Regeringens proposition 1992/93: 170

Forskning för kunskap och framsteg

Prop. 1992/93:170

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Köredragande vid regeringssammanträdet har varit chefen för Utbild­ningdepartementet; vidare cheferna lor Justitie-, lörsvars-. Social-, Kommunikations-, linans-, Jordbruks-, Arbetsmarknads-, Kultur-, Närings-, Civil- samt Miljö- och naiurresursdepartementen och statsrå­det[REDACTED_EFTERNAMN].

Stockholm den 1 1 februari 1993

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Per[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen presenteras regeringens forskningspolitik för åren 1993/94 - 1995/96.

Sveriges framlid ligger i målmedveten .satsning på kunskap. Del gäller säväl skolan som den högre utbildningen och forskningen.

Genom forskningen bryts ny mark. Den ökar vårt vetande om livets villkor, om människors relationer lill varandra, om historien och kul­turer. Den är förutsättningen för Sveriges industriella och ekonomiska växt.

Regeringens forskningspolitik syftar till att skapa föratsäHfiitigaf för vetenskapen   att   nå   kunskapens   frontlinje.   Den   utgår   från   att

I Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

forskningsresultat   inte   kan   kommenderas  fram   utan   skapas   i   det     Prop. 1992/93:170 naturliga samspelet m

ä

nniskor emellan.

Avvecklingen av l

ö

ntagarfonderna undanr

ö

jer en rest av socialistisk politik. Fonderna utnyttjas nu f

ö

r att ge svensk forskning m

ö

jlighet, att p

å

 omr

å

den d

ä

r grunden redan 

ä

r av h

ö

g klass, bli v

ä

rldsledande. De m

ö

jligheter f

ö

r. forskningen - och d

ä

rmed f

ö

r hela v

å

rt samh

ä

lles Utveckling- som nu 

ö

ppnas, kan inte 

ö

verskattas.

P

å

 de omr

å

den inom forskningen d

ä

r 

ö

kade insatser mobiliseras, kommer effekten att bli tydlig. Effekterna str

ä

cker sig emellertid l

ä

ngre 

ä

n s

å

. Satsningen kan f

ö

rst

ä

rka kreativiteten i hela det svenska forskarsamh

ä

llet,

ö

ka v

å

rt lands internationella attraktionskraft och st

ä

rka det svenska n

ä

ringslivets utvecklingsf

ö

rm

å

ga..

Regeringen avst

å

r fr

å

n att sj

ä

lv i enskildheter avg

ö

ra hur

forskningsf

ö

rst

ä

rkningen skall f

ö

rdelas. Det kan andra g

ö

ra b

ä

ttre.

Insatserna skall emellertid vara koncentrerade och bygga vidare ])

§

redan vunna framsteg. De skall f

ö

rst

ä

rka det humanistiska och

samh

ä

llsvetenskapliga kunskapss

ö

kandet, f

ö

rst

ä

rka strategiska

forskningsomr

å

den inom teknik och naturvetenskap och vidareutveckla           '

redan framg

å

ngsrik forskning f

ö

r en b

ä

ttre milj

ö

.

De som ges uppgiften att avg

ö

ra hur den svenska forskningen nu skall utvecklas har ett stort ansvar.

I ett litet land som v

å

rt

ä

r det s

ä

rskilt viktigt att all kunska|) tillvaratas. Kunskapsutbytet mellan universiteten och h

ö

gskolorna

å

 ena sidan och det 

ö

vriga samh

ä

llet

å

 den andra m

å

ste bli b

ä

ttre. S

ä

rskilt g

ä

ller delta utbytet med n

ä

rin}',slivet. Kunskapsutbytet underl

ä

ttas om fler forskare 

ä

r verksamma inorn industrin.

Regeringen vill fr

ä

mja kunskapstillv

ä

xten. Det kr

ä

ver att fier unga f

å

r m

ö

jlighet att forska. Regeringen presenterar d

ä

rf

ö

r en plan f

ö

r en f

ö

rdubbling av antalet doktorsexamina till 

å

r 2001). tin del av forskningsr

å

dens resurser b

ö

r g

å

 till unga, s

ä

rskilt lovande forskare. S

ä

rskilda forskarskolor introduceras.

Fler kvinnor m

å

ste engageras i forskning. Regeringen presenterar ett tiopunktsprogram f

ö

r fler kvinnor i forskning och forskarutbildning. Kvinno-och j

ä

mst

ä

lldhetsforskningen f

ö

rdubblas.

Det svenska forskningsystemet m

å

ste g

ö

ras mer flexibelt. Kunskapsutvecklingen v

ä

rlden

ö

ver g

å

r numera s

å

 fort att forskningsorganisationer och enskilda forskare m

å

ste klara en kontinuerlig anpassning till nya villkor.

Sveriges internationella forskningsrelationer 

ä

r centrala. I CERN;s partikelfysikforskning deltar svenska forskare i arbetet med alt utr

ö

na materiens ursprung. Del inlernalionella HUGO-projektet kartl

ä

gger det

m

ä

nskliga g

é

nomet. Rymdsamarbetet inom ESA bidrar till f

ö

rst

å

elsen      Prop. 1992/93:170

av   universum,  men  

ö

kar  ocks

å

   kunskapen  om   milj

ö

f

ö

rst

ö

ringens

orsaker.                                                           -   '

Sveriges internationella forskningssamarbete f

ö

rst

ä

rks genom ell fulll

deltagande i EG;s forskningsprogriam. Del kompletteras med ett ut

ö

kat

bilateralt samarbete med Tyskland och Frankrike. Relationerna med

USA och Japan understryks s

ä

rskilt. Fasta och omfattande relationer

efterstr

ä

vas rneilan svenska universitet och utl

ä

ndska institutioner av

h

ö

gsta klass.                 

        '

Den snabbi f

ö

r

ä

nderl iga ' om v

ä

r Iden aktualiserar nya forskningsomr

å

den. Utrikespolitiska institutets m

ö

jligheter alt bedriva forskning om s

ä

kerhetspolitiken f

ö

rb

ä

ttras. Vid U)>psala universitet uppr

ä

ttas etl s

ä

rskilt institut f

ö

r Central- och 

Ö

sleuropaforskning.

EG-samarbetet st

ä

ller krav p

å

 vidgade kunskaper om Europas kultur, id

é

utveckling och juridik. Forskningen kring dessa omr

å

den utvidgas. Den utveckling i m

å

ngkulturell riktning som v

å

rt eget land g

é

rnomg

å

r understryker betydelsen av detta.

Den socialvetenskapliga forskningen byggs ut. Det 

ä

i angel

ä

gel inle minsl som ett st

ö

d f

ö

r del svenska v

ä

lf

ä

rdssystemets omvandling i riktning mot 

ö

kad h

ä

nsyn till personliga krav.

Forskning p

å

 omr

å

den av s

ä

rskilt intresse f

ö

r det svenska n

ä

ringslivets utveckling ges h

ö

g prioritet. Det sker genom s

å

v

ä

l ordinarie forskningsinsatser som inom ramen f

ö

r forskning med l

ö

ntagarfondijmedel. Omr

å

den av s

ä

rskilt intresse 

ä

r bl.a. bioteknik och mikroelektronik. Regeringen f

ö

resl

å

r i annat sammanhang att bl.a. civilingenj

ö

rsutbildningen byggs ut.

Transportforskningen ges b

ä

ttre utvecklingsm

ö

jligheter. Forskning kring milj

ö

v

ä

nliga transporter 

ä

r av s

ä

rskild betydelse.

Forskningen om skogen och skogsr

å

varan f

ö

rskjuts i riktning mot de senare leden i f

ö

r

ä

dlingskedjan.

Forskning och utvecklingsarbete kr

ä

ver tillg

å

ng till kompetenta forskare, men ocks

å

till avancerad utrustning och 

ä

ndam

å

lsenliga lokaler.

F

ö

ruts

ä

ttningar skapas f

ö

r att uppf

ö

ra ett fysikcentrum i Slockholm som ett f

ö

rsta steg i f

ö

rverkligandet av projekt Velenskapsstaden, etl .sammanh

ä

ngande kunskapsomr

å

de mellan Stockholms universitet och Tekniska h

ö

gskolan.

Vid Lunds universitet forts

ä

tter tillskapandet av ett biomedicinskt centrum. Ett djurhus uppf

ö

rs vid universitetet i G

ö

teborg f

ö

r att m

ö

jligg

ö

ra en rationell f

ö

r

ä

ndring av det s.k. medicinarberget. Etl materialtekniskt centrum uppf

ö

rs vid Uppsala universitet en s

ä

rskild forskningsenhet f

ö

r molekyl

ä

rmedicin m

ö

jligg

ö

rs vid universitetet i Ume

å

. En omfattande ombyggnad av Karolinska institutet inleds.

F

ö

r att fr

ä

mja en bred spridning av foiskningen ges de mindre och medelstora h

ö

gskolorna st

ö

rre m

ö

jligheter att bedriva forskning. Det 

ä

r av s

ä

rskild betydelse f

ö

r att uppr

ä

tth

å

lla en h

ö

g regional kompetensniv

å

.  S

ä

rskilt   forskningsst

ö

d   f

ö

resl

å

s  till   n

ä

tverk   i   vilka

ocks

å

 ing

å

r universitet och h

ö

jkolor med fast forskningsorganisation.      irop. 1992/93:170

Forskningsst

ö

d f

ö

resl

å

s ocks

å

 till mindre och medelstora h

ö

gskolor som

etablerar   varaktigt   forskningssamarbete   med   t.ex.   industrif

ö

retag.

Propositionen omfattar alla anslag p

å

 statsbudgeten till forsknings- och

utvecklingsarbete med  undantag av  medlen till  f

ö

rsvarsforskning och

bist

å

ndsmotiverad   forskning.   Propositionen   inneb

ä

r   att   f

ö

r   den

kommande tre

å

rsperioden

å

rligen ca  12,5  miljarder kronor st

ä

lls till

f

ö

rfogande f

ö

r forskning och  utveckling, dvs. sammanliigl  f

ö

r de tre

å

ren  37,5  miljarder kronor. J

ä

mf

ö

rt  med  innevarande budget

å

r 

ö

kar

resurserna,  ut

ö

ver  kompensation   f

ö

r  kostnads

ö

kningar,  rrred  ca  21)0

miljoner   kronor  

å

rligen,  sammanlagt   f

ö

r de  tre  

å

ren  600  miljoner

kron)r.   D

ä

rtill   kommer   investeringar   i   lokaler   och   utrustning   f

ö

r

universitet och h

ö

gskolor uppg

å

ende till minsl tv

å

 miljarder kronor.

Med den f

ö

rst

ä

rkning av forskningen som regeringen nu f

ö

resl

å

r skapas f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r att Sverige skall kunna etableras som en s

å

v

ä

l kulturell som industriell kunskapsnation av h

ö

g klass.

I en separat proposition (prop. 1992/93:171) preciseras regeringens f

ö

rslagom anv

ä

ndning av l

ö

ntagarfondspengar f

ö

r forsknings

ä

ndam

å

l.

lin uppf

ö

ljande forskningsproposition planeras lill 19)4.

1 Inledning

Prop. 1992/93: no

1.1   Forskningens möjligheter och begränsningar

Det moderna samhället är ett kunskapssamhälle. Del innebär bland an­nat att höga krav ställs på varje enskild människas förmåga att förslå en komplex verklighet. Kunskapssamhället ger emellertid också nya möj­ligheter för var och en att berika och fördjupa sitt liv.

Kunskapen utvecklar människan. Samtidigt utvecklas kunskapen av och genom enskilda människor. För detta växelspel skall skolan, den högre utbildningen och forskningen skapa de bästa förutsättningar.

I det samhälle som ligger framför oss kommer gamla indelningar i kunskaps- och yrkesfack att bli alltmera otidsenliga. Snarare kommer de unika kombinationerna att bli viktigare. Varje enskild människas särart får större möjligheter att komma till sin rätt.

Förmågan att ta till vara den nya tidens möjligheter förutsätter att vi förstår att det är just ur unika kombinationer baserade på grundläggan­de kunskap som framstegen uppstår. Det förutsätter också att varje människa ges redskapen härför. Den kulturvetenskapliga och naturve­tenskapliga bildningen, liksom förmågan att hantera ökande informa­tionsmängder är härvidlag av särskild betydelse.

Den humanistiska bildningen ger förankring i kultur, språk och hi­storia. Den hjälper oss att förslå där snäv rationalitet inle förslår. Den värnar det goda samhällets värden.

Kulturvetenskaperna är emellertid betydelsefulla också i en mera omedelbar mening. Humanistislca och samhällsvetenskapliga studier och forskning vidgar vyer och förstärker toleransen. Humaniora och samhällsvetenskap ger grunden för förståelsen av såväl individer som samhällsinstitutioner.

Den naturvetenskapliga bildningen ger oss nyckeln till den lagbundna naturen, fysiken, kemin och biologin. Den gör oss kapabla att utveclda naturens möjligheter ulan att undergräva dess förmåga all trygga framti­den för dem som kommer efter oss.

Den avancerade teknologi och medicinska vetande som karaktäriserar det moderna samhället bygger på naturvetenslcaperna. Det är genom in­sikter i de naturvetenskapliga grunderna och sammanhangen som indi­viden kan behärska tekniken.

Förmågan att kunna hanlera och nyttiggöra växande informations­mängder är en kunskap av annat slag.

Informationstekniken har länge varit just teknik. Också i framtiden kommer de tekniska aspekterna alt vara centrala. Men härtill kommer den påverkan som den nya tekniken har på hela vårt sätt att leva. Kun­skap om hur information kan användas till vår fördel blir ett värde av lika slor betydelse som de teknologiska landvinningarna själva.

Kunskapsutvecklingen går fort. Samtidigt kan forskningens resultat li­ka lite som framliden själv förutsägas. Det ställer nya krav på hela ut­bildningssystemet.  Varje  människa  måsle  kunna tillgodogöra sig ny

kunskap hela livet. Den grundläggande bildningen hjälper henne med     Prop. 1992/93:170 detta.

Kunskaputvecklingen är samtidigt långsiktig. Ny kunskap läggs till ti­digare gjorda erfarenheter. Vården av kunskapens institutioner blir där­med avgörande för samhällets intellektuella livskraft.

Forskningen är kunskapsutvecklingens viktigaste medel.

En satsning på forskning är alltid långsiktig. Gårdagens forskningsre­sultat är grunden för vår förmåga att lösa dagens problem. Långsiktighe­ten garanterar därmed kompetensen i nuet.

Omvänt gäller att forskningen inte kan förlösa ett land i ekonomisk kris från dagsbekymren. Orealistiska förväntningar om snabba praktiska resultat av forskningsinsatser leder till besvikelser och dessutom lätt till felaktiga ställningstaganden om forskningens inriktning.

Framgångsrik forskning har sitt viktigaste ursprung i den enskilde forskarens kreativitet och utvecklingsförmåga. Nyfikenheten och intres­set att ställa nya frågor, att kritiskt ifrågasätta etablerade sanningar, att finna lösningar till gamla eller nya problem och att vidga kunskapshori­sonten är forskningens viktigaste drivkrafter.

Det understryker själva forskningsmiljöns betydelse. Det är genom miljöer där individer får stimulans och möjlighet till nytänkande, nya kontakter och nya utmaningar som forskningens kvalitet, dynamik och nytta varaktigt kan garanteras.

Nydanande forskning förutsätter engagemang och vilja lill hårt arbete, men också uthållighet och tid till eftertanke. Därtill krävs all arbetsin­satsen ger den enskilde individen avkastning. Dessutom behövs ett bety­dande mått av risktagande. För att framgångsrika resultat skall kunna genereras måste också misslyckanden tillåtas.

Sanningssökande är forskningens kännetecken och yttersta syfte. Forskning kan dock inte i sig ge svar i grundläggande normativa.fråge­ställningar. Samtidigt måste forskningen bedrivas inom de etiska ramar som utgör grundvalarna för vårt samhälle. Det innefattar elt värnande av den personliga integriteten, men också av de rättsliga och andra reg­ler som gäller för samhällelig verksamhet i övrigt. Speciellt inom medi­cinsk och genetisk forskning behövs särskilda former för forskningsetisk granskning. Det är viktigt att kontinuerligt följa verksamheten i detta avseende. Regeringens grundsyn i etiska frågor framgår av regeringsför­klaringen från hösten 1991.

Forskning om normers och etiska principers roll och funktion i sam­hällets utveckling, inte minst i ekonomiskt hänseende, har likaså ett be­tydande värde. Ökade insikter om dessas betydelse kommer oss till gagn i flera olika avseenden.

Forskningens uppgifter har flera dimensioner.

Inåt skall forskningen bidra till att skapa det fundament som utbild­ning på lägre och högre stadier skall baseras på. Det är nödvändigt med nära samband mellan forskningen och den högre utbildningen, men också med utökade kontakter mellan skolväsendet och universiteten och högskolorna. Det senare kan åstadkommas bl.a. genom fler lektorer

i gymnasieskolan. Lärarnas ämneskunskaper är grunden för den under-     Prop. 1992/93:170 visning som förmedlas till kommande generationer.

Intensiva och vitala kontakter mellan forskningen och undervisning­en är dessutom nödvändiga för alt säkra rekryteringen till och kvalite­ten i forskningen själv. Dagens studenter och skolungdomar är de som kommer att skapa framtidens forskningsresultat.

Utåt är forskningen en viktig förutsättning för att vårt lands välstånd i vidaste mening skall kunna tryggas.

Kunskap är i dag ett utslagsgivande konkurrensmedel. Råvaror och kapital har fått en relativt sett mindre betydelse för industriell fram­gång. Ökad kunskap krävs för att generera nyföretagande inom högtek­nologiska och kunskapsintensiva branscher, men även för att stärka och utveckla dagens näringsliv. Svenskt näringsliv måste ha tillgång till en kunskaps- och forskningsmiljö som är minst lika dynamisk och stimu­lerande som den i våra viktigaste konkurrentländer.

Ökad kunskap är nödvändig också för att stärka vår förmåga att han­tera och lösa såväl inhemska som globala problem av de mest skilda slag. Det gäller inte minst övergripande miljö-, klimat- och naturre­sursfrågor, men också utmaningar inom t.ex. ekonomin, vården, omsor­gen och de offentliga trygghetssystemen. Den allt snabbare internationa­liseringen aktualiserar särskilt vårt behov av kunskaper om omvärlden och dess förändringar, liksom i språken. Samhällsutvecklingen och de ekonomiska sambanden, men också det egna kulturarvet i alla dess skiftningar, behöver ständigt granskas, och nytolkas. I en samlid präglad av migration och alltmer mångkulturella samhällen får detta en allt större betydelse.

För att forskningens resultat skall kunna komma tiU nytta och glädje fordras att kontakterna mellan forskningsvärlden och det övriga samhäl­let är intensiva och ömsesidiga. Information om forskningens rön och landvinningar måste ges största möjliga spridning. Utan en förståelse för forsicningens värde och möjligheter bland medborgare, företag, organi­sationer, kommuner och myndigheter kommer inle satsningarna på forskning att ge den avkastning som del finns anledning alt förvänta. Omvänt kan inle forskningens egen potential utvecklas till fullo utan kontakter med den verklighet och de förhållanden som råder utanför forskningens institutioner.

Del är med denna utgångspunkt regeringens forskningspolitik for­mats.

1.2 En ny forskningspolitik

Sverige tillhör de länder som av tradition prioriterar forskning och ut­veckling högt. Med en ny tid ställs emellertid nya krav. Såväl förstärkta insatser som ett bättre utnyttjande av tillgängliga resurser är i dag nöd­vändiga.

De två huvudfrågor som regeringen prioriterar är följande: Koncentrerade forskningssatsningar inom strategiska områden

Elt förstärkt samspel mellan universitet och högskolor å ena sidan     Prop. 1992/93:170 och näringslivet och samhället i övrigt å den andra Därtill kommer ytterligare tre frågor som har etl nära samband med

de två huvudfrågorna:

Ökad förnyelseförmåga inom forskningen vid universiteten och hög­skolorna

Förstärkt rekrytering av forskare

Vidgad internationell samverkan.

1.2.1   Forskningens olika villkor

De förändringar som den svenska forskningen nu står inför måsle la hänsyn lill de mångskiftande villkor som olika former av forskning be­drivs under. Forskning rymmer många verkJigheter och har många syf­ten.

Inom humaniora och samhälbvetenskap, men även inom religionsve­tenskap och juridik, består forskningsproblemen inte sällan i alt tolka och beskriva ett historiskt skeende eller en samhällelig process. Männi­skan, språken, kommunikationen, det offentliga samtalet, samhället och kulturarvet står i centrum för forskningsverksamheten. Tillgång till väl­utrustade bibliotek och arkiv är viktiga förutsättningar för denna forsk­ning. Vissa delar av forskningen har också en karaktär som kräver till­gång till avancerad datorutrustning och laboratorier. Empiriska under­sökningar, ofta mycket långvariga, är nödvändiga bl.a. inom den sociala forskningen.

Forskning inom naturvetenskap, teknik och medicin, samt lantbruksve­tenskap och farmaci, kännetecknas ofla av systematiska experiment och observationer. Utrustning, apparatur och laboratorier spelar en väsent­lig roll för forskningsverksamheten. Hypoteser och forskningsproblem, som sträcker sig allt ifrån makro- till mikrokosmos, genereras vanligen utifrån internationellt etablerade teorier, eller synteser därav, i en ku­mulativ forskningsprocess.

I mer direkt näringsUvsinriktad, tillämpad forskning kan man ofta utgå från grundforskningens resultat. Även här har experiment och laborato­rieförsök en central funktion. Syftet med forskningen är dock delvis ett annat än grundforskningens. De problem man söker lösa tar sikte på di­rekta tillämpningar, som i sin tur kan resultera i utvecklingsarbete och i nya produkter eller processer. Det förutsätter som regel att grund­forskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete bedrivs parallellt och i ett kontinuerligt samspel. Forskningsproblemen spänner därmed normalt över ett flertal inomvetenskapliga forskningsdisciplinér, samti­digt som mer praktiska kunskaper och beprövad erfarenhet integreras i forskningsverksamheten.

I företagens utvecklingsarbete utnyttjas systematiskt och metodiskt den tillämpade forskningens resultat tillsammans med mer praktiska erfa­renheter och idéer för att ta fram nya eller förbättrade produkter, pro­cesser eller system. Ett brett, giänsöverskridande kunnande är därmed nödvändigt. Experiment och tester utförs ofta i laboratorier eller med

datasimuleringar, prototyper eller försöksanläggningar. Innovationerna     Prop. 1992/93:170 syftar direkt till att öka företagens försäljning och konkurrenskraft. Kundernas efierfrågan och konkurrenternas utmaningar ulgör väsentli­ga drivkrafter för verksamheten.

Inom forskning för särskilda syften, vanligen kallad sektorsforskning, ryms såväl rena grundforskningsproblem som forskningsproblem, av mer tillämpad karaktär. Ökad kunskap är avgörande för alt Sverige skall kunna hantera och lösa allehanda problem alltifrån övergripande frågor om biologisk mångfald och kretslopp till sådana som rör förnyel­searbetet inom den offentliga sektorn och de offenlliga trygghetssyste­men.

Så kan huvudstrukturen beskrivas. Undantagen är emellertid många. Även inom humaniora och samhällsvetenskap genomförs systematiska och teoribaserade experiment och observationer. Även inom den medi­cinska, naturvetenskapliga eller tekniska grundforskningen är böcker, bibliotek, praktiska kunskaper och beprövad erfarenhet nödvändiga ele­ment i forskningsverksamheten. Även i den tillämpade, direkt närings­livsinriktade forskningen eller i forskningen för särskilda syften genere­ras fundamentala grundforskningsresultat och nya teoribildningar. Dessutom spänner åtskilliga viktiga forskningsproblem över flera dis­ciplin- och fakullelsgränser.

Inom många områden når svensk forskning och utvecklingsverksam­het i dag en dokumenterat hög standard. 1 en tid av snabba förändringar skärps emellertid kvalitets- och förnyelsekraven. Att ge varje forsk­ningsområde de bästa tänkbara utvecklingsmöjligheterna är ett övergri­pande syfte med regeringens forskningspolitik.

I della avsnitt, 1.2, sammanfallas de prioriteringar regeringen gör för de kommande åren. Avsnitten 1.3-1.5 ger en bakgrund till förslagen. Dessa beskrivs mera utförligt i avsnitten 1.6-1.11. Därefter följer sex av­snitt, 1.12-1.17, som i sammanfattning beskriver vikliga satsningar inom forskningen för särskilda syften. Detaljerade redogörelser förs i respekti­ve ansvarigt departements avsnitt för de olika förslagen till riksdagen där också anslagsfrågorna behandlas.

1.2.2  Öppen förberedelse

Den forskningspolitik för de kommande tre åren som regeringen här presenterar baseras på etl stort underlag. Genom fördjupade anslags­framställningar har universitet, högskolor, forskningsråd, sektorsorgan och andra myndigheter redovisat sin verksamhet och givit förslag till önskvärda förändringar, prioriteringar och förnyelseåtgärder. I många fall har dessutom speciella redovisningar inom anslagsframställningar­nas ram, exempelvis angående åtgärder för att förbättra forskarrekryter­ingen, bidragit till ett ökat beslutsunderlag.

Härtill kommer den serie utfrågningar, seminarier och konferenser som avhållits om forskningsslrategiska frågor under det gångna året. Ell stort antal representanter för skilda verksamheter inom och utom uni­versiteten och högskolorna, inte minst näringslivet, har kommit till tals

och lagt fram sin syn på forskningspolitiken. Rapporter från dessa dis-     Prop. 1992/93:170 kussioner har presenterats i en särskild skriftserie.

De förslag och synpunkter som framkom ur denna process resultera­de, efter ytterligare diskussioner i regeringens forskningsberedning, i en särskild forskningsstrategi, "Forskningens utmaningar" (Ds 1992:97), utarbetad av beredningens sekretariat. Under hösten 1992 var strategin föremål för en bred, informell snabbremiss.

Det övergripande mål för forskningspolitiken som ställdes, upp i forskningsstrategin var "att bidra till att skapa långsiktiga förutsättningar för en konkurrenskraftig svensk kunskapsmiljö och därvid främja både bredd och internationella topprestationer inom den svenska forskningen."

De väsentligaste utmaningar som svensk forskning står inför angavs vara:

Kunskapsutveckling och koncentration

Flexibilitet och förnyelseförmåga

      Idé- och kunskapsutbyte mellan universiteten och högskolorna och

samhället i stort

 Forskarrekrytering

 Internationellt samarbete

En stor majoritet av remissinstanserna ställde sig bakom såväl målet som bedömningen av vilka områden som har särskild strategisk betydel­se för forskningens utveckling.

När det gäller den mer specifika inriktningen på de presenterade för­slagen var emellertid meningarna mera delade. Sålunda gick åsikterna isär exempelvis om prioriteringarna mellan olika forskningsområden och mellan fakultets- respektive rådsanslag. Även vad gäller rollfördel­ningen mellan stat, universitet, högskolor, sektorsorgan, institut och en­skilda företag inom den mer direkt näringslivsinriktade forskningen fanns skilda åsikter. Förslagen om koncentrerade elitforskningssatsning­ar fick i allmänhet ett positivt mottagande.

Samtidigt efterfrågade ett flertal remissinstanser ytterligare förslag gäl­lande industriellt inriktad forskning, jämställdhet, forskning vid mindre och medelstora högskolor samt forskning om miljö- och naturresursfrå­gor.

En remissammanställning finns tillgänglig på Utbildningsdeparte­mentet.

1.2.3  De avgörande utmaningarma

Enligt regeringens bedömning är det av stor betydelse att forskningspo­litiken anpassas till de nya villkor som det svenska samhället nu står in­for. Konkurrensen hårdnar och därmed också de krav hela vårt samhäl­le måste leva upp till. Såväl den privata som den offentliga sektorn står inför förändringar.

Forskningen måste vara bred för att den skall kunna bidra till att upprätthålla ett öppet, tolerant och vitalt samhälle. Därmed skapas ock­så en beredskap för framtida oförutsägbara upptäckter och innovatio­ner. En bred kunskapsutveckling är nödvändig också för att aktuella

10

forskningsresultat från andra delar av världen skall kunna tas till vara     Prop. 1992/93:170 och exploateras i Sverige. Avancerad kunskap kan inte tas emot utan en stark bas inom nationell forskning och forskarutbildning.

Samtidigt måste Sverige också kunna kraftsamla sina resurser till ett mindre antal strategiska områden, där vi i gengäld skall kunna vara bland de allra främsta internationellt. Det är nödvändigt dels för vår egen kunskapsutveckling på vitala områden, dels för att skapa möjlighe­ter till samarbete och kontakter med motsvarande miljöer utomlands, dels för att stimulera till förnyelse och dynamik inom det svenska forsk­ningssystemet. Inom forskningen, liksom på så många andra områden, utgör kvaliteten i toppen och bredden varandras förutsättningar.

I fråga om världsunika forskningsmiljöer finns i dag förutsättningar för väsentliga förstärkningar. Tas inte dessa möjligheter till vara riskerar Sverige att förlora i internationellt intresse med konsekvenser för hela det svenska samhällets utveckling.

Målmedvetna forskningsinsatser inom strategiska områden är därför regeringens första prioritet. Att förstärka kunskapsutbytet mellan de ve­tenskapliga institutionema och framför allt forskningen och utveck­lingsarbetet i företagen är den andra. Förstärkt kunskapsutbyte är ock­så viktigt mellan de vetenskapliga institutionerna och intressenterna in­om den offentliga sektorn.

Sedan länge har statens insatser för forskning i allt väsentligt kanalise­rats till universitet och högskolor. Detta är etl sätt att effektivt ta till va­ra det lilla landets alltid begränsade resurser.

En sådan strategi förutsätter emellertid att företag och offentlig sektor kan ges tillgång till den forskning som bedrivs vid universitet, högsko­lor och andra forskningsenheter. I detta avseende krävs väsentliga för­bättringar genom vidareutveckling av nuvarande samverkansformer och utveckling av nya. För företag med möjlighet till etablering utomlands kan brister i den svenska forskningsmiljön leda till utflyttning.

