oktober 1998 på

regeringens uppdrag ett förslag av ramkaraktär

till en utbildningsplan för alla lärarkategorier

inom Waldorfskolan. Förslaget överlämnades till

Lärarutbildningskommittén (U 1997:07), som

har behandlat förslaget (se ovan). På regeringens

uppdrag har Lärarhögskolan i Stockholm

tillsammans med Stiftelsen Rudolf

Steinerhögskolan utarbetat en kursplan för en

grundskollärarutbildning med

Waldorfinriktning.

För budgetåret 2000 anvisas Stiftelsen Rudolf

Steinerhögskolan 2,7 miljoner kronor för att

kunna genomföra en påbyggnadsutbildning i

Waldorfpedagogik. (Se avsnitt B52 Enskilda och

kommunala högskoleutbildningar m.m.,

anslagsposten 10).

Regionala utvecklingscentrum för lärarutbildning

Flertalet högskolor med lärarutbildning har

etablerat regionala utvecklingscentrum. Av

lärosätenas årsrapporter framgår att verksamhet

och struktur varierar vid dessa centra. Detta är

rimligt mot bakgrund av varje lärosätes allmänna

uppgift att samverka med det omgivande

samhället och lärarutbildningens uppdrag att

regionalt och lokalt möta skolans och

lärarfortbildningens behov. Detta kan ske bl.a.

genom kompetensutveckling för lärare och de

lärare i högskolan som medverkar i

lärarutbildningen.

Särskilda insatser för att främja läraryrkets

utveckling och rekrytering

Den 31 augusti 1998 undertecknade

skolministern, Svenska Kommunförbundet,

Lärarförbundet, Lärarnas Riksförbund och

Skolledarna en "Avsiktsförklaring om åtgärder

för att främja läraryrkets utveckling och

rekrytering".

En arbetsgrupp avlämnade den 9 mars 1999 en

rapport med en handlingsplan. I handlingsplanen

ingår bl.a. ett skolutvecklingsprojekt och ett

antal åtgärder för att öka rekryteringen till

lärarutbildningen, i synnerhet med inriktning

mot matematik och naturvetenskap.

Enligt handlingsplanen genomförs under två

år en försöksverksamhet för utveckling av

samarbetet mellan kommunala arbetsgivare och

högskolans lärarutbildning. I denna ingår en

särskild rekrytering och utbildning av lärare för

undervisning i matematik, naturvetenskap och

teknik. Utbildningen, som regleras av en särskild

förordning (1999:234) om särskilda

lärarutbildningar har som en förutsättning att

den som utbildas skall vara anställd av en

kommun.

Vidare har särskilda medel avsatts till tre

universitet för att fullgöra ett regeringsuppdrag

som avser utveckling av forskning och

forskningsmöjligheter för lärare.

I handlingsplanen ingår vidare att rekrytera

officerare i samarbete med Försvarsmakten,

personer med utländsk bakgrund samt män till

lärarutbildningen.

Högskoleverket har fått i uppdrag att utveckla

sitt internetburna studieinformationssystem så

att det utbud av högskolekurser som kan vara av

intresse för skolans lärare i

vidareutbildningssyfte presenteras på ett

lättillgängligt sätt.

Andra insatser i lärarutbildningen

Kulturinslag i lärarutbildningarna

Lärarhögskolan i Stockholm bedriver ett projekt

för pedagogisk förnyelse med utgångspunkt i

Shakespeares dramer. Lärarhögskolan kommer

att utvidga sitt projekt till att omfatta även andra

universitet och högskolor med lärarutbildning.

Regeringen har anvisat särskilda medel för

projektet.

Mänskliga rättigheter

Unesco kommer under år 2000 att

uppmärksamma de mänskliga rättigheterna inom

olika samhällssektorer. Svenska unescorådet

kommer då bl. a. att vända sig till landets

universitet och högskolor för en diskussion om

hur området mänskliga rättigheter kan bearbetas

och konkretiseras i lärarutbildningen.

Inom det av regeringen initierade

informationsprojektet Levande Historia pågår

ett flertal aktiviteter i samarbete med landets

lärarutbildningar.

IT-kunskaper bland de nyexaminerade lärarna

Från och med den 1 januari 1998 skall alla

nyexaminerade lärare ha kunskap om datorer och

andra informationstekniska hjälpmedel och deras

användning i undervisningen. För att nå detta

kunskapsmål har särskilda medel via

Högskoleverket ställts till förfogande för

högskolor med lärarutbildning. Verket

redovisade huvuddelen av sitt uppdrag i mars

1999 (se avsnitt 5.5.5).

Jämställdhet

Lärarhögskolan i Stockholm har tillsammans

med Länsstyrelsen i Stockholms län och

Länsarbetsnämnden i Stockholms län utvecklat

idéer om hur rekryteringen av män till

lärarutbildningen skulle kunna öka. En

försöksverksamhet med rekrytering av arbetslösa

män till en förberedande utbildning har

genomförts under läsåret 1998/99. En

utvidgning av försöket sker läsåret 1999/2000.

Rekrytering av officerare som önskar byta yrke

är ytterligare en väg som några högskolor arbetar

med för att få fler män till lärarutbildningarna.

Skolans behov av lärare och högskolans

examensmål för lärarutbildningarna

Regeringen ser med oro på rapporter om

bristande tillgång på lärare i vissa ämnen och i

vissa regioner. För att förhindra befarad brist på

lärare inom ämnena matematik, naturvetenskap

och teknik samt för att vinna erfarenheter av att

rekrytera personer med andra yrkeserfarenheter

till lärarutbildningarna har åtgärder med särskilda

lärarutbildningsinsatser enligt förordningen

(1999:234) om särskilda lärarutbildningar

vidtagits.

Regeringen ser också mycket allvarligt på att

vissa lärosäten inte förväntas nå examensmålen

för grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9 och

gymnasielärarexamen under innevarande

planeringsperiod, dvs. 1997 1999. Den

genomsnittligt uppnådda examinationen av

grundskollärare 4 9 uppgår till endast 44 procent

mot förväntade 66 procent. Motsvarande andel

för gymnasielärarexamen är 51 procent.

Med anledning av det låga antalet sökande till

lärarutbildningar med inriktning mot matematik,

naturvetenskap och teknik kallade

Utbildningsdepartementet de

lärarutbildningsansvariga vid landets universitet

och högskolor till en genomgång av läget inför

högskolornas lokala antagning inför hösten 1999.

Härvid betonades vikten av ytterligare

ansträngningar att nå examensmålen. Vidare

framhölls betydelsen av att högskolorna vid

antagningen till lärarutbildningar med inriktning

mot matematik, naturvetenskap och teknik

tillämpar ett generöst tillgodoräknade. Vad gäller

de studenter som söker till lärarutbildning men

saknar behörighet för matematik-,

naturvetenskap eller teknikinriktning överväger

regeringen åtgärder för att högskolorna skall

kunna erbjuda behörighetsgivande utbildning

under pågående grundutbildning.

Vidare diskuterades hur universitet och

högskolor skall kunna intensifiera sin rekrytering

till lärarutbildningar med inriktning mot

matematik, naturvetenskap och teknik. Flera

universitet och högskolor redovisade intressanta

metoder för att åstadkomma en förbättring. En

redovisning av vidtagna åtgärder och uppnådda

resultat i samband med höstens antagning

kommer att lämnas av lärosätena till

Utbildningsdepartementet under oktober

månad.

Med kommande proposition om förändringar

av lärarutbildningen kan också komma att följa

ändringar i dimensioneringen av

lärarutbildningen.

De examensmål och den planeringsinriktning

som angavs i budgetpropositionen för 1999 visar

på en god överensstämmelse med SCB:s

prognoser över lärarbehovet fram till år 2005.

Utgångspunkter för SCB:s prognoser är bl. a.

barnkullarnas storlek, kommande

pensionsavgångar, utbildningarnas nuvarande

dimensionering, lärarstudenternas

genomströmning och lärarnas kvarvaro i yrket.

Avgörande för prognosens tillförlitlighet för

kommande perioder är dock i vilken grad

lärosätena uppfyller examensmålen för

innevarande period.

Lärarexamina med praktisk estetisk

inriktning ligger utanför de angivna

examensmålen för grundskollärare och

gymnasielärare. Både inom grundskolan och

gymnasieskolan förväntas behovet av lärare i

praktisk estetiska ämnen bli betydligt större än

antalet examine-ade under flera år framöver.

Vidare är behovet av lärare med

specialpedagogisk kompetens mycket stort.

Härvid skall uppmärksammas behovet av

specialpedagogisk utbildning för att undervisa

elever med dyslexi.

Tabell 8.13 Examensmål och planeringsinriktning för

lärarutbildningarna

GYMNASIE-

LÄRARE

GRUNDSKOL-

LÄRARE FÖR

ÅK 4 9

GRUNDSKOL-

LÄRARE FÖR

ÅK 1 7

Mål för 1997 1999

3 720

4 440

Utfall 1997

902

969

2 188

Utfall 1998

1 002

993

2 062

Mål för 2000 2002

4 485

6 240

5 600*

Planeringsinriktning

för 2003 2005

4 830*

4 200*

3 000*

* Avser planeringsinriktning

Regeringen bedömer att de tidigare beslutade

examensmålen för grundskollärare med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9

skall ligga fast liksom examensmålen för

gymnasielärare.

För att tillgodose skolans långsiktiga behov av

lärare i matematik, naturvetenskap och teknik

måste minst hälften av det totala antalet

examinerade grundskol- och gymnasielärare

återfinnas inom dessa områden.

En fortsatt minskning av antalet examinerade

grundskollärare med inriktning mot

undervisning i årskurserna 1 7 bör ske under de

båda kommande perioderna. Minskningen skall

främst ske vad gäller inriktning mot svenska

samhällsorientering.

Behovet av antalet examinerade från det barn-

och ungdomspedagogiska programmet är

fortfarande svårt att bedöma. Högskolorna bör

därför inte genomföra några större förändringar i

dimensioneringen av dessa.

8.3.6 Konstnärliga utbildningar

Regeringens förslag: Linköpings universitet och

Göteborgs universitet skall fr.o.m. andra

kalenderhalvåret 2000 erhålla resurser för

anordnande av de utbildningar som finns vid

Carl Malmstens Skola respektive vissa

utbildningar som finns vid Stenebyskolan.

Skälen för regeringens förslag:

Carl Malmstens Skola

Carl Malmstens Skola är en s.k. kompletterande

skola som regleras enligt förordningen

(1996:1206) om fristående skolor. Linköpings

universitet och Stiftelsen Carl Malmstens Skola

har gemensamt tagit initiativ till ett samarbete

som innebär att Linköpings universitet tar över

de utbildningar som i dag finns vid Carl

Malmstens Skola. Universitetet tilldelas fr.o.m.

andra kalenderhalvåret 2000 medel motsvarande

totalt 700 helårsstudenter och helårsprestationer

(se tabell 5.11 avsnitt 5.3.2), varav 40 inom

utbildningsområdet design, för detta ändamål.

(Se även anslag A14. Bidrag till viss verksamhet

inom vuxenutbildning).

Stenebyskolan

Stiftelsen Stenebyskolan har uttryckt önskemål

om att vissa utbildningar vid Stenebyskolan, som

är en s.k. kompletterande skola som regleras

enligt förordningen (1996:1206) om fristående

skolor, skall överföras till Göteborgs universitet

som har förklarat sig villigt att ta över dessa.

Universitetet tilldelas fr.o.m. andra

kalenderhalvåret 2000 medel motsvarande totalt

1 210 helårsstudenter och helårsprestationer (se

tabell 5.11 avsnitt 5.3.2), varav 70 inom

utbildningsområdet design, avsedda för detta

ändamål. Satsningen kommer att innebära en

stor utökning av utbildning inom design och

hantverk förlagd till Dals Lång-Ed i[REDACTED_EFTERNAMN]

kommun. Förutom de 70 utbildningsplatserna

inom ramen för Göteborgs universitet föreslås

statsbidrag till Stenebyskolan som

kompletterande skola. (Se även anslag A14.

Bidrag till viss verksamhet inom

vuxenutbildning).

Arkitektutbildningen

Regeringen gav i november 1997

Högskoleverket i uppdrag att se över

arkitektutbildningarna. Översynen av

arkitektutbildningarna slutfördes den 31 mars

1999. Högskoleverket lämnar två förslag i frågor

som det ankommer på regeringen att fatta beslut

om. Dels föreslås att arkitektutbildningen skall

förlängas från 4,5 år till 5 år, dels föreslås en

ändring i målformuleringen för

arkitektutbildning i examensordningen

(högskoleförordningens [1993:100] bilaga 2).

Regeringen anser att en förlängning inte är den

väg som bör väljas. När nya kunskapsområden

behövs med hänsyn till förändrade

kompetenskrav, är det i första hand

högskolornas eget ansvar att fortlöpande

ompröva och anpassa utbildningens uppläggning

och innehåll inom de ramar som anges i

examensordningen, samt prioritera inom

respektive högskolas hela verksamhetsområde.

Frågorna bereds för närvarande i

Regeringskansliet och Högskoleverkets rapport

kommer att remitteras.

Konsternas högskola i Stockholm

För att komplettera betänkandet Campus för

konst (SOU 1998:10) tillsatte regeringen under

år 1998 en arbetsgrupp med uppdrag att

ytterligare analysera kostnader för ett

konstnärligt campus förlagt till

Konstfackområdet och en särskild utredare som

skulle analysera förutsättningar för

verksamhetsmässig integrering mellan de

konstnärliga högskolorna i Stockholm. I

december 1998 redovisades dessa uppdrag dels i

rapporten Kostnader för lokalisering av Campus

för konst på Konstfackområdet (dnr.

U98/4627/UH), dels i betänkandet Konst utan

gränser (Ds 1998:67).

I betänkandet Konst utan gränser föreslår

utredaren bl.a. höjda ersättningsbelopp för de

konstnärliga grundutbildningarna, konstnärligt

utvecklingsarbete och samarbetsprojekt, att

medel tillskjuts i ett särskilt anslag motsvarande

ett vetenskapsområde och att det uppförs en

gemensam byggnad för tvärkonstnärligt

samarbete. Vidare föreslår utredaren att de

konstnärliga högskolorna i Stockholm

organiseras som en sammanhållen självständig

enhet med uppgift att utveckla ett

vetenskapsområde för konst där de nuvarande

högskolorna ingår som institutioner med eget

ansvar för grundutbildningen, att campus byggs

ut stegvis och att byggnader för gemensamma

funktioner prioriteras redan i en första etapp.

Slutligen föreslår utredaren, liksom tidigare

utredare i betänkandet Campus för konst, att en

organisationskommitté får till uppgift att föra

arbetet vidare.

Betänkandet och rapporten har

remissbehandlats. Remissvaren ger en splittrad

bild av inställningen till de förslag som lämnas.

De berörda högskolorna, även Kungl.

Konsthögskolan som tidigare har undantagits i

utredningsarbetet, är alla intresserade av någon

form av samverkan men uppfattningen om

former, inriktning och omfattning varierar

kraftigt. Under det långa utredningsarbetet -

drygt 20 år av diskussioner och utredningar om

hur den konstnärliga högskoleutbildningen i

Stockholm skall organiseras och lokaliseras - har

fokus kommit att flyttas från lokalfrågan till

verksamheten. I och med denna utredning har

andra frågor än tidigare lyfts fram, bl.a. vilken

roll de konstnärliga högskoleutbildningarna har i

samhället, hur de genom samverkan kan utveckla

det som i dag definieras som konstnärligt

utvecklingsarbete och om vilka krav den

framtida yrkesrollen som konstnärlig utövare

kommer att ställa på utbildningen inom det

konstnärliga området.

Regeringen avser att under hösten 1999

tillsätta en särskild utredare med uppgift att i

nära samråd med de berörda högskolorna

förbereda organiserandet av en ny högskola,

Konsternas högskola i Stockholm, där de

nuvarande högskolorna inom en gemensam

organisation ingår som institutioner med ansvar

för respektive grundutbildning och gemensamt

ansvar för konstnärligt utvecklingsarbete. Det

kommer inte att ingå i utredarens uppdrag att

förbereda en lokalmässig samordning. Däremot

skall högskolorna hålla utredaren informerad om

de företar förändringar när det gäller

lokalförsörjningen, särskilt om det tas initiativ

till någon form av lokalmässig samordning.

Verksamheten vid den nya Konsternas högskola

i Stockholm skall planeras så att den finansieras

inom befintliga ramar och med beaktande av de

planeringsförutsättningar som anges i avsnitt

5.3.2 i denna proposition. Utredaren skall lämna

en delrapport till regeringen senast den 30 juni

2000. Ett slutligt förslag skall lämnas till

regeringen senast den 30 juni 2001.

Målsättningen är att ett eventuellt samgående

mellan de konstnärliga högskolorna i Stockholm

är fullbordat den 1 januari 2002.

8.4 Grundforskning och

forskarutbildning

Nya universitet och högskolor med

vetenskapsområde

Den 1 januari 1999 inrättades tre nya universitet,

Karlstads universitet, Växjö universitet och

Örebro universitet. Beslutet innebär ett åtagande

att förse dessa nya universitet med tillräckliga

forskningsresurser så att de självständigt kan

bedriva forskning och forskarutbildning. I denna

proposition lämnar regeringen förslag om

förstärkning av dessa lärosätens

forskningsresurser. Regeringen vill betona vikten

av att de nya universiteten utvecklar sin

forskning och forskarutbildning inom ett antal

profilområden, som lärosätena själva bedömer

som strategiska. Denna bedömning bör ske med

utgångspunkt både i den kompetens som finns

och som successivt byggs upp, liksom utifrån de

kvalitativa granskningar som lärosätet initierar.

Regeringen har erfarit att Högskoleverket avser

att börja med de nya universiteten i den andra

omgången av sin kvalitetsgranskning av

universitet och högskolor.

Regeringen har vidare förutskickat att

Mitthögskolan skall ges förutsättningar att

kunna utvecklas till universitet. I denna

proposition anvisar regeringen de förutsättningar

som gäller för de närmaste tre åren. Regeringen

gör bedömningen att det inom de närmaste åren

inte kommer att finnas ekonomiskt utrymme för

att inrätta fler nya universitet.

Högskoleverket har tidigare tilldelat

Högskolan i Karlskrona/Ronneby

vetenskapsområdet teknik och Högskolan i

Kalmar har fått vetenskapsområdet

naturvetenskap. Malmö högskola har fått

vetenskapsområdet medicin genom övertagandet

av odontologiska fakulteten vid Lunds

universitet. Regeringen ser det som angeläget att

dessa högskolor utvecklar forskning och

forskarutbildning i discipliner inom dessa

vetenskapsområden som en markerad

profilering. Det är nödvändigt att förstärka dessa

högskolor med forskningsresurser.

Utbyggnaden måste dock ske utifrån vad som är

möjliga åtaganden från statsmakternas sida. I

denna proposition lämnar regeringen förslag om

utökade resurser till högskolorna i

Karlskrona/Ronneby och Kalmar.

Mälardalens högskola har ansökt om att få

tekniskt respektive humanistisk-samhälls-

vetenskapligt vetenskapsområde.

Högskoleverket har behandlat ansökan och

tillstyrker att högskolan erhåller tekniskt

vetenskapsområde. Regeringen avser att närmare

pröva ansökan och att återkomma i frågan i nästa

forskningspolitiska proposition.

Vetenskapsområde

Uppdelningen i vetenskapsområden är

huvudsakligen ett sätt för statsmakterna att

fördela resurser till forskning och

forskarutbildning. Det finns fyra

vetenskapsområden: humanistisk-

samhällsvetenskapligt, medicinskt,

naturvetenskapligt och tekniskt. Regeringen

föreslår riksdagen hur ett lärosätes resurser skall

fördelas mellan vetenskapsområdena. Riksdag

och regering kan därmed styra forskning och

forskarutbildning till vissa områden. Regeringen

har också möjlighet att i regleringsbrev

föreskriva att forskning och forskarutbildning

med viss inriktning särskilt skall bedrivas vid ett

lärosäte.

Också rätten att anordna forskarutbildning

och utfärda examen inom denna är knuten till

vetenskapsområden. Universiteten har en

generell rätt att examinera inom

forskarutbildning. För högskolor som inte är

universitet gäller att forskarutbildning och rätt

att utfärda examen inom sådan utbildning är

begränsad till vetenskapsområde som finns vid

högskolan genom beslut enligt 2 kap. 5 §

högskolelagen (1992:1434). Ett beslut om att

inrätta ett vetenskapsområde får meddelas, om

grundutbildning och forskning vid högskolan

har en sådan kvalitet och omfattning inom

området att forskarutbildning kan bedrivas på en

hög vetenskaplig nivå.

Beslut om vetenskapsområden fattades

ursprungligen av Högskoleverket men genom en

ändring av högskolelagen som trädde i kraft den

1 april 1999 är det regeringen som beslutar om

det skall finnas vetenskapsområde vid en

högskola som inte är universitet (prop.

1998/99:1, utg. omr. 16, bet. 1998/99:UbU1,

rskr. 1998/99:98). Genom den nya ordningen

uppnås ett tydligare samband mellan beslutet om

vetenskapsområde och tilldelningen av resurser

för forskarutbildning inom området. Beslut om

resurstilldelningen fattas av riksdagen efter

förslag av regeringen. Det ansågs rimligt att

regeringen, som skall göra en samlad bedömning

av behovet av forskning och forskarutbildning,

gavs rätten att besluta om vetenskapsområden

och föreslå riksdagen vilka resurser som skall

anvisas det området. Häri ligger också att

vetenskapsområden kan inrättas vid en högskola

bara om det finns statsfinansiella förutsättningar

för detta och om det ligger i linje med

regeringens forskningspolitiska bedömning.

Det nya Karlstads universitet har anslag för

två vetenskapsområden, nämligen det tekniska

och det humanistisk-samhällsvetenskapliga. De

två nya universiteten i Växjö och Örebro har

anslag för det humanistisk-samhällsveten-

skapliga området. I denna proposition lämnar

regeringen förslag om utökade medel till dessa

universitet. Inom ramen för anslagsposten

Övriga forskningsresurser ges dessa universitet

möjlighet att utveckla forskning och

forskarutbildning inom profilområden som de

bedömer vara av strategisk betydelse, men som

inte ryms inom deras respektive

vetenskapsområden.

Resurser för grundforskning och forskarutbildning

Riksdagen har med anledning av de förslag som

regeringen lade fram i 1999 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1998/99:100, bet.

1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) beslutat att

anslagen för grundforskning och

forskarutbildning skall höjas med totalt 779

miljoner kronor för perioden 2000 2002. För år

2000 har 70 miljoner kronor beräknats och dessa

är främst avsedda att tilldelas de nya

universiteten i Karlstad, Växjö och Örebro. För

den totala förstärkningen av grundforskning och

forskarutbildning har 400 miljoner kronor

beräknats för år 2001 och ytterligare 309

miljoner kronor för år 2002.

I denna proposition lägger regeringen endast

fram förslag om utökade resurser till de nya

universiteten, Mitthögskolan samt Högskolan i

Karlskrona/Ronneby och Högskolan i Kalmar.

Förslag till fördelning av övriga medel lämnas i

nästa forskningspolitiska proposition och i

budgetpropositionen för år 2001. Beredning av

förslag till fördelning av dessa medel kommer att

ske mot bakgrund av de forskningsstrategier

som bl.a. universitet och högskolor skall lämna

till regeringen i december 1999.

Stiftelsesatsningar för högskolan

Utöver de statliga forskningsresurser som ställs

till förfogande till universitet och högskolor

tillkommer medel från forskningsstiftelserna.

Deras insatser är av stor vikt för den forskning

och forskarutbildning som bedrivs vid

universitet och högskolor, vilket framgår under

avsnitt 7 Nationella och internationella

forskningsresurser.

KK-stiftelsen är den enda av stiftelserna som

bildats av medel med ursprung i

löntagarfonderna som har ett särskilt ansvar för

uppbyggnad av forskningsverksamhet vid

högskolor och nya universitet. Stiftelsen har en

viktig roll när det gäller att skapa nya former för

samarbete mellan högskolan och näringslivet.

Dess insatser kompletterar på ett betydelsefullt

sätt de statliga satsningarna inom dessa områden.

 KK-stiftelsen arbetar målmedvetet för att

bygga upp och skapa förutsättningar för goda

forskningsmiljöer vid högskolorna. Stiftelsen har

t.o.m. år 1999 fördelat drygt 380 miljoner kronor

för uppbyggnad av forskningsverksamhet vid

högskolor och nya universitet. Därutöver

tillkommer näringslivsfinansiering med 200

miljoner kronor.

Relativt få högskolor och nya universitet har i

dag tillräckliga grundförutsättningar för att

bygga en profilerad forskning och att

inledningsvis attrahera finansiering från

näringslivet. Av de fördelade medlen för

perioden har en särskild s.k. plattformssatsning

om 195 miljoner kronor därför gjorts för att öka

möjligheterna för uppbyggnad av en kvalificerad

forskningsmiljö och skapa förutsättningar för att

på sikt få finansiering även från näringslivet.

Regeringen har erfarit att KK-stiftelsen

nyligen beslutat att avsätta en ekonomisk ram för

nya beslut om totalt ytterligare 510 miljoner

kronor till högskolor och nya universitet för åren

2000 2001. Härav utgör 212 miljoner kronor

ramen för en ny tvåårig plattformssatsning och

270 miljoner kronor för nya fleråriga

profilsatsningar. Satsningarna kommer att stärka

forskningsverksamheten vid dessa högskolor och

universitet. Plattformssatsningen för åren 2000

och 2001 framgår av tabell 5.14.

KK-stiftelsen finansierar i dag ca 150

doktorandtjänster inom ramen för 12 olika

företagsforskarskolor. KK-stiftelsen respektive

näringslivet finansierar verksamheten med ca

350 miljoner kronor vardera. För att förbättra

tillgången på kvalificerade forskarutbildade lärare

inom IT, särskilt inom informatik och

datavetenskap, vid högskolor och nya universitet

satsar stiftelsen 196 miljoner kronor under

perioden 1999 2003.

Stiftelsen delfinansierar även omstrukturering

och långsiktig kompetensuppbyggnad av

industriforskningsinstituten. Av de medel som

stiftelserna avsatt för denna verksamhet har

50 miljoner kronor avsatts för att särskilt stödja

uppbyggnad av ett nära samarbete mellan

forskningsinstitut samt högskolor och nya

universitet.

Stiftelsen tillfördes ca 3,5 miljarder kronor i

stiftelsekapital vid bildandet år 1994. Stiftelsens

tillgångar per 1 juli 1992 efter det att ca 2

miljarder kronor har utbetalats uppgår till ca

6,2 miljarder kronor där en stor del är bundet i

framtida åtaganden. Stiftelsens möjligheter att i

dialog med Utbildningsdepartementet även

långsiktigt kunna göra stora insatser för att

finansiera uppbyggnaden av forskning vid och

utveckling av högskolorna och de nya

universiteten synes därför goda. Regeringen ser

med tillfredsställelse på KK-stiftelsens insatser

för att bidra till att bygga upp forskningen vid

högskolorna och de nya universiteten.

Tabell 8.14 KK-stiftelsens plattformssatsning åren 2000

2001

Universitet/högskola

år 2000

år 2001

Karlstad

10

10

Örebro

10

10

Växjö

10

10

Mitthögskolan

10

10

Kalmar

10

5

Karlskrona/Ronneby

10

5

Mälardalen

5

5

Malmö

5

5

Borås

5

5

Dalarna

5

5

Gävle

5

5

Kristianstad

5

5

Skövde

5

5

Halmstad

5

5

Trollhättan/Uddevalla

5

5

Södertörn

3

3

Gotland

3

3

Summa

111

101

Forskningsanknytning av vård- och

omsorgsutbildningar

I samband med 1977 års högskolereform gavs

förutsättningar för att knyta forskning och

forskarutbildning till de landstingskommunala

vård- och omsorgsutbildningarna. Särskilda

medel har under flera år avsatts för detta

ändamål. Universiteten har haft i uppdrag att

särskilt redovisa vissa av dessa medel.

Kommittén om hälso- och sjukvårdens

finansiering och organisation (HSU 2000)

konstaterar i sitt slutbetänkande God vård på lika

villkor (SOU 1999:66) att stora förändringar har

skett och fortfarande pågår inom både

grundutbildning och forskarutbildning inom de

s.k. "nya" vårdforskningsämnena, som har sin

grund i huvudämnena för vård- och omsorgs-

utbildningar. Denna även internationellt sett

snabba positiva utveckling illustreras av att

antalet disputerade inom dessa områden har ökat

kraftigt. Som bidragande orsaker till denna

utveckling anger HSU 2000 dels överflyttningen

av vårdhögskolorna till den statliga högskolan,

dels tillgången till Vårdalsstiftelsen som finansiär.

Detta har också möjliggjort ett intensivt

kvalitetsutvecklingsarbete.

Mot bakgrund av de positiva resultat inom

vårdforskningsområdet som redovisas av HSU

2000 bedömer regeringen att en särskild

redovisning av medlen för vårdforskning inte

längre är nödvändig. Regeringen förutsätter dock

att den positiva utvecklingen inom detta område

fortsätter.

Forskningsanknytning av lärarutbildningen

Riksdagen har med anledning av regeringens

förslag i budgetpropositionen för år 1999 (prop.

1998/99:1, utg.omr. 16, bet. 1998/99:UbU1,

rskr. 1998/99:98) beslutat att

försöksverksamheten med forskningsanknytning

av lärarutbildningen skall fortsätta. I avvaktan på

eventuella senare förslag föreslår regeringen i

avsnitt 5.3.5 att denna försöksverksamhet

fortsätter år 2000. Regeringen förutsätter dock

att behoven av att stärka

forskningsanknytningen för lärarutbildningen

beaktas av de nya universiteten och av

Mitthögskolan i samband med förstärkningen av

deras forskningsmedel.

8.4.1 Fortsatt utbyggnad av

grundforskning och

forskarutbildning

Regeringens förslag:

- Stockholms universitet skall erhålla

resurser för inordnandet av Statens

psykologisk-pedagogiska bibliotek

(SPPB) i Stockholms

universitetsbibliotek.

- Linköpings universitet skall erhålla

resurser för utbyggnad av forskning och

forskarutbildning inom det tekniska

vetenskapsområdet vid Campus

Norrköping.

- Karolinska institutet skall erhålla resurser

för övertagandet av Hälso- och

sjukvårdens utvecklingsinstituts (Spri)

bibliotek.

- Karlstads universitet, Växjö universitet

och Örebro universitet skall erhålla

resurser för forskning och

forskarutbildning.

- Mitthögskolan skall erhålla resurser för

forskning.

- Högskolan i Karlskrona/Ronneby skall

erhålla resurser för forskning och

forskarutbildning inom det tekniska

vetenskapsområdet

- Högskolan i Kalmar skall erhålla resurser

för forskning och forskarutbildning

inom det naturvetenskapliga

vetenskapsområdet.

- Högskolan i Gävle skall erhålla resurser

för byggforskning.

Regeringens bedömning: Som

planeringsförutsättning för åren 2001 och 2002

bör gälla att

- Karlstads universitet, Växjö universitet

och Örebro universitet skall erhålla

ytterligare resurser för forskning och

forskarutbildning,

- Mitthögskolan skall erhålla ytterligare

resurser för forskning,

- Högskolan i Karlskrona/Ronneby skall

erhålla ytterligare resurser för forskning

och forskarutbildning inom det tekniska

vetenskapsområdet,

- Högskolan i Kalmar skall erhålla

ytterligare resurser för forskning och

forskarutbildning inom det

naturvetenskapliga vetenskapsområdet.

Skälen för regeringens förslag och bedömning:

Stockholms universitet, Statens psykologisk-

pedagogiska bibliotek (SPPB)

Regeringen föreslår att anslaget till Stockholms

universitet permanent ökas med 6 891 000

kronor för inordnandet av SPPB i Stockholms

universitetsbibliotek. Medel för ändamålet har

beräknats under anslaget B8 Stockholms

universitet: Forskning och forskarutbildning.

För år 2000 föreslås dessutom att universitetet

tillförs ytterligare 1 500 000 kronor för

ändamålet från anslagssparande. Skälen för

regeringens förslag finns redovisade under

avsnitt 7 Nationella och internationella

forskningsresurser.

Linköpings universitet, teknisk forskning

Linköpings universitet har etablerat en

omfattande grundutbildning vid Campus

Norrköping. Riksdagen har tidigare beslutat om

medel för forskning inom Tema Etnicitet och

vissa övriga resurser för forskning och

forskarutbildning vid Campus Norrköping. Det

är angeläget att framför allt teknisk forskning

byggs upp i Campus Norrköping. Regeringen

föreslår därför att Linköpings universitet erhåller

8 miljoner kronor för sådan forskning och

forskarutbildning vid Campus Norrköping.

Medel för ändamålet har beräknats under

anslaget B12 Linköpings universitet: Forskning

och forskarutbildning.

Karolinska institutet, Hälso- och sjukvårdens

utvecklingsinstituts (Spri) bibliotek

Regeringen föreslår att Karolinska institutet skall

erhålla 7 miljoner kronor för övertagandet av

Hälso- och sjukvårdens utvecklingsinstituts

(Spri) bibliotek. Biblioteket har tidigare

finansierats över utgiftsområde 9 Hälsovård,

sjukvård och social omsorg. Medel för ändamålet

har beräknats under anslaget B14 Karolinska

institutet: Forskning och forskarutbildning.

Resurser till Karlstads universitet, Växjö universitet

och Örebro universitet för forskning och

forskarutbildning

Regeringen beslutade i juli 1998 att ge

högskolorna i Karlstad, Växjö och Örebro rätt

att benämnas universitet fr.o.m. den 1 januari

1999. Regeringen har vidare i

regeringsförklaringen betonat vikten av att dessa

lärosäten tilldelas resurser. De nya universiteten

bör utveckla forskning och forskarutbildning

inom de profilområden som respektive lärosäte

bedömer vara av strategisk betydelse. Regeringen

föreslår därför att 22 miljoner kronor anslås till

respektive universitet. Medel för ändamålet har

beräknats under anslagen B20 Karlstads

universitet: Forskning och forskarutbildning,

B22 Växjö universitet: Forskning och

forskarutbildning samt B24 Örebro universitet:

Forskning och forskarutbildning.

Resurser till Mitthögskolan för forskning

Regeringen föreslår att 22 miljoner kronor anslås

till forskning vid Mitthögskolan. Medel för

ändamålet har beräknats under anslaget B26

Mitthögskolan: Forskning.

Resurser till Högskolan i Karlskrona/Ronneby och

Högskolan i Kalmar för forskning och

forskarutbildning

Högskolan i Karlskrona/Ronneby har av

Högskoleverket tilldelats vetenskapsområdet

teknik och Högskolan i Kalmar har tilldelats

vetenskapsområdet naturvetenskap. Det är

angeläget att dessa högskolor ges möjlighet att

utveckla forskarutbildning inom dessa områden.

Regeringen föreslår därför att 2 miljoner kronor

anslås till respektive högskola för att utveckla

forskarutbildning inom de vetenskapsområden

som de har tilldelats. Regeringen förutsätter att

högskolorna utvecklar kvalitativt högstående

profilområden inom respektive

vetenskapsområde. Medel för ändamålet har

beräknats under anslagen B28 Högskolan i

Karlskrona/Ronneby: Forskning och

forskarutbildning och B32 Högskolan i Kalmar:

Forskning och forskarutbildning.

Högskolan i Gävle, byggforskning

Vid Kungl. Tekniska högskolan finns

Institutionen för byggd miljö som är lokaliserad

till Gävle. Institutionen har hittills finansierats

genom ett årligt bidrag från Byggforskningsrådet

(Utgiftsområde 18 Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande). Regeringen

föreslår att Högskolan i Gävle erhåller 13

miljoner kronor för övertagandet av

Institutionen för byggd miljö. Medel för

ändamålet har beräknats under anslaget B54

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete,

anslagspost 6 Högskolan i Gävle.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som planeringsförutsättning för 2001 och 2002

bör gälla att Karlstads universitet, Växjö

universitet och Örebro universitet skall erhålla

ytterligare 20 miljoner kronor vardera per år för

forskning och forskarutbildning och att

Mitthögskolan skall erhålla ytterligare 10

miljoner kronor per år för forskning. Vidare bör

gälla att Högskolan i Karlskrona/Ronneby och

Högskolan i Kalmar skall erhålla ytterligare

10 miljoner kronor vardera per år för att utveckla

forskning och forskarutbildning inom sina

respektive vetenskapsområden.

8.4.2 Forskarutbildning

Vid behandlingen av budgetpropositionen för år

1998 godkände riksdagen regeringens förslag om

en reformering av forskarutbildningen (prop.

1997/98:1, utg.omr. 16, bet. 1997/98:UbU7,

rskr. 1997/98:109). Med anledning därav

beslutade regeringen om ändringar i

högskoleförordningen (1993:100), vilka trädde i

kraft den 1 april 1998. Reformen innebär i

huvudsak att statsmakterna anger kvantitativa

mål för examinationen inom forskarutbildningen

och att reglerna för antagning till

forskarutbildning vad avser studiefinansieringen

har skärpts. Dessa åtgärder är ägnade att öka

antalet examinerade i forskarutbildningen och att

förbättra studievillkoren för doktoranderna.

Examensmål

Ett lärosäte som har tilldelats ett eller flera

vetenskapsområden har rätt att anordna

forskarutbildning och utfärda licentiat- och

doktorsexamen inom området. Universiteten

samt Chalmers tekniska högskola och

Handelshögskolan i Stockholm har generell rätt

att anordna forskarutbildning och utfärda

licentiat- och doktorsexamen. Högskolan i

Jönköping har rätt att utfärda licentiat- och

doktorsexamen i fyra ämnen.

Med vissa undantag ges varje lärosäte med rätt

att utfärda licentiat- och doktorsexamen ett

särskilt uppdrag som innehåller kvantitativa mål

för examinationen inom forskarutbildningen.

Målen avser minsta antal examina inom de fyra

vetenskapsområdena (humanistisk-

samhällsvetenskapligt, medicinskt,

naturvetenskapligt och tekniskt). Den första

perioden avser åren 1997 1999. Utfallet för år

1998 redovisas i tabellerna 5.6 och 5.7 i samband

med resultatbedömningen i avsnitt 5.2.

Som framgår i avsnitten 5.2 och 5.6 kommer

regeringen att avvakta utfallet för den första

treårsperioden innan mål fastställs för nästa

period. Som examensmål för år 2000 kommer

därför de preliminära mål som fastställts för

perioden 2000 2002 att gälla. Examensmål för de

nya universiteten (Karlstads universitet, Växjö

universitet och Örebro universitet) och för

högskolorna med vetenskapsområde (Högskolan

i Karlskrona/Ronneby, Högskolan i Kalmar och

Malmö högskola) bör tidigast fastställas i nästa

forskningspolitiska proposition.

Antagning och studiefinansiering

Regeringens bedömning: Det bör införas en

bestämmelse i högskoleförordningen som

innebär att varje universitet och varje högskola

som anordnar forskarutbildning skall fastställa

en särskild antagningsordning för den

utbildningen. Antagningsordningen skall

omfatta de regler som tillämpas lokalt och

fastställas av styrelsen för högskolan.

Under utgiftsområde 15 Studiestöd finns

följande förslag avseende forskarutbildningen.

Till den som påbörjat forskarutbildning före

den 1 april 1998 skall studiemedel få lämnas för

forskarutbildning enligt de föreskrifter i

studiestödslagen (1973:349) som gällde före den

1 januari 1998. Detta skall dock endast gälla

forskarutbildning som bedrivs under åren 2000

och 2001. Skälen för förslaget lämnas i detta

avsnitt.

Skälen för regeringens förslag och bedömning:

För att bli antagen till forskarutbildning krävs att

den sökande är behörig och bedöms ha sådan

förmåga i övrigt som behövs för att klara

utbildningen. För behöriga sökande skall

fakultetsnämnden enligt högskoleförordningen

bedöma möjligheterna till studiefinansiering.

Om den sökande inte kan anställas som

doktorand eller beviljas utbildningsbidrag är det

fakultetsnämndens uppgift att göra en noggrann

bedömning av den sökandes

finansieringssituation så långt den låter sig

överblickas vid antagningstillfället.

Av de behöriga sökande som har

studiefinansiering får fakultetsnämnden endast

anta så många doktorander som kan erbjudas

handled-ning och godtagbara studievillkor i

övrigt. Om inte samtliga behöriga sökande med

studiefinansiering kan antas skall

fakultetsnämnden göra ett urval bland de

sökande. Bestämmelsen i högskoleförordningen

om urval bland sökande innebär att behöriga

sökande som är lämpade för forskarutbildning

och har studiefinansiering skall rangordnas med

hänsyn till deras förmåga att tillgodogöra sig

forskarutbildningen. Rangordningen skall göras

oberoende av studiefinansieringsform.

Högskoleverket har på regeringens uppdrag

granskat de lokala bestämmelser som antagits av

universitet och högskolor med anledning av de

sedan den 1 april 1998 gällande bestämmelserna

om tillträde till forskarutbildningen. Uppdraget

redovisades den 1 juni 1999. I syfte att förbättra

informationen om vilka regler som gäller och för

att öka rättssäkerheten för studenterna anser

regeringen, i likhet med Högskoleverket, att

motsvarande bestämmelser som finns i

högskoleförordningen om antagningsordning

för tillträde till grundläggande

högskoleutbildning bör införas beträffande

tillträde till forskarutbildning. Styrelsen för en

högskola bör därför besluta om en särskild

antagningsordning för forskarutbildningen. Med

sådan antagningsordning skall avses de regler för

forskarutbildning som högskolan tillämpar.

Regeringen avser att göra detta tillägg i

högskoleförordningen.

Skälen för reformen av forskarutbildningen

har beskrivits i budgetpropositionen för år 1998.

Dessa principer ligger fast. Det förutsågs att de

förändrade bestämmelserna om

studiefinansiering kunde medföra vissa

omställningsproblem för fakulteter och

institutioner som tidigare antagit ett stort antal

doktorander utan godtagbar studiefinansiering.

En stor del av förstärkningen av

studiefinansieringen i budgetpropositionen för år

1998 användes därför till att finansiera dessa

doktorander under en övergångsperiod (åren

1998 och 1999). Detta gjorde det möjligt för

dem att vid en koncentrerad tvåårig insats

avlägga examen. Därutöver anslog Riksbankens

jubileumsfond år 1997 under en tvåårsperiod 60

miljoner kronor till doktorander utan

finansiering inom humaniora och

samhällsvetenskap.

Omställningsproblemen för vissa fakulteter

och institutioner har emellertid visat sig vara

något större och något mer långvariga än vad

som förutsågs. Regeringen ser därför med

tillfredsställelse att ett antal lärosäten under år

1999 har anvisat särskilda medel till tidigare

antagna, oförsörjda doktorander. I syfte att

underlätta ytterligare för doktorander som

påbörjat sin forskarutbildning före den 1 april

1998 bör ett tillägg göras i

övergångsbestämmelserna till studiestödslagen.

Enligt nuvarande övergångsbestämmelser kan

endast den som fått studiemedel för

forskarutbildning före den 1 januari 1998 få

studiemedel för fortsatt sådan utbildning enligt

de bestämmelser i lagen som gällde före nämnda

tidpunkt, dock längst t.o.m. den 31 december

2001. Som en tillfällig insats bör samtliga

doktorander som påbörjat forskarutbildning före

reformens ikraftträdande omfattas av tidigare

gällande bestämmelser vad gäller rätten att

uppbära studiemedel. Regeringen föreslår därför

att en övergångsbestämmelse införs i

studiestödslagen som innebär att alla som

påbörjat forskarutbildning före den 1 april 1998

skall kunna få studiemedel enligt de föreskrifter i

studiestödslagen som gällde före den 1 januari

1998. Det skall dock endast gälla

forskarutbildning som bedrivs under åren 2000

och 2001. Detta gör det möjligt för den som nu

befinner sig i slutskedet av sin utbildning att

kunna slutföra sina studier inom de närmaste två

åren.

Utbildningsbidrag för doktorander utgår

sedan den 1 april 1998 med 12 500 kronor i

månaden vid heltidsstudier. Med hänsyn till den

allmänna löneutveckling som har skett sedan

dess bör bidraget höjas. Regeringen avser att

reglera detta genom en ändring i förordningen

(1995:938) om utbildningsbidrag för

doktorander.

Uppföljning av 1998 års reform

Av Högskoleverkets redovisning av uppdraget

att granska lärosätenas lokala bestämmelser om

antagning till forskarutbildning och av de

dialoger som Utbildningsdepartementet förde

med samtliga universitet och högskolor våren

1999 framgår att lärosätena har vidtagit åtgärder

för att effektivisera forskarutbildningen. En

samlad utvärdering av 1998 års reform kan

emellertid göras tidigast efter fyra år. Några

generella slutsatser när det gäller reformens

konsekvenser för t.ex. antagning och val av

avhandlingsämne är således inte möjligt att dra

under rådande övergångsperiod. En väntad,

tillfällig effekt av reformen är t.ex. att antalet

antagna inledningsvis sjunker inom de ämnen

där det finns ett stort antal doktorander utan

studiefinansiering. Högskoleverket följer upp

vissa konsekvenser av reformen redan nu.

Hösten 1999 avser verket t.ex. att på eget initiativ

presentera en särskild analys av

antagningsstatistiken till forskarutbildningen.

Vidare granskar verket inom ramen för sin

tillsynsverksamhet hur lärosätena tillämpar de

nya bestämmelserna. Regeringen har erfarit att

verket har ett särskilt program för utvärdering av

forskarutbildningen och välkomnar att arbetet

med denna fråga ges hög prioritet.

Forskarutbildningens organisation och kvalitet

Regeringen anser att lärosätena bör ägna

forskarutbildningens uppläggning och

genomförande ökad uppmärksamhet. När

riksdagen år 1969 beslutade om en ny

forskarutbildning avsågs en genomtänkt,

systematiskt planerad utbildningsgång. Avsikten

var att åstadkomma en mer ändamålsenlig

organisation och inriktning av utbildningen efter

grundexamen. 1998 års reform av

forskarutbildningen understryker ytterligare

denna intention. Detta innebär bl.a. att ökade

krav ställs på handledarna. Handledningsinsatsen

är av stor vikt för att en forskarutbildning skall

kunna genomföras på avsedd tid. Under år 1998

framkom det i två olika rapporter, en från

Sveriges universitets- och högskoleförbund

(SUHF) och en från Sveriges

universitetslärarförbund (SULF), att mer än en

tredjedel av doktoranderna uppger att brister i

handledningen gör att de inte kan avsluta sin

utbildning i tid.

Reformen har också medfört att kraven på

utvecklingsarbete har ökat inom

forskarutbildningen. Lärosätena bör kunna

samverka för att åstadkomma goda miljöer för

forskarutbildning, t.ex. genom att ge

gemensamma kurser, antingen på ett lärosäte

eller på distans. Vidare kan forskarutbildningens

organisation i form av särskilda forskarskolor ha

positiva effekter på utvecklingen av utbildningen.

Regeringen har därför givit Högskoleverket i

uppdrag att utveckla kunskapen om

forskarskolornas inverkan och möjligheter i

förhållande till forskarutbildningen. Uppdraget

skall redovisas senast den 1 december 1999.

Det är angeläget att högskolornas kvalitets-

arbete även omfattar forskarutbildningen.

Universiteten och högskolorna har i maj 1999

inkommit med sina kvalitetsutvecklings-

program till regeringen. Regeringen välkomnar

den typ av program för forskarutbildningen som

exempelvis Lunds universitet har fastställt. En

viktig kvalitetsfråga är god forskningssed.

Handledarna har en viktig uppgift när det gäller

att förmedla forskningsetiska normer till de

forskarstuderande, vilket också påpekas i

betänkandet God sed i forskningen (SOU

1999:4).

Kvinnor och män i forskarutbildningen

Andelen kvinnor i forskarutbildningen redovisas

i tabell 5.1 i samband med resultatbedömningen i

avsnitt 5.2. I syfte att öka antalet

doktorandtjänster som innehas av kvinnor har 30

miljoner kronor avsatts årligen under perioden

1995/96 1999 till doktorandtjänster för kvinnor

(prop. 1994/95:164, bet. 1994/95:UbU18, rskr.

1994/95:405). Beloppet motsvarar 120

doktorandtjänster. Medel avseende det sista året

för denna satsning kommer att fördelas år 2000.

Först därefter kan en samlad utvärdering av

åtgärden göras.

Doktorander från länder utanför Norden och EU

Högskoleverket har på regeringens uppdrag

gjort en sammanställning av uppgifter om

doktorander från länder utanför Norden och EU

(nedan utländska doktorander) som studerat i

Sverige under perioden 1990/91 1996/97.

Uppdraget redovisades den 6 november 1998.

Av rapporten framgår bl.a. att andelen utländska

doktorander har varit i det närmaste konstant

under 1990-talet (ca 7 procent). Vidare framgår

att 38 procent av de utländska doktoranderna

studerade naturvetenskapliga och tekniska

ämnen läsåret 1996/97. Rapporten visar att

andelen utländska doktorander som finansieras

från sina hemländer har minskat från 33 procent

läsåret 1990/91 till 13 procent läsåret 1996/97.

Efter att ha avlagt doktorsexamen är ca 70

procent av de utländska doktoranderna kvar i

Sverige. Resultaten av undersökningen

föranleder inte några särskilda åtgärder, utan i

likhet med Högskoleverket ser regeringen dem

som ett uttryck för internationaliseringens

positiva effekter.

8.5 Särskilda frågor

8.5.1 Kvalitet

Inledning

Högre utbildning och forskning har betydelse

för ekonomisk, social och kulturell utveckling.

Verksamheten medför höga utgifter för staten.

