Regeringens skrivelse

1997/98:176

Lärandets verktyg nationellt program för IT i

skolan

Skr.

1997/98:176

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 28 maj 1998

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ylva[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utbildningsdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

Det svenska samhället har genomgått stora förändringar inte minst på

arbetsmarknaden. Informationsteknik (IT) har blivit en del av människors

vardag. Skolan är en del i denna förändring och därför sker en utveckling

av undervisningen i skolan. Arbetssättet förändras i riktning mot mer

elevaktivitet. Kunskapssynen förändras så att eleverna i högre grad

tillägnar sig förmågan att lära nytt och använda kunskap som ett verktyg.

IT kan understödja denna utveckling.

Regeringen har därför tagit initiativ till ett nationellt program för IT i

skolan. Satsningen omfattar 1 490 miljoner kronor under tre år.

Programmet för IT i skolan består av olika delar: en satsning på

kompetensutveckling av och en dator som arbetsverktyg för lärare, en

utveckling av IT-stöd till elever med funktionshinder, e-post till samtliga

elever och lärare, Internet till skolor, utveckling av det svenska och det

europeiska Skoldatanätet m.m. Det nationella programmet för IT i skolan

omfattar förskoleklassen, den obligatoriska skolan samt gymnasieskolan.

Innehållsförteckning

1 En skola för dagens samhälle och morgondagens 3

1.1 Att ständigt lära nytt 4

1.2 IT finns överallt 5

1.3 Att lära för kunskapssamhället 6

1.4 En framtidsutbildning för alla 10

1.5 Nya möjligheter för skolan 15

2 Lärandets verktyg nationellt program för IT i skolan 16

2.1 Samling för IT i skolan 17

2.2 Kompetensutveckling och datorer till lärare 17

2.3 Internet i skolan 20

2.4 E-postadress till alla elever 21

2.5 IT för elever med funktionshinder 22

2.6 Det svenska Skoldatanätet 24

2.7 Ett europeiskt skoldatanät 26

2.8 Pris för utmärkta pedagogiska insatser med hjälp av IT 28

3 Skolan, Internet och etik 29

3.1 Det personliga ansvaret 29

3.2 Filtrerad internetanslutning 30

4 Informationsteknik i skolan 30

4.1 Olika faser i användningen av IT i skolan 31

4.2 Läget i skolorna 1997 32

4.3 Inställningen till IT bland lärare och elever 34

4.4 Forskningsresultat om användning av IT i skolan 35

4.5 Behovet av läromedia 35

4.6 Erfarenheter av IT-projekt i skolan 37

4.7 Skolan mitt i byn 39

5 Internationella exempel på arbete med IT i skolan 39

5.1 Norge 39

5.2 Danmark 41

5.3 Finland 42

5.4 England 43

5.5 USA 43

1 En skola för dagens samhälle och

morgondagens

Förändringarna i samhället sker allt snabbare, vilket ökar medborgarnas

behov av att ständigt förnya och fördjupa sina kunskaper. När eleverna

går ut i arbetslivet skall de vara rustade för att lära om, lära nytt och lära

mer för det livslånga lärandet. Vägen dit karaktäriseras av ett

kunskapssökande och elevaktivt arbetssätt. Informationsteknik (IT) är ett

redskap att nå en förbättrad utbildning och fördjupade kunskaper. Alla

elever måste vara förtrogna med modern IT när de lämnar skolan. Detta

uppnås bäst genom att de har fått använda IT som ett verktyg för sin

inlärning.

IT- samhället är redan här

Utvecklingen och förändringen av arbete och vardag går allt snabbare.

Informationstekniken är en viktig drivkraft bakom denna samhällsföränd-

ring. Omvandlingen är lika genomgripande som när Sverige utvecklades

från att vara ett jordbrukssamhälle till att bli ett industrisamhälle.

Utvecklingen kan avläsas på många sätt. På arbetsmarknaden syns den

genom att andelen anställda i industrin sjunkit i förhållande till andra

sektorer. Ett viktigt skäl till att så många arbeten försvunnit från industrin

är den mycket kraftiga produktivitetsökningen som kunnat ske till följd

av ökad användning av informationsteknik. Nya arbeten, ofta

kvalificerade, har tillkommit i tjänstesektorn, särskilt inom IT-området.

I början av 90-talet ökade arbetslösheten kraftigt. På mycket kort tid

fick hundratusentals personer lämna sina arbeten för en oviss tillvaro i

arbetslöshet. I dag har utvecklingen vänt. Arbetslösheten minskar och

sysselsättningen ökar, men arbetsmarknaden ser annorlunda ut.

En annan effekt av utvecklingen är att flyttströmmarna inom landet har

nått höga nivåer. Genom höjd utbildningsnivå och ökad välfärd har fler

individer möjlighet att göra aktiva val. Gårdagens flyttströmmar gick från

landsbygden till industriorter och brukssamhällen. I dag flyttar många

från mindre orter till storstäder och universitetsorter.

Mediasituationen har förändrats dramatiskt med ett långt större men

splittrat utbud. Antalet radio- och TV-kanaler har ökat kraftigt och via

satelliter nås vi av kanaler från andra länder. Människor har i dag på ett

helt annat sätt än tidigare möjlighet att själva styra mediakonsumtionen

utifrån sina intressen och behov. Det ökade utbudet innebär att det inte

längre finns ett fåtal arenor som dominerar det offentliga samtalet. Att

förstå och värdera vilken information som är korrekt och vad som är

viktigt ställer stora krav på mediakonsumenten.

Samhället genomgår en utbildningsrevolution. Fler människor

genomgår utbildning på alla nivåer. På några decennier har den

genomsnittliga utbildningsnivån för ungdomar ökat mycket kraftigt.

Skolformer som tidigare var förbehållna ett fåtal har öppnats för alla.

Kommunikationen i samhället har ökat snabbt. Vi har i dag helt nya

möjligheter att kommunicera med varandra via telefon, mobiltelefoner

och fax. Förbättrade transporter gör att många människor kan välja att bo

på en annan plats än där de arbetar. Det innebär att fler människor reser

allt längre sträckor till sina arbeten. Stora grupper har fått möjlighet att

resa utomlands.

Datatekniken har genomgått en utveckling som saknar motstycke.

Kapaciteten hos en dator har fördubblats var 18:e månad sedan

mikroprocessorns tillkomst för 25 år sedan. Denna utveckling visar inga

tecken på avmattning.

Internet har haft en enorm tillväxt och är nu på väg att distansera

telefonin i omfattning. Internetutredningen (Svenska delen av Internet,

SOU 1997:18) beräknar att trafiken på Internet inom fem år kommer att

öka mellan 128 och 1 000 gånger.

Tidigare helt skilda medier som telefon, TV och radio smälter nu

snabbt samman. Alla dessa medier förvandlas till digitala strömmar som

transporteras på olika sätt och spelas upp på datorer av olika slag och

form. Vissa datorer kommer att se ut som telefoner, andra som TV-

apparater, medan andra blir en så naturlig del av vår vardag att de inte

längre märks.

1.1 Att ständigt lära nytt

Vi har valt ett samhälle och en framtid som ställer allt högre krav på

utbildning och kompetens. Arbetslivet kräver ökade kunskaper och

färdigheter och ny sorts kompetens. I dag är stora delar av arbets-

marknaden i praktiken stängd för dem som saknar gymnasieutbildning.

För allt fler arbetsuppgifter krävs högskoleutbildning. Detta ställer höga

krav på utbildningssystemet. Alla elever måste få goda kunskaper och

förberedas både för ett föränderligt arbetsliv och för vidare utbildning.

Områden som t.ex. handeln, transportnäringen och omsorgen var förr

öppna för personer med kort utbildning, men nu stiger kraven och ändrar

karaktär. Tidigare behövdes en smalare kunskap för att lösa en viss

uppgift. Nu behövs medarbetare med bred kompetens som snabbt kan

anpassa sig till en förändrad situation och som på kort tid kan lära nytt.

Trygghet ger en förutsättning för förändring och flexibilitet. För att

människor skall klara av att möta nya utmaningar och utvecklas måste de

känna trygghet och delaktighet. Det svenska utbildningssystemet skall ge

alla möjlighet till en bra grundutbildning och ge en möjlighet till

livslångt lärande. Möjlighet till utbildning skall ge medborgarna den

trygghet som förändringen kräver. Välfärd ger trygghet som möjliggör

flexibilitet och tillväxt.

En stor förändring i arbetslivet är nya sätt att organisera arbetet. För att

öka effektiviteten i verksamheten och få till stånd ständigt pågående

kvalitetsutveckling har organisationerna plattats ut. Hierarkier har ersatts

av självstyrande grupper, som själva lägger upp sitt arbete och ansvarar

för sitt resultat. Arbete i en icke hierarkisk och flexibel organisation

ställer krav på medarbetare att under stort eget ansvar både kunna arbeta

självständigt och samarbeta med andra. Vidare krävs god social

kompetens och att varje medarbetare kan visa tolerans och respekt för

andra människor.

Kraven på språkkunskaper ökar. Fler och fler förutsätts kunna läsa

skriftliga instruktioner och även kunna skriva en text. Engelska språket

används inom allt fler områden och i allt fler situationer, inte minst i

databranschen. Språket har för allt fler blivit ett viktigt arbetsverktyg. I

arbetslivet ökar vikten av kontakt och kommunikation med andra

människor inom och utom den egna organisationen. I dag räcker det inte

att behärska en enskild arbetsuppgift, utan varje medarbetare måste också

fungera socialt inom sin grupp och gentemot kunder.

Informationstekniken gör intåg på snart sagt varje arbetsplats. En

gammaldags kassaapparat har förvandlats till en avancerad dator som

ansluter till en centraldator och kan ge ifrån sig svårtydda fel-

meddelanden, kanske på engelska. I många fall måste en lagerarbetare nu

kunna hantera avancerade system för lagerhantering och en chaufför

kunna behärska en bokningsdator. Inom områden som vård och omsorg

utnyttjas avancerad informationsteknik allt mer. Hemtjänsten använder

olika typer av larm och uppkopplingar till pensionärernas hem och

vårdpersonal möter ständigt allt mer sofistikerad utrustning.

Allt kontorsarbete har i dag inslag av informationsteknik. Den

klassiska sekreterarrollen med renskrift av koncept har försvunnit.

Tjänstemännen har en egen dator, på vilken de utför en ökande andel av

arbetsuppgifterna. Den som inte behärskar informationstekniken har,

oavsett utbildningsnivå, svårt att finna en plats i arbetslivet.

Hela företag har ändrat karaktär.[REDACTED_EFTERNAMN] var en gång ett

verkstadsföretag men har nu blivit ett alltmer renodlat kunskapsföretag.

Den fysiska tillverkningen av produkterna har till stor del lagts ut på

underleverantörer. Ericssons uppgift har blivit att utveckla och

konstruera de programvaror och kretsar som används för mobiltelefoni,

växlar och andra produkter och tjänster.

Företag kan nu byggas upp enligt nya principer. Ett exempel är företag

som säljer böcker eller CD-skivor och sköter försäljningen uteslutande

via Internet. Sortimentet kan bestå av miljoner artiklar. I själva verket

finns inget lager utan bara en koppling till distributörer. Artiklar från

olika distributörer samlas sedan hos Posten som sänder ut dem till

konsumenten och sköter fakturahanteringen. Dessa företag använder den

nya tekniken inte till att rationalisera en gammal organisation utan till att

bygga en radikalt annorlunda och mycket effektiv struktur.

Informationshantering och informationsförädling utgör en allt större

del av många yrkesroller. Vi får en ny relation till information och

kommunikation. En ny kommunikationskultur håller på att födas.

1.2 IT finns överallt

Informationsteknik har blivit ett begrepp för utrustning som används för

att samla in, lagra, bearbeta, presentera och överföra ljud-, text- och

bilddata. IT har även kommit att stå för teknik som är enklare att använda

och mer vanligt förekommande än tidigare. I själva verket införs IT i allt

fler produkter och blir allt mer osynlig. En stor mängd apparater

innehåller en liten dator som styr dess arbete.

Även datorer i traditionell form får hela tiden ökad spridning.

Fackföreningar erbjuder t.ex. sina medlemmar billiga datorpaket och

arbetsgivare erbjuder datorpaket mot löneavdrag.

Internet har på kort tid vuxit till att utnyttjas av flera hundratusen

svenskar. På Internet finns ett utbud av information utan motstycke.

Många professionella mediaorganisationer använder Internet för att

skapa och sprida innehåll till en masspublik. Kostnadsbilden är

dramatiskt annorlunda än för traditionella medier. En tidning som sprids

via Internet slipper helt kostnaden för tryckning och distributionen sker

till en bråkdel av vad kostnaden annars varit.

Till skillnad från traditionella massmedier är Internet dubbelriktat.

Vem som helst, som har de nödvändiga kunskaperna, kan gratis lägga

upp sidor på Internet och sprida sitt budskap till hela världen. För den

som har något viktigt att säga krävs inte längre stora resurser för att nå ut.

Internet har inte heller de traditionella mediernas utrymmesbegräns-

ningar. Det finns ingen gräns för mängden publicerad information på

Internet. Riksdagen lägger exempelvis ut alla protokoll och betänkanden

på Internet.

Internet ändrar helt prissättningen för kommunikation. Tidigare sattes

priset i relation till avstånd. Priset för användning av Internet är fast

oavsett hur mycket det används (kostnader för telefonuppkoppling

oräknade) och vilken sträcka informationen tillryggalägger. Ett e-

postmeddelande kostar i princip ingenting att sända och når andra sidan

jorden nästan omedelbart.

1.3 Att lära för kunskapssamhället

Eleverna har i dag andra förutsättningar och mål för sin utbildning än

tidigare. En allt mer krävande arbetsmarknad och ett mer föränderligt

samhälle ställer nya och högre krav på utbildning och kompetens. De

unga har också egna uppfattningar om vad som är viktigt i livet och

vilken utbildning de önskar. En modern utbildning måste därför anpassas

till dessa krav.

Skolan måste relatera till samhällets omvandling och anpassas till

dagens och morgondagens förutsättningar. Eftersom samhället ändras så

snabbt har kraven på kunskap förändrats. Eleverna behöver goda och

breda grundkunskaper för att kunna hantera alla utmaningar de kommer

att möta. Samtidigt som behovet av grundläggande kunskaper ökar blir

det än viktigare att eleven lär sig att lära. Kunskap förändras till att bli

mer av en metod och ett förhållningssätt. Utbildningen ger inte eleverna

enbart ett färdigt kunskapspaket utan förser dem dessutom med de

verktyg som behövs för att bemästra kunskap och kunna skaffa ny när

behov uppstår. Att behärska kunskapens och lärandets verktyg är

nödvändigt för att ett livslångt lärande skall bli en realitet. Att kunna lära

sig, att kunna förstå, analysera och sålla information och omvandla den

till egen kunskap är avgörande.