Samtidigt skärps kraven också på det svenska näringslivet. Kan inte företagen hävda sig kvalitativt och prismässigt i den internationella kon­kurrensen undergrävs hela välståndsutvecklingen. Näringslivet självt måste salsa brett och långsiktigt på forskning och utveckling. Inom många branscher krävs en radikal kompetensuppbyggnad. Riskerna för att halka efter tilltar i takt med kunskapens allt viktigare roll i konkur­renshänseende.

1970- och 80-talen präglades av en tvekan, ibland till och med miss­tänksamhet, mellan de akademiska och industriella kulturerna. Det le-de till påtagliga förluster i det nödvändiga kunskapsutbytet.

Att förstärka samspelet mellan universitet/högskolor och företagen är mot denna bakgrund av stor betydelse. Det skapar förutsättningar för en utbyggnad och utveckling av den industriinriktade forskning företagen har behov av. Av liknande skäl behöver kommuners, landstings och öv­rig offentlig sektors kontakter med forskningen stärkas.

Till dessa huvudfrågor finns det enligt regeringens bedömning skäl alt

11

lägga ytterligare tre frågor, vilka dessutom har nära samband med de     Prop. 1992/93:170 angivna huvudfrågorna.

Den första gäller behovet av en större förnyelseförmåga inom framför allt universitetens och högskolornas forskningsverksamhet. Ulan all äventyra den nödvändiga långsiktighélen måsle forskningssystemet bätt­re än i dag förmå ta sig an nya problem och utmaningar. Del kan inte minst ske genom att bereda bättre utvecklingsmöjligheter för unga be­gåvningar.

Den andra frågan gäller forskarrekryteringen. Sverige har en alltför låg andel forskarutbildad arbetskraft. Det utgör ett problem för indu­strins utveckling, för skolan och för övrig offentlig verksamhet, men också för återväxten inom universitets- och högskoleforskningen. Flera måsle därför rekryteras till forskarutbildningen. Inte minst gäller det att stimulera flera kvinnor att gå vidare till en forskarutbildning.

Till slut behöver också forskningens internationalisering påskyndas. Sveriges deltagande i EG:s forskningsprogram bidrar till detta. Härtill behövs emellertid vidgad samverkan bl.a. på ett bilateralt plan med and­ra starka forskningsländer.

Härutöver är en rad förändringar vad gäller forskningens inriktning inom och mellan enskilda områden av stor betydelse för att stärka kun­skapsutvecklingens kvalitet och dynamik.

1.2.4  Statens roll

För att förverkliga dessa nödvändiga förstärkningar av den svenska forskningskapaciteten krävs insatser av såväl staten som andra finansiä­rer och utförare av forskning.

Statens roll i forskningspolitiken är framför allt att vårda och utveckla den vetenskapliga infrastrukturen. Det innebär en koncentration till de mer grundläggande och inomvetenskapliga delarna av forskningen samt till forskarutbildningen. Staten har också elt ansvar för all forskningsor­ganisationen har en rimlig geografisk täckning ulan alt resurserna för den skull splittras upp.

Därtill har staten också en viktig uppgift i att bidra till att stärka kun­skapsutvecklingen inom områden av speciellt intresse för olika sam­hällssektorer genom stöd. till forskning för särskilda syften. Med en tyd­ligare rollfördelning mellan ensldlda organ och en slörre beställarkom­petens inom myndigheter, företag, kommuner och landsting kan denna forskning ges nya och bättre utvecklingsmöjligheter.

Staten har en roll också i att stimulera till forskningsinsatser inom för landets industriella utveckling viktiga områden. I sådan forskning bör även producerande förelag och organisationer aktivt delta.

Genom statliga insatser kan näringslivets forskningsengagemang vid­gas. Ett fruktbart samspel mellan stat och näringsliv måste utvecklas. Viktigt är att stimulera de små och medelstora företagens intresse för forskning och utvecklingsarbete. Statliga insatser kan däremot inte kompensera brister i näringslivets egna forskningsansträngningar. De

12

förstärkningar av den statligt finansierade forskningen som kan göras     Prop. 1992/93:170 bör kompletteras med ökade insatser också av andra.

Statens roll inriktas i detta sammanhang på att bidra med stöd till så­dan övergripande, teknikdrivande tillämpad forskning som är av lång­siktig betydelse för näringslivets utveckling. Utvecklingsarbete och till-lämpad forskning som är av direkt och exklusivt intresse för enskilda företag sköts mest ändamålsenligt i nära anslutning till de kommersiella bedömningar som endast företagen själva kan göra.

För den inomvetenskapliga forskningen vid universiteten och högsko­loma måste största möjliga frihet garanteras. Det är en förutsättning för kreativitet och nytänkande liksom för en bred, förutsättningslös kun­skapsutveckling. Den fria forskningen skapar en beredskap inför framti­da utmaningar och kunskapsbehov.

Regering och riksdag har emellertid ansvaret för övergripande priori­teringar mellan olika forskningsområden. Dessutom krävs att syslem för resursfördelning och utvärderingar får sådan utformning all uppkoms­ten av kreativa forskningsmiljöer stimuleras och hög kvalitet främjas. Pluralism vad gäller bl.a. finansieringskällor och bedömningsgrunder är därvid av särskilt värde. I vissa fall är också riklat stöd till speciellt an­gelägna eller eftersatta kunskapsområden befogat.

Förverkligandet av de utmaningar som regeringen har angivit kräver både strukturella förändringar och tillskott i fråga om resurser.

I strukturellt hänseende bidrar den frigörelse av universitet och hög­skolor från statens omedelbara inflytande som nu pågår till alt skapa mera dynamiska och flexibla forskningsmiljöer.

Resurstillskott möjliggörs dels genom att statliga forskningsfinansie­rande organ, i första hand genom omprioriteringar från annan verksam­het, tillförs vissa nya resurser, dels genom att löntagarfonderna lill bety­dande del används för forskning. Det innebär att exceptionella möjlig­heter öppnas för svensk forskning. Förslag om forskning med löntagar­fondsmedei läggs fram i en särskild proposition (prop. 1992/93:171).

Regeringen återkommer i del följande till de ulmaningar svensk forskning står inför. Innan dess är del emellertid angeläget alt forsk­ningspolitiken sätts in i sitt utbildningsperspektiv.

1.2.5   Utbildningen - forskningens bas

För att Sverige skall kunna utvecklas som kultur- och industrination krävs inte bara forskning och utveckling av högsta internationella klass, utan också utbildning av mycket god kvalitet i skola och vid universitet och högskolor. Ett utbildningssystem som förmår utveckla talanger är dessutom en förutsättning för forskningens utveckling och den framlida forskarrekryteringen. Genom den högre utbildningen överförs också forskningens resultat till resten av samhället.

En rad undersökningar har visat all mängden "mänskligt kapital", i form av individernas kunskaper, i dag har ett starkare samband med den genomsnittliga inkomstnivån i olika länder än mängden fysiskt ka-

13

pital per capita. Annan kapitalbildning riskerar att ge låg tillväxt om     Prop. 1992/93:170 den inte åtföljs av utbildnings- och forskningsinvesteringar.

För ett litet och exportinriktat land som Sverige är det av central be­tydelse att en genomgripande satsning för att stärka arbetskraftens ut­bildningsnivå genomfors. Fler studenter och doktorander måste ges möjlighet till god utbildning. Detta behov förstärks av de stora struktu­rella förändringar, inte minst inom den offentliga verksamheten, som det svenska samhället i dag står inför.

För att insatser av detta slag faktiskt skall få avsedd effekt, dvs. att in­dividerna genomför och på bästa sätt tillgodogör sig den utbildning som statsmakterna ger möjlighet till, krävs emellertid också att det ligger i individens eget intresse, och då inte minst i form av ekonomisk avkast­ning, att skaffa sig en fördjupad utbildning eller att genom doktorand­studier gå vidare till en framtida verksamhet som kräver vetenskaplig kompetens.

I dag är den s.k. utbildningspremien, dvs. det ekonomiska värdet för

den enskilde av jrtterligare studier, väsentligt lägre i Sverige än i ändra

länder. Den individuella avkastningen har halverats sedan sluiet av

1960-talet. Det leder till en rad negativa konsekvenser internt för ut­

bildnings- och forskningssystemet: rekryteringen försämras, målmedve-

teiUieten i studierna minskar, studietiderna förlängs och examensfré-

'

kvensen minskar. Den bristande individiiella nyttan avsätter direkt ne­gativa resultat för samhället i stort genom minskad tillväxt öch sämi-e välståndsutveckling.

Den konstruerade motsättning som under lång tid har präglat såväl

utbildningspolitiken söm samhällsutvecklingen i stort mellan det som

'

är bra för individen och det som är bra för samhället måste hävas.

Den enda långsiktigt hållbara lösningen är att se till att individens in-

'  ''

tresse sammanfaller med det söm är i hela samhällets intresse. Signaler från både privata och offentliga arbetsgivare måste.tala om för den en­skilde att högre utbildning och doktorandstudier lönar sig.

Grundskolan, gymnasieskolan och vuxenutbildningen förändras nu i syfte att öka kvaliteten och öppna nya vägar för varje elevs personliga val. Eleverna ges möjlighet att välja skola efter eget intresse. Språken får ökat utrymme.

Samtidigt som universitet och högskolor frigörs från statens detaljin­flytande utökas antalet platser inom den högre utbildningen. Särsldlt betydelsefullt är det att stimulera fler studenter att gå igenom längre akademiska utbildningar. Sverige ligger i dag klart efter dé viktigaste konkurrentländerna när det gäller den andel av varje ungdomskull som genomgår längre utbildningar på universitets- och högskolenivå.

För att möjliggöra den snabba utbyggnaden av den högre utbildning­ens volym genomförs ett kvalitetsprogram: Genom detta ges bl.a. många universitets- och högskolelärare ulan doktorsexamen möjlighet till fors­karutbildning. Vidare ges alla universitets- och högskolelärare möjlig­het att genomgå pedagogisk utbildning.

14

I proposition 1992/93:169 anger chefen för Utbildningsdepartementet     Prop. 1992/93:170 de utbildningsuppdrag som skall gälla för respektive universitet eller högskola de närmaste tre åren. I dessa uppdrag ingår bl.a. en ökning av civilingenjörsutbildningen för att säkra den svenska industrins långsikti­ga utveckling.

Sammantaget ger dessa utbildningsförstärkningar en god grund för forskning och teknisk utveckling av högsta klass.

1.3 Det svenska forskningssystemet

1.3.1   Definitioner av forskning och utveckling

Forsknings- och utvecklingsverksamhet (FoU) definieras vanligen som att på ett systematiskt sätt öka mängden av kunskap, att utnyttja denna inom befintliga och nya användningsområden och att härigenom skapa nya eller förbättrade produkter, system eller metoder.

Den kontinuerliga forsknings- och utvecklingsprocessen brukar av tradition delas upp i tre olika delar eller stadier - grundforskning, som utgör ett metodiskt sökande efter ny kunskap utan någon bestämd till­lämpning i sikte, tillämpad forskning, med vilket avses sökande efter kunskap med en bestämd tillämpning i sikte samt utvecklingsarbete vil­ket innebär att systematiskt och metodiskt utnyttja forskningsresultat, vetenskaplig kunskap och nya idéer för att skapa nya produkter, proces­ser och system eller för att förbättra redan existerande sådana.

Under senare år har denna terminologi utökats med benämningar

som tillämpad grundforskning,' industrinära forskning, grundläggande

forskning, strategisk forskning, riktad grundforskning, grundläggande

'   '

teknikutveckling m.fl. Detta förhållaiide återspeglar dels den förändring som forsknings- och utvecklingsprocessen genomgått under det senaste decenniet i form av en ökad gränsupplösning mellan och integrering av olika forsknings- och utvecklingsstadier, dels deri tendens till kategori­sering av administrativa och revirbevakande skäl som även kan iakttas inom andra delar av samhället.

Merparten av de statliga finansiärerna av forskning och utvecklingsar-

bete stödjer i dag såväl grundforskning som tillämpad forskning. En

uppdelning där exempelvis fakultetsanslag öch anslag från forskningsrå­

den antas finansiera enbart grundforskning och där sektorsmedei och

andra icke statliga finansiärer antas stödja eribart tillämpad forskning

vore felaktig. De olika finansiéringssätten ger snarare besked om vilken

eller vilka aktörer som väljer och avgränsar de problem forskningen av­

ser att lösa.

        ':

En mer ändamålsenlig uppdelning av forsknings- och utvecklings­verksamheten är därför inomvetenskapligt genererad forskning samt FoU motiverad av en sektors eller specifik avnämares intressen. Båda ' dessa typer kan innefatta såväl grundforskning som tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Den förstå typen av FoU bedrivs hiivudsakligén ' vid universitet och högskolor och finansieras till största delen av fakul-

15

tetsanslag, rådsanslag och anslag från privata stiftelser. Den andra typen     Prop. 1992/93:170 av FoU utförs inom näringslivet, vid forskningsinstitut samt vid univer­sitet och högskolor. Denna verksamhetstyp finansieras främst av nä­ringslivet självt, av olika sektorsorgan samt av kommuner, landsting och vissa myndigheter.

1.3.2   Forskningens finansiering och utförande

De samlade svenska FoU-satsningarna uppgick under budgetåret 1989/90 till ca 35 miljarder kronor. Nära 60% av dessa finansierades med privata medel. Offentliga medel svarade för 38%. Finansieringen från utlandet utgjorde mindre än 2%. Från mitten av 1980-talet fram till 1989 sjönk del svenska näringslivets forskningsinsatser. Trots att de slatliga insatserna ökade under samma period sjönk därmed den samla­de forskningsandelen av BNP från ca 3 till ca 2,7 procenl.

Den registrerade nedgången i förelagens FoU-insatser har emellertid vänts i en uppgång mellan 1989 och 1991. Ökningen avser både perso­nalinsatserna, som ökat med 2%, och utgifterna, som ökat med 10% i fasta priser. Det är emellertid osäkert om uppgången har fortsatt. Vissa uppgifter tyder på en ny nedgång.

Av forsknings- och utvecklingsverksamheten utförs 64% inom nä­ringslivet, medan universitets- och högskolesektorn svarar för 32% och den övriga offentliga sektorn för 4%.

Endast en liten del av den FoU som utförs inom universiteten och högskolorna utgörs av utvecklingsarbete. Inom näringslivet bedöms ca 15% av FoU-verksamheten vara forskning. Nära hälften av näringsli­vets FoU-verksamhet avser förbättring av existerande produkter och processer. Verksamheten är i hög grad koncentrerad till vissa branscher.

Egenfinansieringen av näringslivets forskning och utvecklingsarbete ligger runt 85%. Av det offentliga stödet till näringslivets forsknings­och utvecklingsverksamhet går endast en mindre del till civil FoU, ca 1%.

Av de lotala offentliga medlen till FoU, totalt 18,5 miljarder kronor under budgetåret 1991/92, anslojs 45% till allmän vetenskaplig utveck­ling, dvs. i huvudsak fakultetsänslag och rådsmedel till universitetens och högskolornas inomvetenskapliga forskning. Drygt en fjärdedel gick till försvarsändamål. Den återstående delen fördelades av olika sektors­organ lill sådan forskning för särskilda syften som är väsentlig för olika samhällssektorer. Merparten av dessa resurser går lill u-landsforskning, miljö- och naturvårdsforskning, byggforskning, skogs- och jordbruks­forskning, transportforskning samt teknik-, energi- och näringslivs­forskning.

Huvuddelen av medlen för allmän vetenskaplig utveckling kanalise­ras, som nämnts, till universitet öch högskolor. Dessutom går totalt 25% av de övriga offentliga FoU-medlen, inklusive dem till försvarsän­damål, vidare lill universitets- och högskoleforskningen. 40% av med­len från sektorsforskningsorganen allokeras till universiteten och hög-

16

skolorna. En mindre del av de offenlliga FoU-medlen går även tiU in­ternationella organisationer och utländska forskningsenheter.

Av FoU-anslagen med försvarsinriktning går huvuddelen vidare till näringslivet. Av sektorsorganens FoU-medel går ca 20% till branschor­ganisationer och industriforskningsinstitut och 15% till svenska företag. Det dominerande ändamålet för sektorsorganens satsningar är indust­riell verksamhet.

I figuren nedan sammanfattas ovanstående resonemang. De andelar som anges för mottagare av offentliga FoU-medel är ungefärliga.

Prop. 1992/93:170

Offentliga medel till FoU

SjS    50

c

tD CD

40

a

(O

c ca

I

30  -

=j 

o u.

ca

O)

c

20

«

: 

O

i9 

(O

10   -

>

ca 15

c

Allm

ä

n

vetenskaplig

utveckling

D

F

ö

rsvars­forskning

7q

Universitet cx;li H

ö

gskolor

Industnforskningsinst. & 

Branwhorgsmsationer

Forskning

f

ö

r s

ä

rskilda

syften

ö

vrigt

Figur 1: Fördelningen av FoU-resurser.

Genom framför allt Närings- och Teknikutvecklingsverkets (NUTEK) försorg kanaliseras resurser för tillämpad teknisk forskning till områden av särskilt intresse för näringslivels utveckling. För att stimulera sam­verkan mellan företag och universitet/högskolor ges stöd lill tidsbegrän­sade programsatsningar i form av ramprogram och särskilda insatsområ­den inom prioriterade områden såsom informationsteknik, bioteknik och miljöteknik. Dessutom har på materialområdet interdisciplinära konsortier inom universitet och högskolor inrättats i samarbete med det naturvetenskapliga forskningsrådet.

2 Riksdagen 1992193. 1 samL Nr 170

17

Koncentrationen av industrins FoU-verksamhet till ett fåtal företag är Prop. 1992/93:170 påtaglig. Transportmedelsindustrin och maskinindustrin svarar för mer än hälften av näringslivets totala forskning och utveciding. Högsta FoU-intensiteten, dvs. andelen av tillgängliga resurser som satsas på FoU, har läkemedelsindustrin, medan trävaruindustrin och den grafiska industrin har den lägsta. De tio största företagen står för 90% av näringslivets eg­na satsningar på forskning och utveckling.

Av statens anslag till allmän vetenskaplig utveciding går 28% till me­dicin, 24% till teknik, 21% till naturvetenskap, 9% till lantbruksveten­skap, 9% till samhällsvetenskap och 6% till humaniora.

Olika former av statliga anslag står därmed för 82% av de totala forsk­ningssatsningarna vid universiteten och högskolorna. Övriga medel till forskning kommer från kommuner och landsting, företag, privata icke vinstdrivande finansiärer samt från utlandet. Privata forskningsstiftelser spelar en viktig, om än totalt sett begränsad, roll inom dagens svenska forskningssystem. Sammantaget står således dessa övriga finansierings­källor för 18% av universitetens och högskolornas forskningsutgifler.

Forskarutbildning finansieras i huvudsak med fakultetsmedel. Samtli­ga finansieringskällor bidrar emellertid i varierande utsträckning ge­nom doktorandtjänster och utbildningsbidrag eller på andra sätt till ut­bildning av doktorer.

Totalt examineras ca 1 100 doktorer per år. Det största antalet disputa­tioner sker inom medicin, naturvetenskap och teknik. Under senare år har antalet licentiatexamina ökat. Huvuddelen, 272 av totalt 466 under läsåret 1990/91, avläggs vid lelLnisk fakultet. Av ca 27 000 sysselsatta forskarutbildade fanns år 1989 21 000 i den offentliga sektorn, dvs. 75%. Industrin hade relativt få forskarutbildade, 2 184 personer eller 0.2% av de där sysselsatta. Stora skillnader finns även i detta hänseende mellan olika branscher. Endast inom läkemedelsindustrin finns forskarutbildad personal i någon slörre omfattning.

Stora skillnader finns mellan olika forskningsområdens finansierings-situation. Humanistisk forskning stöds väsentligen genom fakultetsan­slag. Teknisk forskning har största andelen sektorsmedel, medan medi­cinsk forskning och jordbruksforskning i högre grad än andra områden finansieras med medel från kommuner och landsting respektive privata icke vinstdrivande finansiärer. Även samhällsvetenskap har en relativt sett stor andel sektorsmedel. Medicin och teknik erhåller betydande re­surser från näringslivet. För samtliga övergripande forskningsområden vid universiteten och högskolorna är emellertid fakulletsanslagen den viktigaste finansieringskällan.

Viss forskning bedrivs även vid de mindre och medelstora högskolor­na. Till en del finansieras denna via de större universitetens och hög­skolornas fakultetsanslag samt med särskilda resurser för forskningsstöd­jande åtgärder. Huvudsakligen finansieras emellertid forskningen vid dessa högskolor med sektorsmedel och med medel från övriga finansiä­rer.

18

I anslutning till universitet och högskolor finns normall olika former     Prop. 1992/93:170 av forskarbyar med varierande finansiering. Syftet med dessa byar är all underlätta kommersiell tillämpning av forskningsresultat och därmed överbrygga avståndet mellan universitetens och högskolornas forskning å ena sidan och näringslivet å den andra.

Den forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs vid industri-forskningsinstituten finansieras enligt avtal till ca två tredjedelar av nä­ringslivet och till ca en tredjedel av statliga sektorsmedel. Dessutom har instituten uppdrag från näringslivet. För närvarande är slalens andel av kostnaderna för institutens verksamhet drygt 30%.

Härutöver bör också noteras att det sker viss FoU-verksamhet inom olika statliga myndigheter som en del av dessas reguljära arbetsuppgif­ter.

1.3.3  Metoder för val av forskningsproblem

De olika finansieringskällorna stöder, som tidigare påpekats, i flertalet fall såväl grundforskning som tillämpad forskning.

Fakultetsanslagen går huvudsakligen till tjänster vid universiteten och högskolorna. Dessa tjänster tillsätts med inomvetenskapliga kvalitets­krav. Tjänsteinnehavare väljer fritt och avgränsar själv vilka problem han eller hon vill forska om.

Rådsmedel fördelas av forskningsråden enligt inomvetenskapliga kvali­tetskriterier till tidsbegränsade forskningsprojekt eller forskningspro­gram. Aktiva forskare utgör flertalet i rådens styrelser. Enskilda forska­re eller grupper av forskare ansöker om medel i konkurrens med va­randra. Baserat på internationella utvärderingar och jämförelser priori­terar även råden vissa forskningsområden som de bedömer vara spe­ciellt viktiga eller intressanta. Enskilda forskare väljer och avgränsar så­ledes själva vilka problem de vill forska om, varefter de projekt som an­ses, efter en bedömning gjord av andra forskare ha högst kvalitet och vara mest intressanta tilldelas medel, ett s.k. peer review-system.

Sektorsmedel fördelas av sektorsorgan såsom Naturvårdsverket, vilkas uppgift är att tillgodose en viss samhällssektors eller ell visst politiskt prioriterat områdes behov av forskning och utvecklingsarbete. Inte minst gäller detta den mer direkt näringslivsinriktade forskningen.

Dessa organs uppgifter och arbetssätt varierar stort. Delar av sektors­medlen fördelas på ett med rådsmedlen likartat sätt, dvs. enskilda fors­kare eller grupper av forskare ansöker om medel i konkurrens med var­andra. En viktig skillnad är emellertid att den forskning som får stöd också måste uppfylla andra kriterier som fastställs av sektorsorganet i fråga.

En stor del av de sektorsmedel som fördelas till universiteten och högskolorna går till forskning inom ramen för av sektorsorganen i för­hand fastställda program. Dessutom beställs viss forskning. Sådan forsk­ning benämns ofta uppdragsforskning. Sektorsorganens metoder för att fastställa vilka avgränsade forskningsområden som skall prioriteras eller vilken forskning som skall beställas varierar. Vanligen inhämtas bedöm-

19

ningar från experter, näringslivsföreträdare, forskare, politiker, tjänste-     Prop. 1992/93:170 män osv. Forskare utgör mindretalet i flertalet sektorsorgans styrelser.

Sammantaget betyder detta att de problem man avser att lösa med sek­torsmedel ofta både väljs och avgränsas av andra aktörer än de enskilda forskarna. Det förekommer emellertid också att forskarna själva på sam­ma sätt som i fråga om den inomvetenskapliga forskningen, väljer och avgränsar forskningsproblemen, varefter de projekt som anses vara av störst betydelse för respektive sektor tilldelas medel.

Övriga forskningsmedel fördelas av en rad olika typer av finansiärer och myndigheter, såsom kommuner och landsting, företag, privata icke-vinstdrivande forskningsfinansiärer, utländska organisationer m.m. En liten del av dessa medel fördelas på samma sätt som inom forskningsrå­den, företrädesvis de medel so:m kommer från privata forskningsstiftel­ser. Till största delen finansierar dessa aktörer emellertid forsknmg som de själva valt och avgränsat. En skillnad jämfört med sektorsmedlen är dock att det i dessa fall oftast är användarna, producentema eller företa­gen själva som beställer forskningen.

Det offentliga forskningssystemet kan översiktligt illustreras med ned­anstående figur. Endast större organ och aktörer har tagits med. Därtill kommer bl.a. ett antal större affärsdrivande verk som själva finansierar FoU. Under varje departement finns ett antal forskningsfinansierande och forskningsutförande organ. I den inre cirkeln närmast varje depar­tement finns sektorsorganen. I den yttre cirkeln finns forskningsråden. Utanför cirklarna ligger de organ som utför forskning. Dessa interagerar på olika sätt med företag, akademier, privata forskningsstiftelser, land­sting, kommuner och andra myndigheter. Härtill kommer ett antal sek­torsmyndigheter och affärsverk som finansierar och utför FoU som en del av sin verksamhet.

20

Prop. 1992/93:170

Vissa kortformer. AFR: AvfåUsforskningsrådet; AI: Arbelsmiljöinstitulet; ALC: Arbetslivscenirum; AMFO: ArbetsmUjöfonden; BFR: Byggforskningsrådet; BRA: Brottsförebyggande rådet; FFA: Flygtekniska försöksanstalten: FHI: Folkhälsoinstitutet, FOA: Försvarets forskningsanstalt; FMV: Försvarels materielverk; FRN; Forskningsrådsnämnden: HSFR: Humanistisk-samhälts-veienskapliga forskningsrådet; IPM: Statens institutet for psykosocial miljömedicin; JTI: Jordbrukstekniska institutet; KI: Konjunkturinstitutet; KV: Konsumentverket; LV: Läkemedelsverket; MFR: Medicinska forskningsrädei; NFR: Naturveienskaptiga forskningsrådet; NUTEK: Närings- och leknikurvecklingsverkel; RFV; Riksförsäkringsverket; RMV: Rättsmedicinalverket; RS: Rymdslyrelsen; SAREC: Styrelsen för u-landsforskning; SBL: Slalens bakteriologiska laboratorium; SBU: Slalens beredning for utvärdering av medicinska teknologier; SFR: Socialvetenskapliga forskningsrådet; SGI Statens Geologiska inslilul: SIDA: Styrel­sen for iniemationell urveckling; SIB: Slatens institut för byggnadsforskning; SJFR: 5*oi- och jordbrukels forskningsråd; Skog­forsk: Stiftelsen skogsbrukets forskningsinslilul; SLU: Sveriges lantbruksuniversitet; SMHI. Sveriges meterologiska och hydrolo­giska institut; SNV: S(ale/i5 naturvårdsverk; SoS: Socialstyrelsen; SPRI: Sjukvårdens- och socialvårdens planerings- och rationa-liseringsinstilul; Telev.: Televerket; TFB: Transportforskningsberedningen; TFR: TeknikvetenskapUga forskningsrådet; UI: C/rri-kespoliliska institutet; VTI: Statens väg- och trafikinstitut; ÖB: Överbefälhavaren; ÖCB: Överstyrelsenför civil beredskap.

Figur 2: Det offentliga forskningssystemet.

21

1.4 Sverige i forskningsvärlden

Prop. 1992/93:170

Sveriges bidrag till världens samlade satsningar på forskning och ut­vecklingsarbete uppgår till mellan 0,5 och 1%. Bland OECD-länderna, där statistiken är mest tillförlitlig, svarar USA för 47%, Japan för 19%, Tyskland för 9% och Frankrike respeklive Storbritannien för 6% varde­ra av FoU-utgifterna. Sammantaget står dessa länder för hela 85% av forsknings- och utvecklingsverksamheten inom OECD-området. Sveri­ges andel därav är 1,2%.

Flera av Sveriges viktigaste konkurrentländer stärker i dag sina insat­ser på forsknings- och utvecklingsarbete. Ökade utgifter på detta områ­de betraktas som en nödvändig förutsättning för kunskapsutveckling och konkurrenskraft.

Exempelvis har USA under 1980-talet ökat sina federala satsningar på FoU med ca 25%. I Japan har man beslutat fördubbla de statliga satsningarna på universitetens forskning så snabbt som möjligt. Det är framför allt stödet till grundforskning som härigenom förstärks i Japan.

1.4.1  Forskningstendenser i omvärlden

Sverige är i hög grad beroende av att följa utvecklingen i omvärlden för att kunna grunda nationella beslut om forskningens inriktning på erfa­renheter från andra länder och göra prioriteringar med ledning av kun­skaper som finns i det internationella samhället.

Några principiella frågeställningar framträder som centrala i ett så­dant sammanhang. Det gäller inte minst finansieringen av forskningen och hur stor andel av kostnadema som kan och bör bäras av det offent­liga respektive av näringslivet. En annan är prioriteringen mellan olika forskningsområden samt dimensioneringen av inomvetenskapligt gene­rerad forskning i förhållande till mer tillämpad avnämarmotiverad forskning. En tredje frågeställning gäller former för samverkan mellan näringslivet och universiteten och högskolorna.

I OECD:s rapport "Technology and the Economy The Key Relation­ships" belyses sambandet mellan teknik och ekonomi och den betydelse forsknings- och teknikfrågorna har för det moderna samhällets ekono­miska utveckling. Viktiga steg i uppbyggnaden av internationell kon­kurrenskraft är enligt rapporten en effektiv, offentlig forskningsstruk­tur, fungerande samarbete mellan vetenskap och näringsliv samt stöd för forsknings- och utvecklingsarbete i medelstora företag.