Studenterna investerar tid och pengar på

högskoleutbildning. Därför är diskussionen om

den högre utbildningens och forskningens

kvalitet viktig. Högskolans verksamhet bör

granskas och utvärderas ur olika aspekter och av

olika aktörer.

Den förda debatten kring den högre

utbildningens och forskningens kvalitet visar att

kvalitet är ett mångdimensionellt begrepp som

endast blir meningsfullt när det relateras till

företeelser såsom t.ex. undervisning,

examination, programuppbyggnad,

ledningsstrukturer och beslutsfattande.

Varje högskola och dess ledning har ytterst

ansvaret att säkra och utveckla kvaliteten i sina

utbildningar. Studenterna måste dock delta i

denna verksamhet i större utsträckning än vad

som sker i dag. Studenternas inflytande över

högskolans verksamhet är en nödvändig del i den

högre utbildningens kvalitetsutveckling och

förnyelsearbete.

Statsmakternas uppgift är att understödja och

kontrollera att kvaliteten inom olika områden av

utbildning och forskning upprätthålls.

Högskoleverkets utvärderingar och

tillsynsansvar är ett led häri. En viktig uppgift för

Högskoleverket är att granska och bedöma

kvaliteten vid lärosätena. Detta sker genom olika

typer av nationella utvärderingar, prövning av

förutsättningar att utfärda examina i

grundutbildningen och forskarutbildningen samt

granskning av lärosätenas kvalitetsarbete.

Verkets kvalitetsbedömningar avser såväl

grundutbildning som forskning och

forskarutbildning samt även högskolans

samverkan med det omgivande samhället.

Utvärdering av kvalitetsarbete

Högskoleverket har avslutat en första

bedömningsomgång av kvalitetsarbetet vid

samtliga lärosäten. Ett övergripande omdöme

efter denna omgång var att kvalitetsarbetet vid

tidpunkten för bedömningen befann sig i ett

förberedande eller inledande skede vid flertalet

lärosäten. Verkets olika bedömningar har

emellertid bidragit till ett intensifierat

utvecklings- och förbättringsarbete vid

högskolorna. Lärosätena har t.ex. formulerat mål

för sitt kvalitetsarbete och tagit fram

kvalitetsutvecklingsprogram. Hittills har

granskningarna till största delen varit inriktade

på processer och formerna för hur verksamheten

bedrivs. En andra omgång av granskning och

bedömning av kvalitetsarbetet vid universitet och

högskolor har påbörjats under våren 1999.

Högskoleverket har låtit göra en extern

utvärdering av de bedömningar som verket gör

av universitetens och högskolornas

kvalitetsarbete. Enligt utvärderingen har

bedömargrupperna gjort ett bra arbete som har

lett till många förändringar på högskolorna. Det

framgår vidare att olika typer av lärosäten har

olika utvecklingsbehov. Kompetensutveckling

och rekrytering är t.ex. viktigare för

specialhögskolorna och de konstnärliga

högskolorna än för universiteten.

Sammanfattningsvis konstateras att

granskningen kan beskrivas som en dialog

mellan bedömargruppen och lärosätet.

Nationella utvärderingar

Högskoleverket slutförde under 1998 bl.a. de

nationella utvärderingarna Sjöbefälsutbildning

(Högskoleverket 1998:18 R) och

Magisterexamen Del II (Högskoleverket 1999:3

R). I rapporten om magisterexamen påvisas

magisterexamens oklara relation till

forskarutbildning och arbetsliv. Behovet av

eventuella nya examina utreds av verket. Av

rapporten om sjöbefälsutbildning framgår att

utbildningarna förmedlar ett yrkeskunnande av

hög internationell standard. Enligt verket bör

utbildning av handledare för den fartygsförlagda

utbildningen, planering av utbildning av

sjöbefälslärare till högskolorna och fortbildning

av högskolornas nuvarande sjöbefälslärare

genomföras.

Examensrätt - tillstånd att utfärda examina

 En form av bedömning av kvaliteten i högskolan

rör förutsättningarna för högskolor att utfärda

examina inom grundutbildningen. Examensrätt

tillstånd att utfärda examina fungerar som en

pådrivande kraft i kvalitetsutvecklingen.

Prövningarna under år 1998 har gällt

magisterexamensrätt inom humaniora,

samhällsvetenskap, vård och teknik. Inom

vårdområdet har dessutom ett antal prövningar

av kandidat- och yrkesexamina genomförts.

Verket har också prövat lärar- och

apotekarexamina. Prövningarna av enskilda ut-

bildningsanordnare har till största delen gällt

psykoterapeutexamen.

Antalet genomförda prövningar har mer än

fördubblats under perioden 1996 1998. Under år

1998 har Högskoleverket prövat 100 ärenden om

examensrätt.

Högskoleverket omprövar beviljade

examensrätter när verket finner det lämpligt.

Omprövningen genomförs i stort sett som en

förnyad prövning där även utbildningsresultaten

bedöms. Antalet omprövningar som påbörjades

under år 1998 och som kommer att slutföras

under år 1999 är mycket hög. Anledningen är att

98 yrkesexamina inom vård och omsorg

omprövas enligt tidigare beslut. Dessutom

omprövas fyra lärarexamina och 11

magisterexamina.

Kvalitetsutveckling

För att öka erfarenhetsutbytet mellan universitet

och högskolor har Högskoleverket arrangerat

seminarier och genomfört analyser samt

studieresor.

De kvalitetskonferenser som ägde rum åren

1997 och 1998 samlade vardera 500 forskare,

lärare, studenter och annan personal vid

lärosätena. Verksamheten har också varit ett sätt

för verket att utveckla metoder för

kvalitetsbedömningar.

Regeringen anser att det är väsentligt att

lärosätena fortsättningsvis har ökad

uppmärksamhet på arbetet med att utveckla

processer för ökad kvalitet i verksamheten. Fler

initiativ och mer ansvar måste komma från

lärosätena. Det är också viktigt att instrument

utvecklas för att lärosätena skall kunna visa hur

resurserna används på bästa sätt. Bedömningen

av kvaliteten måste kunna styrkas. Det är också

viktigt att olika bedömningar och värderingar

följs upp av de ansvariga.

Arbetsgruppen för studentinflytande i högskolan

Utbildningsministern tillsatte i december 1997

en arbetsgrupp för att se över studenternas

inflytande i högskolan (U1997:K).

Arbetsgruppens uppdrag omfattade en översyn

av den nuvarande situationen vad gäller såväl

studenternas formella inflytande i beslutande och

beredande organ som de enskilda studenternas

inflytande på undervisningens uppläggning och

genomförande. Arbetsgruppens rapport

Studentinflytande inom högskolan

(Ds 1998:51) överlämnades i augusti 1998.

Rapporten har skickats ut på remiss till

samtliga universitet och högskolor. Vidare har

samtliga studentkårer och andra

studentföreningar givits tillfälle att yttra sig över

rapporten.

Regeringen avser att under hösten 1999

återkomma med förslag om att stärka student-

inflytandet.

Studenters personskadeskydd

Under en stor del av utbildningstiden är

merparten av högskolestudenterna oförsäkrade

mot personskador som kan inträffa under

utbildningstiden. Inom

Utbildningsdepartementet har en promemoria

(Dnr U1999/2090/ST) tagits fram med förslag

på hur personskadeskyddet för studenter skall

kunna ordnas på ett tillfredsställande sätt.

Promemorian har remissbehandlats.

Regeringen avser att återkomma till

personskadefrågorna i en proposition under

hösten 1999.

8.5.2 Jämställdhet och genusperspektiv

Jämställdhet mellan kvinnor och män är en viktig

och angelägen fråga för högskolan. Regeringens

arbete med att främja detta har inriktats på att

verka för en jämnare könsfördelning inom

lärarkåren, att försöka bryta de könsbundna

studievalen, att integrera genusperspektiv i

undervisningen samt att öka resurserna till

genusforskning. Universitet och högskolor har

givits mål och särskilda uppdrag inom dessa

områden och särskilda medel har anvisats till bl.a.

vissa anställningar som inrättas i

jämställdhetssyfte.

Könsfördelning inom lärarkåren

För att uppnå en jämn könsfördelning på alla

nivåer inom lärarkåren krävs ett långsiktigt och

systematiskt arbete (se diagram 5.1 i avsnitt 5.2).

Riksdagen har tidigare beslutat om principer för

s.k. rekryteringsmål för lärosätena i syfte att öka

andelen kvinnor bland nyanställda professorer.

För att uppnå målen måste lärosätena öka

rekryteringsunderlaget och vidta åtgärder inom

såväl grundutbildning som forskarutbildning.

Universitet och högskolor har också fått i

uppdrag att sätta upp egna mål avseende

könsfördelningen bland nyrekryterade lärare

inom övriga anställningskategorier. Regeringen

har tidigare bedömt att andelen kvinnor i

Sveriges professorskår kan tredubblas under en

tioårsperiod, vilket innebär att den bör kunna

uppgå till ca 25 procent år 2008.

Mål avseende andelen kvinnor bland

nyrekryterade professorer har satts för samtliga

universitet, för dåvarande högskolorna i

Karlstad, Växjö och Örebro (numera universitet)

samt för Mitthögskolan för perioden 1997 1999.

Måluppfyllelsen kommenteras under respektive

anslag. Regeringen kommer att noga följa upp

lärosätenas redovisningar efter periodens slut

och analysera måluppfyllelsen. Som en följd av

de förändrade reglerna för anställning av

professorer är det rimligt att fler lärosäten

omfattas av rekryteringsmålen. I regleringsbrevet

för år 2000 skall mål avseende år 2000 anges.

Framtida mål skall anges i budgetpropositionen

för år 2001. Processen skall upprepas till dess

båda könens andel av professorerna uppgår till

minst 40 procent (prop. 1994/95:164).

Riksdagen har beslutat om ändring av

högskolelagens (1992:1434) bestämmelser om

anställning och befordran av lärarna inom

högskolan (prop. 1996/97:141, bet.

1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12). Med

anledning därav beslutade regeringen om

ändringar i högskoleförordningen (1993:100).

De nya reglerna trädde i kraft den 1 januari 1999.

Högskoleverket har inlett ett flerårigt arbete

med att följa upp och utvärdera reformens

effekter. Enligt regeringens mening bör de nya

bestämmelserna om befordran av lektor till

professor öka lärosätenas möjligheter att aktivt

arbeta för att uppnå rekryteringsmålen då dessa

mål är beräknade utifrån andelen kvinnor i

rekryteringsunderlaget.

Universitet och högskolor har det yttersta

ansvaret för att uppnå en jämn könsfördelning

inom lärarkåren. Under senare år har regeringen

emellertid avsatt avsevärda resurser för att stödja

en sådan utveckling. Resurser har anvisats för 32

professurer för underrepresenterat kön och 10

gästprofessurer för kvinnor. Av de 32

professurerna har hittills 27 tillsatts, samtliga

med kvinnor. Regeringen har erfarit att

Nationella sekretariatet för genusforskning vid

Göteborgs universitet avser att presentera en

utvärdering av denna satsning hösten 1999. För

att ge ökade möjligheter för kvinnliga forskare

att få anställning som forskarassistent har

resurser motsvarande 73 forskarassistenttjänster

för underrepresenterat kön anvisats under en

sjuårsperiod (åren 1995/96 2002). I syfte att ge

bättre finansiella möjligheter för de kvinnliga

doktorer som önskar en internationell

meritering, har resurser motsvarande 40

postdoktorala stipendier anvisats under perioden

1995/96 1999.

Könsbundna studieval

För att motverka könssegregeringen på

arbetsmarknaden införde regeringen år 1997 ett

tillägg till högskolornas utbildningsuppdrag för

treårsperioden 1997 1999. Berörda universitet

och högskolor har i uppdrag att vidta åtgärder

för att öka andelen kvinnor inom de

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar där

kvinnor är underrepresenterade och andelen män

inom de lärar-, vård- och farmaciutbildningar där

män är underrepresenterade. Återrapporteringen

i högskolornas årsredovisningar visar på en

ojämn nivå vad gäller vidtagna åtgärder.

Regeringen avser att följa upp vilka åtgärder

som har vidtagits samt effekterna av dessa. Ett

första intryck är att åtgärderna för att öka

andelen kvinnor till utbildningar där de är

underrepresenterade har varit fler och mer

framgångsrika än vad som varit fallet när det

gäller åtgärder som rör utbildningar där män är

underrepresenterade. Samtidigt verkar det som

att ökningen av andelen kvinnor avstannar efter

att ha nått en viss nivå (ca 30 procent).

Regeringen avser att analysera denna utveckling.

Det är naturligtvis grundläggande att

högskolorna själva vidtar åtgärder för att göra

samtliga utbildningar attraktiva för båda könen.

Genusperspektiv

Högskoleverket har fått i uppdrag att utveckla

undervisningen om genus och jämställdhet i

jurist- och ekonomutbildningarna. Satsningen, i

form av projektverksamhet, är delvis genomförd

och resultaten finns tillgängliga via

Högskoleverkets hemsida. Det är viktigt att

denna utveckling av undervisningen till form och

innehåll vidgas till andra utbildningar. De flesta

ämnesområden bör på sikt innehålla

genusperspektiv på grundutbildningsnivån.

Detta är inte minst viktigt när det gäller att få till

stånd en jämnare rekrytering av kvinnor och män

till samtliga utbildningar. Regeringen avser

därför att ge Högskoleverket i uppdrag att efter

samråd med Nationella sekretariatet för

genusforskning utveckla genusperspektiv i

undervisningen inom ytterligare utbildningar.

Nära kopplad till jämställdheten inom såväl

högskolan som samhället i stort är

genusforskningen. Universitet och högskolor

har en viktig roll när det gäller att öka kunskapen

kring dessa frågor. Den kunskap som finns bör

tas till vara bättre i högskolans eget

jämställdhetsarbete.

Centra/fora för kvinnliga forskare och

kvinnoforskning finns vid nio olika lärosäten.

Dessa centra/fora är viktiga för utvecklingen av

genus- och kvinnoforskning. Det är även viktigt

att sådan forskning får möjlighet att förgrena sig

i olika riktningar. Verksamheten vid dessa

centra/fora har även bidragit till att rekrytera

kvinnliga forskare och forskarstuderande och att

förbättra villkoren för dessa.

Nationella sekretariatet för genusforskning

som invigdes år 1998 har på kort tid fått stort

genomslag, inte bara hos genusforskare utan

också hos allmänheten via massmedia. Vidare har

Kvinnohistoriska samlingarna vid Göteborgs

universitet sedan år 1997 i uppdrag att vara ett

nationellt ansvarsbibliotek för kvinno-, mans-

och genusforskning.

Linköpings universitet har inrättat ett nytt

tvärvetenskapligt forskningstema med inriktning

mot genusforskning. Tema Genus har antagit sex

doktorander inför starten hösten 1999.

Sammanlagt 18 tjänster med inrikting mot

genusforskning är för närvarande under

tillsättning, dvs. en professur, en

forskarassistenttjänst och en doktorand inom sex

olika ämnesområden. Regeringen kommer att

fortlöpande följa tillsättningsprocessen samt hur

medlen används för att uppnå målsättningen

med tjänsterna.

Fortsatt arbete

Det yttersta ansvaret för jämställdhetsarbetet

inom högskolan åvilar lärosätena.

Den i många fall bristfälliga

återrapporteringen i lärosätenas årsredovisningar

för år 1998 och de dialoger som

Utbildningsdepartementet förde med samtliga

universitet och högskolor våren 1999 visar

emellertid att arbetet för en jämställd högskola

även fortsättningsvis behöver stödjas på nationell

nivå.

Vid dialogerna med lärosätena efterfrågade

flera en bank med exempel på framgångsrika

jämställdhetsåtgärder vid andra universitet och

högskolor som kan fungera som

inspirationskälla. Högskoleverket genomför en

utvärdering av jämställdhetsprojekt som

regeringen tidigare har anvisat medel för.

Erfarenheter och resultat från dessa projekt har

samlats in och kommer att användas för att

sprida idéer och goda exempel. Högskoleverket

avser också att anordna en konferens för att

sprida de erfarenheter som gjorts.

Ett strategiskt viktigt dokument för

högskolornas jämställdhetsarbete är den

jämställdhetsplan som en arbetsplats med fler än

tio anställda är skyldig att ha enligt

jämställdhetslagen. Denna skall även innehålla en

åtgärdsplan mot sexuella trakasserier.

Högskoleverket har under år 1999 gjort en

genomgång av lärosätenas jämställdhetsplaner i

syfte att ta fram och sprida goda exempel.

Regeringen förutsätter att Högskoleverket

inom ramen för sin verksamhet också på olika

sätt arbetar för att främja ett breddat

rekryteringsunderlag för innehavare av

ledningsuppdrag inom högskolan (t.ex. rektorer

och dekaner).

8.5.3 Internationellt samarbete

Samarbetet inom EU

EU-samarbetet när det gäller högre utbildning

sker huvudsakligen inom EU:s utbildnings-

program Sokrates och Leonardo da Vinci, som

beskrivs närmare i avsnitt 3 Inledningen.

Ansvaret för genomförandet av

utbildningsprogrammet Sokrates i Sverige är för

närvarande delat mellan Högskoleverket och

Svenska EU-programkontoret för utbildning

och kompetensutveckling. Regeringen har

emellertid tillkallat en kommitté med uppgift att

utreda det framtida ansvarsområdet för EU-

programkontoret. Uppdraget redovisades den 31

augusti 1999. Kommitténs förslag är under

beredning och regeringen avser att under hösten

1999 fatta beslut i frågan.

Inom delprogrammet Erasmus i Sokrates

finansieras framför allt studentutbyte. Antalet

svenska studenter som med hjälp av

Erasmusstipendier studerar vid universitet och

högskolor i andra EU-länder har ökat

kontinuerligt och uppgick läsåret 1997/98 till

3 264. Detta var en liten ökning jämfört med år

1997. Preliminära siffror för höstterminen 1998

pekar emellertid på en viss stagnation. Antalet

utländska Erasmusstipendiater vid svenska

lärosäten har ökat markant och var samma läsår

2 934. Under slutet av år 1998 uppnås för första

gången troligen i det närmaste balans mellan

antalet utresande och inresande

utbytesstudenter. Läsåret 1997/98 rapporteras

lärarutbyte inom Erasmusprogrammet för första

gången. Antalet svenska lärare som deltog i

undervisning vid universitet och högskolor i

andra EU-länder uppgick under läsåret till 289.

Under samma tid deltog 181 utländska lärare i

undervisning vid svenska lärosäten.

Leonardo da Vinci vänder sig till alla berörda

på yrkesutbildningsområdet, bl.a. universitet och

högskolor. Programmet syftar till att främja

livslångt lärande. Det skall stödja och

komplettera de åtgärder som medlemsländerna

vidtar inom yrkesutbildningsområdet.

Regeringens bedömning är att högskolan bör

kunna deltaga i programmet i större utsträckning

än vad som är fallet i dag.

Linnaeus

Regeringen gav hösten 1997 i uppdrag åt

Högskoleverket att i samarbete med Styrelsen

för internationellt utvecklingssamarbete (Sida)

inventera den svenska högskolans undervisning

och forskning om länder utanför Europa och

Nordamerika samt samarbete med högskolor i

dessa länder.

I sin redovisning av uppdraget

(Högskoleverket 1998:1R) föreslår

Högskoleverket att det inrättas ett program för

student- och lärarutbyte som skall kallas

Linnaeus. Stipendieprogrammet syftar till att

möjliggöra ett utbyte av lärare och studenter

mellan Sverige och länder utanför Europa och

Nordamerika. Programmet föreslås genomföras

av Högskoleverket och Sida gemensamt.

Regeringen avser att inom kort ge

Högskoleverket i uppdrag att tillsammans med

Sida och efter samråd med universitet och

högskolor fastställa ett detaljerat program för

Linnaeus. Arbetet skall bedrivas så att

utbytesverksamheten kan starta under andra

hälften av år 2000.

Lissabonkonventionen

Sverige har undertecknat den konvention om

erkännande av bevis avseende högre utbildning i

Europaregionen som går under namnet

Lissabonkonventionen. Unesco och Europarådet

har gemensamt antagit denna konvention som

förbinder de avtalsslutande länderna att erkänna

varandras gymnasieutbildningar för tillträde till

universitet och högskolor samt studieperioder

och examina från högre utbildning för vidare

studier eller arbete. 31 av Europarådets

medlemsländer har undertecknat konventionen

och nio har ratificerat den. Regeringen avser att

ratificera Lissabonkonventionen under hösten

1999.

Multilaterala överläggningar om högre utbildning i

Europa

Vid en konferens i Bologna i juni 1999

undertecknade 29 länder (bl.a. samtliga EU:s

medlemsländer, EFTA-länderna samt flertalet

län- der i Öst- och Centraleuropa) en gemensam

deklaration till stöd för fortsatt utveckling av det

europeiska samarbetet inom högre utbildning för

att bl.a. främja studenternas möjligheter att

studera i Europa. I deklarationen enas länderna

om vissa ramar och riktlinjer för fortsatt

samarbete, samtidigt som mångfalden inom

högre utbildning i Europa värnas. Deklarationen

är en politisk viljeförklaring som inte utgör ett

rättsligt bindande dokument. Konferensen i

Bologna, som var en uppföljning av ett möte i

maj 1998 i Paris, då utbildningsministrarna i

Frankrike, Italien, Storbritannien och Tyskland

antog en gemensam deklaration i samband med

Sorbonneuniversitetets 800-års jubileum,

kommer i sin tur att följas upp av ett möte i Prag

våren 2001.

8.5.4 Samverkan med det omgivande

samhället

Universiteten och högskolorna har haft i

uppdrag att inkomma till

Utbildningsdepartementet med

handlingsprogram för sin samverkan med det

omgivande samhället, den s.k. tredje uppgiften,

samt en redovisning av vilka åtgärder man

vidtagit under år 1998 med anledning av detta.

Syftet med handlingsprogrammet är dels att ge

regeringen en samlad bild av hur den tredje

uppgiften utvecklas och bedrivs i praktiken, dels

att driva på utvecklingen av den tredje uppgiften.

I den mån lärosätena inte redan har gjort

strategiska överväganden avseende den tredje

uppgiften bör arbetet med ett handlingsprogram

initiera en strategisk diskussion om denna.

Handlingsprogrammet bör ta sin utgångspunkt i

lärosätets strategi för tredje uppgiften och utgöra

en konkretisering av denna.

Det är första gången som högskolorna har

haft i uppgift att avrapportera den tredje

uppgiften i form av särskilt handlingsprogram

och sammanställning av åtgärder. Några få

lärosäten har ej inkommit med någon

avrapportering. Andra har inkommit med

mycket knapphändiga eller ofullständiga

rapporter. Dessa myndigheter kommer att

kontaktas av Utbildningsdepartementet för att

klara ut hur de på bästa sätt skall fullgöra sin

rapportering av handlingsprogram och åtgärder.

Av de rapporter som inkommit till

Utbildningsdepartementet har flertalet lagt

tyngdpunkten på redovisning av planerade och

vidtagna aktiviteter och åtgärder. Många av

handlingsprogrammen är relativt outvecklade

och behöver vidareutvecklas. Sådant arbete pågår

också vid flera lärosäten.

Under respektive myndighetsanslag finns en

kortfattad bedömning av handlingsprogrammet

utifrån möjligheten att följa upp gjorda,

pågående och planerade åtgärder och aktiviteter.

Regeringen är väl medveten om att

handlingsprogrammen av naturliga skäl skiljer sig

åt mellan olika lärosäten. Förutsättningarna för

samverkan varierar exempelvis mellan ett stort

universitet och en liten konstnärlig högskola,

vilket i sin tur påverkar hur ett handlingsprogram

med åtföljande aktiviteter kan utformas. Hänsyn

har också tagits till detta i bedömningen av

respektive myndighet.

Några generella synpunkter på de

handlingsprogram som inkommit är att få säger

något om hur väl förankrat dokumentet är i

organisationen och om styrelsen står bakom

programmet. Många har skrivit om

samverkansbegreppet men få problematiserar

det. Ett antal lärosäten betonar ömsesidigheten i

relationerna och utbytet med externa aktörer,

vilket är en viktig utgångspunkt för tredje

uppgiften. Flera av universiteten visar på mer

övergripande strategier och konkreta exempel i

samverkan med offentliga myndigheter än med

näringslivet där skrivningarna innehåller mer av

intentioner. De tekniska universiteten uppvisar

dock i hög grad konkreta samarbeten med

näringslivet. Högskolorna har i många fall

redovisat samarbete i konkret form med såväl

den offentliga sektorn som näringslivet. Det är

också värt att notera att de flesta har en egen plan

för det IT-baserade

forskningsinformationssystemet Safari och att

man också på relativt bred front arbetar med

egen IT-baserad spridning av information (se

avsnitt 5.5.5).

Regeringen anser det viktigt att lärosätena

fortsätter att utveckla handlingsprogrammen till

strategiska dokument.

Högskolan och regionala tillväxtavtal

Utbildning och forskning vid universitet och

högskolor lyfts genomgående fram i de regionala

tillväxtavtalen som viktiga faktorer för tillväxt

och utveckling. En majoritet av lärosätena har

också varit engagerade i arbetet med

tillväxtavtalen. Regeringen anser det angeläget att

lärosäten som en del i den tredje uppgiften

medverkar i det fortsatta arbetet med

tillväxtavtalen, dock med beaktande av vad som

sägs i avsnitt 5.2.

Högskolans roll i kompetensutveckling

Regeringen pekade i fjolårets budgetproposition

på svårigheterna med att följa upp omfattningen

av fortbildning och vidareutbildning inom

högskolan och därmed också dess bidrag till

kompetensutveckling i arbetslivet och livslångt

lärande. Högskoleverket har inom ramen för

projektet Studenterna i Sverige gjort en

kartläggning av 1990-talets studenter, deras

bakgrund och studiemönster. De använder sig av

begreppen traditionella och icke-traditionella

studenter, där det senare innebär uppfyllande av

minst ett av följande kriterier: har gjort minst ett

långt uppehåll i studierna, började studierna vid

25 års ålder eller senare, läser på deltid. Utifrån

denna definition konstaterar verket att nära

hälften av alla studenter, 47 procent, är icke-

traditionella och bland dessa utgör kvinnorna 60

procent. Icke-traditionella studenter återfinns i

huvudsak i äldre åldersgrupper. Av de studenter

som är över 30 år tillhör nästan samtliga denna

grupp.

Högskolan har länge haft en viktig roll i en

politik som syftar till livslångt lärande och som

skall ge yrkesverksamma möjlighet till

fortbildning och vidareutbildning.

Uppdragsutbildning, fristående kurser,

distansutbildningar, speciella

fortbildningskurser, kurser på halv- och

kvartsfart är exempel på olika utbildningsformer

som, ofta kombinerade med varandra, har

erbjudits för att öka tillgängligheten för de

människor som inte är att betrakta som

"traditionella studenter" och då särskilt de

yrkesverksamma. Omvandlingen av arbetslivet

mot alltmer kunskapsintensiv produktion ställer

ökade krav på utbildningssystemet. Högskolorna

bör intensifiera arbetet med att göra sin

utbildning tillgänglig för alla människor, inte

minst de yrkesverksamma. Ny statistik från

SCB, baserad på data från andra halvåret 1998,

bekräftar tidigare utredningar som visar att de

yrkesverksamma som deltar mest i olika former

av personalutbildning är de som redan har en

relativt hög grundutbildning. Personer med lång

yrkeserfarenhet som vill genomgå fortbildning

vid högskolan för att stärka sin yrkeskompetens

uppfyller ofta inte de krav på särskild behörighet

som högskolorna själva fastställt. Regeringen vill

mot denna bakgrund erinra om de

utgångspunkter som lades fast i propositionen

1995/96:184 Tillträde till högre utbildning m.m.

att de särskilda behörighetskraven bör tillämpas

restriktivt. Det är den enskilda individen som har

ansvaret för sina studier och den uppgift man går

in i när man påbörjar en utbildning vid ett

universitet eller en högskola.

Regeringen anser det angeläget att universitet

och högskolor fortsätter utveckla utbildningar på

olika nivåer som i övrigt till innehåll och form

ökar möjligheterna för yrkesverksamma att delta

som ett led i deras kompetensutveckling.

Utvecklingen bör ske i nära samverkan med

företag, kommuner och myndigheter för att ge

god kännedom om de behov som finns i det

omgivande samhället. Detta är också syftet med

EU:s utbildningsprogram Leonado da Vinci, i

vilket högskolorna bör engagera sig ytterligare.

En global utbildningsmarknad

Det finns ett växande behov av högre utbildning

i världen, bl.a. på grund av att många länder i

tillväxt inte bygger ut sina egna system för

utbildning och forskning i tillräcklig omfattning.

Allt fler länder konkurrerar därför om att få

studenter från dessa länder till sig. Regeringen

anser att det är önskvärt att öka andelen

internationella studenter i Sverige från olika delar

av världen. Detta gynnar förståelsen för andra

kulturer och möjliggör långsiktiga kontakter och

samarbeten. Utbildningen vid svenska

universitet och högskolor är avgiftsfri, liksom i

de flesta länder i Europa. I andra delar av världen,

bl.a. USA och flera länder i Asien, är däremot

utbildningarna till stor del avgiftsbelagda. Det

kan därför finnas anledning att överväga om

avgifter bör tas ut även i Sverige av studenter från

länder utanför EES-området. Mot denna

bakgrund avser regeringen att tillsätta en

utredning under hösten 1999 med uppgift att

analysera frågan.

Uppdragsutbildning

Högskoleverket fick den 20 augusti 1998

regeringens uppdrag (U1998/2767/UH) att

utreda och analysera konsekvenserna och

tillämpningen av förordningen om

uppdragsutbildning (1997:845) vid universitet

och högskolor. Högskoleverket skulle kartlägga

eventuella förändringar i omfattning och

inriktning på uppdragsutbildningen vid

högskolorna med anledning av förordningens

införande. Särskild uppmärksamhet skulle ägnas

eventuella negativa konsekvenser av

uppdragsutbildningen för den ordinarie

undervisningen vad t.ex. avser tillgången till

kvalificerade lärare och till lokaler. Även

uppdragsutbildningens roll i högskolornas

samverkan med det omgivande samhället skulle

särskilt belysas.

Högskoleverket har i utredningen funnit att

högskolorna gör olika bedömningar av vilka

delar av verksamheten som skall betraktas som

uppdragsutbildning. Det har därmed varit

förenat med betydande osäkerhet att jämföra

högskolornas uppgifter om uppdragsutbildning.

Inte heller har det varit möjligt att entydigt

beskriva och visa på omfattningen av

uppdragsutbildningen. Högskoleverket

konstaterar dock, på det underlag som tagits

fram, att några dramatiska förändringar inte har

ägt rum vare sig i uppdragsutbildningens

omfattning eller inriktning efter förordningens

införande.

Det framkommer klart att högskolorna i

första hand koncentrerar sig på den reguljära

utbildningen och att de anser att lärarresurserna i

många fall inte räcker till även för

uppdragsutbildning. Även frågan om

högskolornas planering och organisation av

uppdragsutbildningen har betydelse i

sammanhanget. För de högskolor som redovisar

en ökning av uppdragsutbildningen synes en

tydlig organisation för uppdragsutbildningen ha

stor betydelse. Flera högskolor framhåller att de

har som mål att öka sin uppdragsutbildning. De

flesta högskolor ligger dock på ungefär samma

nivå som närmast tidigare år. Den offentliga

sektorn är den största uppdragsgivaren och det är

mest inom vård- och läraryrkena som

uppdragsutbildning bedrivs. Ökad efterfrågan

från näringslivet märks dock i vissa fall, särskilt

där högskolan aktivt, genom bl.a.

centrumbildningar och liknande, samverkar med

det omgivande samhället.

Högskoleverket har i enstaka fall kunnat

konstatera att uppdragsutbildningen har fått

negativa konsekvenser för den reguljära

utbildningen. Även vissa brister i högskolornas

planering av uppdragsutbildningen har

framkommit. Det samlade intrycket är dock att

högskolorna anser det som självklart att den

reguljära utbildningen skall komma i första hand

och att den också gör det. Studenternas oro har

enligt verket sin främsta orsak i deras bristande

möjligheter till insyn i och information om

högskolornas uppdragsutbildningar.

Studenternas avsaknad av insyn och information

hänger i sin tur ihop med att högskolorna själva

oftast inte har någon överblick och enhetlig

hantering av sin uppdragsutbildning och alltså

har svårt att ge studenterna den information som

de vill ha.

Regeringen anser att verkets rapport visat att

uppdragsutbildningen har en stor betydelse för

kompetensutvecklingen inom såväl näringslivet

som den offentliga verksamheten. Vidare anser

regeringen att den oro som funnits bland

studenterna att uppdragsutbildningen skulle ta

resurser från grundutbildningen och därigenom

försämra dess kvalitet visat sig obefogad.

Uppdragsutbildning är en viktig del av

högskolans samarbete med det omgivande

samhället. Mot bakgrund av det ökade behov av

kompetensutveckling som finns i arbetslivet bör

uppdragsutbildningen öka i omfattning. Som

framkommit av rapporten sker den mesta

uppdragsutbildningen på uppdrag av offentliga

arbetsgivare inom skola, vård och omsorg.

Särskild uppmärksamhet bör därför ägnas åt de

små och medelstora företagens

utbildningsbehov.

Lärosätena bör också uppmärksamma den

ökade marknad för uppdragsutbildning som

uppstår i och med att det nya programmet Mål 3

i Europeiska socialfonden startar. Det riktar sig

bl.a. till företag som vill satsa på

kompetensutveckling av sin personal.

Högskolekurser bör finnas med som intressanta

alternativ till andra utbildningsanordnares utbud.

8.5.5 IT i högskolan

Förmågan att hantera och utnyttja

informationsteknikens olika verktyg blir en allt

viktigare kunskap. Det kan gälla administrativa

system, informationsförsörjning undervisning,

inlärning och annan kommunikation. Den

tekniska utvecklingen går mycket fort och det

kan därför vara svårt för den enskilde studenten,

läraren eller forskaren att hinna med att förvärva

denna typ av kunskap. Samtidigt påverkar ny

teknik sätten att arbeta, organisera och

kommunicera. Det är därför sannolikt att vi

alltjämt bara har sett början till många av de

förändringar som kommer att ske inom

universitet och högskolor de kommande åren.

Frågor som behöver utredas är bl.a. på vilket sätt

IT-baserad undervisning förändrar

undervisnings- och inlärningsprocesserna och

vilka nya krav detta ställer, hur studenters och

forskares informationsförsörjning bäst

tillgodoses, hur elektronisk publicering påverkar

forskningsprocessen, hur studenters och

forskares situation förändras när de får tillgång

till allt mer komplexa sökverktyg som söker i allt

fler fulltextdatabaser. Regeringen ser det som

angeläget att på nationell nivå stimulera till en

utveckling som stärker den svenska högskolan i

den internationella konkurrensen.

Utbildningsdepartementet kommer under

hösten 1999 att tillsätta en utredning som har till

uppgift att närmare granska hur det förhåller sig

med användningen av IT i högskolan inom en

rad områden. Regeringen avser att återkomma

med förslag till åtgärder under år 2000.

Pedagogisk användning av IT

I december 1996 gav regeringen Högskoleverket

i uppdrag att fördela vissa medel till universitet

och högskolor för utveckling av IT-

användningen. Uppdraget avsåg att stödja

utvecklingen av goda exempel och modeller för

att bibringa lärarstudenter nödvändiga

färdigheter i, och ett kritiskt förhållningssätt till,

den nya tekniken. Vidare fick Högskoleverket i

uppdrag att stödja den pedagogiska

användningen av IT inom den högre

utbildningen. Av Högskoleverkets redovisning

framgår att resultaten vad gäller IT-

användningen i lärarutbildningarna är svårtolkad,

bl.a. därför att många av projekten fortfarande

pågår. Ett framträdande problem tycks vara

bristande kunskaper och teknisk support. Vad

gäller den pedagogiska användningen av IT har

särskilt stort intresse visats av enskilda lärare

inom medicinsk/odontologisk fakultet och inom

moderna språk. En extern utvärdering av

språkprojekten visar att Högskoleverkets

satsning har givit goda resultat.

Distansutbildningsmyndigheten

Den 1 juli 1999 startade

Distansutbildningsmyndigheten i Härnösand sin

verksamhet. Myndigheten skall främja

utveckling och användning av utbildning på

distans inom högskolan och folkbildningen

grundad på informations- och

kommunikationsteknik. Vidare skall den följa

distansutbildningens utveckling och medieteknik

både i Sverige och utomlands.

Svensk forskning på Internet (Safari)

Regeringen gav i november 1996

Högskoleverket i uppdrag att samordna ett

system för forskningsinformation på Internet

som skulle vara i drift i slutet av år 1998.

Samtidigt har universitet och högskolor haft i

uppdrag att utveckla system för

forskningsinformation på Internet anpassat till

Högskoleverkets uppdrag. Syftet med systemet

är att det skall vara lätt för olika målgrupper, t.ex.

skola, företag, myndigheter, studenter och

forskarsamhälle, att snabbt hitta information om

den forskning som bedrivs vid universitet och

högskolor. Högskoleverket redovisade sitt

ursprungliga uppdrag i december 1998

(Högskoleverket 1998:35R) och de flesta

universitet och högskolor redovisade sina

respektive arbeten till regeringen den 10 maj

1999.

För att ge projektet möjligheter till en fortsatt

stark utveckling under 1999 beslutade regeringen

hösten 1998 att tillföra Högskoleverket

ytterligare 2 000 000 kronor för

utvecklingsarbete under år 1999.

Sedan oktober 1998 driver Högskoleverket på

Internet söktjänsten Safari (spridning av

forskningsinformation till allmänheten över

Internet) som finns på http://safari.hsv.se.

Därtill har 34 organisationer gjort över 6 000

sidor med information om aktuell forskning

tillgängliga, varav en tredjedel på svenska.

Sammanlagt finns över 1 500 sidor inom alla

ämnesområden som vänder sig till allmänhet och

skola, vilket gör Sverige unikt i sättet att försöka

nå ut med forskning till allmänheten via Internet.

Det nationella systemet för

forskningsinformation har dagligen över 200

besök och har väckt positiv uppmärksamhet i

bl.a. Norden, EU och USA.

Alla berörda myndigheter har dock inte

genomfört regeringsuppdraget på ett

tillfredsställande sätt, vilket framgår av såväl

myndigheternas egen rapportering som av

Högskoleverkets statistik. Detta kommenteras

under respektive lärosätes anslag.

Projektets försöksperiod visar tydligt att det

är fullt möjligt att med hjälp av Safari bygga upp

ett komplett system för information om svensk

forskning på Internet. Alla forskande

myndigheter måste därför ta sitt ansvar att bidra

med information som berör deras verksamhet.

Det skall i Safari finnas information om i stort

sett all svensk offentlig forskning på svenska till

allmänheten och på svenska eller annat språk till

övriga målgrupper.

Regeringen avser mot denna bakgrund att ge

Högskoleverket i permanent uppdrag att sköta

de nationella uppgifterna beträffande det

internetbaserade systemet för

forskningsinformation.

8.5.6 Studenter med funktionshinder i

högskolan

Antalet studenter med funktionshinder har ökat

vid universitet och högskolor för femte året i rad

från närmare 500 studerande läsåret 1993/94 till

drygt 1 300 studerande år 1998. Trots detta är

gruppen med funktionshinder fortfarande

underrepresenterad inom högskolan. Ungefär

två tredjedelar av studenterna med

funktionshinder erhöll medel för särskilda

stödåtgärder såsom assistent, lektör,

teckenspråkstolk, anteckningshjälp eller extra

undervisning medan en tredjedel av dem inte

behövt sådant stöd. I första hand täcks

kostnaderna genom att universitet och högskolor

enligt bestämmelser i regleringsbrevet avsätter

0,15 procent av anslagen för grundläggande

högskoleutbildning samt av ersättning från

landsting för vårdutbildning för stöd till

studenter med funktionshinder. Kostnader som

överstiger detta belopp kan efter ansökan delvis

täckas av de medel som disponeras av

Stockholms universitet som särskilt åtagande.

Medlen kan även användas för stöd till

forskarstuderande.

Antalet studenter med funktionshinder kan

förväntas att öka i samband med den kraftiga

utbyggnaden av högskolan. Med anledning härav

har regeringen givit Högskoleverket ett uppdrag

att bl.a. se över systemet med stöd till studenter

med funktionshinder samt att lägga förslag till

hur hinder som finns för studenter med

funktionshinder kan undanröjas eller minimeras.

Uppdraget innefattar även en inventering av

universitetens och högskolornas möjligheter och

kompetens att ge högskoleutbildning i

teckenspråk.

Högskoleverket har vidare haft i uppdrag att

genomföra en treårig försöksverksamhet med

anpassning av högskoleprovet för dyslektiker

och synskadade i syfte att göra det möjligt för

dessa att genomföra högskoleprovet på ett

rättvisande sätt. Verket har nu gjort en

utvärdering av försöksverksamheten och

redovisat resultaten av utvärderingen.

Högskoleverket gjorde bedömningen att

multimediatekniken hade förutsättningar att

kunna fungera som ett verksamt stöd vid

genomförandet av högskoleprovet för

dyslektiker och att detta borde testas under

försöksverksamheten. Multimediatekniken har

emellertid inte givit de fördelar för dyslektiker

som man hoppats. Mot denna bakgrund avser

Högskoleverket att fortsättningsvis inte använda

multimediatekniken som hjälpmedel vid

högskoleprovet. I stället avser verket att

försöksvis tillämpa bl.a. längre provtid för denna

grupp.

Erfarenheterna under försöksverksamheten

har visat att det är möjligt att genomföra

högskoleprovet för synskadade med hjälp av

punktskrift och talkassetter. Högskoleverket

avser mot denna bakgrund att fortsättningsvis

överföra högskoleprovet till punktskrift och

talkassetter.

8.5.7 Utbildning i mänskliga rättigheter

Regeringen gav år 1997 en särskild utredare i

uppdrag att se över högskolans utbildningsutbud

i mänskliga rättigheter och demokrati.

Rapporten Mänskliga rättigheter mångas

skyldigheter (Ds 1998:46) redovsades i juni 1998

och har remissbehandlats. En sammanställning

av remissvaren finns tillgänglig på

Utbildningsdepartementet. Remissinstanserna är

i grunden positiva till utredningens förslag. Vissa

instanser ställer sig tveksamma till de

förordningsändringar som utredaren föreslår.

Dock är de flesta instanser (framför allt

högskolor) positiva till att skapa

forskningsprogram inom mänskliga rättigheter

liksom tanken på nätverkssekretariat och

dokumentationscentrum.

Utredaren föreslår en rad insatser utifrån de

inventeringar och analyser utredaren har gjort.

Regeringen har utifrån rapporten och dess för-

slag bl.a. beslutat tilldela Teologiska Högskolan i

Stockholm statsbidrag om sammanlagt 800 000

kronor. Bidraget gäller 50 platser

(helårsstudenter) för kurser i mänskliga

rättigheter under perioden den 31 januari 1999

och 31 december 1999 samt för fortsatt

utbyggnad och planering av kurser.

Utbildningen sker i form av ett antal fristående

kurser om sammanlagt 20 poäng.

Regeringen anser att det är viktigt med ut-

bildning i mänskliga rättigheter och att detta

normalt bör ingå i utbildningsutbudet. Ett

seminarium om mänskliga rättigheter och

utbildning kommer sannolikt att arrangeras av

Teologiska högskolan.

År 2000 har av FN proklamerats som

Internationellt år för fredskultur och Svenska

unescorådet kommer att till år 2000 utarbeta en

skrift vilken skall ge en konkret tolkning av

begreppet där utbildning i mänskliga rättigheter

kommer att ingå.

Se vidare under kapitlet om lärarutbildning

(Unesco och Levande historia).

8.6 Särskilda budgetfrågor m.m.

8.6.1 Mål för verksamheten och perioder

I budgetpropositionen för år 1997 angav

regeringen utbildningsuppdrag i form av

examensmål m.m. avseende dels

grundutbildning, dels forskning och

forskarutbildning för samtliga universitet och

högskolor för treårsperioden 1997 1999 samt i

vissa fall för treårsperioden 2000 2002. Vidare

angavs vissa generella utbildningsuppdrag t.ex.

vad gäller distansutbildning, fortbildning,

vidareutbildning och studenter med

invandrarbakgrund. Riksdagen beslutade i

enlighet med regeringens förslag vad gäller såväl

omfattning som inriktning av

utbildningsuppdragen samt perioderna.

En gång under varje mandatperiod avser

regeringen att presentera en forskningspolitisk

proposition. Nästa proposition kommer att

läggas under år 2000. Inför denna proposition

har universitet, högskolor, forskningsråd,

myndigheter och organisationer fått i uppdrag

att ta fram kunskaps- och forskningsstrategier

om den vetenskapliga utvecklingen och behov

inför framtiden. Perioderna med målangivelser

för både grundutbildning och

forskning/forskarutbildning bör vara desamma

och i fas med de forskningspolitiska

propositionerna. Nya mål bör därför anges i

kommande års budgetproposition eller

forskningspolitiska proposition med beaktande

av de forskningspolitiska propositionernas

tidsramar. De mål eller planeringsförutsättningar

som angivits för perioden 2000 2002 kommer

dock gälla under år 2000 i avvaktan på att nya

mål och planeringsperioder kommer att föreslås

nästa år. För de fall det inte finns mål eller

planeringsförutsättningar angivna för kommande

treårsperiod avser regeringen att sätta mål för år

2000 och göra nya beräkningar för den därefter

kommande perioden.

8.6.2 Avräkning av anslag och

anslagsberäkningar

Regeringens förslag: Avräkning av särskilda

åtaganden under grundutbildningsanslagen får

göras i samband med att medlen tillförs resp.

lärosätes räntekonto.

Skälen för regeringens förslag: Anslagen för

grundutbildning till respektive universitet och

högskola består av takbelopp, dvs. högsta möjliga

ersättning för helårsstudenter och

helårsprestationer som kan erhållas och i vissa

fall dessutom ersättning för särskilda åtaganden.

Medel för s.k. NT-utbildning har beräknats

inom ersättningen för särskilda åtaganden för

berörda högskolor.

I 1998 års ekonomiska vårproposition

(prop.1996/97:150 sid 34 och 126) begärde

regeringen riksdagens godkännande för hur

anslag och inkomsttitlar skall avräknas.

Beträffande universitet och högskolor

framfördes att grundutbildningsanslagen måste

avräknas preliminärt varje månad i samband med

att medel utbetalas till universitetens och

högskolornas räntekonto i Riksgäldskontoret.

Slutlig avräkning, mot utförda prestationer, görs

vid budgetårets slut. De särskilda åtagandena

skall, med undantag för medel för s.k. NT-

utbildning, inte avräknas mot prestationer.

Medel för särskilda åtaganden skall i stället

avräknas på samma sätt som forskningsanslagen,

dvs. i samband med att medel tillförs

universitetens och högskolornas räntekonto.

Avräkning är varken kassa- eller utgiftsmässig

och grundas på statsmakternas beslut

(prop.1992/93:170, bet. 1992/93:UbU15, rskr.

1992/93:338).

Anslagsberäkningar

Anslagen till universitet och högskolor redovisas

per lärosäte i det följande.

Resurser för de nya platserna från hösten 2000

samt "halvårseffekten" våren 2000 av de 15 000

nya platserna från hösten 1999 har beräknats

under respektive universitets och högskolas

anslag och ingår i takbeloppen år 2000.

Motsvarande halvårseffekter och förskjutningar i

resurstilldelningen mellan budgetåren gäller för

de platser som tillkommer höstarna 2001 och

2002.

Anslagen till forskning och forskarutbildning

beräknas fr.o.m. budgetåret 1999 utifrån de

vetenskapsområden som riksdagen har beslutat

om. Högskolor som erhållit vetenskapsområden

får egna anslag för forskning och

forskarutbildning. För budgetåret 2000 föreslås

därför ett nytt anslag, nämligen B32 Högskolan i

Kalmar: Forskning och forskarutbildning. Med

anledning av tillkomsten av det nya

forskningsanslaget har numreringen ändrats på

samtliga anslag som kommer efter Kalmars

forskningsanslag.

De nya universiteten får medel för forskning

och forskarutbildning uppdelat i dels en

anslagspost per vetenskapsområde, dels en

anslagspost benämnd Övriga forskningsmedel.

Medel för lokaler är inkluderade i dessa

anslagsposter. För de nya universiteten i Växjö

och Örebro har forskningsanslaget utformats på

detta sätt för att skapa förutsättningar för att

utveckla forskning och forskarutbildning,

förutom inom de vetenskapsområden de

tilldelats resurser, även inom andra områden som

lärosätet bedömer som väsentliga eller inom

ämnen som spänner över flera

vetenskapsområden. Högskolor med

vetenskapsområden erhåller huvudsakligen

medel via sitt vetenskapsområde. Dessa lärosäten

skall prioritera sin forskning och

forskarutbildning inom respektive

vetenskapsområde.

Resurser för forskning vid högskolor som inte

har vetenskapsområden, samt för konstnärligt

utvecklingsarbete vid de konstnärliga

högskolorna i Stockholm beräknas som tidigare

under ett gemensamt anslag B54 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor, där respektive högskola disponerar en

egen anslagspost.

Grundutbildnings- och forskningsanslagen

har pris- och löneomräknats med 0,93 procent.

Anslagsförändringar utöver pris- och

löneomräkningen framgår under respektive

anslag.

Med anledning av en förändring för de statliga

avtalsförsäkringarna föreslås ett nytt anslag

under verksamhetsområdet B57 Universitets

och högskolors premier för de statliga ålders-

pensionsavgifterna. Anslaget avser beräknade

premier för statlig ålderspension.

I enlighet med lag (1998:676) om statlig

ålderspensionsavgift beräknades för år 1999

statlig ålderspensionsavgift för utbildningsbidrag

för doktorander motsvarande 6,27 procent av

avgiftsunderlaget. Medel som motsvarar dessa

statliga ålderspensionsavgifter tillfördes år 1999

respektive forskningsanslags vetenskapsområde.