En indikation på detta är att nyutbildade personer under en period har

varit mer efterfrågade än äldre inom många delar av arbetsmarknaden,

trots att de äldre har mångårig erfarenhet och kompetens. Orsakerna till

att ungdom är eftersökt kan vara unga människors öppenhet för

förändring, vilja att lära nytt och intresse för ny teknik.

Eleven måste ha inflytande över sitt eget lärande för att utbildningen

skall bli meningsfull och ge användbara kunskaper. Inflytandet behövs på

alla nivåer i skolan men framförallt när det gäller utformningen av den

konkreta undervisningen.

Ungdomar är i dag mer självständiga än tidigare. I samhället ställs de

även inför fler och svårare val. De har tillgång till medier som ger dem

breda referensytor. Det gör att eleverna ställer högre krav på

undervisningen. Eleverna vill själva ta aktiv del i lärandet i stället för att

passivt ta emot undervisning. För att eleverna skall ta till sig viss

kunskap kräver de i allt högre utsträckning att få veta varför denna

kunskap är viktig och vilken nytta de kan ha av den.

Kunskap uppstår när en person tar till sig information och genom

förståelse skapar sina egna strukturer, själv eller tillsammans med andra.

Kunskapen blir därigenom elevens egen; eleven äger sin kunskap. För att

en sådan process skall äga rum krävs att eleven själv är aktiv. Eleven kan

inte vara ett passivt objekt för undervisning utan måste i ökad

utsträckning själv söka och skapa sin kunskap i samspel med andra.

Kursplanerna är huvudsakligen indelade i ämnen. Skolämnen är dock

endast konstruktioner för att strukturera stoff och läroplanerna ger stor

frihet att lägga upp undervisningen på annat vis. Det finns en tendens

bort från den strikta ämnesindelningen mot en uppläggning som är

ämnesövergipande och bättre tillgodoser målen med utbildningen.

Inlärningen i skolan blir mer lik den som sker i arbetslivet, genom en

lärande organisation, en lärande miljö.

Skolan i en ny roll

Skolan har inte längre samma monopolställning när det gäller att

förmedla information och kunskap som i gårdagens samhälle. I dag har

ungdomar tillgång till allt fler medier och de ägnar medierna mycket tid.

Den elev som har ett specialintresse har mycket stora möjligheter att på

egen hand fördjupa sig. Skolans och lärarens uppgift är, liksom tidigare,

att stå för centrala värden och viktiga kunskaper. Men den pedagogiska

arenan har vidgats och den omgivande verkligheten har allt mer blivit en

del av skolans vardag och av undervisningens innehåll.

Genom att kraven på skolan förändras och genom att elevernas behov

är annorlunda så sker en utveckling av lärarens arbete. Uppgiften blir mer

kvalificerad, viktigare och svårare än tidigare. Läraren måste i större

utsträckning möta elevernas individuella behov och kan inte längre på

samma sätt som förr förlita sig på en auktoritet som följer med

lärarrollen. En förändring av undervisningens uppläggning så att eleven,

ensam eller i grupp, hämtar och skapar kunskap innebär en allt större

utmaning för läraren. Det krävs pedagogisk professionalitet för att lägga

upp undervisningen så att den fångar elevernas intresse och att eleven når

de uppsatta kunskapsmålen.

Utvecklingen innebär dock inte att undervisning i traditionella former

försvinner, men den kommer att föra med sig en förskjutning av

perspektiv och tyngdpunkt i riktning mot ett ökat ansvar för eleverna och

en större betoning på elevernas strävan efter att nå kunskap.

Det ökade ansvaret för eleverna är inte utan problem och ställer större

krav på lärarnas kompetens. Det finns ett antal elever som kräver

särskilda lärarinsatser för att kunna genomföra en utbildning där det

ställs större krav på deras aktivitet och ansvar.

I oktober 1997 inbjöds landets alla skolor att ansöka om stöd för lokala

projekt för att utveckla lärarrollen i samarbete med lärarhögskolor

och/eller regionala pedagogiska centra. Intresset visade sig vara betydligt

större än väntat. Vid årsskiftet hade Utbildningsdepartementet fått

omkring 1 200 ansökningar. Det stora intresset visar, enligt regeringens

bedömning, på kraft och utvecklingsvilja i den svenska lärarkåren.

Överlag strävar man mot ett större elevengagemang och elevansvar i

utbildningen. Regeringen beslutade i april 1998 att avsätta 75 miljoner

kronor till 168 lokala projekt på skolor.

I direktiven till kommittén om lärarutbildningen (Dir. 1997:07)

framhålls att informationstekniken innebär att nya former för lärande

utvecklas och att kommittén skall därför överväga behovet av ytterligare

insatser i lärarutbildningarna.

En viktig förutsättning för skolans utveckling är det pedagogiska

ledarskapet. Genom de senaste årens decentralisering har skolledarens

ansvar vidgats. IT-utvecklingen i skolan beror i hög utsträckning på

skolans ledarskap. Skolledares insikter om hur undervisningen kan

främjas kvalitativt genom användning av IT i det pedagogiska arbetet har

stor betydelse för om IT kan bli ett dagligt verktyg i undervisningen.

Regeringen har, som en följd av rektors vidgade ansvar och krav som

ställs på ökade kunskaper inom skilda områden, vidtagit särskilda

insatser för att utveckla skolledarutbildningen.

Utbildning för vuxna

Den utveckling, som beskrivits i det föregående, är tydlig också inom

vuxenutbildningen. Kravet att möta deltagarnas mycket varierande behov

av utbildning, när det gäller dess inriktning, omfattning och förläggning i

tid och rum utgör en utgångspunkt för det utvecklingsarbete som sker i

inom t.ex. kunskapslyftet. På sikt handlar det om att forma

vuxenutbildningen till en del av en lokal infrastruktur för livslångt

lärande. Informationstekniken erbjuder härvid viktiga instrument. Endast

med användning av IT är det möjligt att till en rimlig kostnad erbjuda

närmast individuellt eller för små grupper anpassad utbildning på de tider

och den plats där deltagaren behöver den.

Gränsen mellan mer traditionell, skolförlagd utbildning och

distansutbildning kommer att suddas ut. Lärcentra, studiecentra, och

utbildning på arbetsplatsen kommer att spela en allt viktigare roll inom

vuxenutbildningen. Regeringen vill stödja och förstärka en utveckling av

IT-stödd utbildning, som kan utnyttjas för distansutbildning och i annan

vuxenutbildning på gymnasial nivå.

Inom ramen för kunskapslyftet sker i dag omfattande insatser på detta

område. Regeringen har initierat ett pedagogiskt utvecklingsarbete vid

Statens skolor för vuxna (SSV), bl.a. för utveckling av flexibla IT-stödda

distansstudier, och avsatt 13 miljoner kronor för detta. Målet är att med

IT-stödd utbildning kunna erbjuda ett bredare utbud av gymnasiekurser

än vad flertalet lokala utbildningsanordnare har möjlighet till, så att den

eftersträvade infrastrukturen för livslångt lärande kan förverkligas också

utanför storstadsområdena.

Regeringen har nyligen, i den regionalpolitiska propositionen (prop.

1997/98:62), lagt förslag om behovet av ytterligare insatser vad gäller

bl.a. handledarutbildning och lokala studiecentra. Ett flexibelt system för

distansstudier skall innehålla möjligheter för den studerande att välja

mellan ett flertal olika studiemiljöer. Tillgången till lokala studiecentra är

av stor betydelse för ett lyckat införande av ett flexibelt

distansstudiesystem för en bred målgrupp. Inom ramen för

kunskapslyftet har redan ett stort antal studiecentra växt fram i landet.

Regeringen tillsatte våren 1995 en särskild utredare, Distansutbild-

ningskommittén (DUKOM, Dir. 1995:07) som drivit försöksverksamhet

med ett 100-tal projekt som bl.a. skall ge underlag för en framtida

strategi för distansutbildningen i Sverige. Kommittén skall redovisa sina

förslag i juni 1998.

Högskolor och universitet

En förutsättning för att Sverige skall kunna hävda sig som välutvecklad

kunskapsnation är att fler personer ges möjlighet till en högre utbildning.

Regeringen har därför prioriterat utbyggnaden av högskolan. Under åren

1997-2000 tillförs högskolan resurser motsvarande 68 000 nya

permanenta platser. Efterfrågan på personer med kompetens inom

naturvetenskap och teknik har inneburit att tyngdpunkten i högskolans

expansion ligger inom dessa områden. Näringslivets och den offentliga

sektorns behov av välutbildad arbetskraft är särskilt stort inom IT-

området. Regeringen har därför ställt upp som verksamhetsmål för

samtliga universitet och högskolor att de skall beakta behovet av

utbildade inom det informationstekniska området.

Högskolans pedagogik förändras även inom utbildningar som inte

primärt utbildar för IT och IT används som ett pedagogiskt verktyg inom

allt fler utbildningar. Även möjligheten att studera på distans med hjälp

av IT ökar. Eftersom de flesta kommer att behöva kunskaper om IT i

förvärvslivet har också många utbildningar moment där IT används som

ett verktyg.

Skolan kan bidra till att informationstekniken och datorer

avdramatiseras, vilket kan sänka tröskeln att söka till sådana

utbildningar, inte minst för kvinnor. Detta är en viktig förutsättning för

att högskolan skall kunna tillgodose det ökande behovet av IT-

specialister.

 IT skall vara ett viktigt inslag i lärarutbildningen. Sedan den 1 januari

1998 ingår i målen för lärarexamina att studenter för att få examen skall

ha förmåga att använda datorer och andra informationstekniska hjälp-

medel för egen inlärning och kunskap om hur dessa hjälpmedel kan

användas i undervisningen i skolan (bilaga 3 till högskoleförordningen

[1993:100]). Regeringen har - i syfte att säkerställa att nyutbildade lärare

får kunskaper inom IT - anvisat medel till IT-utbildning för lärar-

utbildarna.

Inom högskoleområdet görs även stora tekniska satsningar på IT. Det

svenska universitetsdatanätet, SUNET, kommer under innevarande

budgetår att uppgraderas. Vidare har statsmakterna beslutat att erbjuda

huvudbiblioteken i kommunerna och länsmuseerna en fast

dataförbindelse till SUNET/Internet. Det innebär att folkbiblioteken och

länsmuseerna får tillgång till en kraftfull internetanslutning. Staten

betalar för anslutningen under de två första åren under förutsättning att

kommunerna svarar för kostnaden för de tre följande åren. Vidare finns

möjlighet för alla studenter att få en internetuppkoppling från sina

bostäder, oavsett var man bor i landet till en mycket förmånlig kostnad. I

sammanhanget kan också nämnas att regeringen i den regionalpolitiska

propositionen (prop. 1997/98:62) föreslår att ett särskilt utvecklings-

centrum etableras i Härnösand för att stödja utvecklingen av

distansutbildning baserad på modern informationsteknik. Högskoleverket

har fått i uppdrag att utveckla ett IT-baserat forskningsinformations-

system.

1.4 En framtidsutbildning för alla

Att ställa frågorna själv

Införande av informationsteknik i skolan ändrar inte i sig

förutsättningarna för kritisk granskning, men IT kräver nya arbetssätt.

Traditionellt upplagd undervisning har utgått från en lärobok, där ämnets

olika moment vanligtvis presenteras på ett pedagogiskt och tillrättalagt

vis. En annorlunda uppläggning där man använder Internet eller

läromedia är att eleven samlar in uppgifter från olika håll för att sedan

göra en presentation eller rapport som utgår från det material som

samlats in. En sådan metodik kräver en diskussion om varifrån

informationen kommer och en värdering av hur korrekt och relevant den

är. På Internet kan det vara svårt att skilja sanningen från ett falskt rykte

eller en neutral information från kommersiella budskap. Därmed ställs

stora krav på kritisk analys.

Genom att på det viset hämta material från olika källor kan eleven få

insikt om att det i många situationer finns olika sätt att betrakta och

beskriva samma sak. Inom olika samhällsorienterade och humanistiska

områden är det mycket vanligt att olika, ibland vitt skilda, uppfattningar

om en viss fråga förekommer samtidigt. Om undervisningen på detta sätt

kan belysa flera perspektiv har den vunnit i kvalitet. Eleven får en

djupare förståelse, eftersom den vunna insikten bättre motsvarar verklig-

hetens konflikter och paradoxer. Därmed får också eleven en bättre grund

att själv kunna ta ställning till material från Internet som kan ha

tvivelaktigt värde eller strida mot skolans och samhällets grundläggande

demokratiska värderingar.

Att förstå konsekvenser av olika alternativ, vilket läroplanen före-

skriver, är en krävande uppgift för både lärare och elever. En

undervisning där eleverna själva söker kunskap ersätter inte lärarens roll

att ge grundläggande kunskaper. Bara den som har goda grundläggande

kunskaper klarar att söka, sålla, värdera och sammanställa relevant

information.

Ett arbetssätt av detta slag är förvisso möjligt utan IT, men en god

användning av IT kan driva fram en utveckling av undervisningen i

denna riktning. Om så inte sker riskerar IT i skolan att reduceras till

inlärning med programvaror som bygger på drill och snabbvalsfrågor.

Även om man på vissa håll motiverar användning av IT i skolan med att

sådana program eller läromedia skulle kunna öka effektiviteten i

inlärningen kan detta inte vara huvudsyftet. Det är dock viktigt att vara

medveten om att det inte finns någon automatik i att en satsning på IT i

skolan på något enkelt vis ger eleven förmåga till kritiskt

förhållningssätt. Det är genom en målmedveten undervisning som

eleverna utvecklar denna förmåga.

Skolan i den globala byn

En modern skola relaterar till kunskap, händelser och information från

hela världen. Informationstekniken innebär att fysiska avstånd blir

ointressanta och att klassrummet öppnas mot omvärlden. På Internet är

det inte dyrare eller svårare att vara uppkopplad mot en dator i USA än

en som finns i hemstaden. IT ger den som vill och vågar alla möjligheter

att överskrida gränser och ta del av information från eller knyta kontakter

i andra länder.

I takt med att elever i allt fler länder världen över ansluts till Internet

blir det möjligt att arrangera gemensamma arbeten eller utbyta

information mellan länder. Ett bra sätt att förstå andra länder och kulturer

kan vara att arbeta tillsammans med elever i en skola i ett annat land med

en uppgift. Det arbetssätt som förut krävde mycket tålamod eller var

mycket dyrt kan nu genomföras av alla som är anslutna till Internet.

Regeringen ser den ökade internationaliseringen av utbildningen, som IT

kan bidra till, som ett viktigt bidrag till utvecklingen i skolan.

Nyfikenhet och lustfyllt lärande

Internet är en ocean av information. Ingen vet vad som dyker upp efter

nästa musklick. Varje ny hemsida är sin egen värld, uttänkt och utformad

av en unik person. På Internet kan man finna allt, både högt och lågt,

både nytt och gammalt, där endast fantasin och de egna önskemålen

sätter gränsen. Läromedel som använder den nya teknikens möjligheter

kan stimulera flera sinnen.