Inom EG:s forskningspolitik är konkurrenskraften hos den europeis­ka industrin ett av de områden som har högst prioritet. EG-kommissio­nens utvärdering av det andra ramprogrammet (1987-1991) visar alt Störst påverkan på industrins konkurrenskraft har den omfattande ut­byggnaden av nätverk för europeisk forskningssamverkan mellan såväl industriella parter som mellan industri och universitet och högskolor haft.

Energiforskning, som tidigare varit det dominerande forskningsområ­det inom EG-forskningen, har minskats till förmån för industriellt in-

22

riktad miljöforskning samt informations- och kommunikationsteknolo-     Prop. 1992/93:170 gi. Resurserna till bioteknologi har ökat betydligt.

Andra prioriterade forskningsområden i Europa och övriga världen gäller fordon och transporter, hälsa och medicin, havs- och polarområ­den, material- och tillverkningsteknologi samt telekommunikation. På flera håll, däribland Frankrike, finns ett starkt växande intresse för mil­jöfrågor och betydande resurser läggs idag på miljöforskning. I Tyskland finns fortfarande en tyngdpunkt på kärnkraftsrelaterad forskning. Stora insatser görs också inom flyg och rymdfart samt på miljöteknik. I de flesta större länder görs också alltfort stora satsningar på försvarsforsk­ning även om tendenser till minskningar också finns.

Som bl.a. visats i den utvärdering som gjorts av Sveriges lantbruksuni­versitet är en allmän annan tendens en viss minskning av lantbruksve­tenskaplig universitetsforskning, med undantag av Danmark, Italien och Sverige, Irland har minskat denna forskning kraftigt. I Storbritannien har den traditionella tillämpade lantbruksforskningen lagts om i rikt­ning mot mer grundläggande strategisk agrikulturell FoU.

Något entydigt internationellt mönster vad gäller den mer övergripan­de fördelningen mellan naturvetenskap, teknik, medicin och lantbruks­vetenskap, å ena sidan, och samhällsvetenskap och humaniora, å den andra, går inte att urskilja. Den svenska fördelningen liknar den tyska och brittiska, medan exempelvis Danmark och Nederländerna avsätter en större andel till humaniora och samhällsvetenskap än vad Sverige i dag gör. Sveriges andel till humaniora och samhällsvetenskap ligger vä­sentligt under OECD-genomsnittet.

Ett skäl till att internationella jämförelser av detta slag är problematis­ka är att Sverige har valt att inte i någon större utsträckning ha speciella forskningsinstitut vid sidan av universiteten och högskolorna. Flera andra länders högre andel för humaniora och samhällsvetenskap inom universiteten och högskolorna beror till stor del på att i första hand viss medicinsk, teknisk och lantbruksvetenskaplig forskning utförs vid såda­na institut. Tillgängliga beräkningar för den övergripande fördelningen av den totala forskningen i samhället tyder dock på alt de prioriteringar som görs i Sverige liknar dem som görs i andra jämförbara länder.

Flertalet länder koncentrerar sitt statliga FoU-stöd, till informations­teknik, bioteknik och materialteknik. Dessa vetenskaps- och teknikom­råden bedöms ha stor betydelse för respektive lands konkurrensförmå­ga. I bl.a. Nederländerna, Belgien, Tysldand och Frankrike görs också stora insatser för att öka antalet forskarutbildade.

Program för att främja samverkan och kunskapsutbyte mellan förelag och offentligt finansierade forskargrupper vid universitet och högskolor och andra typer av organisationer har redan introducerats eller är un­der uppbyggnad i de flesta länder. Det gäller program för att stimulera forskares rörlighet, för att ge företag incitament att samarbeta i finansie­ring och genomförande av konkurrensneutral forskning, etc.

I exempelvis USA och Storbritannien bedrivs en stor del av denna forskning vid universitet, högskolor och i särskilda forskningscentra. Ett

23

huvudmotiv för senare års etablering av sådana centra, eller "centers of     Prop. 1992/93:170 exceUence", har ofta varit att stärka kontaktytan mot näringslivet. 1 Frankrike, Tyskland med flera länder i Europa utgör fristående institut viktiga komplement till universitetssektorn.

Internationell samverkan uppmuntras i de flesta länder och ges på olika sätt särskilda resurser. Ett exempel är den tyska von Humboldt-stiftelsens finansiering av utvalda utländska gästforskares vistelse i Tysk­land. Europeiska länder stödjer sina forskares och företags deltagande i EG:s ramprogram, Eureka, COST med flera samarbetsprogram. I Frankrike får institut särskilt stöd för bilateralt samarbete med institut i andra länder.

1.4.2  Forskningspolitik i några viktiga länder

I Tyskland avsattes år 1990 2,8% av BNP till FoU.

Tyskland har internationellt sett en hög andel grundforskning i den statligt stödda forskningen. Det tyska federala forskningsministeriet Bundesministerium fiir Foschung und Technologie ökar för närvarande grundforskningsstödet till 40% av sin budget. Eftersom grundforskning­en företrädesvis ökar vid forskningsinstitut, som Max Planck-instituten, innebär det samtidigt att grundforskningen i viss utsträckning flyttas från universiteten och högskolorna, vilket har orsakat kritik.

Högre utbildning och delvis även forskning är i Tysldand en delstatiig uppgift. Högskolor och universitet utbildar för närvarande mycket stora studentkullar. Det stora studerandeantalet anses utgöra etl hot mot forskningen, eftersom delstaterna inte samtidigt förmår hålla uppe re­surserna till forskningen. Störst är problemet inom humanistisk fakul­tet.

Den klart största andelen, 70%, av all FoU finansieras i Tyskland av näringslivet. Denna andel ökar dessutom. Innehållsmässigt sker en viss förskjutning mot bioteknologi och medicin, där gränsen mellan grund­forskning och tillämpad forskning anses vara mindre uttalad. Andelen försvars-FoU är endast 13-14%.

I Frankrike gick år 1990 2,4%. av BNP till forskning och utveckling. Staten finansierar 54% och näringslivet 46%. Staten spelar således en mycket central roll. Vid franska universitet och högskolor står slaten för 80% av kostnaderna för forskningen. 38% av den statligt finansiera­de forskningen är för försvarsändamål.

Industrimedel går delvis till egen forskning, men även till statliga forskningsinstitutioner. Stora industriella forskningsprogram finansieras i Frankrike till högst 50% av forskningsministeriet. De största forsk­ningsprogrammen finns inom flyg, rymd, kärnkraft, telekommunikatio­ner och försvarsverksamhet. Dessa program anses i allmänhet ha varit framgångsrika.

Den franska regeringen beslöt år 1989 att mer än fördubbla antalet doktorsexamina per år. Ett framgångsrikt program för att öka antalet doktorander i industriella ämnen benämns CIFRE (Convention Indust­rielie de Formation de la Recherche). Enligt detta sluts ett avtal mellan

24

en student, ett företag och ett universitet. Staten finansierar något mind-     Prop. 1992/93:170 re än halva kostnaden, medan industriföretaget står för resten. Idag lö­per 500 CIFRE-avtal. Totalt har sedan starten 1981 5 000 examina av­lagts. Flertalet doktorer har gått vidare tUl industrin.

Conseil Supérieur de la Recherch et de la Technologie (CSRT) är ett organ knutet till forskningsministeriet med uppgift att ge forskningspo­litiska rekommendationer. CSRT betonar i dessa att det gäller att öka industrins forskningssatsningar. Inte minst gäller detta FoU i mindre och medelstora industriföretag. Viktiga inslag i politiken är att det etableras ett ökat samarbete med de tekniska högskolorna och att perso­nell rörlighet skapas genom möjlighet till sabbatsperioder och till perio­der av arbete i industrin för forskare vid universiteten och högskolorna.

I Storbritannien satsades budgetåret 1990/91 2,2% av BNP på FoU, varav staten bidrog med ca 36%. Av de totala statliga medlen går 26% till grundforskning. Den största andelen grundforskning sker vid uni­versiteten. Av de övriga statliga forskningsmedlen fördelas 36% till oli­ka typer av tillämpad forskning, samt 38% till experimentell utveciding. Försvaret får 44% av den totala statliga FoU-budgeten. Planer finns på att minska denna andel.

FoU-politiken i Storbritannien koncentreras på problemen kring den låga förekomsten av framgångsrika innovationer i industrin. Dessutom betonas kunskaps- och tekniköverföring saml behovet av mer tillämpad forskning. Av tradition har statsmakterna sedan länge avstått från in­blandning i form av politisk styrning av forskningen. Röster höjs för närvarande för ett aktivt stöd till teknisk FoU. Under senaste årel har materialteknik, supraledare, genteknik och bioteknik anförts som nyck­elteknologier. Andra prioriterade områden är informations-, robot-och undervattensteknik samt forskning om infrastruktur och miljö. Från och med nästa år planeras en kraftig reducering av satsningarna på civil rymdfart och kärnkraft.

I USA satsades år 1990 2,8% av BNP på FoU. Den amerikanska indu­strin finansierar 51% av sin egen forskning och utvecklingsverksamhet, den federala regeringen står för 44% medan universitet och högskolor, delstater och kommuner står för återstoden. Försvarsforskningen får he­la 59% av de federala FoU-medlen. En minskning till förmån för civil forskning har emellertid föreslagits.

Den tillämpade forskningen uppgår till omkring 23%. Grundforsk­ningen utgör 16%, medan resten är utvecklingsarbete. Nära hälfien av all grundforskning i USA sker vid universiteten. En stor del av del fede­rala forskningsstödet till industrin avser försvarsforskning. Andra prio­riterade områden är exempelvis transport- och rymdforskning.

Amerikansk industri håller sig ofta med stora forskningsinstitutioner, där även grundforskning av hög kvalitet bedrivs. Dessa kan även tävla framgångsrikt med universitet och högskolor om federala forskningsan­slag.

Den amerikanska regeringen stödjer industriforskningen genom t.ex. skattelättnader för FoU och genom olika konsortier. Federala laborato-

25

rier är skyldiga att främja överförandet av teknologisk kunskap och     Prop. 1992/93:170 forskning från myndigheter till  industrin.  Olika  initiativ, som t.ex. Small Business Innovation Development Act, syftar till att med federala medel stödja forskning och teknikidéer vid mindre och medelstora före­tag.

Den nya amerikanska administrationen har bl.a. utlovat att nationella federala laboratorier skall avsätta 10-20% av budgeten för samsatsningar med industrin.

Japan satsar nästan 3% av BfP på FoU. Staten svarar för knappt 20% av kostnaderna medan industrin bidrar med hela 80%. Av det skälet ut­görs merparten av japansk forskning i dag av tillämpad forskning. Kra­ven på att öka satsningarna på grundforskning har emellertid ökat kon­tinuerligt. Till största delen kanaliseras statliga medel för FoU till de statliga universiteten, vilka dock endast utgör ca 20% av det totala anta­let forskningscentra i Japan. Över 400 universitet i Japan är privata.

Huvuddelen av de riktade statliga satningarna på strategisk forskning har gjorts i statliga forskningsinstitut, i enskilda företag med stora resur­ser för avancerad forskning och, under senare år, i ett stort antal forsk­ningsinstitut, vilka ägs av grupper av företag och etablerats för genomfö­rande av 5-10-åriga forskningsprogram. Dessas verksamhet är till större delen (vanligen 70%) statligt finansierad.

Den japanska regeringen har under det senaste decenniet i ökande grad betonat vikten av att på olika sätt försöka underlätta en närmare samverkan mellan universitetssiektorn och näringslivet, bl.a. genom ge­mensamma forskningsprojekt och genom uppdragsforskning eller kon­traktsforskning. Kontraktsforskning innebär att universiteten tar emot en forskare från industrin, som helt bär forskningskostnaderna. Kon­traktsforskningen är på så sätt även ett utbildningsprogram för yngre forskare i industrin. Näringslivets finansiering av forskning vid univer­sitet och högskolor har också ökat markant under senare år.

Council for Science and Technology (CST), som är ett vetenskapligt råd direkt under japanska premiärministern, föreslog i den senaste re­kommendationen att statens insatser för FoU bör fördubblas, vilket skulle ge forskning och utveckling i Japan en total omfattning av 3,8% av BNP. Beslut har också fattats med denna inriktning. Bland övriga fö­reslagna åtgärder märks särskilt en rad förslag vilka tillsammans syftar till att stärka grundforskningens ställning. CST föreslår också ett system för att premiera kreativitet och kvalitet. Forskningsinstitut och organi­sationer som uppnår utmärkta forskningsresultat förses med ytterligare forskningsresurser. Ytterligare ett framträdande drag i rådets rekom­mendationer är ökad internationalisering genom ett ökat internationellt forskarutbyte.

1.4.3   Några sammanfattande slutsatser

Forskning är högt prioriterad i världens viktigaste länder. Det är vanligt att särskilda insatser görs inom teknik- och forskningsområden som an-

26

ses ha speciell strategisk betydelse. Formema för dessa insatser varierar     Prop. 1992/93:170 emellertid påtagligt.

1 flertalet länder görs betydande ansträngningar för all förbättra sam­spelet mellan industrin och universiteten och högskolorna. Del sker i en rad olika former.

Sverige skiljer sig från flera andra länder genom att en högre andel av FoU-verksamhelen utförs inom universitet och högskolor, i stället för att resurserna splittras på många speciella forskningsinstitut. Det har va­rit en riktig politik. Den ställer emellertid speciella krav på åtgärder för att stärka kunskapsflödet. I det följande lägger regeringen fram förslag i syfte att förbättra möjligheterna till kunskapsutbyte och FoU-samarbete mellan näringslivet och universiteten och högskolorna.

I många länder svarar näringslivet för en väsentUg del av FoU-satsni­ngarna, i vissa fall betydligt mer än i Sverige. Stora variationer finns emellertid. I de länder där den statliga forskningsandelen är högst riktas finansieringen extra starkt till försvarsforskning.

1 vissa länder finns planer på att minska försvarsforskningen.

Ett betydande, och i några fall ökande, stöd ges till inomvetenskapligt genererad forskning. Forskning av hög kvalitet premieras. Ett tydligt mönster är satsningen på olika former av "centers of exceUence", ofta inom universiteten, med koncentrerade insatser på elitforskningsenhe­ter av interdisciplinärt slag.

1 många länder avsätts också en betydande andel av forskningssats­ningarna till samhällsvetenskap och humaniora.

I flera europeiska länder görs betydande ansträngningar för att öka antalet doktorer. Dessutom stimuleras på olika sätt forskarrörlighet och internationell samverkan.

1.5 Forskningssamarbete med EG

EES-avtalet och etl möjligt svenskt EG-medlemskap ökar Sveriges forskningssamarbete med det övriga Europa. Villkoren för della bör därför beskrivas något grundligare.

Om man bortser från del omfattande fusionsforskningsprogrammet, sker i dag den övervägande delen av Sveriges dellagande i EG:s FoU-samarbete på projektnivå. Svenska forskare kan ansöka om att delta i etl projektsamarbete inom ett specifikt program, men utan all erhålla fi­nansiellt stöd från EG. Finansiering av de svenska projekten sker då via de nationella FoU-stödjande organen. Sverige får i awaktan på EES-avtalet endast observatörsplats i respektive styrkommitté och kan där­med inte utöva direkt inflytande på programmets planering och genom­förande.

Sverige kan bli deltagare på programnivå i ett specifikt program ge­nom all betala en BNP-baserad andel av den budget som EG beslutar om för programmet i fråga. Svenska forskare får då på samma villkor som forskare från EG:s medlemsländer inkomma med projektförslag, och tävla om plats i programmet och finansiellt stöd ur dess budget.

27

Om svenska forskare kommer med flera förslag som bedöms positiva är     Prop. 1992/93:170 det möjligt att få finansiering .som totalt överstiger den svenska insatsen i programmets budget. Sverige får fullt inflytande i styrkommittén för programmet när deltagande sker på programnivå. Samarbete på denna nivå regleras genom avtal mellan Sverige och EG.

Det pågående tredje ramprogrammet, som avses galla t.o.m. 1994, om­fattar 15 särprogram. De budgetmässigt största är informationsteknologi, tillverknings- och materialteknologi, mänskligt kapital och rörlighet samt kommunikationsteknologi. De övriga programmen gäller telema­tiksystem, mät- och provteknik, miljöteknologi, marin vetenskap och teknik, bioteknologi, jordbruk och agroindustri, biomedicin och hälsa, teknik för u-länder, ickenukleiir energi, nukleär fissionssäkerhel saml termonukleär fusionsforskning.

De första utkasten till ett flärde ramprogram, som skall gälla åren 1994-98, har presenterats. Detta program kommer att bli mera omfat­tande än det tredje ramprogrammet. Bl.a. har flera existerande och nya program, exempelvis inom sociala vetenskaper och livsmedelsteknologi, förts in i ramprogrammet.

EES-avtalet innebär på FoU-området att Sverige deltar fullt ut i EG:s ramprogram och därmed ansluts till alla dess särprogram med undantag för programmen för fissionssäkerhet och för fusionsforskning, vilka fal­ler under EURATOM-avtalet. Sverige får betala ett samlat bidrag, be­räknat med utgångspunkt från BNP-andel, till EG:s budget för hela ramprogrammet. Det innebär att Sverige då kommer att delta på pro­gramnivå i EG:s alla forskningsprogram. Sverige deltar också, på sam­ma villkor som EG-länderna, i de grupper som styr och planerar pro­grammen och kan genom deltagande i rådgivande och beslutande kom­mittéer påverka den övergripande planeringen på ramprogramnivå, ex­empelvis utvecklingen av det fjärde ramprogrammet.

Bidraget till ramprogrammet kommer för EFTA-ländema att reduce­ras med hänsyn till att deras deltagande i projekt som beslutats före EES-avtalets ikraftträdande inte skall täckas ur EG:s programbudget.

Omläggningen av samarbetet från projektnivå till ramprogramnivå in­nebär vissa förändringar för ansvariga myndigheter och för forskarna. De svenska representanterna i EG:s grupper måste ha bred kännedom om olika svenska intressen så att de kan företräda landet på elt adekvat sätt. Dessutom skall information om de möjligheter som erbjuds genom de olika delprogrammen spridas till forskare som kan tänkas delta. Des­sa behöver också information om vilka kriterier som gäller för val av projekt och ibland kanske också hjälp med att finna samarbetspartner.

För att skapa samverkan mellan berörda myndigheter, inte minst i fråga om informationsinsatser, och för att utse svenska representanter i de olika grupper som styr EG-programmen har regeringen under år 1992 bildat Rådet för FoU-samarbete mellan Sverige och EG.

Till EES-överenskommelsen hör ett åtagande för Sverige all delta i fi­nansieringen av basverksamheten inom EG:s Joint Research Centre (JRC). Det är en grupp institut som tillhört Euratom-organisationen

28

men som numera i huvudsak arbetar med miljöteknik, grundläggande     Prop. 1992/93:170 materialteknik, fjärranalys m.m. Det är en ny och viktig uppgift att på­verka JRC att forska inom för Sverige intressanta områden och att svara för hemtagning av resultat för nyttiggörande i Sverige. Det gäller även att bereda svenska forskare möjlighet att arbeta inom JRC-instiluten.

Många frågetecken finns för närvarande vad gäller budgetering av kostnaderna för EG-samarbetet. Detta problem som Sverige delar med andra länder i Europa beror på att det är osäkert när och hur EES-av­talet kan träda i kraft och tillämpas, på att alla länder prövar hur stor andel av forsknings- och utvecklingsresurserna som skall finansieras och styras via internationella program, på att det fjärde ramprogrammet som avses gälla från 1994/95 berör flera samhällsområden än tidigare program samt, för EFTA-ländernas del, på att övergången enligt EES-avtalet till deltagande på ramprogramnivå medför nya förutsättningar för budgetering.

Bidrag till EG:s ramprogrambudget finansieras f n. från anslag som anvisas de myndigheter där likartad nationell forskning finansieras. På detta sätt underlättas för ansvariga myndigheter och departement att föl­ja, styra och utvärdera alla satsningar inom sill respektive ansvarsområ­de.

Sammantaget är EG:s forskningsprogram relativt begränsade. Av EG-ländernas samlade FoU-insatser kanaliseras endast ca 4% genom de ge­mensamma programmen. Sveriges offentUga utgifter för forskning och utveckling är av samma storleksordning som EG:s.

EG-samarbetet på forskningsområdet är unikt både till omfattning, bredd och inriktning mot industriell utveckling. Dess främsta värde lig­ger emellertid inte i dess ekonomiska omfattning utan i de nätverk som EG-programmen initierar. Sveriges syn på EG:s forskningssamarbete bör vägledas av nyttan av nätverken, snarare än av en strävan att expan­dera programmen.

1.6 Forskning och utveckling för industriell kompetens och konkurrenskraft

En gynnsam utveckling av näringslivet är en grundläggande förutsätt­ning för fortsatt välstånd. För att försvara uppnådda positioner och för att ny industriell verksamhet skall kunna byggas upp krävs ell positivt företagsklimat och en god miljö för teknisk forskning och utveciding. Näringslivets konkurrenskraft kan härigenom stärkas och det svenska samhällets attraktionskraft i fråga om väsentliga industriella verksamhe­ter ökas.

En stor del av Sveriges strukturella förnyelse under de närmaste tio till femton åren måste ske genom tillväxt av forsknings- och kunskaps­intensiv industri. Det är en förutsättning såväl för en god levnadsstan­dard som för full sysselsättning.

Kunskap är på väg alt bli den viktigaste produktionsfaktorn inom nä­ringslivet. Ökade satsningar inom kunskapsintensiva områden behövs

29

både från industrins och från statens sida. Utvecklingen av basteknolo-     Prop. 1992/93:170 gier förutsätter ofta att grundläggande forskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete bedrivs parallellt och i ellkontinuerligl samspel.

Svenska företag har i synnerhet under de allra senaste åren kraftigt ökat sin FoU-verksamhet utomlands. Intresset hos utländska företag för etablering i Sverige har emellertid hittills varit begränsat.

Under senare år har tendenser till stagnerande kunskapsinvesteringar och bristande förnyelse i svensk industri funnits även om en förstärk­ning nu kan skönjas.

De mest FoU-intensiva svenska företagen, dvs. företag inom trans­portmedels-, elektro- och läkemedelsindustri, bedriver fortfarande hu­vuddelen av sin FoU i Sverige. Läkemedelsindustrin sysselsätter flest forskarutbildade. Svensk verkstadsindustri utvecklas mol allt fler sys-temlevererande företag, som i växande grad blir beroende av utländska leverantörer för sin komponent- och materialutveckling.

Kunskapsutbytet mellan universiteten och högskolorna å ena sidan och näringslivet å den andra är betydelsefullt för svenska företags fram­gång.

Sverige har en forskningsstruktur som i en internationell jämförelse präglas av en dominans för universitet och tekniska högskolor. Det är en lösning som valts för att inte splittra de knappa forskningsresurser som vårt land i ett internationellt perspektiv förfogar över.

I anslutning till universiteten och högskolorna har s.k. kontaktsekre­tariat inrättats för att främja näringslivskontakter. Sekretariatens verk­samhet, inriktning och framgångar varierar emellertid stort. Kontakt­sekretariaten saknar ibland tillräckligt stöd från universitetens och hög­skolornas sida, och kontakterna och samarbetet med såväl del lokala som det övriga näringslivet är ofta otillräckliga. Många mindre och me­delstora högskolor har varit mer framgångsrika än de etablerade univer­siteten i denna verksamhet.

Vid vissa tekniska högskolor och universitet har även andra aktivite­ter för samarbete med näringslivet vuxit fram. Det kan röra sig om s.k. forskarbyar, uppdragsutbildning, teknikparker, stöd till spin-off-företag osv. Ofta bedrivs denna verksamhet i stiftelseform för all kunna ge marknadsmässiga intäkter och god flexibilitet. Även denna verksamhet har dock haft mycket varierande framgång.

Vid sidan om universiteten och de tekniska högskolorna finns ett an­tal industriforskningsinstitut och s.k. programstyrelser av varierande storlek och slagkraft. I instituten bedrivs ett långsiktigt FoU-samarbete mellan industriföretag och organisationer. Verksamheten finansieras ge­mensamt av staten via NUTEK och av de berörda förelagen.

Det är uppenbart att kunskapsflödet mellan universiteten, högskolor­na och näringslivet är otillräckligt. Bristema i samspelet gör att tillgäng­lig kunskap inte når industriell tillämpning i den utsträckning som bor­de vara möjlig. Att förbättra kunskapsflödet blir därmed en viktig forsk­ningspoUtisk uppgift. Den bör lösas med olika men samverkande me­del.

30

Av stor vikt är att universiteten och högskolorna i framtiden själva Prop. 1992/93:170 mer aktivt deltar i olika former av samarbetsprojekt med näringslivet. Universiteten och högskolorna behöver stimuleras lill att hjälpa enskil­da forskare och forskargrupper att etablera konstruktiva kontakter med svenska företag. De skiljaktigheter i mål och drivkrafter som finns, och bör finnas, mellan universitets- och högskoleforskning och företagsvärl­den kan överbryggas genom att flera samverkansformer utvecklas.

De grundläggande krav som en organisatorisk struktur för forskning måste uppfylla är att den främjar hög kvalitet och kostnadseffektivitet. Erfarenheterna från länder med omfattande verksamhet förlagd till fri­stående forskningsinstitut pekar på att sådana å ena sidan ofta till en början fungerar väl i förhållande till uppställt mål, medan de å andra si­dan ibland visar sig ha svårigheter att på sikt vidareutveckla eller om­orientera sin verksamhet. Om inte personalomsättningen kan hållas hög riskerar man att förnyelsen genom tillflöde av unga forskare uteblir.

De svenska erfarenheterna av forskningsinstitut varierar. Att kun­skapsbasen och verksamheten är anpassad efter industrins aktuella be­hov tillhör institutens styrkefaktorer. Instituten är vidare väl skickade att överföra forskningsresultat och ny kunskap till industrin på sina områden. Vidare utgör de en bas för industrins medverkan i EG:s FoU-program. Instituten fyller också en viktig funktion för teknikspridning till mindre och medelstora företag.

En av svagheterna i forskningsinstitutssystemet är - i Sverige liksom utomlands - att det avtalsbundna systemet kan verka konserverande. In­stitutens förhållande till universiteten varierar. Doktorander förekom­mer t.ex. bara vid vissa institut. Risken för ett alltför litet naturligt flöde av forskare genom instituten är inte obetydlig.

Universiteten och de tekniska högskolorna har i dag begränsningar som miljöer för industriellt inriktad forskning. De viktigaste härrör från de krav på organisation och arbetsvillkor som huvuduppgifterna -att bedriva inomvetenskapligt genererad forskning, forskarutbildning och grundläggande utbildning - ställer. Den universitetsbaserade forsk­ningen kräver väsentliga frihetsgrader i fråga om val av problem, rätt att publicera forskningsresultat, långsiktighet m.m., som ofta är svåra all förena med industriella krav på styrning, tidsplanering och kommersi­ellt motiverad sekretess. Universitets- och högskoleforskningen är oftast disciplinorienterad. Industriella problemställningar är marknadsoriente­rade och oftast gränsöverskridande.

Universitetens och de tekniska högskolornas styrka ligger i det faktum att de även bedriver forskarutbildning och grundutbildning inom indu­striellt intressanta kunskapsområden. Det skapar långsiktiga förutsätt­ningar för såväl förnyelse som kunskapsöverföring.

Det ter sig enligt regeringens uppfattning varken motiverat eller rea­listiskt att förändra den huvudsakliga rollfördelningen inom det svenska forskningssystemet. Det är således väsentligt att styrkefaktorerna inom såväl universitets- och högskoleväsendet som forskningsinstituten tillva­ratas. Förändringar i relationen mellan dessa båda syslem behöver ge-

31

nomföras. Dessutom behöver nya formerna för universitetens samver-     Prop. 1992/93:170 kan med näringslivet tillföras. De förhållanden som här beskrivs med avseende på induslriforskningsinstituten gäller också på andra områden.

Industriforskningsinstituten har nyligen kartlagts. Motsvarande insti­tut inom Jordbruks- och Kommunikationsdepartementets verksamhets­områden har blivit föremål för en strukturell översyn. En sådan över­syn bör nu göras också av industriforskningsinstituten.

En svaghet i konstruktionen med fristående forskningsinstitut är, som just nämnts, de svårigheter dessa kan möta i att långsiktigt utveckla och förändra sin verksamhet. Översynen bör ta sikte på att sådana mekanis­mer kan utvecklas som möjliggör en ökad förändringsbenägenhet. Des­sutom måste institutens förutsättningar att fungera som en brygga mel­lan näringslivet och den inomvetenskapligt genererade forskningen stär­kas.

Det är därför väsentligt att instituten normalt organiseras och förläggs i anslutning till ett universitet eller en högskola med egna forskningsre­surser. Den exakta organisatoriska hemvisten bör noga prövas från fall till fall. Forskarutbildning bör vara ett normalt inslag i institutens verk­samhet, vilket i sin tur förutsätter samverkan med en fakultet.

Varje industriforskningsinstitut bör med viss regelbundenhet bli före­mål för utvärdering genom vilken vetenskaplig kvalitet och industriell betydelse bedöms.

Forskningens förmåga att bidra till industriell utveckling och förnyel­se kan inte frikopplas från frågan om kompetensnivån generellt sett in­om industrin. Andelen anställda med grundläggande högre utbildning -t.ex. civilingenjörer - respektive forskarutbildning spelar en utomor­dentligt viktig roll för industrins möjligheter att tillgodogöra sig forsk­ning.

Förutom möjligheterna att bedriva företagsintern forskning reglerar den egna kompetensnivån företagets förutsättningar att formulera krav på forskningsinsatser inom t.ex. universitet och högskolor, liksom möj­ligheterna att bedöma vad i redan pågående forskning som kan utnyttjas för industriella syften.