Motsvarande belopp har för år 2000 dragits bort

från forskningsanslagen och i stället tillförts en

anslagspost under anslaget B53 Särskilda utgifter

vid universitet och högskolor m.m. Posten

disponeras av Uppsala universitet, som även

ombesörjer inbetalningen till

Riksförsäkringsverket.

Riksdagen har, i enlighet med regeringens

förslag, tidigare beslutat om s.k. nedjustering av

ersättningen för lokalhyror. Merparten av denna

justering har redan genomförts och tagits ut som

en generell besparing på samtliga högskoleanslag.

Det kvarstår endast att genomföra en besparing

på lokalerna för år 2000 som uppgår till 105

miljoner kronor i 2000 års prisläge. Regeringen

föreslår nu att drygt 60 miljoner kronor av denna

besparing tas från anslaget B53 Särskilda utgifter

vid universitet och högskolor m.m. där

merparten avser anslagsposten För regeringens

fördelning. Under denna anslagspost har avsatts

medel för ökade lokalkostnader när vissa

bestämda lokaler är färdigställda. Det har tidigare

angivits som en planeringsförutsättning att

Chalmers tekniska högskola AB skall erhålla

sådana medel vad avser Mikroelektroniskt

centrum. Regeringen föreslår att denna

planeringsförutsättning för Chalmers tekniska

högskola AB inte längre skall gälla och att

ersättning för ökade hyreskostnader inte skall

utgå.

Resterande del av besparingen, drygt 44

miljoner kronor, tas ut genom en sänkning av

takbeloppet för grundutbildningen för Lunds

universitet och Karolinska institutet. Beloppet

motsvarar berörda landstings ersättning till dessa

universitet vad avser sjukgymnastutbildningen

och påverkar inte utbildningens omfattning eller

struktur. Medlen har tidigare ej kunnat utnyttjas.

För samtliga universitet och högskolor anges

under respektive anslag ett beräknat

anslagsbelopp i löpande priser (i not även angivet

i fasta priser) för åren 2001 och 2002. Dessa

anslagsbelopp är beräknade exklusive de

beslutade, men ännu ej fördelade,

förstärkningarna vad avser

forskning/forskarutbildning för åren 2001 och

2002. Dessa förstärkningar har beräknats under

anslaget B53 Särskilda utgifter vid universitet och

högskolor m.m. och fördelas senare.

Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) granskar varje år

myndigheternas årsredovisningar och

delårsrapporter. RRV:s synpunkter framgår

under respektive anslag. Inom

verksamhetsområdet har inga invändningar

lämnats.

System för styrning och resurstilldelning

Som ett led i planeringen och uppföljningen av

universitet och högskolors verksamhet

genomfördes under våren 1999 en omfattande

dialog mellan Utbildningsdepartementet och

ledningen för respektive lärosäte. Syftet var att ge

underlag för bedömning av hur högskolorna

larar de mål som regeringen har satt upp samt att

inleda en diskussion om högskolornas framtida

profilering. Metoden för dialogen kommer att

utvecklas för att stärka återkopplingen till

respektive lärosäte. De kommande

forskningsstrategierna bör också kunna tjäna

som ett viktigt komplement till den fortsatta

profileringsdiskussionen.

Regeringen avser att tillkalla en särskild

utredare för att utreda vissa frågor om

högskolans styrning. Utgångspunkten för

uppdraget är att nuvarande mål- och

resultatstyrning för grundutbildningen i sina

grunddrag skall ligga fast. Utredaren bör utreda

hur systemet kan vidareutvecklas och göra en

genomgång av erfarenheterna av hur

målstyrningen inom grundutbildningen har

fungerat sett från såväl statsmakternas som

lärosätenas perspektiv. Vidare skall övervägas om

någon form av mål- och resultatstyrd

resursfördelning kan införas för forskning och

forskarutbildning. Utredningen skall vara

slutförd 31 maj 2000.

I avvaktan på resultatet från utredningen vill

regeringen dock ånyo påpeka att vid

uppbyggnaden av nya enheter uppstår

svårigheter att finansiera planerings- och

utbildningskostnader samt lånekostnader inom

de ordinarie ersättningsbeloppen för olika

utbildningsområden. Dessa högskolors situation

kommer därför att under en fortsatt period att

noggrant följas.

8.6.3 Ersättningsbelopp

Regeringens förslag: Ersättningsbeloppen för

helårsstudenter och helårsprestationer skall för

budgetåret 2000 vara:

Tabell 8.15 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och

helårsprestationer

Kronor

UTBILDNINGSOMRÅDE

ERSÄTTNING FÖR

EN HELÅRS-

STUDENT

ERSÄTTNING FÖR

EN

HELÅRSPRESTATI

ON

Humanistiskt, teologiskt,

juridiskt, samhällsveten-

skapligt

13 544

14 179

Naturvetenskapligt,

tekniskt, farmaceutiskt,

vård

36 580

33 450

Odontologiskt

33 217

41 538

Medicinskt

44 689

58 611

Undervisning 1

26 170

33 150

övrigt 2

30 730

26 460

Design

108 973

70 029

Konst

155 396

70 051

Musik

93 836

62 694

Opera

224 017

141 348

Teater

217 107

113 806

Media

219 586

186 796

Dans

152 274

88 789

Idrott

79 748

38 754

1) Avser den praktisk pedagogiska delen av lärarutbildningen

2) Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar samt praktisk-estetiska

kurser inom bl.a.

barn- och undomspedagogisk utbildning samt grundskollärarutbildning med

inriktning mot

undervisning i prskurserna 1 7. Grafiska institutet/Institutet för högre

reklamutbildning vid

Stockholms universitet skall redovisas mot övrigt.

Skälen för regeringens förslag: De ovan

redovisade förändringarna avseende

grundutbildningsanslagen innebär att

ersättningsbeloppen för helårsstudenter och

helårs-prestationer har räknats upp med 0,93

procent avseende pris- och löneomräkning.

5.7 Anslag

B1 Uppsala universitet:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

766 767

1999

Anslag

767 778

2000

Förslag

802 766

2001

Beräknat

855 5991

2002

Beräknat

900 4812

1 Motsvarar 842 768 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 873 094 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

1 001

1 472

1 900

2 200

2 200

Civilingen-

jörsexamen

319

306

550

550

700

Grundskol-

lärare 4 9

343

187

530

560

380

Gymnasie-

lärare

364

227

470

540

580

Apotekare

226

135

280

350

370

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Uppsala universitet har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

300.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Uppsala universitet har under budgetåret 1998

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisade universitetet helårsprestationer

motsvarande drygt 41 miljoner kronor över

takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Uppsala

universitet enligt tabellen ovan. För

magisterexamen bedöms att examensmålet

kommer att uppfyllas. När det gäller

civilingenjörsexamen måste enligt regeringens

bedömning en kraftig ökning av exa-minationen

ske för att målen skall kunna uppnås. Regeringen

bedömer att målen för lärarexamina och

apotekarexamen inte kommer att uppnås.

Uppsala universitet har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Universitetets utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts, såväl vad

avser det totala målet som vad avser målet för

antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 torde kunna förverkligas inom

såväl de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena som inom biomedicinsk

utbildning, det farmaceutiska

utbildningsområdet och

gymnasielärarutbildningen. För att detta mål

skall nås inom grundskollärarutbildningen med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9

krävs en ökning av dimensioneringen.

I enlighet med av regeringen givna mål har

andelen kvinnor inom de tekniska och

naturvetenskapliga utbildningarna totalt sett ökat

under åren 1997 och 1998. Variationen är

emellertid stor mellan olika utbildningar.

Andelen män inom lärarutbildningar (utom

gymnasielärarutbildningen) och vård- och

farmaciutbildningar har inte ökat i enlighet med

av regeringen givna mål, utan har fortsatt att

minska.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 torde kunna förverkligas inom

såväl den barn- och ungdomspedagogiska

utbildningen som läkarutbildningen och

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

under-visning i årskurserna 1 7.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts

med undantag av den s.k. NT-utbildningen.

Åtagandet att anordna sådan utbildning har

fullgjorts till 47 procent.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

1 464 år 1998. Andelen disputerade lärare

(exklusive gäst- och timlärare) var 67 procent. 30

procent av lärarna och 22 procent av de

disputerade lärarna var kvinnor. Antalet

professorer var 293 år 1998 (årsverken).

Uppsala universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort för

det kvalitetsarbete som har genomförts under år

1998.

Uppsala universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram för samverkan med det

omgivande samhället samt vilka åtgärder som

vidtagits under år 1998 med utgångspunkt i

handlingsprogrammet. Handlingsprogrammet

torde ge goda möjligheter till uppföljning av

gjorda, pågående och planerade aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning B1 Uppsala universitet

Tusental kronor

Takbelopp

785 232

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

11 052

- internationell lärarfortbildning, språk-

assistentverksamhet, fortbildning för vissa

modersmålslärare

6 482

Summa

802 766

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B2 Uppsala universitet: Forskning

och forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

952 889

1999

Anslag

971 152

2000

Förslag

976 369

2001

Beräknat

991 1141

2002

Beräknat

1 006 6811

1 Motsvarar 976 369 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

För treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta antal

avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.2.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997

-1998

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

274

190

329

335

Medicinskt

283

165

304

314

Naturvetenskapligt1

367

211

447

456

Tekniskt1

Anm. Licentiatexamen räknas som halv doktorsexamen. Doktorsexamen där

licentiatexamen

tidigare tagits ut räknas som en halv examen.

1 Examensmålet för Naturvetenskapligt vetenskapsområde inkluderar även målen för

 Tekniskt

vetenskapsområde.

Källa: Högskoleverkets NU-databas.

Enligt regeringens bedömning bör examensmålet

för perioden 1997 1999 för det humanistisk-

samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet kunna

uppnås. Regeringen bedömer det som osäkert

huruvida universitetet kommer att uppfylla

examensmålen för det medicinska och det

naturvetenskapliga vetenskapsområdet.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Uppsala universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1997

1998

1997

1998

Nyantagna

forskarstuderande

503

426

47%

44%

Aktiva (ht)1

2 467

2 552

43%

44%

Doktorsexamina

263

278

35%

36%

Licentiatexamina

78

72

42%

31%

Professorer2

286

293

8%

9%

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter

Under året har universitetet fått i uppdrag av

regeringen att starta ett program för utbildning

och forskning kring förintelsen och folkmord.

Vidare har Geocentrum och

Språkvetenskapligt centrum invigts.

Evolutionsbiologiskt centrum och

Rudbeckslaboratoriet är under färdigställande.

Tillbyggnaderna av Ångström-laboratoriet

respektive Biomedicinskt centrum har påbörjats.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 22 procent

vara kvinnor. För de två första åren var denna

andel 29 procent respektive 15 procent.

Regeringens bedömning är att målet kommer att

uppnås.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid universitetet från 1 930 miljoner kronor år

1997 till 2 043 miljoner kronor år 1998, varav

54,9 procent avser anslag.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

STUDIEFINANSIERING

2000

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

282 357

76 276

Medicinskt

175 517

32 844

Naturvetenskapligt1

296 461

85 319

Tekniskt1

Kollegiet för samhällsforskning

(SCASSS)

9 738

Ersättning för lokalhyror m.m.

212 296

Summa

976 369

194 439

1 I anslagsposten Naturvetenskapligt vetenskapsområde ingår medel för teknisk

forskning och

forskarutbildning.

I anslagsposten Humanistisk-samhällsveten-

skapligt vetenskapsområde ingår 1 900 000

kronor för en allmän förstärkning av forskning

och forskarutbildning.

Resurser för ökade utgifter för

utbildningsbidrag för forskarstuderande med

anledning av ålderspensionsreformen har

överförts till anslaget B53 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m., anslagsposten 11

Statlig ålderspensionsavgift för

utbildningsbidrag.

B3 Lunds universitet:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

1 165 260

1999

Anslag

1 021 779

2000

Förslag

1 029 776

2001

Beräknat

1 079 9441

2002

Beräknat

1 132 0312

1 Motsvarar 1 063 685 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 097 513 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

919

1 451

1 800

2 100

2 100

Civilingen-

jörsexamen

1 501

1 073

1 700

1 940

2 140

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Lunds universitet har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

2 500 fördelade på de tre åren.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Lunds universitet har under budgetåret 1998

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisade universitetet helårsprestationer

motsvarande 51,5 miljoner kronor över

takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Lunds

universitet enligt tabellen ovan. För

magisterexamen bedöms att examensmålet

kommer att uppfyllas. När det gäller

civilingenjörsexamen måste enligt regeringens

bedömning en kraftig ökning av exa-minationen

ske för att målet skall uppnås.

Lunds universitet har i regleringsbrev erhållit

utbildningsuppdrag avseende minsta antal

helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Universitetets utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts, såväl vad

avser det totala målet som vad avser målet för

antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom såväl de naturvetenskapliga som tekniska

utbildningsområdena samt inom biomedicinska

utbildningar och vissa vårdutbildningar.

Målet att inom läkarutbildningen minska

antalet helårsstudenter under åren 1997 1999 i

förhållande till perioden 1993/94 1995/96

kommer att uppnås.

I enlighet med av regeringen givna mål har

andelen kvinnor inom de tekniska och

naturvetenskapliga utbildningarna ökat under

åren 1997 och 1998.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts

med undantag av den s.k. NT-utbildningen.

Åtagandet att anordna sådan utbildning har

fullgjorts till 50 procent.

Lärarhögskolan samt ingenjörsutbildningarna

i Malmö överfördes till Malmö högskola den 1

juli 1998. Vårdhögskolan integrerades med

universitetet den 1 april 1998.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

2 228 år 1998. Andelen disputerade lärare

(exklusive gäst- och timlärare) var 71 procent. 29

procent av lärarna och 22 procent av de

disputerade lärarna var kvinnor. Antalet

professorer var 344 år 1998 (årsverken).

Lunds universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsarbete samt lämnat ett detaljerat

kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort

utförligt för det kvalitets-arbete som har

genomförts under år 1998.

Lunds universitet har enligt regeringens

uppdrag särskilt redovisat sin samverkan med det

omgivande samhället för år 1998 samt vilka

åtgärder som vidtagits för att utveckla

forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet ger små möjligheter till

uppföljning av gjorda, pågående och planerade

aktiviteter.

Revisionens iakttagelser

Lunds universitet fick revisionsberättelse utan

invändning, men erhöll revisionsrapport på

grund av en omfördelning av anslagsmedel från

anslaget för grundutbildning till anslaget för

forskning och forskarutbildning. Regeringen

förutsätter att redovisningen i framtiden följer

gällande regler och förordningar.

Resurser för 2000

Resursfördelning B3 Lunds universitet

Tusental kronor

Takbelopp

994 029

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

12 352

- nationellt resurscentrum i fysik

995

- trafikflygarutbildning

22 400

Summa

1 029 776

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B4 Lunds universitet: Forskning och

forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

977 689

1999

Anslag

977 719

2000

Förslag

983 709

2001

Beräknat

1 001 7731

2002

Beräknat

1 017 5491

1 Motsvarar 986 809 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen

(prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet. 1996/97:UbU3,

rskr. 1996/97:99) och budgetpropositionen

(prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr.

1997/98:108) för treårsperioden 1997 1999 skall

ligga fast. Se vidare avsnitt 5.6.

För treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta antal

avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.2.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997-

1998

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

247

189

294

312

Medicinskt

278

208

313

323

Naturvetenskapligt

209

144

269

285

Tekniskt

282

197

330

346

Anm. Licentiatexamen räknas som halv doktorsexamen. Doktorsexamen

där licentiatexamen tidigare tagits ut räknas som en halv examen.

Källa: Högskoleverkets NU-databas.

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för perioden 1997 1999 kunna

uppnås.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Lunds universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1997

1998

1997

1998

Nyantagna

forskarstuderande

588

472

41%

40%

Aktiva (ht)1

3 201

3 133

41%

41%

Doktorsexamina

332

355

33%

32%

Licentiatexamina

123

116

29%

30%

Professorer2

336

344

10%

10%

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 19 procent

vara kvinnor. För de två första åren var denna

andel 8 procent. Regeringens bedömning är att

målet inte kommer att uppnås.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid universitetet från 2 325 miljoner kronor år

1997 till 2 454 miljoner kronor år 1998, varav

50,5 procent avser anslag.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

STUDIEFINANSIERING

2000

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

234 846

68 561

Medicinskt

155 993

22 450

Naturvetenskapligt

195 288

58 852

Tekniskt

174 687

53 586

Konstnärligt utvecklingsarbete

4 307

Ersättning för lokalhyror m.m.

218 588

Summa

983 709

203 449

I anslagsposten Ersättning för lokalhyror m.m.

ingår 3 000 000 kronor för ökade hyreskostnader

för nya och ombyggda lokaler för Biomedicinskt

centrum.

Resurser för ökade utgifter för

utbildningsbidrag för forskarstuderande med

anledning av ålderspensionsreformen har

överförts till anslaget B53 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m., anslagsposten 11

Statlig ålderspensionsavgift för

utbildningsbidrag.

B5 Göteborgs universitet:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

926 126

1999

Anslag

934 914

2000

Förslag

984 972

2001

Beräknat

1 051 2891

2002

Beräknat

1 100 6322

1 Motsvarar 1 035 330 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 066 528 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Till anslaget har tillförts medel för de

utbildningar vid Stenebyskolan som övergår till

Göteborgs universitet.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

953

1 292

2 000

2 400

2 400

Grundskol-

lärare 4 9

433

408

840

500

330

Gymnasie-

lärare

680

336

670

720

770

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Göteborgs universitet har under budgetåret 1998

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisade universitetet helårsprestationer

motsvarande 59 miljoner kronor över

takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Göteborgs

universitet enligt tabellen ovan. När det gäller

grundskollärarexamen med inriktning mot

under-

visning i årskurserna 4 9 och

gymnasielärarexamen är regeringens bedömning

att målen inte kommer att uppnås. För

magisterexamen bedöms att examensmålet

kommer att uppnås.

Göteborgs universitet har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Universitetets utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts, såväl vad

avser det totala målet som vad avser målet för

antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 torde kunna förverkligas inom

de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena, biomedicinsk utbildning

och gymnasielärarutbildningen.

I enlighet med av regeringen givna mål har

andelen kvinnor inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningarna ökat under åren 1997

och 1998. Däremot minskar andelen män inom

lärarutbildningarna och inom vårdutbildningen.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 torde kunna förverkligas inom

såväl tandläkarutbildningen som den barn- och

ungdomspedagogiska utbildningen.

Universitetet har inte minskat antalet nyantagna

till läkarutbildningen i förhållande till föregående

period. En mindre ökning kan noteras vilket

leder till att målet att minska antalet

helårsstudenter jämfört med föregående period

troligen inte kommer att uppfyllas.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts

med undantag av den s.k. NT-utbildningen.

Åtagandet att anordna sådan utbildning har

fullgjorts till 77 procent.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

1 586 år 1998. Andelen disputerade lärare

(exklusive gäst- och timlärare) var 57 procent. 37

procent av lärarna och 24 procent av de

disputerade lärarna var kvinnor. Antalet

professorer var 256 år 1998 (årsverken).

Högskoleverket har under år 1998 granskat

och gjort en bedömning av kvalitetsarbetet vid

Göteborgs universitet (Högskoleverkets

rapportserie 1998:36R). Verket bedömer att

kvalitetsprogrammet är väl utvecklat,

professionellt skapat och professionellt

genomfört samt att det utgör ett av de mest

omfattande i Sverige. Ett av de områden som

bedömargruppen pekar ut att vara i behov av

förbättring är den centrala administrationen. Då

universitetet är kraftigt decentraliserat till sin

uppbyggnad förutsätter det att centrala rutiner

fungerar väl.

Göteborgs universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsarbete som genomförts under år 1998.

Universitetet har däremot inte redovisat något

övergripande kvalitetsutvecklingsprogram.

Göteborgs universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sin

samverkan med det omgivande samhället för år

1998 samt vilka åtgärder som vidtagits för att

utveckla forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet ger små möjligheter till

uppföljning av gjorda, pågående och planerade

aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning B5 Göteborgs universitet

Tusental kronor

Takbelopp

956 153

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

27 305

- nationellt resurscentrum i matematik

1 514

Summa

984 972

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B6 Göteborgs universitet: Forskning

och forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

784 320

1999

Anslag

795 590

2000

Förslag

799 136

2001

Beräknat

811 4051

2002

Beräknat

824 5811

1 Motsvarar 799 136 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

För treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta antal

avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.2.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997

-1998

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

207

207

262

276

Medicinskt

282

171

334

350

Naturvetenskapligt

184

122

219

234

Anm. Licentiatexamen räknas som halv doktorsexamen. Doktorsexamen där

licentiatexamen

tidigare tagits ut räknas som en halv examen.

Källa: Högskoleverkets NU-databas.

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för perioden 1997 1999 kunna

uppnås.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Göteborgs universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1997

1998

1997

1998

Nyantagna

forskarstuderande

365

382

54%

52%

Aktiva (ht)1

1 903

2 308

47%

49%

Doktorsexamina

232

247

39%

33%

Licentiatexamina

69

68

45%

43%

Professorer2

250

256

13%

14%

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter

Vid Göteborgs universitet har man gjort en ny

satsning på tvärvetenskaplig utbildning,

forskning och utåtriktad verksamhet inom

ramen för Museion. Dess verksamhet är relaterad

till det nya Världskulturmuseet i Göteborg. Två

av fyra planerade forskningsprogram har startat

under året.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 22 procent

vara kvinnor. För de två första åren var denna

andel 38 procent respektive 10 procent.

Regeringens bedömning är att målet inte

kommer att uppnås.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid universitetet från 1 786 miljoner kronor år

1997 till 1 819 miljoner kronor år 1998, varav

58,5 procent avser anslag.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

STUDIEFINANSIERING

2000

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

238 760

65 510

Medicinskt

176 781

25 891

Naturvetenskapligt

131 828

39 638

Sekretariatet för

genusforskning

5 407

Konstnärligt utvecklingsarbete

7 008

Botaniska trädgården

4 927

Ersättning för lokalhyror m.m.

234 424

Summa

799 135

131 039

Resurser för ökade utgifter för utbildningsbidrag

för forskarstuderande med anledning av ålders-

pensionsreformen har överförts till B53 Särskilda

utgifter inom universitet och högskolor m.m.,

anslagsposten 11 Statlig ålderspensionsavgift för

utbildningsbidrag.

B7 Stockholms universitet:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

647 173

1999

Anslag

664 487

2000

Förslag

685 183

2001

Beräknat

719 8611

2002

Beräknat

749 9272

1 Motsvarar 708 713 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 726 447 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

787

1 358

2 200

2 600

2 600

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Stockholms universitet har under budgetåret

1998 redovisat färre helårsprestationer än vad

som kan ersättas inom beslutat takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1998 redovisades

helårsprestationer motsvarande 4,9 miljoner

kronor under takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet magisterexamina vid

Stockholms universitet enligt tabellen ovan.

Regeringen bedömer att målet inte kommer att

kunna uppnås.

Stockholms universitet har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Universitetets utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstuden-ter har fullgjorts vad avser

det totala målet. Uppdraget avseende antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena har fullgjorts till

97 procent.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

I enlighet med regeringens mål har åtgärder

vidtagits för att öka andelen kvinnor inom de

naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna.

Denna andel ligger nära 50 procent såväl under år

1997 som år 1998.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts

med undantag av den s.k. NT-utbildningen.

Åtagandet att anordna sådan utbildning har

fullgjorts till 89 procent.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

1 174 år 1998. Andelen disputerade lärare

(exklusive gäst- och timlärare) var 62 procent. 33

procent av lärarna och 30 procent av de

disputerade lärarna var kvinnor. Antalet

professorer var 208 år 1998 (årsverken).

Stockholms universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag redovisat sitt

kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort

detaljerat för det kvalitetsarbete som har

genomförts under år 1998.

Stockholms universitet har enligt regeringens

uppdrag särskilt redovisat sitt handlingsprogram

för år 1998 avseende samverkan med det

omgivande samhället. Handlingsprogrammet

torde ge goda möjligheter till uppföljning av

gjorda, pågående och planerade aktiviteter. Vilka

åtgärder som vidtagits för att utveckla

forskningsinformation via Internet redovisas

inte.

Resurser för 2000

Resursfördelning B7 Stockholms universitet

Tusental kronor

Takbelopp

646 798

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

11 052

- Tolk- och översättarinstitutet

9 372

- teckentolkning

2 294

- nationellt resurscentrum för kemi

998

- stöd till studenter med funktionshinder

14 669

Summa

685 183

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B8 Stockholms universitet:

Forskning och forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

776 182

1999

Anslag

787 066

2000

Förslag

798 090

2001

Beräknat

810 5951

2002

Beräknat

823 7921

1 Motsvarar 798 090 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

För treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta antal

avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.2.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997

-1998

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

267

204

331

340

Naturvetenskapligt

289

199

374

383

Anm. Licentiatexamen räknas som halv doktorsexamen. Doktorsexamen där

licentiatexamen

tidigare tagits ut räknas som en halv examen.

Källa: Högskoleverkets NU-databas.

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för perioden 1997 1999 kunna

uppnås.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Stockholms universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1997

1998

1997

1998

Nyantagna

forskarstuderande

362

337

48%

52%

Aktiva (ht)1

1 962

1 985

47%

49%

Doktorsexamina

143

196

38%

36%

Licentiatexamina

86

107

48%

43%

Professorer2

194

208

15%

18%

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter

Omfattningen av forskningsmedel har ökat vid

universitetet från 1 206 miljoner kronor år 1997

till 1 302 miljoner kronor år 1998, varav båda

åren 59,7 procent avser anslag.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 21 procent

vara kvinnor. För de två första åren var denna

andel 20 respektive 56 procent och i genomsnitt

för de båda åren 39 procent. Regeringens

bedömning är att målet kommer att uppnås.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

STUDIEFINANSIERING

2000

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

291 669

75 062

Naturvetenskapligt

301 272

67 573

Internationella meteorologiska

institutet

1 693

Ersättning för lokalhyror m.m.

203 456

Summa

798 090

142 635

I anslagsposten Humanistisk-samhällsveten-

skapligt vetenskapsområde ingår 1 000 000

kronor till arbetarrörelsens arkiv samt 6 891 000

kronor för inordnandet av Statens psykologisk-

pedagogiska bibliotek (SPPB) i Stockholms

universitetsbibliotek. För år 2000 tillförs

dessutom för ändamålet ytterligare 1 500 000

kronor från anslagssparande på anslaget D16

Särskilda utgifter för forskningsändamål,

anslagsposten 9 Till regeringens förfogande.

Resurser för ökade utgifter för

utbildningsbidrag för forskarstuderande med

anledning av ålderspensionsreformen har

överförts till anslaget B53 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m., anslagsposten 11

Statlig ålderspensionsavgift för

utbildningsbidrag.

B9 Umeå universitet:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

677 386

1999

Anslag

696 244

2000

Förslag

742 064

2001

Beräknat

789 2281

2002

Beräknat

825 3322

1 Motsvarar 777 231 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 799 915 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

571

980

2 000

2 300

2 300

Civilingen-

jörsexamen

45

112

150

180

370

Grundskol-

lärare 4 9

302

354

500

630

420

Gymnasie-

lärare

322

177

350

400

430

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Umeå universitet har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Umeå universitet har under budgetåret 1998

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1998 redovisade universitetet

helårsprestationer motsvarande 8,3 miljoner

kronor över takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Umeå

universitet enligt tabellen ovan. Regeringen

bedömer att målen för magisterexamen och

gymnasielärarexamen inte kommer att kunna

uppnås. Övriga fastställda examensmål bedöms

kunna uppfyllas.

Umeå universitet har i regleringsbrev erhållit

utbildningsuppdrag avseende minsta antal

helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Universitetets utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts till 99

procent vad avser det totala målet. Uppdraget

avseende antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har fullgjorts.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena, biomedicinsk utbildning,

gymnasielärarutbildning och vissa

vårdutbildningar.

I enlighet med regeringens mål har andelen

kvinnor inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningarna ökat under åren 1997

och 1998. Däremot minskar andelen män inom

lärarutbildningarna och inom

vårdutbildningarna.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom såväl tandläkarutbildningen som barn- och

ungdomspedagogiska utbildningen och

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 1 7.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts

med undantag av den s.k. NT-utbildningen.

Åtagandet att anordna sådan utbildning har

fullgjorts till 73 procent.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

1 316 år 1998. Andelen disputerade lärare

(exklusive gäst- och timlärare) var 60 procent.

36 procent av lärarna och 28 procent av de

disputerade lärarna var kvinnor. Antalet

professorer var 170 år 1998 (årsverken).

Högskoleverket har under år 1998 granskat

och bedömt kvalitetsarbetet vid universitetet

(Högskoleverkets rapportserie 1998:38R).

Bedömningen är positiv men visar även på

områden som behöver förstärkas, såsom

tydligare studentmedverkan och en utveckling av

kursvärderingarna.

Umeå universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag på ett överskådligt sätt

redovisat både sitt kvalitetsutvecklingsprogram

och det kvalitetsarbete som har genomförts

under år 1998.

Umeå universitet har enligt regeringens

uppdrag särskilt redovisat sin samverkan med det

omgivande samhället för år 1998 samt vilka

åtgärder som vidtagits för att utveckla

forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet ger små möjligheter till

uppföljning av gjorda, pågående och planerade

aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning

Tusental kronor

Takbelopp

720 325

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

13 205

- bildmuseet samt lektorat i samiska

1 815

- decentraliserad utbildning

6 719

Summa

742 064

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B10 Umeå universitet: Forskning och

forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

522 150

1999

Anslag

551 157

2000

Förslag

553 759

2001

Beräknat

562 3011

2002

Beräknat

571 3421

1 Motsvarar 553 759 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

För treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta antal

avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.2.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997

-1998

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

84

62

116

127

Medicinskt

142

92

164

171

Naturvetenskapligt

123

67

168

172

Anm. Licentiatexamen räknas som halv doktorsexamen. Doktorsexamen där

licentiatexamen

tidigare tagits ut räknas som en halv examen.

Källa: Högskoleverkets NU-databas.

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för perioden 1997 1999 för det

humanistisk-samhällsvetenskapliga och det

medicinska vetenskapsområdet kunna uppnås.

Regeringen bedömer det som osäkert huruvida

universitetet kommer att uppfylla examensmålet

för det naturvetenskapliga vetenskapsområdet.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Umeå universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1997

1998

1997

1998

Nyantagna

forskarstuderande

194

165

44%

47%

Aktiva (ht)1

1 227

1 123

42%

43%

Doktorsexamina

96

104

34%

34%

Licentiatexamina

27

31

37%

68%

Professorer2

175

170

12%

11%

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter

Omfattningen av forskningsmedel har ökat vid

universitetet från 1 021 miljoner kronor år 1997

till 1 071 miljoner kronor år 1998, varav 60,5

procent avser anslag.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 22 procent

vara kvinnor. För de två första åren var denna

andel 15 respektive 38 procent. Regeringens

bedömning är att målet kommer att uppnås.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

STUDIEFINANSIERING

2000

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

150 268

36 331

Medicinskt

159 136

17 940

Naturvetenskapligt

148 659

31 273

Konstnärligt utvecklingsarbete

833

Ersättning för lokalhyror m.m.

94 863

Summa

553 759

85 544

Resurser för ökade utgifter för utbildningsbidrag

för forskarstuderande med anledning av

ålderspensionsreformen har överförts till

anslaget B53 Särskilda utgifter inom universitet

och högskolor m.m., anslagsposten 11 Statlig

ålderspensionsavgift för utbildningsbidrag.

B11 Linköpings universitet:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

638 344

1999

Anslag

673 278

2000

Förslag

729 320

2001

Beräknat

785 6431

2002

Beräknat

848 2852

1 Motsvarar 773 306 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 821 012 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Till anslaget har tillförts medel för Carl

Malmstens Skola som övergår till Linköpings

universitet.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

586

737

900

1 100

1 100

Civilingen-

jörsexamen

1 414

949

1 500

1 700

1 900

Grundskol-

lärare 4 9

197

180

315

440

290

Gymnasie-

lärare

139

133

250

270

290

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Linköpings universitet har i budgetunderlaget

för perioden 2000 2002 bl.a. framhållit behovet

av att öka antalet helårsstudenter inom

grundutbildningen med 1 200.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Linköpings universitet har under budgetåret

1998 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisade universitetet helårsprestationer

motsvarande 28 miljoner kronor över

takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Linköpings

universitet enligt tabellen ovan. För

civilingenjörsexamen och magisterexamen

bedöms att examensmålen kommer att uppfyllas.

Regeringen bedömer att målen för lärarexamina

inte kommer att uppnås.

Linköpings universitet har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Universitetets utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts, såväl vad

avser det totala målet som vad avser målet för

antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 torde kunna förverkligas inom

de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena,

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9 och

gymnasielärarutbildningen.

I enlighet med av regeringen givna mål har

andelen kvinnor i utbildningar inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena ökat under åren 1997 och

1998.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 torde kunna förverkligas inom

den barn- och ungdomspedagogiska

utbildningen, läkarutbildningen och

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 1 7.

Det särskilda åtagandet rörande den s.k. NT-

utbildningen har fullgjorts till 66 procent.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

1 248 år 1998. Andelen disputerade lärare

(exklusive gäst- och timlärare) var 53 procent. 33

procent av lärarna och 23 procent av de

disputerade lärarna var kvinnor. Antalet

professorer var 157 år 1998 (årsverken).

Högskoleverket har nyligen granskat och

gjort en bedömning av kvalitetsarbetet vid

universitetet (Högskoleverkets rapportserie

1999:2R). Verket bedömer bl.a. att det saknas en

strategisk plan för universitetet som ett

kvalitetsutvecklingsprogram kan anknyta till

samt att en tydligare ledningsstruktur behöver

skapas. Universitetet rekommenderas även att

involvera flera i kvalitetsutvecklingsarbetet.

Samtidigt konstateras Linköpings universitets

framskjutna position i det pedagogiska

utvecklingsarbetet.

Linköpings universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt kvali-

tetsarbete samt lämnat en sammanfattning av sitt

kvalitetsutvecklingsprogram. Kvalitetsarbetet

under år 1998 har koncentrerats på universitetets

självvärdering inför Högskoleverkets granskning

och bedömning.

Linköpings universitet har enligt regeringens

uppdrag särskilt redovisat sin samverkan med det

omgivande samhället för år 1998 samt vilka

åtgärder som vidtagits för att utveckla

forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet torde ge relativt goda

möjligheter till uppföljning av gjorda, pågående

och planerade aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning B11 Linköpings universitet

Tusental kronor

Takbelopp

712 417

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

16 903

Summa

729 320

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B12 Linköpings universitet: Forskning

och forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

343 420

1999

Anslag

359 011

2000

Förslag

360 441

2001

Beräknat

374 3141

2002

Beräknat

380 6691

1 Motsvarar 368 441 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

För treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta antal

avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.2.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997

-1998

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

71

50

93

102

Medicinskt

112

69

126

130

Tekniskt

218

128

267

284

Anm. Licentiatexamen räknas som halv doktorsexamen. Doktorsexamen där

licentiatexamen

tidigare tagits ut räknas som en halv examen.

Källa: Högskoleverkets NU-databas.

Enligt regeringens bedömning bör

examensmålen för perioden 1997 1999 för det

humanistisk-samhällsvetenskapliga och det

medicinska vetenskapsområdet kunna uppnås.

Regeringen bedömer det som osäkert huruvida

universitetet kommer att uppfylla examensmålet

för det tekniska vetenskapsområdet.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Linköpings

universitet redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1997

1998

1997

1998

Nyantagna

forskarstuderande

207

260

35%

39%

Aktiva (ht)1

1 101

1 191

35%

37%

Doktorsexamina

92

104

33%

32%

Licentiatexamina

80

95

23%

19%

Professorer2

154

157

9%

11%

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 17 procent

vara kvinnor. För de två första åren var denna

andel 39 procent. Regeringens bedömning är att

målet kommer att uppnås.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid universitetet från 936 miljoner kronor år

1997 till 946 miljoner kronor år 1998, varav 46

procent avser anslag.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

STUDIEFINANSIERING

2000

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

70 874

19 735

Medicinskt

76 540

7 631

Tekniskt

118 748

37 464

Ersättning för lokalhyror m.m.

94 279

Summa

360 441

64 830

Resurser för ökade utgifter för utbildningsbidrag

för forskarstuderande med anledning av

ålderspensionsreformen har överförts till

anslaget B53 Särskilda utgifter inom universitet

och högskolor m.m., anslagsposten 11 Statlig

ålderspensionsavgift för utbildningsbidrag.

Resurser motsvarande 8 000 000 kronor

tillförs universitetet år 2000 från anslagssparande

under anslaget B53 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m. för att förstärka

framför allt den tekniska forskningen vid

Campus Norrköping.

Planeringsförutsättning för år 2001

Som planeringsförutsättning bör gälla att

universitetet fr.o.m. år 2001 även fortsättningsvis

erhåller 8 miljoner kronor för den förstärkning

som planerats i Norrköping med inriktning mot

teknik.

B13 Karolinska institutet:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

295 824

1999

Anslag

284 051

2000

Förslag

259 942

2001

Beräknat

270 5761

2002

Beräknat

284 8202

1 Motsvarar 266 549 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 276 259 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för Karolinska

institutet.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Karolinska institutet har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

500 fördelat med 100 för år 2000 och 200 för vart

och ett av åren 2001 och 2002.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Karolinska institutet har under budgetåret 1998

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisades helårsprestationer motsvarande

drygt 14 miljoner kronor över takbeloppet.

Karolinska institutet har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt.

Uppdraget och utfallet per lärosäte framgår av

tabell i avsnitt 5.2. Karolinska institutets

utbildningsuppdrag avseende helårsstudenter har

fullgjorts.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom såväl den biomedicinska utbildningen som

logopedutbildningen. Andelen män inom de

vårdutbildningar där män är underrepresenterade

har inte ökat i enlighet med av regeringen givna

mål. På både läkar- och tandläkarutbildningen

var andelen kvinnor 55 procent.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 torde kunna förverkligas inom

såväl läkar- som tandläkarutbildningen.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts.

Antalet lärarårsverken vid Karolinska institutet

var 757 år 1998. Andelen disputerade lärare

(exklusive gäst- och timlärare) var 71 procent. 45

procent av lärarna och 30 procent av de

disputerade lärarna var kvinnor. Antalet

professorer var 166 år 1998 (årsverken).

Karolinska institutet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitets-arbete samt lämnat en sammanfattning

av sitt kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort

för det kvalitetsarbete som har genomförts under

år 1998.

Karolinska institutet har enligt regeringens

uppdrag särskilt redovisat sitt handlingsprogram

och åtgärder för år 1998 avseende samverkan

med det omgivande samhället samt vilka åtgärder

som vidtagits för att utveckla

forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet torde ge relativt goda

möjligheter till uppföljning av gjorda, pågående

och planerade aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning

Tusental kronor

Takbelopp

206 169

Särskilda åtaganden

- tandvårdscentral

52 016

- prov efter läkares allmäntjänstgöring

1 757

Summa

259 942

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till dimen-

sioneringsökningen år 2000 i enlighet med vad

som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B14 Karolinska institutet: Forskning

och forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

603 168

1999

Anslag

612 081

2000

Förslag

624 371

2001

Beräknat

634 0301

2002

Beräknat

644 2001

1 Motsvarar 624 371 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

För treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta antal

avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid Karolinska institutet. (Se

vidare under avsnitt 5.2.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997

-1998

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Medicinskt

595

445

739

787

Anm. Licentiatexamen räknas som halv doktorsexamen. Doktorsexamen där

licentiatexamen

tidigare tagits ut räknas som en halv examen.

Källa: Högskoleverkets NU-databas.

Enligt regeringens bedömning bör examensmålet

för perioden 1997 1999 kunna uppnås.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Karolinska institutet

redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1997

1998

1997

1998

Nyantagna

forskarstuderande

560

605

59%

57%

Aktiva (ht)1

1 640

2 167

54%

56%

Doktorsexamina

218

206

44%

41%

Licentiatexamina

44

36

73%

56%

Professorer2

164

166

8%

10%

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter

Av de professorer som anställs under treårs-

perioden 1997 1999 skall minst 23 procent vara

kvinnor. För de två första åren var denna andel

33 procent. Regeringens bedömning är att målet

kommer att uppnås.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid Karolinska institutet från 1 722 miljoner

kronor år 1997 till 1 892 miljoner kronor år 1998,

varav 49,8 procent avser anslag.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

STUDIEFINANSIERING

2000

Medicinskt

385 371

48 800

Ersättning för lokalhyror m.m.

239 000

Summa

624 371

48 800

I anslagsposten Medicinskt vetenskapsområde

ingår medel för studiefinansiering i

forskarutbildningen för doktorander som

undervisar och handleder vid Södertörns

högskola med 9 135 000 kronor, medel till

Centrum för

idrottsforskning med 5 508 000 kronor, resurser

för professur för underrepresenterat kön med

1 031 000 kronor samt resurser för övertagandet

av Hälso- och sjukvårdens utvecklingsinstituts

(Spri) bibliotek med 4 700 000 kronor.

I anslagsposten Ersättning för lokalhyror m.m.

ingår 2 300 000 kronor för övertagandet av Spri:s

bibliotek.

Resurser för ökade utgifter för

utbildningsbidrag för forskarstuderande med

anledning av ålderspensionsreformen har

överförts till anslaget B53 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m., anslagsposten 11

Statlig ålderspensionsavgift för

utbildningsbidrag.

B15 Kungl. Tekniska högskolan:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

676 183

1999

Anslag

692 578

2000

Förslag

735 243

2001

Beräknat

802 3221

2002

Beräknat

870 2242

1 Motsvarar 789 516 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 842 038 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagandet som skall gälla för Kungl.

Tekniska högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för den fortsatta planeringen

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Civilingen-

jörsexamen

2 789

2 043

3 300

3 600

3 750

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Kungl. Tekniska högskolan har i

budgetunderlaget bl.a. framhållit behovet att öka

antalet helårsstudenter inom grundutbildningen

med 1 275 för åren 2000 2002 för satsningen i

Kista. Enligt regeringens bedömning finns det

ett behov av ökad dimensionering inom framför

allt de naturvetenskapliga och tekniska

områdena. Förslag till fördelning av nya platser

på universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Kungl. Tekniska högskolan har under budgetåret

1998 redovisat färre helårsprestationer än vad

som kan ersättas inom beslutat takbelopp. Vid

utgången av budgetåret 1998 redovisades

helårsprestationer motsvarande 7,7 miljoner

kronor under takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet civilingenjörsexamina vid

Kungl. Tekniska högskolan enligt tabellen ovan.

Regeringen bedömer det sannolikt att Kungl.

Tekniska högskolan kommer att uppfylla målet.

Kungl. Tekniska högskolan har i

regleringsbrev erhållit utbildningsuppdrag

avseende minsta antal helårsstudenter för år 1998

totalt. Uppdraget och utfallet per lärosäte

framgår av tabell i avsnitt 5.2. Kungl. Tekniska

högskolans utbildningsuppdrag avseende

helårsstudenter har fullgjorts till 98 procent.

I enlighet med av regeringen givna mål har

andelen kvinnor inom civilingenjörsutbildningen

ökat mellan åren 1997 och 1998.

Det särskilda åtagandet rörande den s.k. NT-

utbildningen har fullgjorts till 86 procent.

Antalet lärarårsverken vid Kungl. Tekniska

högskolan var 749 år 1998. Andelen disputerade

lärare (exklusive gäst- och timlärare) var 66

procent. 12 procent av lärarna och 9 procent av

de disputerade lärarna var kvinnor. Antalet

professorer var 168 år 1998 (årsverken).

Kungl. Tekniska högskolan har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsutvecklingsprogram och exemplifierat

det kvalitetsarbete som har genomförts under år

1998.

Kungl. Tekniska högskolan har i enlighet

med regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället samt vilka åtgärder som vidtagits för

att utveckla forskningsinformation via

Internet. Handlingsprogrammet torde ge goda

möjlig-

heter till uppföljning av gjorda, pågående och

planerade aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning B15 Kungl. Tekniska högskolan

Tusental kronor

Takbelopp

695 585

Särskilt åtagande

- s.k. NT-utbildning

39 658

Summa

735 243

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B16 Kungl. Tekniska högskolan:

Forskning och forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

506 043

1999

Anslag

524 621

2000

Förslag

527 383

2001

Beräknat

536 2091

2002

Beräknat

545 6251

1 Motsvarar 527 383 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

För treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta antal

avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid Kungl. Tekniska

högskolan. (Se vidare under avsnitt 5.2.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997

-1998

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Tekniskt

578

355

731

761

Anm. Licentiatexamen räknas som halv doktorsexamen. Doktorsexamen där

licentiatexamen

tidigare tagits ut räknas som en halv examen.

Källa: Högskoleverkets NU-databas.

Enligt regeringens bedömning bör examensmålet

för perioden 1997 1999 för det tekniska

vetenskapsområdet kunna uppnås.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Kungl. Tekniska

högskolan redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1997

1998

1997

1998

Nyantagna

forskarstuderande

414

336

26%

25%

Aktiva (ht)1

1 620

1 667

23%

24%

Doktorsexamina

131

139

17%

18%

Licentiatexamina

140

145

25%

23%

Professorer2

154

168

3%

4%

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter

Kungl. Tekniska högskolan har genom

omprioriteringar satsat på att bygga upp ett

campus i Kista med IT-profil. Utbildningen

fokuseras mot området data- och

telekommunikation. Viss forskningsverksamhet

förutsätts flytta till Kista. Nya professurer inom

området kommer även att inrättas.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 6 procent

vara kvinnor. Under 1997 var denna andel 17

procent, motsvarande siffra för 1998 var 7

procent. Regeringens bedömning är att målet

kommer att uppnås.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid Kungl. Tekniska högskolan från 1 303

miljoner kronor år 1997 till 1 433 miljoner

kronor år 1998, varav 35,6 procent avser anslag.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

STUDIEFINANSIERING

2000

Tekniskt

335 172

71 979

Ersättning för lokalhyror m.m.

192 211

Summa

527 383

71 979

Resurser för ökade utgifter för utbildningsbidrag

för forskarstuderande med anledning av

ålderspensionsreformen har överförts till

anslaget B53 Särskilda utgifter inom universitet

och högskolor m.m., anslagsposten 11 Statlig

ålderspensionsavgift för utbildningsbidrag.

B17 Luleå tekniska universitet:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

351 662

1999

Anslag

365 143

2000

Förslag

398 973

2001

Beräknat

435 2291

2002

Beräknat

464 0122

1 Motsvarar 428 389 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 449 213 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

50

98

325

335

335

Civilingen-

jörsexamen

789

723

1 100

1 100

1 250

Grundskol-

lärare 4 9

9

12

40

190

120

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Luleå tekniska universitet har i budgetunderlaget

bl.a. framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

700 till år 2007.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Luleå tekniska universitet har under budgetåret

1998 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisade universitetet helårsprestationer

motsvarande 2,4 miljoner kronor över

takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Luleå tekniska

universitet enligt tabellen ovan. Universitetet

kommer inte att uppnå målet för

magisterexamen. För att nå målet skulle mer än

en fördubbling av antalet examina behövas.

Regeringen bedömer att inte heller målet för

examina inom grundskollärarutbildningen med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9

kommer att uppnås. För civilingenjörsexamen

bedöms att examensmålet kommer att uppfyllas.

Luleå tekniska universitet har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Universitetets utbild-

ningsuppdrag för år 1998 avseende helårsstuden-

ter har fullgjorts till 99 procent, såväl vad avser

det totala målet som vad avser målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

I enlighet med av regeringen givna mål har

andelen kvinnor inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningarna ökat under åren 1997

och 1998.

Samtliga särskilda åtaganden inklusive den s.k.

NT-utbildningen har fullgjorts.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

432 år 1998. Andelen disputerade lärare

(exklusive gäst- och timlärare) var 49 procent. 23

procent av lärarna och 14 procent av de

disputerade lärarna var kvinnor. Antalet

professorer var 51 år 1998 (årsverken).

Högskoleverket har under år 1998 granskat

och gjort en bedömning av kvalitetsarbetet vid

Luleå tekniska universitet (Högskoleverkets

rapportserie 1998:34R). Verket bedömer att

universitetet inte har ett systematiskt och

långsiktigt kvalitetsarbete som omfattas av hela

universitetet. I bedömningsrapporten

exemplifieras ett flertal viktiga åtgärder och

områden som universitetet bör inkludera i

skapandet och genomförandet av detta arbete.

Bl.a. nämns klargörandet av ansvarsfördelningen

i organisationen och att kvalitetsarbetet måste

utökas att omfatta samtliga nivåer och individer

på universitetet.

Luleå tekniska universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsarbete samt lämnat en summarisk

sammanfattning av sitt

kvalitetsutvecklingsprogram och exemplifierat

kortfattat det kvalitetsarbete som har

genomförts under år 1998.

Luleå tekniska universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället. Handlingsprogrammet torde ge

relativt goda möjligheter till uppföljning av

gjorda, pågående och planerade aktiviteter. Vilka

åtgärder som har vidtagits för att utveckla

forskningsinformation via Internet framgår inte.

Resurser för 2000

Resursfördelning

Tusental kronor

Takbelopp

375 671

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

13 204

- uppbyggnadsbidrag för Medicinsk teknik

2 019

- decentraliserad utbildning

8 079

Summa

398 973

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B18 Luleå tekniska universitet:

Forskning och forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

178 285

1999

Anslag

182 953

2000

Förslag

184 019

2001

Beräknat

186 9391

2002

Beräknat

190 0621

1 Motsvarar 184 019 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

För treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002

respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta antal

avlagda examina) som examensmål för

forskarutbildningen vid universitetet. (Se vidare

under avsnitt 5.2.)