Ett grundläggande problem med den klassiska föreläsningsorienterade

undervisningen är att eleven fick svar på frågor hon/han aldrig hunnit

formulera. Ett elevaktivt och sökande arbetssätt kan just stimulera

nyfikenhet och glädje i lärandet.

En viktig förutsättning för att IT skall stimulera eleverna är att

tekniken underordnas pedagogiken. Gångna tiders dataundervisning som

handlade om att lära sig programmera i Basic kunde ofta ha den motsatta

effekten och fick många elever att bli ointresserade och känna att

undervisningen var meningslös.

Undervisningen och skolans arbetsformer bör stimulera ett problem-

orienterat undervisningssätt, där analys och bearbetning av olika för att

lösa problem och agerande utifrån dessa strategier följs upp, prövas och

värderas. Ett arbetssätt av detta slag främjas av att skolan i mindre

utsträckning använder sådan färdigproducerad programvara för skolbruk,

som återupplivar en gammaldags pedagogik i elektronisk form. I stället

bör lärares och elevers eget skapande stimuleras, vilket t.ex. kan ske

genom Skoldatanätets Multimediabyrå som ställer verktyg till skolornas

förfogande, så att de kan skapa egna multimediaproduktioner.

På motsvarande sätt kan skolorna använda marknadens vanliga

program för ordbehandling, kalkylering, presentationsmaterial osv.

Denna filosofi, att använda professionella verktyg för skolbruk och att

stimulera egen produktion, är i internationella sammanhang inte

självklar. Den förutsätter också ett högre kunnande hos elever och lärare

än vad man tidigare kunnat räknat med. Men det är ett förhållningssätt

som understödjer den allmänna pedagogiska hållningen att främja elevers

eget aktiva deltagande i läroprocessen, att ge dem verktyg för ett

livslångt lärande och att förbereda dem för arbetslivet.

Språk blir allt viktigare

IT underlättar och understöder skrivarbete. Genom att använda datorn

och ord- och textbehandlingsprogram kan eleverna aktivt arbeta med ett

processinriktat skrivande.

Engelska dominerar starkt på Internet. En stor andel av all utveckling

av Internet, dataprogram och datorer sker i USA. Den positiva sidan av

detta är att elever därmed får en mycket stark drivkraft att lära sig

engelska. Å andra sidan kommer den som inte kan engelska i framtiden

att i allt högre utsträckning att vara utestängd från information och

kontakt med andra.

Internet ger unika möjligheter att på ett enkelt vis kommunicera med

elever i andra länder. Kommunikationen kan ske på främmande språk

och därmed ge realistisk träning.

Moderna ordbehandlingsprogram kan hjälpa till med såväl stavning

som kontroll av grammatik på engelska. Genom att ordböcker och

synonymer finns tillgängliga endast ett musklick bort blir det enklare att

använda dessa hjälpmedel i skrivarbetet. Den datorbaserade ordboken ger

dessutom möjlighet att få ordet uppläst med korrekt uttal.

Miljön i skolan

Eleverna i skolan omfattas av arbetsmiljölagen (1977:1160). Det är

viktigt att utifrån detta och den nya teknikens snabba utveckling göra

lärare och elever medvetna om vilka krav den nya tekniken ställer på

arbetsmiljön såväl i skolan som i kommande yrkesliv. Arbetar-

skyddsstyrelsen har tagit fram information om dessa krav. En viktig del i

skolans elevdemokratiarbete är den rätt till elevmedverkan i

skyddsverksamheten som arbetsmiljölagen ger. Elevskyddsombuden har

en mycket viktig funktion för eleverna. De lär sig ta ansvar och skall ha

reella möjligheter att påverka sin arbetsmiljö. Det är viktigt att ställa

likvärdiga krav på skolans IT-miljö som t.ex. modern kontorsmiljö.

Både kvinnor och män

I debatten förs ofta fram att informationstekniken är skapad av män, för

män. Branschens pionjärer drevs ofta av en ren teknikglädje. Tekniken

stod i centrum och blev för många ett självändamål. Begrepp som

applikationer eller användarnytta var på den tiden okända. All erfarenhet

och olika undersökningar pekar på samma sak. Kvinnor är sällan

intresserade av tekniken för dess egen skull. De är däremot intresserade

av den användning eller nytta som tekniken kan ge. Den ursprungliga

databranschen var mycket mansdominerad och starkt teknikorienterad

vilket har utestängt många kvinnor.

Andelen kvinnor på de datainriktade utbildningarna inom högskolan

har länge legat under 10 %. I databranschen utgör kvinnorna en liten

minoritet. Jens[REDACTED_EFTERNAMN] redovisar i sin forskningsöversikt (Jens
[REDACTED_EFTERNAMN], Informationstekniken i skolan, en forskningsöversikt,

Skolverket 1998) att tillgänglig forskning om IT i skolan visar samma

resultat som tidigare är känt om kön och naturvetenskap. Flickor är

intresserade av att se sammanhang och mening. De ser tekniken som ett

medel att nå ett mål. Pojkar däremot ser oftare tekniken som ett

egenvärde.

Sverige är ett kunskapssamhälle med informationstekniken som viktig

drivkraft. Denna teknik domineras av män som därigenom har ett

övertag. Vi riskerar få en utveckling där männen blir vinnare i

informationssamhället.

Att samhällsutvecklingen så starkt påverkas av IT beror enbart på de

fördelar tekniken ger. Huvudlinjen måste därför vara att kvinnorna

bereds tillträde till tekniken på sina villkor. Att intressera kvinnor för att

använda datorer kräver alltså mer ansträngning än att intressera män.

Därför är det också viktigt att verka för en kraftig förändring av den

kultur som hittills har varit rådande i IT-sammanhang. Först då kan IT

locka båda könen på lika villkor.

För att Sverige skall blir en framgångsrik nation som kan hävda sig i

internationell konkurrens inom IT-området behövs stora grupper tekniker

och ingenjörer som kan utveckla morgondagens teknik. Antalet personer

som arbetar med informationsteknik stiger hastigt. I denna värld behövs

fler kvinnor, dels därför att samhället behöver alla tillgängliga krafter i

denna sektor, dels därför att kvinnorna kan bidra till att ny teknik blir mer

anpassad efter verkliga behov och efter hur människor fungerar.

För att ge flickorna en bättre möjlighet att använda och lära sig IT

krävs flera saker, bl.a. måste läraren vara medveten om skillnaden i

flickors och pojkars användning av IT och aktivt arbeta för att flickorna

får samma chans som pojkarna. Undervisningen måste vara upplagd så

att även flickorna känner att IT är ett meningsfullt verktyg som hjälper

dem och inte motiveras av teknikens egenvärde. Till sist måste tillgången

till utrustning vara god och rimligt fördelad, så att inte flickorna trängs

bort av de teknikintresserade pojkarna.

Klassklyftor i informationssamhället

Fördelningen av datorer i svenska hem är mycket ojämn. LO-medlemmar

har i mycket lägre grad datorer i hemmet än medlemmarna i TCO och

SACO. Skälen till detta kan vara flera. Tjänstemän har i många fall högre

löner vilket gör det lättare att finansiera en hemdator. Vidare använder

tjänstemän datorer i sitt arbete i hög utsträckning, vilket dels gör dem

förtrogna med tekniken, dels betyder att de kan se ett värde i att kunna

utföra vissa arbetsuppgifter hemma. Distansarbete med hjälp av

informationsteknik är ett arbetssätt som i praktiken enbart omfattar

tjänstemän.

Förmånen att disponera en hemdator som bekostas av arbetsgivaren

beskattas inte om vissa regler följs (lag om ändring av kommunal-

skattelagen [1997:770]). Det viktigaste villkoret är att samtliga anställda

skall omfattas av erbjudandet. De nya reglerna infördes för att stimulera

användningen av datorer (prop. 1996/97:173). Därmed kommer många

fler inom olika grupper att få möjlighet att disponera en dator i hemmet

än vad som annars blivit fallet.

Skolans uppgift är att ge alla elever en likvärdig utbildning oavsett

deras bakgrund och erfarenheter. Därför har skolan en viktig uppgift i att

kompensera elevernas skilda förutsättningar. Eftersom kunskaper om IT

är en nödvändig förberedelse för den framtida arbetsmarknaden och ger

en allmänt starkare position i samhället, måste alla elever få goda

kunskaper inom IT. Det kräver att skolorna har god tillgång till datorer

och att lärarna har goda kunskaper om hur IT kan användas i

undervisningen. En satsning på IT i skolan är därför välmotiverad.

Nya vägar för demokratin

Informationstekniken ger demokratin nya möjligheter. Offentlighets-

principen har en flerhundraårig tradition i Sverige och är en grundbult i

vår demokrati. I praktiken har dock huvudsakligen medborgarnas ombud,

framförallt journalister, utnyttjat möjligheten att gå till en myndighet för

att läsa aktuella handlingar. Offentlighetsprincipen har varit en rättighet

som de flesta aldrig utnyttjat personligen. Detta kan helt förändras genom

Internet. Nu finns de tekniska möjligheterna att publicera varje offentlig

handling på Internet. Med hjälp av enkla sökverktyg kan den intresserade

medborgaren från sin egen dator i sitt hem söka efter alla handlingar som

berör ett visst ämne eller följa allt som sker i ett visst beslutsorgan.

Webbplatser som regeringens Information Rosenbad, riksdagens

hemsida och Sverige Direkt är mycket välbesökta och gör att långt fler

människor än någonsin tidigare får del av hela beslutsunderlaget och inte

bara de delar som journalister väljer att rapportera om.

Informationstekniken möjliggör för grupper som delar ett visst intresse

och driver en fråga att föra diskussioner och driva kampanjer på Internet.

Det är enkelt att hålla många människor underrättade om en

händelseutveckling och koordinera aktiviteter. Denna utveckling är ännu

bara i sin linda och dess fulla omfattning kan ännu inte bedömas.

IT ger även den politiska debatten nya förutsättningar. Med hjälp av

den nya tekniken kan människor mötas och debattera olika frågor. I olika

forum kan människor träffas och genom diskussionen bidra till en

fördjupad demokrati och ökad delaktighet.

Informationstekniken ger stora möjligheter för deltagande i ett aktivt

demokratiskt arbete för dem som ser möjligheterna och kan använda

verktygen. Det finns en risk att klyftorna vidgas i kunskapssamhället. De

som inte behärskar tekniken kommer i ett underläge. Välutbildade

grupper som behärskar tekniken får ett starkare övertag än tidigare

genom att de får tillgång till bättre kanaler för information och påverkan.

För att motverka dessa skillnader krävs en skola som ger alla

likvärdiga förutsättningar. Att förbereda eleverna för deltagande i

demokratin är en huvuduppgift för skolan. Skolan måste därför ge alla

elever de IT-kunskaper som krävs.

En utveckling i hela Sverige

Informationstekniken överbryggar avstånd. Ingen teknik har på samma

sätt som informationstekniken reducerat avståndens betydelse. På

Internet leder inte ökat avstånd till ökade kostnader eller nämnvärt ökad

transporttid. Endast överföringshastigheten har betydelse.

Informationstekniken förutsätter en utbyggd infrastruktur. Kostnaden

för att bygga ut infrastrukturen ökar med ytan som skall nås. I glesbygd

kan priserna för internetanslutningar av olika kapacitet därför vara

avsevärt högre än i tätbefolkade områden. En skola för alla innebär att

elever i olika delar av landet skall få likvärdiga förutsättningar. Det är

därför angeläget att söka utjämna kostnaden för och påskynda

anslutningen av skolor till Internet.

1.5 Nya möjligheter för skolan

Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen 1998 (prop.

1997/98:150) föreslagit att totalt 1,5 miljarder kronor skall avsättas under

tre år för en satsning på informationsteknik i skolan. Inom den ramen

lägger nu regeringen förslag om ett nationellt program för IT i skolan

som är en satsning på Sveriges skolor, på alla elever och lärare för att

möta dagens och morgondagens utmaningar. Satsningen är inriktad på att

ge lärarna en kompetensutveckling inom IT, se till att lärarna har tillgång

till en dator, att påskynda att skolorna får en snabb uppkoppling till

Internet, att ge alla elever en egen e-postadress, förbättra utbildningen för

elever med funktionshinder med hjälp av informationsteknik samt att

fortsätta att utveckla både det svenska och det europeiska skoldatanätet.

Som framgått behöver skolan öka användningen av informations-

teknik. De viktigaste skälen är:

1. Informationstekniken kan bidra till att utveckla undervisningen och

nya roller för elever och lärare. Genom IT vidgas skolans klassrum.

Undervisningen kan utvecklas till ett mer elevaktivt arbetssätt och ett

förnyat pedagogiskt förhållningssätt. IT skapar nya möjligheter att förstå

komplexa samband, t.ex. genom simuleringsprogram inom olika

ämnesområden. Informationstekniken ger också nya möjligheter till

kommunikation med det övriga samhället. Skolan öppnas och elever

stimuleras till att söka information och inleda en dialog med andra.

2. Informationstekniken förekommer nästan överallt i samhället och

arbetslivet. Alla elever behöver därför utbildning som förberedelse för

kommande vuxenliv.

3. En ökad satsning på IT är en viktig rättvisefråga. Barn i olika

samhällsgrupper har mycket olika tillgång till informationsteknik, varför

skolan har en väsentlig kompensatorisk uppgift. Genom en bred satsning

på IT i skolan kombinerad med kompetensutveckling av lärare kan

skolan motverka skillnaderna. En likvärdig skola kräver en gemensam

satsning.

4. IT skapar nya förutsättningar för skolans internationalisering.

Genom t.ex. Internet ges nya möjligheter till kontakter och

erfarenhetsutbyte med elever i andra länder.

2 Lärandets verktyg nationellt program för

IT i skolan

I den ekonomiska vårpropositionen anges en ram för 1999 om 340

miljoner kronor och för 2000 om 540 miljoner kronor samt för 2001 om

740 miljoner kronor att i huvudsak användas för IT i skolan. Det

nationella programmet för IT i skolan är en riktad och tidsbegränsad

satsning för att utveckla skolan med hjälp av IT. Meningen är att de

statliga insatserna skall stimulera skolhuvudmännen att satsa på IT-

utveckling. Det är dock skolhuvudmännen som har det såväl kort- som

långsiktiga ansvaret för finansiering av IT i skolan. De åtgärder som

anges i detta avsnitt genomförs under förutsättning av riksdagens och

regeringens beslut.

Det nationella programmet för IT i skolan omfattar förskoleklassen,

grundskolan, särskolan, specialskolan, sameskolan samt gymnasieskolan.

2.1 Samling för IT i skolan

För att bl.a. förbereda, planera och genomföra det nationella programmet

för IT i skolan har regeringen för perioden till och med år 2001 tillsatt en

särskild delegation. I delegationen ingår, utöver företrädare för

Utbildningsdepartementet, ledamöter från de samarbetspartners som är

nödvändiga för ett framgångsrikt genomförande, bl.a. Skolverket,

Svenska Kommunförbundet och KK-stiftelsen. Statssekreteraren i

Utbildningsdepartementet med ansvar för skolfrågor är ordförande i

delegationen. Till delegationen knyts ett kansli, som svarar för det

operativa arbetet.