En av flera åtgärder som fordras för att ge forskningen möjlighet att fungera som en utvecklande kraft inom svenskt näringsliv är att öka ka­paciteten när det gäller utbildning av civilingenjörer. En annan är att öka kapaciteten i forskarutbildningen inom de tekniska och naturveten­skapliga områdena. Doktorer har en unik kompetens, som får allt stör­re betydelse för teknikutvecklingen.

Gemensamma doktorandprogram i samverkan mellan universi­tet/högskolor och näringslivet kan främja kunskapsutbytet ytterligare. Genom sådana program skapas en ömsesidig och tidig relation mellan doktorand och företag.

Insatser av detta slag måste motsvaras av en tydlig vilja inom nä­ringslivet att anställa dem som utbildas. VetenskapUg utbildning måsle dessutom för den enskilde göras ekonomiskt lönsam.

32

Utöver den nyss beskrivna översynen av industriforskningsinslitulen Prop. 1992/93:170 och förstärkningen av civilingenjörs- och forskarutbildningarna, behö­ver nya samverkansformer mellan universitet/högskolor och näringsliv utvecklas. Universiteten och de tekniska högskolorna måste förbättra formerna för kunskapsutbytet med industrin och andra stora avnämare av kvalificerad kunskap och öka närheten i samarbetet. Bättre kontak­ter krävs med såväl stora som mindre och medelstora företag. Det bör ske i sådana former att universitetens förmåga att utföra sina huvudupp­gifter inte hämmas.

En svaghet i nuvarande ordning, som leder till att forskningsbaserad produktion i Sverige utvecklas alltför långsamt och i alltför liten ut­sträckning, är dessutom bristen på högriskkapital. Bedömningar av forskning och utveckling kräver så speciell kompetens att de kreditinsti­tut som hittills förekommit i landet vanligtvis inte ansett sig kunna eller våga ta risken att i ett mycket tidigt skede på normala affärsmässiga grunder stödja utvecklingen av en forskningsbaserad idé. Uppfinnare, inom och utom forskarvärlden, möter särskilda problem när det gäller möjligheterna att utveckla sina idéer till marknadsmässiga produkter.

Det är viktigt att varje universitet och högskola utvecklar samverkans­former med företag. Stöd ges dessutom via bl.a. NUTEK för forsknings­insatser inom orruråden som har särskild vikt för näringslivets utveck­ling och som är av intresse både för universiteten och högskolorna och företagen.

En väg att främja en effektiv samverkan är att ge universiteten och högskolorna rätt att bedriva forskning också i bolagsform. Regeringen föreslår att denna möjlighet öppnas. Universitet och forskande högsko­lor erbjuds ett aktiekapital vid start av bolag av denna typ.

Forskningsföretagen bör arbeta i nära anslutning till respeklive mo­derorganisation, vilket möjliggör utbyte av personal och samutnyttjande av exempelvis avancerad vetenskaplig utrustning. Forskningsbolagen skall dock kunna arbeta på normala, kommersiella villkor med forskan­de personal anställd på de villkor och förutsättningar som gäller t.ex. i näringslivet. Denna konstruktion möjliggör exempelvis arrangemang med deltidsanställning inom bolaget respektive universitetet/högskolan vilket är vanligt förekommande i många andra länder.

Genom att verksamhelen bedrivs inom ramen för bolag kan en klar och tydlig ansvarsfördelning ekonomiskt, materiellt och juridiskt åstad­kommas mellan å ena sidan den industriellt orienterade verksamheten och å andra sidan universitetens traditionella huvuduppgifter inom forskning och utbildning.

De teknikparker, forskarbyar m.m. som finns etablerade runt univer­siteten och högskolorna kan spela stor roll för att föra forskningsresul­tat vidare lill industriella tillämpningar.

Teknikparkerna och forskarbyarna, liksom kontaktsekretariatens ar­bete behöver emellertid utvecklas. Regeringen föreslär att en sådan vi­dareutveckling också skall kunna inkludera tillskjutandet av visst stat­ligt kapital. På så sätt kan inte minst små företag, skapade på grundval

33

3 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

av nya forskningsrön, ges bättre expansionsmöjligheter. Teknikparkstif-     Prop. 1992/93:170 telserna bör också, tillsammans med universiteten/högskolorna, kunna engageras som ägare i de nyss nämnda forskningsbolagen.

Till de här nämnda samverkansformerna skall också läggas systemet med adjungerade professorer. Detta system har i allt väsentligt fungerat väl. Det bör kunna byggas ut ytterligare.

Det bör också framhållas att en gynnsam utveckling av näringslivet kräver forskning och utveckling även inom andra områden än de rent tekniska. Exempelvis får kommunikationerna en allt större betydelse för den framtida ekonomiska tillväxten både nationellt och internatio­nellt. En ökad satsning på forsltning och utveckling inom kommunika­tionssektorn är mot denna bakfund ett viktigt inslag i en politik för att ge det svenska näringslivet tillgång till högkvalitativa transport- och kommunikationssystem.

De betydande resursförstärkningar för forskning som sker genom av­vecklingen av löntagarfonderna kommer till sin huvuddel att kanalise­ras till forskning av väsentlig betydelse för Sveriges långsikliga konkur­renskraft. Härutöver måste forskning som har ett mera direkt indust­riellt intresse stärkas. Förutom de just nämnda förslagen om en utbygg­nad av forskarutbildningen har insatser inom kunskapsområden som är särskilt teknikdrivande stor betydelse för svenska företags möjligheter att utvecklas.

I sammanfattning innebär regeringens förslag för forskning och ut­veckling för industriell kompetens och konkurrenskraft:

Möjlighet för universitet och högskolor att upprätta bolag för forsk­ningssamverkan med industrin

Förstärkning av forskarbyar och teknikparker, bl.a. genom tillskjutan­de av visst kapital

Översyn av industriforskningsinstituten, bl.a. i syfte att främja en ökad samverkan mellan instituten och universiteten/högskolorna

Särskilda insatser för forskarutbildning i samverkan med näringslivet

Program för forskning inom teknikområden av speciell betydelse

1.7 Koncentrerade forskningssatsningar inom Strategiska områden

Sverige kan endast upprätthålla världsnivå på ett mindre anlal forsk­ningsområden. På andra områden måste ambitionen begränsas lill forskning av en sådan omfattning att den gör det möjligt alt ta till vara och utveckla genombrott gjorda i andra länder.

På de områden där vårt land av olika skäl har särskilda möjligheter att uppnå absolut världsklass är det av vikt att miljöer och villkor i öv­rigt skapas för att ge forskningen de bästa förutsättningar.

Vilka dessa områden är bestäms av flera faktorer. Viktigast av dessa är den mänskliga begåvningen. Kring forskare med särskilda förutsättning­ar måste det vara möjligt att bygga grupper och miljöer som kan mäta

34

sig med de bästa i världen. Det bör understrykas att områden valda med     Prop. 1992/93:170 denna utgångspunkt kan komma att skifta över tiden.

Genom koncentrerade satsningar kan starka forskningsmiljöer skapas. De kommer att verka som en förnyande och pådrivande kraft i hela forskningssystemet. Inom de områden där Sverige redan i dag har forsk­ningsenheter med en kritisk massa av aktiva forskare, såsom exempelvis inom stora delar av medicinsk forskning, når forskningen också världs­klass.

Vetenskap av hög kvalitet är också industriellt betydelsefull, vilket in­te minst den medicinska forskningen i Sverige visar. Det är av nationell betydelse att säkerställa att svenskt näringsliv har tillgång till en infrast­ruktur i fråga om grundläggande och mera tillämpad forskning som gör det möjligt att erövra nya marknader.

Såväl forskningens inriktning som dess förutsättningar förändras emellertid ständigt. Det är därför nödvändigt att kontinuerligt anpassa organisation och resursfördelning till dessa ändrade förutsättningar.

Den internationella frontlinjeforskningen befinner sig för närvarande i ett skede av snabb metodoiogisk och idémässig utveckling, där gränsdragningen mellan olika traditionella ämnesområden, liksom mel­lan grundläggande och mer tillämpad forskning, luckrats upp och där kraven på breddad kompetens och tillgång på avancerad metodik ökar.

För alt kunna vara konkurrenskraftig på 2000-talet kräver samtliga grenar av forskningen alltmer specialkompetens, kontinuitet, resurs­samling och gränsöverskridande tänkande med nära kontakt med avan­cerad metod- och teoriutveckling. För att säkerställa och utveckla kom-pelensbasen och samtidigt svara för kontinuiteten inom forskningen fordras därför relativt stora grupper av forskare med hög och komplet­terande vetenskaplig kompetens.

För att göra det möjligt för Sverige att framgångsrikt konkurrera med andra länder bör elitforskningscentra eller -områden, s.k. centers of ex­ceUence, skapas inom eller i nära anslutning till universitet och högsko­lor. Där kan forskning av högsta kvalitet av olika men kompletterande art inom ett ämnesområde integreras och härigenom ge upphov till sy­nergieffekter med ett bättre resultat och resursutnyttjande som följd. Så­dana centra, eller områden för kraftsamling, bör också långsiktigt kun­na bidra till svenskt näringslivs utveckling och konkurrenskraft.

Både i USA och i Europa har flera elitforskningsenheter av denna typ bildats, bl.a. via medel från privata stiftelser. Kända exempel är Howard Hughes-instituten och Ludwig-instituten. Erfarenheterna från dessa centra är mycket goda.

Det är väsentligt att förutsättningar skapas för bildande av sådana sär­skilt starka forskningsenheter även i Sverige. Utgångspunkten bör här­vid vara att samla forskare av exceptionell kvalitet. Arbetsvillkoren mås­te vara sådana alt de blir attraktiva för utiändska forskare av högsta klass. På detta sätt blir det också lättare all behålla de främsta forskarbe­gävningama i landet.

35

Ett brett utbud av forskarutbildning, postdoktorala program och se-     Prop. 1992/93:170 minarieverksamhet skall finnas inom dessa centra eller områden. Åter­kommande kvalitetsutvärdering, genomförd med internationell medver­kan, av resultaten bör styra resurstilldelningen.

Förutsättningar att bilda den typ av forskningsenheter som här beskri­vits skapas genom de resurser som ställs till forskningens förfogande till följd av awecklingen av löntagarfonderna. De förslag om särskilda kompetenscentra som regeringen också lägger fram, framför allt på det tekniska området, har samma syfte. Program som inriktas på teknolo­gier av särskild teknikdrivande betydelse föreslås också.

Det förtjänar samtidigt att understrykas att riktade forskningsprogram måste initieras med betydande varsamhet. Kunskapsutvecklingen går numera så snabbt att riktade forskningssatsningar genom politiska be­slut lätt blir felsatsningar. Insatserna bör vara av sådant slag att resulta­ten har ett så brett användningsområde som möjligt.

I propositionen om utskiftning av löntagarfondernas tillgångar m.m. (prop. 1991/92:92) angavs att de medel som frigörs genom awecklingen av löntagarfonderna i stor utsträckning bör användas för långsiktigt kunskapssökande av betydelse för Sveriges framtida konkurrenskraft. Riksdagen ställde sig bakom propositionens förslag.

Följande uttalanden ur propositionen anger hur fondmedlen skall an­vändas. Forskningen med löntagarfondsmedel skall:

bidra till "utvecklingen av Sveriges framtida konkurrenskraft"

bidra till att "tillgången på kvalificerade forskare i landet ökas väsent­ligt"

vara "forskning på högsta internationella nivå"

"koncentreras till kraftfulla insatser inom ett begränsat antal områ­den"

"stimulera samarbetet internationellt"

bedrivas "i nära anknytning till universitet och högskolor"

innefatta "den miljöstrategiska och medicinska forskningen"

Under den beredningsprocess som därefter har följt har forskningsråd och akademier redovisat önskvärdheten av och möjligheter lill upp­byggnad av forskning inom skilda områden. Därtill har ett stort antal förslag till användning av löntagarfondsmedlen lämnats av universitet, högskolor, företag, forskargrupper, ensldlda forskare m.fl.

Ett genomgående drag i förslagen är betoningen av koncentrerade in­satser av högsta kvalitet. Likaså understryks behovet av gränsöverskri­dande forskning, liksom av åtgärder som leder till en ökad intemationa­lisering av forskningen.

I det förslag (prop. 1992/93:171) som presenteras samtidigt som denna proposition preciseras forskningen med löntagarfondsmedel till tre stra­tegiska ändamål:

      Huvuddelen av medlen tilldelas en stiftelse som inrättas för strategisk

forskning med naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk inriktning

och med brett mandat.

36

      En stiftelse för stöd till miljöstrategisk forskning inrättas. Stiftelsen

skall främja upprättandet av stabila former för långsiktigt samarbete

mellan forskargrupper inom och utom universitets- och högskolesys­

temet.

*        En stiftelse för stöd till kulturvetenskaplig forskning inrättas.

Prop. 1992/93:170

Koncentrerade forskningssatsningar

strategisk forskning

Milj

ö

strategisk forskning

Kulturvetenskaplig forskning

Figur 3: Koncentrerade forskningssatsningar med löntagarfondsmedel.

De insatser som avses bli finansierade genom medel från löntagarfon­dema skall vara sådana som inte normalt kan komma till stånd inom ramen för mera gängse finansiering.

1 varje stiftelse bör ett internationellt utbytesprogram för gästforskar­verksamhet byggas upp.

Styrelserna för respektive stiftelse förutsätts ha en betydande självstän­dighet gentemot regering och riksdag.

37

1.7.1                                                                           strategisk forskning

Prop. 1992/93:170

En huvuddel av de resurser som från löntagarfonderna kan ställas till forskningens förfogande föresläs gå till en stiftelse för strategisk forsk­ning inom naturvetenskap, teknik och medicin. Ett viktigt fält för insat­sema kan vara s.k. generiska teknologier, dvs. sådana teknologier som kan bedömas ha betydelse på många olika områden. Hit hör bl.a. infor­mationsteknologin. Medicinsk forskning skall också kunna ges stöd av stiftelsen.

Stiftelsen skall inom den allmänna ram som gäller för all forskning med löntagarfondsmedel stödja insatser efter hela skalan från inomve­tenskapligt grundforskning till tillämpad forskning. Inte minst viktigt är området däremellan. Sådan riktad grundforskning kan vara av avgöran­de betydelse inte minst för den svenska industrins långsiktiga utveck­ling.

Ledningen för stiftelsen för strategisk forskning bör utgöras av företrä­dare för såväl forskarsamhäUe som näringsliv. Härigenom säkerställs att den i sammanhanget aktuella forskningen får den nödvändiga förank­ringen i såväl den vetenskapliga världen som näringslivet.

1.7.2   Miljöstrategisk forskning

Sverige har nått långt i fråga orn forskning inom miljöområdet. Det gäl­ler särskilt i fråga om den yttre miljön. Ett andra användningsområde för löntagarfondsmedel är att ge denna forskning ytterligare utvecklings­möjligheter.

Miljöstrategisk forskning med löntagarfondsmedel skall ske inom ra­men för ett nätverk mellan institutioner och forskargrupper, företrädes­vis vid universitet och högskolor. Stiftelsen har att fördela tillgängliga resurser.

Det är av stor vikt att miljöforskningens resultat snabbt kan omsättas i sådana praktiska insatser som har betydelse för miljön. I likhet med vad som avses gälla för stiftelsen för den strategiska forskningen skall led­ningen för stiftelsen för miljöstrategisk forskning vara tydligt förankrad i såväl forskarsamhället som näringslivet.

Inom ramen för den här beskrivna insatsen för miljöstrategisk forsk­ning skall också stöd till forskning kring bl.a. miljövänliga transportme­del kunna ges.

1.7.3   Kulturvetenskaplig forskning

Den kulturvetenskapliga forskningens utvecklingsmöjligheter behöver förbättras. Att stärka kunskapsutvecklingen inom detta område är sär­skilt betydelsefullt i en värld som präglas av snabba tekniska, ekonomis­ka och sociala förändringar. Tillsammans ger kulturvetenskaperna de teoretiska och metodologiska förutsättningarna för att förmedla och tol­ka viktiga samhällsprocesser, nationellt och internationellt. Härigenom ger de kunskaper av oundgänglig betydelse för utvecklingen av samhäl-

38

let. Humaniora behövs för att ge hela samhällsutvecklingen en nödvän-    Prop. 1992/93:170 dig kulturell förankring.

Det förstärkta stödet till den kulturvetenskapUga forskningen bör byg­gas upp i anslutning till Riksbankens Jubileumsfond. Det förutsätts att prövningen och fördelningsbesluten för de resurser som tillförs den hu­manistiska och samhällsvetenskapliga forskningen från löntagarfonder­na genomförs på ett sådant sätt all pluraUsm främjas.

1.7.4  Varaktighet och storlek

Forskningen med löntagarfondsmedel skall, som regeringen nyss fram­håUit, vara av extraordinär natur. Awecklingen av löntagarfonderna ger Sverige en unik möjlighet att utveckla kunskaps- och forskningsområ­den till världsnivå.

De resurser från löntagarfonderna som avses gå till forskning skall ut­nyttjas över en period om ca 15 år. Uppbyggnaden sker gradvis för att säkerställa högsta möjliga kvalitet i forskningen. Forskningsprojekten bör regelbundet utvärderas med hjälp av internationell sakkunskap.

Ett avsevärt internationellt deltagande förutses inom samtliga de just nämnda forskningssektorerna. Det gäller såväl de aktiva forskarna som ledningarna för respektive stiftelse och fond.

I sammanfattning innebär regeringens förslag att uppbyggandet av forskningsområden eller forskningsenheter av internationell slagkraft genomförs genom tillskapandet av oberoende forskningsstiftelser med beskriven inriktning inom följande områden:

Strategisk forskning, huvudsakligen inom naturvetenskap, teknik och medicin

Miljöstrategisk forskning

Kulturvetenskaplig forskning

1.8 Flexibilitet och förnyelse inom universiteten och högskolorna

En huvuddel av statens stöd till forskningen kanaliseras direkt och indi­rekt till universiteten och högskolorna. Att dessa fungerar väl blir där­med av stor betydelse för den svenska forskningens kvalitet, förnyelse­förmåga och konkurrenskraft.

Genom den nya högskolelag som antogs av riksdagen i december 1992 tillförsäkras universiteten och högskolorna en ökad frihet bl.a. vad gäUer studieorganisation, utbildningsutbud, antagning av studenter, in­rättande av professurer, skapande av karriärvägar för lärare, Institutio­neU organisation samt disposition av resurser för grundutbildning och forskning.

Med den ökade friheten följer också ett ökat ansvar. Av stor betydelse är att universiteten och högskolorna själva förmår skapa förnyelse och göra prioriteringar. Därtill krävs vilja till profilering och ett medvetet ledarskap.

39

Förnyelse är ofta liktydigt med uppkomsten av kreativa forsknings- Prop. 1992/93:170 miljöer, där nya idéer och tankar har förutsättning att utvecklas till ny­danande rön och upptäckter. Sådana miljöers utseenden kan skilja sig åt mellan olika forskningsområden. I vissa fall är förnyelsens förutsätt­ning ökade resurser. Oftast är emellertid en ökad flexibilitet och dyna­mik det viktigaste. Genom ökade kontakter forskare emellan, gärna över fakultetsgränserna, genom insatser för att öka andelen kvinnliga forskare, genom förbättrade möjligheter för yngre forskare samt genom prioriteringar till expanderande forskningsinriktningar kan forsknings­resurserna utnyttjas bättre.

Universiteten och högskolorna är mångkulturella institutioner. Ett vitt spektrum av verksamheter med skilda villkor ryms inom dessas ram. Samtidigt som mängden kunskap ökat har utvecklingen också in­neburit en ofrånkomlig specialisering av kunskapen.

Specialiseringen rymmer betydande risker. Det finns en risk att upp-spUttringen leder till allt för små enheter med ett otillräckligt antal akti­va forskare för att uppnå en nödvändig kritisk massa. Med liten rörlig­het mellan och inom universiteten och högskolorna ökar riskerna för förstelning.

Detta är desto mera allvarligt som nya vetenskapliga rön allt oftare sker i gräns3'torna meUan olika discipliner, snarare än i respektive om­rådes mitt.

Vid vissa universitet och högskolor har en utveciding inletts bort från småinstitutioner i riktning mot större enheter med syfte att öka forsk­ningens kvalitet och öka förnyelsen. Det är välkommen och angelägen utveckling.

1.8.1   Förnyelsens forutsättningar

En utveckling i riktning mot större enheter kan förväntas bidra tiU en angelägen förnyelse av de vetenskapliga institutionerna. Härutöver spe­lar formerna för finansiering av universitetens och högskolomas forsk­ning en viktig roll för den vetenskapliga förnyelsen.

Den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor finansieras, som tidigare nämnts, via olika kanaler: fakultetsanslag, anslag från de vetenskapliga råden, anslag från sektorsorgan, anslag från privata fonder och stiftelser samt ersättning för särskild uppdragsforskning från bl.a.-företag, myndigheter och kommuner. Relationerna mellan de olika fi­nansieringsformerna varierar starkt mellan olika ämnen och forsknings­områden.

Fakultetsanslagens syfte är att ge universitet och högskolor möjlighet att bygga upp en tillräckligt stark vetenskaplig infrastruktur. De är en fömtsättning för såväl kontinuiteten som det fria kunskapssökandet. Förfarandet vid tillsättningen av tjänster ställer samtidigt hårda kvali­tetskrav. Fakultetsmedlen medger även att universitet och högskolor kan göra egna bedömningar om vilka discipliner som bör ges särskild prioritet.

40

Anslagen till forskningsråden fyller den dubbla funktionen att vara Prop. 1992/93:170 dels nationella - dvs. inte bundna geografiskt till ett visst universitet el­ler en viss högskola - dels direkt och kontinuerligt kvalitetsrelaterade. Rådsanslagen har därmed en direkt rörlighetsfrämjande effekt. De ökar förändringstrycket inom universiteten och högskolorna. Deras särställ­ning jämfört med andra anslagsformer skall dock inte överdrivas. Så­lunda har kritik stundom riktats mot råden för att i realiteten konserve­ra forskningsstrukturen, om än på ett nationellt plan.

Inom ramen för fakultetsmedlen tillämpar i dag flera universitet och högskolor forskningsrådsliknande procedurer vid fördelning av anslag enskilda forskare och institutioner emellan.

Det är enligt regeringens mening angeläget att främja uppkomsten av dynamiska forskningsmiljöer för att stimulera till en ökad vetenskaplig fömyelse. Det bör ske som en kombination av bl.a. följande åtgärder:

Sammanläggningen av mindre institutioner till större enheter full­följs. Det ankommer på varje universitets- och högskoleledning att tillse att den frihet man fått att organisera det vetenskapliga arbetet på sätt som bäst passar varje universitet eller högskola tas till vara.

Forskningsråden bör vid sina prövningar särskilt uppmärksamma yngre forskare.

Råden bör särskilt främja forskarrörlighet.

Råden bör främja gränsöverskridande forskning.

Fakulteterna stimuleras att introducera rådsliknande procedurer vid fördelningen av anslag forskare och forskargrupper emellan.

Ett system utvecklas för aktivitetsrelaterad resursfördelning på natio­nell nivå, där en del av fakultetsanslagen relateras till forsknings- och forskarutbildningsaktivitet. Systemet börjar införas under den kom­mande treårsperiodens sista år.

Till åtgärder av detta slag bör också läggas insatser av universitet och högskolor för att rekrytera forskare från andra lärosäten respektive sti­mulans till egna doktorander att efter fullbordad utbildning söka sig till andra institutioner än den där doktorandstudierna genomförts.

En förstärkning av rådens andel av de samlade anslagen till universi­tetens och högskolornas forskning har diskuterats som ett sätt all ylterli­gare främja rörligheten. En större del av forskningsanslagen skulle däri­genom komma att prövas av andra än universiteten och högskolorna själva.

Regeringen delar bedömningen all en sådan förskjutning vore angelä­gen särskilt på vissa områden. Den eftersträvade effekten kan emellertid uppnås utan att fakultetsmedlen behöver minska. Genom den nya struktur som föreslås i propositionen om forskning med löntagarfonds-medel för de i detta sammanhang aktuella forskningsmedlen kan den nödvändiga stimulansen till förnyelse erhållas. Fakultetsänslag och an­slag från forskningsråd, sektorsorgan och de stiftelser som avses bli in­rättade med löntagarfondsmedel kommer att kunna erbjuda en stimule­rande mångfald i fråga om forskningsfinansiering.

41

Till förnyelsemöjligheterna hör lokaler, utrustning och de biblioteks-     Prop. 1992/93:170 resurser som står till forskningens förfogande.

En väl fungerande informationsförsörjning till forskningen är en för­utsättning för att de höjda ambitionerna skall kunna uppnås. Det har framhållits i det föregående i vilken stor utsträckning svensk forskning är beroende av forskningsresultat från andra länder. Universitets- och högskolebiblioteken, tillsammans med vissa fristående institutioner som Kungl. biblioteket, spelar en viktig roll för kontakten med intematio­neUa forskningsresultat. Skyldigheten att hålla bibliotek finns inskriven i högskoleförordningen.

Universitets- och högskolebibUoteken skall i samarbete med sina hu­vudmän ställa den vetenskapliga litteraturen till forskarnas förfogande, samarbeta med varandra i detta syfte, aktivt verka inom det lokala in­formationsnätet samt ge tillgång till och vägledning i användningen av lokala, nationella och internationella nätverk och databaser. Bibliote­ken är inte i dag alltid väl rustade för sin centrala roll i universitetens och högskolornas informationsförsörjning. Universiteten och högsko­loma måste ställa rimliga resurser till deras förfogande.

Det är väsentligt, inte minst för den kulturvetenskapliga forskningen, att arkivväsendet upprätthåller hög standard och är lättillgängligt för forskare och andra intresserade. I detta avseende finns i dag brister, framför allt när det gäller arkivering av material från mer moderna me­dier. Regeringen förordar därför vissa resursförstärkningar till Riksarki­vet. Regeringen föreslår också att Arkivet för ljud och bild (ALB) till­förs ökade resurser.

Till den nödvändiga infrastrukturen hör också system och nät för da­takommunikation. Speciellt viktigt är att kommunikationssystemen mellan de enskilda universiteten och högskoloma har tillräcklig kapaci­tet och fungerar väl. Regeringen föreslår att universitetsdatanätet SU­NET uppgraderas samt att arbetet med nästa generation stordatorer ges särskilt stöd. I den senare frågan är nordisk samverkan av stort intresse.

Universitetens och högskolornas informationsverksamhet vänder sig också utåt.

Universitet och högskolor har elt stort ansvar för forskningsinforma­tionen. Detta ansvar gäller såväl gentemot dem som har ett direkt behov av forskningens resultat som gentemot en bredare allmänhet. Utvidgade kontakter och ett förbättrat idé- och kunskapsutbyte krävs med företag, kommuner, landsting och myndigheter. Även med museer, arkiv och kulturinstitutioner behöver utbytet öka. 1 ett senare avsnitt presenteras även förslag som tydliggör de större universitetens och högskolornas an­svar för att tillse att forskningen ges en vid geografisk täckning. Univer­siteten kommer att tillföras ökade resurser för informationsverksamhe­ten.

Att sörja för en tillfredsställande lokalförsörjning är en del av reger­ingens ansträngningar för att ge forskningen goda utvecklingsmöjlighe­ter. Trots omfattande insatser under det senaste året är behoven på detta område omfattande till följd av eftersatta investeringar under lång tid.

42

I en gemensam utredning av Byggnadsstyrelsen, Universitets- och     Prop. 1992/93:170 högskoleämbetet (UHÄ) och Svenska akademiska reklorskonferensen 1991 bedömdes investeringsbehovet i lokaler och utrustning för den högre utbildningen och forskningen uppgå till åtskilliga miljarder kro­nor.

Inom ramen för de resurser som de närmaste tre åren kan tillföras forskningen ingår medel till lokala investeringar till en storleksordning av minst två miljarder kronor. Trots den ansenliga storleken är det lik­väl inte möjligt att redan under den kommande tteårsperioden sätta i gång alla de projekt som kan bedömas vara av särskild vetenskaplig be­tydelse.

Några av de projekt som nu bör komma till utförande är särskilt an­gelägna. Hit hör etableringen av ett fysikcentrum i Stockholm och ut­vecklingen av biomedicinskt centrum i[REDACTED_EFTERNAMN]. En gradvis förnyelse av Karolinska Institutets lokalbestånd är likaså angelägen för att forskning­en skall kunna upprätthålla sin starka internationella position.

Ytterligare en viktig faktor för stimulans till förnyelse och ökad kvali­tet i forskningen är karriärmöjligheterna för de enskilda forskarna. Ge­nom löntagarfondssatsningen, liksom genom de nya samverkansformer­na med näringslivet, förbättras dessa möjligheter. Av betydelse är även den nya karriärväg som nu skapas inom lektorstjänstens ram.

I det här sammanhanget bör framhållas de goda möjligheter som finns för förelagen att kunna bidra till forskning och utveckling med rätt till avdrag vid inkomsttaxeringen. En generell utvidgning av avdragsrätten gjordes år 1970. För avdragsrätt krävs inte mer än att företaget har ett rimligt intresse av den FoU-verksamhet som bidraget avser. I samband med 1990 års skattereform konstaterades att tillämpningen fick anses svara mot detta syfte (jfr. prop. 1989/90:110 s. 611 f). Samtidigt gjordes den bedömningen att med sådana generella regler fanns det inte längre behov av särskilda regler liknande dem som tidigare fanns i den s.k. forskningsförordningen (jfr. SFS 1975:127). Det kan tilläggas att företag som bedriver industriell tiUverkning får ta sina allmänna investerings­fonder i anspråk för FoU-kostnader.

En utvärdering av gällande regler för företagens rätt till avdrag vid in­komsttaxeringen för forskningsändamål är nu angelägen. Syftet med ut­värderingen skall vara att ge ett underlag för förbättringar av förutsätt­ningarna för företagen att bidra till forskningens utveckling. Regeringen återkommer i denna fråga i en uppföljande forskningsproposition 1994.

43

Flexibilitet

och förnyelse

Figur 4: Flexibilitet och förnyelse.