Examensmål

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997

-1998

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

9

2

2

Tekniskt

144

85

185

190

Anm. Licentiatexamen räknas som halv doktorsexamen. Doktorsexamen där

licentiatexamen

tidigare tagits ut räknas som en halv examen.

Källa: Högskoleverkets NU-databas.

Regeringen bedömer det som osäkert huruvida

universitetet kommer att uppfylla examensmålet

för det tekniska vetenskapsområdet.

Resultatinformation

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Luleå tekniska

universitet redovisas i nedanstående tabell.

Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1997

1998

1997

1998

Nyantagna

forskarstuderande

149

107

34%

32%

Aktiva (ht)1

399

390

26%

30%

Doktorsexamina

31

50

23%

20%

Licentiatexamina

46

45

28%

16%

Professorer2

55

51

2%

3%

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10

%.

2 Heltidsekvivalenter

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 8 procent

vara kvinnor. Universitetet har för närvarande en

kvinnlig professor anställd. Regeringens

bedömning är att målet inte kommer att uppnås.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid universitetet från 356 miljoner kronor år

1997 till 411 miljoner kronor år 1998, varav 44,3

procent avser anslag.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

STUDIEFINANSIERING

2000

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

11 672

2 428

Tekniskt

128 624

19 061

Konstnärligt utvecklingsarbete

857

Ersättning för lokalhyror m.m.

42 866

Summa

184 019

21 489

Resurser för ökade utgifter för utbildningsbidrag

för forskarstuderande med anledning av ålders-

pensionsreformen har överförts till anslaget B53

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor

m.m., anslagsposten 11 Statlig

ålderspensionsavgift för utbildningsbidrag.

B19 Karlstads universitet:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

274 584

1999

Anslag

287 585

2000

Förslag

314 527

2001

Beräknat

338 8151

2002

Beräknat

358 5942

1 Motsvarar 333 749 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 347 755 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

111

281

200

260

260

Grundskol-

lärare 4 9

211

129

370

500

330

Gymnasie-

lärare

77

98

250

310

340

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Karlstads universitet har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

totalt 1 000 platser under åren 2001 och 2002.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1. och 5.3.2.

Resultatinformation

Karlstads universitet har under budgetåret 1998

redovisat färre helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisade universitetet helårsprestationer

motsvarande 9,8 miljoner kronor under

takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Karlstads

universitet enligt tabellen ovan. Universitetet har

redan uppnått målet för magisterexamen. För

grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9 och

gymnasielärarexamen bedömer regeringen att

examensmålen inte kommer att uppfyllas.

Karlstads universitet har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Universitetets utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts vad avser

det totala målet. Uppdraget avseende antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena har fullgjorts till

95 procent.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena,

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9 samt

gymnasielärarutbildningen.

I enlighet med regeringens mål har andelen

kvinnor inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningarna ökat under åren 1997

och 1998 från 33 procent till 35 procent. Inom de

barn- och ungdomspedagogiska utbildningarna

samt gymnasielärarprogrammet har andelen

manliga studenter minskat.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 torde kunna förverkligas inom

såväl barn- och ungdomspedagogiska

utbildningen som grundskollärarutbildningen

med inriktning mot undervisning i årskurserna

1 7.

Det särskilda åtagandet rörande den s.k. NT-

utbildningen har fullgjorts till 77 procent.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

450 år 1998. Andelen disputerade lärare

(exklusive gäst- och timlärare) var 35 procent. 37

procent av lärarna och 22 procent av de

disputerade lärarna var kvinnor. Antalet

professorer var 8 år 1998 (årsverken).

Karlstads universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsutvecklingsprogram för år 1999 och

kortfattat redogjort för arbetet med detta.

Karlstads universitet har enligt regeringens

uppdrag särskilt redovisat sitt handlingsprogram

och åtgärder för år 1998 avseende samverkan

med det omgivande samhället.

Handlingsprogrammet torde ge relativt goda

möjligheter till uppföljning av gjorda, pågående

och planerade aktiviteter. Vilka åtgärder som har

vidtagits för att utveckla forskningsinformation

via Internet framgår inte.

Resurser för 2000

Resursfördelning B19 Karlstads universitet

Tusental kronor

Takbelopp

299 574

Särskilt åtagande

- s.k. NT-utbildning

14 953

Summa

314 527

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B20 Karlstads universitet: Forskning

och forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

42 612

1999

Anslag

52 913

2000

Förslag

75 405

2001

Beräknat

96 8531

2002

Beräknat

119 0022

1 Motsvarar 95 405 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 115 405 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

För Karlstads universitet är det viktigt att

fortsätta utvecklingen inom de

vetenskapsområden där resurser tilldelats. Inom

ramen för forskningsanslaget är anslagsposten

Övriga forskningsmedel strategiskt betydelsefull

för universitetets utveckling och profilering av

ny forskning.

Resultatinformation

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 18 procent

vara kvinnor. Universitetet har inte

återrapporterat måluppfyllelsen i sin

årsredovisning.

Sedan mitten av 1980-talet har flervetenskaplig

forskning byggts upp vid universitetet. Forskare

med olika ämnesbakgrund och perspektiv möts i

gemensamma projekt utan strikta

organisatoriska gränser i vilka de gemensamt

breddar forskningsproblem med förankring i

natur, kultur, teknik och samhälle.

Högskolestyrelsen har beslutat att följande

flervetenskapliga områden skall prioriteras: Skola

och barn, Skogsindustri, Tjänster, Turism och

arbetsliv, Miljö, Kommunikation,

Kulturvetenskap, Genusvetenskap samt Hälsa

och välfärd.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid universitetet från 75,3 miljoner kronor år

1997 till 95,8 miljoner kronor år 1998, varav 44,5

procent avser anslag.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

36 405

Tekniskt

29 000

Övriga forskningsmedel

10 000

Summa

75 405

Karlstads universitet har en omfattande

lärarutbildning. Regeringen förutsätter att

Karlstads universitet, inom ramen för sina nya

resurser, avsätter utrymme för forskning och

forskarutbildning inom lärarutbildningens

område.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som planeringsförutsättning för 2001 och 2002

bör gälla att Karlstads universitet skall erhålla

ytterligare 20 miljoner kronor per år för

forskning och forskarutbildning.

B21 Växjö universitet:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

225 300

1999

Anslag

239 841

2000

Förslag

270 279

2001

Beräknat

294 0121

2002

Beräknat

313 2422

1 Motsvarar 289 501 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 303 507 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagandet som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

135

244

300

450

450

Grundskol-

lärare 4 9

50

80

290

310

210

Gymnasie-

lärare

68

54

120

195

190

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Växjö universitet har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

500 år 2001 och ytterligare 500 år 2002.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Växjö universitet har under budgetåret 1998

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisade universitetet helårsprestationer

motsvarande 4,9 miljoner kronor över

takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Växjö

universitet enligt tabellen ovan. För

magisterexamen bedöms att examensmålet

kommer att uppfyllas. När det gäller examina

inom grundskollärarutbildningen med inriktning

mot undervisning i årskurserna 4 9 och

gymnasielärarutbildningen bedömer regeringen

att universitetet inte kommer att uppfylla målen.

Växjö universitet har i regleringsbrev erhållit

utbildningsuppdrag avseende minsta antal

helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Universitetets utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts vad avser

det totala målet. Uppdraget avseende antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena har fullgjorts till

98 procent.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena,

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9 och

gymnasielärarutbildningen.

I enlighet med av regeringen givna mål har

andelen kvinnor inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningar där kvinnor varit

underrepresenterade, liksom andelen män inom

lärarutbildningar där män varit

underrepresenterade ökat under åren 1997 och

1998.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 torde kunna förverkligas inom

såväl den barn- och ungdomspedagogiska

utbildningen som grundskollärarutbildningen

med inriktning mot undervisning i årskurserna

1 7.

Det särskilda åtagandet rörande den s.k. NT-

utbildningen har fullgjorts till 71 procent.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

254 år 1998. Andelen disputerade lärare

(exklusive gäst- och timlärare) var 30 procent. 34

procent av lärarna och 31 procent av de

disputerade lärarna var kvinnor. Antalet

professorer var 10 år 1998 (årsverken).

Högskoleverket har under år 1998 granskat

och gjort en bedömning av kvalitetsarbetet vid

Växjö universitet (Högskoleverkets rapportserie

1998:36R). Verket bedömer att universitetet inte

utvecklat ett särskilt kvalitetsutvecklingsprogram

som avser hela verksamheten och som

systematiskt för kvalitetsmål nedåt i

verksamheten samt återför enheternas resultat av

kvalitetsarbetet till högskoleledningen. Verket

menar också att universitetet i högre grad bör

skapa en framtida vision av lärosätet samt

utnyttja kvalitetsarbetet till att närma sig

visionen.

Växjö universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt lämnat en

redovisning för kvalitetsarbetet. Universitetet

har däremot inte redovisat något

kvalitetsutvecklingsprogram eller åtgärder med

anledning av ett sådant program.

Växjö universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället samt vilka åtgärder som vidtagits för

att utveckla forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet torde ge relativt goda

möjligheter till uppföljning av gjorda, pågående

och planerade aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning B21 Växjö universitet

Tusental kronor

Takbelopp

257 276

Särskilt åtagande

- s.k. NT-utbildning

13 003

Summa

270 279

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B22 Växjö universitet: Forskning och

forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

52 723

1999

Anslag

53 025

2000

Förslag

75 518

2001

Beräknat

97 0061

2002

Beräknat

119 2232

1 Motsvarar 95 518 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 115 518 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

För Växjö universitet är det viktigt att

fortsätta utvecklingen inom det humanistisk-

samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. Det är

också viktigt att universitetet ges möjlighet att

utvecklas inom ytterligare områden. Inom ramen

för detta anslag är anslagsposten Övriga

forskningsmedel strategiskt betydelsefull för

universitetets utveckling och profilering av ny

forskning. Regeringen fördelar de nya resurserna

utifrån denna utgångspunkt och avsätter därför

en förhållandevis stor andel till posten Övriga

forskningsmedel.

Resultatinformation

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 21 procent

vara kvinnor. Universitetet har inte

återrapporterat måluppfyllelsen i sin

årsredovisning.

Universitetet har flera sammanhållna

forskningsområden företrädesvis inom

humaniora-samhällsvetenskap, teknik och

naturvetenskap. Flera av dessa är

flervetenskapliga och har under lång tid utgjort

basen i såväl grundutbildning som forskning.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid universitetet från 36,1 miljoner kronor år

1997 till 65,2 miljoner kronor år 1998, varav 80,1

procent avser anslag.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

44 111

Övriga forskningsmedel

31 407

Summa

75 518

Växjö universitet har en omfattande

lärarutbildning. Regeringen förutsätter att Växjö

universitet, inom ramen för sina nya resurser,

avsätter utrymme för forskning och

forskarutbildning inom lärarutbildningens

område.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som planeringsförutsättning för 2001 och 2002

bör gälla att Växjö universitet skall erhålla

ytterligare 20 miljoner kronor per år för

forskning och forskarutbildning.

B23 Örebro universitet:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

273 355

1999

Anslag

292 056

2000

Förslag

323 509

2001

Beräknat

348 2551

2002

Beräknat

368 5862

1 Motsvarar 342 731 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 356 737 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i det följande antalet avlagda

examina under treårsperioden 1993/94 1995/96

och tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

97

113

300

540

540

Grundskol-

lärare 4 9

37

43

130

190

130

Gymnasie-

lärare

58

71

50

85

100

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Universitetet har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

756 t.o.m. år 2000.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Örebro universitet har under budgetåret 1998

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1998 redovisade universitetet

helårsprestationer motsvarande 8,3 miljoner

kronor över takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Örebro

universitet enligt tabellen ovan. För

gymnasielärarexamen har examensmålet redan

uppfyllts. När det gäller magisterexamen måste

enligt regeringens bedömning en kraftig ökning

av examinationen ske för att målet skall kunna

uppnås. Regeringen bedömer att universitetet

inte kommer att uppfylla målet för

grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9.

Örebro universitet har i regleringsbrev erhållit

utbildningsuppdrag avseende minsta antal

helårsstudenter för år 1998 totalt samt för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Universitetets utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts till 96

procent vad avser det totala målet. Uppdraget

avseende antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har fullgjorts.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom gymnasielärarutbildningen. För att detta

mål skall nås inom grundskollärarutbildningen

med inriktning mot undervisning i årskurserna

4 9 och magisterutbildningen krävs en kraftig

ökning av dimensioneringen.

I enlighet med regeringens mål har andelen

kvinnor inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningarna ökat under åren 1997

och 1998 medan andelen män i lärarutbildningen

ökade under 1997 men inte under år 1998.

Målet att inom såväl den barn- och ung-

domspedagogiska utbildningen som

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 1 7 minska antalet

helårsstudenter under åren 1997 1999 i

förhållande till perioden 1993/94 1995/96

kommer att kunna förverkligas.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts

med undantag av den s.k. NT-utbildningen,

vilken har fullgjorts till 71 procent.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

336 år 1998. Andelen disputerade lärare

(exklusive gäst- och timlärare) var 25 procent. 42

procent av lärarna och 25 procent av de

disputerade lärarna var kvinnor. Antalet

professorer var 11 år 1998 (årsverken).

Örebro universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsutvecklingsprogram och exemplifierat

det kvalitetsarbete som har genomförts under år

1998.

Örebro universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället samt vilka åtgärder som vidtagits för

att utveckla forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet torde ge relativt goda

möjligheter till uppföljning av gjorda, pågående

och planerade aktiviteter.

Under år 1999 har en särskild kommitté

tillsatts för att följa och stödja universitetets

arbete med att förbättra ledningen och

kontrollen av verksamheten samt att utveckla de

ekonomiadministrativa funktionerna.

Revisionens iakttagelser

Örebro universitet fick revisionsberättelse utan

invändning, men erhöll revisionsrapport på

grund av ofullständig resultatredovisning,

avsaknad av uppgift om avlämnad reservation

mot årsredovisning samt brister i den interna

kontrollen. Regeringen förutsätter att Örebro

universitet på samtliga punkter vidtar lämpliga

åtgärder i enlighet med gällande regler och

förordningar.

Resurser för 2000

Resursfördelning B23 Örebro universitet

Tusental kronor

Takbelopp

309 599

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

10 727

- ersättning för lokalisering av verksamhet till

Grythyttan

2 927

- nätverksadministration och utveckling av

skolledarutbildning

256

Summa

323 509

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B24 Örebro universitet: Forskning och

forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

52 833

1999

Anslag

53 136

2000

Förslag

75 630

2001

Beräknat

97 1711

2002

Beräknat

119 4712

1 Motsvarar 95 630 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 115 630 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

För Örebro universitet är det viktigt att

fortsätta utvecklingen inom det humanistisk-

samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. Det är

också viktigt att universitetet ges möjlighet att

utvecklas inom ytterligare områden. Inom ramen

för detta anslag är anslagsposten Övriga

forskningsmedel strategiskt betydelsefull för

universitetets utveckling och profilering av ny

forskning. Regeringen fördelar de nya resurserna

utifrån denna utgångspunkt och avsätter därför

en förhållandevis stor andel till posten Övriga

forskningsmedel.

Resultatinformation

Omfattningen av forskningsmedel har ökat vid

universitetet från 69,4 miljoner kronor år 1997

till 91,6 miljoner kronor år 1998, varav 57,7

procent avser anslag. De ökade resurserna har

möjliggjort en satsning på naturvetenskaplig och

teknisk forskning.

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 21 procent

vara kvinnor. Under de två första åren har ingen

kvinnlig professor anställts. Regeringens

bedömning är att målet inte kommer att uppnås.

Under året har Örebro universitet fortsatt sitt

deltagande i regionala utvecklingsprojekt i

Bergslagen. Vidare har Regionalt

utvecklingscentrum bedrivit arbete inom 4 olika

skolutvecklingsprogram. Offentliga

föreläsningar har arrangerats av universitetet.

Redan 1997 inrättades en provisorisk

fakultetsnämnd vid universitetet och 1998

delades denna i en nämnd för humaniora och

samhällsvetenskap samt en för teknik och

naturvetenskap. En forskningsberedning

gemensam för universitetet och Örebro läns

landsting finns sedan 1998. Örebro universitet

satsar nu på att bredda den befintliga

samhällsvetenskapliga forskningen med

forskning inom områdena naturvetenskap och

teknik. Det vid universitetet etablerade

forskningscentrumet Människa-teknik-miljö

(MTM) är en länk för samarbete mellan de båda

områdena.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

42 178

Övriga forskningsmedel

33 452

Summa

75 630

Örebro universitet har en omfattande

lärarutbildning. Regeringen förutsätter att

Örebro universitet, inom ramen för sina nya

resurser, avsätter utrymme för forskning och

forskarutbildning på lärarutbildningens område.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som planeringsförutsättning för 2001 och 2002

bör gälla att Örebro universitet skall erhålla

ytterligare 20 miljoner kronor per år för

forskning och forskarutbildning.

B25 Mitthögskolan: Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

351 669

1999

Anslag

408 299

2000

Förslag

453 409

2001

Beräknat

482 8761

2002

Beräknat

505 4272

1 Motsvarar 475 247 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 489 253 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

141

249

600

1 100

1 100

Grundskol-

lärare 4 9

10

120

80

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Mitthögskolan har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

2 000 platser.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Mitthögskolan har under budgetåret 1998

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp. Vid utgången

av budgetåret 1998 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 10 miljoner

kronor över takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Mitthögskolan

enligt tabellen ovan. Mitthögskolan kommer inte

att uppfylla målen för magisterexamen och

grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9.

Mitthögskolan har i regleringsbrev erhållit

utbildningsuppdrag avseende minsta antal

helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts, såväl vad

avser det totala målet som vad avser målet för

antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom såväl de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena som

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9.

I enlighet med regeringens mål har andelen

kvinnor inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningarna ökat under åren 1997

och 1998.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom såväl den barn- och ungdomspedagogiska

utbildningen som grundskollärarutbildningen

med inriktning mot undervisning i årskurserna

1 7.

Det särskilda åtagandet rörande den s.k. NT-

utbildningen har fullgjorts.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 433

år 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive

gäst- och timlärare) var 21 procent. 35 procent av

lärarna och 19 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor. Antalet professorer var 5 år 1998

(årsverken).

Mitthögskolan har i enlighet med regeringens

uppdrag särskilt redovisat sitt kvalitetsarbete och

lämnat en sammanfattning av sitt

kvalitetsutvecklingsprogram samt redogjort för

det kvalitetsarbete som har genomförts under år

1998.

Mitthögskolan har i enlighet med regeringens

uppdrag särskilt redovisat sitt handlingsprogram

och åtgärder för år 1998 avseende samverkan

med det omgivande samhället samt vilka åtgärder

som vidtagits för att utveckla

forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet torde ge relativt goda

möjligheter till uppföljning av gjorda, pågående

och planerade aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning B25 Mitthögskolan

Tusental kronor

Takbelopp

427 389

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

23 405

- decentraliserad utbildning

2 615

Summa

453 409

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B26 Mitthögskolan: Forskning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

52 329

1999

Anslag

52 628

2000

Förslag

75 118

2001

Beräknat

86 4841

2002

Beräknat

98 2622

1 Motsvarar 85 118 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 95 118 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

Resultatinformation

Av de professorer som anställs under

treårsperioden 1997 1999 skall minst 18 procent

vara kvinnor. Högskolan har inte återrapporterat

måluppfyllelsen i sin årsredovisning.

Omfattningen av forskningsmedel har

minskat vid högskolan från 111,4 miljoner

kronor år 1997 till 110,2 miljoner kronor år 1998,

varav 51 procent avser anslag.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp.

Resursfördelning

Tusentals kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

Forskning

75 118

Summa

75 118

Mitthögskolan har en omfattande

lärarutbildning. Regeringen förutsätter att

Mitthögskolan, inom ramen för sina nya

forskningsmedel, avsätter utrymme för

forskning inom lärarutbildningens område.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som planeringsförutsättning för 2001 och 2002

bör gälla att Mitthögskolan skall erhålla

ytterligare 10 miljoner kronor per år för

forskning.

B27 Högskolan i Karlskrona/Ronneby:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

127 406

1999

Anslag

136 079

2000

Förslag

161 113

2001

Beräknat

186 7861

2002

Beräknat

211 6332

1 Motsvarar 183 838 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 204 848 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

9

108

100

150

150

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Högskolan i Karlskrona/Ronneby har i

budgetunderlaget bl.a. framhållit behovet av att

öka antalet helårsstudenter inom

grundutbildningen med 500 under åren 2000

2002.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Högskolan i Karlskrona/Ronneby har under

budgetåret 1998 redovisat färre

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom

beslutat takbelopp. Budgetåret 1998 redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande 1,2

miljoner kronor under takbeloppet. Antalet

sparade helårsprestationer vid utgången av år

1998 motsvarar 6,4 miljoner kronor.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Högskolan i

Karlskrona/Ronneby enligt tabellen ovan. För

magisterexamen har examensmålet redan

uppfyllts.

Högskolan i Karlskrona/Ronneby har i

regleringsbrev erhållit utbildningsuppdrag

avseende minsta antal helårsstudenter för år 1998

totalt och för de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts, såväl vad

avser det totala målet som vad avser målet för

antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 har förverkligats inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena redan under det andra året

i treårsperioden.

I enlighet med av regeringen givna mål har

andelen kvinnor inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningarna där kvinnor är

underrepresenterade ökat under åren 1997 och

1998.

Det särskilda åtagandet rörande den s.k. NT-

utbildningen har fullgjorts till 72 procent.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 118

år 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive

gäst- och timlärare) var 44 procent. 23 procent av

lärarna och 18 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor. Antalet professorer var 6 år 1998

(årsverken).

Högskolan i Karlskrona/Ronneby har i

enlighet med regeringens uppdrag redovisat ett

detaljerat kvalitetsutvecklingsprogram men har

inte lämnat en särskild redovisning över vad som

har genomförts under år 1998.

Högskolan har enligt regeringens uppdrag

särskilt redovisat sitt handlingsprogram och

åtgärder för år 1998 avseende samverkan med det

omgivande samhället samt vilka åtgärder som

vidtagits för att utveckla forskningsinformation

via Internet. Handlingsprogrammet torde ge

goda möjligheter till uppföljning av gjorda,

pågående och planerade aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning B27 Högskolan i Karlskrona/Ronneby

Tusental kronor

Takbelopp

146 485

Särskilt åtagande

- s.k. NT-utbildning

14 628

Summa

161 113

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B28 Högskolan i Karlskrona/Ronneby:

Forskning och forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

21 259

1999

Anslag

21 381

2000

Förslag

23 580

2001

Beräknat

34 1191

2002

Beräknat

45 0242

1 Motsvarar 33 580 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 43 580 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

För Högskolan i Karlskrona/Ronneby är det

viktigt att fortsätta utvecklingen inom det

tekniska vetenskapsområdet.

Resultatinformation

Högskolan har beslutat att bedriva forskning och

forskarutbildning inom ämnena Tillämpad

signalbehandling, Telekommunikationsteori,

Programvaruteknik och Datavetenskap.

Omfattningen av forskningsmedel har

minskat vid högskolan från 56 miljoner kronor

år 1997 till 54 miljoner kronor år 1998, varav 51,9

procent avser anslag.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp.

Resursfördelning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

Tekniskt

16 027

Övriga forskningsmedel

7 553

Summa

23 580

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som planeringsförutsättning för 2001 och 2002

bör gälla att Högskolan i Karlskrona/Ronneby

skall erhålla ytterligare 10 miljoner kronor per år

för forskning och forskarutbildning inom det

tekniska vetenskapsområdet.

B29 Malmö högskola:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Anslag

374 126

2000

Förslag

429 665

2001

Beräknat

477 7811

2002

Beräknat

524 2032

1 Motsvarar 470 352 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 507 738 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Malmö högskola har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

ytterligare 2 248 till och med år 2002.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Den 1 juli 1998 inrättades Malmö högskola.

Organisationskommittén för Malmö högskola

har drivit verksamheten och fungerat som

uppdragsgivare fram till den 30 juni 1998. Vid

inrättandet av den självständiga högskolan

övertogs lärarutbildningen och den tekniska

utbildningen samt övrig verksamhet som Lunds

universitet bedrivit vid enheterna

Lärarhögskolan i Malmö samt vid Lunds

Tekniska Högskola i Malmö. Den odontologiska

fakulteten vid Lunds universitet (den s.k.

Tandvårdshögskolan) överfördes den 1 januari

1999 till Malmö högskola.

Malmö högskola har under budgetåret 1998

redovisat färre helårsstudenter än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisade högskolan ett anslagssparande

uppgående till 4,7 miljoner kronor.

Malmö högskola har i regleringsbrev erhållit

utbildningsuppdrag avseende minsta antal

helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts till 94

procent vad avser det totala målet. Uppdraget

avseende antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har fullgjorts.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 136

år 1998 (andra halvåret). Andelen disputerade

lärare (exklusive gäst- och timlärare) var 29

procent. 56 procent av lärarna och 43 procent av

de disputerade lärarna var kvinnor. Antalet

professorer var 2,5 år 1998 (årsverken).

Malmö högskola har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redogjort för

kvalitetsarbetet under andra halvåret 1998 och

redovisat att ett kvalitetsutvecklingsprogram är

under utarbetande. Detta kommer att fastställas

under hösten 1999.

Malmö högskola har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället samt vilka åtgärder som vidtagits för

att utveckla forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet torde ge relativt goda

möjligheter till uppföljning av gjorda, pågående

och planerade aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning B29 Malmö högskola

Tusental kronor

Takbelopp

385 965

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

6 501

- tandvårdscentral

37 199

Summa

429 665

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (tak-

beloppet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B30 Malmö högskola: Forskning och

forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Anslag

50 915

2000

Förslag

51 388

2001

Beräknat

52 2131

2002

Beräknat

53 0871

1 Motsvarar 51 388 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp.

Resursfördelning B30 Malmö högskola

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

Medicinskt

29 805

Övriga forskningsmedel

21 583

Summa

51 388

B31 Högskolan i Kalmar:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

201 819

1999

Anslag

218 695

2000

Förslag

246 915

2001

Beräknat

270 3861

2002

Beräknat

289 3722

1 Motsvarar 266 137 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 280 143 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

9

72

100

150

150

Grundskol-

lärare 4 9

1

0

30

190

120

Gymnasie-

lärare

0

0

10

80

100

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Högskolan i Kalmar har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

100 per år.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Högskolan i Kalmar har under budgetåret 1998

redovisat färre helårsstudenter och

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom

beslutat takbelopp. Budgetåret 1998 avräknar

högskolan 2,8 miljoner kronor av tidigare

sparade helårsprestationer för att komma upp till

det av regeringen för högskolan fastställda

takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Högskolan i

Kalmar enligt tabellen ovan. För magisterexamen

bedöms att examensmålet kommer att uppfyllas.

Målen för de båda lärarutbildningarna kommer

sannolikt inte att nås.

Högskolan i Kalmar har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts till 98

procent, såväl vad avser det totala målet som vad

avser målet för antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom såväl de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena som inom

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9 och

gymnasielärarutbildningen.

I enlighet med av regeringen givna mål har

andelen kvinnor inom de tekniska och

naturvetenskapliga utbildningarna totalt sett ökat

något under åren 1997 och 1998. Inom den

natur-vetenskapliga utbildningen dominerar

kvinnorna stort med 70 procent. Andelen

kvinnor inom sjöbefälsutbildningen är av hävd

låg och svår att förändra på kort sikt. Andelen

män i lärarutbildningen har ökat något för varje

år på den barn- och ungdomspedagogiska

utbildningen medan den har minskat på

grundskollärarutbildningarna.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom såväl den barn- och ungdomspedagogiska

utbildningen som grundskollärarutbildningen

med inriktning mot undervisning i årskurserna

1 7.

De särskilda åtagandena har i stort fullgjorts

med undantag av den s.k. NT-utbildningen.

Åtagandet att anordna sådan utbildning har

fullgjorts till 72 procent.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 222

år 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive

gäst- och timlärare) var 29 procent. 34 procent av

lärarna och 33 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor. Antalet professorer var 5 år 1998

(årsverken).

Högskolan i Kalmar har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsarbete och lämnat en sammanfattning av

sitt kvalitetsutvecklingsprogram samt redogjort

för det kvalitetsarbete som har genomförts under

år 1998.

Högskolan har enligt regeringens uppdrag

särskilt redovisat sitt handlingsprogram och

åtgärder för år 1998 avseende samverkan med det

omgivande samhället samt vilka åtgärder som

vidtagits för att utveckla forskningsinformation

via Internet. Handlingsprogrammet torde ge

goda möjligheter till uppföljning av gjorda,

pågående och planerade aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning B31 Högskolan i Kalmar

Tusental kronor

Takbelopp

232 566

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

7 151

- fortbildning av journalister

7 198

Summa

246 915

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (takbelop-

pet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

B32 Högskolan i Kalmar: Forskning

och forskarutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

21 189

1999

Anslag

21 311

2000

Förslag, nytt1

23 509

2001

Beräknat

34 0462

2002

Beräknat

44 9503

1 Medel för forskning vid Högskolan i Kalmar beräknades budgetåret 1999 under

anslaget B53

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor.

2 Motsvarar 33 509 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 43 509 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall ligga fast. Se

vidare avsnitt 5.6.

Resultatinformation

Högskoleverket beslutade den 15 december 1998

att tilldela Högskolan i Kalmar

vetenskapsområdet naturvetenskap fr.o.m. den 1

januari 1999.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid Högskolan i Kalmar från 23,7 miljoner

kronor år 1997 till 41 miljoner kronor år 1998,

varav 51,6 procent avser anslag. Ökningen har

möjliggjort en satsning inom det

naturvetenskapliga fältet, framför allt inom

områdena akvatisk ekologi, biokemi och

biomedicin samt miljövetenskap.

Resurser för 2000

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp.

Resursfördelning B32 Högskolan i Kalmar

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

ANSLAG

2000

Naturvetenskapligt

17 056

Övriga forskningsmedel

6 453

Summa

23 509

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som planeringsförutsättning för 2001 och 2002

bör gälla att Högskolan i Kalmar skall erhålla

ytterligare 10 miljoner kronor per år för

forskning och forskarutbildning inom det

naturvetenskapliga vetenskapsområdet.

B33 Danshögskolan: Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

22 248

1999

Anslag

22 730

2000

Förslag

22 942

2001

Beräknat

23 3131

2002

Beräknat

23 7051

1 Motsvarar 22 942 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag som skall

gälla för högskolan.

Regeringens överväganden

Danshögskolan har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med 30.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom vissa

utbildningsområden. Förslag till fördelning av

nya platser på universitet och högskolor

redovisas i avsnitten 5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Budgetåret 1998 redovisade Danshögskolan

helårsprestationer motsvarande 2,9 miljoner

kronor över det av regeringen fastställda

takbeloppet. Det totala antalet helårsstudenter

vid Danshögskolan var 110.

Omfattningen av medel för konstnärligt

utvecklingsarbete till Danshögskolan har varit

tämligen konstant på 2,6 miljoner kronor för

åren 1997 och 1998. Under år 1998 har

merparten av dessa medel använts till att bekosta

professurer i koreografi samt danspedagogik.

Medel har även fördelats till olika projekt i syfte

att stärka dansens ställning som konstart i

samhället.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 24 år

1998. Av dessa utfördes 15 av kvinnor. Antalet

professorer var 2 år 1998 (årsverken).

Danshögskolan har i enlighet med regeringens

uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort för

det kvalitetsarbete som har genomförts under år

1998.

Danshögskolan har i enlighet med regeringens

uppdrag särskilt redovisat sitt handlingsprogram

och åtgärder för år 1998 avseende samverkan

med det omgivande samhället.

Handlingsprogrammet torde ge relativt goda

möjligheter till uppföljning av gjorda, pågående

och planerade aktiviteter.

Revisionens iakttagelser

Danshögskolan fick revisionsberättelse utan

någon invändning, men erhöll en

revisionsrapport på grund av att

årsredovisningen inte undertecknats av samtliga

styrelseledamöter vid Danshögskolan.

Regeringen förutsätter att årsredovisningen i

framtiden upprättas i enlighet med gällande

regler och förordningar.

Resurser för 2000

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 22 816 000

kronor. Resurser för konstnärligt

utvecklingsarbete har beräknats under anslaget

B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 2 671 000 kronor.

B34 Dramatiska institutet:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

53 284

1999

Anslag

54 675

2000

Förslag

56 200

2001

Beräknat

58 1411

2002

Beräknat

59 1241

1 Motsvarar 57 216 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag som skall

gälla för högskolan.

Regeringens överväganden

Dramatiska institutet har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med 12.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom vissa

utbildningsområden. Förslag till fördelning av

nya platser på universitet och högskolor

redovisas i avsnitten 5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Budgetåret 1998 redovisade Dramatiska

institutet helårsprestationer motsvarande 1,5

miljoner kronor över det av regeringen

fastställda takbeloppet. Det totala antalet

helårsstudenter vid Dramatiska institutet var

135.

Det särskilda åtagandet har fullgjorts.

Omfattningen av medel för konstnärligt

utvecklingsarbete till Dramatiska institutet har

varit tämligen konstant på 2,2 miljoner kronor

för åren 1997 och 1998. Under år 1998 har

konstnärligt utvecklingsarbete bl.a. omfattat

konstnärliga och pedagogiska utvecklingsprojekt

och seminarier.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 20 år

1998. Av dessa utfördes 9 av kvinnor. Antalet

professorer var 2 år 1998 (årsverken).

Högskoleverket har nyligen granskat och

bedömt kvalitetsarbetet vid högskolan

(Högskoleverkets rapportserie 1998:29R).

Högskoleverket har i sin bedömning av

kvalitetsarbetet givit utbildningsverksamheten

gott betyg men riktar kritik mot att organisation

och policy inte tillräckligt dokumenterats eller

uttryckts i skriftlig form.

Dramatiska institutet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort för

det kvalitetsarbete som har genomförts under år

1998.

Dramatiska institutet har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället samt vilka åtgärder som vidtagits för

att utveckla forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet ger små möjligheter till

uppföljning av gjorda, pågående och planerade

aktiviteter.

Resurser för 2000

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 56 074 000

kronor och har beräknats med hänsyn till den

totala dimensioneringen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2. Resurser för forskning har beräknats under

anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 2 262 000 kronor.

B35 Högskolan i Borås:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

177 718

1999

Anslag

167 702

2000

Förslag

192 351

2001

Beräknat

219 9151

2002

Beräknat

238 0432

1 Motsvarar 216 461 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 230 467 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

58

347

200

275

275

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Enligt budgetunderlaget har Högskolan i Borås

kapacitet och beredskap att fortsätta

utbyggnaden i minst samma takt som gällt för

den föregående femårsperioden.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Högskolan i Borås har under budgetåret 1998

redovisat fler helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 4 miljoner kronor över

takbeloppet. Högskolan har fler helårsstudenter

inom utbildningsområdet design än vad

regeringen avsett att högskolan maximalt skall

ersättas för.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Högskolan i

Borås enligt tabellen ovan. För magisterexamen

har

examensmålet redan uppfyllts.

Högskolan i Borås har i regleringsbrev erhållit

utbildningsuppdrag avseende minsta antal

helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts till 98

procent vad avser det totala målet. Uppdraget

avseende antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har fullgjorts till 96

procent.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 torde kunna förverkligas inom

de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 torde kunna förverkligas inom

den barn- och ungdomspedagogiska

utbildningen.

Det särskilda åtagandet rörande den s.k. NT-

utbildningen har fullgjorts till 79 procent.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid Högskolan i Borås från 7,6 miljoner kronor

år 1997 till 14,8 miljoner kronor år 1998, varav 62

procent avser anslag.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 155

år 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive

gäst- och timlärare) var 26 procent. 36 procent av

lärarna och 26 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor. Antalet professorer var 3 år 1998

(årsverken).

Högskolan i Borås har i enlighet med

regeringens uppdrag redovisat sitt

kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort för

det kvalitetsarbete som har genomförts under år

1998.

Högskolan i Borås har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället men inte vilka åtgärder som vidtagits

för att utveckla forskningsinformation via

Internet. Handlingsprogrammet ger små

möjligheter till uppföljning av gjorda, pågående

och planerade aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning B35 Högskolan i Borås

Tusental kronor

Takbelopp

172 847

Särskilt åtagande

- s.k. NT-utbildning

19 504

Summa

192 351

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (takbelop-

pet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2. Resurser för forskning har beräknats under

anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 9 350 000 kronor.

B36 Högskolan Dalarna:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

186 586

1999

Anslag

201 985

2000

Förslag

229 635

2001

Beräknat

252 8181

2002

Beräknat

271 4882

1 Motsvarar 248 858 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 262 864 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

0

5

60

150

150

Grundskol-

lärare 4-9

0

5

90

440

290

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Högskolan Dalarna har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

600.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Högskolan Dalarna har under budgetåret 1998

redovisat färre helårsstudenter och

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom

beslutat takbelopp. Budgetåret 1998 redovisar

högskolan ett anslagssparande uppgående till ca

2,4 miljoner kronor efter att ha avräknat sparade

helårsprestationer från budgetåret 1997.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Högskolan

Dalarna enligt tabellen ovan. Antalet avlagda

magisterexamina skall uppgå till minst 60. Målet

bedöms kunna uppnås med hälften. När det

gäller grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9 bedömer

regeringen att målet inte kommer att uppnås.

Högskolan Dalarna har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts till 93

procent vad avser det totala målet. Uppdraget

avseende antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har fullgjorts till 94

procent.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom grundskollärarutbildningen med inriktning

mot undervisning i årskurserna 4 9.

Högskolans särskilda åtagande att erbjuda s.k.

NT-utbildning har fullgjorts.

Omfattningen av forskningsmedel vid

Högskolan Dalarna har varit oförändrat, ca 60

miljoner kronor, mellan år 1997 och år 1998,

varav 42 procent avser anslag.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 199

år 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive

gäst- och timlärare) var 22 procent. 31 procent av

lärarna och 13 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor. Antalet professorer var 8 år 1998

(årsverken).

Högskolan Dalarna har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsarbete samt lämnat en sammanfattning

av sitt kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort

för det kvalitetsarbete som har genomförts under

år 1998.

Högskolan Dalarna har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället samt vilka åtgärder som vidtagits för

att utveckla forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet torde ge goda

möjligheter till uppföljning av gjorda, pågående

och planerade aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning

Tusental kronor

Takbelopp

215 142

Särskilt åtagande

- s.k. NT-utbildning

14 493

Summa

229 635

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (takbelop-

pet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

Resurser för forskning har beräknats under

anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 25 548 000 kronor.

B37 Högskolan på Gotland:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

40 725

1999

Anslag

57 697

2000

Förslag

69 957

2001

Beräknat

84 1821

2002

Beräknat

96 9982

1 Motsvarar 82 705 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 93 537 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Högskolan på Gotland har i budgetunderlaget

bl.a. framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen till

totalt 2 700 i slutet av budgetperioden.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Högskolan på Gotland inrättades den 1 juli 1998.

Under första halvåret bedrevs utbildningen av

Organisationskommittén för en ny högskola på

Gotland.

Högskolan på Gotland har under budgetåret

1998 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 3,4 miljoner kronor över

takbeloppet.

Högskolan har i regleringsbrev erhållit

utbildningsuppdrag avseende minsta antal

helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts, såväl vad

avser det totala målet som vad avser målet för

antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Andelen kvinnor inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har ökat under åren 1997

och 1998.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts

med undantag av den s.k. NT-utbildningen.

Åtagandet att anordna sådan utbildning har

fullgjorts till 70 procent.

Omfattningen av forskningsmedel var 6,4

miljoner kronor år 1998, varav 31 procent avser

anslag. De medel som anvisats för forskning år

1998 kommer till stor del att utnyttjas under år

1999.

Vid utgången av år 1998 hade högskolan 10

lärare varav 9 var disputerade. En av de

disputerade lärarna var kvinna.

Högskolan på Gotland har redovisat att ett

kvalitetsutvecklingsprogram är under

utarbetande. Det kommer att fastställas under

hösten 1999. Högskolan har inte redovisat några

genomförda kvalitetsåtgärder under år 1998.

Högskolan på Gotland har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället men inte vilka åtgärder som vidtagits

för att utveckla forskningsinformation via

Internet. Handlingsprogrammet torde ge relativt

goda möjligheter till uppföljning av gjorda,

pågående och planerade aktiviteter.

Revisionens iakttagelser

Högskolan på Gotland fick revisionsberättelse

utan invändning, men erhöll revisionsrapport på

grund av två olika versioner av årsredovisningen.

Riksrevisionsverket betonar vidare vikten av en

löpande ekonomisk uppföljning mot bakgrund

av att högskolan budgeterat ett underskott.

Regeringen förutsätter dels att årsredovisningen

upprättas i enlighet med gällande regler och

förordningar, dels att högskolan har en löpande

ekonomisk uppföljning.

Resurser för 2000

Resursfördelning B37 Högskolan på Gotland

Tusental kronor

Takbelopp

51 728

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

4 551

- beställarorganisation

4 678

- uppbyggnadskostnader

9 000

Summa

69 957

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (takbelop-

pet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2.

För år 2000 beräknas högskolan inte prestera

av regeringen planerat antal helårsstudenter och

helårsprestationer samtidigt som högskolan till

följd av uppbyggnaden har en svår ekonomisk

situation. För att klara ekonomin år 2000 ges

högskolan möjlighet att avräkna del av anslaget

som ett särskilt åtagande utan krav på

motprestation. Se vidare avsnitt 5.6. Resurser för

forskning har beräknats under anslaget B54

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid

vissa högskolor och uppgår till 2 022 000 kronor.

B38 Högskolan i Gävle:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

186 991

1999

Anslag

197 973

2000

Förslag

220 567

2001

Beräknat

243 3801

2002

Beräknat

261 8982

1 Motsvarar 239 578 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 253 584 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

18

26

120

180

180

Grundskol-

lärare 4 9

0

0

15

120

80

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Högskolan i Gävle har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

300 år 2001 och ytterligare 200 år 2002.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Högskolan i Gävle har under budgetåret 1998

redovisat färre helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisade högskolan ett anslagssparande

på 8 miljoner kronor som inte avräknats på

grund av otillräckligt antal helårsprestationer.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Högskolan i

Gävle enligt tabellen ovan. För magisterexamen

har högskolan fått examensrätt i flera nya ämnen.

Det kommer enligt regeringens bedömning att

vara svårt att nå målet. För

grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9 bedöms att målet

inte kommer att uppfyllas.

Högskolan i Gävle har i regleringsbrev erhållit

utbildningsuppdrag avseende minsta antal

helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts vad avser

det totala målet. Uppdraget avseende antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena har uppnåtts till

88 procent.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom såväl de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena som

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom såväl den barn- och ungdomspedagogiska

utbildningen som grundskollärarutbildningen

med inriktning mot undervisning i årskurserna

1 7.

Det särskilda åtagandet rörande den s.k. NT-

utbildningen har fullgjorts till 86 procent.

Från och med den 1 januari 1999 bedriver

Högskolan i Gävle vårdhögskoleutbildning på

uppdrag av Gävleborgs läns landsting.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid Högskolan i Gävle från 14,5 miljoner kronor

år 1997 till 24,8 miljoner kronor år 1998, varav 60

procent avser anslag.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 167

år 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive

gäst- och timlärare) var 29 procent. 39 procent av

lärarna och 24 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor.

Högskolan i Gävle har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort för

det kvalitetsarbete som har genomförts under år

1998.

Högskolan i Gävle har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället samt vilka åtgärder som vidtagits för

att utveckla forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet ger små möjligheter till

uppföljning av gjorda, pågående och planerade

aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning

Tusental kronor

Takbelopp

197 700

Särskilt åtagande

- s.k. NT-utbildning

22 867

Summa

220 567

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (takbelop-

pet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2. Resurser för forskning har beräknats under

anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 28 102 000 kronor.

Resurser för övertagandet av ansvaret för

verksamheten vid Byggd miljö i Gävle (BMG),

en institution vid Kungl. Tekniska högskolan,

har tillförts högskolan från utgiftsområde 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande, anslaget A6 Byggforskning och

beräknas under anslaget B54 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor. De överförda medlen uppgår till

13 000 000 kronor.

B39 Högskolan i Halmstad:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

 127 659

1999

Anslag

 137 379

2000

Förslag

156 075

2001

Beräknat

178 0661

2002

Beräknat

195 4422

1 Motsvarar 175 297 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 189 303 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

73

105

200

300

300

Grundskol

lärare 4-9

60

40

Gymnasie-

lärare

50

50

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Högskolan har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med 1

935 för perioden 2000 2002.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Högskolan i Halmstad har under budgetåret

1998 redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 1,6 miljoner kronor över

takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid högskolan

enligt tabell ovan. För magisterexamen bedöms

att examensmålet kommer att uppfyllas.

Högskolan i Halmstad har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts, såväl vad

avser det totala målet som vad avser målet för

antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningarna. Regeringens mål att öka andelen

kvinnor i dessa utbildningar under åren 1997 och

1998 har uppnåtts. Under år 1998 har ett tvåårigt

projekt med jämställdhetsaspekter för

utbildningen Datorsystemteknik avslutats.

Huvudsyftet med projektet var att reformera

utbildningen så att den blev mer attraktiv för

kvinnliga studenter. Målet att öka andelen män

inom de lärar- och vårdutbildningar där män är

underrepresenterade har däremot hittills inte

uppfyllts.

Det särskilda åtagandet rörande den s.k. NT-

utbildningen har fullgjorts till 95 procent.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid högskolan från 38 miljoner kronor år 1997

till 44,6 miljoner kronor år 1998, varav 48

procent avser anslag.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 179

år 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive

gäst- och timlärare) var 36 procent. 34 procent av

lärarna och 30 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor. Antalet professorer var 2 år 1998

(årsverken).

Högskolan i Halmstad har redovisat att

högskolan inte hade ett övergripande

kvalitetsutvecklingsprogram år 1998. Högskolan

har inte lämnat särskild redovisning för de

kvalitetsåtgärder som har genomförts under år

1998. Högskolan anger som skäl att den

genomgår en genomgripande

organisationsöversyn. Kvalitetsut-

vecklingsprogram är under utarbetande.

Högskolan i Halmstad har inte i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat

handlingsplan och åtgärder för år 1998 avseende

samverkan med det omgivande samhället eller

vilka åtgärder som vidtagits för att utveckla

forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogram är under utveckling.

Resurser för 2000

Resursfördelning B39 Högskolan i Halmstad

Tusental kronor

Takbelopp

146 323

Särskilt åtagande

- s.k. NT-utbildning

9 752

Summa

156 075

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (takbelop-

pet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2. Resurser för forskning har beräknats under

anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 21 510 000 kronor.

B40 Högskolan Kristianstad:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

150 031

1999

Anslag

155 421

2000

Förslag

171 620

2001

Beräknat

195 9371

2002

Beräknat

213 6952

1 Motsvarar 192 863 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 206 869 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

8

50

100

100

Grundskol-

lärare 4-9

380

250

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Högskolan har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med 1

150.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Högskolan Kristianstad har under budgetåret

1998 redovisat färre helårsstudenter och

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom

beslutat takbelopp. Budgetåret 1998 redovisar

högskolan ett anslagssparande uppgående till ca

9,6 miljoner kronor efter att ha tillgodogjort sig

tidigare sparade helårsprestationer från

budgetåret 1997.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid högskolan

enligt tabell ovan. För magisterexamen finns en

osäkerhet om examensmålet kommer att

uppfyllas.

Högskolan Kristianstad har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstu-denter har fullgjorts till 93

procent vad avser det totala målet. Uppdraget

avseende antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har fullgjorts.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningarna. Regeringens mål att öka andelen

kvinnor i dessa utbildningar under åren 1997 och

1998 har uppnåtts. Högskolan har, för att öka

antalet kvinnor, bjudit in kvinnliga

gymnasieelever för att under ett internat få möta

högskolans utbildningsmiljö och sociala liv.

Målet att öka andelen män inom de lärar- och

vårdutbildningar där män är underrepresenterade

har däremot hittills inte uppfyllts.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 kommer att kunna förverkligas

inom såväl barn- och ungdomspedagogisk

utbildning som grundskollärarutbildning med

inriktning mot undervisning i årskurserna 1 7.

Det särskilda åtagandet rörande den s.k. NT-

utbildningen har fullgjorts till ca 66 procent.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid högskolan från 5,6 miljoner kronor 1997 till

18,6 miljoner kronor år 1998, varav 73,6 procent

avser anslag.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 224

år 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive

gäst- och timlärare) var 28 procent. 50 procent av

lärarna och 30 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor.

Högskolan Kristianstad har redovisat att

högskolan inte hade ett övergripande

kvalitetsutvecklingsprogram år 1998. Högskolan

har inte lämnat särskild redovisning för de

kvalitetsåtgärder som har genomförts under år

1998. Kvalitetsutvecklingsprogrammet är under

utarbetande.

Högskolan Kristianstad har inte i enlighet

med regeringens uppdrag särskilt redovisat

handlingsplan och åtgärder för år 1998 avseende

samverkan med det omgivande samhället eller

vilka åtgärder som vidtagits för att utveckla

forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet är under utveckling.

Resurser för 2000

Resursfördelning B40 Högskolan Kristianstad

Tusental kronor

Takbelopp

163 493

Särskilt åtagande

- s.k. NT-utbildning

8 127

Summa

171 620

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (takbelop-

pet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2. Resurser för forskning har beräknats under

anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 13 895 000 kronor.