2.2 Kompetensutveckling och datorer till lärare

För att IT skall bidra till en utveckling av undervisningen måste lärarna

få goda förutsättningar att utnyttja den nya tekniken. All verklig

förändring av skolan måste ske genom lärarna, som är och förblir nyckel-

personer för lärandet. En betydande del av det nationella programmet för

IT i skolan är därför ett erbjudande till lärare och skolledare att få del av

en IT-utbildning som främst syftar till att ge dem kunskaper i hur IT kan

användas som ett pedagogiskt verktyg. Erbjudandet om

kompetensutvecklingen riktas till skolornas huvudman.

De lärare och skolledare som genomgår utbildningen och når målen för

denna utbildning kommer att för yrkesmässigt bruk få disponera en

multimediadator i hemmet. Datorn skall ses som en stimulans till lärarna

men framförallt som ett nödvändigt redskap för att kunna behärska IT

och utforska hur tekniken kan användas i undervisningen. En lärare som

disponerar en dator kan nå den förtrogenhet som erfordras för att

använda datorn som såväl professionellt redskap, t.ex. för det egna

administrativa arbetet, som ett pedagogiskt verktyg.

Lärarna är nyckeln

Inom ramen för det nationella programmet för IT i skolan skall lärare

erbjudas en utbildning med mål och innehåll som beskrivs i det följande.

En utbildningsplan kommer att fastställas av delegationen för IT i skolan.

Mål och syfte

Utbildningen skall syfta till att ge lärarna grundläggande kunskaper om

IT som ett pedagogiskt och professionellt verktyg. Inriktningen av

utbildningen är att ge kunskaper om och förtrogenhet med användning av

IT i lärararbetet men även att utveckla lärarnas insikter om IT-använd-

ningen i samhället i övrigt. Utbildningen skall även ge lärarna kunskaper

i hur undervisningen kan läggas upp för att både flickor och pojkar skall

uppfatta IT som ett meningsfullt hjälpmedel.

Utbildningen är därför uppdelad i två huvuddelar. En del syftar till att

ge lärarna kunskaper om verktyget datorn i sig. Utbildningens andra del,

som är utbildningens fokus, är användningen av datorn som ett peda-

gogiskt verktyg i den dagliga verksamheten i skolan. Utbildningen skall

behandla hur datorn i detta sammanhang kan användas för att eleverna

skall nå olika former av kunskap.

Efter utbildningen skall lärarna:

¤ ha kunskaper om hur arbetssätt och arbetsformer i skolan kan utveck-

las genom att använda datorn i undervisningen,

¤ ha kunskaper i hur undervisningen kan läggas upp för att alla elever

oavsett kön skall uppfatta IT som ett meningsfullt verktyg,

¤ kunna utveckla en plan för introduktion, användning och utvärdering

av IT i den egna undervisningen,

¤ ha grundläggande kunskaper om hur man kan utveckla multimedia-

program - läromedia - för användning i skolan,

¤ kunna använda datorn som ett verktyg för datakommunikation i lokala

nätverk och Internet samt kunna använda datorn som redskap för

informationshantering, t.ex. vad gäller möjligheterna inom skoldata-

näten,

¤ känna till datorns uppbyggnad, funktionssätt och program samt kunna

använda datorns operativsystem,

¤ på en grundläggande nivå kunna använda vanliga verktygsprogram,

t.ex. program för ord- och bildbehandling, kalkylering och databas-

hantering,

¤ ha insikter om informationsteknikens användning i företag, organisa-

tioner, skola och samhälle samt ha bearbetat dessa insikter för att med

kritiskt förhållningssätt kunna diskutera möjligheter och hot i informa-

tionssamhället,

¤ ha kännedom om juridiska frågor som rör upphovsrätt, datasäkerhet,

upphandling och avtal,

¤ ha insikter i de etiska regler som de facto finns på Internet och ha

reflekterat över de etiska frågeställningar som uppstår när elever

använder Internet,

¤ ha insikter i de krav på arbetsmiljön som de nya hjälpmedlen medför.

Utbildning på egna villkor

Utbildningsverksamheten kommer att bli omfattande. Under treårs-

perioden beräknas minst 60 000 lärare kunna ta del av denna

kompetensutveckling, vilket ger en volym om ca 20 000 lärare per år. För

att kunna hantera en utbildningsverksamhet för alla dessa lärare bör

utbildningen läggas upp flexibelt, i form av intensivkurser, studiecirklar,

seminarier eller i distansutbildning. Med hjälp av Internet och e-post kan

en del av utbildningen ske i ett virtuellt klassrum.

För att kunna genomföra utbildningsinsatsen är det nödvändigt att

engagera lärare som i dag ligger långt framme, t.ex. lärare som leder

framgångsrika IT-pedagogiska projekt och lärarstuderande som fått IT-

utbildning, som lärare/handledare i studiecirklarna. Det är också viktigt

att ta vara på kunskaper och erfarenheter från de projekt som stöds av

KK-stiftelsen, exempelvis de s.k. fyrtornsprojekten.

Ur många synpunkter är det lämpligt att flera lärare, t.ex. ett arbetslag,

från en skola samtidigt deltar i utbildningen för att tillsammans skaffa

inspiration och kunskaper för att införa förändrade arbetssätt på sin skola.

Utbildningen förutsätts nära knyta an till den vardagliga praktiken, men

förläggas utanför undervisningstid. Omfattningen av utbildningen bör

beroende av lärarens förkunskaper ligga på 2-4 veckors heltidsstudier.

Eftersom utbildningen kan genomföras på olika sätt och med olika

intensitet kommer utbildningstiden att variera, även om omfattningen är

inom denna ram. Den första delkursen omfattar en kompetens som

många lärare redan har. Dessa lärare kan gå direkt på den svårare och

djupare andra delen.

IT-certifikat för lärare

Efter genomgången utbildning skall lärarna visa att de har de kunskaper

om IT som utbildningen syftar till och visa att de har tillägnat sig ett

personligt förhållningssätt till hur IT kan användas i skolans verksamhet.

De lärare som efter utbildningen uppfyller målen i utbildningsplanen får

ett IT-certifikat för lärare. Certifikatet fyller en viktig funktion genom att

styrka kompetensnivån och har därigenom ett meritvärde.

Organisation för IT-utbildningen

Delegationen för IT i skolan har övergripande ansvar för satsningen på

lärarnas kompetensutveckling. Delegationen formulerar utgående från

regeringens beslut hur utbildningen skall genomföras, dvs. krav på

dimensionering, genomförande, uppläggning och innehåll. Utbildningen

planeras att genomföras regionalt och anpassas efter regionens

förutsättningar. En styrgrupp med representanter för bl.a.

lärarutbildningsinstitutioner/regionala pedagogiska utvecklingscentra

samt berörda kommuner planeras att fungera som samordnare av ett

regionalt nätverk, där varje kommun och indirekt varje skola ingår.

Lärarnas dator

För att möjliggöra för lärarna att efter utbildningen aktivt arbeta med

datorn som ett pedagogiskt och professionellt verktyg avser regeringen

att alla lärare som tar ett IT-certifikat skall få disponera en dator.

Avsikten är att skolhuvudmännen erbjuds datorerna för att upplåta dem

till lärarna. Lärarna skall kunna disponera datorn i hemmet för

yrkesmässigt bruk. Skolhuvudmannen är formell ägare till datorn och har

allt framtida ansvar för datorn. Skolhuvudmannen får därför svara för de

framtida kostnader som datorn kan medföra.

2.3 Internet i skolan

Internet har kommit att helt dominera som kommunikationsmedium i IT-

samhället. På Internet kan information sökas och skapas och där ges

förutsättningar för samarbete och kontakt mellan elever i hela världen.

Regeringen vill ge förutsättningar att ansluta varje skola till Internet

för användning direkt i utbildningen. Stödet till internetanslutningar sker

genom ett bidrag som utgår till skolhuvudmännen för uppgradering av

förbindelserna till Internet. Målet är att alla skolor skall kunna få en

snabb anslutning och att Internet i princip skall kunna nås i varje

klassrum.

Bygga vidare på det vi har

Enligt Skolverkets senaste undersökning från hösten 1997 har 91 % av de

kommunala gymnasieskolorna samt 56 % av de kommunala grund-

skolorna en internetanslutning av något slag. Det statliga erbjudandet bör

utformas så att det på bästa sätt leder till en förstärkning av de satsningar

som redan är gjorda. Av de som har fast anslutning är många anslutna till

ett kommunalt nät, medan andra har valt att direkt ansluta sig till Internet

genom en internetoperatör.

Flertalet kommuner har lagt fast IT-strategier som anger hur de tänker

bygga ut tillgången på informationsteknik i olika verksamheter, däribland

skolan. Det statliga stödet skall vara så flexibelt och generellt utformat att

det låter sig förenas med olika val av strategi samt leder till att full nytta

dras av tidigare gjorda satsningar.

Bidragets utformning

Staten skall inte överta kostnaden för internetanslutning av skolor från

huvudmännen utan avser att under en begränsad period tillskjuta medel

för att påskynda en övergång till anslutningar med högre kapacitet.

Bidraget bör beräknas per skola och nivån bör variera med skolans

storlek räknat i antal elever.

Beräkningen ger ett tak för hur mycket en skolhuvudman kan erhålla.

Varje skolhuvudman kan bygga ut anslutningar där det gör bäst nytta. I

många skolor kommer utbyggnaden att bestå av en snabb

internetkoppling medan andra skolor ansluts till ett kommunalt nät.

Skolor som redan har en anslutning kan välja att öka kapaciteten eller

bygga ett lokalt nät som når ut i undervisningslokalerna (klassrummen).

Inledningsvis är målet att varje skola skall ha minst en uppkoppling

enligt följande:

Storlek på skolan

Kapacitet

128 Kbit

200 - 500 elever

512 Kbit

> 500 elever

2 Mbit

Ansökan från skolhuvudmannen

Beslut om medel bör bli en fråga för delegationen för IT i skolan.

Bidraget för internetanslutning är tänkt att betalas ut till skolhuvud-

mannen efter ansökan. I ansökan skall även framgå hur skolhuvud-

mannen avser att se till att skolorna når upp till den ambitionsnivå som

anges ovan. Bidraget är avsett för internetanslutningar vilket kan ske på

olika sätt - som utbyggnad av lokala nät i skolan eller anslutning av

skolan till Internet, direkt eller via ett kommunalt nät. För att skolorna

skall få maximal nytta av bidraget kommer delegationen att förhandla om

prissättning med internetoperatörer för anslutning av skolor.

Skolhuvudmännen kommer att få anvisningar om vilka krav som ställs

för att få bidrag.

2.4 E-postadress till alla elever

E-post är den mest grundläggande och spridda funktionen för kommu-

nikation med hjälp av modern informationsteknik och på Internet. Att ha

tillgång till e-post är en viktig förutsättning för att kunna vara delaktig i

IT-samhället.

Regeringen avser att erbjuda alla elever och lärare i grund- och gym-

nasieskolan en e-postadress. Regeringen bedömer att det krävs särskilda

insatser för att tillgången till e-post inte skall variera och bero på lokala

förhållanden. Alla elever och lärare får genom en egen e-postadress

möjlighet att nå varandra, vilket gör användningen av e-post betydligt

mer effektiv. Värdet av tjänster för kommunikation ökar starkt ju fler

som har tillgång till tjänsten. Genom denna satsning kan hela skolsektorn

få tillgång till e-post och därmed bokstavligen en identitet på Internet.

En egen brevlåda

Erbjudandet riktas till alla elever, lärare och skolledare i skolan och

innebär att de erbjuds en personlig e-postadress samt en egen brevlåda.

Många elever har inte någon en egen dator, varför eleven bör kunna nå

sin e-post från olika datorer. En bra modell är att tillhandahålla ett

webbaserat e-postsystem. Traditionell internetbaserad e-post fungerar så

att posten hämtas från en central e-postserver till den dator där

användaren befinner sig. Fördelarna med ett webbaserat gränssnitt är att

e-posten kan nås från olika datorer samt att den lämpar sig väl för en

central lösning. Webbaserade e-postläsare är också enkla att lära och att

använda.

En webbaserad läsare kräver dessutom inte någon installation på den

dator varifrån posten läses, vilket däremot behövs om man använder en

traditionell e-postlösning. Denna aspekt är viktig eftersom driften av IT-

systemen i skolorna därmed förenklas.

Genom ett webbaserat gränssnitt kan hantering av e-post skiljas från

skolans övriga datasystem och anslutning till Internet. Många skolor har i

dag egna system för e-post och kan fortsätta att använda dem.

Personligt ansvar

Varje person som får tillgång till denna e-posttjänst måste ta del av och

förbinda sig att följa de regler som gäller för användning av e-post. Av

villkoren följer att användaren är ansvarig för all användning av e-

postadressen och att det finns vissa restriktioner för användning av e-

post. Den som bryter mot reglerna kan komma att utestängas från

tjänsten under en tidsperiod.

En e-postadress som visar varifrån eleverna kommer

En e-postadress som är knuten till kommunen/skolan visar tydligt var

eleven hör hemma. Det innebär att det automatiskt uppstår en positiv

social kontroll även på Internet som annars kan vara anonymt.

Kopplingen till en skola har också en positiv effekt genom att elever som

på olika sätt gör goda insatser därigenom också företräder sin skola och

kommun. Det blir lika tydligt var en elev som inte följer reglerna hör

hemma och hur ansvariga kan nås. En sådan tydlig koppling mellan

elevens adress och skolan är viktig, eftersom elevens personliga ansvar

understryks.

Gemensam drift

Skolverket avses få regeringens uppdrag att ansvara för e-posttjänsten.

Detta innebär att e-posttjänsten kommer att drivas centralt för hela

landet. Teknisk drift, underhåll och administration planeras att skötas av

Skolverket. Användaradministration på varje skola, dvs. upplägg,

underhåll samt borttagande av adresser och postlådor, sköts av

skolhuvudmännen, som själva ansvarar för och kan välja hur de lägger

upp sin administration.

Genom att eleven inte själv kan ändra sina uppgifter finns en koppling

mellan en e-postadress och en enskild elev. En sådan koppling är viktig

eftersom den är en förutsättning för en ansvarsfull användning av

Internet. Varje elev skall vara medveten om att han/hon bär ansvaret för

innehållet i brev från sin adress.

2.5 IT för elever med funktionshinder

Informationstekniken har på mindre än tio år helt revolutionerat

utbildningssituationen för många barn och ungdomar med funktions-

hinder. Enligt SIH har i dag samtliga elever med grava synskador en

dator som personligt och pedagogiskt hjälpmedel. Detsamma gäller barn

med svåra rörelsehinder. Särskolan har under 90-talet blivit en av de

datortätaste utbildningsmiljöerna som finns i skolan.