För att på ett nationellt plan möjliggöra förändrade tyngdpunkter i forskningsinsatserna krävs också andra åtgärder. Ett sådant instrument utgörs av de utvärderingar sorn sker kontinuerligt av universitet och högskolor, liksom av forskningsråd och sektorsorgan. Utvärderingar med internationell medverkan är av yttersta betydelse för att bedöma forskningens kvalitet. Universitetskanslern har bl.a. till uppgift att göra utvärderingar och se till alt dessas resultat återförs som underlag för re­gerings och riksdags bedömningar om övergripande forskningsprioriter­ingar.

Inför den proposition som kommer att avse forskning efter perioden 1993/94 - 1995/96 bör frågan om resurstilldelning och omprioriteringar mellan olika ämnesområden särskilt tas upp. Underlag för denna be­dömning kommer att utgöras bl.a. av de årliga resultatredovisningar, uppföljningar och utvärderingar som kommer att genomföras för den StaUigt finansierade forskningsverksamheten.

1 sammanfattning innefattar regeringens förslag för att öka flexibilite­ten och förnyelsen inom universiteten och högskolorna:

Främjande av forskarrörlighet, yngre forskare och gränsöverskridande forskning

Rådsliknande resursfördelning;sprocedurer inom fakulteterna

Aktivitetsrelaterad nationell resursfördelning

Insatser för att främja datakommunikation

Lokal- och andra infrastrukturinvesteringar

Utvärdering av rätten till avdrag för forskningsverksamhet.

Prop. 1992/93:170

44

1.9 Rekrytering av forskare

Regeringen har redan tidigare fastlagt målel att fördubbla examinatio­nen av doktorer till år 2000. Denna ambition har flera syften: att förnya forskningen, att stärka kvaliteten i den högre utbildningen och att förse näringslivet och andra samhällssektorer med ett ökat antal vetenskapligt utbildade medarbetare. Om Sverige skall kunna hävda sig i den interna­tionella konkurrensen måste andelen forskarutbildade i arbetskraften höjas.

Efter en tidigare nedgång är antalet disputationer i dag uppe på sam­ma nivåer som rådde vid 1970-talets början. Totalt examineras nu ca 1 100 doktorer per år. Antalet nyantagna doktorander har emellertid se­dan lång tid tillbaka varit omkring 2 400 per år. Ofta överstiger den fak­tiska tid som krävs för att uppnå doktorsexamen de normerade fyra åren. Medianåldern bland de nyexaminerade ligger i dag på över 36 år.

Prop. 1992/93:170

Totalt antal forskarexamina läsåren 1970/71-1989/90

o

70/71

I Doldoneiamen     LJ Doklonf rad  I LlcendAtciuncn

Figur 5: Totalt antalet forskarexamina läsåret 1970/71-1989/90

Fördelningen av de forskarutbildade mellan olika sektorer i arbetsli­vet förändrades endast marginellt under 1970- och 80-talen. Större de­len av nytUlskottet anställdes och anställs alltjämt i den offentliga sek­tom.

Samtidigt har åldersstrukturen bland de forskarutbildade i arbetskraf­ten förändrats. Gruppen under 34 år, i figuren nedan, har krympt be­tydligt mellan 1970 och 1989. Dessutom är en större andel över 50 år 1989 jämfört med 1985. 30% av de forskarutbildade är över 50 år och kommer därför att vara pensionerade inom 10 - 20 år.

45

Prop. 1992/93:170

100%

älder

80%

%

60%

40%    -

20%

a 60-64

50-59 D 35-49

16-34

K

ä

lla: Nutek

Figur 6: De forskarutbildades ålder 1970, 1985 och 1989

Bedömningen att en fördubbling av examinationen av doktorer är an­gelägen grundar sig på bl.a. följande:

Andelen disputerade lärare vid universiteten och de stora högskolor­na är i dag för låg. Vid universitet och högskolor ligger andelen på drygt 50%, vid de små och medelstora högskolorna på endast drygt 20%. Regeringens strävan är att i princip all akademisk utbildning skall förmedlas av lärare med doktorsexamen.

Under de närmaste tio åren når ett stort antal av dagens professorer och andra universitets- och högskolelärare pensionsåldern. Det inne­bär ett behov av flera doktorer bara för att fylla vakanserna och upp­rätthålla dagens kvalitetsnivå inom högre utbildning och forskning.

Utanför universiteten och högskoloma finns flertalet doktorer inom den offentliga verksamheten. Inom industrin är, med undanlag för lä­kemedelsindustrin, andelen doktorer låg. 1 en särskild studie har In­genjörsvetenskapsakademin (IVA) framhållit betydelsen av flera tek­nologie doktorer för att möta industrins krav på kunskapsförsörjning.

Skolan behöver flera vetenskapligt skolade lärare för att kunna hävda kvalitetskraven.

Inte bara i Sverige uppmärlcsammas nu behovet av flera doktorer. Runt om i Europa har kraftiga förstärkningar av forskarutbildning skelt under de senaste åren. All på della sätt investera i ökad kompetens be­döms ofta ha en avgörande betydelse för samhällsutvecklingen.

Samtidigt som antalet doktorander behöver utökas måste forskarut­bildningen förbättras och effektiviseras för alt säkerstäUa én' rimlig dis­putationsfrekvens. Inte minst viktigt är alt fler yngre studenter rekryte-

46

ras och att disputationsåldem sänks. Andelen kvinnor bland forskarstu-     Prop. 1992/93:170 denterna och bland de nya doktorerna måste öka.

All tillse att forskarutbildningen sker effektivt är ett sätt att hushålla med knappa resurser. Att forskarstudierna kan fullföljas i unga år är dessutom väsentligt för slagkraften i doktorernas fortsatta forskargär-ning. En lägre examinationsålder torde även öka de examinerades at­traktionskraft på arbetsmarknaden i stort.

Rekryteringen till forskarutbildningen bestäms i hög grad av hur in­tressant och attraktiv den enskilde studenten finner en ytterligare för­djupad utbildning vara. Av betydelse är en stimulerande och kreativ forskningsmiljö, liksom reella möjligheter att hinna disputera inom fyra år. Framtida karriärmöjligheter och lön spelar också stor roll.

För att den nödvändiga expansionen av forskarutbildningen skall komma till stånd krävs en rad insatser.

Det långsiktigt mest betydelsefulla är sannolikt att doktorer avlönas bättre. Situationen i dag är för åtskilliga studenter sådan att en forskar­utbildning är direkt olönsam. Det har till konsekvens att incitamenten till den extrainsats som forskarutbildningen innebär, och som samhället är i stort har behov av, för den enskilde ofla är svaga.

En angelägen förändring av lönestrukturen tar tid att genomföra. För att kompensera lönebilden kortsiktigt är det därför ofrånkomligt att ge­nomföra väsentliga förbättringar av doktorandernas studiefinansiering. Regeringen föreslår därför en väsentlig utökning av anlalel doktorand­tjänster. Teknik, naturvetenskap och humaniora prioriteras. Omvand­lingen av utbildningsbidragen fullföljs samtidigt.

Forskarutbildning avses bli en integrerad del av den forskning som fi­nansieras med löntagarfondsmedel. Därtill kommer de resurser som av­satts för kompetenshöjning av universitetens och högskolornas lärare samt ambitionen att industriforskningsinstiluten skall engagera dokto­rander. Tillsammans innebär dessa åtgärder en mycket kraftig utökning av forskarutbildningen.

Dessutom föreslår regeringen alt program för forskarutbildning i sam­verkan med näringslivet skall främjas. Härigenom tillförs förelagen ve­tenskapligt skolad personal och därmed nytt velande. Program av detta slag, som bl.a. med framgång utvecklats i Frankrike och Danmark, främjar också kontaktnäten mellan de vetenskapliga institutionema och näringslivet.

Inom de forskningsbolag i anslutning tUl universitet och högskolor som nämnts ovan bör utrymme skapas för tjänster efter avlagd doktors­examen. Detsamma gäller om de forskningssatsningar som genomförs med löntagarfondsmedel.

Utöver den betydelse sådana arbetstillfällen har för universite­ten/högskolorna respektive doktoranderna kan ett tillräckligt antal såda­na tjänster dessutom förväntas ha en effektivilelsfrämjande effekt på själva forskarstudierna. Den karriärstege inom lektorstjänslerna som in­troducerats i den nya högskoleförordningen kommer sannolikt också all verka rekryleringsfrämjande.

47

Huvuddelen av den framtida arbetsmarknaden för doktorer kommer     Prop. 1992/93:170 med slor sannolikhet att ligga i näringslivet. Det är viktigt att näringsli­vets behov görs tydligt för studenterna, för att därigenom visa på kar­riärvägar efter examen.

Regeringen förordar även att det parallellt med dagens form av fors­karutbildning introduceras alternativa utbildningsmodeller. Av speciellt intresse är s.k. forskarskolor, eller "graduate schools" som med fram­gång har prövats i flera andra länder. Inom dessa ges forskarutbildning i en mer sammanhållen form, med ett utbud av kurser och seminarier inom brett definierade ämnesområden.

Särskilda medel bör avsättas till försöksverksamhet för detta ändamål. Olika universitets och högskolors förslag till forskarskolor och liknande bör prövas mot varandra vid tilldelningen av anslagen. Universitetet el­ler högskolan förutsätts delta rned egen finansiering av verksamheten. Särskild betydelse kommer detta stöd till forskarskolor sannolikt att få på det tekniska området.

De ca 2 000 professorerna och mer än 5 000 lektorerna och forskaras­sistenterna bör räcka till för att handleda det ökande doktorandantalet. För att uppnå rimliga studietider är det av vikt att forskarhandledning-en sköts omsorgsfullt. Denna är en lika viktig uppgift för universitetens och högskolornas lärare som den egna forskningen.

Regeringen avser dessutom att senare lägga fram förslag om aktivitets­relaterade fakultetsanslag för introduktion under den kommande treårs­periodens sista år. En sådan anslagskonstruktion premierar goda hand­ledarinsatser.

Även om faktorer och insatser av det slag som regeringen här har be­skrivit är väsentliga för nyrekryteringen till forskningen kommer denna inte att vara tillräckligt attraktiv utan att det allmänna kunskapsklimatel stimuleras. Nyfikenheten och utbildningsglädjen spelar stor roll för forskningens framtid.

Nyfikenheten grundläggs i unga år. Eleverna måste stimuleras redan i tidiga årskurser i skolan att tänka nytt och annorlunda. På högre stadier och i gymnasiet bör kontakter med vetenskapligt skolade lärare vara en naturlig del i skolarbetet. Härtill krävs lektorer och andra lärare med gedigen bildning och bredd i sitt eget kunnande.

Sammanfattningsvis bör forskarrekryteringen enligt regeringens upp­fattning kunna stärkas på följande sätt:

Flera doktorandtjänster, med särskild tonvikt på de tekniska, naturve­tenskapliga och humanistiska fakulteterna

Forskarutbildning integreras i forskning som finansieras med lönta­garfondsmedel

Forskarutbildning som ett normalt inslag i industriforskningsinstitu­ten

Forskarutbildrung i samverkan med industrin

Försöksverksamhet med forskarskolor

Omvandling av utbildningsbidragen för doktorander till tjänster

48

Aktivitetsrelaterade  fakultetsanslag  som  stimulerar  till  förbättrade     Prop. 1992/93:170 handledarinsatser och en ökad disputationsfrekvens

Karriärmöjligheter efter doktorsexamen

1.10 Internationell samverkan

Forskning och utvecklingsarbete av hög klass har alltid en intematio­neU karaktär. Inom varje forskningsområde finns ett vittförgrenat nät av kontakter som ger möjlighet till tät informationsväxling. Dessa kontakt­nät har byggts upp genom intemationella vetenskapliga organisationer eller spontant och direkt mellan forskare, institutioner och de veten­skapliga akademierna. Sådan internationell samverkan, oavsett om det gäUer internationella konferenser, utbyte av gästforskare eUer personli­ga kontakter enskilda forskare emellan, är oundgänglig och kommer att allt framgent vara av yttersta betydelse för svensk forskning och högre utbildning.

Sverige är mer beroende av utvecklade internationella forskarkontak­ter än många andra större och resursstarkare länder. Den svenska in­dustrins internationella inriktning understryker della ytterligare. Inten­siva kontakter krävs inte bara inom Europa och EG-samarbetet utan även med USA, Japan och resten av världen.

Utbytet är nödvändigt dels för att vi skall kunna tillgodogöra oss re­sultat frambringade i andra länder, dels, och minst lika viktigt, för att kvaliteten i svensk forskning och utvecklingsarbete skall kunna upprätt­håUas. Internationell konkurrens och granskning, t.ex. i tidskrifter med referee-system, garanterar kvaliteten i den nationella forskningen.

En viktig egenskap hos forskare är därmed förmågan till intematio­neU kommunikation. Utvecklingen på transport- och kommunikations­områdena har bidragit till ett alltmer omfattande utbyte av information och forskningsresultat. Gradvis upprättas datanät och andra infrastruk­tureUa hjälpmedel för snabb kontakt med internationella dalabaser och andra resurser.

På många områden är det inte möjligt att få lillgång lill den senasie utvecklingen utan att delta i konkret samarbete på projekt- eller pro­gramnivå. Detta gäller särskilt områden där den vetenskapliga eller tek­niska utvecklingen är snabb. Således främjas i Sverige, liksom i andra länder, internationellt forskningssamarbete av olika slag.

Inom i första hand naturvetenskap och teknik finns det ytterligare skäl till alt den internationella samverkan ökar. Fortsatta framsteg inom flera områden kräver tillgång till dyrbar utrustning av en storlek som inget enskilt land har råd lill. Den allmänna utvecklingen skapar också gemensamma problem som måste lösas i internationellt samverkande forskning. På allt fler områden krävs dessutom internationell standardi­sering och lagstiftning. För att lägga grunden för sådan lagstiftning ford­ras att man tar fram det underlag som behövs genom gemensam utred­ning och forskning.

49

4 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

Många samarbetsprogram inom forskning och utveckling har startats Prop. 1992/93:170 med det uttryckliga motivet att de i ett längre perspektiv skall leda till etablering av industriell samverkan. Inte sällan har de därför tiU stor del finansierats av sektorsorganen. Under 1960- och 70-talen talades det om att möta den amerikanska ulmaningen. Nu gäller det främst att i eu­ropeisk samverkan klara den japanska konkurrensen.

Det viktigaste exemplet för svensk del på forskningssamverkan med mellanstatliga överenskommelser som bas är EG:s ramprogram. Det finns emellertid även andra viktiga samarbetsområden.

I många fall rör det sig om grundforskning, exempelvis inom elemen­tarpartikelfysik, eller riktad grundforskning, som inom rymd- och fu­sionsforskningen. I andra fall gäller det infrastruktureUa program, så­som etablering av datanät för universiteten eller program för främjande av forskares internationella rörlighet.

De volymmässigt största ensldlda samai-betsprogram som Sverige del­tar i är de som byggts upp kring stora forskningsanläggningar, exempel­vis partikelfysikforskningen inom CERN, fusionsprogrammet JET samt det europeiska rymdsamarbetet inom ESA.

Trots EG:s forskningsprograms aktualitet finns det skäl att också un­derstryka den betydelse Sveriges forskningssamarbete med USA och med länderna i Ostasien, särskilt Japan, har för det ömsesidiga kun­skaputbytet. Även i förhållande till Ryssland finns inom främst naturve­tenskap och teknik en väsentlig potential för samarbete.

Därtill kommer också det viktiga samarbete som sker direkt via forsk­ningsråden och mellan akademierna inom exempelvis de nationella forskningsrådens gemensamma organ European Science Foundation och Academia Europaea, som är en europeisk sammanslutning av ve­tenskapsmän.

50

Figur 7: Internationeil växelverkan.

Det nordiska samarbetet inom högre utbildning och forskning har en lång tradition. Även med beaktande av att Sverige är det största nordis­ka landet har svenska forskare en mycket framträdande roll i det nor­diska forskningssamarbetet. Inte minst gäller detta inom den medicins­ka forskningen.

Den geografiska och kultureUa närheten gör nordiskt samarbete na­turligt och ömsesidigt berikande. Även i perspektiv av de vidare samar-belsmöjligheter i Europa som nu öppnar sig kommer de nordiska kon­takterna och del nordiska samarbetet att vara betydelsefullt.

För att främja forskningen i Norden finns ett avtalsreglerat samarbete, som finansieras av Nordiska ministerrådet. Kvantitativt är detta blyg­samt sett i relation till de samlade forskningsinsatserna i Norden. Det motsvarar endast någon procent av vad som avsätts för forskningsinsat­ser i de nordiska länderna. Genom insatser för dels särskilda prioritera­de forskningsområden, dels stöd till nordisk rörlighet och gemensamt resursutnyttjande får dock de gemensamt finansierade nordiska insatser­na strategisk betydelse för forskningen i hela Norden.

En viktig del av de nordiska insatserna gäller åtgärder för att stödja rörlighet inom Norden och gemensamt umyttjande av forsknings- och forskarutbildningsresurser. Insatser av detta slag är koncentrerade till

Prop. 1992/93:170

51

Nordiska forskarutbildningsakademin (NorFA). NorFA stödjer framför     Prop. 1992/93:170 allt gemensamma nordiska forskarutbildningsinsatser, men finansierar också olika typer av nordiska nätverk, kortare och längre stipendier och gästforskarverksamhet.

Nordisk industrifond har till syfte att stödja ett effektivt utnyttjande av nordiska resurser för teknologi och industriell utveckling.

Vid sidan av ministerrådssystemet finns ett relativt omfattande nor­diskt forskningssamarbete i forskningsrådens regi. Samarbetet finansie­ras av de berörda forskningsråden.

Regeringen bedömer att behoven av internationell samverkan inom forskningen kommer att öka fortlöpande. Det talar för att den andel av de svenska forskningssatsningarna som avsätts till internationellt samar­bete också bör tillåtas öka. Det bör dock ske så att inte behoven av na­tionell forskning eftersatts.

Regeringen föreslår en utvidjjning av den internationella forsknings­samverkan på flera plan.

Forskningssamarbetet med EG kommer att förstärkas genom EES-av­talet. Genom detta får Sverige tillgång till alla EG:s program. Det är emellertid av vikt att denna vidgade forskningssamverkan på EG-nivå kompletteras med samverkan med först och främst USA och Japan, men också bilateralt med enskilda EG-länder. Särskilt samarbetet med amerikanska forskningsinstitutioner är avgörande på åtskilliga av de forskningsområden där Sverige i dag har särskilda förutsättningar.

För att möjliggöra en förstärkning av det bilaterala forskningssamar­betet bör en utökning av antalet forskar- och resestipendier ske. I Euro­pa framstår vidgade forskarrelationer med Tyskland och Frankrike som särskilt angelägna.

Den europeiska dimensionen måste dessutom ges särskilt utrymme i den svenska juridiska forskningen som förberedelse för Sveriges inträde i EG. Det gäller såväl forskning om EG-rätten som forskning inom all­män rättslära avseende europeiska rättstraditioner.

Som komplement tiU det internationella forskarutbytet är det enligt regeringens uppfattning också av värde om fastare och mera stadigva­rande relationer kan upprättas mellan svenska universitet och högsko­lor och världsledande universitet och forskningsinstitutioner i andra länder. Det bör ske genom särskilda samarbetsavtal som initieras av universitet och högskolor och som gäller fasta etableringar i Sverige. Så­dana relationer skulle dessutom kunna verka befruktande på den aka­demiska grundutbildningen.

Sveriges forskningssamarbete med Central- och Östeuropa är angelä­get i flera hänseenden. De snabba förändringarna i vår närhet ställer dessutom speciella krav på kunskapsuppbyggnad inom vissa angelägna områden.

För att förstärka forskningen i Sverige om Central- och Östeuropa fö­reslår regeringen att koncentrerad insats för detta syfte görs vid Univer­sitetet i Uppsala. Avsikten är att forskare från olika discipliner skall kunna ges ökade möjligheter till samarbete.

52

Dessutom föreslår regeringen att en uppbyggnad av säkerhetspolitisk     Prop. 1992/93:170 forskning sker inom ramen för Utrikespolitiska Institutet i Stockholm.

För att bistå forskare i Östeuropa har regeringen tidigare anslagit re­surser för stöd åt forskare med inriktning på fysik. Vidare har resurser avsatts för bilateralt samarbete med Central- och Östeuropa. Sverige har dessutom givit stöd för en utvärdering av den estniska forskningen.

Regeringen anser det betydelsefullt att även i fortsättningen stödja forskare i Central- och Östeuropa. Inte minst investeringar i infrastruk­turen kan bidra till att skapa sådana förutsättningar att forskning kan bedrivas på hög nivå till gagn för de nya central- och östeuropeiska de­mokratiernas utveckling.

Det är av stor betydelse att stödet ges i sådan form att vetenskapliga kvalitetskrav upprätthålls.

I sammanfattning innebär regeringens förslag för stärkt internationell växelverkan:

Stöd till internationellt samarbete på såväl bilateral som multilateral basis

Fler forskar- och resestipendier

Förstärkt juridisk EG-forskning

Långsiktigt organiserat samarbete mellan svenska och utländska uni­versitet

Stöd till forskning om Central- och Östeuropa respektive säkerhetspo­litisk forskning

1.11 Vissa särskilda frågor

1.11.1 Forskningsrådsorganisationens utveckling

Forskningsråden har en särskild betydelse för att upprätthålla kvaliteten i forskningen. Det granskningsförfarande råden tillämpar säkerställer en allsidig kvalitativ bedömning. Genom att råden är nationella kan de också göra mer övergripande prioriteringar mellan olika forskningsin­riktningar.

Regeringen har tidigare understrukit att råden, utöver sin normala uppgift, också särskilt bör främja forskarrörlighet och yngre forskares utveckling. På så satt kan återväxt och flexibilitet i hela forskningssyste­met stimuleras.

Det är samtidigt viktigt att påpeka att råden själva kontinuerligt bör utveckla sin verksamhet. Exempelvis torde ett ökat intemationeUt in­slag i rådens kvalitetsbedömningar verka kvalitetsfrämjande. Dessutom bör möjligheten att göra prioriteringar också mellan mer övergripande forskningsområden utnyttjas. Historiskt framkomna fördelningstal mel­lan olika discipliner får inte tas för givna. Viktigt är att också en mer gränsöverskridande forskning mellan de traditionella fakultelsgränserna ges ökat stöd. Nya forskningsområden bör prioriteras.

53

Utöver de uppgifter forskningsråden i dag har bör dessa också får an-     Prop. 1992/93:170 svaret för de s.k. nationella anläggningama.

I fråga om de teknikvetenskapliga (TFR), socialvetenskapliga (SFR) och skogs- och jordbruksvelenskapliga (SJFR) forskningsråden har riksdagen uttalat alt regeringen bör pröva dessa råds departementstillhö­righet. Regeringen vill i denna fråga anföra följande.

De tre forskningsråd som i dag hör till Utbildningsdepartementets verksamhetsområde stödjer alla inomvetenskapligt genererad forskning. I fråga om TFR, SFR och SJFR gäller det förhållandet att TFR i grun­den stödjer inomvetenskapligt genererad forskning och all SFR och SJFR stödjer såväl grundforskjiing som mer tillämpad forskning inom sina respektive sektorers ansvarsområden. När det gäller TFR kan des­sutom påpekas att rådet brutits ut ur STU/NUTEK med det klart uttala­de syftet att stödja grundforskning.

Regeringen finner det för sin del naturligt att TFR överflyttas lill Utbildningsdepartementet. En sådan förflyttning renodlar departe­mentsansvaret för den inomvetenskapliga forskningen.

SFR och SJFR är huvudsakligen inriktade på den sociala sektorns re­spektive skogs- och jordbrukets behov och hör naturligen hemma un­der Socialdepartementets respeklive Jordbruksdepartementets verksam­hetsområden.

Under det senaste året har ledamöter också från andra länder utsetts att ingå i forskningsrådens styrelser. Det är en arbetsmetod som bör vi­dareutvecklas. Utländska ledamöter tillför rådens arbete ny erfarenhet och skapar också fruktbärande relationer mellan råden och utländska forskningsinstitutioner.

1.11.2 Forskning för särskilda syften

Forskning för särskilda syften - eller sekiorsforskning - bedrivs och fi­nansieras i många olika former. Departement och myndigheter har re­gelmässigt medel till sitt förfogande för forskning och utvecklingsverk­samhet. Denna forskning utförs oftast vid universiteten och högskolor­na, men också vid institut och, i vissa faU, inom myndigheterna själva.

De medel som avsätts för forskning för särskilda syften fördelas av etl hundratal organ med varierande sammansättning och fördelningsruti­ner. Dock svarar de fem största sektorsforskningsorganen - Arbetsmiljö­fonden, Byggforskningsrådet, NUTEK, Statens naturvårdsverk och Transportforskningsberedningen - för betydligt mer än hälften av dessa medel. Inom flera områden samarbetar forskningsråden med sektorsor­ganen.

Den forskning som genom NUTEK:s försorg syftar till att främja in­dustriell UtveckUng har en betydande omfattning. Den har tidigare kort­fattat beskrivits.

Regeringen vill understryka att statens huvudansvar i detta samman­hang är att tillse att en intellektuell infrastruktur i form av grundutbild­ning och grundläggande forskning finns tillgänglig för företagen. I fråga

54

om tillämpad forskning och utvecklingsarbete måste ett betydande an-     Prop. 1992/93:170 svar åvila företagen själva.

Forskning för särskilda syften och den inomvetenskapligt genererade forskningen har delvis olika uppgifier. Sektorsforskningsmedlen syftar primärt till att försörja olika samhällssektorer med specifik kunskap och beslutsunderlag.

Det Ugger i sakens natur att forskningen inom olika samhällsområden i hög grad måste utformas utifrån varje områdes speciella förutsättning­ar. På de flesta samhällsområden finns således ett allmänt behov av att genom forskning kunna tolka förhållanden och utvecklingsdrag i sam­häUet. Inom andra sektorer, exempelvis inom kommunikationssektorn, har staten därutöver ett direkt utvecklingsansvar som producent av mångfasetterade tjänster och förvaltare av kapitalintensiva och tekniskt komplicerade anläggningar. Detta ställer särskilda krav på planerings-och kunskapsunderlag i form av riktade forsknings- och utvecklingsin­satser.

Kvalitetskraven är samtidigt grundläggande för all forskning. Forsk­ning som inte håller hög kvalitet saknar värde.

Det statliga stödet till forskning för särskilda syften måste följas upp och utvärderas med hänsyn till både kvalitet och betydelse för de syften som avses.

Bedömning av kvaliteten i den inomvetenskapligt genererade forsk­ningen sker vid den löpande medelstilldelningen, vid tjänstetillsättning­ar, disputationer osv. Dessutom innebär den internationella förmedling­en av forskningsresultat genom publicering och forskarutbyte en kvali­tetsgaranti i sig. Mer övergripande utvärderingar utförs framför allt av forskningsråden genom s.k. peer-reviews, dvs. grundliga genomgångar och bedömningar av internationella forskargrupper. Sådana utvärder­ingar utförs ibland även på initiativ av de myndigheter som har ansvar för forskning.

När det gäller forskning för särskilda syften ställs dessutom krav på användbarhet och nytta. De statliga organ som förmedlar stöd lill sådan forskning bör löpande utvärdera såväl kvaliteten som betydelsen.

I vissa fall är frågan om forskningsresultatens betydelse relativt lätt att avgöra genom att mätbara mål för forskningsinsatserna kan sältas upp. Oftast kan användbarheten och nyttan inte avgöras direkt, utan först ef­ter bedömningar där forskningsresultaten relateras till andra insatser inom respektive samhällssektor. Inom industriinriktad FoU-verksam­het utgör industrins finansiella medverkan ett tydligt tecken på forsk­ningens betydelse.

En förutsättning för att de myndigheter som ansvarar för finansiering av forskning för särskilda syften skall kunna redogöra för effekterna av sina insatser är att de utarbetar metoder för att följa upp och utvärdera de insatser som görs. Väsentliga förbättringar kan göras i dessa avseen­den.

Resultatbeskrivningarna bör omfatta dels sedvanliga kvalitativa mått, dels bedömningar av resultatens innehåll öch värde. De kvalitativa måt-

55

ten kan avse t.ex. antalet doktorsexamina som kommit till stånd med     Prop. 1992/93:170 hjälp av de medel som satsats eller antalet publikationer inom ett visst område som tillkommit som ett resultat av forskningsprojekten.

1.11.3 Forskning vid mindre och medelstora högskolor

Forskning bedrivs i dag i varieiande utsträckning vid Sveriges samtliga universitet och högskolor. Ansvaret för forskarutbildning vilar på uni­versitet och högskolor till vilka fakulteter är knutna.

Forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna finansieras dels genom ett statligt anslag till forskningsstödjande åtgärder, dels ge­nom forskningsråd, sektorsforskningsorgan och uppdrag från näringsliv, myndigheter, kommuner och landsting. Forskare vid mindre och me­delstora högskolor har dessutom möjlighet att erhålla del i fakultets-medlen.

Utgångspunkten för dagens forskningsorganisation är medvetenheten om att ett litet land som Sverige inte kan splittra sina forskningsresur­ser. Förutsättningama för intemationellt slagkraftig forskning bUr bätt­re om resurserna hålls samman.

Med forskningens betydelse som förnyande och utvecklande kraft i samhället är det naturligt att frågan om forskningsresursernas geografis­ka tillgänglighet ofta står i fokus för regionala utvecklingssträvanden.

Behovet av att skapa starka miljöer för forskning och forskarutbild­ning kan komma i ett motsatsförhållande till krav på nära tillgång till resurser för forskning och forskarutbildning.

I riksdagens beslut 1992 om ny högskolelag underströks fakulteternas regionala ansvar. Regeringen föreslår, som just nämnts, att anslaget för forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor för­stärks. Allteftersom dessa högskolor utvecklas, gynnas framför allt när-onu-ådena. Det är emellertid viktigt att betona universitetens och de sto­ra tekniska och medicinska högskolornas speciella ansvar att göra sina resurser för forskning och undervisning nationellt tillgängliga.