B41 Högskolan i Skövde:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

126 990

1999

Anslag

138 131

2000

Förslag

158 076

2001

Beräknat

180 0631

2002

Beräknat

197 4452

1 Motsvarar 177 299 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 191 305 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

19

29

50

80

80

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Högskolan i Skövde har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

ytterligare 1 200 platser huvudsakligen inom

teknisk-naturvetenskaplig utbildning.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Högskolan i Skövde har under budgetåret 1998

redovisat färre helårsstudenter och

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom

beslutat takbelopp. Vid utgången av budgetåret

1998 avräknar högskolan 2,8 miljoner kronor av

tidigare sparade helårsprestationer för att komma

upp till det av regeringen för högskolan

fastställda takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Högskolan i

Skövde enligt tabellen ovan. För magisterexamen

bedöms att det kan bli svårt att uppnå målet.

Högskolan i Skövde har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts till 99

procent vad avser det totala målet. Uppdraget

avseende antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har fullgjorts.

Högskolan har uppnått målet att inom de

naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna

öka andelen kvinnor, så att underrepresenterat

kön utgör mer än 40 procent.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 har redan under år 1998

kunnat förverkligas inom de naturvetenskapliga

och tekniska utbildningsområdena där antalet

helårsstudenter dubblerats i förhållande till

budgetåret 1993/94.

Det särskilda åtagandet rörande den s.k. NT-

utbildningen har fullgjorts till 85 procent.

Från och med den 1 januari 1999 bedriver

Högskolan i Skövde vårdhögskoleutbildning på

uppdrag av Västra Götalands läns landsting.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid Högskolan i Skövde från 15,2 miljoner

kronor år 1997 till 22,8 miljoner kronor år 1998,

varav 57 procent avser anslag. Ökningen har

möjliggjort en satsning för att skapa bättre

förutsättningar för verksamhetens utveckling.

Till detta hör bl.a. tillskapandet av en

forskningsnämnd och dess arbete med att

förbereda en ansökan om tekniskt

vetenskapsområde. Vidare har under år 1998 två

nya forskningsområden byggts ut, nämligen

bioinformatik samt språk- och talteknologi.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 125

år 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive

gäst- och timlärare) var 55 procent. 26 procent av

lärarna och 14 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor. Antalet professorer var 5 år 1998

(årsverken).

Högskolan i Skövde har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitets-arbete samt lämnat en sammanfattning

av sitt kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort

för det kvalitetsarbete som har genomförts under

år 1998.

Högskolan i Skövde har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället samt vilka åtgärder som vidtagits för

att utveckla forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet ger små möjligheter till

uppföljning av gjorda, pågående och planerade

aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning B41 Högskolan i Skövde

Tusental kronor

Takbelopp

144 423

Särskilt åtagande

- s.k. NT-utbildning

13 653

Summa

158 076

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (takbelop-

pet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2. Resurser för forskning har beräknats under

anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 13 193 000 kronor.

B42 Högskolan i

Trollhättan/Uddevalla:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

94 030

1999

Anslag

115 526

2000

Förslag

139 532

2001

Beräknat

161 0311

2002

Beräknat

178 1222

1 Motsvarar 158 543 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 172 549 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla har i

budgetunderlaget bl.a. framhållit behovet av att

öka antalet helårsstudenter till år 2002 med 500

varav 150 inom naturvetenskap och teknik.

Högskolan föreslår också en utbyggnad av

distansutbildningen med 25 helårsstudenter per

år under pe-

rioden 2000 2002.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla har under

budgetåret 1998 redovisat fler helårsprestationer

än vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp.

Vid utgången av budgetåret 1998 redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande 6,3

miljoner kronor över takbeloppet.

Högskolan har i regleringsbrev erhållit

utbildningsuppdrag avseende minsta antal

helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans i Trollhättan/Uddevalla

utbildningsuppdrag för år 1998 avseende

helårsstudenter har fullgjorts, såväl vad avser det

totala målet som vad avser målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 torde kunna förverkligas inom

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdet.

I enlighet med av regeringen givna mål har

andelen kvinnor inom högskoleingenjörs- och

teknikprogrammen ökat mellan åren 1997 och

1998 från 22 procent till 24 procent. Inom det

barn- och ungdomspedagogiska programmet

fortsatte män att vara kraftigt

underrepresenterade. Andelen män är 8 procent

för år 1998, vilket är oförändrat i förhållande till

år 1997.

Det särskilda åtagandet rörande den s.k. NT-

utbildningen har fullgjorts till 80 procent.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid Högskolan i Trollhättan/Uddevalla från 9

miljoner kronor år 1997 till 21 miljoner kronor

år 1998, varav 39,7 procent avser anslag.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 104

år 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive

gäst- och timlärare) var 20 procent. 31 procent av

lärarna och 34 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor.

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla har i

enlighet med regeringens uppdrag särskilt

redovisat sitt kvalitetsarbete samt lämnat en

sammanfattning av sitt

kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort för

det kvalitetsarbete som har genomförts under år

1998.

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla har i

enlighet med regeringens uppdrag särskilt

redovisat sitt handlingsprogram och åtgärder för

år 1998 avseende samverkan med det omgivande

samhället samt vilka åtgärder som vidtagits för

att utveckla forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet ger små möjligheter till

uppföljning av gjorda, pågående och planerade

aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning B42 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

Tusental kronor

Takbelopp

130 755

Särskilt åtagande

- s.k. NT-utbildning

8 777

Summa

139 532

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (takbelop-

pet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2. Resurser för forskning har beräknats under

anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 8 594 000 kronor.

B43 Idrottshögskolan i Stockholm:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

33 997

1999

Anslag

34 884

2000

Förslag

35 208

2001

Beräknat

35 7791

2002

Beräknat

36 3821

1 Motsvarar 35 208 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag som skall

gälla för Idrottshögskolan i Stockholm.

Regeringens överväganden

Idrottshögskolan i Stockholm har i

budgetunderlaget bl.a. framhållit behovet av att

successivt öka antalet helårsstudenter inom

grundutbildningen med 105 under perioden

2000 - 2002.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom vissa

utbildningsområden. Förslag till fördelning av

nya platser på universitet och högskolor

redovisas i avsnitten 5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Budgetåret 1998 redovisade Idrottshögskolan i

Stockholm helårsprestationer motsvarande 5

miljoner kronor över det av regeringen

fastställda takbeloppet. Det totala antalet

helårsstudenter vid Idrottshögskolan i

Stockholm var 375.

Omfattningen av forskningsmedel vid

Idrottshögskolan har ökat från 3,9 miljoner

kronor år 1997 till 4,9 miljoner kronor år 1998

varav 90 procent avser anslag.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 40 år

1998. Andelen disputerade lärare (exklusive gäst-

och timlärare) var 36 procent. 32 procent av

lärarna och 22 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor. En professor anställdes under år

1998.

Högskoleverket har nyligen granskat och

bedömt kvalitetsarbetet vid Idrottshögskolan

(Högskoleverkets rapportserie 1998:33R).

Högskoleverket har i sin bedömning bl.a.

framhållit att det i många avseenden pågår ett

engagerat kvalitetsarbete vid Idrottshögskolan

men att det saknas en systematiskt och långsiktig

strategi för genomförandet av detta.

Högskoleverket noterar dock att

Idrottshögskolan arbetar för ett nytt

måldokument.

Högskolan har i enlighet med regeringens

uppdrag särskilt redovisat en sammanfattning av

sitt kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort

för det kvalitetsarbete som har genomförts under

år 1998.

Idrottshögskolan har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället. Handlings-programmet är under

utveckling.

Resurser för 2000

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 35 083 000

kronor. Resurser för forskning har beräknats

under anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 5 444 000 kronor.

B44 Konstfack: Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

96 727

1999

Anslag

98 599

2000

Förslag

99 516

2001

Beräknat

101 0991

2002

Beräknat

102 7861

1 Motsvarar 99 516 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag som skall

gälla för högskolan.

Regeringens överväganden

Konstfack har i budgetunderlaget bl.a. framhållit

behovet av att öka antalet helårsstudenter inom

grundutbildningen med 56.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom vissa

utbildningsområden. Fördelning av nya platser

på universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Budgetåret 1998 redovisade Konstfack

helårsprestationer motsvarande 4,9 miljoner

kronor över det av regeringen fastställda

takbeloppet. Det totala antalet helårsstudenter

vid Konstfack var 604.

Konstfack hade under år 1998 ett särskilt

åtagande för en fortsatt satsning, från 1997, på

projekten Stadens ljus och Katarina Bangata.

Omfattningen av medel för konstnärligt

utvecklingsarbete till Konstfack har varit

tämligen konstant på 2,6 miljoner kronor för

åren 1997 och 1998. Under år 1998 har det

konstnärliga utvecklingsarbetet vid Konstfack

bl.a. omfattat en undersökning av

beröringspunkter mellan arkitektur och filosofi

kallad Filosofernas hus och ett projekt omkring

temat Att arbeta estetiskt.

Antalet lärarårsverken vid Konstfack var 83 år

1998. Andelen kvinnor bland lärarna var 31

procent. Antalet professorer var 10 år 1998

(årsverken).

Konstfack har i enlighet med regeringens

uppdrag kortfattat redogjort för sitt

kvalitetsarbete under år 1998, men inte redovisat

något kvalitetsutvecklingsprogram.

Konstfack har inte i enlighet med regeringens

uppdrag särskilt redovisat sitt handlingsprogram

och åtgärder för år 1998 avseende samverkan

med det omgivande samhället.

Resurser för 2000

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 99 390 000

kronor. Resurser för konstnärligt

utvecklingsarbete har beräknats under anslaget

B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 2 280 000 kronor.

B45 Kungl. Konsthögskolan:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

 45 749

1999

Anslag

 46 461

2000

Förslag

46 893

2001

Beräknat

47 7051

2002

Beräknat

 48 5721

1 Motsvarar 46 893 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och det

särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan.

Regeringens överväganden

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom vissa

utbildningsområden. Förslag till fördelning av

nya platser på universitet och högskolor

redovisas i avsnitten 5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Budgetåret 1998 redovisade Kungl.

Konsthögskolan helårsprestationer motsvarande

2,1 miljoner kronor över det av regeringen

fastställda takbeloppet. Det totala antalet

helårsstudenter vid Kungl. Konsthögskolan var

216.

Det särskilda åtagandet har fullgjorts.

Omfattningen av medel till konstnärligt

utvecklingsarbete till Kungl. Konsthögskolan har

varit tämligen konstant på drygt 1,2 miljoner

kronor för åren 1997 och 1998. Under år 1998

har medel fördelats till större projekt.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 30 år

1998. Av dessa utfördes 47 procent av kvinnor.

Antalet professorer var 9 år 1998 (årsverken).

Kungl. Konsthögskolan har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redogjort för sitt

kvalitetsarbete under år 1998, men inte redovisat

något kvalitetsutvecklingsprogram.

Kvalitetsarbetet har fokuserats på de

rekommendationer som framkom 1997 i

Högskoleverkets granskning och bedömning.

Kungl. Konsthögskolan har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället.

Resurser för 2000

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 46 733 000

kronor. Därutöver utgår ersättning motsvarande

34 000 kronor för det särskilda åtagandet

avseende utdelning av tre stipendier. Resurser för

forskning har beräknats under anslaget B54

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid

vissa högskolor och uppgår till 1 272 000 kronor.

B46 Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm: Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

81 574

1999

Anslag

87 506

2000

Förslag

88 319

2001

Beräknat

90 4311

2002

Beräknat

93 4522

1 Motsvarar 89 102 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 90 668 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm har i

budgetunderlaget framhållit behovet av att öka

antalet helårsstudenter inom grundutbildningen

med 20 under treårsperioden.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom vissa

utbildningsområden. Förslag till fördelning av

nya platser på universitet och högskolor

redovisas i avsnitten 5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Budgetåret 1998 redovisade Kungl.

Musikhögskolan i Stockholm helårsprestationer

motsvarande 0,7 miljoner kronor över det av

regeringen fastställda takbeloppet. Det totala

antalet helårsstudenter vid högskolan var 563.

Omfattningen av medel för konstnärligt

utvecklingsarbete till Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm har varit tämligen konstant på 2,7

miljoner kronor för åren 1997 och 1998. Det

konstnärliga utvecklingsarbetet inkluderar bl.a.

Centrum för musikpedagogisk forskning som

bedriver forskning och utvecklingsarbete kring

relationen musik och lärande.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 118

år 1998. Av dessa utfördes 28 procent av

kvinnor. Antalet professorer var 15 år 1998

(årsverken).

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts.

Högskolan har i enlighet med regeringens

uppdrag särskilt redogjort för sitt kvalitetsarbete

under år 1998, men inte redovisat något egentligt

kvalitetsutvecklingsprogram. Kvalitetsarbetet har

fokuserats på de rekommendationer som

framkom i Högskoleverkets granskning och

bedömning.

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm har inte i

enlighet med regeringens uppdrag särskilt

redovisat sitt handlingsprogram för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället. Handlingsprogrammet är under

utveckling.

Revisionens iakttagelser

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm fick

revisionsberättelse utan invändning, men erhöll

revisionsrapport på grund av att högskolan

redovisat en negativ kapitalutveckling samt att

kostnader och intäkter inte fördelats på

verksamhetsgrenar. Regeringen förutsätter att

högskolan vidtar åtgärder för att vända den

negativa kapitalutvecklingen samt att

årsredovisningen i framtiden upprättas i enlighet

med gällande regler och förordningar.

Resurser för 2000

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 85 265 000

kronor. Därutöver utgår ersättning motsvarande

2 929 000 kronor för särskilda åtaganden

avseende dirigentutbildning och

elektronmusikdirigentutbildning samt medel för

utbetalning av bidrag till Svenska Artisters och

Musikers Intresseorganisation (SAMI). Resurser

för forskning har beräknats under anslaget B54

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid

vissa högskolor och uppgår till 2 738 000 kronor.

B47 Lärarhögskolan i Stockholm:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

280 765

1999

Anslag

284 727

2000

Förslag

305 055

2001

Beräknat

334 8551

2002

Beräknat

350 6102

1 Motsvarar 329 493 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 339 269 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

10

89

200

300

300

Grundskol-

lärare 4 9

488

361

810

1 000

710

Gymnasie-

lärare

720

380

780

940

1 010

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Lärarhögskolan i Stockholm har i

budgetunderlaget bl.a. framhållit behovet av att

öka antalet helårsstudenter inom

grundutbildningen med minst 400.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Lärarhögskolan i Stockholm har under

budgetåret 1998 redovisat fler helårsprestationer

än vad som kan ersättas inom det beslutat

takbeloppet. Budgetåret 1998 redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande 17

miljoner kronor över takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Lärarhögskolan

i Stockholm enligt tabellen ovan. För

magisterexa-men bedöms att examensmålet

kommer att uppfyllas. När det gäller

grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4 9 samt

gymnasielärarexamen bedömer regeringen att

målen inte kommer att kunna uppnås.

Lärarhögskolan i Stockholm har i

regleringsbrev erhållit utbildningsuppdrag

avseende minsta antal helårsstudenter för år 1998

totalt och för de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstuden-ter har fullgjorts vad avser

det totala målet. Uppdraget avseende antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena har fullgjorts till

94 procent.

Målet att öka antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 torde kunna förverkligas inom

såväl grundskollärarutbildningen med inriktning

mot årskurserna 4 9 som

gymnasielärarutbildningen. Det av regeringen

givna målet att öka andelen män i

lärarutbildningarna har inte uppnåtts under åren

1997 och 1998.

Målet att minska antalet helårsstudenter inom

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 1 7 under åren 1997

1999 i förhållande till perioden 1993/94 1995/96

torde kunna förverkligas.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat vid

Lärarhögskolan i Stockholm från 39 miljoner

kronor år 1997 till 45,9 miljoner kronor år 1998,

varav 29 procent avser anslag. Ökningen har inte

givit utrymme för någon större förändring av

forskningsinriktningen.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 249

år 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive

gäst- och timlärare) var 21 procent. 65 procent av

lärarna och 50 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor. Antalet professorer var 6 år 1998

(årsverken).

Lärarhögskolan i Stockholm har i enlighet

med regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsarbete samt lämnat en sammanfattning

av sitt kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort

för det kvalitetsarbete som har genomförts under

år 1998.

Lärarhögskolan i Stockholm har i enlighet

med regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället samt vilka åtgärder som vidtagits för

att utveckla forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet torde ge goda

möjligheter till uppföljning av gjorda, pågående

och planerade aktiviteter.

Resurser för 2000

Resursfördelning B47 Lärarhögskolan i Stockholm

Tusental kronor

Takbelopp

283 381

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

6 826

- utveckling av lärarutbildning för döva och

hörselskadade

1 766

- rekryteringsinsatser för lärarstudenter med

utländsk bakgrund och annat modersmål än

svenska

606

- medel inför en samlad lokalisering

12 476

Summa

305 055

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (takbelop-

pet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2. Resurser för forskning har beräknats under

anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 14 606 000 kronor.

B48 Mälardalens högskola:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

267 925

1999

Anslag

295 865

2000

Förslag

314 951

2001

Beräknat

346 5031

2002

Beräknat

377 5412

1 Motsvarar 341 111 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 365 621 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Som underlag för högskolans fortsatta planering

redovisas i det följande antalet avlagda examina

under treårsperioden 1993/94 1995/96 och

tvåårsperioden 1997 1998 samt tidigare

fastställda examensmål för treårsperioderna

1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av examensmål för

treårsperioden 2003 2005.

Examensmål

EXAMEN

UTFALL

1993/94

-1995/96

UTFALL

1997

-1998

MÅL

1997

-1999

MÅL

2000

-2002

MÅL

2003

-2005

Magister-

examen

-

65

150

150

300

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Mälardalens högskola har i budgetunderlaget

bl.a. framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

2 570.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Mälardalens högskola har under budgetåret 1998

redovisat färre helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutat takbelopp. Budgetåret

1998 redovisade högskolan helårsprestationer

motsvarande 8,5 miljoner kronor under

takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Mälardalens

högskola enligt tabellen ovan.

Mälardalens högskola har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts.

Uppdraget avseende antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har fullgjorts till 98

procent.

I enlighet med av regeringen givna mål har

andelen kvinnor inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningarna där kvinnor är

underrepresenterade ökat under åren 1997 och

1998. Andelen män inom de vårdutbildningar

där män är underrepresenterade är dock i stort

konstant.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts.

Högskolan är sedan april 1999 miljöcertifierad

och uppfyller därmed miljöstandard ISO 14001.

Omfattningen av forskningsmedlen har ökat

vid Mälardalens högskola från 32 miljoner

kronor år 1997 till 42 miljoner kronor 1998,

varav 57 procent var anslagsfinansierat.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 348

år 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive

gäst- och timlärare) var 30 procent. 40 procent av

lärarna och 30 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor. En professor var anställd vid

högskolan.

Mälardalens högskola har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

kvalitetsutvecklingsprogram och redogjort för

det kvalitetsarbete som har genomförts under år

1998.

Mälardalens högskola har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sin

samverkan med det omgivande samhället under

år 1998 samt vilka åtgärder som vidtagits för att

utveckla forskningsinformation via Internet.

Handlingsprogrammet är under utveckling.

Resurser för 2000

Resursfördelning B48 Mälardalens högskola

Tusental kronor

Takbelopp

290 794

Särskilda åtaganden

- s.k. NT-utbildning

21 129

- verksamhet vid Idélab

3 028

Summa

314 951

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (takbelop-

pet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2. Resurser för forskning har beräknats under

anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 21 531 000 kronor.

B49 Operahögskolan i Stockholm:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

13 352

1999

Anslag

13 728

2000

Förslag

13 856

2001

Beräknat

14 0691

2002

Beräknat

14 2931

1 Motsvarar 13 856 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag som skall

gälla för högskolan.

Regeringens överväganden

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom vissa

utbildningsområden. Förslag till fördelning av

nya platser på universitet och högskolor

redovisas i avsnitten 5.3.1 och 5.3.2.

Operahögskolan föreslår ingen förändring av

antalet helårsstudenter.

Resultatinformation

Budgetåret 1998 redovisade Operahögskolan i

Stockholm helårsprestationer motsvarande

85 000 kronor över det av regeringen fastställda

takbeloppet. Det totala antalet helårsstudenter

vid högskolan var 39.

Under år 1998 har konstnärligt

utvecklingsarbete bl.a. omfattat en uppsättning

av den nyskrivna operan Lysistrate. Av medlen

för konstnärligt utvecklingsarbete under år 1998

har 59 procent använts för att täcka

professorernas löner.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 17 år

1998. Av dessa utfördes 7 av kvinnor. Antalet

professorer var 2 år 1998 (årsverken).

Operahögskolan i Stockholm har kortfattat

redogjort för vad högskolan anser vara sitt

kvalitetsarbete, men inte redovisat något

kvalitetsutvecklingsprogram.

Operahögskolan i Stockholm har i enlighet

med regeringens uppdrag särskilt redovisat

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället. Handlingsprogrammet torde ge

relativt goda möjligheter till uppföljning av

gjorda, pågående och planerade aktiviteter.

Resurser för 2000

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 13 730 000

kronor. Resurser för forskning har beräknats

under anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 2 158 000 kronor.

B50 Södertörns högskola:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

99 006

1999

Anslag

148 737

2000

Förslag

172 114

2001

Beräknat

208 8861

2002

Beräknat

236 1422

1 Motsvarar 205 635 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 228 687 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

högskolan.

Regeringens överväganden

För utbildningsuppdraget för treårsperioden

2000 2002 se vidare avsnitt 5.6.

Planeringsförutsättning för 2001 och 2002

Södertörns högskola har i budgetunderlaget bl.a.

framhållit behovet av att öka antalet

helårsstudenter inom grundutbildningen med

ytterligare 1 900 fördelat med 900 år 2000 och

500 för vart och ett av åren 2001 och 2002.

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom framför allt

de naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Förslag till fördelning av nya platser på

universitet och högskolor redovisas i avsnitten

5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Södertörns högskola har under budgetåret 1998

redovisat färre helårsstudenter och

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom

beslutat takbelopp. Vid utgången av budgetåret

1998 redovisade högskolan ett anslagssparande

motsvarande 7,2 miljoner kronor.

Södertörns högskola har i regleringsbrev

erhållit utbildningsuppdrag avseende minsta

antal helårsstudenter för år 1998 totalt och för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnitt 5.2.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts till 96

procent vad avser det totala målet. Uppdraget

avseende antalet helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har fullgjorts.

I enlighet med av regeringen givna mål har

andelen kvinnor inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena ökat under åren

1997 och 1998.

Högskolan redovisar ett underskott för

budgetåret 1998 motsvarande 23,5 miljoner

kronor. Uppbyggnaden av en ny högskola

innebär att högskolan har stora svårigheter att

finansiera sina utbildnings- och

investeringskostnader inom de ordinarie

ersättningsbeloppen för olika

utbildningsområden. Vidare måste lärare

anställas och lokaler finnas innan studenterna har

påbörjat sina studier och genererat ersättning för

genomförd prestation. Regeringen har mot

bakgrund av vad som ovan beskrivits givit

Södertörns högskola rätt att utnyttja det

uppkomna anslagssparandet från år 1998 på

totalt 11 miljoner kronor utan att sparande

behöver avräknas med genomförda prestationer.

Dessutom gavs högskolan ytterligare medel för

uppbyggnaden under budgetåret 1999

motsvarande 26,5 miljoner kronor.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid högskolan från 35,8 miljoner kronor år 1997

till 117,8 miljoner kronor år 1998, varav 27

procent avser anslag. En stor del av forskningen

finansieras med medel från Östersjöstiftelsen.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 104

år 1998. Andelen disputerade lärare (exklusive

gäst- och timlärare) var 78 procent. 38 procent av

lärarna och 37 procent av de disputerade lärarna

var kvinnor.

Södertörns högskola har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redogjort för sitt

kvalitetsarbete under år 1998 och redovisat att ett

kvalitetsutvecklingsprogram är under

utarbetande. Det kommer att fastställas under

hösten 1999.

Södertörns högskola har i enlighet med

regeringens uppdrag särskilt redovisat sitt

handlingsprogram och åtgärder för år 1998

avseende samverkan med det omgivande

samhället. Hand-lingsprogrammet ger små

möjligheter till uppföljning av gjorda, pågående

och planerade aktiviteter.

Under år 1999 har en särskild kommitté

tillsatts för att följa och stödja högskolans arbete

med att förbättra ledningen och kontrollen av

verksamheten samt att utveckla de

ekonomiadministrativa funktionerna.

Revisionens iakttagelser

Södertörns högskola fick revisionsberättelse utan

invändning, men erhöll revisionsrapport på

grund av bristande återrapportering i

resultatredovisningen och bristande rutiner vad

avser ekonomisk uppföljning.

Högskolan redovisar ett stort underskott och

räntekontokrediten har överskridits vid ett flertal

tillfällen under budgetåret. Riksrevisionsverket

betonar vikten av en löpande ekonomisk

uppföljning mot bakgrund av att högskolan

budgeterat ett underskott. Regeringen

förutsätter dels att årsredovisningen upprättas i

enlighet med gällande regler och förordningar,

dels att högskolan har en löpande ekonomisk

uppföljning.

Resurser för 2000

Resursfördelning

Tusental kronor

Takbelopp

169 086

Särskilt åtagande

- uppbyggnadskostnader

3 028

Summa

172 114

Den högsta sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer (takbelop-

pet) har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen år 2000 i enlighet med

vad som har redovisats under avsnitten 5.3.1 och

5.3.2. Resurser för doktorander som skall

handleda och undervisa vid Södertörns högskola

har beräknats under anslaget B14 Karolinska

institutet: Forskning och forskarutbildning.

Resurser för forskning har beräknats under

anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 12 321 000 kronor.

B51 Teaterhögskolan i Stockholm:

Grundutbildning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Anslag

21 924

1999

Anslag

22 332

2000

Förslag

22 540

2001

Beräknat

22 9011

2002

Beräknat

23 2811

1 Motsvarar 22 540 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag som skall

gälla för högskolan.

Regeringens överväganden

Enligt regeringens bedömning finns det ett

behov av ökad dimensionering inom vissa

utbildningsområden. Förslag till fördelning av

nya platser på universitet och högskolor

redovisas i avsnitten 5.3.1 och 5.3.2.

Resultatinformation

Budgetåret 1998 redovisade Teaterhögskolan

helårsprestationer motsvarande 0,4 miljoner

kronor över det av regeringen fastställda

takbeloppet. Det totala antalet helårsstudenter

vid högskolan var 68.

Omfattningen av medel för konstnärligt

utvecklingsarbete till Teaterhögskolan har varit

tämligen konstant på 2 miljoner kronor för åren

1997 och 1998.

Under år 1998 har det konstnärliga

utvecklingsarbetet bl.a. omfattat ett treårigt

projekt, Skådespelarens vägar . Nästan hälften

av resurserna för konstnärligt utvecklingsarbete

har liksom tidigare år använts för att finansiera

en professur i konstnärlig gestaltning.

Antalet lärarårsverken vid högskolan var 28 år

1998. Av dessa utfördes 13 av kvinnor. En

professor var anställd år 1998 (årsverken).

Teaterhögskolan i Stockholm har i enlighet

med regeringens uppdrag särskilt redogjort för

sitt kvalitetsarbete under år 1998, men inte

redovisat något kvalitetsutvecklingsprogram.

Kvalitetsarbetet har fokuserats på de

rekommendationer som framkom i

Högskoleverkets granskning och bedömning.

Teaterhögskolan i Stockholm har inte i

enlighet med regeringens uppdrag särskilt

redovisat sitt handlingsprogram och åtgärder för

år 1998 avseende samverkan med det omgivande

samhället. Högskolan har dock gjort en

redovisning av vidtagna åtgärder och pågående

verksamhet.

Revisionens iakttagelser

Teaterhögskolan har fått revisionsberättelse utan

invändning, men har erhållit revisionsrapport

bl.a. på grund av att budgetunderlag felaktigt har

bifogats årsredovisningen, resultat per

verksamhetsgren inte framgår och information

om förändrade redovisningsprinciper saknas.

Regeringen förutsätter att årsredovisningen i

framtiden upprättas i enlighet med gällande

regler och förordningar.

Resurser för 2000

Den sammanlagda ersättningen för

helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 22 414 000

kronor. Resurser för forskning har beräknats

under anslaget B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår

till 2 279 000 kronor.

B52 Enskilda och kommunala

högskoleutbildningar m.m.

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

1 461 190

Anslags-

sparande

15 690

1999

Anslag

1 488 850

Utgifts-

prognos

1 483 866

2000

Förslag

1 543 659

2001

Beräknat

1 841 8251

2002

Beräknat

1 932 8222

1 Motsvarar 1 804 168 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 853 190 tkr i 2000 års prisnivå.

Under detta anslag beräknas medel bl.a. med

anledning av avtal som staten ingått med enskilda

utbildningsanordnare samt statsbidrag till

kommuner och landsting.

Regeringens överväganden

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp.

Fördelning på anslagsposter

Tusental kronor

ANSLAGSPOST

BELOPP

1.

Chalmers tekniska högskola AB

- Grundutbildning

529 379

- Forskning och forskarutbildning

350 074

2.

Handelshögskolan i Stockholm

51 021

3.

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

- Grundutbildning

209 488

- Forskning och forskarutbildning

23 068

4.

Teologiska Högskolan, Stockholm

2 515

5.

Nybygget kristen samverkan för Örebro

Missionsskola

1 140

6.

Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen för

Johannelunds teologiska högskola

912

7.

Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska

Institut

7 531

8.

Ericastiftelsen

5 348

9.

Stiftelsen Stora Sköndal

6 134

10.

Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan

2 742

11.

Mervärdesskattekostnader för Chalmers

tekniska högskola AB och Stiftelsen

Högskolan i Jönköping

78 687

12.

Kommunala högskoleutbildningar

- Utbildning för vårdyrken

246 001

- Ingesunds Musikhögskola

21 661

13.

För regeringens fördelning

7 957

Summa

1 543 659

Anslagsposterna beräknas i de flesta fall som det

högsta belopp som kan betalas ut motsvarande

takbeloppet för statliga universitet och

högskolor. Ersättning utgår för helårsstudenter

och helårsprestationer samt i vissa fall för

forskning och forskarutbildning.

Enskilda utbildningsanordnare

1. Chalmers tekniska högskola AB

Ersättningen till Chalmers tekniska högskola

AB, regleras i ett särskilt ramavtal, som bolaget

och Stiftelsen Chalmers tekniska högskola har

träffat med staten den 1 juli 1994. Närmare

uppgifter om ersättning regleras för ett eller

flera år i ett särskilt avtal mellan staten och

bolaget om utbildnings- och

forskningsuppdrag.

De examina som Stiftelsen Chalmers tekniska

högskola har fått tillstånd att utfärda för bolaget

anges i förordningen (1993:956) om tillstånd att

utfärda vissa examina.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

har fullgjorts till 96 procent vad avser det totala

målet. Uppdraget avseende antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena har fullgjorts till

97 procent.

Högskolans särskilda åtagande att erbjuda s.k.

NT-utbildning har fullgjorts till 70 procent.

Enligt regeringens bedömning är det osäkert

huruvida examensmålen för forskarutbildningen

för treårsperioden 1997 1999 kommer att kunna

uppnås.

Det högsta belopp som bör kunna utgå för

budgetåret 2000 beräknas för

- grundutbildning till 529 379 000 kronor,

- forskning och forskarutbildning till

350 074 000 kronor.

2. Handelshögskolan i Stockholm

De examina som Handelshögskolan i Stockholm

har rätt att utfärda regleras i förordningen

(1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina.

Avtalet mellan staten och Handelshögskolan i

Stockholm, som godkändes av regeringen i juni

1993 och som gäller fr.o.m. den 1 juli 1994 t.o.m.

den 30 juni 2009, innebär att det högsta belopp

som kan utgå är 50 000 000 kronor per år (inkl.

bibliotek, studiestöd i forskarutbildningen och

ersättning per avlagd doktorsexamen).

Enligt avtalet skall årlig korrigering av

bidraget ske med hänsyn till förändringar i

basbeloppet sedan föregående år.

Med hänsyn till förändringarna i basbeloppet

beräknar regeringen det maximala bidrag som

kan utgå till Handelshögskolan i Stockholm

budgetåret 2000 till 51 021 000 kronor.

Högskoleverket har granskat och bedömt

kvalitetsarbetet vid högskolan (Högskoleverkets

rapportserie 1999:1R). Vid Handelshögskolan är

självreglering och lärande av den akademiska

verksamheten väl utvecklad men uppföljning av

resultat som grund för utveckling av

verksamheten kan utvecklas ytterligare.

3. Stiftelsen Högskolan i Jönköping

Statsbidraget till Stiftelsen Högskolan i

Jönköping regleras i ett särskilt ramavtal med

staten den 1 juli 1994. Närmare uppgifter om

ersättning regleras för ett eller flera år i ett

särskilt avtal mellan staten och stiftelsen om

utbildnings- och forskningsuppdrag.

De examina som Stiftelsen Högskolan i

Jönköping har fått tillstånd att utfärda för

Internationella Handelshögskolan i Jönköping

AB, Högskolan för lärarutbildning och

kommunikation i Jönköping AB och

Ingenjörshögskolan i Jönköping AB anges i

förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda

vissa examina.

Högskolans utbildningsuppdrag för år 1998

avseende helårsstudenter har fullgjorts, för såväl

det totala målet som vad avser målet för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena. Enligt

högskolans prognos kommer det

utbildningsuppdrag som fastställts för Stiftelsen

Högskolan i Jönköping för treårsperioden 1997

1999 att fullgöras.

Högskolans särskilda åtagande att erbjuda s.k.

NT-utbildning har fullgjorts.

Enligt regeringens bedömning kommer

högskolan att uppnå examensmålen för

forskarutbildningen för treårsperioden 1997

1999.

Det högsta belopp som bör kunna utgå för

budgetåret 2000 beräknas för

- grundutbildning till 209 488 000 kronor,

- forskning och forskarutbildning till

23 068 000 kronor.

4. Teologiska Högskolan, Stockholm

Teologiska Högskolan, Stockholm har enligt

förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda

vissa examina fått tillstånd att utfärda

högskoleexamen med inriktning på teologisk

utbildning och teologie kandidatexamen, 140

poäng.

Det avtal mellan staten och Teologiska

Högskolan, Stockholm, som godkändes av

regeringen i oktober 1993 och som började att

gälla den 1 juli 1993, innebär att det högsta

belopp som kan utgå per år till Teologiska

Högskolan, Stockholm, är 1 720 000 kronor i

1993 års prisnivå. Enligt avtalet skall omräkning

av bidraget ske enligt samma principer som gäller

för statliga lärosäten.

Regeringen föreslår utöver detta att

Teologiska Högskolan, Stockholm, fr.o.m. den 1

juli 2000 skall tilldelas medel för utbildning i

mänskliga rättigheter och demokratifrågor

motsvarande 50 helårsstudenter och

helårsprestationer och motsvarande 10

helårsstudenter och helårsprestationer för

utbildning i teologi. Se vidare avsnitt 5.3.1 samt

avsnitt 5.5.7.

Det högsta belopp som kan utgå till

Teologiska Högskolan, Stockholm, budgetåret

2000 beräknas till 2 515 000 kronor.

5. Nybygget kristen samverkan för Örebro

Missionsskola

Nybygget kristen samverkan har för Örebro

Missionsskola enligt förordningen (1993:956)

om tillstånd att utfärda vissa examina fått

tillstånd att utfärda högskoleexamen, teologisk

utbildning.

Det avtal mellan staten och Örebromissionen,

som godkändes av regeringen i oktober 1993 och

som började att gälla den 1 juli 1993 innebär att

det högsta belopp som kan utgå till skolan är

1 075 000 kronor per år i 1993 års prisnivå. Enligt

avtalet skall omräkning av bidraget ske enligt

samma principer som gäller för statliga lärosäten.

Regeringen föreslår utöver detta att Nybygget

 kristen samverkan för Örebro Missionsskola

fr.o.m. den 1 juli 2000 skall tilldelas medel för

utbildning i teologi motsvarande 8

helårsstudenter och helårsprestationer. Se vidare

avsnitt 5.3.1.

Det högsta belopp som kan utgå till Nybygget

 kristen samverkan för Örebro Missionsskola

budgetåret 2000 beräknas till 1 140 000 kronor.

6. Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen för

Johannelunds teologiska högskola

Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen har för

Johannelunds teologiska högskola enligt

förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda

vissa examina fått tillstånd att utfärda

högskoleexamen, teologisk utbildning.

Det avtal mellan staten och Evangeliska

Fosterlands-Stiftelsen, som godkändes av

regeringen i oktober 1993 och som började att

gälla den 1 juli 1993, innebär att det högsta

belopp som kan utgå per år till Evangeliska

Fosterlands-Stiftelsen för Johannelunds

teologiska högskola är 860 000 kronor i 1993 års

prisnivå. Enligt avtalet skall omräkning av

bidraget ske enligt samma principer som gäller

för statliga lärosäten.

Regeringen föreslår utöver detta att

Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen för

Johannelunds teologiska högskola fr.o.m. den 1

juli 2000 skall tilldelas medel för utbildning i

teologi motsvarande 7 helårsstudenter och

helårsprestationer. Se vidare avsnitt 5.3.1.

Det högsta belopp som kan utgå till

Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen för

Johannelunds teologiska högskola beräknas

budgetåret 2000 till 912 000 kronor.

7. Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut

Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut

har enligt förordningen (1993:956) om tillstånd

att utfärda vissa examina fått tillstånd att utfärda

högskoleexamen, musikpedagogisk utbildning

80 och 120 poäng.

Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen

Stockholms Musikpedagogiska Institut beräknas

budgetåret 2000 till 7 531 000 kronor.

8. Ericastiftelsen

Ericastiftelsen har enligt förordningen

(1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina

fått tillstånd att utfärda psykoterapeutexamen.

Det högsta belopp som kan utgå till

Ericastiftelsen beräknas budgetåret 2000 till

5 348 000 kronor.

9. Stiftelsen Stora Sköndal

Stiftelsen Stora Sköndal och Ersta

Diakonisällskap sammanförde den 1 januari 1998

sina utbildningsanstalter Sköndalsinstitutet och

Ersta högskola till en läroanstalt benämnd Ersta

Sköndal högskola och samarbetar i en gemensam

organisation. Huvudmannaskapet är emellertid

oförändrat. Stiftelsen Stora Sköndal och Ersta

Diakonisällskap är sålunda fortfarande

huvudmän för sina respektive utbildningar.

Stiftelsen Stora Sköndal har för Ersta Sköndal

högskola fått tillstånd att utfärda

socionomexamen och högskoleexamen,

kyrkomusikalisk utbildning enligt förordningen

(1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina.

Ersta Diakonisällskap har för Ersta Sköndal

högskola enligt samma förordning fått tillstånd

att utfärda sjuksköterskeexamen,

kandidatexamen i omvårdnadsvetenskap och

högskoleexamen, teologisk utbildning 80 poäng.

Ersta Diakonisällskap erhåller för Ersta

Sköndal högskola statsbidrag för utbildning till

sjuksköterskeexamen via statsbidrag till

Stockholms läns landsting under anslagsposten

12. Kommunala högskoleutbildningar, se nedan.

I anslaget beräknas medel för 22

kyrkomusiker. Dessa medel står till Stiftelsen

Stora Sköndals förfogande förutsatt att

utbildningen påbörjas och att övriga finansiärer

bidrar med sina delar av utbildningens

finansiering.

Vidare beräknas medel för samordnad

sjuksköterske- och socionomutbildning på

äldreområdet motsvarande 50 helårsstudenter

och helårsprestationer. Se vidare avsnitt 5.3.1.

Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen

Stora Sköndal för Ersta Sköndal högskola

beräknas budgetåret 2000 till 6 134 000 kronor.

10. Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan

Regeringen har genom ett särskilt beslut i april

1996 tilldelat Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan

statsbidrag för en påbyggnadsutbildning om 40

poäng i waldorfpedagogik för maximalt 100

helårsstudenter. Påbyggnadsutbildningen

startade hösten 1996.

I avvaktan på kommande proposition rörande

lärarutbildningen har anslagsposten beräknats till

2 742 000 kronor.

11. Mervärdesskattekostnader för Chalmers

tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i

Jönköping

Under anslaget har beräknats

mervärdesskattekostnader för Chalmers tekniska

högskola AB och Stiftelsen Högskolan i

Jönköping i enlighet med de ramavtal som

ingåtts mellan staten och respektive högskola.

Enligt avtalen skall staten ersätta högskolorna

för de mervärdesskattekostnader, som

uppkommer i den grundläggande

högskoleutbildningen och forskningen vid

Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen

Högskolan i Jönköping. Syftet är att garantera

konkurrensneutralitet gentemot statliga

högskolor och universitet.

Budgetåret 1998 anvisade staten 76,3 miljoner

kronor avseende ersättning för

mervärdesskattekostnader. Det sammanlagda

belopp som skall utbetalas för budgetåret 1998

uppgår till ca 197 miljoner kronor. Budgetåret

1999 anvisades 78 miljoner kronor. Enligt

prognoser kommer de samlade utgifterna för

mervärdesskattekostnader för år 1999 att uppgå

till ca 233 miljoner kronor. För att finansiera

kostnaderna avseende budgetåret 1999 kommer

regeringen att lägga fram förslag i en

tilläggsbudget om finansiering av

mervärdesskattekostnaderna för budgetåret

1999.

Anledningen till att utfallet blir så mycket

större än de anvisade beloppen är dels att

verksamhetens omfattning har ökat vid både

Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen

Högskolan i Jönköping, dels att

fastighetsbeståndet vid respektive högskola ägs

av särskilda bolag. Akademiska Hus AB övertog

ägandet av vissa fastigheter för Chalmers

tekniska högskola AB med anledning av

regeringens proposition Försäljning av vissa

högskolefastigheter vid Chalmers tekniska

högskola i Göteborg m.m. (prop. 1995/96:66,

bet. 1995/96:FiU03, rskr. 1995/96:52).

Sedermera har hyrorna blivit momsbelagda.

Detta har inneburit ökade

mervärdesskattekostnader för Chalmers tekniska

högskola AB.

För budgetåret 2000 prognostiseras

sammanlagt minst 265 miljoner kronor som

ersättning för mervärdesskattekostnader för

Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen

Högskolan i Jönköping. Med anledning av

utvecklingen av mervärdesskattekostnaderna

kommer regeringen att återkomma med förslag

på finansiering av kostnaderna avseende

budgetåret 2000 i en tilläggsbudget. I den

ekonomiska vårpropositionen (prop.

1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr.

1998/99:249) aviserades att utgiftsområde 16

tillförs ytterligare 200 miljoner kronor fr.o.m.

budgetåret 2001 för att finansiera

mervärdesskattekostnaderna.

12. Kommunala högskoleutbildningar

12.1. Utbildning för vårdyrken

Anslagsposten avser statsbidrag för

grundläggande vårdhögskoleutbildning för vilka

landsting eller kommuner är huvudmän. Vilka

examina som får utfärdas framgår av

högskoleförordningens (1993:100) bilaga 2.

I juni 1998 beslutade regeringen att inrätta en

kommission med uppgift att föreslå åtgärder för

att underlätta rekryteringen av personal till vård-

och omsorgssektorn samt närmare kartlägga

framtida utbildningsbehov inom denna sektor.

Kommissionen presenterade den 31 juli 1999 sitt

arbete i rapporten Den ljusnande framtid är vård

(Ds 1999:44). Enligt kommissionen bör

huvudmannaskapet för samtliga s.k.

landstingskommunala utbildningar föras över till

staten senast år 2001. Kommissionen föreslog

även att antalet nybörjarplatser på

sjuksköterskeutbildning skulle utökas med 1 000

senast höstterminen år 2002. Regeringen delar

denna bedömning. Vad gäller utökning av

sjuksköterskeutbildning med nuvarande

huvudmannaskap gäller dagens

finansieringsprincip, där landstingen finansierar

de utökade kostnader som inte täcks av det

riktade statsbidraget till landstingen.

I budgetpropositionen för 1999 (prop.

1998/99:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.1, bet.

1998/99:UbU1, rskr. 1998/99:98) lämnade

regeringen förslag till fördelning av nya platser

för år 2000. Av de föreslagna 20 000 platserna

kvarstod ett antal platser för senare fördelning.

Regeringen avser att fördela dessa i särskild

ordning. Vårdkommissionens förslag om en

utökning av sjuksköterskeutbildning kommer då

att beaktas. Se vidare avsnitt 5.3.1.

För denna utbildning fastställdes tidigare inte

ett takbelopp per kommun eller landsting. I

stället fastställdes ett maximalt antal

statsbidragsberättigade årsstudieplatser för varje

kommun eller landsting. Respektive landstings

bidrag fastställdes därefter på antalet

årsstudieplatser. Årsstudieplatser

överensstämmer med det begrepp som för de

statliga högskolorna kallas helårsstudenter.

Då alla landsting, förutom Jönköpings läns

landsting, från och med den 1 januari år 2000

genom avtal uppdragit åt statlig högskola att

bedriva utbildningen föreslår regeringen att

beräkningen av respektive landstings bidrag

baseras på helårsstudenter, dvs. det begrepp som

används för den statliga högskolan och på vilket

gällande avtal om vårdhögskoleutbildning

baseras. Därmed underlättas redovisningen,

samtidigt som tillförlitligheten i

återrapporteringen förbättras. Beräkningen kan

då göras på tidigare års uppnådda prestation.

Bidrag per landsting/kommun kan därmed

presenteras i budgetpropositionen.

Högskoleverket gör på regeringens uppdrag en

årlig sammanställning av antalet helårsstudenter

inom vårdområdet, på vilken nedanstående

belopp är beräknat. För beräkning av kommande

års bidrag, föreslår regeringen såväl bidrag per

landsting som högsta antal bidragsberättigade

helårsstudenter.

För budgetåret 2000 bör fastställas följande

bidrag per landsting/kommun, samt följande

högsta antal bidragsberättigade helårsstudenter:

Bidrag per landsting/kommun samt bidragsberättigade

helårsstudenter budgetåret 2000

LANDSTING/KOMMUN

KRONOR

HELÅRS-

STUDENTER

Stockholms läns landsting

38 528 000

3 123

Uppsala läns landsting

13 220 000

1 011

Sörmlands läns landsting

5 465 000

401

Östergötlands läns landsting

13 165 000

966

Jönköpings läns landsting

14 092 000

1 034

Kronobergs läns landsting

6 174 000

453

Kalmar läns landsting

4 089 000

348

Blekinge läns landsting

4 552 000

334

Skåne läns landsting

- varav tidigare Kristianstads läns

landsting

- varav tidigare Malmöhus läns

landsting

- varav tidigare Malmö kommun

28 362 000

509

1 148

800

Hallands läns landsting

4 157 000

305

Västra Götalands läns landsting

- varav tidigare Bohus läns landsting

- varav tidigare Älvsborgs läns landsting

- varav tidigare Skaraborgs läns

landsting

- varav tidigare Göteborgs kommun

40 968 000

226

698

494

1 588

Värmlands läns landsting

5 888 000

432

Örebro läns landsting

12 743 000

935

Västmanlands läns landsting

4 566 000

335

Dalarnas läns landsting

6 201 000

455

Gävleborgs läns landsting

6 760 000

496

Västernorrlands läns landsting

7 523 000

591

Jämtlands läns landsting

3 871 000

284

Västerbottens läns landsting

16 341 000

1 256

Norrbottens läns landsting

8 804 000

665

Gotlands kommun

532 000

54

12.2. Ingesunds Musikhögskola

Enligt Högskoleverkets författningssamling,

HSVFS 1997:2, har Värmlands läns landsting för

Ingesunds Musikhögskola rätt att utfärda

musiklärarexamen.

Det högsta belopp som kan utgå till Ingesunds

Musikhögskola beräknas budgetåret 2000 till

21 661 000 kronor.

B53 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m.

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

448 890

Anslags-

sparande

585 180

1999

Anslag

336 612

Utgifts-

prognos

421 000

2000

Förslag

451 293

2001

Beräknat

867 2991

2002

Beräknat

1 201 9792

1 Motsvarar 852 535 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 160 338 tkr i 2000 års prisnivå.

Detta anslag avser verksamhet inom

högskoleområdet för vilken medel inte har ställts

till förfogande under annat anslag. Anslaget avser

även bidrag till Svenska studenthemmet i Paris

samt bidrag till Sveriges Förenade Studentkårer.

Regeringens överväganden

Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått

från följande belopp.

Fördelning på anslagsposter

Tusental kronor

ANSLAGSPOST

BELOPP

1.

Svenska studenthemmet i Paris

1 271

2.

Finansiering av lånekostnader m.m.1

3.

Bidrag till Sveriges Förenade Studentkårer

191

4.

Distansutbildning

7 760

5.

Utveckling av lärarutbildning

31 583

6.

Insatser inom naturvetenskap och teknik

m.m.

190 484

7.

Jämställdhet

57 712

8.

Svenskundervisning i utlandet m.m.

6 843

9.

Konstnärligt utvecklingsarbete

4 000

10.

Övrig forskning

3 000

11.

Statlig ålderspensionsavgift för

utbildningsbidrag

48 328

12.

För regeringens fördelning

100 123

Summa

451 293

1 Anslagssparande 122 414 tkr från 1998.

Svenska studenthemmet i Paris

Bidraget har pris- och löneomräknats.

Finansiering av lånekostnader m.m.

Riksdagen har tidigare beslutat om investeringar

i inredning och utrustning för universitet och

högskolor enligt regeringens förslag i

propositionerna Högre utbildning för ökad

kompetens (prop. 1992/93:169, bet.

1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) och

Forskning för kunskap och framsteg (prop.