För elever med funktionshinder har tillgången till datorer, lite

förenklat, inneburit en utveckling i två steg. Först fick eleverna tillgång

till ett läs- och skrivverktyg som de kunde hantera självständigt. Nu har

eleverna via Internet och e-post fått en kunskapskälla och möjlighet till

kommunikation som skapar helt nya möjligheter för delaktighet och

jämlikhet. Parallellt med dessa förändringar pågår en kontinuerlig

utveckling av pedagogisk och specialpedagogisk programvara.

Läromedel på teckenspråk för döva

Dövas teckenspråk lämpar sig inte för det tryckta mediet utan kräver att

man arbetar med rörliga bilder, film och video. Multimediatekniken har

skapat helt nya förutsättningar att integrera bild, text, rörliga bilder och

animationer i ett och samma medium.

I dag kan multimediaproduktioner innehålla stora mängder rörliga

bilder av god kvalitet, vilket öppnar nya möjligheter att utveckla och

producera läromedel där teckenspråket används som första språk och där

komplicerade moment kan illustreras med konkreta exempel som

samtidigt förklaras på teckenspråk.

Internet som läromedel

Internet blir ett allt viktigare läromedel i skolan. Att söka information via

Internet innebär speciella problem för en gravt synskadad elev.

Webbsidorna blir allt mer komplicerade och informationen visas i olika

ytor (frames) och med grafik, vilket försvårar för den som använder en

punktskriftsdisplay. Motsvarande problem finns till viss del för gravt

rörelsehindrade som styr datorn med kontakter.

Det finns i dag kunskap om hur webbsidor skall utformas för att även

passa personer med olika funktionshinder. Denna kunskap måste, i

samverkan med handikapporganisationerna, spridas till de stora inne-

hållsproducenterna på Internet.

Dyslexi

Det finns inga genvägar till god läs- och skrivförmåga. Vägen går alltid

via mycket läsande och skrivande. Elever som har stora läs- och

skrivsvårigheter är i behov av särskilda IT-baserade hjälpmedel. De kan

dels avse ett stöd för läs- och skrivutvecklingen, dels vara ett

kompensatoriskt stöd. Dessa hjälpmedel kan bestå av särskilt utvecklade

läromedia eller anpassningar av reguljär programvara. Hjälpmedlen ska

vara sådana att elever stimuleras att läsa, skriva och lära. De skall hjälpa

till att göra det mödosamma arbetet med att läsa och skriva så

meningsfullt att det är mödan värt.

En satsning på elever med funktionshinder

Delegationen för IT i skolan kommer att få i uppdrag att avsätta särskilda

medel på detta område för att på bästa sätt stödja och påskynda

utveckling av läromedia för elever med funktionshinder.

2.6 Det svenska Skoldatanätet

Skoldatanätet drivs av Skolverket efter ett regeringsuppdrag från april

1994 som har förnyats i juni 1996. Syftet med det svenska Skoldatanätet

är ytterst att utveckla IT-användningen i undervisningen. Skoldatanätet

skall fungera som en vägledning i detta arbete. Skoldatanätet är en

webbplats som ger goda förutsättningar för de svenska skolorna att

hämta information, publicera eget material och kommunicera med skolor

inom och utom landet.

Skoldatanätets webbplats är mycket välbesökt. En vanlig vardag under

terminstid hämtas i genomsnitt 40 000 sidor från Skoldatanätet, vilket är

en betydande ökning jämfört med föregående år. Uppgången kan till stor

del förklaras med skolornas ökande tillgång till Internet, men också med

att en del av Skoldatanätets tjänster blivit populära även utanför skolan.

En viktig roll för Skoldatanätet är att fungera som en mötesplats.

Lärare och elever kan finna andra svenska och utländska skolor

som aktivt arbetar med IT. Antalet skolor som anmält en egen hemsida

till Skoldatanätets adresskatalog ökade under 1997 från 700 till närmare

1 400. I diskussionsgrupper och på anslagstavlor inom Skoldatanätet kan

lärare knyta kontakter och utbyta erfarenheter. I ett kalendarium finns

alla aktuella evenemang och aktiviteter som rör undervisning och IT.

Information till lärare är en viktig uppgift för Skoldatanätet, med

målet att nå lärare med information vid konferenser, seminarier och

mässor. Tidningen Klassrum Direkt, vars syfte är att fungera som en

guide för lärare på Internet, kommer ut med fyra nummer per år.

Skoldatanätet har ett e-postbaserat nyhetsbrev som sänds ut till ca

2 000 prenumeranter. Nyhetsbrevets syfte är att sprida nyheter om IT i

undervisningen och att lyfta fram nyheter på Skoldatanätet.

Skoldatanätet har en viktig roll när det gäller att initiera och driva

projekt. Ekonomiskt stöd ges till ett antal större projekt som är viktiga ur

ett nationellt perspektiv. Ett exempel är Musiknet, som är ett innovativt

projekt med många användbara tjänster för lärare och elever inom musik-

området. Andra exempel är Sputnik, som erbjuder elever möjlighet att

träna sig på journalistiskt skrivande och Planeten, som innehåller

aktiviteter för yngre elever. Nya projekt kommer att startas inom olika

områden, bl.a. matematik.

Skoldatanätets resurser

¤ Nationellt länkbibliotek. Tjänsten Länkskafferiet är ett ämnesindelat

och kvalitetsgranskat länkbibliotek för skolan. Ett av de största

hindren för att använda Internet i undervisningen är en osäkerhet om

vilka webbsidor som innehåller seriös information. De länkar som

kommer med i Länkskafferiet är granskade av bibliotekarier och

lärare. Länkskafferiet skiljer sig från andra guider på nätet genom

inriktningen på skolan och genom att alla länkar granskas. Därmed ger

Länkskafferiet många fler lärare möjlighet att använda Internet på ett

effektivt sätt i undervisningen. Länkskafferiet kommer att vidare-

utvecklas för att i ännu högre utsträckning stödja informationssökning

i skolarbetet. Arbetet med att utveckla informationsstrukturer för

undervisningen fortsätter och tjänsten kommer under året att få en ny

struktur. En förnyelse av användargränssnittet skall göra Länk-

skafferiet enklare att använda.

¤ Lexikon. Skoldatanätet innehåller ett virtuellt lexikon, Lexin, som är

en kombination av en ordbok och ett lexikon för översättning mellan

två språk. I dag innehåller Lexin ett svensk/engelskt och ett

svensk/finskt lexikon. Lexin på nätet kommer efterhand att utökas

med fler språk och funktioner.

¤ Resurser för multimediaproduktion. Den största nyheten inom

Skoldatanätet under 1998 är integreringen med Multimediabyrån, den

nya webbplats som tillkommit genom regeringsuppdraget Ett

nätverksbaserat resurscentrum för IT-baserade läromedel . Målet är

ett resurscentrum som stödjer lärare och elever i arbetet med att skapa

egna multimediaprodukter. (För mer information om Multimediabyrån

se s. 36)

¤ Informationsdatabaser. För integreringen av och förståelsen för

användbarheten av Internet i skolans arbete har de nationella avtalen

med viktiga informationsgivare varit betydelsefulla. Som exempel kan

nämnas skolornas tillgång till tidningarnas artikelarkiv. Det kommer

även i fortsättningen att vara en prioriterad insats att göra överens-

kommelser som ger skolan tillgång till viktiga informationstjänster på

Internet.

¤ Datorkurs. Multimedia Software Scandinavia AB har i ett avtal gett

Skolverket rätten att via Skoldatanätet och CD-romskivor ge

undervisande personal och elever i svenska skolor rätt att kostnadsfritt

använda kurspaketet Wit för ECDL. Den innehåller alla de moment

som behövs för att klara det europeiska datakörkortet.

Introduktionen av kursen på Skoldatanätet har mötts av ett mycket

stort gensvar i skolorna. Drygt en månad efter introduktionen har

rektorer vid ca 1 000 av landets skolor skrivit avtal om kursen med

Skolverket.

En levande webbplats

Skoldatanätet har med tiden blivit en levande och interaktiv webbplats.

Som andra virtuella mötesplatser är det viktigt för Skoldatanätet att ha en

dialog med användarna, att ha hög aktualitet samt att skapa en känsla av

gemenskap och ömsesidig nytta. Skoldatanätets vidareutveckling

kommer i huvudsak att ha samma inriktning som tidigare. Stor vikt

kommer också att läggas på informationsinsatser och spridning av goda

exempel inom undervisningen.

Skoldatanätet i ett europeiskt perspektiv

Utvecklingen av det europeiska skoldatanätet innebär att det svenska

Skoldatanätet behöver anpassas för att fungera ihop med de andra

skoldatanäten som är anslutna till det europeiska skoldatanätet. Delar av

det svenska skoldatanätet behöver översättas. Ett antal nya sidor skall

produceras med ett innehåll som efterfrågas av utländska besökare.

Exempel på sidor som behöver skapas är presentationer av den svenska

skolan samt våra nationella resurser och specialiteter.

2.7 Ett europeiskt skoldatanät

I december 1996 framfördes officiellt från svensk sida för medlems-

länderna ett förslag om ett gemensamt initiativ att inrätta ett europeiskt

skoldatanätverk i samarbete med Europeiska Kommissionen. Initiativet

hade föregåtts av diskussioner med kommissionen och några

medlemsstater och möttes av stort gensvar. Det blev starten på ett

intensivt utvecklingsarbete som fram till våren 1998 till största delen

skett med svenska arbetsinsatser och finansiering.

Det europeiska skoldatanätet (EUN) är ett nätverk av nationella och

andra skoldatanätverk. Det bygger på tre pelare: att underlätta samarbete

mellan skolor i Europa; att erbjuda ett utbud av pedagogiskt innehåll eller

undervisningstjänster samt möjligheter till lärarutveckling. EUN är ett

internetbaserat nät av information och tjänster som gratis ställs till

förfogande för skolor, lärare, elever och allmänhet. Även om enstaka

forum är avsedda speciellt för vissa grupper som lärare eller rektorer, är

öppenheten och den fria tillgången för alla en grundläggande

utgångspunkt.

Nätverket omfattar för närvarande EU:s 15 medlemsstater samt Island,

Norge och Schweiz. Staterna inom Central- och Östeuropa kommer inom

kort att beredas tillträde. Även Japan, USA och Kanada har visat intresse

för att samarbeta med det europeiska skoldatanätet.

Värdet av ett samarbete runt ett gemensamt skoldatanät ligger såväl

inom det pedagogiska och kulturella som det tekniska området. Syftet

med ett europeiskt skoldatanät är att öka nyttan och värdet av innehållet i

de nationella nätverken samt att höja kvaliteten och dela kostnaderna för

tjänster som alla kan dra nytta av.

Vidare kommer den europeiska och interkulturella dimensionen att

stärkas. Förhoppningen är att de kontakter som knyts mellan elever,

lärare och forskare i olika länder skall stimulera till pedagogisk debatt

och inspirera till ny forskning och nya utvecklings- och samarbetsprojekt

över gränserna. Genom ett intensifierat internationellt samarbete skapas

ökad förståelse mellan länderna och grunden läggs för ett medborgarnas

Europa.

Samarbetet runt skoldatanätet mellan skolor, forskare inom det

tekniska och pedagogiska fältet samt företag och myndigheter i olika

länder stimulerar också till teknisk utveckling, forskning och

programutveckling inom de pedagogiska och informationstekniska

områdena i Europa.

En spegel av mångfalden

Plattformen på Internet, den s.k. webbplattformen, utgör navet för det

europeiska skoldatanätet. EUN:s hemsida illustrerar också den

grundläggande utgångspunkten att detta är ett nätverk av nätverk genom

att ha länkar till de ingående nätverken.

För att återspegla den språkliga och kulturella mångfalden i Europa

kommer navigationsinstrumenten och ingångssidorna på plattformen att,

så långt det är möjligt, förses med texter på samtliga relevanta språk.

Antalet språkversioner av de nationella bidragen och arbetsspråken i de

dagliga samarbetet bestäms av de ingående parterna.

Arbetet har hittills koncentrerats runt att skapa webbplattformen med

dess olika delar. De flesta tjänsterna är fortfarande under uppbyggnad

och kommer successivt att fyllas med innehåll. Exempel på tjänster är

den virtuella lärarhögskolan för fortbildning och professionella

diskussioner mellan lärare och det virtuella skolhuset med ämnesindelade

avdelningar för undervisningsmaterial, lärartips, kvalitetsgranskade

länkar till ämnesmässigt relevant information, en rektorsexpedition för

skolledare, en skolgård för elever att träffas på m.m.

Vidare innehåller plattformen ett kontaktgalleri eller annonstavla för

skolor som söker samarbetspartner till sina projekt och en träffpunkt för

elever eller lärare som söker brevvänner. För den som är nybörjare på

Internet finns en engelskspråkig handbok, där man lär sig terminologi

och teknik för att söka sig fram på nätet. En avdelning beskriver exempel

på skolor som genomfört lyckade projekt inom något ämne med hjälp av

IT och inbjuder i vissa fall också till deltagande. En annan del ger

information, råd, stöd och tips i tekniska frågor. Slutligen erbjuds också

information om EU och dess olika utbildningsprogram samt en

informations- och nyhetsservice i utbildningsfrågor.

Ytterligare tjänster och produkter kommer att utvecklas och tillföras

plattformen successivt. För att säkerställa skoldatanätets relevans och

aktualitet krävs en strategi som bygger på att användarna själva är

involverade i skoldatanätets utveckling. Det kommer framför allt att ske

genom att olika nätverk eller arbetsgrupper upprättas runt det europeiska

skoldatanätet. Exempel på sådana arbetsgrupper är nätverket av

innovativa skolor, det tekniska nätverket, nätverket runt multimedia-

produkter samt nätverket runt framgångsrika skolprojekt.

Svenska insatser 1999-2001

Sverige åtog sig att utveckla en webbplattform för det europeiska

skoldatanätet till den 1 september 1997, vilket också skedde. Därefter har

plattformen utvecklats ytterligare, framför allt vad gäller innehåll och

design. Även om arbetet har letts av den internationella styrkommittén

har Sverige, i kraft av att ha tagit det ursprungliga initiativet, präglat

arbetet. De i internationell jämförelse gedigna erfarenheterna från det

svenska och nordiska skoldatanäten har spelat stor roll i detta arbete.

Med överenskommelsen om EUN:s framtida styrning m.m., som antas av

parterna i juni, stadfästs skoldatanätets europeiska och mellanstatliga

karaktär. Därmed måste den svenska insatsen ges en delvis annan

inriktning än under uppbyggnadsskedet. En sådan utveckling är både

önskvärd och nödvändig för att bevara och utveckla samarbetets

europeiska karaktär.