Sveriges viktigaste forskningsresurser har samlats till de stora universi­teten och högskolorna. Det utgår från ett nationellt intresse i ett inter­nationellt perspektiv. Lokaliseringen av forskningsresurserna är med ett par undantag historiskt betingad. Det innebär att dessa läroanstalter har ett stort ansvar för att genom forskningsinformation och kontaktverk­samhet bereda näringsliv, kommuner och andra, vars utveckling kan främjas därigenom, tillgång till sina kunskapsresurser.

Samtidigt som frontlinjeforskningen kräver koncentration kräver en decentraliserad akademisk utbiklning också goda kontakter till aktuell forskning. Lärarna måste för att kunna förmedla en kvalitativt god un­dervisning vara väl förtrogna med aktueUa forskningsrön.

Detta dilemma måste forskningspolitiken kunna hantera. Den linje regeringen förordar ser ut på följande sätt.

Ansvaret för forskarutbildning bör även framgent vara förbehållet universitet och de högskolor till vilka fakulteter är knutna. Som hittills bör forskarutbildning kunna bedrivas vid mindre eUer medelstora hög-

56

skolor med anknytning till fakultet. En ökad forskarrekrytering från     Prop. 1992/93:170 dessa högskoleenheter är önskvärd.

Universitet och högskolor med fasta forskningsresurser har ell ansvar för alla disputerade lärare inom sitt område. Detta ansvar måste tas på allvar. Ansvaret bör manifesteras genom att en viss del av de rörliga fa­kultetsmedlen reserveras för lärare vid de mindre och medelstora hög­skolorna.

Medlen, som bör baseras på antalet disputerade lärare vid de mindre och medelstora högskolorna, bör liksom hittills fördelas efter prövning i de fakultetsnämnder som har elt ansvar för att god forskning bedrivs inom hela deras respektive verksamhetsområde. Finns vid ett visst för­delningstillfälle inte kvaUficerade sökande bör medlen fonderas eller användas inom den avsedda högskolan för lärares forskarutbildning.

Utöver de resureser för forskning som därigenom säkerställes för lä­rama vid de mindre och medelstora högskolorna bör vissa ytterligare förstärkningar ske.

Regeringen bedömer att det finns goda utvecklingsmöjligheter för de mindre och medelstora högskolorna efter två huvudlinjer.

De större högskolorna - Karlstad, Växjö, Örebro och Sunds­vall/Härnösand/Östersund - har alla i varierande form och utsträckning engagerat sig i uppbyggnaden av ett relativt fast strukturerat samarbete kring främst forskarutbildning med universitet eller högskola med fast organisation för forskning. Dessa högskolor har nyUgen blivit föremål för en bedömning av sina kvalitativa förutsättningar att meddela magis­terexamen. De bör prioriteras vid en förstärkning av medlen för forsk­ningsstödjande åtgärder.

Förslag har utformats om en s.k. sydostfakultet med samarbete mellan högskolorna i Växjö, Kalmar, Karlskrona/Ronneby och Lunds universi­tet. Högskolorna i Karlstad, Borås, Trollhättan/Uddevalla samt universi­tetet i Göteborg har träffat överenskommelser om samarbete inom ra­men för högskolerådet för regional forskningssamverkan i Västsverige.

Enligt regeringens uppfattning är det angeläget all denna form av nät­verk förstärkes. Härigenom skapas samband mellan de nya högskolorna och de starka forskningsmiljöerna i landet, vilket säkerställer en god kvalitet i forskningsverksamheten, samtidigt som de mindre och medel­stora högskolornas rekrytermgspotential för forskarutbildningen las i anspråk och deras möjligheter att rekrytera vetenskapligt kvalificerade lärare förbättras.

Dessa modeller för samarbete i nätverk skulle kunna anpassas till för­utsättningar som gäller även vid andra högskolor. Regeringen anser där­för att särskilda resurser bör avsättas till regeringens förfogande för stöd och utveckling av väl strukturerat, långsiktigt samarbete inom forskar­utbildningen mellan mindre och medelstora högskolor och ett eller fle­ra universitet och högskolor med fast organisation för forskning. Med­len skall disponeras för verksamhet vid de mindre eller medelstora hög­skolorna av organisatoriska strukturer som bildas genom nätverkssam­arbetet.

57

Den andra utvecklingslinjen som förefaller lovande är att bygga vida-     Prop. 1992/93:170 re på de profiler som vuxit fram vid vissa högskolor som en följd av ett samarbete mellan högskolan och ett eller flera företag eller organisatio­ner med kvalificerad vetenskfiplig verksamhet. Vid t.ex. högskolorna i Karlskrona/Ronneby och Halmstad har en sådan utveciding ägt rum.

I proposition 1992/93 har chefen för Utbildningsdepartementet framlagt vissa förslag rörande förändringar i utbildningsutbudet vid någ­ra av de mindre och medelstora högskolorna som syftar till att stärka dessas möjligheter att spela en viktig roll för främst näringslivets utveck­ling. Om en sådan förstärkning kombineras med ett långsiktigt forsk­ningssamarbete med t.ex. en grupp företag eller annan organisation med egen vetenskaplig kompetens bör en samlad, mera slagkraftig miljö kunna skapas.

Regeringen anser av det skälet att särskilda medel bör stäUas till förfo­gande som respektive högskolans andel i finansieringen av ett sådant samarbete.

Den inriktning på förstärkningen av resurserna för forskning vid de mindre och medelstora högskolorna som här redovisas aktuaUserar frå­gan om i vilka former dessa resurser skall ställas till förfogande. Reger­ingen anser det självklart att det för högskolornas vidkommande är vik­tigt att medelstilldelningen baseras på en bedömning av kvalitéerna i den föreslagna verksamheten. En sådan bedömning förutsätter tillgång till bred vetenskaplig och i det senare faUet även industriell kompetens.

En särskild beredning bör därför upprättas, med ledamöter utsedda på förslag av forskningsråden och NUTEK, med uppgifi att framlägga förslag till regeringen hur de anvisade resurserna slutligen skall förde­las.

1.11.4 Jämställdhet i forskningsvärlden

Alltför få kvinnor deltar i dag i forskning och forskarutbildning. Del är elt jämställdhetsproblem, men också etl kvalitetsproblem. Värdefull förmåga går förlorad för forsloiingen genom den könsmässiga snedre­kryteringen.

Under 1980-talet har kvinno- och jämslälldhetsforskningen bidragit till ökade kunskaper om kvinnors villkor i arbetsliv och samhälle och om den bristande jämställdhet som ännu råder mellan kvinnor och män. Denna forskning kommer också i framtiden att spela en viktig roU i kunskapsutvecklingen.

Av särskild betydelse för att främja jämställdheten är rekryteringen till forskarassistenttjänsterna, eftersom dessa utgör den huvudsakliga re­kryteringsbasen för lektorat och professurer. Trots att kvinnornas andel bland de nyexaminerade doktorerna har stigit från 23 till 29% sedan 1987 har deras andel bland forskarassistenterna förblivit oförändrade 22-23%.

Inom Utbildningsdepartementet arbetar en särsidld grupp med jäm­stäUdhetsfrågor inom högre utbildning och forskning. Gruppen har av­lämnat vissa förslag med sikte på forskningspropositionen. Forsknings-

58

rådsnämnden (FRN) har haft i uppdrag att utreda frågan hur kvinno-     Prop. 1992/93:170 forskning med inriktning på naturvetenskap och teknik bör stödjas.

På basis av det material som redovisats anser regeringen att följande tiopunktsprogram nu bör genomföras för att öka kvinnoandelen i forsk­ning och forskarutbildning;

*

Rådet för grundutbildning tilldelas 5 miljoner kronor årligen under treårsperioden för insatser i syfte att främja jämställdheten i den grundläggande högskoleutbildningen under budgetåren 1993/94-1995/96. Insatsema bör primärt vara inriktade på studenterna.

*

Inom anslaget för vissa särskilda utgifter för forskningsändamål av­sätts 7,75 miljoner kronor årligen under treårsperioden för att främ­ja jämställdheten vid universitet och högskolor under budgetåren 1993/94-1995/96. Högskoleenheterna uppmanas att komma in med program till Utbildningsdepartementet som underlag för fördelning­en.

Universitet och högskolor är enligt jämställdhetslagen skyldiga all upprätta årliga planer med konkreta åtgärder. Det föreslagna belop­pet är avsett som ett extra stimulansbidrag till högskoleenheterna i detta arbete. Särskilt angeläget är det att främja åtgärder som leder till en ökad andel kvinnor i lärarkåren, inte minst bland forskar­assistenterna.

*

FRN:s projektmedel för kvinno- och jämställdhelsforskning för­dubblas. Detta ger bl.a. utrymme för ökat stöd till verksamhet på områdena teknik och naturvetenskap. Förstärkningen sker genom omprioriteringar inom FRN:s anslag.

*

Anslaget för Högskolan i Luleå ökas med 1 miljoner kronor för forskning/forskarutbildning inom området kvinnor och teknik. Hög­skolan erbjuder en god miljö för gränsöverskridande forskning på detta område.

*

En gästprofessur i kvinnoforskning med inriktning på naturveten­skap inrättas vid FRN för en femårsperiod. Professuren bör finansie­ras genom omprioriteringar inom FRN:s anslag.

*

Ett nationellt jämställdhetspris om 250 000 kronor införs och tillde­las en instilution eller fakultet som gjort betydelsefuUa insatser för jämställdheten. Priset kan t.ex. utgå till den institution/fakultet som uppvisar störst ökning av den kvinnliga examinationsfrekvensen inom forskarutbildningen eller lill den fakultet som uppvisar största ökningen av andelen kvinnliga lärare.

*

Omvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandtjänster påskyn­das. Doktorandtjänster har betydelse för jämställdheten, eftersom in­nehavarna av dessa tjänster har rätt tiU alla sociala förmåner, inklu­sive föräldraledighet.

*

Vissa riktlinjer ges för den närmare fördelningen av studiestödsre­surserna i syfte att prioritera kvinnliga doktorander på några områ­den. Inom ramen för anslagen till medicinsk respektive samhällsve­tenskaplig fakultet bör sålunda en viss del av studiestödsmedlen av­sällas till vård- och undervisningsområdena. Vidare skall särskilda

59

stimulansinsatser göras för kvinnUga doktorander vid teknisk fakul-     Prop. 1992/93:170

tet inom ramen för forskarutbildningsprogram i samverkan med

näringslivet.

*

En samlad utvärdering skall göras av de projekt som bedrivits på se­nare år inom universitet och högskolor med sikte på ökad jämställd­het.

*

För att samla erfarenheter, synpunkter och idéer skall chefen för Utbildningsdepartementet under 1993 arrangera ett seminarium med kvinnliga professorer och andra kvinnor engagerade i veten­skapligt arbete.

Utöver detta tiopunktsprogram kommer jämställdhetsaspekten att be­aktas i det pågående arbetet med förändringar avseende anslagssystemet för forskning och forskarutbildning. Del kan t.ex. innebära att positiva förändringar med avseende på underrepresenterat kön, både när det gäl­ler lärarkåren och bland dem som avlägger examina, görs till ett av kri­terierna för tilldelning av resurser till forskning och forskarutbildning.

1.11.5 Frågor rörande hälsa, sjukvård och omsorg

En fortsatt framgångsrik utveckling av folkhälsan i Sverige är till stor del beroende av ell väl awäj samspel mellan olika aktörer inom grundläggande och tillämpad forskning, hälso- och sjukvård, socialvård, miljövård och högre utbildning. Dessutom behövs ett utvecklat system för kvalitetssäkring inom sjukvården.

För den långsiktiga, fria inomvetenskapligt genererade forskningen svarar främst fakulletsorganisationen vid landets universitet och högsko­lor i samverkan med de nationella forskningsråden. Viktiga organ i sammanhanget är vidare olika institut och sektorsorgan med ansvar för speciella områden såsom miljömedicin, psykosocial miljömedicin, soci-alvelenskap, arbetsmiljö och folkhälsa. Omvårdnadsforskningen får ock­så ökande betydelse. För att dessa områden skall fortsätta att utvecklas krävs att de har en stark ställning i universitetsvärlden.

På samma gång som denna mångfald av aktörer inom vårdområdet kan stimulera utvecklingen och skapa nya möjligheter för att lösa stora folkhälsoproblem finns en risk att spridningen av forskningsresurserna kan leda lill ojämn forskningskvalitet, dålig samordning, elt otillräckligt utbyte av forskningsresultat och etl suboptimalt resursutnyttjande.

Regeringen har en viktig uppgift i att kontinuerligt låta utvärdera verksamheterna och utifrån resultaten härav ompröva resursinsatserna. En koncentration måste eftersträvas för att uppfylla kraven på kreativa forskningsmiljöer med en kritisk massa av kompletterande, gränsöver­skridande kompetens och vetenskaplig utrustning. I detta sammanhang bör alternativa former för organisatorisk anknytning av forskningsinsti­tut till den befintliga universitetsorganisationen prövas i syfte att uppnå ett effektivare utnyttjande av insatta resurser.

Vad gäller den kliniska medicinska forskningen intar universitetssjuk­husen en nyckelställning. Här fullgörs såväl sjukvård som högkvalifice­rad forskning och undervisning. Inom hälso- och sjukvården införs nu

60

nya ekonomiska styrsystem som kan komma all påverka universitets-     Prop. 1992/93:170 sjukhusens arbetsvillkor.

Sveriges möjligheter att framgent följa med i och bidra till den inter­nationella och nationella utvecklingen inom hälso- och sjukvården samt i fråga om läkemedelsutvecklingen måsle värnas. Mol denna bak­grund kommer regeringen noga att följa effekterna av de nya styrsyste­men inom hälso- och sjukvården på forsknings- och utbildningsverk­samheten vid universitetssjukhusen.

1.12 Forskning för välfärd

Ett mål för regeringens politik är all vård, omsorg och andra tjänster in­om offentlig sektor bättre skall anpassas till människornas behov och önskningar. Genom en ökad valfrihet inom bl.a. hälso- och sjukvården skall man själv kunna bestämma vem man vill få vård av. På samma säll ges ökade valmöjligheter inom skolan och barnomsorgen.

En annan del av förnyelsen är ett ökat inslag av privata entreprenö­rer, vilket leder till ökad konkurrens inom den offentligt finansierade tjänsteproduktionen. I allt högre grad deltar även folkrörelser, förening­ar, kooperativ och enskilda - som ibland kallas den ideella sektorn - i fömyelsen. Dessutom sker inom flera områden en privatisering av såväl finansiering som produktion.

Den strukturella obalansen i Sveriges ekonomi medför att den offent­liga sektorns åtaganden och verksamhet måste förändras och utvecklas. De offentliga transfereringssystemen spelar en cenlral roll i det svenska samhället. En omfattande genomgång och prövning av bl.a. de offentli­ga trygghetssystemen har initierats. I kommunerna och landstingen på­går motsvarande omprövning av olika verksamheter. En ständig anpass­ning av offentlig sektors verksamhet och administration krävs tUl tjäns­ternas ändrade karaktär och de möjligheter som den snabba tekniska ut­vecklingen ger.

Förnyelsen av den offentliga sektorn påverkar direkt eller indirekt den politiska demokratin, de administrativa styrsystemen och välfärden. En viktig utgångspunkt för förnyelsearbetet är den s.k. subsidiaritets­principen, vilken innebär att beslut skall fattas på lägsta möjliga effekti­va nivå. Den fortsatta förnyelsen måsle stödjas av en forsknings- och ut­vecklingsverksamhet. Det gäller såväl inom ramen för olika discipliner inom universitet och högskolor som inom ramen för framför allt of­fentliga verksamheter.

Viktiga forskningsområden gäller den offentliga verksamhetens faktis­ka innehåll och praktiska konsekvenser för medborgarna. Vetenskapligt grundat stöd behövs också såväl för organisationsutvecklingen som myndigheternas egen utvärdering av givna tjänster. Vidare finns ett be­tydande behov av forskningsbaserad kunskap såväl om de faktorer som ligger bakom tendenserna vad gäller sjukfrånvaro och förtidspensione­ring som om de offentliga pensionssystemen och deras samband med övriga försäkringssektorer, sparande och arbetskraftsutbud. Ett annat

61

centralt område för forskning gäller gränszonen mellan offentiig, privat     Prop. 1992/93:170 och ideell verksamhet.

Olika grupper i samhället lever under mycket skiftande förhållanden. Kunskapen om många utsatta gruppers villkor är bristfällig, delvis på grund av att verkligheten är svår att beskriva, förstå och följa över tiden. En väsentlig del av problemen är direkta eller indirekta effekter av missbruksproblem eller handikapp av olika slag. Barn- och familjeper­spektivet är här viktigt.

Behovet av forskningsbaserad kunskap är, och kommer alt vara, stort inom hela detta område. När det gäller delar av forskningen, framför allt om missbruksrelaterade frågor, finns det särskilda integritets- och metodproblem som måste lösas, bl.a. eftersom individer behöver kunna följas under en följd av år.

De offentliga socialförsäkringarna är rättighetsstyrda genom ett omfat­tande och komplext regelverk. Regeltillämpningen är långt decentralise­rad, vilket pekar på ett behov av tillämpad juridisk forskning. Satsning­en på en mer aktiv rehabilitering innebär att en rad nya åtgärder och instrument ställs till försäkringskassornas och andra rehabiliteringsan­svarigas förfogande, vilket skapar intressanta forskningsuppgifter för ut­värderings- och implementationsforskning. Forskningsbehoven är ange­lägna och kräver gränsöverskridande ansatser.

God hälso- och sjukvård, en positiv utveciding inom folkhälsoområ­det, förbättrade villkor för äldre och för personer med funktionshinder, goda UppväxtviUkor för barn samt goda bostäder och boendemiljöer är några av grundstenarna i det svenska samhället.

Hälso- och sjukvården befinner sig i ständig utveckling. Drivande i denna utveckling är den medicinska forskningen där nya metoder ut­vecklas för att diagnosticera och bola eller lindra olika former av ohäl­sa. Inom folkhälsoområdet sker ett omfattande forsknings- och utveck­lingsarbete. Handikappforskningen och forskningen om äldre är bety­delsefull.

Samtidigt finns det stora kunskapsluckor att fylla. Parallellt med sam­häUsutvecklingen i stort uppstår också nya problemområden som krä­ver nya kunskaper. Trots att hälsoutvecklingen varit positiv finns det stora skillnader i sjuklighet och dödlighet mellan olika sociala grupper och mellan olika delar av landet. Också mellan infödda svenskar och invandrare finns det betydande skillnader.

Det finns också ett behov av att utveckla metoder för utvärdering av preventiva satsningar. Regeringen anser att folkhälsoforskning skall vara ett prioriterat område den kommande perioden. För att nå största möj­liga effekt av de insatta resurserna är det anjgeläget alt de olika insatser­na samordnas också med Folkliälsoinstitutets forsknings- och utveck-lingsstödjande verksamhet. Den långsiktiga ambitionen att utvidga och utveclda den högre folkhälsoutbildningen bör fortsätta.

Delar av folkhälsoforskningen är fortfarande under snabb utveckling och betydande satsningar görs på folkhälsoforskning i vissa länder. Det är angeläget att internationella erfarenheter tas till vara i det svenska ar-

62

betet och att arbetet fortlöpande följs upp och utvärderas, framför allt     Prop. 1992/93:170 med avseende på dess vetenskapliga kvalitet och betydelse för folkhäl­sans utveckling.

Vetenskapligt grundad kunskap behövs om hur de offentliga stödsys­temen påverkar funktionshindrades levnadsförhållanden. Samhällseko­nomiska studier av stöd, service etc. till personer med funktionshinder saknas. På motsvarande sätt behövs kunskap och metodutveckling om arbetslivets tillgänglighet för människor med funktionshinder. Det är angeläget att forskningen om handikapp stärks. Särskilt angelägna forsk­ningsområden är arbetslivet och dess tillgänglighet för människor med funktionshinder, habilitering för barn och ungdomar med svåra funk­tionshinder, tillgänglighet och utformning av bostäder och närmiljöer samt samhällsekonomiska analyser av stöd, service etc. till funktions­hindrade.

Olika nätverk och centrumbildningar har skapat nya möjligheter för en positiv utveckling av interdisciplinär handikappforskning. Det gäller både i kontakterna mellan forskare och över fakultets- och discipling­ränser saml i kontakterna mellan forskningen och dess användare. Centrumbildningarna har också en viktig funktion att fylla när det gäl­ler den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden och som rekryteringsbas för forskare.

Prioriterade områden inom forskningen om äldre är forskning som rör omsorg och omvårdnad om äldre samt området äldre och ekono­min. Utvärderingsforskning är likaså viktig. Dessa områden bör även fortsatt ha hög prioritet. Det är särskilt angeläget att finna en vetenskap­lig grund inom utvärderingsområdet kvalitets- och effektivitetsmätning­ar samt om äldre och ekonomin i ljuset av de omfattande samhälls- och systemförändringar som pågår.

Konsumentfrågor, speciellt frågor om hushållsekonomi, har särskild betydelse för de enskilda människorna i tider av ekonomisk kris och stora samhällsförändrmgar. Den europeiska integrationen medför ett behov av forskning som bl.a. belyser genomslagskraften av olika rättsregler och analyserar behovet av kompletterande eller förändrade konsumentpolitiska åtgärder. Regeringen anser alt det är angeläget alt forskningen på konsumentområdet kan utvecklas.

Ungdomsforskningen har kommit att uppmärksammas allt mer i Sve­rige under senare år. Ett starkare internationellt intresse är en av orsa­kema till detta. Enligt regeringens bedömning har forskning om ungdo­mars villkor stor betydelse både ur elt nationellt och ell internationellt perspektiv. En förstärkning inom detta område föreslås därför.

Sverige har en kvaUficerad arbetsmiljöforskning som bör kunna tas till vara i ett europeiskt perspektiv och ligga till grund för svenska insat­ser i det internationella normeringsarbetet kring arbetsmiljön. Här kan den yrkesmedicinska och toxikologiska forskningen särskilt framhållas. En del av förklaringen till detta är att den bygger på på svenska slyrke­områden inom grundforskningen.

63

Risker i den fysiska arbetsmiljön kvarstår trots betydande insatser så- Prop. 1992/93:170 väl från företagens som från statens sida. Samtidigt som hälsorisker i ar­betsmiljön identifieras och elimineras medför samhällets utveckling att nya viktiga frågeställningar aktualiseras. Exempel på sådana relativt nya frågor är arbetsmiljöproblemen kring elektromagnetiska fält och identi­fieringen av de psykiska och sociala frågornas betydelse för arbetsmil­jön.

Inte minst den höga förändringstakten i samhället kommer att ställa krav på forskningen och utvecklingen inom arbetslivsområdet också i framtiden. Det arbete som bedrivs inom arbetslivsområdet måste kopp­las till de förändringar som sker i omgivande offenlliga system, inte minst de som rör sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna.

I Sverige är andelen kvinnor i den yrkesarbetande befolkningen hög. Under de senaste åren har också kvinnors arbetsmiljö kommit i fokus. Detta kommer även i framtiden all vara ett viktigt område. Invandrar­kvinnornas hälsoproblem och utslagning från arbetsmarknaden är ett särskilt problemområde av vikt.

Tidigare erfarenheter visar att nedgångar i konjunkturen och syssel­sättningsnivån medför risker för en försämrad arbetsmiljö. En viktig uppgift för forskningen under de närmaste åren är att studera särskilt utsatta yrkesgruppers arbetsvillkor.

Till rättsstatens grundläggande uppgifter hör att upprätthålla lag och ordning. Att minska brottsligheten är en avgörande fråga för männi­skors trygghet i samhället och ett huvudmål för kriminalpolitiken. Ut­formningen av den framtida laiminalpol itiken måste grundas på goda kunskaper. Regeringen föreslår en förstärkning av den kriminologiska och kriminalpolitiska forskningen.

1.13 Forskning för en bättre miljö

För att skapa en bättre miljö ställs stora krav på kreativitet, aktivitet och samarbete mellan företrädare för industri, myndigheter, universitet och högskolor. En av de viktigaste förutsättningarna för all förstå och finna lösningar på dagens och framtidens miljöproblem kommer att vara till­gång till och tillämpning av kunskap, kompelens och forskningsresultat. Forskningens uppgift är att peka på lösningar, men också att ge en rätt­visande verklighetsbild.

Miljöforskningen har hittills till stor del varit inriktad på att studera effekterna av miljöstörande aktiviteter, snarare än att precisera gränser­na för olika typer av resursutnyttjande och finna goda lösningar. Effekt-studierna behöver nu kompletteras med en ny, mer resultatorienterad forskning, för att få fram praktiskt tillämpbara kunskaper.

I samband med FN:s konferens om miljö och utveckling (Unced) har Sverige ställt sig bakom den s.k. Riodeklarationen för miljö- och ut­veckling. Sverige har också antagit handlingsprogrammet Agenda 21 för alt uppnå målet om en hållbar utveciding och undertecknat konventio­nema om biologisk mångfald och klimatförändringar. Enligt regering-

64

ens mening är Sveriges uppslutning bakom Rio-besluten politiskt och     Prop. 1992/93:170 moraliskt förpliktigande, vilket bl.a. innebär att Sverige förbundit sig att också fortsättningsvis ge miljörelaterad forskning hög prioritet.

Att uppnå balans mellan förvaltningen av naturresurserna och män­niskans försörjning med livsförnödenheter är, och bör vara, gemensam­ma angelägenheter för många olika vetenskapliga discipliner.

Jordbruksforskningen behöver utvecklas i en riktning som gör det möjligt att snabbt närma oss ett mer uthålligt samhäUe. Forskningen bör mot denna bakgrund inriktas på att klargöra de grundläggande sam­banden mellan produktivitet och de biologiska systemens uthållighet. De ekologiska sambanden och ett utvecklat miljötänkande måste bli centrala frågor inom jordbruksforskningen. Det framtida jordbruket bör präglas av mångfald i brukningens former och syften.

Brukningsformerna i det svenska skogsbruket behöver anpassas så långt som möjligt till vår kunskap om naturtillståndet och till skogseko­systemens processer. Den ekologiska forskningen behöver, i högre ut­sträckning än i dag, tillämpas på skogsbrukets produktionssystem. Fors­kama inom ekologi och skogsbruk måste samarbeta för att finna lös­ningar som möjliggör en bevarad biologisk mångfald samtidigt med en hög virkesavkastning i en av våra viktigaste näringar.

Stora framtida investeringar i system för kretsloppsanpassad avfalls­hantering, dvs. återvinning, destruktion och vattenrening kan förutses. Forskningsinsatser krävs för att öka användningen av fömybara resurser och för att främja användningen av resurssnål tillverkningsteknik.

Forskning om förebyggande miljövård måste prioriteras. Samhällsve­tenskaplig forskning kommer att behövas för att uppmärksamma och bedöma olika slags utvecklingstendenser som kan påverka miljöförhål­landena i Sverige. De bakomliggande drivkrafterna till ekologiskt ohåll­bara samhällssystem måste analyseras.

Forskning om den byggda miljön har betydelse för utvecklingen av en god livsmiljö. Det förebyggande miljöarbetet måste baseras på kunskap om samhällsbyggande och samspel mellan stad och land. Samhällspla­neringen och -byggandet måste på ett aktivt sätt kopplas till miljö- och hälsofrågor. Della kräver forskningsinsatser, men också ansträngningar för all omsätta forskningsresultaten i praktiken.

Vidare krävs kraftfulla satsningar på teknikutveckling inom viktiga områden som energi, transporter och andra kommunikationer för att öka förutsättningarna för att utveclda och kommersialisera helt nya, icke förorenande och resurssnåla tekniska lösningar.

Regeringen vill intensifiera insatserna mot buller i samhället. Forsk­ning kring utveckling av tystare redskap och maskiner, liksom forsk­ning kring skydd mot existerande buller, är angelägen.

För att kunna lösa olika miljöproblem krävs inte bara satsning på rätt områden utan också val av rätt arbetsmetoder i form av tvärsektoriella strategier. Som exempel kan nämnas försurningen som dels kräver stu­dier om kritiska belastningar och återhämtningsförlopp, dels konkreta

65

5 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

åtgärder i form av kalkning och minskade utsläpp av försurande äm-     Prop. 1992/93:170 nen. Detta berör flera sektorer.

Miljöforskningen är interdisciplinär till sin karaktär. Universiteten och högskolorna bör underlätta gränsöverskridande forskning genom att skapa centra eller nätverk. Anslagsgivare bör stimulera gränsöver­skridande forskning vid medelstilldelning och genom att initiera pro­gramforskning där sådant samarbete ges företräde.

Regeringen föreslår därför satsningar irmefattande såväl teknik som ekonomi och beteendevetenskap. Satsningarna måste bygga på ett sam­arbete mellan forskarvärlden, näringslivet och kommunerna så att ny-vurma kunskaper snabbt kommer till användning.

Även forskarutbildning inom miljörelaterade ämnen behövs för att möta ett ökande behov av kvalificerad personal inom miljöområdet hos såväl näringsliv som myndigheter.

Ett sätt att främja långsiktigheten i miljöforskningen är att inrätta forskartjänster. Prioriteringen av forskartjänsterna bör göras utifrån miljöforskningens kvalitet och betydelse samt på basis av en utvärdering av befintliga forskartjänster finansierade av Statens naturvårdsverk.

Naturvårdsverkets forskning;;nämnd genomför översiktliga utvärde­ringar av dessa forskartjänster med avseende på deras betydelse för ve­tenskaplig kompetensuppbyggnad och användning i miljöarbete.

De områden som bör vara alduella för iru-ättande av nya forskartjäns­ter skall karaktäriseras av lånjiktighet och hög vetenskaplig kvalitet. Viktiga krav är också att forskningen kan bidra dels med upptäckt och dimensionering av miljöproblem, dels med ekonomiska/samhälls­vetenskapliga/tekniska åtgärder för att lösa miljöproblem och medverka till en hållbar utveckling. Inrättande av forskargrupper för att åstad­konuna en stimulerande miljö och en starkare forskningsbas bör också prövas.