1992/93:170, bet. 1992/93:UbU22, rskr.

1992/93:390) samt i vissa fall enligt förslag i äldre

propositioner vilka riksdagen beslutat om.

Fr.o.m. budgetåret 1994/95 finansieras sådana

investeringar genom att universitet och

högskolor tar upp lån i Riksgäldskontoret. De

tidigare avsatta medlen för investeringar

finansierar i stället lånekostnaderna. Under

denna anslagspost har beräknats medel för

sådana tidigare beslutade ändamål som kommer

att realiseras under kommande budgetår.

Anslagsposten innehåller endast anslagssparande

från föregående år. Medlen kommer att fördelas

till universitet och högskolor genom särskilda

regeringsbeslut.

Utveckling av lärarutbildning

Regeringen återkommer beträffande medlens

användning i samband med propositionen om

den framtida lärarutbildningen. Se vidare avsnitt

5.3.5.

Jämställdhet

För insatser som följer av propositionen

Jämställdhet mellan kvinnor och män inom

utbildningsområdet (prop. 1995/96:164, bet.

1995/96:UbU18, rskr. 1995/96:405) ingår medel

i anslagsposten 7 för postdoktorala stipendier,

för gästprofessurer, för nya professurer och för

doktorandtjänster. Se vidare avsnitt 5.5.2.

Svenskundervisning i utlandet m.m.

Medel under anslagsposten beräknas finansiera

åtgärder som främjar undervisning i svenska och

om svenska förhållanden liksom information om

svensk utbildning och forskning i utlandet.

Medlen disponeras av Svenska institutet.

Övrig forskning

Medel för forskning inom IT-området m.m. har

förts till denna anslagspost (prop. 1997/98:1 utg.

omr. 16 avsnitt 5.2.7).

Statliga ålderspensionsavgifter för

utbildningsbidrag

Resurser för ökade utgifter för utbildningsbidrag

för forskarstuderande med anledning av

ålderspensionsreformen finns beräknade under

anslagposten.

För regeringens fördelning

Under anslagsposten finns bl.a. medel för

decentraliserade platser. Dessutom avser 14,1

miljoner kronor Distansutbildningsmyndigheten

att användas till distansutbildning inom

högskolan.

B54 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa

högskolor

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

438 686

Anslags-

sparande

0

1999

Anslag

198 838

Utgifts-

prognos

198 838

2000

Förslag

192 178

2001

Beräknat

195 3121

2002

Beräknat

198 6361

1 Motsvarar 192 178 tkr i 2000 års prisnivå.

Under detta anslag beräknas all ersättning

inklusive ersättning för lokalhyror och kostnader

för inredning och utrustning som är förenad

med forskning vid högskolor som inte har

vetenskapsområden samt konstnärligt

utvecklingsarbete vid de konstnärliga

högskolorna i Stockholm.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och

resurserna som riksdagen beslöt om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) samt

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1997/98:108) för

treårsperioden 1997 1999 skall fortsatt gälla.

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp.

Fördelning på anslagsposter

Tusental kronor

ANSLAGSPOST

BELOPP

1. Danshögskolan

2 671

2. Dramatiska institutet

2 262

3. Högskolan i Borås

9 350

4. Högskolan Dalarna

25 548

5. Högskolan på Gotland

2 022

6. Högskolan i Gävle

28 102

7. Högskolan i Halmstad

21 510

8. Högskolan Kristianstad

13 895

9. Högskolan i Skövde

13 193

10. Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

8 594

11. Idrottshögskolan i Stockholm

5 444

12. Konstfack

2 680

13. Kungl. Konsthögskolan

1 272

14. Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

2 738

15. Lärarhögskolan i Stockholm

14 606

16. Mälardalens högskola

21 531

17. Operahögskolan i Stockholm

2 158

18. Södertörns högskola

12 321

19. Teaterhögskolan i Stockholm

2 279

Summa

192 178

Medel för konstnärligt utvecklingsarbete

beräknas även under anslagen till Lunds

universitet, Göteborgs universitet, Umeå

universitet och Luleå tekniska universitet.

Anslagsposten 6. Högskolan i Gävle har

tillförts 13 miljoner kronor från utgiftsområde

18 anslaget A6 Byggforskning.

Resultatbedömning

Högskolorna har för budgetåret 1998 anvisats

permanenta forskningsresurser. Utöver dessa har

högskolorna erhållit betydande externa

forskningsresurser. Detta vittnar om en hög

kvalitet i forskningen, som är i ett skede av stark

utveckling. Högskolorna har betydelse för

utvecklingen av det regionala näringslivet och

offentlig verksamhet, för tekniköverföring och

forskningsinformation, men också för den

regionala rekryteringen till högre utbildning.

Det konstnärliga utvecklingsarbetet är en

väsentlig del av de konstnärliga högskolornas

verksamhet och höjer grundutbildningens

kvalitet.

Resurser för 2000

Resurserna för forskning vid högskolorna

uppgår budgetåret 2000 till 192,2 miljoner

kronor.

B55 Sunet

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

64 310

Anslags-

sparande

75 618

1999

Anslag

34 995

Utgifts-

prognos

59 922

2000

Förslag

75 692

2001

Beräknat

128 5541

2002

Beräknat

37 5812

1 Motsvarar 126 157 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 36 157 tkr i 2000 års prisnivå.

Under år 1998 har Sunet fullgjort nästan alla de

uppgifter som anges i regeringsbeslutet den 21

november 1996 och i budgetpropositionen för

1997. I dag har samtliga universitet och

högskolor förbindelser med kapaciteten 155

Mbit/s. Kungl. biblioteket och de statliga

centrala museerna har anslutits med förbindelser

på 10 Mbit/s. Vad däremot gäller att erbjuda

huvudbibliotek, länsbibliotek och länsmuseer

Internetanslutning har måluppfylleslen inte varit

tillfredsställande. Sammanlagt har nu ett 70-tal

bibliotek och museer anslutits.

Förbindelsen till USA är central för de

nordiska länderna och i januari 1999

uppgraderades NORDUnets USA-förbindelse

till 310 Mbit/s. Tack vare de nordiska ländernas

framstående position som IT-användare har

också NORDUnet som första icke-amerikanska

nät tecknat ett avtal med det amerikanska

konsortiet Internet 2. Nordiska universitet

kommer därigenom att kunna samarbeta med

amerikanska universitet kring utvecklingen av

applikationer för Internet.

Budget för avgiftsfinansierad verksamhet

Tusental kronor

UPPDRAGSVERKSAMHET

INTÄKTER

KOSTNADER

RESULTAT

Utfall 1998

3 146

77 113

-73 967

Prognos 1999

80 200

140 622

-60 422

Budget 2000

80 200

174 359

-94 159

Regeringens överväganden

Sunet redovisar ett anslagsbehov om 159

miljoner kronor för 2000, 211 miljoner kronor

för 2001 och 260 miljoner kronor för 2002.

Regeringen gav 1998 Sunet tillstånd att ta ut en

avgift för att finansiera verksamheten. För 1999

uppgår den till ca 80 miljoner kronor.

Regeringen anser att den planerade utveckling

som Högskoleverket har redovisat för Sunet bör

äga rum under förutsättning att antagandet att

trafikvolymen fördubblas varje år stämmer.

Anslaget förstärks därför med 40 miljoner

kronor för budgetåret 2000 och med ytterligare

50 miljoner kronor för budgetåret 2001. En

fortsatt årlig avgiftsfinansiering på ca 80 miljoner

kronor för perioden bedöms därför som rimlig.

B56 Ersättningar för klinisk

utbildning och forskning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

1 568 170

Anslags-

sparande

0

1999

Anslag

1 056 161

Utgifts-

prognos

1 056 161

2000

Förslag

1 600 913

2001

Beräknat

1 642 8571

2002

Beräknat

1 686 0641

1 Motsvarar 1 600 913 tkr i 2000 års prisnivå.

Från anslaget utgår ersättning till vissa landsting

enligt avtal om samarbete om läkarutbildning

och forskning m.m. samt om samarbete om

tandläkarutbildning och forskning m.m.

Sedan avtalen ingicks har mål- och

resultatstyrning samt ett nytt

resurstilldelningssystem införts för den statliga

högskolan vilket gör väsentliga delar av avtalen

obsoleta. Regeringen tillkallade i juni 1997 en

utredare med uppdrag att biträda

Utbildningsdepartementet med att genomföra

en översyn och omförhandling av avtalen. Vid

diskussioner med en förhandlingsdelegation

utsedd av berörda landsting framkom att

landstingen inte var beredda att sluta nya avtal.

Regeringen beslutade i december 1998 att säga

upp avtalen. Avtalen har en uppsägningstid om

fem år. Se vidare avsnitt 5.3.4.

Regeringens överväganden

Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått

från följande belopp.

Medicinsk utbildning och forskning

Tusental kronor

Uppsala universitet

188 597

Lunds universitet

303 353

Göteborgs universitet

314 141

Umeå universitet

153 540

Linköpings universitet

118 485

Karolinska institutet

437 791

Odontologisk utbildning och forskning

Tusental kronor

Göteborgs universitet

48 315

Umeå universitet

36 691

B57 Universitets och högskolors

premier för de statliga

avtalsförsäkringarna

Anslagsutveckling

Tusental kronor

2000

Förslag

1 557 530

Nytt anslag

2001

Beräknat

1 587 1231

2002

Beräknat

1 618 8661

1 Motsvarar 1 557 530 tkr i 2000 års prisnivå.

Under detta anslag beräknas ersättning premier

för statliga avtalsförsäkringar.

Regeringens överväganden

Regeringen har beräknat ramanslaget till

1 577 530 000 kronor. I budgetpropositionen för

1999 (prop. 1998/99:1) aviserade regeringen att

justeringar skulle göras av anslagen för

förvaltningsändamål för år 2000 som en följd av

ändrade finansieringsprinciper för

avtalsförsäkringarna på det statliga området.

Berörda myndigheter kommer att till sina

respektive ramanslag tillföras medel som

motsvarar myndighetens ökade kostnader för de

statliga ålderspensionsavgifterna. Universitet och

högskolor har mer än ett anslag för sin

verksamhet vilket, tillsamman med resurs-

tilldelningssystemet för grundutbildningen, gör

det olämpligt att justera respektive anslag. För

ändamålet har i stället anslaget B57 Universitets

och högskolors premier för de statliga

avtalsförsäkringarna tillskapats.

9 Högskolemyndigheter m.fl.

C1 Högskoleverket

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

124 610

Anslags-

sparande

41 970

1999

Anslag

129 405

Utgifts-

prognos

155 730

2000

Förslag

131 775

2001

Beräknat

134 0111

2002

Beräknat

136 3971

1 Motsvarar 131 775 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kom-

pensation för premierna för avtalsförsäkringarna.

Anslaget har tillförts 2 370 000 kronor.

Resultatinformation

Målet för Högskoleverkets verksamhet är att ge-

nom uppföljning, utvärdering och tillsyn bidra

till att förbättra och förnya den högre utbild-

ningen och forskningen vid universitet och hög-

skolor.

Extern utvärdering

Högskoleverket tillkallade hösten 1997 en extern

grupp som fick i uppgift att utvärdera Högskole-

verket. Utvärderingen omfattade verksamhetens

resultat, verkets ambitionsnivå samt om verk-

samheten motsvarar statsmakternas intentioner

och förväntningar. Resultatet av utvärderingen

visar att Högskoleverket väl har fullgjort och

fullgör sin uppgift som nationell högskolemyn-

dighet. Utvärderingen publicerades i rapporten

Framgång måste ständigt vinnas på nytt

(Högskoleverket 1998:11S).

Kvalitetsbedömningar av högre utbildning och

forskning

En första omgång bedömningar av kvalitetsar-

betet vid samtliga universitet och högskolor av-

slutades under 1998. Ett av de viktigaste resulta-

ten är att synen på kvalitetsarbete har förändrats

och att medvetenheten om dess betydelse har

ökat. Utifrån erfarenheterna av den första be-

dömningsomgången redogör verket i rapporten

Fortsatt granskning och bedömning av kvalitet-

sarbetet vid universitet och högskolor

(Högskoleverket 1998:21R) för vad som skall

bedömas och hur bedömningen skall genomföras

under perioden 1998 2002.

Under år 1998 avslutades flera nationella

utvärderingar, bl.a. av arkitektutbildningen och

magisterexamen. I utvärderingen av magisterexa-

men ingick fem ämnen vid tjugo institutioner vid

ett tiotal högskolor och universitet. Utvärdering-

en ligger till grund för ett pågående projekt om

breddad magisterexamen som syftar till att stu-

dera behovet av och förutsättningar för att införa

en ny typ av magisterexamen i Sverige.

Antalet genomförda examensrättsprövningar

uppgick under år 1998 till 100. Prövningarna har

till största delen gällt magisterexamensrätt inom-

humaniora, samhällsvetenskap, vård och teknik.

Måluppfyllelsen har varit god beträffande

pröv-ningar av examensrätter, professurer,

universitet och vetenskapsområden. (se vidare

avsnitt 5.5.1).

Beskrivning och analys av högskolan och dess om-

värld

Högskoleverket ansvarar för statistik om verk-

samheten för universitet och högskolor. Statisti-

ken sammanställs varje år i Årsrapport för uni-

versitet och högskolor. Statistiken görs även

tillgänglig i verkets, på Internet tillgängliga, data-

bas för nationell uppföljning (NU-databasen).

Antalet besök i databasen uppgick år 1998 till

54 000.

Rättssäkerhet inom högskolan

En betydande del av verkets tillsynsärenden har

initierats efter anmälningar från enskilda. Målet

är att se till att lagar och förordningar inom hög-

skoleområdet följs och att allmänhetens och en-

skilda individers främst studenters behov och

intressen tillgodoses. I tillsynsrapporten Rättssä-

ker examination (Högskoleverket 1998:39R) ut-

reds syftet med hur examinationsfrågor skall el-

ler bör hanteras inom den grundläggande

högskoleutbildningen.

Stöd- och utvecklingsinsatser för universitet och

högskolor

Rådet för grundläggande högskoleutbildning har

till uppgift att främja utvecklingsinsatser som

syftar till pedagogisk förnyelse och utveckling av

utbildningens kvalitet, bl.a. genom att fördela

medel till projekt. (se avsnitt 5.5.5)

Rekrytering till högre utbildning

Högskoleverket ansvarar för att öka kunskaper-

na om och intresset för högre utbildning. Data-

basen ASKen (Automatisk studiekatalog), som

innehåller information om utbildningar vid

samtliga universitet och högskolor, hade under

1998 nära 3 miljoner förfrågningar.

Genom NOT-projektet, som bedrivs i samar-

bete med Statens skolverk, arbetar verket för att

stimulera intresset för teknisk och naturveten-

skaplig utbildning. (se avsnitt 5.3.3)

Vidare ansvarar verket för Högskoleprovet

som är ett viktigt instrument vid antagning till

högre utbildning. Under år 1998 anmälde sig

drygt 141 000 personer.

Högskoleverket ansvarar även för det

nationella systemet för forskningsinformation på

Internet, Safari. (se avsnitt 5.5.5)

Internationell rörlighet för studenter och akade-

miskt utbildade

Högskoleverket stöder högskolornas internatio-

nella kontakter och främjar rörligheten för stu-

denter, lärare och forskare. Verket är nationellt

kontor för EU:s studentutbytesprogram

Erasmus och för Tempus, EU:s särskilda stöd-

program för Öst- och Centraleuropa.

Vidare ansvarar verket för bedömningar av ut-

ländska högskoleutbildningar och jämför dessa

med motsvarande svenska, till stöd för framför

allt invandrares inträde på arbetsmarknaden.

Det svenska universitetsdatornätet - SUNET.

Högskoleverket är ansvarigt för universitetsda-

tornätet Sunet (se anslaget B 55) .

Övriga uppgifter

Verket svarar för kansliuppgifter till Överkla-

gandenämnden för högskolan samt Högskolans

avskiljandenämnd.

Vidare genomförde verket 6 regeringsuppdrag

samt påbörjade ytterligare 5 under 1998.

Högskoleverket har på regeringens uppdrag

analyserat risker i samband med 2000-årsskiftet

och gett stöd åt universitet och högskolor vid

planering, prioritering och genomförande av an-

passningsåtgärder. Verkets slutsatser är att hög-

skolornas beredskap generellt sett är god och att

eventuella störningar i samband med millennie-

skiftet sannolikt endast kommer att vara av

mindre omfattning.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

INTÄKTER

KOSTNADER

RESULTAT

Utfall 1998

17 853

16 531

-1 450

Prognos 1999

16 250

17 700

-1 450

Budget 2000

16 250

17 700

-1 450

C2 Verket för högskoleservice

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

9 892

Anslags-

sparande

2 584

1999

Anslag

10 177

Utgifts-

prognos

12 761

2000

Förslag

12 171

2001

Beräknat

12 3711

2002

Beräknat

12 5862

1 Motsvarar 12 171 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 12 171 tkr i 2000 års prisnivå.

Verket för högskoleservice (VHS) ansvarar för

den samordnade antagningen till grundläggande

högskoleutbildning. Utöver detta biträder VHS

universitet, högskolor och andra myndigheter

vid upphandling.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Antalet sökande under år 1998 var drygt 172 000

personer, vilket är jämförbart med föregående år

då knappt 174 000 personer sökte. Antalet

antagna har däremot ökat med knappt 4 000 från

år 1997 till totalt 58 000 år 1998.

Tyngdpunkten i VHS arbete ligger i

antagningen till höstterminen. Inför

höstterminen 1998 antog VHS studenter till

1 408 utbildningsprogram som kan jämföras med

antagningen till vårterminen 1999, som

omfattade 174 program.

Upphandlingsverksamheten har under året

minskat något i omfattning p.g.a.

personalavgångar. Under år 1998 genomfördes

49 stycken upphandlingar över EU:s

tröskelvärde, med en total omsättning på 238

miljoner kronor. I förhållande till föregående år

är detta en minskning med 21 upphandlingar.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

INTÄKTER

KOSTNADER

RESULTAT

Utfall 1998

54 053

51 330

2 907

Prognos 1999

51 330

51 330

0

Budget 2000

52 450

52 450

0

C3 Centrala studiestödsnämnden

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

339 099

Anslags-

sparande

-1 575

1999

Anslag

313 566

Utgifts-

prognos

373 566

2000

Förslag

343 250

2001

Beräknat

332 6731

2002

Beräknat

338 4192

1 Motsvarar 327 250 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 327 250 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringen föreslår på tilläggsbudget i denna

proposition att förvaltningsanslaget till Centrala

studiestödsnämnden (CSN) höjs engångsvis för

budgetåret 1999 med 61 miljoner kronor med

anledning av kostnadsökningar avseende data-

drift och utveckling samt ökade ärendevolymer.

Volymökningen har uppkommit till följd av

regeringens fortsatta satsning på vuxen- och

högskoleutbildning. Anslagsmedlen för

budgetåret 1999 kommer sammantaget att

uppgå till 375 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

CSN:s årsredovisning för år 1998 visar att

myndigheten har lyckats uppfylla de för

myndigheten fastställda målen bättre än under år

1997. Genom regeringens satsning på nya platser

inom högskolan och vuxenutbildningen ökade

pressen kraftigt på CSN under hösten 1997.

Pressen fortsatte att stiga under föregående år

och förväntas även att stiga innevarande år. Det

stora antalet studerande som ansöker om det

särskilda utbildningsbidraget kräver betydande

arbetsinsatser. Det totala antalet ansökningar om

studiestöd har ökat med 6,7 % under föregående

år samtidigt som också antalet

återbetalningsskyldiga låntagare ökade.

Servicenivån under 1998 har varit enligt följande

nyckeltal:

Nyckeltal för CSN:s verksamhet

Verksamhet

1996

1997

1998

 Ärendeutveckling

974 962

1 147 014

1 186 454

Behandlingstid högst3

veckor - studiemedel

82,7%

66,0%

70,8%

Behandlingstid 3 veckor -

utlandsstudier

44,3%

42,2%

50,5%

Behandlingstid 3 veckor -

särskilt utbildningsbidrag

44,3%

47%

Behandlingstid 3 veckor -

SVUX

98,7%

95,6%

96,1%

Behandlingstid 3 veckor -

SVUXA

54,4%

43,5%

45,0%

 Antal besvarade

telefonsamtal

87,5%

68,8%

85,9%

Som redan nämnts har CSN för år 1998 med

hjälp av ökade resurser kunnat förbättra sin

service till de studerande och låntagarna. Trots

detta har man fortfarande inte nått 1996 års

service-nivå.

Antalet personer som får studiestöd under år

1999 beräknas uppgå till nästan en miljon och

antalet låntagare till drygt 1,3 miljoner personer.

Under hela femårsperioden som kunskapslyftet

pågår bedöms efterfrågan på vuxenstudiestöd

vara hög.

Regeringen tillkallade i december 1997 en

särskild utredare som fick uppdraget att göra en

översyn av CSN:s nuvarande organisation och

resursbehov för administrationen av

myndighetens samtliga verksamheter (Dir.

1997:143). Uppdraget slutredovisades i

november 1998 genom betänkandet CSN - en

myndighet i ständig förändring (SOU

1998:131). Betänkandet har remissbehandlats.

Förslagen i betänkandet ingår i underlaget för

det översynsarbete beträffande myndighetens

organisation och arbete som CSN:s ledning

bedriver. Vidare skall utredningsmaterialet

användas i den arbetsgrupp som

Utbildningsdepartementet avser att tillsätta i

syfte att se över och lämna förslag till principer

för resurstilldelning till CSN.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(som inte får

disponeras)

Intäkter som

får

disponeras

Kostnader

Resultat

Utfall 1998

79 762

181 900

206 000

-24 1001

Prognos

1999

83 000

202 000

232 000

-30 000

Budget

2000

91 000

203 000

232 000

-29 000

1Anslagsmedel har tillförts för år 1998.

Avsikten är att återbetalningsverksamhetens

administrationskostnader skall täckas av intäkter

från avgifter. För att uppnå de ekonomiska

målen för verksamheten höjdes

expeditionsavgiften inom

återbetalningsverksamheten från den

1 januari 1999 vilket ger en resursförstärkning på

ca 20 miljoner kronor. Kostnaderna för

budgetåret 2000 beräknas till 232 miljoner

kronor men intäkterna till endast 202 miljoner

kronor. Av dessa förväntas ca 184 miljoner

kronor att inflyta kassamässigt. Detta beror på

att en del låntagare inte erlägger sina avgifter.

Dessa avgifter ligger som en utestående fordran.

Kostnadsökningen beror i huvudsak på att

kostnader för datadrift och utveckling har ökat

mer än beräknat och att de flesta kostnaderna är

svårrörliga på kort sikt. Regeringen planerar att

skapa en mer långsiktig lösning av finansieringen

av återbetalningsverksamheten och en minskning

av främst datakostnader fr o.m. år 2002.

Inkomster till CSN avseende

uppläggningsavgifter, som redovisas på

statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel

2552 Övriga offentligrättsliga avgifter, beräknas

till 91 miljoner kronor år 2000.

Slutsatser

Regeringens satsning på utbildning har ökat

arbetsbelastningen avsevärt för CSN. Under

åren 1998 och 1999 har handläggningssituationen

trots detta varit relativt god. Verksamheten

under innevarande år beräknas uppvisa ett

underskott på ca 61 miljoner kronor i relation till

budgeterade medel. Regeringen föreslår på

tilläggsbudget i denna proposition en engångsvis

förstärkning av anslaget för innevarande

budgetår. CSN har beräknat kostnaden för år

2000 till 600 miljoner kronor, vilket är 100

miljoner kronor mera än tidigare beräknat.

Regeringen anser att beräkningen är osäker.

Anslaget för år 2000 har dock förstärkts

engångsvis med 16 miljoner kronor. Höjningen

har finansierats inom utgiftsområdets ram.

Regeringen avser att noga följa den fortsatta

utvecklingen och vid behov återkomma med

förslag om ytterligare förstärkning i

tilläggsbudget.

Distansutbildningsmyndigheten

En ny myndighet har inrättats fr.o.m. den 1 juli

1999.

Bakgrund

Med anledning av regeringens förslag i

propositionen Regional tillväxt - för arbete och

välfärd har riksdagen godkänt att en ny

myndighet inrättas för att stödja utveckling av

distansutbildning baserad på modern

informationsteknik inom högskolan och

folkbildningen. Myndighetens resurser och

kompetens kan även vara ett stöd för

gymnasiestudier m.m. på distans inom

vuxenutbildningen.

I propositionen förklarade regeringen att den

avsåg att avsätta 50 miljoner kronor från anslag

inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och

utveckling för myndighetens inledande

verksamhetsperiod. Dessa medel skulle främst

finansiera verksamhet med inriktning mot

högskolans behov. Vidare skulle myndigheten

erhålla 50 miljoner kronor från Stiftelsen för

kunskaps- och kompetensutveckling för att

stödja distansutbildning för i första hand

folkbildningens behov (prop. 1997/98:62, bet.

1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204).

Regeringen beslutade den 20 maj 1998 om

direktiv (dir. 1998:44) till en

organisationskommitté (U98:03) för en

distansutbildningsmyndighet i Härnösand.

Regeringen beslutade den 11 mars 1999 att

denna kommitté fick fatta beslut om planering

och förberedelse av verksamheten för

myndigheten. Planeringsbemyndigandet

omfattade även fördelning av resurser

motsvarande 500 högskoleplatser för IT-baserad

distansutbildning som anordnas fr.o.m. andra

halvåret år 2000. För platserna fick högst 20

miljoner kronor fördelas för kostnader under ett

år, varav högst 10 miljoner kronor för andra

halvåret år 2000. Regeringen beslutade vidare att

kommittén fick fatta beslut om

utvecklingsprojekt med IT-buren

distansutbildning inom högskolan inom en ram

av 15 miljoner kronor och inom folkbildningen

inom en ram av 25 miljoner kronor.

Utvecklingsprojekt inom folkbildningen fick

beslutas på villkor som kommittén kan komma

överens om med Stiftelsen för kunskaps- och

kompetensutveckling. Kommittén presenterade

en slutrapport den 30 juni 1999.

Regeringen fattade den 15 april 1999 beslut

om Förordning (1999:249) med instruktion för

Distansutbildningsmyndigheten. Myndigheten

påbörjade sin verksamhet den 1 juli 1999.

Genom beslut den 20 maj 1999 avsatte

regeringen 50 miljoner kronor till Distansutbild-

ningsmyndigheten i första hand med syfte att

uveckla distansutbildning inom högskolan åren

1999 och 2000. 15 miljoner kronor får användas

för år 1999 och 35 miljoner kronor får användas

för år 2000.

Regeringen har vidare utfärdat regleringsbrev

för myndigheten den 23 juni 1999 för budgetåret

1999. I regleringsbrevet framgår myndighetens

effekt- och verksamhetsmål.

Eftersom Distansutbildningsmyndigheten är

en ny myndighet återges nedan målen i sin

helhet.

Mål

Distansutbildningsmyndighetens del av de

effektmål som rör högskolorna, folkbildningen

och regionalpolitiken är att främja utvecklingen

och användningen av en distansutbildning som

grundas på informations- och

kommunikationsteknik (IT-stödd

distansutbildning). Myndighetens verksamhet

skall avse högskolan och folkbildningen i hela

landet. Även utbildnings

väsendet i övrigt skall kunna dra nytta av

verksamheten.

Målen är att

- genom stöd till utveckling av IT-stödd

distansutbildning underlätta för

folkbildningen att erbjuda verksamhet av

hög kvalitet i alla delar av landet,

- genom stöd till utveckling av IT-stödd

distansutbildning underlätta för universitet

och högskolor att erbjuda utbildning av hög

och likvärdig kvalitet i alla delar av landet,

- genom att verka för att IT-stödd

distansutbildning kommer till stånd inom

områden som är särskilt angelägna ur

regionalpolitisk synvinkel och som inte kan

väntas komma till stånd på annat sätt kunna

bidra till en regionalt balanserad utveckling.

Distansutbildningsmyndighetens

verksamhetsmål skall inom sitt ansvarsområde

aktivt främja och säkra uppfyllelsen av målen.

Distansutbildningsmyndigheten skall

- genomföra utvärderingar och bedömningar

som underlag för statsmakternas respektive

universitetens, högskolornas och

folkbildningens åtgärder för att förbättra

kvaliteten inom IT-stödd distansutbildning,

- belysa och presentera den IT-stödda

distansutbildningens betydelse för

samhällsutvecklingen i ett nationellt

perspektiv och för olika regioner i landet,

samt

- stödja den fortsatta utvecklingen av den IT-

stödda distansutbildningen inom högskole-

och folkbildningsområdena .

Prioriteringar

Under år 2000 får myndigheten efter rekvisition

använda 35 miljoner kronor enligt

regeringsbeslut den 20 maj 1999 för

utvecklingsarbete inom högskolan.

För år 2000 föreslås myndigheten vidare

disponera 14,1 miljoner kronor motsvarande

sammanlagt 700 högskoleplatser fr.o.m.

höstterminen. Medlen har beräknats under

anslaget B53 Särskilda utgifter inom universitet

och högskolor m.m. Det är angeläget att en viss

beredskap finns så att resurserna kan användas i

syfte att möta ej tidigare förutsedda

utbildningsbehov, t.ex. med anledning av större

förändringar på arbetsmarknaden.

Regeringen avser att återkomma till frågan om

myndighetens resurser i budgetarbetet för år

2001.

I detta sammanhang kan nämnas att en

arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att leda

projektverksamhet med målsättningen att

utveckla

distansmetoder inom gymnasial

vuxenutbildning. Gruppens uppgift är även att

utveckla funktioner vid Statens skolor för vuxna

i Härnösand och Norrköping (SSV-skolorna) till

stöd för flexibel undervisning genomförd av

kommunala vuxen-utbildningsanordnare.

Vid genomförande av uppdraget skall

arbetsgruppen samverka med

Distansutbildningsmyndigheten samt lokala

komvuxenheter.

10 Nationella och internationella

forskningsresurser

10.1 Forskningspolitiska

utgångspunkter

Högre utbildning och forskning spelar en central

roll i ett lärande samhälle genom att utgöra själva

grunden för att ta fram, sprida och fördjupa

kunskaper. Högre utbildning och forskning är

därför prioriterade områden.

Sverige är det land inom OECD som avsätter

störst andel av bruttonationalprodukten, nästan

4 %, till forskning och utveckling. De samlade

FoU-resurserna i Sverige var enligt

forskningspolitiska utredningen (SOU

1998:128) uppskattningsvis 58 miljarder kronor

år 1998.

Utgångspunkten för forskningspolitiken är att

Sverige ska befästa sin ställning som framstående

forskningsnation. Svensk forskning skall hålla en

hög kvalitet och forskningsinsatserna skall

rymma både bredd och koncentration inom

strategiskt viktiga områden. Detta kräver fortsatt

stora insatser av både staten och näringslivet.

Staten har ett särskilt ansvar för den

grundforskning och forskarutbildning vid

universitet och högskolor som beskrivs närmare

inom verksamhetsområdet Universitet och

högskolor. Dessa verksamheter finansieras

huvudsakligen via anslag till forskning och

forskarutbildning och medel till grundforskning

från forskningsråden. De statliga anslagen till

grundforskning och forskarutbildning inom

framför allt naturvetenskap och teknik höjs nu

med sammanlagt 779 miljoner kronor fram till

och med år 2002.

Det är angeläget att Sverige i likhet med flera

av världens viktigaste forskningsnationer satsar

ökade resurser på grundforskning. En fri, ny-

fikenhetsstyrd grundforskning, som kan utgöra

en bas för och växelspela med mer tillämpad

forskning, är en förutsättning för att uppnå nya

och ibland oanade kunskaper som kan leda till

nya tillämpningar.

Den stora satsning på grundläggande hög-

skoleutbildning som redan har inletts skapar i sig

ett behov av fler forskarutbildade lärare. Sam-

tidigt ökar behovet av forskarutbildade inom

framför allt näringslivet. Ambitionen är därför

att öka antalet forskarutbildade i Sverige.

Svensk forskning håller en mycket hög

kvalitet, men måste hela tiden vidareutvecklas för

att Sverige skall hålla jämna steg med sina

konkurrentländer. Tvärvetenskap behöver

främjas och gränserna mellan grundforskning

och tillämpad forskning överbryggas.

Flerdisciplinär kompetens i form av exempelvis

kombinationer av teknik, språk, ekonomi, kultur

m.m. blir allt vikti-gare. Särskilt viktigt är det att

i utbildning och forskning överskrida gränserna

mellan teknik/naturvetenskap och humaniora,

samhälls- vetenskap samt konstnärliga ämnen.

Den ökade globaliseringen är en positiv

drivkraft som har stor betydelse för forskningen.

Kontakterna med omvärlden ger nya idéer och

kunskaper. Till detta bidrar forskningssamar-

betet inom EU, men även forskningsråden har

en viktig funktion att fylla. Den moderna in-

formationsteknologin öppnar dessutom helt nya

möjligheter till globalt forskningssamarbete.

För att attrahera utländska forskare och

företag måste Sverige utveckla spetskompetens

inom ett antal vetenskapliga områden. Samtidigt

måste informationen till utlandet om svensk

forskning förbättras. Kännedomen måste öka i

omvärlden om den framstående forskning som

bedrivs i Sverige.

Inom svensk forskning råder i dag stor

pluralism på finansieringssidan. Vid sidan om

universiteten, högskolorna och forskningsråden

finns även flera andra myndigheter och stiftelser

som stöder forskning och utvecklingsarbete.

Forskningsråden, i vilka forskarna är i majoritet,

spelar en stor roll vad gäller att värna den

vetenskapliga kvaliteten och öka förnyelsen

inom svensk forskning. Det är även viktigt att

råden stöder forskning som är av strategisk

betydelse för Sverige och bidrar till

samhällsutvecklingen. Av det skälet är det

angeläget att forskningsråden har ett väl

utvecklat samarbete med andra myndigheter

inom forskningsområdet. En arbetsgrupp har i

uppdrag att lämna förslag till

myndighetsorganisation för

forskningsfinansieringen.

Regeringen avser att under år 2000 överlämna

en forskningspolitisk proposition till riksdagen.

10.2 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar anslag till natio-

nell och internationell forskning, till nationella

forskningsbibliotek och till nationell kontakt-

verksamhet i förhållande till EU:s forsknings-

samarbete. Myndigheterna inom

verksamhetsområdet kan med hänsyn till sina

mål och uppgifter delas in i tre olika grupper. En

grupp består av stora forskningsfinansierande

myndigheter: forskningsråden,

Forskningsrådsnämnden och Rymdstyrelsen.

En annan grupp består av nationella

forskningsbibliotek: Kungl. biblioteket och

Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek. Den

tredje gruppen består av övriga myndigheter:

Institutet för rymdfysik,

Polarforskningssekretariatet och Rådet för

forsknings- och utvecklingssamarbete mellan

Sverige och EU (EU/FoU-rådet).

10.3 Utgiftsutveckling

Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

2 330

2 218

2 506

2 310

2 325

2 365

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Verksamheten utvecklas enligt de målsättningar

och riktlinjer som angavs i den senaste forsk-

ningspropositionen (prop. 1996/97:5, bet.

1996/97:UbU3, rskr.1996/97:99). Besparingarna

på forskningsrådens anslag har under budgetåren

1998 och 1999 kompenserats genom utnyttjande

av anslagssparande.

Förändringar

I avvaktan på den forskningspolitiska proposi-

tion som regeringen avser att lägga fram under år

2000, har inga större förändringar genomförts

som rör den nationella forskningsverksamheten

inom verksamhetsområdet. Inom det europeiska

forskningssamarbetet har det femte

ramprogrammet för forskning och utveckling

inletts.

Prioriteringar

Arbetet för att förbättra myndigheternas resultat

vad gäller tvärvetenskap, jämställdhet, samhälls-

relevans och förnyelse inom forskningen samt

forskningsinformation skall fullföljas. Myndig-

heternas kompetens skall utnyttjas fullt ut för att

ta fram ett allsidigt och kvalitativt underlag för

forskningspropositionen år 2000.

10.4 Resultatbedömning

Resultatbedömningen är anpassad till

verksamhetsområdets heterogena karaktär. En

gemensam resultatbedömning görs för de

myndigheter som har likartade mål och

uppgifter. Detta gäller de större

forskningsfinansierande myndigheterna inom

verksamhetsområdet. Därefter följer i separata

avsnitt resultatbedömningar för övriga

myndigheter.

Nedan följer en kortfattad resultatbedömning

för verksamhetsområdet som helhet.

Regeringens övergripande bedömning är att

verksamheten inom området bedrivs enligt de

övergripande forskningspolitiska mål och

riktlinjer som beslutats av riksdagen (prop.

1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr.

1996/97:99) och enligt de mål som formulerats i

regleringsbrev för myndigheterna.

Den grundläggande uppgiften för

forskningsråden, Forskningsrådsnämnden och

Rymdstyrelsen är att fördela medel till forskning

som är av högsta vetenskapliga kvalitet.

Regeringen bedömer att myndigheternas system

för bedömning och prioritering av ansökningar

väl fyller sin funktion som kvalitetssäkring.

Särskilt positivt är att myndigheterna arbetar

aktivt med att fortlöpande anpassa sina

beredningsorganisationer till utvecklingen inom

forskningen. Internationella jämförelser och

utvärderingar indikerar att den svenska

forskningen håller hög internationell standard.

Myndigheterna har särskilda uppgifter som rör

forskningens förnyelse och samhällsrelevans,

tvärvetenskap och jämställdhet. Regeringen

bedömer att arbetet med dessa frågor utvecklats

positivt, men vill samtidigt understryka att

arbetet i flera avseenden bör kunna konkretiseras

och påskyndas under kommande verksamhetsår.

Verksamheten vad gäller forskningsinformation

har utvecklats väl, men en bättre samordning

med det nationella systemet för

forskningsinformation på Internet (SAFARI) är

önskvärd.

Verksamheten vid Kungl. biblioteket har

utvecklats positivt efter den långa

ombyggnadsperiod som nyligen avslutats.

Besöks- och lånefrekvensen har ökat. Biblioteket

har också utvecklat och använt ny teknik för

bevarande av insamlat material. Det nationella

biblioteksdatabassystemet LIBRIS har utvidgats

ytterligare och systemet med ansvarsbibliotek är

nu fullt utbyggt.

Verksamheten vid Institutet för rymdfysik,

Polarforskningssekretariatet och EU/FoU-rådet

ligger väl i linje med angivna mål. Bland de

viktigare resultaten kan följande nämnas.

Institutet för rymdfysik har uppnått en

internationellt framskjuten roll vad gäller

miniatyrisering av sonder för rymdforskning och

har påbörjat en expansion av sin

utbildningsverksamhet.

Polarforskningssekretariatet har planerat och

under sommaren 1999 genomfört expeditionen

Tundra Northwest. EU/FoU-rådet har av

regeringen utsetts till s.k. National Contact

Point för det femte ramprogrammet för

forskning och har analyserat det svenska

deltagandet i EU:s fjärde ramprogram.

10.4.1 Forskningsråden,

Forskningsrådsnämnden och

Rymdstyrelsen

Nedan följer resultatredovisning och

resultatbedömning avseende verksamheten vid

de forskningsråd som verkar inom

verksamhetsområdet Humanistisk-

samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR),

Medicinska forskningsrådet (MFR),

Naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR),

Teknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) och

Forskningsrådsnämnden (FRN) samt den del

av verksamheten vid Rymdstyrelsen som

finansieras av anslag inom verksamhetsområdet.

De effektmål som angivits för myndigheterna

innebär att forskningen skall vara av högsta

vetenskapliga kvalitet. Forskningen skall också

utgöra en bas för kompetensuppbyggnad,

kunskapsöverföring och tillämpningar i

samhället och därigenom främja kulturell, social

och ekonomisk utveckling. Därutöver skall

forskningen bidra till samhällets omställning mot

en hållbar utveckling samt bidra till en hög

utbildningsnivå och kritiskt tänkande. Slutligen

skall forskningen stödja det internationella

samarbetet och bidra till lösningar av globala

problem.

Myndigheterna skall främja jämställdhet

mellan kvinnor och män samt verka för att

information om forskning och

forskningsresultat sprids. Myndigheterna skall

utvärdera den forskning till vilken de har fördelat

medel och därvid särskilt bedöma forskningens

kvalitet och dess relevans för samhället och

forskningens utveckling. Myndigheterna skall

också undersöka vilka forskningsbehov som är

angelägna inom olika samhällsområden, redovisa

resultaten av dessa undersökningar samt ta

initiativ till och främja forskning som behövs för

att tillgodose sådana behov.

FRN skall ta initiativ till och stödja forskning

främst inom områden som är angelägna från en

vidare samhällssynpunkt, vilket ofta innebär ett

tvärvetenskapligt angreppssätt, samt främja

information om forskning och forskningens roll

i samhället. FRN skall även främja jämställdhets-

, kvinno- och genusforskning.

Rymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet

för frågor som gäller den svenska rymd- och

fjärranalysverksamheten, särskilt för forskning

och utveckling. Rymdstyrelsens övergripande

mål är att bidra till utvecklingen av svensk

rymdforskning och näringsverksamhet till

högsta internationella nivå.

Fr.o.m. budgetåret 1997 infördes vissa nya

verksamhetsmål. Myndigheterna skall ägna ökad

uppmärksamhet åt forskningens

samhällsrelevans samt stödja forskning som är

strategisk för såväl forskningens utveckling som

samhällets behov. Myndigheterna skall även

stödja tvärvetenskaplig forskning, både över

ämnes- och sektorsgränser. Myndigheterna skall

sedan tidigare prioritera förnyelsen inom

forskningen, rikta särskild uppmärksamhet mot

den internationella anknytningen, öka antalet

internationella utvärderingar av svensk

forskning, förstärka informationen om forskning

och forskningsresultat samt verka för

jämställdhet vid granskning av ansökningar om

och fördelning av forskningsmedel.

Regeringen gjorde i budgetpropositionen för

år 1998 bedömningen att myndigheternas

resultatredovisningar kan vidareutvecklas. I

regleringsbrevet för samma år uppdrog

regeringen åt myndigheterna att eftersträva att

de kvantitativa delarna av resultatredovisningen

utformas utifrån en, mellan myndigheterna

överenskommen, enhetlig redovisningsmodell.

Resultatet av arbetet har tillämpats i

myndigheternas årsredovisningar för år 1998.

Med den modell för resultatredovisning som

gemensamt utarbetats ökar förutsättningarna för

överblick och jämförelser mellan myndigheterna.

Regeringen kommer i dialog med myndigheterna

att fortsätta arbetet med att utveckla

resultatredovisningarna.

Vetenskaplig kvalitet och utvärdering av forskning

Konkurrensen om myndigheternas

forskningsmedel är stor. En stor del av

verksamheten består av att granska och prioritera

forskningsansökningar. Granskningen sker i

prioriteringskommittéer sammansatta av väl

meriterade forskare. Organisation och

procedurer för bedömning av

forskningsansökningar utvärderas regelbundet

och anpassas till utvecklingen inom forskningen.

FRN har gjort en översyn av

kommittéstrukturen och av sekretariatets

organisation. MFR har omstrukturerat sina

prioriteringskommittéer för att skapa en

organisation som bättre överensstämmer med

den medicinska forskningens utveckling.

Organisation och arbetsformer vid NFR har

utvärderats med särskild uppmärksamhet på

formerna för bedömning av

forskningsansökningar.

Ett viktigt led i arbetet med kvalitetssäkring är

de internationella utvärderingar av olika delar av

svensk forskning som regelbundet genomförs.

Utvärderingarna är ett viktigt hjälpmedel både

för forskare inom det område som utvärderats

och för myndigheterna i deras arbete med att

prioritera framtida forskningsinsatser. Genom

att utvärderingarna i regel utförs av utländska

forskare kan de användas för att jämföra den

svenska forskningens inriktning och kvalitet med

den främsta internationella forskningen.

FRN har utvärderat temaområdet

genusforskning. MFR har avslutat en utvärdering

av svensk hjärt/kärlforskning. NFR genomförde

under år 1998 en utvärdering av forskningen

inom ämnesområdet exogen kemi. HSFR anlitar

regelbundet utländska experter för att göra

disciplinutvärderingar inom områden som rådet

stödjer. Under budgetåren 1997-1999 slutförs

utvärderingar rörande pedagogik,

litteraturvetenskap, kulturgeografi och nordiska

språk.

Databasen National Science Indicators (NSI)

används av MFR och NFR för att göra

internationella jämförelser av statistik som rör

publicering och citering av vetenskapliga

artiklar. Statistiken visar att Sverige i förhållande

till folkmängden ligger väl framme inom

medicin, biologi, kemi och fysik.

Regeringen gör bedömningen att den

forskning som finansieras av myndigheterna

generellt sett har en hög kvalitet och inom flera

områden ligger i den internationella

forskningsfronten. Av särskild vikt i det fortsatta

kvalitetsarbetet är åtgärder som ytterligare

förbättrar den svenska forskningens

internationella anknytning. Myndigheterna bör

t.ex. öka användningen av utländska forskare i

prioriteringsarbetet. Regeringen vill också

understryka att insatser för att främja förnyelse

inom forskningen, tvärvetenskap och

jämställdhet är angelägna delar av

kvalitetsarbetet.

Förnyelse inom forskningen

Förnyelse av forskningen stimuleras på flera sätt.

Internationell rörlighet för forskare främjas

genom utbytesavtal med andra länder, bidrag för

forskning i utlandet, resebidrag,

postdoktorstipendier och bidrag till

metodikstudier för doktorander.

Myndigheternas insatser för förnyelse av

forskningen sker även genom stöd till

forskarrekryteringen. Många doktorander är

verksamma inom de forskningsprojekt som

myndigheterna finansierar och råden stödjer

direkt yngre forskare genom bl.a. särskilda

forskarassistenttjänster. Förnyelse av

forskningen sker dessutom genom att en del av

rådens bidrag vid varje ansökningsomgång alltid

går till nya forskningsprojekt/inriktningar och

till forskare som inte tidigare fått finansiering.

Det kan noteras att drygt en fjärdedel av

projektanslagen från NFR och TFR under år

1998 tillföll forskare under 40 år. MFR redovisar

att både antalet nya forskningsprojekt som

beviljats bidrag och andelen yngre forskare (

år) med eget projektstöd från rådet ökat kraftigt.

Även HSFR redovisar att andelen yngre forskare

stigit.

Myndigheterna har nu under två år, 1997 och

1998, haft som verksamhetsmål att prioritera

förnyelse av forskningen. På grund av att den

forskningsfinansierande verksamheten bedrivs

med stor långsiktighet kan resultaten av detta

arbete ännu inte bedömas fullt ut. Regeringen

förväntar sig tydligare resultat under

verksamhetsåren 1999 och 2000.

Regeringen vill också understryka att arbetet

för förnyelse är angeläget. Tendensen att

etablerade forskningsinriktningar dominerar

forskningsfinansieringen kan tillsammans med

den relativt låga geografiska rörligheten hos de

akademiska forskarna på sikt urholka den

svenska forskningens generellt sett goda kvalitet.

Ett av de viktigaste argumenten för att fördela

forskningsmedel via forskningsråd är dessutom

att råden skall bidra till att stärka den

nyskapande forskningen och underlätta

etablering av nya forskningsinriktningar.

Förnyelsearbetet berör många faktorer vid sidan

av situationen för yngre forskare och

forskarrörlighet, som t.ex. tvär-vetenskapens

villkor och de värderingar som styr rådens

prioriteringar vid fördelning av forskningsstöd.

Forskningsråden måste därför ha genomarbetade

strategier för förnyelse som integrerar olika

typer av insatser.

Tvärvetenskaplig forskning

Forskning som överskrider traditionella gränser

mellan olika ämnen blir allt viktigare.

Tvärvetenskaplig forskning behövs inte enbart

på grund av att många angelägna samhälls- och

forskningsfrågor måste bearbetas i samverkan

mellan forskare från olika vetenskapliga

discipliner, utan också för att utveckla och

förnya forskningen i sig.

Myndigheterna gör gemensamma insatser för

att främja tvärvetenskaplig forskning genom den

samverkansgrupp som FRN och

forskningsråden under

Utbildningsdepartementet har tillsammans med

Rymdstyrelsen, Skogs- och jordbrukets

forskningsråd (SJFR) samt Socialvetenskapliga

forskningsrådet (SFR). Under år 1998 har

samverkansgruppen låtit en särskild expertgrupp

analysera bl.a. olika tvärvetenskapliga

arbetsriktningar, hur tvärvetenskap

meritvärderas samt hinder och incitament för

tvärvetenskap. Gruppen har också gjort en

genomgång av rådens praxis när det gäller

hantering av tvärvetenskapliga ansökningar.

Vidare förs en diskussion inom

samverkansgruppen kring möjliga gemensamma

tvärvetenskapliga forskningsområden.

FRN:s forskningsfinansiering är koncentrerad

till ett antal temaområden som bedöms ha hög

samhällsrelevans men ofta inte hunnit

konsolidera sig organisatoriskt och vetenskapligt.

Syftet är att bygga upp vetenskaplig kompetens

inom nya områden. Områdenas karaktär gör att

forskningen ofta är tvär- eller mångdisciplinär.

De största temaområdena under år 1998 var

humanistisk/samhällsvetenskaplig forskning om

naturresurser, miljöforskning och

genusforskning. Inom varje temaområde har

olika programområden utarbetats, vilka i sin tur

bildar ramarna för de konkreta

forskningsprojekten.

HSFR finansierade även under år 1998 de

stora ämnesövergripande

forskningsprogrammen Forskning om Europa

samt Kultur och samhälle i Väst- och

Centralasien. Rådet har också utarbetat bättre

former för att inom sin beredningsorganisation

hantera projektansökningar som omfattar flera

discipliner inom rådets ansvarsområde.

MFR har tillsammans med andra

forskningsfinansiärer utarbetat särskilda

forskningsprogram av tvärvetenskaplig karaktär

inom områden som epidemiologi och anorexi.