En del av de svenska insatserna bör inriktas mot att aktivt verka för att

stärka de arbetsgrupper eller nätverk som finns knutna till det europeiska

skoldatanätet. Vidare bör ytterligare ansträngningar göras från svensk

sida för att utveckla det virtuella skolhuset.

Sverige bör ta på sig uppbyggandet av mötesplatser på webbplatt-

formen för utbytestjänstgöring för lärare. Där kan t.ex. skolor som söker

lärare från andra länder för kortare utbytesperioder och lärare själva

annonsera om sitt önskemål till utbyte och företag, skolor och elever

förmedla praktikplatser inom ramen för olika utbildningar. Sverige bör

aktivt verka för ett samarbete med ett antal stora museer i Europa kring

virtuella lärande kulturmiljöer.

Fortsatt utveckling av Skoldatanäten

Delegationen för IT i skolan kommer att få i uppdrag att avsätta särskilda

medel på för att på bästa sätt stödja och påskynda utvecklingen av såväl

det svenska som det europeiska skoldatanätet.

2.8 Pris för utmärkta pedagogiska insatser med hjälp av

IT

Det primära motivet bakom satsningen på användning av informations-

teknik i skolan är att stödja en utveckling av undervisningen. Förutom

konkret stöd i form av kompetensutveckling av lärare och anslutning av

skolor till Internet behövs kunskapsöverföring mellan lärare.

Erfarenheten visar att skolor och lärare har kommit olika långt med att

lära sig tekniken och framförallt med att verkligen utnyttja tekniken på

ett bra sätt i undervisningen. En viktig faktor i utvecklingen i skolan blir

därför att de skolor som ännu inte kommit så långt kan lära av andra.

Detta kan ske på många sätt. En väg är att lyfta fram de som kommit

långt. Avsikten är därför att instifta ett pris för utmärkta pedagogiska

insatser med hjälp av informationsteknik.

Detta pris skall gå till en lärare eller en grupp av lärare som gjort en

framstående insats med användning av IT i undervisningen. Den som vill

delta måste dokumentera och sprida sina metoder, hjälpmedel och

resultat fritt till alla andra skolor t.ex. via skoldatanäten. På det viset kan

man få se fler goda exempel som alla andra kan dra nytta av.

Utmärkelsen kommer att hanteras av delegationen för IT i skolan, som

också kommer att lämna ytterligare information om villkoren för

deltagande, bestämma juryns sammansättning etc.

3 Skolan, Internet och etik

Internet har gjort sitt intåg i den svenska skolan. Över hälften av alla

grundskolor och mer än 90 procent av gymnasieskolorna har en

anslutning till Internet. Internet är ett massmedium av ett nytt slag. Vem

som helst kan publicera information på Internet som kan nås från hela

världen. Internet är därmed det första massmediet som ger alla som vill

säga något en möjlighet att komma till tals. Effekterna av denna frihet är

att alla slags yttringar som människor skapar och sprider någonstans

därför även kan återfinnas på Internet. Där finns romaner och poesi, där

finns livliga debatter mellan engagerade människor i alla upptänkliga

ämnen. Internet är samtidigt mycket kommersiellt och flödar av reklam

och marknadsföring. Dessvärre är även lurendrejerier, falska rykten,

pornografi m.m. allt för vanligt förekommande. På Internet finns också

sådant som förhärligande av droger och bombrecept. Mycket allvarligt är

att rasistiska budskap och nazipropaganda sprids på Internet.

Internet är en avspegling av våra samhällen. Vi må avsky detta, men

företeelser som narkotika och pornografi existerar i våra samhällen och

nu även på Internet. Sådana yttranden som är straffbara i Sverige, t.ex.

hets mot folkgrupp kan vara tillåtna i andra länder och därmed vara svåra

att stoppa på Internet.

I läroplanerna för grundskolan och gymnasieskolan definieras skolans

grundläggande värden:

 Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla

människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt

solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall

gestalta och förmedla.

Skolan måste diskutera och förhålla sig till värdegrundsfrågorna. Läraren

måste tillsammans med eleverna analysera och diskutera innebörden av

olika slags material som finns på Internet. Det räcker självklart inte att ge

eleverna en föreläsning om etik och moral. Eleverna måste i skolan få

hjälp att utveckla en etisk grundsyn, en inre kompass, som gör att de

själva kan ifrågasätta och ta ställning till vad de ser grundat på fakta och

grundläggande demokratiska värderingar. Många föräldrar oroas av allt

de läser om Internet och att det blir tillgängligt i skolan. Skolorna måste

ha en beredskap för diskussioner av detta slag och även aktivt ta upp

frågan med föräldrarna, ge dem ordentlig information om vad

användningen av Internet innebär och ta del av föräldrarnas åsikter.

3.1 Det personliga ansvaret

I avsnittet som redogör för att alla elever skall erbjudas en e-postadress

finns ett resonemang om vikten av att varje e-postadress tydligt skall

knytas till en viss elev. På det viset får eleverna en tydlig signal om att de

själva måste ta ansvar för sina handlingar på Internet. Var och en måste

svara för innehållet i de meddelanden som skickas från den egna

adressen.

Den viktiga diskussionen om moral och personligt ansvar kan

kompletteras med lokala regler för användning av IT-system. Dessa

regler bör innehålla bestämmelser för vad skolans datorer är till för och

vilken användning som inte accepteras. Reglerna bör även beskriva de

uppföranderegler som finns på Internet, och som ibland kallas nätikett.

Reglerna måste även vara tydliga när det gäller olika slags kriminalitet.

Brott är brott även om de begås på Internet. Den som begår ett brott via

Internet kommer att svara för det på samma vis som om det hade begåtts

utanför nätet. Att bryta sig in i ett datasystem eller piratkopiera

programvara är ingen sport utan ett lagbrott som kan få allvarliga

konsekvenser. Skolorna kan t.ex. träffa en överenskommelse om de

regler som gäller för användning av Internet.

3.2 Filtrerad internetanslutning

I dag finns möjligheter att ordna filtrerade anslutningar till Internet. Ett

argument för att filtrera Internet är att det inte finns någon anledning att i

skolan ge eleverna tillgång till otillbörligt material. Bland annat genom

det nationella programmet för IT i skolan kommer många skolor att få

snabba anslutningar som väl lämpar sig att hämta hem bilder eller filmer

på. Ett skolbibliotek tillhandahåller inte pornografiska tidningar, så

varför skulle skolan ge fri tillgång till det olämpliga och oönskade

innehåll som faktiskt förekommer på Internet?

Att avgöra vilka sidor som ett filter skall stoppa är kontroversiellt.

Material som betraktas som anstötligt utomlands, där filterlistor oftast

skapas, uppfattas inte alltid så i Sverige. Ett exempel kan vara en

webbsida som argumenterar för homosexuellas rättigheter. Dessutom

innebär ett filter att det blir en utmaning för eleverna att söka överlista

filtret.

Inom EU-samarbetet deltar Sverige i arbetet på att ta fram en

handlingsplan för att motverka skadligt och illegalt material på Internet.

Programmet skall bidra till utveckling av heta linjer dit allmänheten

skall kunna rapportera anstötligt eller olagligt material på nätet,

utveckling av filtreringssystem för att kunna välja bort oönskat material

samt en skärpning av den allmänna medvetenheten om vilka verktyg och

metoder som finns tillgängliga för att hantera sådant material.

Avgörandet om en skola skall ha en öppen eller filtrerad anslutning till

Internet bör ske lokalt. Därmed måste varje skola eller kommun aktivt ta

ställning till och formulera en strategi för att hantera de frågeställningar

som detta avsnitt lyfter fram.

4 Informationsteknik i skolan

Informationsteknik är ingen ny företeelse i svenska skolor. I detta avsnitt

finns en översikt av hur IT har använts i skolan, hur situationen är i dag

samt en redogörelse för goda erfarenheter av utvecklingsarbete med hjälp

av IT i undervisningen.

4.1 Olika faser i användningen av IT i skolan

Det går att urskilja olika faser i användningen av IT i skolan. Under lång

tid hade man svårt att finna datorernas roll i skolan, trots att många insåg

att datorerna skulle bli viktiga i samhället.

När datorerna introducerades i skolan var målet med dataundervis-

ningen att eleverna skulle lära sig programmera datorn i programspråket

Basic genom ett fåtal timmars undervisning. Effekten blev att eleverna

lärde sig att datorer var svåra att hantera och många elever blev rädda för

datorer. Tyvärr är den teknikorientering som dominerade den tidens

datoranvändning i skolan i själva verket fortfarande vanlig. Persondatorn

var på den tiden fortfarande en ny och ovanlig företeelse. De dator-

märken som då var vanliga som ABC 80, Apple II och Commodore har i

dag helt försvunnit. Lärare i matematik och teknik var ofta ansvariga för

datoranvändningen i skolan.

Nästa steg var det stora Compisprojektet i början av 1980-talet.

Compis var en dator särskilt anpassad för skolbruk som utvecklades och

spreds i ett stort antal i skolorna. Ett stort problem var att det var ont om

programvara till denna unika dator.

Senare började datorn betraktas som ett verktyg. Lärare i svenska,

matematik och samhällsorienterade ämnen upptäckte att datorn var ett

bra verktyg att skriva texter på och göra kalkyler med. Datalära fördes in

som ämne i grundskolan. Datorundervisning var ett sätt att förbereda för

arbetslivet. Undervisningen skedde i särskilda datasalar.

Nu flyttas datorn allt oftare från datasalen till klassrummet och blir ett

stöd i undervisningen, eftersom datorn kan innehålla olika

kunskapskällor och vara ansluten till Internet. IT ses nu inte som ett

egenvärde utan som ett verktyg i en pedagogisk utveckling i riktning mot

ökat ansvar och aktivitet från eleverna. Självklart är IT i skolan också

viktigt som förberedelse för ett liv i ett samhälle där IT förekommer

överallt, inte minst i arbetslivet. Den nya inriktningen av dator-

användningen i skolan ger mer jämlika möjligheter för kvinnor och män.

Risken att göra fel är mindre nu

För 25 år sedan var Internet ett forskningsexperiment som efter hand fick

användning inom universitetsvärlden. Efter 1994 ökade Internets

utbredning i hela samhället mycket kraftigt och Internet har nu total

dominans bland stora nätverk. Internetutredningen (Svenska delen av

Internet, SOU 1997:18) gör bedömningen att Internet kommer att

dominera som kommunikationsnät även i framtiden.

Internet är unikt genom att öppna standarder reglerar formen på data

och reglerna för överföring av data. Traditionellt har varje tillverkare haft

sin egen standard för dessa ändamål, vilket har försvårat kommunikation

mellan datasystem. Standarderna på Internet gör att en webbsida eller ett

e-postmeddelande kan skapas och läsas av program från olika tillverkare.

Utvecklingen av dessa standarder genomgår en öppen process som tar

hänsyn till många intressen. En webbsida som skapas i dag kan

säkerligen läsas i framtiden, även om nya webbsidor då har en mer

avancerad utformning.

4.2 Läget i skolorna 1997

Skolverket har åren 1993, 1995 och 1997 kartlagt tillgången till datorer i

skolan. Rapporten för 1997 (Skolverket, 1998) beskriver tillgången på

datorer, var de är placerade samt i vilken utsträckning datorerna är

kopplade till Internet. Undersökningen är ett viktigt underlag för att ta

ställning till vilka behov skolan har inför framtiden. Det är visserligen

vanskligt att jämföra med andra länder, men undersökningen ger vid

handen att Sverige ligger bra till i jämförelse med andra länder.

Antal elever per undervisningsdator

1993

1995

1997

Kommunala grundskolor

38

19

13

Fristående grundskolor

12

13

Kommunala gymnasieskolor

10

8

6

Landstingens gymnasieskolor

20

10

7

Fristående gymnasieskolor

6

5

KOMVUX

8

9

Särskolor i kommun och landsting

8

6

4

Särvux

6

8

Specialskolor

4

4

Sameskolor

8

4

Av tabellen över antalet elever per dator i olika skolformer framgår att

antalet datorer ökat kraftigt både i grund- och gymnasieskolan. I

gymnasieskolan är dock tillgången på datorer per elev mer än dubbelt så

stor som i grundskolan. Tillgången på datorer beror i princip inte på om

huvudmannen är kommunal eller om skolan är fristående. Skillnaderna

mellan olika typer av kommuner är små, men det finns en svag tendens

att storstäder har färre datorer än andra kommuner, främst i glesbygd.

Det pågår en stark utveckling, framför allt i grundskolan, att flytta

datorerna från datasalar till klassrummen. Ett viktigt skäl till att den

utvecklingen går långsammare i gymnasieskolan är att data fortfarande

förekommer som ämne, vilket medför krav på datasalar för att kunna

undervisa en stor grupp samlat. Datorerna är också i ökad utsträckning

anslutna till lokala nätverk.

Lärare per dator

Sedan 1993 har antalet datorer för lärarbruk ökat starkt. Tillgången på

datorer för lärare skiljer sig kraftigt mellan grundskolan och

gymnasieskolan. I dag har lärarna i gymnasiet god tillgång till datorer,

men i grundskolan delar fortfarande sex lärare på en dator.

Antal lärare per dator

1993

1995

1997

Kommunala grundskolor

27

12

6

Fristående grundskolor

6

4

Kommunala gymnasieskolor

7

3

2

Landstingens gymnasieskolor

5

3

1

Fristående gymnasieskolor

2

1

KOMVUX

9

2

2

Särskolor i kommun och landsting

29

15

7

Särvux

64

57

Specialskolor

5

7

Sameskolor

4

4

Tillgång till Internet

Skolorna ansluts till Internet i ökad utsträckning. Drygt hälften av

skolorna hade någon typ av internetanslutning 1997, vilket innebär en

betydande ökning sedan 1995. Gymnasieskolorna är mycket oftare

anslutna till Internet än grundskolorna.

Andel skolor anslutna till Internet i procent

1995

1997

Typ av skolor

Skolor

med

Internet

Skolor

med

Internet

Skolor

med fast

anslutning

Andel

datorer med

anslutning

till Internet

Kommunala grundskolor

17

56

14

31

Fristående grundskolor

20

53

4

49

Kommunala gymnasier

68

91

71

67

Landstingens gymnasier

35

74

34

52

Fristående gymnasier

40

69

25

58

KOMVUX

47

69

50

70

Särskolor

3

30

13

25

Särvux

14

19

12

24

Specialskolor

38

86

43

63

Sameskolor

0

100

0

38

Över hälften av gymnasieskolorna har en fast anslutning till Internet. Av

undersökningen kan inte utläsas vilken kapacitet anslutningen har. Enligt

internetoperatörerna har många av skolorna med fast anslutning relativt

långsam anslutning. Utanför gymnasieskolan har mindre än var femte

skola fast anslutning till Internet. Relativt få skolor ansluts till Internet

via ISDN. En anslutning till Internet som sker via modem blir bunden till

en viss dator, har låg kapacitet och är trög att använda.

Det är intressant att notera att andelen datorer som är anslutna till

Internet är lägre än andelen skolor med internetanslutning. Vid skolor

med internetanslutning saknar många datorer anslutning till Internet.