Mot denna bakgrund prioriteras tjänster inom följande områden: eko­logi och genetik för biologisk mångfald, bärkraftigt nalurresursbruk, riskvärdering/miljömedicin, klimatförändring, miljöanpassad teknikut­veckling, samhällsvetenskap, kustnära marinekologi atmosfärskemi och akvatisk kemi.

Naturvårdsverket bör inom ramen för sitt forskningsanslag bidra till att bilda sådana forskartjänster.

1.14 Forskning för näringslivets utveckling

En hög teknologisk nivå är en förutsättning för Sveriges ekonomiska ut­veckling. Näringslivets utveckling präglas alltmer av en ökad intematio­naUsering. Företagens internationella rörlighet förstärks. I ökad ut­sträckning förlägger näringslivet sin forsknings- och utvecklingsverk­samhet i utlandet.

Variationerna mellan branscherna är dock stora. Läkemedels-, elekt­ro- och transportmedelsinduslrin har Sverige som sin huvudsakliga bas för forskning och utveckling, medan de specialiserade maskinföretagen

66

ofta har förlagt hälften av sin forskning utomlands. Denna utveckling     Prop. 1992/93:170 bottnar både i det faktum att ekonomin inlernationaliseras och i att etl alltmer   komplext   kunskapsbehov   kräver   forskningssamverkan   över gränserna. Det bUr därför allt viktigare att Sverige kan erbjuda en kon­kurrenskraftig forskningsmiljö.

En stark forskningsmiljö är en förutsättning för vår ekonomiska till­växt. Detta är en utgångspunkt för regeringens politik för den tekniska forskningen.

En stor del av Sveriges strukturella förnyelse under det närmaste de­cenniet måste ske genom tillväxt av forsknings- och kunskapsintensiv industri. Kunskap är på väg att bli den viktigaste produktionsfaktorn.

Näringslivet bär huvudansvaret för den tekniska förnyelsen av pro­duktionsapparaten och produkterna. Den övervägande delen av forsk­ningsinsatserna finansieras av och uiförs följaktligen i företagen. Staten har emellertid en viktig uppgift att skapa gynnsamma generella förut­sätmingar för näringslivet genom att bidra till en konkurrenskraftig miljö för forskning och utveckling. Generellt verkande insatser från sta­tens sida innebär bl.a. en betoning av grundläggande forskning och en utveckling av basteknologier för breda tUlämpningar.

En ändamålsenlig infrastruktur är av avgörande betydelse för att ökad tillväxt skall kunna nås. Staten har etl övergripande ansvar för infra­strukturen. I denna inkluderas de nationella systemen för kunskapsupp­byggnad och forskning. En central uppgift är att organisera forsknings­systemet på ett sådant sätt att resultatet i största möjliga utsträckning också kan stödja den industriella utvecklingen. Det är vidare angelägel att näringslivets kompetens att ta emot och utnyttja forskningsbaserad kunskap är tillräckligt hög för all offentliga forskningsinvesteringar skall få effekt.

Insatser behövs för att stimulera forskning och utveciding av särskild betydelse för näringslivets utveckling. Närmare kontakter mellan forsk­ningen vid universitet och högskolor och företagens teknologiutveck­ling ökar industrins förnyelseförmåga och överlevnadskraft. Existerande samverkansformer behöver utvecklas och effektiviseras. Nya samver­kansformer bör införas för att öka mångfald och effektivitet. Ett väsenl­ligt utökat utbyte av forskare mellan universitet och högskolor samt nä­ringslivet bör eftersträvas. Antalet forskarutbildade behöver ökas betyd­ligt, särskilt inom områden som är av betydelse för näringslivets kon­kurrenskraft.

Regeringen lägger nu fram förslag som syftar till att förnya och effek­tivisera den tekniska forskningen. Detta sker genom resurstillskott, omprioriteringar och vissa organisatoriska förändringar. Härvid främjas tillväxt och förnyelse av det svenska näringslivet.

Regeringens förslag innebär i korthet. En satsning sker på forskning och utveckling kring nya basteknolo­gier. De prioriterade områdena är informationsteknologi, materialtek­nik, bioteknik och teknik för komplexa syslem.

67

      Insatser för forskning och utveckling inom områden där Sverige har     Prop. 1992/93:170

särskilt goda förutsättningar för tekniska genombrott har hög priori­

tet. Det är samtidigt områden som kan bedömas vara starkt teknikdri­

vande och därmed av väsentlig betydelse för näringslivet. Prioriterade

områden är biomedicinsk teknik, produktionsteknik, processteknik, transportteknik och miljöteknik.

Program för kompletterande insatser inom fordonsteknik, flygteknik och träråvaruteknik upprättas. Dessa program omfattar insatser även under Utbildningsdepartementets huvudtitel. I fråga om flygteknik görs dessutom insatser inom Försvarsdepartementets huvudtitel och i fråga om träråvara inom Jordbruksdepartementets huvudtitel.

Utökade resurser avsätts för deltagande i EG:s forskningsprogram. Fö­retag får ökade möjligheter att erhålla stöd för deltagande i EUREKA-projekt.

Ett nytt program för konkurrensforskning påbörjas.

Insatser görs inom för industrin långsiktigt intressanta områden som rymdforskning och geovetenskaplig forskning.

Byggforskningen omorganiseras och effektiviseras.

Strukturförändringar bör genomföras inom industriforskningssyste­met. En översyn påbörjas i syfte att anpassa verksamhetens inriktning till de övergripande prioriteringar som anges för den tekniska forsk­ningen och utvecklingen och för att skapa större samband och rörlig­het mellan de olika forskning;smiljöerna, inte minst universiteten och högskolorna.

 Insatser genomförs som syftar till att underlätta små och medelstora

företags deltagande i forskninj- och utbildningsaktiviteter.

Företagens utveckling är också beroende av ett väl fungerande arbets­liv. Inom arbetslivsforskningen behandlas frågor om organisation, sys­tem och teknik såväl inom universitet och högskolor som vid särskilda forskningsinstitut.

Vårt land har möjligheter att ligga långt framme vad gäller att forma tekniksystem och organisation till alt ge hög effektivitet i ett väl funge­rande samspel. Detta kunnande borde kunna omsättas i export av pro­dukter, system och tjänster på en internationell marknad.

Några aspekter som är viktiga för näringslivets utveciding och kon­kurrenskraft på både kort och lång sikt belyses i den del av arbetslivs­forskningen som tar sin utgångspunkt i den enskilda människans behov av ett riskfritt och utvecklande arbete med möjlighet för henne att an­vända och vidareutveckla sin kompetens.

Det är i stor utsträckning fråg;a om att organisera arbetet på ett riktigt sätt. Många utvecklingsprojekt och försöksverksamheter, bland annat med stöd från Arbetsmiljöfonden och Arbetslivsfonden, ger exempel på att organisationsförändringar för en bättre arbetsmiljö i vid mening ock­så leder till en mer effektivt bedriven verksamhet.

Teknikfrågorna är av särskilt intresse i arbetslivsforskningen. Många studier visar att avancerad teknik inte räcker i sig. Betydelsefullt är ock­så hur den används, hur den anpassas till människan och hur samspelet

68

mellan teknik och organisation utformas. Dessa aspekter blir viktigare     Prop. 1992/93:170 eftersom tekniken alltmer införs som hela system, ofla baserade på avancerad informationsteknologi, och inte i form av enskilda kompo­nenter.

De komplexa systemen aktualiserar också säkerhetsfrågorna. Dessa berör inte bara risker för människan utan också för den yttre miljön och är vidare kopplade till säkerhet och kvalitet i produktionen.

Näringslivet får ett allt större innehåll av tjänsteproduktion, i renodla­de tjänsteföretag eller integrerat i industriföretag. Tjänstefrågorna har i ökande grad uppmärksammats inom arbetslivsforskningen. Även inom tjänsteområdet finns ett viktigt samspel mellan människans utvecklings­möjligheter, arbetsorganisationens utformning och effektiviteten i arbe­tet.

1.15 Forskning för transporter och kommunikation

Regeringens förslag på kommunikationsområdet innebär en kraftig för­stärkning av den övergripande forskningen och en ändrad resurs- och ansvarsfördelning mellan forskningsfinansierande och forskningsutfö­rande myndigheter inom Kommunikationsdepartementets verksamhets­område. Avsikten är att skapa ett bättre forskningsbaserat underlag för utvecklingen inom kommunikationsområdet och att förbättra forsk­ningens kvalitet bl.a. genom en friare användning av resurserna.

En viktig utgångspunkt för forskningspolitiken inom kommunika­tionssektorn är de mål för trafik- och telepolitiken som har fastställts av riksdagen.

Det Övergripande målet för trafikpolitiken är att erbjuda medborgar­na och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Telepolitikens mål är att ge hushåll, företag och myndigheter tillgång lill ett telesystem som bidrar till ett effektivt resursutnyttjande i samhället som helhet. En god grundläggande postservice skall ges till så­väl stora som små kunder i hela landet. Kraven på etl vetenskapsbaserat underlag för kommunikationspolitiken skärps, både med anledning av förändringar i omvärlden och till följd av de övergripande ambitioner­na för samhällsutvecklingen. Viktiga faktorer som påverkar behovet av övergripande forskning är bl.a.:

kraven på utbyggnad och modernisering av infrastrukturen som en viktig faktor för att åstadkomma ökad tillväxt och produktivitet,

miljö- och naturresursproblemens ökande tyngd vid avvägningar som gäller transportsystemets utformning,

affärsverkens förändrade förutsättningar,

förändringar i Sveriges relationer med omvärlden,

den snabba utvecklingen inom tele- och informationsteknologiområ­det,

trafikolyckorna som utgör ett betydande hälsoproblem,

69

Sveriges geografiska läge och landets närings- och ortsstruktur som     Prop. 1992/93:170

medför stora kommunikationsbehov.

Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslagsramen för över­gripande forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom kommunikationsområdet höjs kraftigt.

Statens övergripande ansvar för kommunikationsforskning måste skil­jas från det ansvar som staten kan ha som producent och förvaltare av trafikanläggningar och som ägare av företag med verksamhet inom kommunikationssektorn. Affärsverkens FoU och den FoU som betingas av förvaltningsmyndigheternas behov av egenutveckling bör därför i fortsättningen inte räknas in i statens övergripande ansvar för kommu­nikationsforskningen.

Sektorsforskningen på kommunikationsområdet bör avse alla former av kommunikationer. Sektorsforskningen inom transport-, post- och telekommunikationsområdet bör därför samordnas.

För att effektivisera forskningen, skapa bättre överblick och underlät­ta samordningen bör en klarare rollfördelning eftersträvas inom den övergripande kommunikationsforskningen. Beställar-, utförar- och an­vändarrollema bör så långt möjligt renodlas. Utvärderingen av forsk­ningens vetenskapliga kvalitet och betydelse bör förbättras.

Regeringen föreslår att Transportforskningsberedningen (TFB) skall stärkas och utvecklas som beställare av övergripande kommunikations­forskning och att myndigheterna skall ges bättre förutsättningar att leva upp till sin samordningsroll. Banverket och Vägverket skall ha ansvaret för samhällsmotiverad tillämpad forskning inom sina respeklive verk­samhetsområden. Ansvaret för all övrig övergripande kommunikations­forskning samlas till TFB. Beredningen ges vidare ett mer entydigt an­svar för att dokumentera och sprida information om forskning.

Som ett led i denna omstrukturering av forskningsorganisationen fö­reslår regeringen att en betydande del av anslagen till Slatens väg- och trafikinstitut (VTI) för s.k. egen FoU förs över till TFB. Härigenom ska­pas förutsättningar för en friare användning av resurserna för övergri­pande kommunikationsforskning. Regeringens förslag innebär att TFB även därutöver tillförs betydande resurser. Regeringen föreslår också vissa förändringar när det gäller TFB:s organisation och arbetssätt.

Regeringen anser att VTI har en viktig uppgift att fylla i svensk trans­portforskning. VTI bör dock i största möjliga utsträckning renodlas till ett institut för tillämpad ttansportforskning. VTI:s ansvar för alt utarbe­ta prognoser för trafikutvecklingen samt planeringsmodeller och sam­häUsekonomiska bedömningar rörande utvecklingen av transportsyste­met bör därför enligt regeringens mening överföras till en särskild dele­gation.

1.16 Forskning för försvarets utveckling

Liksom i de flesta större västländer svarar i Sverige försvarssektorn för en relativt stor andel av forskningen och utvecklingen av försvarsmale-

70

riel vid systemsammanhållande industrier. Eftersom staten utgör enda Prop. 1992/93:170 inhemska kund och dessutom noga reglerar exportmöjligheterna har det varit naturligt att staten och inte industrin svarat för investeringsme­del och risktagande när det gäller utveckling av nya produkter. Inom de flesta andra samhällssektorer svarar industrin själv för sina utvecklings­projekt och får sina kostnader täckta genom ett högre pris på produk­ten.

Ytterligare ett motiv för försvarssektorns satsningar står att finna i den krigshistoriska erfarenheten att förmågan att tillgodogöra sig ny teknik och att tekniskt utnyttja den ofta har varit av avgörande betydelse. För att försvaret skall bli effektivt är det nödvändigt att det ligger på tekno­logisk framkant.

De satsningar som gjorts har bl.a. medfört att det svenska försvaret inom flertalet områden kunnat försörjas med materiel som utvecklats och tillverkats vid svensk industri och som håller god internationell standard kvalitets- och funktionsmässigt. Det gäller t.ex. högteknologis­ka och kvalificerade system såsom stridsflygplan, ubåtar, spanings- och stridsledningssystem samt robotar.

Grunden för att detta kunnat genomföras utgörs av ett väl utvecklat samarbete mellan beställare, forskningsorgan och industri. Försvarssek­tom har själv svarat för dunensionering och inriktning av försvarsforsk­ningen och för att ta tillvara dess resultat och utnyttja de kunskaper som den ger.

Erfarenheterna är således goda av det nära samarbetet mellan forsk­ning och industri inom försvarssektorn. Samarbetet har givetvis också gyimats av statens starka ställning som beställare. Regeringen föreslår nu vissa förändringar i fråga om forskning och teknikutveckling inom totalförsvaret i syfte att ge ökat ansvar åt de centrala myndigheterna inom totalförsvarets militära och civila delar. Det är väsentligt att den materiella förnyelse på kvantitetens bekostnad, som nu inletts, genom­förs på ett effektivt sätt. Det är likaså viktigt att en kunskapsbas skapas för en fortgående prövning i det nya säkerhetspolitiska läget av försva­rets roller, uppgifter, inriktning och utrustning. Det är också väsentligt att det inom försvarsforskningens ram bedrivs forskning och utveck­lingsarbete som syftar till att minska samhällets sårbarhet i händelse av internationella konflikter. Det innefattar forskning för att stärka total­försvarets civila del.

Under senare år har de tekniska lösningar som används i försvarstill-lämpningar kommit att bli gemensamma eller liknande vad som an­vänds civilt. Det gäller t.ex. elektronik, informationsteknik, materialtek­nik och flygteknik. Inom industrin tar sig detta uttryck i att ett visst fö­retag kan utnyttja sin tekniska bas för både militära och civila produk­ter. Det är mot denna bakgrund angeläget att försvarssektorn utökar si­na kontakter med civil forskning och utveckling så att ett ömsesidigt kunskapsutbyte stimuleras. För att främja en sådan utveckling föreslår regeringen att ett nationellt program för flygteknisk forskning tillskapas, gemensamt för militära och civila tillämpningar, under förutsättning att

71

industrin är villig att medverka i lika slor utsträckning. Vidare föreslår Prop. 1992/93:170 regeringen att ett nytt anslag för strategisk försvarsforskning inrättas med syfte att i samverkan mellan universitet och högskolor och för­svarssektorn bedriva forskning inom områden som kan få stor betydelse för totalförsvaret. Anslaget bör disponeras av en nämnd under regering­en (Försvarsdepartementet).

De förändringar av försvarsforskningen som regeringen föreslår i före­liggande proposition är betydelsefulla. Det är viktigt alt en utveckling och anpassning av forskningen ständigt sker. Regeringen avser, i syfte att erhålla bästa möjliga resultat av insatta medel, att i den uppföljande forskningsproposition som planeras till 1994 återkomma till frågan om hur verksamheter utanför försvaret skall kunna dra ökad nytta av den forskning som finansieras inom försvarets ram.

1.17 Forskning om kultur

Kunskap om kultur är en grund för ett vitalt kulturliv och ett livskraf­tigt kulturarv. Därför är forskning viktigt för kulturpolitken. Kultur­områdets myndigheter och instititutioner har ansvar för att fånga upp den kunskap om vår kultur som är resultatet av fri forskning vid uni­versitet och högskolor. De skall se till att denna kunskap förs in i verk­samheten och får prägla dess värderingar och inriktning.

Regeringen har vid utformningen av forskningspolitiken fäst stort av­seende vid att det finns ett väl fungerande samspel mellan den inomve­tenskapliga genererade satsningen och den riktade kunskapsförsörjning som kulturområdets myndigheter har ansvar för. Det är i detta sam­manhang betydelsefullt att den kulturvetenskapliga forskningen ges för­stärkta resurser.

Regeringen föreslår att de sektorsansvariga kulturmyndigheternas möjligheter att uppträda som kvalificerade beställare av den forskning som behövs för att utveckla verksamheterna stärks. Anslaget för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom kulturområdet föreslås därför uppräknat med 3,3 miljoner kronor, innebärande ökade resurser till Riksantikvarieämbetet, Riksarkivet och Statens kulturråd. Museer­nas ansvarsroll i forskningen bör preciseras i en särskild utredning.

Grundforskning om massmedier finns inom den vanliga forsknings­strukturen dvs. universitet, högskolor och forskningsråd. Såväl me­diebranscherna som offentliga myndigheter har emellertid behov av att kunna fungera bättre som kvalificerade beställare av forskning om massmedier. Regeringen föreslår därför att en översyn görs av formerna för en massmedieforskning som baseras på mediesektorns behov.

Forskningen om intemationell migration och etniska relationer har under senare år bedrivits i en ökande omfattning. Från att främst ha va­rit inriktad på efterkrigstidens invandring till Sverige och invandrarnas integration i det svenska samhäUet har den internationella migrationen, dess orsaker och konsekvenser samt etniska konflikter ägnats allt större intresse.

72

Kunskapsbehovet inom det invandrar- och migrationspolitiska områ- Prop. 1992/93:170 del kommer framgent att vara stort. Del ökade invandringstryckel på Västeuropa, ställer t.ex. krav på kunskaper om hur denna invandring kan mötas och på vilket säll flykting/migrations- och biståndspoUtiska åtgärder kan användas för att undanröja orsakerna till påtvingad migra­tion. Vidare behövs kunskaper om invandrarnas integration i det svens­ka samhället och om hur denna kan förbättras liksom om de etniska re­lationerna.

Inom kvinno- och jämställdhetsforskningen har nya frågeställningar, teorier och metoder utvecklats. Kvinnors speciella livsvillkor i.samhäl­let har lyfts fram. Benämningen kvinnoforskning har uppstått genom att det i huvudsak varit kvinnor och kvinnors kunskaper som bidragit till utvecklingen av nya forskningsperspektiv. Regeringen anser att slor uppmärksamhet bör ägnas åt denna forskning.

1.18 Fortsatta åtgärder

De resursförstärkningar och strukturella förändringar som presenteras i derma proposition och i propositionen om forskning med löntagar­fondsmedel (prop. 1992/93:171) innebär en väsentiig stimulans till för­nyelse och ökad kvalitet inom det svenska forskningssystemet. Det är viktigt att dessa förslag följs upp med insatser som ligger i linje med den nu presenterade forskningspolitiken.

Vissa förslag kommer att presenteras i en uppföljande proposition om svensk forsknings fortsatta utveckling som regeringen avser att lägga fram nästa år. Vissa andra förslag kommer att beredas med sikte på näs­ta forskningsproposition om tre år.

Regeringen föreslår i nu föreliggande proposition en fortsatt satsning på fysikforskning, bl.a. i form av ett fysikcentrum i Stockholm. NFR har samtidigt genomfört en utvärdering av all fysikforskning i landet.

I anslutning till detta har frågan väckts om det inle vore rimligt all profilera de olika institutionerna hårdare. Regeringen avser all engagera berörda instanser för att ytterligare belysa denna fråga med sikte på en redovisning i den uppföljande forskningspropositionen 1994.

Försvarsforskningen genomgår för närvarande en omfattande och bety­delsefull omstrukturering. Som regeringen på annan plats i denna pro­position framhållit är de förändringar av försvarsforskningen som nu föreslås betydelsefuUa. Del är viktigt att en utveckling och anpassning av forskningen ständigt sker. Regeringen avser, i syfte att erhålla bästa möjliga resultat av insatta medel, att i den uppföljande forskningspropo­sition återkomma till frågan om hur verksamheter utanför försvaret skall kunna dra ökad nytta av den forskning som finansieras inom för­svarets ram.

En utvärdering av SAREC bör genomföras. Den senaste utvärderingen av u-landsforskningen genomfördes för relativt lång tid sedan, varför det är naturligt att nu genomföra en ny studie. Utvärderingen bör avse den u-landsforskning som bedrivs i Sverige samt sådan forskning som

73

bedrivs under väsentlig medverkan av svenska vetenskapliga institutio-     Prop. 1992/93:170 ner eller forskare. Det är regeringens förhoppning att resultatet skall kunna redovisas i den nyss nämnda uppföljningspropositionen.

En annan betydelsefull fråga gäller sektorsorganens sammansättning.

Det har stort värde att offentliga myndigheter genom stöd till forsk­ning söker få viktiga aspekter av sina respektive verksamhetsfält veten­skapligt belysta. Ifrågasättas kan emellertid om alla sektorsforskningsor­gan är så sammansatta och fungerar på ett sådant sätt att bästa kvalitet i forskningen alltid främjas.

Även om sektorsforskningen ofta betecknas som "uppdragsforskning" handlar den i praktiken ofta om ett möte mellan inomvetenskapliga och sektorsorienterade kunskapsintressen. Kvalitetsfrågor, jämte frågor om forskningens betydelse för sektorn, är väsentliga för den typ av forskning som sektorsorganen finansierar.

Dessa frågor har fått olika lösningar. Regeringen vill gärna framhålla de socialvetenskapliga och skogs- och jordbruksvetenskapliga forsk­ningsområdens sammansättning och arbetsformer som eftersträvansvär­da. Statens naturvårdsverk har inom sin samlade uppgift, som innefattar såväl renodlade myndighetsuppgifter som att vara expertorgan åt reger­ingen, skapat en särskild forskningsnämnd som ansvarar för kvalitets­granskning.

Regeringen anser att en utveckling av sektorsorganens verksamhets­former bör ske enligt någon av de huvudmodeller som nu refererats. Regeringen avser att återkomma till denna fråga i den uppföljande forskningspropositionen.

Till slut vill regeringen aktualisera möjligheten att föra över en del av de fasta anslag till forskning som i dag går till vissa institut och myndig­heter till en annan finansieringsform som vidgar möjligheterna för na­tionell konkurrens. Tanken bakom detta är att även fortsättningsvis öronmärka medlen för det ursprungliga syftet, men att öppna resurser­na för konkurrens även från andra utförare av forskning.

Vikten av att en sådan konkurrens stimuleras kan illustreras med de goda erfarenheter som motsvarande arrangemang har för kvaliteten inom den forskning som bedrivs vid universiteten och högskolorna. Andelen konkurrensutsatta medlel ligger på mellan 45 och 60% för alla fakultetsområden, utom det humanistiska.

På detta sätt skulle ett kvalitetsutvecklande moment kunna introduce­ras. Självfallet skulle också den ursprungliga forskningsutföraren ha rätt att konkurrera om medlen hos ifrågavarande finansieringsorgan.

Regeringen avser att återkomma också till denna fråga i den uppföl­jande forskningspropositionen nästa år.

74

2  Justitiedepartementets verksamhetsområde

2.1 Inledning

Både lagstiftaren och de rättstillämpande myndighetema har ett stort intresse av en väl fimgerande juridisk forskning. Samarbetet inom Europa kommer i framtiden att ställa stora krav på den svenska rättsordningen, vilket även medför nya uppgifter för den rättsvetenskapliga forskningen. Regeringen föreslår därför en betydande satsning på detta område. Förslaget redovisas närmare under avsnittet om Utbildnings­departementets verksamhetsområde. Av stor vikt för arbetet inom Justitiedepartementets område är vidare all den forskning som bedrivs om brott, brottslingar, brottsoffer och brottsförebyggande åtgärder.

Alltsedan Brottsförebyggande rådets (BRÅ) tillkomst år 1974 har kriminologisk FoU utförts vid rådet eller med ekonomiskt stöd därifrån. Av det forsknings- och utredningsarbete som bedrivs inom andra myndigheter som sorterar under Justitiedepartementet bör särskilt nämnas det som utförs av Rikspolisstyrelsens forskningsenhet.

Under Justitiedepartementets huvudtitel redovisas även Stiftelsen Institutet för Framtidsstudier, som bedriver framtidsstudier samt långsiktig analys och därmed sanunanhängande verksamhet för att stimulera en öppen diskussion om framtida möjligheter och hot i samhället.

Sammanfattning i tusentals kronor.

Prop.1992/93:170 Avsnitt 2 Justitiedep.

Anvisat

Förslag

Förändring

Förändring Förändring

1992/93

1993/94

1993/94

1994/95      1995/96

Brollsförebyggande rådet    19184

20516

-1-1332

-1500        -2500

Inst. för Framtidsstudier    12432

11636

-796

För att stärka den khminalvetenskapliga forskningen föreslår regeringen att 2,75 miljoner kronor tillförs den kriminalvetenskapliga forskningen vid universitet och högskolor genom omprioriteringar inom Justitie­departementets ansvarsområde samt att 4 miljoner kronor under tre år förs över från sektorsorganet BRÅ till Humani sti sk-samhäl I svetenskapl iga forskningsrådet (HSFR) för stöd till kriminalvetenskaplig forskning.

2.2 Kriminologisk och kriminalpolitisk forskning

F.d. statssekreteraren, docenten Ola[REDACTED_EFTERNAMN], har på regeringens uppdrag sett över hur resursema för kriminologisk forskning bäst kan utnyttjas för en verksamhet av hög kvalitet och samhällsrelevans.

I betänkandet (SOU 1992:80) Kriminologisk och kriminalpolitisk forskning har utredaren kartlagt den forskning och utredningsverksamhet som bedrivs inom universitet och högskolor och vid de s.k. sektors-

75

myndighetema, liksom hur denna verksamhet finansieras. Enligt hans    Prop. 1992/93:170 uppfattning bör resursema lämpligen fördelas så att hälften läggs på    Avsnitt 2 grundläggande forskning inom universitet och högskolor och hälften på    Justitiedep. tillämpad forskning och på utvecklingsarbete vid sektorsorganen.

Vid en hearing som hållits fick betänkandet överlag ett mycket positivt mottagande. En redogörelse för de synpunkter som då framfördes liksom de skriftliga yttranden som senare inkonunit firms tillgänglig på Justitie­departementet (dm 92-3491).

Utredaren har lämnat ett flertal förslag för att stärka den kriminologiska och kriminalpolitiska forskningen. Han har bl.a. föreslagit att den kriminologiska institutionen vid Universitetet i Stockholm skall förstärkas genom att det iiu'ättas en professur i kriminalpolitik och anknytande tjänster. Han har också föreslagit att det skapas ett kriminalvetenskapligt nätverk vid Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], där forskare inom olika ämnen av kriminalvetenskapligt intresse slcall kunna samarbeta.

Bland utredarens övriga förslag kan nämnas inrättande av en professur med anknytning till longitudinell forskning under beteckningen professur i kriminalpsykologi, en professur i rättspsykologi med inriktning på vittnespsykologi samt ytterligare en forskartjänst i anslutning till Rättsmedicinalverkets centrala arkiv, vilket innehåller rättspsykiatriska utlåtanden och uppföljande domar. Utredaren har också förordat att man skall utreda en central funktion för att främja den kriminalvetenskapliga FoU-verksamheten, att det skall ske en utvärdering av verksamhetens vetenskapliga kvalitet och samtiällsrelevans samt att det skall utses en särskild kontakt- och förhandlingsperson med uppgift att se till att frågor om kriminalvetenskaplig FoU tas upp till diskussion med universitet, högskolor, forskningsråd, etc.

Regeringen anser att tyngdpunkten och därmed resurseraa vad avser grundforskningen bör koncentreras till universitet och högskolon Ekonomiska förutsättningar bör därför ges till Universitetet i Stockholm i sådan omfattning att högre forskartjänster kan inrättas i kriminal­vetenskaplig forskning. Även Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] bör ges resurser för utveckling av kriminalvetenskaplig forskning. För att ge den samlade forskningen på det kriminalvetenskapliga området bättre förutsättningar att utvecklas på ett positivt sätt bör vidare en del av BRÅ:s resurser under en treårsperiod förs över till Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR) för stöd till kriminalvetenskaplig forskning.

2.3 Brottsförebyggande rådet (BRÅ)

När Brottsförebyggande rådet iiu-ättades år 1974 var avsikten att det

skulle fungera som ett samordnande aktions- och informationsorgan, men

redan från början har där även bedrivits en omfattande forskning. Enligt

den nu gällande instruktionen skall BRA främja brottsförebyggande

insatser inom olika onuåden aiv samhällsverksamheten och samordna

samhällets och enskildas insatser mot brott. Det kan sägas att BRÅ för

närvarande har fyra huvuduppgifter: samverkan, utredning och

utvärdering, forskning samt information.

'"

I ledningen för BRÅ fiims en överdirektör, som också ingår i rådets    Prop. 1992/93:170 styrelse tiUsanunans med åtta andra ledamöter. Tre byråchefer har    Avsnitt 2 ansvaret för forskning, utredning respektive information.  Rådet har    Justitiedep. vidare en samverkansdelegation som skall behandla frågor om brotts­förebyggande verksamhet, vilka är mer omfattande eller berör mer än en myndighet. BRÅ har också en vetenskaplig delegation som skall behandla frågor om metodik och vetenskaplig inriktning i nya forsknings- och utredningsprojekt, etik i projektarbeten, utvärdering samt bidrag till enskilda för forskning och utredning. Delegationens arbete har främst koncentrerats till den sista uppgiften.  BRA:s informationsdelegation bereder de informationsfrågor som berör flera myndigheter, utvärdering av informationsprojekt samt samarbete med utomstående intressenter.