Inom medicinsk teknik sker samverkan med

TFR och bedömningen sker i en gemensam

prioriteringsgrupp mellan de två råden. Inom

MFR:s ansvarsområde har den interdisciplinära

forskning som uppstår i mötet mellan

grundläggande och klinikanknuten medicinsk

forskning vuxit i betydelse. Den medicinska

forskningen har också kopplingar till andra

vetenskapsområden inom t.ex. socialmedicin,

medicinsk teknik och miljömedicin.

NFR har inrättat fyra särskilda insatsområden

som är avsedda att stimulera forskare till ökat

samarbete i gränslandet mellan olika naturveten-

skapliga ämnen. Avsikten är att insatsområdena

skall löpa under ett antal år och sedan integreras

inom olika ämnesområden. NFR har också i

samarbete med TFR samt Knut och Alice Wal-

lenbergs stiftelse ett program där matematik,

naturvetenskap och teknik skall samspela.

TFR har en särskild beredningsgrupp för

forskning som går över ämnesgränserna. För att

stimulera gränsöverskridande forskning ger TFR

även större, långsiktiga forskningsanslag till

forskarmiljöer som arbetar inom mycket breda

strategiska områden.

Regeringens bedömning är att de åtgärder

myndigheterna har vidtagit främjar den

tvärvetenskapliga forskningen. Inte minst viktigt

är att råden har utarbetat former för att hantera

tvärvetenskapliga projekt. Det är dock angeläget

att rådens samverkan kring tvärvetenskap

utvecklas och fördjupas i form av konkreta

tvärvetenskapliga projekt som överskrider såväl

gränser mellan discipliner som sektors- och

rådsgränser. Detta arbete bör ges hög prioritet.

Jämställdhet och genusforskning

Den samverkansgrupp mellan ett antal

forskningsfinansiärer som nämndes under

avsnittet Tvärvetenskaplig forskning, skall också

användas för att öka medvetandet om

genusperspektiv i forskningen och öka insatserna

för jämställdhet. Under år 1998 har

samverkansgruppen tillsatt en expertgrupp för

genusforskningens integration i andra

forskningsområden. På förslag av expertgruppen

kommer bl.a. rådens ansökningshandlingar att

gås igenom i syfte att identifiera relevanta

genusforskningsaspekter som hittills inte

uppmärksammats.

FRN fick år 1990 i uppdrag av regeringen att

stödja kvinno- och jämställdhetsforskning. FRN

har sedan dess byggt upp ett väl utvecklat ge-

nusforskningsprogram, vars omfattning har vuxit

från 3 miljoner kronor budgetåret 1991/92 till 10

miljoner kronor år 1998. Från och med budget-

året 1998 har programmet koncentrerats till ett

mindre antal forskningsområden och FRN

strävar efter att särskilt stödja unga forskare.

FRN verkar också för att ge genusperspektivet

en starkare ställning inom nämndens övriga

temaområden för forskning. I de vetenskapliga

kommittéer som bedömer

forskningsansökningar hos FRN är andelen

kvinnor ca 40 %. År 1998 var andelen kvinnliga

bidragsmottagare 41 %, vilket var något högre än

föregående år. Andelen beviljade ansökningar är i

stort sett densamma för män och kvinnor.

Inom HSFR har andelen kvinnor i bered-

ningsorganisationen ökat kontinuerligt under de

senaste åren och uppgick till 39 % under år 1998.

Den andel av forskningsstödet som gick till

kvinnliga forskare steg också från 29 % till 34 %

under det senaste verksamhetsåret.

Genusperspektivet har stor relevans inom många

av HSFR:s discipliner. I rådets direktiv till

beredningsgrupperna ingår att genusperspektivet

alltid skall beaktas vid bedömning av

ansökningar. HSFR finansierar dessutom sedan

flera år särskilda tjänster i

jämställdhetsforskning.

Även MFR:s jämställdhetsarbete har gett re-

sultat i form av ett kraftigt ökat antal kvinnor i

rådets prioriteringskommittéer. Andelen kvin-

nor har under de fyra senaste åren ökat från 11 %

till 35 %. Rådet redovisar också statistik som

visar att de kvinnor som söker projektstöd och

tjänster generellt sett har lika stor chans till

framgång som manliga sökande. Fortfarande är

dock bara 20 % av de forskare som söker bidrag

från MFR kvinnor.

NFR arbetar sedan år 1995 enligt ett

åtgärdsprogram för ökad jämställdhet. Andelen

beviljade projektbidrag har ökat något, från

knappt 12 % år 1997 till nästan 15 % år 1998.

Beviljandegraden är lika hög för kvinnor som för

män. Drygt en fjärdedel av rådets forskartjänster

innehas av kvinnor.

Även TFR arbetar enligt en fastställd hand-

lingsplan som syftar till att öka stödet till kvin-

nor inom rådets ansvarsområde. Andelen kvin-

nor som sökt projektbidrag hos TFR har

fördubblats sedan år 1993, men kvinnor svarade

trots detta endast för 8 % av ansökningarna vid

den senaste ansökningsomgången. Det finns inga

skillnader i beviljandegrad mellan manliga och

kvinnliga sökande. På sikt finns möjligheter till

ökad jämställdhet, eftersom nästan en fjärdedel

av doktoranderna inom den av TFR finansierade

forskningen är kvinnor.

Det kvinnliga deltagandet i Rymdstyrelsens

verksamhet är mycket lågt. Ca 10 % av de

tjänster som helt eller delvis finansieras av

Rymdstyrelsen innehas av kvinnor. Bara en

obetydlig andel av dem som söker

forskningsbidrag är kvinnor. Den mycket skeva

könsfördelningen beror framför allt på att

mycket få kvinnliga forskare verkar inom de

forskningsområden som omfattas av

Rymdstyrelsens verksamhet.

Regeringen gör bedömningen att

myndigheterna arbetat medvetet och långsiktigt

med jämställdhets- och genusfrågor. Frågorna

har diskuterats kontinuerligt och nya former för

forskningsstöd har prövats. Andelen

ansökningar från kvinnliga forskare har också

ökat successivt inom alla rådens ansvarsområden

och beviljandegraden följer i de flesta fall denna

trend. I regel ges underrepresenterat kön

företräde i de fall ansökningarna är av likvärdig

kvalitet. Trots detta råder ännu en mycket skev

könsfördelning inom många forskningsområden.

I dessa fall är det särskilt viktigt att

myndigheternas verksamhet bidrar till att det

tillkommer fler kvinnliga forskare som kan vara

goda förebilder för kvinnliga forskarstuderande

och även locka fler kvinnor till

grundutbildningarna.

Forskningens samhällsrelevans och nyttiggörande

Resultaten av forskningen, oavsett dess ur-

sprungliga syfte, bör i större utsträckning kunna

nyttiggöras i samhället. I forskningspropositio-

nen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5),

redovisade regeringen de allmänna riktlinjer som

skall gälla för bl.a. forskningens samhällsrelevans

och nytta. I regleringsbrevet för år 1998 gavs

myndigheterna i uppdrag att ägna hög

uppmärksamhet åt forskningens

samhällsrelevans och att prioritera stöd till

forskning som är strategisk för både

forskningens utveckling och samhällets behov.

Myndigheterna skulle också redovisa hur

kriterier för samhällsrelevans beaktas och vilka

åtgärder som vidtagits för att uppmärksamma

forskningens relevans och nytta. Senare fick

också myndigheterna i uppdrag att redovisa vilka

kriterier för samhällsrelevans som tillämpas, hur

dessa beaktas samt vilka åtgärder som vidtagits

med anledning av riktlinjerna i forsknings-

propositionen. Uppdraget redovisades i april

1998.

De forskningsfinansierande myndigheterna

inom verksamhetsområdet finansierar huvud-

sakligen grundforskning. Grundforskningen är i

mer allmän bemärkelse nyttig bara genom att

bidra med nya kunskaper om företeelser i vår

omvärld. Grundforskningen utgör också en

nödvändig kunskapsbas för mer tillämpningsnära

forskning och utvecklingsarbete. Nya och

ofta oanade tekniker och metoder har många

gånger sitt ursprung i genombrott som gjorts

inom den grundläggande forskningen.

Myndigheterna har på olika sätt försökt att

integrera ett relevans- och nyttoperspektiv i sitt

arbete med att bedöma och prioritera

forskningsansökningar. FRN skall enligt sina

instruktion främst stödja forskning som är

angelägen från samhällets synpunkt och ny

forskning tillkommer ofta i samspel med

samhällsrepre-sentanter. Samhällsrelevans finns

med som en viktig aspekt i alla FRN:s

bedömningar av forskningsansökningar. HSFR

tillämpar de riktlinjer för relevansbedömning

som rådet tidigare redovisat för regeringen. För

de experter som granskar TFR:s ansökningar

gäller sedan år 1997 en ny instruktion som också

omfattar kriterier för samhällsrelevans.

MFR ställer krav på att forskningsansökningar

på ett tydligt sätt skall innehålla beskrivningar

och motiveringar av forskningens nytta. Rådet

avser att använda detta material vid utvärderingar

och beslut om initiativ till ny forskning. För att

kunna följa utvecklingen över tid kommer MFR

också att årligen sammanställa en rapport

grundad på prioriteringskommittéernas

sammanställningar av samhällsrelevansen i

forskningsansökningarna.

NFR driver tillsammans med Knut och Alice

Wallenbergs stiftelse och Technotransfer AB ett

teknikerprogram som möjliggör för svenska

tekniker och ingenjörer att arbeta inom tekniskt

avancerade projekt vid internationella

forskningsorganisationer. På så sätt kan ny

teknik återföras till Sverige.

Rymdforskningens högteknologiska karaktär

och Rymdstyrelsens breda ansvar för både

grundforskning och utvecklingsarbete inom

rymdindustrin gör att resultat inom den

grundläggande forskningen relativt snabbt kan

nyttiggöras.

Regeringen bedömer att myndigheterna har

ägnat hög uppmärksamhet åt forskningens

samhällsrelevans under verksamhetsåret 1998.

De åtgärder som vidtagits bör ge resultat på såväl

kort som lång sikt. Samtidigt bör framhållas att

det finns stora variationer mellan olika

forskningsområden vad gäller vilka

tidsperspektiv som är rimliga att använda vid en

bedömning av samhällsrelevansen. Oftast måste

dock grundforskningens samhällsrelevans och

nytta ses i ett längre tidsperspektiv, även om t.ex.

den kliniska delen av medicinsk forskning ligger

mycket nära ett direkt nyttiggörande av

forskningsresultat. Det är också viktigt att

understryka att forskningens relevans och nytta

slutligen beror på hur väl forskare, högskolor och

forskningsfinansiärer förmår att sprida

forskningsresultat till det omgivande samhället.

Samhällsrelevant forskning av hög kvalitet måste

kombineras med en god förmåga att informera

om forskning.

Forskningsinformation

Regeringen har i olika sammanhang betonat

vikten av att forskningsinformationen förbättras.

Myndigheterna hade därför även under budget-

året 1998 i uppdrag att förstärka informationen

om forskning och forskningsresultat. En

utgångspunkt för arbetet med

forskningsinformation är den gemensamma

strategi för populärvetenskaplig information som

utarbetats på uppdrag av regeringen och som

redovisades i mars 1998.

FRN har som en särskild uppgift att på natio-

nell nivå främja kontakter mellan forskare och

allmänheten, bl.a. genom att stimulera forskares

medverkan i samhällsdebatten. Nämndens in-

formationsverksamhet har en stor bredd vad

gäller målgrupper och nämnden strävar efter att

finna nya former för informationsöverföring.

Nya initiativ för att utveckla infor-

mationsverksamheten främjas genom ett särskilt

projektstöd. Under år 1998 har FRN bl.a. utlyst

medel till universitet och högskolor för att in-

rätta s.k. forskningsfrågelådor på Internet. Upp-

byggnaden av nyhetsbrevet Nya Vetskap med

kringtjänster i elektronisk form avslutades under

år 1998.

HSFR har under några år successivt utvidgat

informationsverksamheten. År 1996 inrättades

ett särskilt utskott för att planera den löpande in-

formationsverksamheten och år 1997 fastställdes

en övergripande informationsstrategi. Från

hösten 1998 finns även en projektanställd

informatör. Informationsaktiviteterna under år

1998 har riktat sig både till vetenskapssamhället

och till en bredare allmänhet. HSFR:s webbplats

har i genomsnitt 1400 besökare per månad.

MFR har en särskild rådgivande kommitté för

informationsfrågor som består av såväl forskare

och aktiva inom sjukvården som mediarepre-

sentanter. Under år 1998 har MFR arbetat med

att utveckla en webbtjänst som skall sprida forsk-

ningsinformation till elever och lärare på hög-

stadiet och gymnasiet. MFR har också genom en

brevenkät undersökt hur olika målgrupper tar

emot och använder informationen från rådet.

Som en konsekvens av enkäten har ett arbete för

att stärka marknadsföringen av rådets informa-

tion påbörjats.

NFR har bildat en enhet med ansvar för

forskningsinformation. En tidskrift om

naturvetenskaplig forskning, Carpe Scientiam,

och ett informationsblad tillkom som nya infor-

mationskanaler under år 1998. Det samarbete

med Stiftelsen för kunskaps- och

kompetensutveckling, som innebär att fem

forskningsatta-chéer på sikt skall arbeta med att

skapa varaktiga kontakter mellan forskare och

avnämare, har inletts under år 1998.

TFR har anställt en informationssekreterare

som skall förbättra rådets informationsinsatser.

TFR medverkar också i ERGO, en organisation

som syftar till att ta fram en databas över alla

forskningsprojekt som finansieras inom EU:s

medlemsländer. Slutligen har TFR för första

gången krävt en populärvetenskaplig

sammanfattning i samband med ansökningar om

forskningsstöd.

Rymdstyrelsen har tillsammans med FRN och

Rymdbolaget givit ut en populärvetenskaplig

skrift för elever på mellanstadiet. Skriften fick

stort genomslag i media. Rymdstyrelsen har

också utvecklat sin information via Internet

genom att ansluta sig till SAFARI samt genom

att förnya webbsidorna och förse dem med

länkar till hemsidor hos forskare som finansieras

av myndigheten och olika rymdorganisationer.

Regeringen bedömer att informationsverk-

samheten vid myndigheterna har utvecklats

mycket positivt. Medvetenheten om

informationsinsatsernas betydelse har ökat och

råden har utvecklat organisatoriska former för

att hantera informationsverksamheten. Det är

dock angeläget att myndigheterna under

kommande budgetår i högre utsträckning

utnyttjar möjligheterna att dels lära av varandra,

dels samordna sina informationsinsatser.

Befintliga kanaler för forskningsinformation,

t.ex. SAFARI, bör utnyttjas effektivare. Det är

vidare angeläget att myndigheterna följer upp

och utvärderar hur informationen fungerar i

förhållande till olika målgrupper.

10.4.2 Nationella forskningsbibliotek

Utbildningsdepartementet ansvarar för Kungl.

biblioteket (KB). Departementet ansvarar även

för Arkivet för ljud och bild (ALB), som

återrapporteras inom utgiftsområde 17. Dessa

myndigheter ombesörjer tillvaratagandet av de

plikt-exemplar som, enligt lagen (1993:1392) om

pliktexemplar av dokument, måste lämnas för

bevarande. Materialet skall sedan kunna

tillhandahållas för forskning och studier.

I bibliotekslagen (1996:1596) anges mål för

biblioteksverksamheten. Lagen syftar främst till

att garantera avgiftsfria boklån och ett väl

fungerande nationellt nätverk som binder ihop

högskolebibliotek, forskningsbibliotek,

länsbibliotek, lånecentraler samt folk- och

skolbibliotek.

KB fyller en viktig roll i svenskt

biblioteksväsende och i den nationella

bibliotekspolitiken. KB är dessutom ett

humanistiskt forskningsbibliotek.

Under år 1998 har flera av KB:s uppgifter,

som under den långa ombyggnadsperioden varit

eftersatta, arbetats ifatt. Samtidigt har besöks-

och lånefrekvensen stadigt ökat. KB:s roll som

kulturarvsinstitution har också hittat sina

former.

Den svenska produktionen av olika media har

ökat. Trots att KB har effektiviserat

handläggningen av tryckleveranser har mängden

icke omhändertaget material ökat. Det inkomna

okatalogiserade svenska trycket har dock

minskat under året.

KB har under år 1998 ägnat bevarandefrågor

särskilt stort intresse. I samarbete med Statens

kulturråd har ett arbete med en nationell

bevarandeplan pågått. På ett framåtsyftande sätt

har KB också utvecklat och använt ny teknik för

att genomföra olika bevarandeprojekt som på

bästa sätt säkrar originalutformning och

informationsinnehåll i bevarade dokument.

Under ett par år har projektet Kulturarw3

bedrivits med målet att utarbeta och pröva nya

metoder att samla, bevara och tillhandahålla

svenska elektroniska dokument.

Frågor som rör insamlande och bevarande av

elektronisk online-information har utretts av den

s.k. E-pliktutredningen (SOU 1998:111).

Regeringen avser att återkomma med förslag

angående villkoren för att säkra ett tillräckligt

bevarande av elektronisk information.

Det nationella biblioteksdatabassystemet

LIBRIS har utvecklats för att främja forskning,

utbildning och kultur genom att avgiftsfritt

tillhandahålla en nationell katalog för universitet,

högskolor, offentlig förvaltning, näringsliv samt

för allmänheten genom folkbiblioteken. Genom

LIBRIS effektiviseras arbetet med förvärv,

katalogisering och framförallt lokalisering och

förmedling av litteratur. Antalet bibliotek som

deltar i LIBRIS har ökat med 28 och 190

forsknings- och folkbibliotek deltar totalt. De

flesta folkbibliotek är dock anslutna till BURK

som är Bibliotekstjänst AB:s databas. KB arbetar

nu för att skapa ett nationellt virtuellt

biblioteksdatabassystem genom att möjliggöra

gemensamma och samtidiga sökningar i LIBRIS

och BURK.

KB har nyligen utsett ett ansvarsbibliotek

inom det sista återstående ämnesområdet, näm-

ligen geovetenskap. Regeringen ser med

tillfredsställelse att systemet med

ansvarsbibliotek nu är heltäckande.

Under år 1998 fortsatte KB att ansvara för

central upphandling av referens- och fulltext-

databaser till högskolorna. Avtalen innebär att

högskolorna får tillgång till digitaliserad i stället

för pappersbaserad information, vilket ger

fördelar i form av förbättrad tillgång till olika

vetenskapliga publikationer samt minskade

förvärvs- och hanteringskostnader.

10.4.3 Institutet för rymdfysik

Institutet för rymdfysik (IRF) skall bedriva

grundforskning och forskarutbildning i

rymdfysik, atmosfärfysik och rymdteknik samt

stödja exploatering av tillämpningsmöjligheter.

IRF skall också bedriva observatorieverksamhet i

rymdfysik och atmosfärfysik.

Måluppfyllelsen har varit god inom IRF:s

verksamhetsgrenar. Inom forsknings-

verksamheten har IRF medverkat i

uppsändningar av flera rymdsonder, vilket har

utmynnat i en ökning av antalet publikationer.

Andelen expertgranskade publikationer har

emellertid sjunkit.

Rymd- och atmosfärfysik bedrivs med fördel i

norra Skandinavien, vilket har bidragit till att

IRF:s forskare har ett väl utvecklat internatio-

nellt samarbete. IRF har vid ett flertal tillfällen

under senare år i internationell konkurrens

utsetts till huvudexperimentator i program hos

Europeiska Rymdorganisationen (ESA). IRF har

också fått en internationellt framträdande roll

vad gäller miniatyrisering av sonder för

rymdforskning. Atmosfärforskningsprogrammet

har med stöd av Miljö- och

rymdforskningsinstitutet (MRI) vuxit ytterligare

och bidrar till IRF:s forskning och den

långsiktiga observatorieverksamheten.

Bland IRF:s personal sker en kontinuerlig

förnyelse bland annat genom ett stort inslag av

utländska forskare. IRF arbetar långsiktigt med

att ändra könsfördelningen bland personalen

enligt en fastställd jämställdhetsplan. I dag är en

tredjedel av forskarna kvinnor.

IRF har medverkat i grundutbildningarna

inom rymdteknik och fysik vid Umeå, Luleå,
[REDACTED_EFTERNAMN] och Uppsala universitet. En expansion av

utbildningsverksamheten och en utbyggnad av

utbildningslokalerna har påbörjats.

10.4.4 Polarforskningssekretariatet

Polarforskningssekretariatets främsta uppgift är

att främja och samordna svensk polarforskning

på hög internationell nivå. Polarforskningssek-

retariatet planerar och genomför expeditioner till

polarområdena och bevakar den internationella

utvecklingen inom området. Polarforskningssek-

retariatet är även tillståndsmyndighet för sven-

skars vistelse och verksamhet i Antarktis.

Expeditioner till polartrakterna medför bety-

dande logistiska problem och kräver flera års

planering. Polarforskningssekretariatets verk-

samhet ger svenska forskare en möjlighet att på

ett kostnadseffektivt sätt bedriva forskning i po-

lartrakterna.

Sekretariatet har under det gångna året ge-

nomfört expeditioner till Sibirien, Svalbard och

Antarktis. I samtliga fall har expeditionerna varit

internationella men under svensk ledning. Sek-

retariatet har regelbundet inbjudit konstnärer att

delta i de större expeditionerna. Expeditionerna

har givits stor uppmärksamhet i massmedia. Un-

der sommaren 1999 genomfördes en stor

fartygsbaserad expedition, Tundra Northwest,

till den kanadensiska arktiska övärlden och

Alaska.

Sekretariatet deltar också aktivt i flera orga-

nisationer och nätverk som rör Arktis och An-

tarktis och följer därmed den internationella ut-

vecklingen avseende polarområdena.

Under året har Polarforskningssekretariatet

fastställt en plan för expeditionsverksamheten de

kommande 3-5 åren, med bl.a. oceanografiska,

meteorologiska och maringeologiska insatser i

Arktis. En satsning på biokemiska kretslopp

kommer att ge förnyelse till den svenska marina

arktisforskningen.

10.4.5 EU/FoU-rådet

EU/FoU-rådet är nationellt kontaktorgan för

det samarbete mellan Sverige och EU som avser

forskning och teknisk utveckling. Rådets

huvudsakliga uppgifter är rådgivning, nät-

verksbyggande och informationsspridning om

samarbetet samt kartläggning och analys av det

svenska deltagandet. Måluppfyllelsen har varit

god inom samtliga verksamhetsgrenar.

Forskningsmyndigheternas gemensamma

kontor i Bryssel har underställts EU/FoU-rådets

styrelse. Regeringen har även utsett rådet till s.k.

National Contact Point för samtliga program

inom det femte ramprogrammet (vad gäller ett

av programmen tillsammans med NUTEK).

Dessa nya uppgifter kommer att ge rådet ett

större ansvar för informations- och rådgivnings-

verksamhet men även utökade möjligheter till ett

effektivt nätverksbyggande.

Ett omfattande kartläggnings- och analysar-

bete rörande det svenska deltagandet i EU:s

fjärde ramprogram har utförts under året. Totalt

deltog Sverige i ca 30 % av alla projekt i det

fjärde ramprogrammet. Det svenska deltagandet

är övervägande företagsinriktat inom IT-

området, medan universitetsforskningen är

störst inom biovetenskaperna och miljöområdet.

Efterfrågan på kvalificerad rådgivning har

ökat, särskilt den juridiska rådgivningen kring

avtal och kontrakt.

Spridningen av rådets informationsmaterial

har ökat. Nyhetstidningen EU/FoU-Inside har

kompletterats med ett elektroniskt nyhetsbrev.

Rådets hemsida är välbesökt med ca 80 läsare per

dag. Informationsbehovet inför det femte ram-

programmet har varit stort. Rådet har mött

efterfrågan med en serie guider om det femte

ramprogrammet. Rådet har även genomfört fem

s.k. Kick Off-konferenser för det femte rampro-

grammet.

Rådet har gjort en fokuserad insats mot små

och medelstora företag genom en studie som

kartlägger dessa företags deltagande. Ett s.k.

öppet hus som arrangerades inför den sista

utlysningen i det program som vänder sig direkt

till de små och medelstora företagen ledde till att

det svenska deltagandet i detta program ökade.

Rådet har under året på olika sätt arbetat ak-

tivt med sin systerorganisation i Estland, FE-

MIRC, bl.a. med rådgivning och informa-

tionsverksamhet.

10.4.6 Forskningsstiftelserna

De samlade resurserna för forskning och

utveckling har ökat sedan forskningsstiftelsernas

tillkomst åren 1993-94. Utöver de 15 miljarder

kronor som staten satsar på forskning varje år,

tillför forskningsstiftelserna ca 2 miljarder

kronor årligen. De prioriteringar som görs och

de beslut som forskningstiftelserna fattar har

stor betydelse för svensk forskning.

Stiftelsen för strategisk forskning (SSF)

stödjer forskning och forskarutbildning inom

naturvetenskap, teknik och medicin. Stiftelsen

skall stödja forskning och forskningsmiljöer av

högsta internationella klass, stödja etableringen

av nya forskningsområden samt på olika sätt

bidra till kompetensutbyte mellan högskola och

näringsliv/samhälle.

Stiftelsen är i dag en av de största externa

finansiärerna av svensk forskning och

forskarutbildning inom sitt verksamhetsområde

och har därmed stor betydelse för utvecklingen

av svensk forskning.

Stiftelsens finansiella åtaganden för perioden

2000 - 2002 uppgår till ca en miljard kronor per

år. Stiftelsen har beslutat att den årliga

budgetvolymen skall minskas till 650 miljoner

kronor per år fr.o.m. år 2005. Därmed kan

stiftelsens medel förväntas räcka in på 2020-talet.

Stiftelsen har prioriterat stora, i regel femåriga,

program som ofta är tvärvetenskapligt inriktade.

Större delen av programmen är organiserade som

nationella nätverk med ett antal samverkande

universitet och högskolor eller som lokala s.k.

Centers of Excellence. En stor del av

verksamheten är också uppbyggd kring

forskarskolor. Tyngdpunkten ligger inom

biovetenskap, informationsteknik, process- och

produktionsindustriforskning, materialforskning

samt mikroelektronik.

SSF har under åren 1998 och 1999 låtit Kungl.

Vetenskapsakademien och Kungl.

Ingenjörsvetenskapsakademien genomföra

utvärderingar av pågående program.

Utvärderingen visar att stiftelsen i allt väsentligt

fullgjort sin uppgift med stor omsorg och

kompetens.

Stiftelsen för miljöstrategisk forskning

(MISTRA) skall stödja miljöforskning med ett

långsiktigt perspektiv som är inriktat på att lösa

viktiga miljöproblem. MISTRA:s finansiella

åtaganden under åren 1998-2000 ligger mellan

280 och 300 miljoner kronor per år. Fr.o.m. år

2001 beräknar stiftelsen att den årliga budgeten

kommer att uppgå till ca 250 miljoner kronor.

Stiftelsens forskning är till stor del organiserad

i breda tvär- och mångvetenskapliga program

som skall stimulera nätverksbyggande och

kontakt mellan näringsliv och universitet.

MISTRA stödjer även enskilda projekt som

främjar yngre forskares arbete samt främjar nya

idéer och ämnesområden.

MISTRA har regelbundet låtit Kungliga

Vetenskapsakademien och Skogs- och lantbruks-

akademien genomföra utvärderingar av

stiftelsens verksamhet. Utvärderingen för år

1998 betonar vikten av att MISTRA värnar om

sitt stadgebundna ansvar att inom

miljöforskningen bl.a. främja tvärvetenskap,

nationellt och internationellt nätverksbyggande

och forskarrörlighet.

Stiftelsen för kunskaps- och

kompetensutveckling (KK-stiftelsen) har en

viktig roll för att skapa nya former för samarbete

mellan högskolor och näringsliv och finansierar

också forskning vid mindre och medelstora

högskolor. Några av stiftelsens insatser beskrivs i

avsnitt 5.4 inom verksamhetsområdet

Universitet och högskolor.

Stiftelsen för internationalisering av högre

utbildning och forskning (STINT) har till

uppgift att främja internationalisering för att

stärka kvalitet och kompetens i svensk högre

utbildning och forskning samt förstärka

befintliga och ta nya kontakter med länder som

Sverige vill utveckla särskilda ekonomiska och

kulturella relationer med. Stiftelsens verksamhet

omfattar samtliga vetenskapsområden och är

främst uppbyggd kring stipendier och bidrag för

bilaterala forskningsprojekt samt stadgebunden

medfinansiering av EU:s fjärde ramprogram.

Stiftelsens finansiella åtaganden kommer att

öka något under perioden 1999 - 2000. Fr.o.m. år

2001 beräknar stiftelsen att den årliga budgeten

kommer att uppgå till ca 170 miljoner kronor

Stiftelsen för vård- och allergiforskning

(Vårdal) skall främja forskning och

forskarutbildning inom vårdområdet samt

forskning och forskarutbildning med inriktning

på allergier och annan överkänslighet. Stiftelsens

årliga budget uppgår till ca 80 miljoner kronor.

Vårdal organiserar sin verksamhet i

tvärvetenskapliga program för att stimulera och

stärka de nya forskningsområdena vård- och

allergiforskning. Stiftelsen har tillsatt tre

arbetsgrupper som skall identifiera viktiga

forskningsområden.

I samband med att de övriga stiftelserna

bildades tillfördes Riksbankens Jubileumsfond

(RJ) en donation för kulturvetenskaplig

forskning. Från donationen ges stöd till

humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning,

framförallt till forskningsprojekt och program

som främjar gränsöverskridanden mellan

discipliner, nätverksbyggande, forskarutbildning

och forskarrekrytering samt ökad

forskarrörlighet. Budgeten för år 1999 är drygt

200 miljoner kronor.

Regeringen ser positivt på de insatser som

stiftelserna och Riksbankens Jubileumsfond gör

för svensk forskning. I flera avseenden innebär

deras verksamhet värdefulla förstärkningar och

kompletteringar av andra forskningsfinansiärers

insatser. Stiftelserna och andra

forskningsfinansiärer har också nått långt i sin

gemensamma strävan att finna konstruktiva

former för samarbete. I det följande redovisas

några konkreta exempel på samverkan mellan

olika forskningsfinansiärer.

10.4.7 Nationell samverkan i

forskningsfrågor

Organisationen för finansiering av forskning i

Sverige består av många olika forskningsråd,

andra myndigheter och forskningsstiftelser.

Detta ställer höga krav på samverkan så att de

nationella forskningsresurserna utnyttjas

optimalt och överlappningar eller luckor i

forskningsfinansieringen undviks. Den växande

betydelsen av tvär- och mångvetenskapliga

ansatser, samt behovet av en god koppling

mellan mer grundläggande och mer

tillämpningsnära kunskapssökande, är andra

faktorer som nödvändiggör en god samverkan.

Behovet av samverkan mellan olika

forskningsfinansiärer har också accentuerats

under 1990-talet som en följd av inrättandet av

forskningsstiftelserna och den växande EU-

forskningen.

Samverkan sker bl.a. genom att en särskild

samarbetsnämnd med representanter för FRN

och forskningsråden inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområde,

Skogs- och jordbrukets forskningsråd (SJFR),

Socialvetenskapliga forskningsrådet (SFR),

Rådet för arbetslivsforskning (RALF), SIDA,

Cancerfonden och Riksbankens Jubileumsfond

prövar eventuella överlappningar vad gäller

ansökningar av forskningsmedel.

Ett viktigt exempel på samverkan är det ovan

beskrivna arbetet inom den samverkansgrupp

som FRN och forskningsråden under

Utbildningsde-partementet har tillsammans med

Rymdstyrelsen, Skogs- och jordbrukets

forskningsråd samt Socialvetenskapliga

forskningsrådet. Myndigheterna skall genom

denna samverkansgrupp främja och samordna sin

forskningsstödjande verksamhet vad gäller

tvärvetenskaplig forskning samt verka för ett

ökat medvetande om genusperspektiv i

forskningen och öka insatserna för jämställdhet.

En utvärdering av samverkansgruppens arbete

har inletts inom Utbildningsdepartementet.

Stiftelsen för strategisk forskning finansierar

sedan år 1998 forskningsinsatser inom sex olika

delområden som ligger inom ansvarsområdet för

MFR, NFR, TFR och Rymdstyrelsen.

Programmet har nyligen förlängts t.o.m. år 2000.

Bedömning och prioritering av forskningsan-

sökningar till detta forskningsprogram görs av

råden och Rymdstyrelsen. SSF har under år 1998

också finansierat stora driftbidrag till ett antal

yngre forskare som valts ut av MFR, NFR och

TFR. Under år 2000 kommer dessutom SSF att

bidra med ytterligare medel för strategisk

forskning inom NFR:s ansvarsområde. Slutligen

har nämnda stiftelse tillsammans med MFR,

Cancerfonden samt Knut och Alice Wallenbergs

stiftelse under våren 1999 utlyst medel för ett

gemensamt finansierat forskningsprogram om

genterapi.

Forskningsråden granskar ansökningar om

STINT:s postdoktorala stipendier.

Forskningsråden föreslår även sakkunniga

granskare till STINT:s program för gästforskare

och bilaterala forskningsprojekt. Ansökningarna

för medfinansiering av forskningsprojekt inom

EU:s fjärde ramprogram bedömdes under år

1998 av pro-gramansvariga myndigheter.

Stiftelsen samarbetar även med HSFR och

Riksbankens Jubileumsfond i en satsning på

kulturvetenskapernas internationalisering. HSFR

har sedan länge löpande samråd med

Riksbankens Jubileumsfond.

Vårdalsstiftelsen och MFR samverkar inom

områdena anorexi, reumatologi och etik i vården

och gemensamma forskningsprogram förbereds.

FRN har under år 1998 fortsatt sitt samarbete

med MISTRA och sju statliga

forskningsfinansiärer inom programmet Vägar

till uthållig utveckling. Programmet har

genomgått en internationell utvärdering som

utmynnade i rekommendationen att

programmet bör fullföljas med en andra etapp

åren 1999-2001.

10.4.8 Internationellt forskningssamarbete

Sverige avsätter i ett internationellt perspektiv en

mycket hög andel av BNP för forskning och ut-

veckling. De svenska resurserna för FoU mot-

svarar ändå bara ca 1 % av världens totala FoU-

resurser. En fortsatt hög kvalitet hos svensk

forskning förutsätter därmed en ständig kontakt

med den internationella utvecklingen och en god

förmåga att anamma och vidareutveckla framsteg

inom forskningen som gjorts i andra länder.

Den svenska forskningens anknytning till ut-

vecklingen internationellt sker huvudsakligen

genom att forskare deltar i projekt med forskare

från andra länder, tar del av och själva blir

publicerade i tidskrifter och publikationer med

internationell spridning, besöker konferenser

eller kommunicerar direkt med utländska

kollegor.

De forskningsfinansierande myndigheterna

skall ägna stor uppmärksamhet åt det

internationella samarbetet och alla stödjer också

på olika sätt internationellt samarbete. De

vanligaste stödformerna är bidrag till anordnande

av internationella konferenser och seminarier,

bidrag till resor och fördyrade lev-

nadsomkostnader samt stipendier för dokto-

randstudier utomlands. Forskningsråden

fördelar också på regeringens uppdrag särskilda

medel till gästprofessurer för kvinnor och

postdoktorstipendier för kvinnliga forskare. För

gästprofessurer och postdoktorstipendier inom

rådens ansvarsområden gäller att Stiftelsen för

internationalisering av högre utbildning och

forskning (STINT) svarar för finansieringen,

medan råden svarar för vetenskaplig bedömning

och prioriteringar.

Huvuddelen av myndigheternas resurser för

internationellt forskningssamarbete utnyttjas för

att finansiera Sveriges medverkan i formaliserat

samarbete inom internationella

forskningsorganisationer. Dessa organisationers

verksamhet avser till största delen

naturvetenskap och teknik och motiveras av

forskningens komplexitet och av behovet av

mycket dyrbar vetenskaplig utrustning. Genom

deltagandet i dessa organisationer får svenska

forskare möjlighet att delta i avancerad forskning

inom främst fysik och astronomi, men även

inom biologi, kemi och teknik. Sverige är för

närvarande medlem i bl.a. följande

organisationer:

- Europeiska kärnforskningsorganisationen

(CERN) som bedriver grundforskning inom

högenergifysik.

- Europeiska sydobservatoriet (ESO) som

driver astronomiska observatorier i Chile.

- Europeiska synkrotronljuskällan (ESRF) som

ger fysiker, kemister och biologer möjlighet

till grundläggande materialforskning.

- Europeiska molekylärbiologiska forsknings-

laboratoriet (EMBL) som ger möjlighet till

deltagande i främst molekylärbiologisk

forskning.

- Det europeiska rymdorganet (ESA) som bl.a.

driver vetenskapliga program inom rym-

dområdet.

- Internationella institutet för tillämpad

systemanalys (IIASA), där FRN är svensk

medlemsorganisation.

Medlemskapen i ovanstående och andra inter-

nationella forskningsorganisationer tar i anspråk

betydande delar av framförallt anslagen till Na-

turvetenskapliga forskningsrådet och Rymdsty-

relsen. Fr.o.m. år 1998 har dessa och övriga råd

själva ansvaret för att väga det vetenskapliga

värdet av medlemskapet i internationella

organisationer mot alternativet att satsa mer

resurser på nationellt forskningsstöd.

Myndigheterna lämnar förslag till regeringen

beträffande medlemsskapen och mot bakgrund

av bl.a. dessa bedömningar har regeringen

beslutat att Sverige tills vidare fortsätter sitt

medlemsskap i samtliga internationella

forskningsorganisationer som landet var medlem

i år 1998.

Forskningssamarbete inom EU

Parlamentet och ministerrådet fattade under år

1998 beslut om att inleda det femte rampro-

grammet för forskning och utveckling. Pro-

grammet trädde i kraft vid årsskiftet 1998/99 och

löper till och med år 2002. Budgeten för

ramprogrammet är närmare 15 miljarder euro, ca

130 miljarder svenska kronor.

Det femte ramprogrammet är mer problem-

orienterat än tidigare ramprogram där forsk-

ningen utfördes inom respektive disciplin- eller

sektorsområde. Det nya ramprogrammet skall

bidra med lösningar på olika problem som

unionen möter i sina integrationssträvanden.

Programmet är därför uppbyggt kring olika

teman som tillsammans belyser olika tekniska,

ekonomiska, industriella, socioekonomiska och

kulturella frågeställningar. Regeringen gör

bedömningen att Sverige i förhandlingarna om

ramprogrammet lyckades väl med att stödja eller

driva igenom för Sverige viktiga sakområden

som forskning kring globala förändringar,

klimat, hållbar utveckling och biologisk

mångfald, skogsfrågor samt socioekonomisk

forskning.

På grund av det femte ramprogrammets nya

uppbyggnad kommer programkommittéerna att

hantera mer övergripande strategiska frågor än

under det fjärde ramprogrammet. Detta gör det

viktigt att Regeringskansliet mera direkt

involveras i programkommittéernas arbete.

Sverige representeras i varje programkommitté

av två personer, vilka i de flesta fall kommer från

det huvudansvariga departementet och från

någon av de berörda myndigheterna. Det finns

även en svensk beredningsgrupp för varje

delprogram. I dessa grupper ingår företrädare för

andra berörda departement och myndigheter.

Kommissionen har tillsatt s.k. External Advi-

sory Groups som skall ge strategiska råd om

ramprogrammets innehåll och framtida inrikt-

ning. Varje grupp består av forskare,

industriföreträdare, tjänstemän m.fl. som

fungerar som oberoende experter. Sverige är

representerat i praktiskt taget samtliga grupper.

Stiftelsen för internationalisering av högre ut-

bildning och forskning (STINT) fördelade

resurser för medfinansiering av svenskt

deltagande i det fjärde ramprogrammet.

Stiftelsen har även avsatt medel för viss

kompletteringsfinansiering inom det femte

ramprogrammet. Totalt har 74 miljoner kronor

avsatts för en period om två år, varav 50 miljoner

kronor för svenska högskolors deltagande och 24

miljoner kronor för forskningsinstituten.

Regeringen avser att i nästa forskningspolitiska

proposition återkomma i frågan om den framtida

nationella medfinansieringen.

OECD

I juni 1999 hölls ett ministermöte inom OECD:s

kommitté för forsknings- och teknikpolitik

(CSTP). Mötet behandlade tre teman, nämligen

innovationssystemets betydelse för en hållbar

utveckling och sysselsättning, internationellt

forskningssamarbete samt utveckling av

regelverk som underlättar utnyttjande av

forskningsresultat. Vid mötet konstaterades att

särskild uppmärksamhet bör ägnas

kunskapsförsörjning som bidrar till en hållbar

utveckling och till att hantera storskaliga

(globala) frågor som miljö, hälsa,

livsmedelsproduktion och energiförsörjning.

Nationella regelverk måste också följas upp och

utvecklas så att utnyttjandet av

forskningsresultat underlättas. OECD

uppmanades att fortsätta sitt goda arbete med

jämförande statistik och att ta fram nya

statistiska indikatorer som bättre belyser

utvecklingen i det moderna kunskapssamhället.

Nordiskt forskningssamarbete

Nordiska ministerrådet fastställde i december

1998 en nordisk forskningspolitisk strategi. Med

strategin införs en samlad process för att initiera,

prioritera och besluta om nya tidsbegränsade

forskningsprogram. Strategin innefattar också

former för kvalitetssäkring och utvärdering av

forskningsprogrammen.

Under år 2000 startar två nya forskningspro-

gram, språkteknologi samt sexualiserat våld, som

är framtagna enligt den nya strategin. Samtidigt

fortsätter fyra andra forskningsprogram som

tidigare inletts. Totalt kommer under år 2000 sex

forskningsprogram att löpa parallellt.

10.5 Förändringar

10.5.1 Det forskningspolitiska

reformarbetet

Med anledning av den forskningspolitiska kom-

mitténs betänkande Forskningspolitik (SOU

1998:128) överlämnade regeringen den 15 april

1999 propositionen Vissa forskningsfrågor

1998/99:94 till riksdagen. I enlighet med vad som

angavs i propositionen har regeringen genomfört

följande:

- En arbetsgrupp med uppgift att föreslå

myndighetsorganisation för

forskningsfinansieringen har tillsatts.

Arbetsgruppen skall redovisa sina förslag

senast den 1 november 1999.

- Ekonomistyrningsverket har fått i uppdrag

att efter samråd med Högskoleverket

utveckla en modell för beräkning av full

kostnadstäckning av forskningsverksamhet

vid universitet och högskolor. Uppdraget

skall redovisas senast den 15 december 1999.

- Högskoleverket har fått i uppdrag att

utveckla kunskapen om forskarskolornas

inverkan och möjligheter i förhållande till

forskarutbildningen. Uppdraget skall

redovisas senast den 1 december 1999.

- Universitet, högskolor, forskningsråd och

andra berörda myndigheter har fått i uppdrag

att utarbeta kunskapsstrategier och

forskningsstrategier. Dessa skall redovisas

senast den 15 december 1999.

Som ett ytterligare led i arbetet med att ta fram

underlag till den forskningspolitiska propo-

sitionen förbereder Högskoleverket och forsk-

ningsråden gemensamt en forskningskonferens

som är avsedd att genomföras under hösten

1999.

10.5.2 Forskningsetik

Den kommitté om forskningsetik (U 1997:11,

dir. 1997:68) som regeringen tillsatte våren 1997,

överlämnade den 1 februari 1999 sitt betänkande

God sed i forskningen (SOU 1999:4). Kommit-

tén har analyserat vilka etiska frågor som uppstår

i forskningsprocessen, granskat utbildningen i

forskningsetik och övervägt särskilda åtgärder

för att öka medvetenheten om etiska frågor i

forskningen. Betänkandet har remissbehandlats

och kommitténs förslag bereds för närvarande

inför den forskningspolitiska proposition som

regeringen avser att presentera för riksdagen un-

der år 2000.

10.5.3 Bioteknik

Den parlamentariska kommitté som skall lämna

förslag till en övergripande svensk politik för till-

lämpningen av den moderna biotekniken

(U 1998:01, dir. 1997:120) har lämnat ett

delbetänkande om Gentekniknämnden. Enligt

kommittén bör Gentekniknämndens roll och

arbetsuppgifter tills vidare vara oförändrade.

Kommittén föreslår heller inga förändringar vad

gäller Gentekniknämndens sammansättning.

Kommittén arbetar nu vidare med att bl.a.

studera bioteknikens möjligheter och risker och

med att bedöma Sveriges möjligheter till

industriell utveckling inom området. Uppdraget

skall slutredovisas till regeringen senast den 1

juni år 2000.

10.5.4 Forskning för en hållbar utveckling

Forskningsrådsnämnden (FRN) fick våren 1997

i uppdrag att utveckla det svenska programmet

för forskning till stöd för en hållbar utveckling.

FRN avrapporterade uppdraget i november

1998. Rapporten remissbehandlas för närvarande

inför den kommande forskningspropositionen.

10.5.5 Anslagsfrågor

Riksdagen beslutade, efter förslag från regering-

en i budgetpropositionen för år 1998, om bespa-

ringar på 150 miljoner kronor inom verksam-

hetsområdet. Beslutet innebar främst att

resurserna för deltagande i internationella forsk-

ningsorganisationer minskade med 77 miljoner

kronor och de sammanförda anslagen för dyrbar

vetenskaplig utrustning och högpresterande

datasystem med 68 miljoner kronor i förhållande

till budgetåret 1997. En stor del av besparingarna

motsvarades dock av kostnadsminskningar. Bl.a.

gjorde en omläggning av finansieringssystemet

för dyrbar vetenskaplig utrustning att det årliga

resursbehovet temporärt minskade med 43

miljoner kronor.

Besparingar som inte motsvarades av

förväntade kostnadsminskningar lades ut på

framförallt NFR:s forskningsanslag och

Rymdstyrelsens anslag för rymdforskning.

Under budgetåren 1998 och 1999 har dock

myndigheterna kompenserats för denna

besparing genom dispositionsrätt till delar av det

anslagssparande på anslagsposten 9 under

anslaget Särskilda utgifter för forsknings-

ändamål som står till regeringens förfogande.

Regeringen gör nu liksom tidigare bedöm-

ningen att kostnaderna för Sveriges medverkan i

internationella forskningsorganisationer bör

minska. Varje forskningsråd måste också inom

ramen för sina anslag avväga hur resurserna skall

fördelas mellan nationellt forskningsstöd och

internationellt samarbete. Den nuvarande an-

slagssituationen för NFR och Rymdstyrelsen ger

dock alltför stor osäkerhet om Sveriges förmåga

att finansiera framtida medverkan i den euro-

peiska kärnforskningsorganisationen CERN och

i det europeiska rymdsamarbetet inom ESA.

Regeringen föreslår därför att anslagen till

Naturvetenskapliga forskningsrådet och

Rymdstyrelsen fr.o.m. budgetåret 2000 vardera

ökas med ca 19 miljoner kronor. Regeringen

bedömer att detta ger myndigheterna möjlighet

att inom ramen för de egna anslagen finansiera

det internationella samarbetet. Den

kompensation som myndigheterna tidigare

erhållit från anslagssparande på anslaget Särskilda

utgifter för forskningsändamål bör upphöra.

För att finansiera ökningen av anslagen till

NFR och Rymdstyrelsen om totalt 38 miljoner

kronor, föreslår regeringen följande förändringar

av anslagen inom verksamhetsområdet.

Det årliga bidraget på 25 miljoner kronor till

Svenska institutet för internationella

forskarstipendier m.m. föreslås upphöra. Dessa

stipendier inrättades i mitten av 1980-talet för att

främja forskningssamarbete mellan främst

Sverige och EU-länderna. Därefter har dock

tillgången till stipendier från andra källor ökat

genom den stipendieverksamhet som ingår i

EU:s femte ramprogram för forskning och de

stipendieprogram som finansieras av Stiftelsen

för internationalisering av högre utbildning och

forskning (STINT). STINT har t.ex. nyligen

inlett ett stipendieprogram som i likhet med

Svenska institutets program särskilt riktar sig till

doktorander inom humaniora och

samhällsvetenskap. Regeringen har också erfarit

att STINT inom kort kommer att diskutera

behovet av stipendier hos framförallt de grupper

av svenska forskarstuderande som tidigare

utnyttjat Svenska institutets stipendier.

Regeringen avser att tillse att Svenska institutet

under år 2000 disponerar tillräckliga resurser för

att uppfylla de bindande åtaganden om stipendier

som redan ingåtts för detta år. De insatser för att

stärka det svenska språkets ställning och för att

informera om svensk utbildning och forskning

som tidigare finansierats inom ramen för det nu

berörda bidraget, kommer i fortsättningen att

finansieras via anslaget B53 inom

verksamhetsområdet Universitet och högskolor.

Regeringen föreslår också att FRN:s anslag

för forskning och forskningsinformation mins-

kas med 10 miljoner kronor. Merparten av

anslagsminskningen förklaras av att de 8 miljoner

kronor som t.o.m. år 1999 tillförts anslaget för

att finansiera Sveriges årliga bidrag till

finansieringen av Miljö och

rymdforskningsinstitutet i Kiruna (MRI) upphör

enligt avtal. Resterande besparing motiveras

främst av att forskningsråden, och

Högskoleverket genom det s.k. SAFARI-

projektet, förstärkt sin forskningsinformation.

FRN bör också se över sina temaområden för

forskning, med sikte på att minska eller avveckla

stödet till forskningsområden som inte längre

befinner sig i en initieringsfas och därför kan

söka stöd från andra finansiärer.