Andelen datorer anslutna till Internet ger ett mått på hur väl Internet kan

användas i undervisningen. Effektiv användning av datorer bygger på att

de kan användas för kommunikation och samarbete, vilket kräver att de

är kopplade till ett lokalt nät som i sin tur är anslutet till Internet.

Undersökningen visar att om målet är att förse alla datorer i skolan

med en snabb anslutning till Internet behövs satsningar.

4.3 Inställningen till IT bland lärare och elever

Stiftelsen för kunskaps- och kompetensutveckling (KK-stiftelsen)

presenterade i oktober 1997 en undersökning genomförd bland 5 000

lärare, elever och företagare om IT-utvecklingen inom skola och

arbetsliv. Undersökningen ger en god bild av hur elever och lärare

upplever betydelsen av IT och i vilken utsträckning de har förutsättningar

för att på bästa sätt använda IT.

Lärare

Inte mindre än 8 av 10 lärare anger att deras kunskaper om IT är

otillräckliga. Här ges en mycket tydlig signal om att lärarkåren anser att

de behöver vidareutbildning inom IT. Uppgiften visar också tydligt att

bristen på kunskap omfattar det stora flertalet lärare, vilket talar för om-

fattande behov av kompetensutveckling.

På frågan om de största hindren mot att använda IT i undervisningen

anger 65 % av lärarna att de har för låg kompetens. Dessa resultat visar

att det stora flertalet lärare anser sig sakna kunskap och att det utgör ett

avgörande hinder för användningen av IT i undervisningen. Liten tillgång

på utrustning anges av ca 70 % som ett stort problem eller hinder för att

använda IT i undervisningen. Många lärare anger också brist på tid eller

pengar som viktigt hinder.

Över 90 % av lärarna anser att det är viktigt att eleverna kan använda

IT för sitt framtida arbetsliv. Det är intressant att notera den samsyn som

finns i lärarkåren när det gäller vikten av IT för elevernas inträde på

arbetsmarknaden.

Så många som nära 80 % av lärarna tror att lärarrollen kommer att

förändras på fem års sikt med tanke på IT-utvecklingen. En stor majoritet

av lärarna väntar sig alltså en förändrad lärarroll, vilket i sig är en god

grund för förändring. Mer än 70 % av lärarna ser förändringen som

positiv för egen del; färre än var tionde lärare ser negativt på

förändringen. Dessa resultat visar att lärarkåren ser en utveckling av

arbetet i skolan med hjälp av IT som de bejakar.

Elever

Var femte elev använder dator dagligen i skolan, medan ytterligare 50 %

av eleverna använder datorer varje vecka. Användning av datorer har

alltså blivit en naturlig del i skolans arbete. En stor andel av eleverna,

drygt 60 %, anser dock att deras IT-kunskaper inte räcker till.

Liksom bland lärarna finns en bred samstämmighet bland eleverna om

vikten av IT-kunskaper i det framtida arbetslivet. Nästan alla elever, ca

90 %, anser att det är viktigt att de har goda IT-kunskaper inför

arbetslivet. En majoritet av eleverna anser, i likhet med lärarna själva, att

deras lärare inte har tillräckliga kunskaper om IT.

Företagare

Mer än hälften av företagarna anser att IT-kunskaper är viktiga i

samband med rekrytering. Mer än två tredjedelar av företagen anger att

inslagen av IT ökar i företagets verksamhet. Tillsammans visar dessa

båda uppgifter att IT-kunskaper är viktiga för varannan rekrytering och

att betydelsen av IT dessutom ökar i snabb takt. På frågan om värdet av

kunskaper om IT på framtidens arbetsmarknad anger 90 % av företagen

att IT-kunskaper är viktiga.

4.4 Forskningsresultat om användning av IT i skolan

Skolverket har tagit initiativ till ett projekt för att följa utvecklingen av

IT-användningen i den svenska skolan. Projektet kallas ELOÏS och leds

av professor Ulla Riis. KK-stiftelsen har gett Ulla Riis i uppdrag att

utvärdera KK-stiftelsens stora satsning på IT i undervisningen. Som ett

led i ELOÏS arbete har Jens[REDACTED_EFTERNAMN] gjort en översikt över forskning

och utveckling om informationstekniken och skolan. Översikten är

publicerad som Informationstekniken i skolan, en forskningsöversikt av

Jens[REDACTED_EFTERNAMN], Skolverket 1998.

I rapporten redogörs för hur användningen av datorer ändrats från en

inriktning på datakunskap i sig till att datorn används som ett verktyg i

undervisningen. I vilken grad som IT påverkar skolan är svårt att säga.

Tekniken är dynamisk med ständigt nya tillämpningar och ingriper i och

förändrar miljön på många ställen och på många sätt. Det är inte

självklart att allt som tekniken gör möjligt är bra.[REDACTED_EFTERNAMN] vill se mer

diskussion om vilka förändringar som är önskvärda och mindre om

teknikens möjligheter. Diskussionen bör även inkludera skolans

fostrande roll och betydelse för social och emotionell utveckling.

Enligt rapporten kan forskningen inte ge något entydigt besked om

starka positiva effekter av datorstödd undervisning. Författaren anser

ändå att datorer skall användas i skolan. IT ökar variationen i

undervisningen, gör material mer lättillgängligt och färskare, underlättar

kommunikation och skrivande och ökar biblioteksresurserna. Även om

tekniken inte infriar visionerna om en pedagogisk revolution, ett allmänt

kunskapslyft eller rationaliseringsvinster finns ingen anledning att avstå

från den.

En öppen fråga är om de motivationsskapande effekterna av teknikens

interaktivitet är beroende av nyhetens behag eller om de är bestående.

4.5 Behovet av läromedia

I denna skrivelse motiveras användningen av IT i skolan främst med en

utveckling av undervisningen och med de förändringar som äger rum i

samhället. IT har en funktion som pedagogiskt verktyg och kan ge

undervisningen nya möjligheter. Därför är det viktigt att det finns bra IT-

baserade läromedel, s.k. läromedia, att använda i skolan.

Internet som läromedel

Internet är ett medium för kommunikation som förenklar kontakter

mellan elever och mellan skolor. Internet ger tillgång till enorma

mängder information (i dag omfattar den fritt tillgängliga delen av

Internet 300 miljoner webbsidor). Den som vill veta mer om ett land eller

en region finner många uppslag. På Internet finns även ett mycket stort

antal tidningar och tidskrifter tillgängliga. Olika myndigheter och

organisationer publicerar rapporter, förslag och uttalanden på Internet.

Allt detta gör att Internet kan användas som ett läromedel med

verkligheten som bas.

Multimediabyrån, ett resurscentrum för eget skapande

Multimediabyrån drivs av Skolverket, finns på Internet som en del av

Skoldatanätet och är en resurs för att hämta material, idéer och

kunskaper. Byrån skall även användas som ett verktyg för att publicera

på distans och underlätta erfarenhetsutbyte. Målsättningen med

Multimediabyrån är att motivera lärare och elever att använda nya medier

i skolan.

Skolverket har fått regeringens uppdrag att skapa ett resurscentrum för

läromedia. Resurscentrumet är i dag en virtuell organisation med ca 20

medarbetare som finns runt om i landet på skolor, kommunala

resurscentrum, högskolor och universitet Den utåt synliga delen av

resurscentrumet är Multimediabyrån.

Multimediabyrån bjuder in till seminarier, workshops och TV-

konferenser. Idéer och exempel sprids på flera olika sätt, via Internet,

genom videofilmer och tryckt material.

Genom användning av ett egenutvecklat verktyg kan medarbetarna

runt om i landet samarbeta och publicera multimediematerial på

webbplatsen på distans. Detta verktyg erbjuder Multimediabyrån i sitt

s.k. projekthotell till landets skolor för projektsamarbete. Det innebär att

skolor på ett enkelt sätt kan samarbeta i projekt och t.ex. gemensamt

producera internetbaserade läromedel utan att behärska den

underliggande tekniken.

Multimediabyrån på Internet består av tre delar:

¤ Caféet som är en mötesplats och presentationsyta för olika projekt.

Där finns en multimediatidning som produceras av Ljud- och

bildskolan i Varberg, en radiostation Glokalradion som har

händelser under 1900-talet som tema samt ett projekthotell där projekt

kan boka plats. I projekthotellet kan projekt samarbeta och producera

eget material. På caféet finns också en cd-rom-cirkel där man kan följa

några olika lärares tankar och kommentarer kring de nya cd-rom-

baserade läromedlen,

¤ Arkivet som innehåller bilder och ljud som kan användas för arbeten i

skolan. Elever och lärare kan även skicka in eget material och bidra

till att arkiven växer,

¤ Idébanken som är en plats där elever och lärare ger kurser och utbyter

erfarenheter inom pedagogik och olika programvaror. Här finns

lektionsförslag, projektdagböcker och handledningar som stöd och

inspiration. Byråns medarbetare kommer att producera interaktiva

kurser om multimedia i skolan. Det finns också en frågelåda där

medarbetarna svarar på frågor.

KK-stiftelsens satsning på läromedel

Under åren 1996 - 1998 satsar KK-stiftelsen 120 mkr på att främja fram-

tagandet av IT-baserade läromedel. Stöd har beslutats till ett sjuttiotal

projekt inom alla ämnesområden. Vid bedömning av läromedelsprojekt

används ett antal kriterier. Det första är att innehållet skall vara angeläget

och svara mot ett nationellt behov. Det andra kriteriet består i att pro-

jekten skall ha en syn på lärandet och på den pedagogiska uppläggningen

som har läroplanen som grund. Nästa kriterium är hur väl läromedlet

utnyttjar informationsteknikens möjligheter. Vidare bedömer KK-

stiftelsen projektens organisation och budget.

Samarbete inom OECD

I september 1997 upprättade OECD tre arbetsgrupper för att stimulera

utvecklingen av multimedia inom utbildningsområdet. De tre arbets-

grupperna har till uppgift att identifiera kriterier för kvalitetsbedömning

av multimedia och mjukvaror inom utbildningsområdet; analysera

marknaden för multimedia inom utbildningsområdet och främja partner-

skap mellan privata och offentliga avnämare samt bygga upp nätverk för

forskare som arbetar med multimedia och mjukvaror som verktyg i

inlärningsprocesser. Sverige deltar i de två senast nämnda

arbetsgrupperna.

4.6 Erfarenheter av IT-projekt i skolan

Det nationella programmet för IT i skolan är en tidsbegränsad satsning

men målet är långsiktigt, eftersom syftet är att understödja en

självgående utveckling. All verklig förändring av skolan är en lång och

djupgående process som tar lång tid. Målet med det nationella

programmet för IT i skolan är att IT skall fungera som en del i ett

pedagogiskt förändringsarbete. Projekt med IT i skolan kommer inte att

leda till någon verklig förändring om de fokuseras på att placera in ett

antal datorer i skolan. Arbetet med IT i skolan har nu lämnat stadiet när

enbart vissa föregångare genomför projekt. Nu sprids arbetet till alla

skolor.

Ett stort antal projekt med IT i skolan har genomförts i skolor eller

hela kommuner. Även om arbetet med IT i skolan kan läggas upp på

många olika sätt är det möjligt att ur dessa erfarenheter lyfta fram vissa

gemensamma kriterier hos framgångsrika projekt.

Förändringen får bättre förutsättningar om det finns en förväntan på

utveckling i skolans omgivning. Om föräldrarna blir engagerade kommer

de att fungera som stöd och pådrivare. Det finns även goda skäl för

skolan att söka samverkan med omgivande företag och organisationer.

Flertalet av landets kommuner har under senare år utarbetat

övergripande IT-strategier på lokal nivå. Användning av IT för bl.a.

näringslivets tillväxt, att öka sysselsättningen, kommunal effektivisering,

vård, omsorg och, inte minst, skolan utgör hörnstenar i dessa strategier.

Det är väsentligt att kommunerna inkorporerar, utvecklar och utvärderar

den nu föreslagna satsningen på IT i skolan i sina mer övergripande IT-

strategier. För att nå resultat krävs en förankring på högsta ledningsnivå i

kommunen, i ansvariga förvaltningar och naturligtvis i skolans ledning.

Stora krav ställs på ledarskapet i skolan. Som skolans ledare och ansvarig

för skolans utveckling har skolledaren en avgörande betydelse. Ett

förändringsarbete med IT i skolan kräver ett starkt engagemang från

skolans ledning för att nå framgång.

En framgångsrik utveckling bygger alltså på ett stöd utifrån. Lika

viktigt är att de som är verksamma i skolan omfattar och stödjer föränd-

ringen. Det gäller även att nå en legitimitet där alla intressenter i skolan

accepterar och stöder IT-satsningen. En förutsättning för detta är att de

medverkande äger projektet och kan påverka dess innehåll och tempo.

När IT införs i undervisningen kommer nya yrkesgrupper in i skolan

och andra grupper får en förändrad uppgift. För drift och underhåll av IT-

system behövs olika typer av tekniker. Dessa kan komma utifrån eller

vara personal i skolan med intresse för tekniken. I det praktiska arbetet

kan gränsen mellan pedagogiska och tekniska arbetsuppgifter vara

otydlig, vilket är en utmaning för de olika yrkesgrupperna i skolan.

Bibliotekariens roll blir förändrad när boken inte längre är den enda

informationskällan i biblioteken. En bibliotekarie har utmärkta förutsätt-

ningar att bli en viktig resurs i samband med IT. Internet innehåller

enorma mängder information och svårigheten är att finna intressant,

relevant och korrekt information. Bibliotekarier har utbildning i att

sortera, organisera och värdera kunskap, vilket är utmärkt för att kunna

handleda elever på Internet.

Många elever har mycket stora IT-kunskaper och kan därmed vara en

viktig extraresurs i skolan. Det är en utmaning för lärarna att utnyttja

elevernas kunskaper och stimulera och bidra till att kunskaperna

utvecklas vidare. Det är en utmaning för skolan att kunna utnyttja

kunskaperna hos dessa elever. Svenska Kommunförbundet,

Lärarförbundet och Lärarnas Riksförbund har utvecklat ett projekt för att

utbilda arbetslösa ungdomar till morgondagens skolvaktmästare att

fungera som IT-stöd i skolan. Projektet kommer under 1998-99 att

genomföras som ett EU-projekt inom ramen för artikel 6 och bedrivas

tillsammans med flera länsarbetsnämnder över hela landet.

4.7 Skolan mitt i byn

Många människor saknar tillgång till en dator. I takt med att Internet får

allt större betydelse som kommunikationsmedium kommer de som inte

själva har tillgång till Internet att hamna i ett informationsunderläge. De

hushåll som har internetanslutning kopplar vanligen upp sig till Internet

via en långsam modemanslutning. Genom den satsning som regeringen

genomför kommer landets skolor att få mycket kraftfull uppkoppling till

Internet, vilket möjliggör nya användningsområden som överföring av

video m.m. När skolorna har dessa möjligheter vore det bra om dessa

kunde utnyttjas under fler timmar än då skolarbetet pågår.

För att finna värdefull information på Internet krävs inte bara rätt

utrustning utan även kunskaper. Det handlar dels om att få

uppkopplingen till stånd men framförallt kunskap i att finna intressant,

relevant och korrekt information. Regeringen ser därför en intressant

möjlighet i att skolans lokaler och utrustning utnyttjas efter skoldagens

slut. Med rätt organisation bör det vara möjligt att öppna lokalerna och

låta intresserade använda skolans utrustning och få hjälp av andra. Om

skolorna är anslutna till Internet via ett kommunalt nät är det möjligt att

använda den snabba anslutningen utanför skoltid från andra lokaler som

är anslutna till det kommunala nätet.

Skolan kan i detta sammanhang bli en välutrustad resurs för komvux,

kunskapslyftet, folkbildningen och föreningslivet. Ett närmare samarbete

mellan skolan och andra institutioner som arbetsmarknadsutbildningen

och datorteken är också eftersträvansvärt. Skolan kan bli centrum för

nätverk som skapas i samhället.

5 Internationella exempel på arbete med IT i

skolan

Internationaliseringen i samhället har ökande betydelse. Många länder

har antagit olika typer av strategidokument för användningen av IT i

samhället och skolan.

5.1 Norge

I IT i norsk utdanning Plan for 1996-99 formuleras den praktiska

målsättningen för IT i undervisningen på detta sätt:

 Norska elever, lärlingar, studenter, lärare och föreläsare i

grundskola, gymnasieskola, vuxenutbildning och högre utbildning

skall personligen vara IT-användare i den meningen att de har

förmåga att utnyttja IT i inlärningen, där IT kan ge ett mervärde till

lärandet, samt att de kan använda IT i arbetsliv och fritid.

Norge har en liten befolkning. Begränsningen av språkområdet har

konsekvenser för förlag, marknad, kapital och kompetens. Det gäller att

vara väl organiserade, samarbeta i stor utsträckning och att vara minst

lika bra på att utnyttja existerande organisationer och institutioner som

konkurrentländerna.

Många ungdomar har stora IT-kunskaper som de har fått utanför

skolan. Deras kunskaper kan vara av olika slag allt från ytliga till mycket

djupa. Eleverna kan vara en viktig resurs i skolan och det är en utmaning

för lärare att utnyttja elevernas kunskaper och stimulera och bidra till att

kunskaperna utvecklas vidare. Den norska IT-planen lägger också vikt på

flickors arbete med IT.

Arbetet med IT i utbildningen delas in i följande huvudområden:

¤ Använda för att lära. Vilket bl.a. innebär användning av IT som ett

hjälpmedel i inlärningen för t.ex. simuleringsprogram i fysik eller

samhällskunskap, informationssökning i olika databaser och

kommunikation med andra elever med hjälp av IT,

¤ Lära för att använda. Denna del av programmet fokuserar på behovet

av att lära sig att använda IT-verktyget för att kunna behärska den i

skolsituationen och senare i arbetslivet oavsett var huvudarbets-

området eller yrket är. Under detta område är det primärt användar-

kompetensen som betonas även om också spetskompetens är viktig,

¤ Teknik. Teknikområdet handlar om de tekniska förutsättningarna, att

skapa anslutningar och tjänster, en infrastruktur för informations-

teknik. Målet är att skapa en nationell infrastruktur som ansluter

norska utbildningsinstitutioner till nationella och internationella

datanät. Institutionerna skall vara fria att i konkurrens upphandla det

förmånligaste erbjudandet,

¤ Lärarutbildning. Utan lärare och annan pedagogisk personal som kan

använda IT kommer varje satsning på IT i skolan att bli meningslös.

Lärarutbildningen är så central att den behandlas som ett eget område.

Varje år görs en konkretisering av programmet och 1998 innehåller det

satsningar som totalt omfattar 30 miljoner norska kronor inom följande

områden:

¤ Forsknings- och kompetensnätverk för IT i utbildningen som är en

central resurs vid Oslo universitet för IT i undervisningen,

¤ Utvecklingsprojekt för kompetensutveckling inom grundskolan och

högre utbildning,

¤ Vägledningscentrum som både finns on-line och fysiskt och riktar sig

till lärare och skolledare,

¤ Centrala avtal för inköp av utrustning, infrastruktur och programvara.

Kostnaderna bärs av skolhuvudmännen,

¤ Stöd till utveckling av IT-baserade läromedel,

¤ Internationellt IT-samarbete, bl.a. det europeiska skoldatanätet,

¤ Fortsatta statistiska undersökningar av IT-standarden i skolan,

¤ Flickor och IT,

¤ IT i vuxenutbildningen.

5.2 Danmark

I Danmark drivs en aktiv politik för användning av IT i skolan. Det

viktigaste verktyget är Sektornet som är en satsning om 500 miljoner

danska kronor fram till år 2000. Sektornet är hela det danska utbild-

ningssystemets datanät och sprids genom erbjudanden till utbildnings-

institutionerna. Dessa är attraktiva både ur ekonomisk och kvalitativ

synpunkt. Sektornet bygger på beprövade lösningar som är anpassade till

skolans behov. Sektornet syftar till att skolorna skall kunna använda

Internet i undervisningen och administrationen. Sektornet är Danmarks

största del av Internet som ansluter mer än 1 000 skolor, 10 000 lärare

och 100 000 elever.

Målet är att Sektornet skall stimulera skolorna till andra insatser som

att skaffa datorer, bygga lokala nätverk i skolorna, utveckla olika typer

av material för undervisning, kompetensutveckla lärarna samt i allmänhet

förnya och förbättra utbildningarna. Genom Sektornet får varje skola

tillgång till ett öppet utbildningsnät, ett slutet administrativt nät samt

Internet. Sektornet innehåller även en rad verktyg för inbördes

kommunikation i form av e-post, konferenssystem och ett webbhotell.

Beroende på vilken infrastruktur som skolan och kommunen har

tidigare kan de välja olika anslutningsformer till Sektornet.

¤ Sektornet Lite är för skolor utan lokalt nät som vill ansluta till nätet

med en eller ett par datorer,

¤ Skolmodellen är grundmodellen där en skolas lokala nät ansluts till

Sektornet,

¤ Kommunmodellen innebär att ett kommunalt nät ansluts till Sektornet.

Denna modell ger möjlighet att utnyttja billigare lokaltaxor för

anslutningen av varje skola,

¤ Indirekt anslutning där en skola ansluts till Sektornet via en separat

nätleverantör.

Skolor som ansluts till Sektornet får bidrag till avgiften för Sektornet

under de första två åren men står själva för direkta trafikavgifter för

anslutningen till Sektornet. Efter två år får skolan själv betala avgift till

Sektornet, men utbildningsministeriet fortsätter att finansiera tjänster och

support i Sektornet.

Under det danska utbildningsdepartementet finns organet UNI-C som

är ett nationellt kompetenscenter för användning av IT i utbildning och

forskning. Olika centrala resurser som Sektornet är delar av UNI-C.

UNI-C utvecklar en rad pedagogiska tjänster som ställs till skolornas

förfogande genom Sektornet. UNI-C är till största delen

uppdragsfinansierat.

I Danmark finns även Center for Teknologistøttet Uddannelse (CTU)

som är ett nationellt organ för distansundervisning och teknikstödd

undervisning. Centret driver utvecklingsprojekt inom sitt område.

Organisationen Orfeus drivs av de danska kommunerna och

landstingen och har till syfte att stimulera användning av IT i

undervisningen. Orfeus huvuduppgift är att producera läromedia. Orfeus

har totalt producerat ca 200 undervisningsmaterial.

5.3 Finland

I Kunskapsstrategi för utbildning och forskning från 1995, som ligger

till grund för politiken för IT i undervisningen, slås fast att utbildning och

forskning hör till de centrala faktorerna när det gäller att utveckla Finland

som informationssamhälle. Utbildningssystemet måste anpassas till

nätverkssamhället, och öppna inlärningsmiljöer måste skapas till stöd för

en omställning från engångsutbildning till livslångt lärande.

Den allmänbildande skolan har till uppgift att förse varje elev med de

basfärdigheter som är en förutsättning för livet i informationssamhället

och för fortsatta studier, färdigheter att skaffa och hantera information

och kommunikationsfärdigheter. En nationell målsättning bör vara att

yrkeskunskapen i Finland i informationsteknologi och telekommunika-

tion samt i branscherna som producerar information och informations-

tjänster skall vara i internationell toppklass.

När det gäller att förverkliga principen om livslångt lärande kan

betydelsen av lärarnas yrkeskunskap inte överdrivas. Förutsättningarna

för lärarutbildningen bör förbättras för att motsvara dessa krav.

Tillgången på högklassiga inhemska informationsprodukter för

utbildning och forskning bör tryggas. Produktionen av information i

elektronisk form samt förmedlingen och bruket av denna information

skall ökas på olika sektorer, i synnerhet inom utbildningen, i forskningen

och förvaltningen samt i bibliotek, informationsserviceorgan och arkiv.

Infrastrukturen för den nationella informations- och kommunikations-

tekniken byggs upp med Internet som förebild. Skolorna ses som en del

av närmiljön och skolorna bör anslutas till regionala nät och vara en del

av ett regionalt samarbete.

Målen för kunskapsstrategin har åren 1995 1997 uppnåtts bl.a.

genom understöd för maskinanskaffningar och nätbildning i läroanstalter,

universitet, bibliotek, arkiv och museer; för utveckling av utbildning och

forskning som anknyter till informationssamhället samt produktion av

innehåll och tjänster för nätverk. För att nå målen i kunskapsstrategierna

har särskilda anslag på sammanlagt 540 miljoner finska mark använts.

I budgeten för 1998 har 265 miljoner finska mark reserverats för

finansiering av informationssamhällsprojekt inom kultur, skola och högre

utbildning. Den planerade användningen av summan är:

¤ grundutbildning och fortbildning av lärare,

¤ utveckling av undervisningsmetoder och inlärningsmiljöer, innehålls-

produktion, digitalisering, utveckling av datasystem och material-

anskaffning till datanät,

¤ förvärv av utrustning,

¤ maskinanskaffningar och ökad utbildning och forskning för

universiteten och yrkeshögskolorna,

¤ beräkningstjänster på avancerad nivå, upprätthållande och utveckling

av FUNET-nätet,

¤ anskaffning av utrustning för utvecklingsprojekt i anslutning till

vuxenutbildningen.

5.4 England

Den engelska regeringen har i oktober 1997 tagit ett initiativ kallat

National Grid for Learning och efter en konsultationsperiod skall ett

program fastställas. Programmet skall vara nationellt och syfta till att

utveckla infrastrukturen för IT i skolorna och öka lärarnas kompetens.

Initiativet skall bestå av ett nät av läromedia och undervisningsmaterial.

Alla olika institutioner som skolor, bibliotek och museer som har resurser

för utbildning skall kunna medverka i nätverket för att skapa olika slags

utbildningsresurser och göra dem tillgängliga för alla.

År 1998 har blivit utsett till UK NetYear för att öka uppmärksamheten

runt dessa frågor och stimulera arbetet. Målet är att höja utbildningens

kvalitet och stärka Storbritanniens internationella konkurrenskraft. UK

NetYear sker i samverkan mellan offentliga och privata aktörer. Det är en

lång väg att gå innan alla skolor och andra institutioner är med i

nätverket och därför kommer verksamheten att inledas med försök.

Den engelska regeringen har lagt fast mål för informationsteknik i

utbildningen:

¤ Alla skolor och institutioner för högre utbildning skall vara anslutna

till the Grid år 2002 för att 75 % av lärarna och 50 % av eleverna då

skall kunna ha tillgång till e-post,

¤ Alla nyutbildade lärare måste 1999 ha grundläggande IT-kunskaper

för att erhålla status som kvalificerad lärare,

¤ Lärarkåren skall ha en förtrogenhet med och kunna använda IT i

undervisningen år 2002,

¤ De flesta elever som lämnar skolan år 2002 skall ha en god förståelse

av IT som specificerats i utbildningsplaner. Samtidigt skall metoder

för att utvärdera att så är fallet finnas tillgängliga,

¤ Storbritannien skall vara känt för utmärkta prestationer (centre of

excellence) i utveckling av mjukvara för utbildning och livslångt

lärande via IT år 2002. Storbritannien skall då vara världsledande i

export av tjänster för utbildning,

¤ Distribution av dokument för administration av skolsystemet skall

övergå från papper till IT år 2002.

För att främja användningen av IT i de engelska skolorna har 100

miljoner pund anslagits för skolåret 1998/99.

5.5 USA

USA har i juni 1996 lagt fram en rapport om teknik och utbildning. Där

slås fast att grundläggande kunskaper inom IT och annan teknik för att

förbättra inlärning, produktivitet och prestationer blivit lika

betydelsefulla för en persons möjligheter att klara sig i samhället som

traditionella kunskaper såsom att kunna läsa, skriva och räkna. Därför är

det ett stort problem att tekniken inte används mer i skolan. Endast 4 %

av skolorna har en dator per fem elever och bara 9 % av klassrummen är

anslutna till Internet. I skolor med elever från hem med låga inkomster

finns färre datorer. Forskning och erfarenhet i skolor som ligger i fronten

av den digitala revolutionen visar på de enorma möjligheter som IT ger

utbildningen.

President Clinton och vice president Gore har formulerat en utmaning

med en vision om en framtid där alla elever får goda IT-kunskaper.

Utmaningen är mer än en vision. Fyra mål formuleras:

¤ Alla lärare i USA skall ha den utbildning och det stöd som behövs för

att hjälpa eleverna lära sig med hjälp av datorer och datanätverk,

¤ Alla elever och lärare skall ha tillgång till moderna multimediadatorer

i klassrummen,

¤ Varje klassrum skall vara anslutet till ett snabbt IT-nätverk

(information superhighway),

¤ Effektiv mjukvara och utbildning via datanät skall vara en integrerad

del av varje skolas kurser.

Kostnaderna för att nå dessa mål är svåra att helt beräkna men uppskattas

till mellan 10 och 20 miljarder US-dollar per år under fem till tio år.

Under skolåret 1994/95 satsade skolorna ca 3 miljarder US-dollar på

teknik i skolan. Slutsatsen är att pengarna måste komma från såväl olika

offentliga nivåer som från privata källor. På nationell nivå är uppgiften

att driva på och stödja delstaternas arbete. För detta skall en summa om 2

miljarder US-dollar användas under fem år.

Framtiden för eleverna, landets ekonomi och kompetensen i landets

framtida arbetskraft beror på om utmaningen kan mötas.

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 28 maj 1998

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist.

Föredragande: statsrådet Ylva[REDACTED_EFTERNAMN]

__________________

Regeringen beslutar skrivelse 1997/98:176 Lärandets verktyg natio-

nellt program för IT i skolan.

Skr. 1997/98:176

16

1