Som en del av omfördelningen inom

verksamhetsområdet föreslår regeringen vidare

att bidraget till Institutet för Framtidsstudier

minskas med 1,5 miljoner kronor. Institutet har

inte berörts av tidigare besparingar inom

verksamhetsområdet. För att underlätta

anpassningen till en lägre anslagsnivå, avser

regeringen att under budgetåret 2000

kompensera institutet för besparingen via det

anslagssparande på anslagsposten 9 under

anslaget Särskilda utgifter för forskningsändamål

som står till regeringens förfogande.

Slutligen föreslår regeringen att verksamheten

vid Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek

(SPPB) skall inordnas i Stockholms

universitetsbibliotek. Med hänsyn till de sam-

ordningsvinster som kan förväntas genom den

nya organisationen minskas det anslag som förs

över till Stockholms universitet med 1,5 miljoner

kronor.

Med början år 2001 upphör stegvis den tem-

porära kostnadsminskning på anslaget för dyrbar

vetenskaplig utrustning som är en följd av den

omläggning av finansieringssystemet som

gjordes fr.o.m. budgetåret 1998. Nya resurser

behöver tillföras anslaget för att bibehålla en

oförändrad nivå på stödet till dyrbar vetenskaplig

utrustning. Regeringen avser att utnyttja delar av

den förstärkning av anslagen för forskning och

forskarutbildning som riksdagen beslutade om i

samband med 1999 års vårproposition för att

finansiera återföringar till anslaget.

10.5.6 Ny organisation för verksamheten

vid Statens psykologisk--

pedagogiska bibliotek

Regeringen föreslår i avsnitt 5.4.1 inom

verksamhetsområdet Universitet och högskolor

att Stockholms universitet skall erhålla resurser

för att överta verksamheten vid Statens

psykologisk-pedagogiska bibliotek (SPPB) och

inordna denna i Stockholms

universitetsbibliotek.

SPPB är ett specialbibliotek inom

ämnesområdena psykologi, pedagogik och

folkbildningsforskning och är nationellt

ansvarsbibliotek för dessa ämnesområden.

Kungliga biblioteket (KB) har på regeringens

uppdrag utrett konsekvenserna av en

sammanslagning av SPPB och Stockholms uni-

versitetsbibliotek. KB:s slutsats är att det är fullt

möjligt både att behålla SPPB som en egen

myndighet och att inordna verksamheten i

Stockholms universitetsbibliotek som ett

filialbibliotek. KB bedömer dock att det krävs

särskilda insatser för att utveckla samarbetet

mellan SPPB, Stockholms universitetsbibliotek

och berörda institutioner vid universitet om

SPPB skall förbli en egen myndighet. I båda

alternativen förutsätter KB att funktionen som

ansvarsbibliotek skall ligga kvar på myndigheten

respektive filialbiblioteket.

KB:s rapport har remitterats till ett tjugotal

remissinstanser, varav flera lärosäten samt

myndigheter som Statens Skolverk,

Högskoleverket och Folkbildningsrådet. Av de

remissinstanser som har synpunkter på

organisationsfrågan är de som anser att SPPB bör

förbli en egen myndighet ungefär lika många

som de som föredrar att SPPB inordnas i

Stockholms universitetsbibliotek. En

sammanställning av remissvaren finns tillgänglig

på Utbildningsdepartementet.

Regeringens bedömning är att verksamheten

vid SPPB skall inordnas i Stockholms

universitetsbibliotek. Ett inordnande av SPPB:s

verksamhet i Stockholms universitetsbibliotek

ger bättre förutsättningar att vidga samarbetet

med universitetsbiblioteket och med de

närliggande institutionerna för pedagogik och

psykologi. Ett ökat samarbete behövs för att

förbättra den lokala servicen samt för att undvika

dubbelarbete och överlappningar vid inköp av

litteratur. Det går inte heller att bortse från de

betydande administrativa samordningsvinster

som beräknas följa av den nya organisationen.

Dessa kan uppskattas till ca 1,5 miljoner kronor

per år.

En viktig fråga i sammanhanget är om

funktionen som nationellt ansvarsbibliotek är

beroende av om SPPB är en egen myndighet.

Som flera av remissinstanserna understrukit är

SPPB ett väl fungerande ansvarsbibliotek med

betydande specialistkunskaper som spelar en

viktig roll för den nationella

informationsförsörjningen inom berörda

ämnesområden. Särskilt universiteten har

framhållit vikten av att biblioteket även i

framtiden kan fungera väl som ansvarsbibliotek

med specialistkompetens.

Regeringen kan konstatera att SPPB i dag är

det enda ansvarsbibliotek som är en egen myn-

dighet. Inom andra ämnesområden utförs denna

funktion av ett universitets- eller högskolebib-

liotek. Ett inordnande av verksamheten vid

SPPB i Stockholms universitetsbibliotek skulle

därmed ansluta till vad som gäller för

ansvarsbibliotek inom andra ämnen. Detta

system har också utvärderats med gott resultat.

KB har i sin rapport inte lyft fram några faktorer

som skulle kunna hindra att funktionen som

nationellt ansvarsbibliotek för psykologi,

pedagogik och folklivsforskning kan utföras väl

inom ramen för Stockholms

universitetsbibliotek.

KB har föreslagit att det förutvarande SPPB

vid ett inordnande i Stockholms

universitetsbibliotek skulle få en ställning som

filialbibliotek med egen filialchef. Verksamheten

föreslås fortsätta i nuvarande lokaler för att

behålla närheten till institutionerna för

pedagogik och psykologi.

Regeringen vill särskilt understryka

betydelsen av att den nya organisationen för det

psykologisk-pedagogisk biblioteket utformas på

ett sätt som ger det väl fungerande biblioteket

goda förutsättningar att fortsätta utvecklas i

rollen som lokal och nationell resurs för

informationsförsörjningen inom sina

ämnesområden. Regeringen delar utredarens

principiella syn att den organisatoriska lösning

som väljs måste förena förbättrade möjligheter

till lokal samverkan och administrativ

samordning med en relativt självständig ställning

för biblioteket. Det bör dock överlämnas till

Stockholms universitet att avgöra de närmare

formerna för den nya organisationen.

Regeringen bedömer att inordnandet av

SPPB:s verksamhet i Stockholms

universitetsbibliotek i allt väsentligt kan

genomföras till den 1 januari 2000. Stockholms

universitet kommer av regeringen att ges i

uppdrag att ansvara för eventuella

avvecklingsuppgifter efter SPPB:s upphörande.

Som en följd av den nya organisationen skall

det årliga anslag som tillfaller SPPB föras över till

Stockholms universitet. Det anslag som överförs

till Stockholms universitet skall dock inte

motsvara hela det nuvarande anslaget för SPPB,

eftersom den nya organisationen ger

administrativa samordningsvinster. Regeringens

förslag i avsnitt 5.4.1 inom verksamhetsområdet

Universitet och högskolor innebär därför att

anslaget till Stockholms universitet permanent

ökas med ca 6,9 miljoner kronor och att 1,5

miljoner kronor dras in som en besparing. För år

2000 föreslås dock att Stockholms universitet

engångsvis tillförs ytterligare 1,5 miljoner kronor

från det anslagssparande på anslagsposten 9

under anslaget D16 Särskilda utgifter för

forskningsändamål som står till regeringens

förfogande. Dessa medel är avsedda att täcka

kostnaderna för verksamheten innan

samordningsvinsterna nått full effekt.

10.6 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några invänd-

ningar i revisionsberättelsen för år 1998 avseende

myndigheterna inom verksamhetsområdet.

10.7 Bemyndiganden om ekonomiska

förpliktelser

Forskningsråden och Forskningsrådsnämnden

bör även i fortsättningen ges möjlighet att åtaga

sig mer långsiktigt projektstöd. Regeringen

föreslår därför att riksdagen skall bemyndiga

regeringen att under år 2000 fatta beslut om stöd

till forskning som finansieras under

verksamhetsområdet Nationella och interna-

tionella forskningsresurser som innebär

åtaganden enligt följande tabell.

Tabell 10.2 Bemyndiganden

Tusental kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

D1 Forskningsrådsnämnden: Forskning och

forskningsinformation

Utestående förpliktelser vid årets början

51 246

55 000

65 654

Nya förpliktelser

55 000

70 000

69 000

Infriade förpliktelser*

51 246

59 346

55 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

55 000

65 654

79 654

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

165 000

165 000

80 000

D3 Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet: Forskning

Utestående förpliktelser vid årets början

290 768

224 471

228 960

Nya förpliktelser

91 274

117 284

119 630

Infriade förpliktelser*

157 571

112 795

115 051

Utestående förpliktelser vid årets slut

224 471

228 960

233 539

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

381 000

381 000

245 000

D5 Medicinska forskningsrådet: Forskning

Utestående förpliktelser vid årets början

299 741

402 177

487 674

Nya förpliktelser

292 889

281 966

290 000

Infriade förpliktelser*

190 453

196 469

276 377

Utestående förpliktelser vid årets slut

402 177

487 674

501 297

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

614 000

614 000

502 000

D7 Naturvetenskapliga forskningsrådet:

Forskning

Utestående förpliktelser vid årets början

444 602

470 540

750 000

Nya förpliktelser

343 468

602 532

550 000

Infriade förpliktelser*

317 530

323 072

520 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

470 540

750 000

780 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

1 313 000

1 313 000

780 000

D9 Teknikvetenskapliga forskningsrådet:

Forskning

Utestående förpliktelser vid årets början

177 455

139 673

262 820

Nya förpliktelser

94 101

220 164

165 727

Infriade förpliktelser*

131 883

97 017

162 530

Utestående förpliktelser vid årets slut

139 673

262 820

266 017

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

440 000

440 000

280 000

D17 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning

Utestående förpliktelser vid årets början

173 900

108 900

122 400

Nya förpliktelser

60

103 500

103 500

Infriade förpliktelser*

65 000

90 000

72 500

Utestående förpliktelser vid årets slut

108 900

122 400

153 400

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

162 000

162 000

162 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelse

.

10.8 Anslag

D1 Forskningsrådsnämnden:

Forskning och

forskningsinformation

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

90 125

Anslags-

sparande

10 071

1999

Anslag

90 585

Utgifts-

prognos

88 452

2000

Förslag

81 353

2001

Beräknat

82 680

1

2002

Beräknat

84 087

2

1 Motsvarar 81 353 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 81 353 tkr i 2000 års prisnivå.

Forskningsrådsnämnden (FRN) skall ta initiativ

till och stödja vetenskapligt betydelsefull

forskning främst inom områden som är

angelägna ur samhällets synpunkt. Nämnden

skall härvid beakta behovet av tvär- och

mångvetenskaplig forskning. FRN skall främja

jämställdhet mellan kvinnor och män, verka för

att information om forskning sprids samt

samverka med andra myndigheter och organ

inom forskningens område. FRN fördelar också

särskilda medel för dyrbar vetenskaplig

utrustning.

Sedan år 1996 har FRN också ansvar för Mil-

jö- och rymdforskningsinstitutet (MRI) i Kiru-

na. MRI finansieras dels av EU:s strukturfonder

för mål 6-området, dels av nationella medel från

bl.a. Länsstyrelsen i Norrbottens län, Utbild-

ningsdepartementet, Miljödepartementet och

Kiruna kommun. MRI:s verksamhet omfattar

klimatforskning, atmosfärforskning,

samhällsgeografisk miljöforskning och ett

miljödatacentrum.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar ett anslagssparande om 10

miljoner kronor. Prognosen för anslagsbe-

lastningen under innevarande budgetår visar ett

anslagssparande om 12 miljoner kronor. An-

slagssparandet består i huvudsak av intecknade

medel för forskningsprojekt som är beslutade

men ännu ej utbetalda. Detta är en konsekvens

av att forskningsprojekt är långsiktiga och

sträcker sig över flera budgetår.

På tilläggsbudget i denna proposition föreslås

att anslaget för budgetåret 1999 minskas med

960 000 kronor. Regeringen avser att

kompensera neddragningen genom att

myndigheten får disponera anslagssparande med

motsvarande belopp.

Regeringens överväganden

Regeringens förslag till anslag för budgetåret

2000 innebär att anslaget D1 minskas med

10 miljoner kronor. Skälen för detta har

beskrivits ovan.

FRN har under år 1998 slutfört sitt

regeringsuppdrag kring forskning om amalgam

och oral galvanism m.m. Uppdraget

genomfördes i samarbete med MFR och

rapporterades till regeringen i mars 1998. FRN

har också i uppdrag att utarbeta ett samordnat

program för konsumentforskning. Tre

kunskapssammanställningar kring barn i

konsumtionssamhället, produktsäkerhet och

livsmedelsforskning är nu tryckta eller under

tryckning. Vidare har FRN på regeringens

uppdrag startat ett forskningsprogram kring

landsbygdens utveckling. Programmet har

utarbetats tillsammans med Skogs- och

jordbrukets forskningsråd, Glesbygdsverket och

Institutet för regional forskning. FRN och andra

forskningsfinansiärer har till programmet beviljat

totalt 9 miljoner kronor för åren 1998 och 1999.

Verksamheten vid MRI i Kiruna är nu

etablerad och institutets prestationer ligger

generellt sett över eller inom ramarna för vad

som avtalats. Antalet vetenskapliga publiceringar

är emellertid något lägre än förväntat inom vissa

projekt. Detta beror på att flera projekt startade

senare än beräknat och att publicering av

vetenskapliga artiklar tar relativt lång tid. Under

åren 1999 och 2000 förväntas en ökning av

antalet publiceringar. Institutet har intensifierat

sitt arbete med att finna former för att utveckla

verksamheten i Kiruna när MRI:s första

avtalsperiod avslutas efter år 2000.

D2 Forskningsrådsnämnden:

Förvaltning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

19 636

Anslags-

sparande

2 885

1999

Anslag

22 200

Utgifts-

prognos

24 000

2000

Förslag

25 008

2001

Beräknat

25 424

1

2002

Beräknat

25 864

2

1 Motsvarar 25 008 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 25 008 tkr i 2000 års prisnivå.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar ett anslagssparande om

2,9 miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar ett anslagssparande om 1,1 miljoner kronor.

Anslagssparandet kommer främst att utnyttjas

för att täcka hyresökningar som är en följd av att

hyresavtalet har omförhandlats.

Regeringens överväganden

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 2 672

000 kronor.

D3 Humanistisk-

samhällsvetenskapliga

forskningsrådet: Forskning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

215 910

Anslags-

sparande

55 942

1999

Anslag

206 546

Utgifts-

prognos

249 937

2000

Förslag

208 467

2001

Beräknat

211 866

1

2002

Beräknat

215 472

2

1 Motsvarar 208 467 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 208 467 tkr i 2000 års prisnivå.

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsknings-

rådet (HSFR) skall främja och stödja

vetenskapligt betydelsefull forskning, främja

jämställdhet mellan kvinnor och män, verka för

att information om forskning sprids samt

samverka med andra myndigheter och organ

inom forskningens område.

HSFR är svensk huvudman för samverkan

med Europeiska universitetsinstitutet i Florens

(European University Institute, EUI). Institu-

tets verksamhet omfattar forskning och forskar-

utbildning inom humaniora, rättsvetenskap och

vissa samhällsvetenskaper. Rådet fördelar stipen-

dier till svenska studerande som genomför hela

eller delar av sin forskarutbildning vid EUI.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar ett anslagssparande om 56

miljoner kronor. Prognosen för anslagsbelast-

ningen under innevarande budgetår visar ett an-

slagssparande om 12,5 miljoner kronor. Anslags-

sparandet består i huvudsak av intecknade medel

för forskningsprojekt som är beslutade men än-

nu ej utbetalda. Detta är en konsekvens av att

forskningsprojekt är långsiktiga och sträcker sig

över flera budgetår.

På tilläggsbudget i denna proposition föreslås

att anslaget för budgetåret 1999 minskas med 9

miljoner kronor. Regeringen avser att

kompensera neddragningen genom att

myndigheten får disponera anslagssparande med

motsvarande belopp.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens re-

sultat framgår av inledningen till verksamhets-

området. Särskilt kan framhållas att rådet ge-

nomfört utvärderingar av ämnena kulturgeografi

och litteraturvetenskap, att rådet finansierar sär-

skilda tjänster i jämställdhetsforskning samt att

informationsinsatserna förstärkts genom att en

informatör anställts.

Rådet driver på regeringens uppdrag särskilda

forskningsprogram kring arbetsmarknadsforsk-

ning, byggforskning, forskning om offentlig

sektor, kriminalvetenskaplig forskning, forsk-

ning kring militär underrättelse- och säkerhets-

tjänst samt ungdomsforskning. Flera av dessa

program utvärderas under år 1999.

Utvärderingarna kommer att utgöra ett underlag

till den forskningspolitiska propositionen.

HSFR fick för ett par år sedan regeringens

uppdrag att stimulera och stödja forskning om

kooperation. Uppdraget vidgades år 1998 till att

även gälla folkrörelseforskning. Rådet har under

år 1998 bl.a. anordnat ett seminarium kring

kooperation med forskare från samtliga

universitet. Våren 1999 genomfördes ett

symposium för att stimulera projekt inom ett

antal utvalda teman.

Regeringen tillkännagav i 1999 års ekonomis-

ka vårproposition (prop. 1998/99:100) sin avsikt

att inom ramen för utgiftsområdet avsätta

3 miljoner kronor till Humanistisk-

samhällsvetenskapliga forskningsrådet för att

finansiera forskning om kommunismen, särskilt

med inriktning mot kommunistiska regimers

brott mot mänskliga rättigheter. Under

budgetåret 2000 kommer dessa medel att tillföras

HSFR från det anslagssparande som står till

regeringens förfogande på anslaget D16 Särskilda

utgifter för forskningsändamål, anslagsposten 9.

Forskningsinsatsen har tidigare varit föremål för

överläggningar mellan partiledarna.

D4 Humanistisk-samhällsveten-

skapliga forskningsrådet:

Förvaltning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

10 621

Anslags-

sparande

1 924

1999

Anslag

10 777

Utgifts-

prognos

12 600

2000

Förslag

14 655

2001

Beräknat

14 883

1

2002

Beräknat

15 123

2

1 Motsvarar 14 655 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 14 655 tkr i 2000 års prisnivå.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar ett anslagssparande om 1,9

miljoner kronor. Prognosen för anslagsbelast-

ningen under innevarande budgetår visar ett an-

slagssparande om 100 000 kronor.

Anslagssparandet kommer främst att utnyttjas

för att täcka hyresökningar som är en följd av att

hyresavtalet har omförhandlats.

Regeringens överväganden

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 3 817

000 kronor.

D5 Medicinska forskningsrådet:

Forskning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

334 374

Anslags-

sparande

32 175

1999

Anslag

336 658

Utgifts-

prognos

362 114

2000

Förslag

339 342

2001

Beräknat

344 875

1

2002

Beräknat

350 745

2

1 Motsvarar 339 342 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 339 342 tkr i 2000 års prisnivå.

Medicinska forskningsrådet (MFR) skall främja

och stödja vetenskapligt betydelsefull forskning,

främja jämställdhet mellan kvinnor och män,

verka för att information om forskning sprids

samt samverka med andra myndigheter och

organ inom forskningens område.

MFR fördelar resurser för medicinsk forsk-

ning, inklusive de farmaceutiska, odontologiska

och veterinärmedicinska områdena. De tre

största målområdena är i tur och ordning nerv-

systemet och dess sjukdomar, mikrobiologi och

infektionssjukdomar samt hjärtat, kärlsystemet

och dess sjukdomar.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar ett anslagssparande om 32

miljoner kronor. Prognosen för anslagsbe-

lastningen under innevarande budgetår visar ett

anslagssparande om 6,7 miljoner kronor. An-

slagssparandet består i huvudsak av intecknade

medel för forskningsprojekt som är beslutade

men ännu ej utbetalda. Detta är en konsekvens

av att forskningsprojekt är långsiktiga och

sträcker sig över flera budgetår.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens re-

sultat framgår av inledningen till verksamhets-

området. Särskilt kan framhållas att rådet ge-

nomfört en utvärdering av svensk

hjärt/kärlforskning, att antalet bidrag till yngre

forskare ökat med 20 % och att rådets

prioriteringskommittéer omstrukturerats för att

underlätta bedömningen av nya interdisciplinära

forskningsområden.

MFR har också, enligt uppdrag i

regleringsbrevet, i årsredovisningen för år 1998

redovisat sitt stöd till forskning om reumatiska

sjukdomar. MFR har sedan slutet av 1970-talet

arbetat med uppbyggnaden av reumatologisk

forskning. Forskningsområdet är i dag

väletablerat på alla universitetssjukhus och håller

hög internationell standard. MFR har särskilt

uppmärksammat forskningen om reumatiska

sjukdomar i sin populärvetenskapliga

verksamhet.

D6 Medicinska forskningsrådet:

Förvaltning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

9 924

Anslags-

sparande

3 708

1999

Anslag

10 336

Utgifts-

prognos

11 651

2000

Förslag

11 822

2001

Beräknat

12 010

1

2002

Beräknat

12 208

2

1 Motsvarar 11 822 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 11 822 tkr i 2000 års prisnivå.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar ett anslagssparande om 3,7

miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar ett anslagssparande om 2,4 miljoner kronor.

Anslagssparandet kommer främst att utnyttjas

för att täcka hyresökningar som är en följd av att

hyresavtalet har omförhandlats.

Regeringens överväganden

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 1 427

000 kronor.

D7 Naturvetenskapliga

forskningsrådet: Forskning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

749 031

Anslags-

sparande

44 574

1999

Anslag

722 029

Utgifts-

prognos

741 800

2000

Förslag

747 544

2001

Beräknat

759 733

1

2002

Beräknat

772 663

2

1 Motsvarar 747 544 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 747 544 tkr i 2000 års prisnivå.

Naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) skall

främja och stödja vetenskapligt betydelsefull

forskning, främja jämställdhet mellan kvinnor

och män, verka för att information om forskning

sprids samt samverka med andra myndigheter

och organ inom forskningens område.

NFR fördelar medel till forskning inom om-

rådena biologi, fysik, geovetenskaper, kemi och

matematik. Rådet ansvarar också för driftanslag

till vissa nationella forskningsanläggningar inom

det naturvetenskapliga området samt finansierar

statens bidrag till forskningsreaktorerna i

Studsvik.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1998

visar ett anslagssparande om 45 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 25 miljoner kronor. Anslagssparandet består

i huvudsak av intecknade medel för forsknings-

projekt som är beslutade men ännu ej utbetalda.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens re-

sultat framgår av inledningen till verksamhets-

området. Särskilt kan framhållas att rådet låtit ut-

värdera sina egna arbetsformer, att två nya

rådsprofessurer inrättats i biogeosfärsdynamik

respektive teoretisk magnetism och att rådet ak-

tivt arbetat för att förbättra forskningsinforma-

tionen.

Regeringens budgetförslag innebär som tidi-

gare beskrivits att anslaget D7 ökas med 19 mil-

joner kronor för att göra det möjligt för NFR att

inom ramen för det egna anslaget hantera kost-

naderna för internationellt forskningssamarbete.

Den sammantagna effekten av det höjda anslaget

och den borttagna kompensationen via anslags-

sparande innebär dock att NFR även i fortsätt-

ningen noggrant bör pröva avvägningen mellan

internationellt forskningssamarbete och stöd till

nationell forskning.

D8 Naturvetenskapliga

forskningsrådet: Förvaltning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

18 577

Anslags-

sparande

1 021

1999

Anslag

20 656

Utgifts-

prognos

21 300

2000

Förslag

21 891

2001

Beräknat

22 231

1

2002

Beräknat

22 587

2

1 Motsvarar 21 891 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 21 891 tkr i 2000 års prisnivå.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar ett anslagssparande om 1

miljon kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar ett anslagssparande om 400 000 kronor.

Anslagssparandet kommer främst att utnyttjas

för att täcka hy-resökningar som är en följd av

att hyresavtalet har omförhandlats.

Regeringens överväganden

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 1 124

000 kronor.

D9 Teknikvetenskapliga

forskningsrådet: Forskning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

239 440

Anslags-

sparande

32 650

1999

Anslag

241 402

Utgifts-

prognos

257 773

2000

Förslag

243 647

2001

Beräknat

247 620

1

2002

Beräknat

251 834

2

1 Motsvarar 243 647 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 243 647 tkr i 2000 års prisnivå.

Teknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR)

skall främja och stödja vetenskapligt

betydelsefull forskning, främja jämställdhet

mellan kvinnor och män, verka för att

information om forskning sprids samt samverka

med andra myndigheter och organ inom

forskningens område.

TFR fördelar medel till forskning inom sex

teknikområden: kemiteknik, bioteknik, infor-

mationsteknik, teknisk fysik/teknisk material-

vetenskap, teknisk mekanik och tvärvetenskap

samt medicinsk teknik och instrumentut-

veckling.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1998

visar ett anslagssparande om 33 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 16 miljoner kronor. Anslagssparandet består

i huvudsak av intecknade medel för

forskningsprojekt som är beslutade men ännu ej

utbetalda.

På tilläggsbudget i denna proposition föreslås

att anslaget för budgetåret 1999 minskas med 5

miljoner kronor. Regeringen avser att

kompensera neddragningen genom att

myndigheten får disponera anslagssparande med

motsvarande belopp.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens re-

sultat framgår av inledningen till verksamhets-

området. Särskilt kan framhållas att rådet gör en

årlig verksamhetsuppföljning via enkät till for-

skargrupperna, att en särskild stödform, raman-

slag, utnyttjas för strategiskt stöd till starka for-

skargrupper och att en informationssekreterare

anställts under år 1998.

D10 Teknikvetenskapliga

forskningsrådet: Förvaltning

Anslagsförteckning

Tusental kronor

1998

Utfall

5 433

Anslags-

sparande

11 502

1999

Anslag

8 415

Utgifts-

prognos

11 150

2000

Förslag

8 784

2001

Beräknat

8 921

1

2002

Beräknat

9 065

2

1 Motsvarar 8 784 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 8 784 tkr i 2000 års prisnivå.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar ett anslagssparande om

11,5 miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar ett anslagssparande om 8,8 miljoner kronor.

Anslagssparandet kommer främst att utnyttjas

för att täcka hyresökningar som är en följd av att

hyresavtalet har omförhandlats.

På tilläggsbudget i denna proposition föreslås

att anslaget för budgetåret 1999 minskas med

3 505 000 kronor. Regeringen avser att

kompensera neddragningen genom att

myndigheten får disponera anslagssparande med

motsvarande belopp.

Regeringens överväganden

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 324

000 kronor

D11 Rymdforskning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

112 130

Anslags-

sparande

7 000

1999

Anslag

121 446

Utgifts-

prognos

128 446

2000

Förslag

142 075

2001

Beräknat

144 392

1

2002

Beräknat

146 849

2

1 Motsvarar 142 075 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 142 075 tkr i 2000 års prisnivå.

Rymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet

för frågor som gäller den svenska rymd- och

fjärrranalysverksamheten, särskilt för forskning

och utveckling. Rymdstyrelsens övergripande

mål är att bidra till utvecklingen av svensk

rymdforskning och näringsverksamhet till hög-

sta internationella nivå. Från anslaget betalas

kostnader för grundforskning inom

Rymdstyrelsens verksamhetsområde.

Huvuddelen av anslaget används för

internationell rymdforskning inom European

Space Agency, ESA.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1998

visar ett anslagssparande om 7 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under inne-

varande budgetår visar inget anslagssparande.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens re-

sultat framgår av inledningen till verksamhets-

området.

Regeringens budgetförslag innebär som tidi-

gare beskrivits att anslaget D11 ökas med 19

miljoner kronor för att göra det möjligt för

Rymdstyrelsen att inom ramen för det egna an-

slaget hantera kostnaderna för internationellt

forskningssamarbete. Den sammantagna effek-

ten av det höjda anslaget och den borttagna

kompensationen via anslagssparande innebär

dock att Rymdstyrelsen även i fortsättningen

noggrannt bör pröva avvägningen mellan

internationellt forskningssamarbete och stöd till

nationell forskning.

D12 Kungl. biblioteket

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

227 274

Anslags-

sparande

27 604

1999

Anslag

196 145

Utgifts-

prognos

223 549

2000

Förslag

200 811

2001

Beräknat

204 117

1

2002

Beräknat

207 614

2

1 Motsvarar 200 811 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 200 811 tkr i 2000 års prisnivå.

Kungl. biblioteket (KB) är Sveriges nationalbib-

liotek. KB skall främja svensk informationsför-

sörjning genom att samla, bevara och tillhanda-

hålla det svenska trycket och förvärva utländsk

litteratur, framställa nationalbibliografiska pro-

dukter samt stödja svenskt biblioteksväsende

med centrala insatser. Inom KB:s område finns

Stiftelsen Svenska Barnboksinstitutet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1998

visar ett anslagssparande om 28 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen för inne-

varande budgetår visar ett anslagssparande om

200 000 kronor.

KB har under år 1998 använt det från tidigare

år uppkomna anslagssparandet till åtgärder för

att främja nationell bibliotekspolitik. Som

exempel kan nämnas ett projekt av särskilt

kulturhistoriskt värde som rör en nationell

bevarandeplan för svenska biblioteks äldre

samlingar på papper. Digitalisering av särskilt

ömtåligt material och insamlande och lagring av

elektroniska dokument har varit andra viktiga

projekt.

Regeringens överväganden

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

för att korrigera tidigare i anslaget inlagd

kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 4 285

000 kronor.

KB har från sitt anslagssparande finansierat

projektet Kulturarw3, vars mål är att utarbeta och

pröva nya metoder att samla, bevara och

tillhandahålla svenska elektroniska dokument.

Anslagssparandet har också utnyttjats för att

subventionerna kostnaderna för de licensavtal

avseende referens- och fulltextdatabaser till

högskolorna som KB upphandlat centralt.

KB har fr.o.m. år 2000 inte tillräckliga resurser

för ovanstående verksamheter. Regeringen

bedömer att båda verksamheterna är angelägna

och avser att som ett engångsbelopp tillföra KB

17 miljoner kronor att utnyttjas för dels

projektet Kulturarw3, dels fortsatt

subventionering av licensavtal och kostnader

förbundna med denna verksamhet. Medlen tas

från det anslagssparande på anslagsposten 9

under anslaget D16 Särskilda utgifter för

forskningsändamål som står till regeringens

förfogande.

Regeringen avser också att låta utreda frågor

som rör förutsättningar, uppbyggnad och

finansiering av ett eventuellt svenskt s.k.

elektroniskt forskningsbibliotek.

Ett av biblioteken inom

ansvarsbibliotekssystemet, biblioteket för

kvinno-, mans- och genusforskning vid

Göteborgs universitetsbibliotek, har fr.o.m.

budgetåret 1997 tillförts 500 000 kronor per år

från KB:s anslag för uppbyggnad av sin

ansvarsbiblioteksfunktion. Regeringen anser att

medel av denna storlek bör tilldelas även

budgetåret 2000.

D13 Institutet för rymdfysik

Amslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

37 941

Anslags-

sparande

8 270

1999

Anslag

38 056

Utgifts-

prognos

41 276

2000

Förslag

41 145

2001

Beräknat

41 788

1

2002

Beräknat

42 463

2

1 Motsvarar 41 145 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 41 145 tkr i 2000 års prisnivå.

Institutet för rymdfysik (IRF) har i uppgift att

bedriva och främja forskning, utbildning, ut-

vecklingsarbete samt mät- och

registreringsverksamhet främst inom området

rymdfysik. Vidare skall IRF inom sitt

verksamhetsområde medverka vid

forskarutbildning som anordnas vid bl.a.

universiteten i Uppsala och Umeå. IRF är även

värd för ett av de fyra forskningsprogram inom

Miljö- och rymdforskningsinstitutet (MRI), som

delvis finansieras från EU:s strukturfonder.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1998

visar ett anslagssparande om 8,3 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under inneva-

rande budgetår visar ett anslagssparande om 5

miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens re-

sultat framgår av inledningen till verksamhets-

området.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk

justering gjorts av anslaget. Justeringen har

genomförts för att korrigera tidigare i anslaget

inlagd kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 2 846

000 kronor.

D14 Polarforskningssekretariatet

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

16 246

Anslags-

sparande

19 415

1999

Anslag

22 670

Utgifts-

prognos

39 530

2000

Förslag

22 836

2001

Beräknat

23 242

1

2002

Beräknat

23 676

2

1 Motsvarar 22 836 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 22 836 tkr i 2000 års prisnivå.

Polarforskningssekretariatets uppgift är att

främja och samordna svensk polarforskning på

hög internationell nivå. Sekretariatet planerar och

genomför expeditioner till polarområdena. Po-

larforskningssekretariatet är även tillståndsmyn-

dighet för svenskars vistelse och verksamhet i

Antarktis.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar ett anslagssparande om 19

miljoner kronor. Prognosen för anslagsbe-

lastningen under innevarande budgetår visar ett

anslagssparande om 2,5 miljoner kronor. Verk-

samheten präglas av en mycket ojämn kostnads-

fördelning över tiden till följd av stor belastning

vid genomförande av expeditioner.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens re-

sultat framgår av inledningen till verksamhets-

området.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk

justering gjorts av anslaget. Justeringen har

genomförts för att korrigera tidigare i anslaget

inlagd kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 120

000 kronor.

D15 Rådet för forsknings och

utvecklingssamarbete mellan

Sverige och EU

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

10 989

Anslags-

sparande

1 812

1999

Anslag

11 556

Utgifts-

prognos

12 888

2000

Förslag

11 994

2001

Beräknat

12 190

1

2002

Beräknat

12 396

2

1 Motsvarar 11 994 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 11 994 tkr i 2000 års prisnivå.

Rådets övergripande mål är att svara för samord-

ning inom landet av det samarbete mellan Sveri-

ge och EU som avser forskning och teknisk ut-

veckling. Rådet skall vara ett nationellt kon-

taktorgan för samarbetet.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar ett anslagssparande om 1,8

miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår

visar ett anslagssparande om 500 000 kronor.

Anslagssparandet kommer främst att utnyttjas

för att täcka hyresökningar som är en följd av att

hyresavtalet har omförhandlats.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens re-

sultat framgår av inledningen till verksamhets-

området.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk

justering gjorts av anslaget. Justeringen har

genomförts för att korrigera tidigare i anslaget

inlagd kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 406

000 kronor.

D16 Särskilda utgifter för

forskningsändamål

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

155 287

Anslags-

sparande

166 368

1999

Anslag

86 516

Utgifts-

prognos

180 491

2000

Förslag

123 904

2001

Beräknat

81 693

1

2002

Beräknat

67 740

2

1 Motsvarar 80 183 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 65 183 tkr i 2000 års prisnivå.

Anslaget avser bidrag till forskningsverksamhet

och vissa särskilda utgifter för forskningsända-

mål. Anslaget avser att finansiera följande verk-

samheter:

1. Bidrag till Kungl. Vetenskapsakademien

2. Bidrag till Svenska institutet i Rom

3. Bidrag till Svenska institutet i Aten

4. Bidrag till Svenska forskningsinstitutet i

Istanbul

5. Bidrag till Nämnden för svensk--

amerikanskt forskarutbyte,

Fulbrightkommissionen

6. Bidrag till Institutet för framtidsstudier

7. Bidrag till IMEGO AB

8. Bidrag till EISCAT

9. Till regeringens förfogande

Kungl. Vetenskapsakademien har till uppgift att

främja vetenskaperna, företrädesvis i matematik

och naturvetenskap.

Medelhavsinstituten i Rom, Aten och Istanbul

är enligt sina stadgar primärt vetenskapliga in-

stitutioner med forskning och undervisning som

huvuduppgifter. De skall främja svensk forsk-

ning, främst inom de klassiska vetenskaperna,

men också inom andra vetenskapsområden.

Fulbrightkommissionen etablerades år 1952.

Dess verksamhet innebär huvudsakligen

utdelning av stipendier.

Institutet för framtidsstudier är en stiftelse

med uppgift att bedriva framtidsstudier, långsik-

tig analys och därmed sammanhängande verk-

samhet.

IMEGO AB är ett helägt statligt aktiebolag

som inrymmer verksamheten vid ett tekniskt

forskningsinstitut i Göteborg med inriktning

mot mikroelektronikbaserade system.

European Incoherent Scatter Facility

(EISCAT) är ett stort radarsystem som utnyttjas

för bl.a. jonosfärstudier. Huvudkontoret ligger i

Kiruna och Sverige finansierar utgifter för tull

och mervärdesskatt på varor och tjänster för

verksamheten.

Anslagsposten 9 avser bl.a. utgifter för

särskilda undersökningar och insatser inom

FoUområdet samt vissa utgifter för europeisk

forskningssamverkan. Posten avser även vissa

extraordinära utgifter för verksamhet inom

forskningsområdet. Under anslagsposten

beräknas vidare medel för tjänster för forskning

med ett genusperspektiv. När tjänsterna är

tillsatta kommer medlen att ställas till berörda

högskolors disposition.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1998

visar ett anslagssparande om 166 miljoner kro-

nor. Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 72 miljoner kronor. Anslagssparandet avses i

huvudsak användas för att finansiera åtaganden i

samband med bidragen till internationella forsk-

ningsorganisationer samt vissa insatser inom

FoU-området. Under budgetåret 2000 kommer

3 miljoner kronor av anslagssparandet att tillfö-

ras HSFR för att finansiera den forskning om

kommunismen, särskilt med inriktning mot

kommunistiska regimers brott mot mänskliga

rättigheter, som regeringen tillkännagav i 1999

års ekonomiska vårproposition.

Regeringens överväganden

Regeringens förslag till omfördelningar innebär

att anslaget D16 minskas med 27 miljoner

kronor som en följd av att bidraget till Svenska

Institutet upphör och bidraget till Institutet för

Framtidsstudier minskar. För budgetåret 1999

föranledde prognoserna för utgiftsutvecklingen

mot anslaget en tillfällig minskning av anslaget.

Under budgetåret 2000 återförs 62 miljoner

kronor till anslaget, varav 40 miljoner är en

varaktig återföring till anslaget och 22 miljoner

kronor är ett engångsbelopp.

Det tekniska forskningsinstitutet i Göteborg,

IMEGO AB, bildades av staten år 1998 och

totalt 100 miljoner kronor avsattes därvid för

investeringar och vissa initiala driftkostnader

(prop. 1997/98:1, prop. 1997/98:114, bet.

1997/98:UbU17, rskr. 1997/98:271). Regeringen

beräknar nu ett driftbidrag för IMEGO AB om

15 miljoner kronor för år 2000. Inför budgetåret

2001 avser regeringen att närmare utvärdera

verksamhetens utveckling och fortsatta

resursbehov.

Regeringen planerar att fördela anslaget enligt

följande:

Tusental kronor

1. Bidrag till Kungl. Vetenskapsakademien

30 468

2. Bidrag till Svenska institutet i Rom

7 884

3. Bidrag till Svenska institutet i Aten

2 654

4. Bidrag till Svenska forskningsinstitutet i Istanbul

1 869

5. Bidrag till Nämnden för svenskamerikanskt

 forskarutbyte, Fulbrightkommissionen

2 751

6. Bidrag till Institutet för framtidsstudier

10 875

7. IMEGO AB

15 000

8. EISCAT

1 470

9. Till regeringens förfogande

50 933

D17 Medel för dyrbar vetenskaplig

utrustning

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

62 368

Anslags-

sparande

38 383

1999

Anslag

64 130

Utgifts-

prognos

90 000

2000

Förslag

64 726

2001

Beräknat

87 468

1

2002

Beräknat

104 461

2

1 Motsvarar 86 065 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 101 065 tkr i 2000 års prisnivå.

Bidrag till finansiering av dyrbar vetenskaplig ut-

rustning fördelas av Forskningsrådsnämnden

(FRN).

En jämförelse mellan budget och utfall år 1998

visar ett anslagssparande om 38 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 12 miljoner kronor. Anslagssparandet är en

följd av förskjutningar i investeringsverksam-

heten i samband med omläggningen av finansie-

ringssystemet.

Regeringens överväganden

Fr.o.m. budgetåret 1998 ger FRN inte bidrag till

själva investeringskostnaden för beviljad utrust-

ning. I stället betalar FRN räntor och amorte-

ringar på de lån som mottagande universitet och

högskolor tar i Riksgäldskontoret för att finansi-

era utrustningen.

Inför beslut om fördelning av bidrag samråder

FRN med forskningsråd, fonder och stiftelser

som t.ex. Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse

och berörda lärosäten. Huvuddelen av

ansökningar och beviljade bidrag avser

utrustning och anläggningar för teknisk och

naturvetenskaplig forskning.

11 Gemensamma ändamål

11.1 Omfattning

Under verksamhetsområdet finns två anslag till

gemensamma ändamål för utbildning och

forskning. Det är medel för dels Sveriges

medlemskap i Unesco, dels utvecklingsarbete

m.m. inom Utbildningsdepartementets område.

11.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen

Tusental kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

42 722

56 121

79 000

60 434

60 5922

54 7813

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Motsvarar 59 434 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 52 634 tkr i 2000 års prisnivå.

11.3 Resultatbedömning

Svenska Unescorådet har under budgetåret 1998

tillsammans med andra organisationer och

myndigheter arbetat med en rad projekt i linje

med Unescos program och informerat om

Unescos verksamhet.

Medlen under anslaget Utvecklingsarbete

inom Utbildningsdepartementets område m.m.

har under budgetåret 1998 i första hand använts

till att under våren 1998 anordna Unescos

kulturpolitiska konferens, The Power of Culture,

i Stockholm. Svenska Unescorådet ansvarade för

planering och genomförande av konferensen

vilken samlade mer än 2 000 deltagare.

Delegationer ledda av ministrar eller

statssekreterare från mer än 135 länder deltog

och nästan 40 olika seminarier anordnades.

Konferensen antog en handlingsplan som utgör

grund för Unescos vidare arbete.

11.4 Anslag

E1 Kostnader för Sveriges

medlemskap i Unesco m.m.

Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

36 365

Anslags-

sparande

6 197

1999

Anslag

37 162

Utgifts-

prognos

40 000

2000

Förslag

37 629

2001

Beräknat

38 373

1

2002

Beräknat

39 185

1

1 Motsvarar 37 629 tkr i 2000 års prisnivå.

Den stora delen av anslaget avser

medlemsavgiften till Unesco. En mindre del

avser medlemsavgifter till konventionen om

världens natur- och kulturarv och det

internationella centret för konservering i Rom

(ICCROM). Avgiften till Unesco som utgör

mer än 90% av anslaget betalas, dels i franska

franc, dels i dollar. Det innebär att anslaget

påverkas av valutaförändringar. Förutom

avgifterna till Unesco och konventionerna ingår

även medel för kostnader för Svenska

Unescorådet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1998

visar ett anslagssparande om 6,2 miljoner kronor,

vilket uppstod p.g.a. nedsättning av avgiften till

Unesco i enlighet med Unescos plan för att

främja tidig inbetalning av årsavgiften. I

tilläggsbudget för hösten 1997 fördes ett belopp

om 10 miljoner kronor på anslaget för att

disponeras av Svenska Unescorådet för

genomförande av Unescos kulturkonferens i

Stockholm våren 1998. Huvuddelen av dessa

medel har använts under 1998 till

kulturkonferensen och det återstående beloppet

har finansierat den kommitté som förberett

Sveriges deltagande i Unescos

vetenskapskonferens i Budapest sommaren 1999.

Kommittén genomför även flera mindre

seminarier, möten och konferenser under 1999.

På tilläggsbudget i denna proposition föreslås

att anslaget för budgetåret 1999 minskas med 3,3

miljoner kronor. Regeringen avser att

kompensera neddragningen genom att

myndigheten får disponera anslagssparandet med

motsvarande belopp.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Regeringen bedömer att medlen använts på ett

effektivt sätt och i enlighet med Svenska

Unescorådets uppgifter.

Slutsatser

För budgetåret 2000 beräknas anslaget till

37 629 000 kronor. Ökningen av anslaget är

relaterad till prisutvecklingen. Årsavgiften till

Unesco för år 1999 fastställdes vid Unescos

generalkonferens hösten 1997. Årsavgiften för år

2000 och 2001 beslutas vid generalkonferensen

hösten 1999. För år 2002 beslutas årsavgiften

först vid generalkonferensen år 2001.

E2 Utvecklingsarbete inom

Utbildningsdepartementets

område m.m.

Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

6 357

Anslags-

sparande

31 909

1999

Anslag

18 959

1

Utgifts-

prognos

39 000

2000

Förslag

22 805

2001

Beräknat

22 219

2

2002

Beräknat

15 596

3

1 Anslaget minskades med 1 miljoner kronor i tilläggsbudget i samband med den

ekonomiska

vårpropositionen 1999.

2 Motsvarar 21 805 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 15 005 tkr i 2000 års prisnivå.

De utgifter som belastar anslaget avser

utvecklingen av system som skall leda till

effektiviseringar och kostnadsminskningar i

myndigheternas verksamhet eller av system som

ger ökad tillgång till information nationellt och

internationellt samt viss övergripande statistik.

Anslaget kan även tas i anspråk för vissa andra

myndighetsövergripande verksamheter av

tillfällig art. I nu gällande ansvarsfördelning för

officiell statistik inom

Utbildningsdepartementets område finansieras

den officiella skolstatistiken via anslag till

Skolverket och högskolestatistiken via anslag till

Högskoleverket. Den statistik som gäller

utbildningsväsendet som helhet finansieras via

anslag till Statistiska Centralbyrån (SCB). Från

detta anslag finansieras särskilda

översiktspublikationer och gemensam

utbildningsstatistik samt annan internationell

jämförande statistik. Fr o m 1998 delfinansieras

SCB:s verksamhet med långsiktiga prognoser

och analyser vad gäller utbildning och

arbetsmarknad från detta anslag. Statistiska

Centralbyrån gör under år 1999 en undersökning

av invandrares utbildning, vilken finansieras från

detta anslag. Under 1999 har anslaget minskats

med 1 miljoner kronor för delfinansiering av

SCB:s arbete med uppbyggnad av ett

yrkesregister (prop. 1998/99:100, FiU

1998/99:27, rskr 19898/99:249).

Vidare finns under anslaget särskilda medel

avsatta för barnomsorgsundersökningar.

En jämförelse mellan budget och utfall år

1998 visar ett anslagssparande om 31,9 miljoner

kronor. Prognosen för anslagsbelastningen

innevarande budgetår har beräknats till 39

miljoner kronor vilket innebär ett utgånde

anslagssparande om 11,9 miljoner kronor vid

årets slut. Huvuddelen av anslaget är anvisat till

verksamheter av tillfällig art eller projekt och där

behoven uppstår löpande under året. Det innebär

att anslagsbelastningen varierar kraftigt från ett

budgetår till ett annat.

På tilläggsbudget i denna proposition föreslås

att anslaget för budgetåret 1999 minskas med

12,8 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Medlen under anslaget har under budgetåret

1998 samt början av år 1999 använts till olika

projekt av myndighetsövergripande art inom

utbildningsområdet samt utveckling av

informationssystem. Från anslaget finansieras

viss statistik vid Statistiska Centralbyrån. Det

gäller vissa statistiska översiktspublikationer. År

1998 utkom Utbildningsstatistisk årsbok som

kommer vart tredje år. Tabellbilagan kommer att

komma ut varje år, dvs även under 1999.

Fickskolan kommer vartannat år på svenska

(1998) och vartannat år på engelska (1999).

Dessutom utkommer den med större intervall på

tyska och franska. Med början 1998

delfinansieras SCBs verksamhet med långsiktiga

analyser och prognoser från detta anslag, vars

regleringsbrev styr verksamheten. I januari 1999

utkom Trender och prognoser 1998. Inom

prognosinstitutet pågår en intensiv

analysverksamhet som nu också behandlar

utvecklingen på litet kortare sikt. För 1998

anvisades medel från detta anslag för anpassning

av svensk utbildningsnomenklatur till ISCED

(International standard classification of

education, UNESCO har svarat för arbetet).

Arbetet beräknas vara slutfört inom kort.

Under innevarande budgetåret har ytterligare

medel avsatts till det IT-baserade

forskningsinformationssystemet Safari som

Högskoleverket ansvarar för. Vidare har medel

anvisats till Statens skolverk för en undersökning

om förskoleverksamhet och barnomsorg. Under

innevarande budgetår avses medel fördelas till

ett projekt som gäller det nordiska

universitetsdatanät. Vidare kommer 10 miljoner

kronor att avsättas för vidareutveckling av

antagningssystemet som Verket för

högskoleservice ansvarar för.

För 1999 minskades detta anslag med 1

miljoner kronor för delfinansiering av SCB:s

arbete med uppbyggnad av ett yrkesregister.

Slutsatser

För år 2000 föreslås att anslaget minskas med

ytterligare 1 miljoner kronor för uppbyggnad

och drift av yrkesregistret (jfr UO 2

Samhällsekonomi och finansförvaltning, anslag

A6). För år 2000 har medel beräknats bl.a. för en

översiktspublikation för vuxenutbildning och för

inrättande av ett individregister för

folkhögskolans längre kurser. Vidare ingår medel

för statistikuppgifter inom

barnomsorgsområdet. Under kommande

budgetår planeras ytterligare satsningar på ett

projekt som gäller det nordiska

universitetsdatanätet.

 Lagen omtryckt 1987:303.

 Senaste lydelse 1997:1215.

 Lagen omtryckt 1997:1212.

 Målen finns bl.a. angivna i skollagen (1985:1100) samt i högskolelagen

(1992:1434) och i propositionen Forskning och samhälle (prop.

1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr 1996/97:99). I propositionen Vissa

forskningsfrågor 1998/99:94 föreslår regeringen nya mål för forskningen.

En utredning har tillsatts för att göra en skollagsöversyn.

Kunskapslyftskommittén behandlar målfrågor för vuxenutbildning.

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

2

5

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

6

7

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

18

19

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

34

35

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

36

37

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

52

53

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

 PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

 239

 239

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

106

107

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

99-10-04 13:33 239

111

120

117

121

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

99-09-10 08:12 239

239

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

216

217

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

224

225

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

252

243

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

253

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

256

257