Forskningen vid BRÅ har under senare år primärt inriktats på att ge underlag föf kriminalpolitiska problemlösningar och brottsförebyggande reformer. En betydande del av denna verksamhet föranleds av regerings-och riksdagsbeslut. Av stor vikt för inriktningen är de prioriteringar som bl.a. framgår av budgetpropositionen.

I betänkandet om kriminologisk och kriminalpolitisk forskning har utredaren föreslagit att BRÅ:s samverkansdelegation skall förstärkas genom att den får en egen budget och en fast arbetande sekreterare. Utredaren har också föreslagit att BRÅ:s vetenskapliga delegation skall ersättas av en vetenskaplig nämnd med företrädare för olika änmes-områden som har betydelse för rådets verksamhet. Avsikten är att denna nämnd även skall bli centrum i ett kriminalvetenskapligt nätverk.

Regeringen anser att BRÅ bör utvecklas till ett kvalificerat expertorgan i kriminalpolitiska frågor under regeringen. Det iimebär att BRÅ får en delvis ny roll i fråga om utvecklingsarbete, utvärdering och tillämpad forskning. Samtidigt bör uppbyggnaden av den kriminalvetenskapliga forskningen vid universiteten intensifieras.

Förutom att BRA i sin framtida roll skall fokusera på utveckling och utvärdering inom det kriminalpolitiska fältet skall rådet även i fort­sättningen sammanställa och förmedla för rådets verksamhetsområde relevant information om kriminalvetenskaplig forskning till myndigheter, andra organisationer och enskilda. Det är därför viktigt att rådet noggrant följer den forskning som sker inom universitet och högskolor och vid andra sektorsorgan. En annan än mer betydelsefull uppgift i framtiden är att under regeringen ansvara för övergripande utredningar och analyser av samhällets samlade insatser inom det kriminalpolitiska fältet och därigenom ge underlag för statsmakteraas kriminalpolitiska åtgärder.

Huvudansvaret för det praktiska brottsförebyggande arbetet ligger på

andra myndigheter än BRÅ, i huvudsak på polisen. Det är därför

naturligt att polisen i framtiden även tar ett större ansvar för

samordningen av de brottsförebyggande åtgärderaa. Mot deima bakgrund

finns det inte längre samma behov av att BRA har en fest organisation

i form av en särskild samverkansdelegation, varför denna bör awecklas.

Den nära samverkan med polisen och andra myndigheter, som BRÅ även

i fortsättningen skall sträva efter, kan inordnas i verksamheten pä annat

sätt. Däremot ansluter sig regeringen till utredarens förslag om att BRÅ:s

'

vetenskapliga delegation skall ersättas av en vetenskaplig nämnd.  I    Prop. 1992/93:170 BRÅ:s framtida roll är det värdefiiUt att det finns tillgång till veten-    Avsnitt 2 skaplig kompetens inom den förslagna nämnden. Denna nämnd kan också    Justitiedep. fungera som en förbindelselänk med forskningen inom universiteten och högskoloraa. I och med att HSFR erhåller medel för stöd till kriminal­vetenskaplig forskning fiims inte längre behov av att dela ut bidrag till kriminologisk forskning genom BRA:s försorg.

2.4   Rikspolisstyrelsens forskningsenhet

Rikspolisstyrelsens forskningsenhet, som är placerad vid polishögskolan, består för närvarande av en professor och ytterligare tio personer.

I sitt betänkande anger utredaren att han har övervägt att föreslä att professuren för polisforskning skall föras över till Universitetet i Stockholm, men att han har stannat för att inte lämna något förslag i denna del, bl.a. med hänsyn till att det vid universiteten bedrivs grandläggande forskning median Rikspolisstyrelsens forskningsenhet företrädesvis har bedrivit tillämpad forskning och utvecklingsverksamhet. En ändring av professurens placering förutsätter att man samtidigt tar ställning till hur man skall tillgodose den sektoriellt inriktade FoU-verksamheten.

Verksamheten har ännu inte funnit sin form och det är för närvarande svårt att överblicka konsekvenseraa av att göra en överflyttning. Ytterligare ett skäl att dröja är att polishögskolans framtida uppgifter och roll är föremål för särskilda överväganden inom ramen för en översyn av Rikspolisstyrelsen. Regeringen avser därför att ta upp denna fråga vid ett senare tillfälle.

2.5   Övriga myndigheter

Vid Kriminalvårdsstyrelsen finns en forskningsgrapp om tre personer som huvudsakligen är inriktad på inomverksuppgifter: utvärdering, verksamhetsuppföljning och resultatanalys. Den skall också följa forskningen på området och till organisationen förmedla resultat och erfarenheter som är relevanta för verksamheten.

Vid Statens kriminaltekniska laboratorium (SKL) utförs laboratorie­undersökningar med anledning av misstanke om brott. SKL skall också bedriva kriminalteknisk forskning samt samla, bearbeta och publicera materialet.

78

2.6 Anslagsfrågor

Prop. 1992/93:170

Avsnitt 2 I prop.  1992/93:100 bil. 3 har regeringen föreslagit riksdagen att, i    Justitiedep. avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1993/94 under angivna anslagsrabriker beräkna följande belopp.

A 4. Framtidsstudier, långsiktig analys m.m.

12 432 (XX) kr

G 5. Brottsförebyggande rådet: Förvaltningskostnader 14 361 000 kr

G 6. Brottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader

4 823 000 lo-

Regeringen tar nu upp dessa frågor. 

Andra huvudtiteln A. Justitiedepartementet m.m. A 4. Framtidsstudier, långsiktig analys m.m.

1991/92 Utgift

12 432 000

Reservatton -

1992/93 Anslag

12 432 000

1993/94 Förslag

11 636 000

Från anslaget betalas bidrag till den verksamhet som bedrivs av Stiftelsen Institutet för framtidsstudier. Stiftelsen, vars styrelse utses av regeringen, skall enligt sina stadgar i egen regi eller i samarbete med andra bedriva framtidsstudier samt långsiktig analys och därmed sammanhängande verksamhet för att stimulera till en öppen och bred diskussion om samhällsutvecklingen.

Institutet gnmdades år 1987 bl.a. på grandval av en utvärdering av dåvarande Sekretariatet för framtidsstudier. Utvärderingen tog festa bl.a. på interaationella erferenheter. Slutsatserna var att det fkims aidedning att metodologiskt förstärka den vetenskapliga profilen och den utåtriktade verksamheten.

Genom bildandet av stiftelsen fick verksamheten en från regeringen mer fristående ställning. Kravet på förankring i den politiska besluts­processen ansågs uppfyllt i och med att regeringen utsåg styrelsen.

För närvarande bedriver institutet projekt inom områdena Miljö och hälsa. Svenskt arbete och liv samt Interaationell och global utveckling. Som exempel på konkreta projekt kan nämnas Biosamhället, De nya nätverkens samhälle och Sverige i nätverkens Europa.

En verksainhet av detta slag bör kontinuerligt prövas vad gäller mål, inriktning och metoder. Det har nu gått fem år sedan institutet bildades. Regeringen anser därför att det finns skäl att pröva dels i vilken utsträckning de ursprangliga målen har uppfyllts, dels om det finns anledning att gä vidare när det gäller att närma institutets villkor till de som gäller för forskning i övrigt.

Basen för dessa överväganden bör vara en utvärdering, där institutets verksamhet prövas i interaationell belysning. En sådan prövning bör

innefetta den organisattiriska uppbyggnaden och graden av oberoende    Prop. 1992/93:170 gentemot regeringen i syfte att förena behovet av långsiktighet i all    Avsnitt 2 forskning med kravet på relevans i förhållande till samhällsutvecklingen    Justitiedep. och de centrala frågoraa i samhällsdebatten.

Vidare bör prövningen också innefetta verksamhetens kvalitet i svensk och interaationell jämförelse samt i vilken utsträckning institutets verksamhet kompletterar övrig forskning.

Utvärderingens resultat skall föreligga under år 1993 och tillsammans med eventuella förslag till förändringar tas upp i samband med den uppföljning av forskningspropositionen som regeringen avser att presentera för riksdagen i fébnuiri 1994.

Anslaget för budgetåret 1993/94 bör vara 11 636 000 kronor. Detta är en reducering med cirka 6 procent i förhållande till anslaget för iimevarande budgetår.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen till Framtidsstudier, långsiktig analys m.m. för budgetåret

1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 11 636 000 kr.

G. Övriga myndigheter

G 5. Brottsförebyggande rådet

1993/94 Nytt anslag (förslag)

20 516 000

Under anslaget har beräknats medel för personalkostnader, övriga förvaltningskostnader, lokalkostnader, kostnader för forskning, utrednings- och utvecklingsarbete samt för informationsverksamhet.

Brottsförebyggande rädet

BRÅ har i den fördjupade anslaigsframställningen lämnat en redogörelse för rådets verksamhet under de senaste åren, av vilken framgår bl.a. följande. Sedan år 1989 har vid BRÅ drivits ett fyrtiotal projekt. Man har prioriterat bl.a. lokala åtgärder mot brott, våldsbrott, uivandrare och brott, ekonomisk brottslighet, utvärderingar/kriminalpolitik och narkotika. Under samma tid har BRÅ givit ut ett trettiotal svenska och fem engelska publikationer. BRÅ arbetar med att bygga upp en egen databas som skall innehålla bibliografiska litteraturreferenser på området. BRÅ:s inter­nationella kontakter har breddats. Anställda vid BRÅ har bl.a. biträtt i flera statliga utredningar samt föreläst vid universitet, organisationer och myndigheter. BRÅ har vidare anordnat studiebesök, konferenser och seminarier.

Även om det är mycket svårt att bedöma betydelsen av forsknings­resultat annat än i ett längre perspektiv, anser BRÅ att myndigheten är

liten men produktiv samt att verksamheten är relevant för sektora och håller en hög kvalitet.

BRÅ föreslår att anslaget räknas upp med 1 miljon kronor årligen under den kommande treårsperioden 1993/94 - 1995/96 för att verksamheten skall kunna bedrivas med bibehållen ambitionsnivå och utrymme kunna ges för de ökade krav som ställs på verksainheten.

Reringens överväganden

Prop.1992/93:170 Avsnitt 2 Justitiedep.

Övergripande mäl: BRÅ skall utvecklas till ett kvalificerat expertorgan som skall arbeta med utveckling, utvärdering, tillämpad  forskning och infonnation inom det kriminalpolitiska området.

Resurser: Ramanslag 1993/94 20 516 000 kr

Planeringsram:

1993/94

20 516 000 kr

1994/95

19 016 000 kr

1995/96

16 516 000 kr

Som framgår av vad som anförts ovan under avsnitt 2.3 anser regeringen att BRA successivt skall utvecklas till ett kvalificerat expertorgan med uppgift att arbeta med utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information på det kriminalpolitiska området. Under den kommande treårsperioden bör resurser omfördelas för att förstärka universitets­forskningen. Regeringen föreslår därför att BRA:s anslag för 1994/95 minskas med 1 5(X) (KX) kr och att anslaget för 1995/96 minskas med ytterligare 2 500 000 kr. Avsikten är att dessa medel skall föras över till Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR) för att användas för stöd till kriminalvetenskaplig forskning. BRÅ:s bidrags­verksamhet skall awecklas.

Planeringsramen för perioden 1993/94 - 1995/96 har mot denna bakgrand beräknats till 20 516 000 kr för 1993/94, 19 016 000 kr för 1994/95 och 16 516 000 kr för 1995/96.

BRÅ har hittills filldelats medel för förvaltningskostnader över ett förslagsanslag och medel för utvecklingskostnader över ett reservations­anslag. Enligt regeringens mening bör BRA tilldelas en treårig budgetram. Medlen bör tilldelas över ett ramanslag som omfettar all verksainhet vid rådet. Genom att de två tidigare anslagen ersätts av ett enda får BRÅ möjlighet att använda sina resurser på ett mera flexibelt sätt. Liksom för alla myndigheter gäller att BRÅ måste sträva efter att effektivisera och rationalisera verksamheten.

Chefen för Finansdepartementet har i prop. 1992/93:100 bil. 1 redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statliga medelsflöden

81

6 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

samt presenterat den modell  som bör tillämpas.   BRÅ bör fr.o.m.    Prop. 1992/93:170 budgetåret 1993/94 tillämpa denna modell. BRÅ bör därför tilldelas ett    Avsnitt 2 räntekonto med kredit i Riksgäldskontoret och medlen under anslaget    Justitiedep. Brottsförebyggande rådet föras fill detta konto.

Anslaget till BRÅ har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån på löne­kostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i Riksgäldskontoret samt de nya principema för budgetering av anslagen. Riktlinjeraa för dessa förändringar har redovisats i prop. 1992/93:100 bil. 1, avsmtt 2.2. Det belopp, som kommer att ställas till BRÅ:s disposition, kommer att slutligt festställas enligt de redovisade riktlinjeraa och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

godkänner den angivna inriktningen av Brottsförebyggande rådets verksamhet

2.

till Brottsförebyggande rådet för budgetåret   1993/94 anvisar ett ramanslag på 20 516 000 kr.

82

3 Utrikesdepartementets verksamhetsområde

Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning samt u-landsforskning är cen­trala områden ur utrikespolitisk synpunkt. Även den forskning som är av betydelse för våra ekonomiska relationer med omvärlden spelar en stor roll. I dessa sammanhang är forskning med inriktning på Sveriges europeiska närområde av särskild betydelse. Också EG:s forskningspro­gram är av stort intresse för Sverige.

Långsiktig forskning på det utrikes- och säkerhetspolitiska området stöds genom anslag till Stockholms internationella fredsforskningsinsti­tut (SIPRI) och Utrikespolitiska Institutet (UI). Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning stöds via Försvarets forsk­ningsanstalt (FOA).

Hittills har även en del av anslaget Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiska området disponerats för forsk­ningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse.

Stiftelsen Östekonomiska Institutet erhåller bidrag för forskning moti­verad från utrikeshandelssynpunkt. Den biståndsmotiverade forskning­en uppgår budgetåret 1992/93 till ca 456 miljoner kronor och finansie­ras över biståndsbudgeten.

I nedanstående tabell sammanfattas de anslag inom Utrikesdeparte­mentets verksamhetsområde, som tas upp i detta avsnitt.

Prop. 1992/93:170 Utrikesdep.

Tkr

Anvisat 92/93

Förslag 93/94

Beräknat 94/95

Beräknat 95/96

Stiftelsen Öst­ekonomiska Institutet

2 250

2 250

Stockholms interna-tioaella fredsforsk­ningsinstitut (SIPRI)

21310

21810

of

of

Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning

15 840

10 205

of

of

Utrikespolitiska Institutet

10 028 1

10 028 1

of

of

Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse

1 860

3 500

of

of

U-landsforskning

425 000

405 000 2

of

of

Styrelsen för u-landsforskning

25 405

26 936 2

26 636

of

Nordiska afrikainstitutet

6 013

5 470 2

of

of

Summa

507 706

485 199        482 649      482 649

' Varav hälften, 5 014, avser forskning.

2 Anslagsfrågorna behandlas i prop. 1992/93:100 bil. 4.

83

3.1 Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad

Prop. 1992/93:170

forskning

Utrikesdep.

I årets budgetproposition redogörs för de genomgripande förändringar­na i Sveriges omvärld. Sedan tre år pågår i Europa en dramatisk om­vandling. Svensk utrikespolitik verkar i en - i förhållande till det kalla krigets period - mer föränderlig miljö, som anknyter till tidigare perio­der i europeisk historia. Denna förändringsprocess ger upphov till be­hov av vetenskapligt baserad kunskap. Processen ställer särskilda krav på relevant, utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskning av hög kvalitet.

I samband med behandlingen av 1990 års forskningsproposition fram­höll Utrikesutskottet (bet. 1989/90:UU20) att det fanns skäl alt under de närmaste åren överväga ökade satsningar på utrikes- och säkerhetspoli­tisk forskning med inriktning på Europa. Regeringen föreslår all de be­hov av en stärkt forskning som Utrikesutskottet pekat på nu tillgodoses.

Insatserna för att stärka den säkerhetspolitiskt motiverade forskningen bör ske koncentrerat och ha en långsiktig målsättning. För att tydliggö­ra områdets betydelse och göra en snabb kompetensuppbyggnad möjlig bör huvuddelen av resurserna samlas i en organisatorisk enhet. En sam­manhållen forskargrupp för säkerhetspolitisk forskning ger goda möjlig­heter till samverkan med forskning vid universitet och högskolor lik­som med forskningsmiljöer i andra länder.

Utrikespolitiska Institutet (Ul) bedriver en välrenommerad verksam­het med inriktning på forskning, information, föredrag, seminarier och konferenser. Institutet har landets bästa specialbibUotek för utrikes-och säkerhetspolitik. En uppbyggnad av en forskargrupp för säkerhets­politisk forskning inom institutets forskningsavdelning skulle innebära betydande fördelar. Forskningen skulle snabbt kunna etableras i en fun­gerande organisation. UI:s övriga verksamhet skulle vidare få en vidgad forskningsbas.

Regeringen avser all medverka till att en sådan forskargrupp kan byg­gas upp vid UI och särskilda medel bör beräknas för ändamålet utöver statens ordinarie bidrag till UI:s verksamhet. För ledningen av forsk­ningsverksamheten bör en särskild grupp inrättas. I denna bör förulom företrädare för UI ingå bl.a. företrädare för universitet och högskolor samt utrikesförvaltningen.

Forskning rörande Central- och Östeuropa

Utvecklingen i Central- och Östeuropa och före detta Sovjetunionen har en omedelbar betydelse för svensk utrikespolitik. En förstärkt forsk­ning kring Central- och Östeuropa är motiverad från utrikes- och sä­kerhetspolitiska utgångspunkter. Detla kräver bredd i forskningen men också en koncenlration av resurser som möjliggör samverkan mellan olika ämnesområden. Regeringens forskningspolitik syftar bl.a. till att koncentrera resurser till forskningsmiljöer som visat hög kvalitet och utvecklingspotential. Förstärkta forskningsresurser bör tillföras univer-

84

sitetet i Uppsala där en väl etablerad öststatsforskning bedrivs. Regering-     Prop. 1992/93:170 en föreslår under avsnittet Utbildningsdepartementets verksamhetsom-     Utrikesdep. rade att samhällsvetenskapliga fakulteten vid universitetet i Uppsala till­förs 3 miljoner kronor för förstärkning av forskning om Cenlral- och Östeuropa.

3.2 Biståndsmotiverad forskning

Stöd till forskning med inriktning på u-länder och u-landsrelaterade frågor har en viktig plats i den svenska biståndspolitiken. Den forsk-ningsrelaterade verksamhet som finansieras över biståndsbudgeten kan indelas i tre kategorier.

Den sett till volymen största kategorin utgörs av ekonomiskt stöd till forskare, forskningsinstitutioner och universitet i enskilda u-länder el­ler inom ramen för internationella biståndsprogram. Den andra katego­rin utgörs av stöd till produktion av forskningsresultat inom områden av särskild betydelse och relevans för u-länderna. Den tredje kategorin utgörs av olika effektivitetshöjande insatser i biståndet, t.ex. utveckling av nya meioder och tekniker samt spridning av forskningsresultat.

De tre kategorierna är inte fast knutna till vissa myndigheter eller an­slag inom biståndsområdet utan bedrivs i stor utsträckning integrerat i biståndets olika verksamheter.

3.2.1 Svensk u-landsforsknings organisation och omfattning

Styrelsen för u-landsforskning (SAREC - Swedish Agency for Research Cooperation with Developing Countries) inrättades som en självständig myndighet år 1979. SAREC har till uppgift att stärka u-ländernas kapa­citet för forskning och att främja sådan forskning som kan bidra till en utveckling i enlighet med de biståndspolitiska målen. Verksamheten be­drivs för närvarande inom fyra programområden.

-

Bilateralt forskningssamarbete, genom avtal med 15 stater i Afrika, Asien och Latinamerika.

-

Internationella program, bl.a. genom bidrag till FN-organen WHO och UNRISD (United Nations Research Institute for Social Develop­ment) samt genom jordbruksforskningsorganisationen CGIAR (Consul­tative Group on International Agricultural Research).

-

Regionala och särskilda program, 13 program med inriktning på bl.a. AIDS, kvinnofrågor samt skog och miljö.

-

Svensk u-landsforskning, genom finansiering av sju högre forskar­tjänster, långsiktigt miljöstöd till 21 forskargrupper/institutioner och stöd till ett stort antal enskilda projekt.

Medel för verksamheten tilldelas över tredje huvudtitelns anslag C 3. Andra biståndsprogram, anslagsposten 1. U-landsforskning. Anslagspos­ten uppgår budgetåret 1992/93 till 425 miljoner kronor.

Stödet till svensk u-landsforskning utgör ca 10 % av anslagsposten, för budgetåret  1992/93 43,5 miljoner kronor. Över hundra svenska

85

universitets- och forskningsimtilulioner är därutöver engagerade inom ramen för det bilaterala forsJlcningssamarbetet. SAREC:s förvaltnings­kostnader finansieras över ett särskilt anslag (C 6), som för budgetårel 1992/93 uppgår till 25,4 miljoner kronor. Vid SAREC:s kansli arbetar ca 40 personer.

Nordiska afrikainstitutet tillkom år 1962 på initiativ av Nordiska rå­det och har enligt sin instruktion (SFS 1988:1124, ändrad senast 1989:127) fill uppgift "att inom Norden

-

främja och driva vetenskai)lig forskning om Afrika,

-

främja samarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanska forskare,

-

utgöra ett dokumentationscentrum för forskning och studier om Af­rika,

-

informera om Afrikaforsl

Institutets totala ekonomiska omslutning beräknas budgetåret 1992/93 uppgå till ca 18 miljoner kronor. Anslag under biståndsbudgeten svarar för 7,6 miljoner kronor och övriga nordiska länders bidrag beräknas uppgå till 6 miljoner kronor. Vid institutet arbetar etl 30-tal personer.

Styrelsen för internationell utveckling (SIDA - Swedish International Development Authority) stöder forskning och forskningsrelaterad verk­samhet i anslutning och som komplement fill det bilaterala utvecklinjgs-samarbetet.

SIDA medverkar i och finansierar därutöver en betydande metodutvecklings- och försökjiverksamhet inom olika delar av det bi­ståndspolitiska området. Verksaniheten är av stor vikt för den långsikti­ga utvecklingen av det svenska bilaterala biståndet och är inriktad på att utveckla, utvärdera, dokumentera och sprida erfarenheter av nya meto­der och tekniker. Verksamhelen bedrivs ofla i nära samarbete med SAREC och finansieras huvudsakligen genom tredje huvudtitelns an­slag C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA, anslagsposten Särskilda program.

Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) stöder projekt i vilka inslag av tillämpad forskning kan ingå. I den kursverksamhet BITS bedriver engageras ofta svenska universitets­institutioner.

Prop. 1992/93:170 Utrikesdep.

3.2.2 Framställningar från berörda myndigheter

Situationen vad gäller forskning och högre utbildning är mycket besvär­lig i ett antal av de fattigaste u-länderna, särskilt i södra och östra Afri­ka. Till stor del sammanhänger problemen med dessa länders allvarliga ekonomiska problem. Ett flertal universitet och forskningsmiljöer hotas av nedläggning. SAREC och SIDA har mot denna bakgrund tagjt ett ge­mensamt initiativ. I den gemensamma utredningen Att äga, utveckla och förvalta kunskap - Bistånd till universitet i u-länder, presenterar myndigheterna ett antal förslag om nytt och förändrat stöd.

3.2.3 Regeringens överväganden

Regeringen har i 1993 års budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 4) behandlat anslags- och verksamhetsfrågor när det gäller svenskt stöd lill u-landsinriktad forskning. Detta gör att regeringen i förevarande propo­sition endast översiktligt behandlar dessa frågor.

Till grund för regeringens överväganden ligger huvudsakligen SAREC:s och Nordiska afrikainstitutets fördjupade anslagsframställning­ar.

Vad gäller u-landsforskning har regeringen i årets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 4 s. 161) föreslagit att 405 miljoner kronor anvi­sas för budgetåret 1993/94 under anslaget C 3. Andra biståndsprogram. För SAREC:s förvaltningskostnader har regeringen för budgetåret 1993/94 föreslagit ett ramanslag om 26 936 000 kr.

SAREC:s och SIDA:s gemensamma förslag om nya former för insatser lill stöd för universiteten i de fattigaste u-länderna bör enligt regering­ens mening ha mycket hög prioritet under de närmaste åren. Detta gäl­ler även forskning med inriktning på frågor om demokrati och mänsk­liga rättigheter.

Det är enligt regeringens mening viktigt att framhålla att SAREC i första hand är en myndighet med uppgifter inom det biståndspoUtiska området. Det är för dessa uppgifter myndigheten har sin huvudsakUga kompetens och det är utifrån dessa som kansliet dimensionerats. SAREC har därutöver en viktig uppgift vad gäller finansiering av svensk u-landsforskning.

De särskilda resurser som tilldelas SAREC för stöd till u-landsforskning i Sverige syftar i första hand till att utveckla och upprätt­håUa en svensk resursbas för utvecklingssamarbetet, såväl det bilaterala som det som sker genom de internationella biståndsprogrammen.

SAREC bör enUgt regeringens mening även framgent ha en viktig uppgift i egenskap av forskningsråd för svensk u-landsinriktad forsk­ning. Huvudansvaret för kunnande och forskning vad gäller u-länder och u-landsrelalerade frågor åvilar, liksom inom övriga områden av större allmänt intresse, det allmänna utbildningsväsendet, universiteten och de forskningsstödjande organen.

Regeringen avser att utvärdera u-landsforskningen. Utvärderingen bör avse u-landsforskning som bedrivs i Sverige samt sådan forskning som bedrivs under väsentlig medverkan av svenska vetenskapliga institutio­ner eller forskare. Avsikten är vidare att om möjligt slutföra utvärde­ringen så att resultaten kan redovisas i den uppföljande forskningspro­position som inledningsvis aviserats.

I 1990 års forskningsproposifion (prop. 1989/90:90) ansåg regeringen att en översyn borde göras av inriktning och institutionell förankring av forskningen om Latinamerika. Riksdagen ansåg att regeringen borde återkomma till riksdagen med förslag om en förstärkning av Lafinamerika-institutets resurser (bet. 1989/90:UbU25 s. 120 f). En så­dan utredning har genomförts inom regeringskansliet. Karlläggningen visar alt en omfattande svensk forskning om Latinamerika och elt bely-

Prop. 1992/93:170 Utrikesdep.

87

dande samarbete med forsknings- och universitetsinstitutioner i regio­nen byggts upp under 1980-talet. Utredningen föreslår både en ökad och en någol förändrad roll för Latinamerika-institutet vid universitetet i Stockholm (LAIS) samt en utökning av institutets finansiella resurser. Regeringens överväganden vad beträffar LAIS behandlas under avsnittet Utbildningsdepartementets verlLsamhetsområde.

Vad gäller Nordiska afrikainstitutet har regeringen i budgetpropositio­nen (prop. 1992/93:100 bU. 4 s. 187) för budgetåret 1993/94 föreslagit ett ramanslag om 5 470 000 kr. Därutöver föreslår regeringen att medel av­seende Sveriges bidrag till institutets nordiska forskargrupp tilldelas över anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram.

Prop. 1992/93:170 Utrikesdep.

3.3 Forskning motiverad från utrikeshandelssynpunkt m.m.

Europebkt forskningssamarbete

Som tidigare framhållits är forskning om Sveriges ekonomiska förbin­delser med andra länder av stor betydelse, inte minst för näringslivets utveckling. Det europeiska närområdet är därvid av särskild betydelse.

Under senare år har stora delar av EG:s ramprogram på forsknings­området öppnats för svenskt deltagande på projekt- eller programnivå. EES-avtalet innebär att ytterligare betydelsefulla steg tas i detta samar­bete.

EES-avtalet innebär, förutom, fri rörlighet för varor, personer, tjäns­ter och kapital, också samarbete på en rad s.k. angränsande områden, däribland forskning. På forskniingsområdet innebär avtalet att EFTA-länderna får tillträde till huvuddelen av EG:s s.k. tredje ramprogram och dess olika forskningsprogram. Totalt omfattas 13 av de 15 delpro­grammen. Den totala budgeten för de 13 programmen är ca 38 miljar­der kronor som fördelas över åren 1991-1994. De två program som be­rör forskning inom ramen för Euroatom ingår ej. EFTA-ländernas del­tagande inleds vid EES-avtalets ikraftträdande.

Det svenska samhället står inför stora förändringar i och med EES-avtalet och ett medlemskap i EG. Detta kommer i ökad utsträckning att motivera forskning inte minst på de juridiska, ekonomiska och sam­häUsvetenskapUga områdena. Sådan forskning kommer att ingå som en naturlig del i svenska institutioners forskning.

3.4 Anslagsfrågor

I prop. 1992/93:100 bil. 4 har regeringen föreslagit riksdagen att, i av­vaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetårel 1993/94 under angivna anslagsrubriker beräkna följande belopp.

E 5. Bidrag till Sfiftelsen Ost­ekonomiska Inslitutet

F 3. Bidrag till Stockholms inter­nationella fredsforskningsinstitut (SIPRI)

F 4. Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och ned­rustning

F 5. Utrikespolitiska Institutet

Regeringen tar nu upp dessa frågor.

Prop. 1992/93:170 2 250 000 kr       Utrikesdep.

21 310 000 kr

15 840 000 kr 10 028 000 kr

Tredje huvudtiteln

E Utrikeshandel och exportfrämjande

E 5. Bidrag till Stiftelsen Östekonomiska Institutet

1991/92

Utgift

2 163 000

1992/93

Anslag

2 250 000

1993/94

Förslag

2 250 000

Stiftelsen Östekonomiska Institutet bUdades den 15 juni 1989 sedan avtal träffats mellan staten och ett antal intressenter från näringslivet. Stiftelsen har som syfte att främja kunnandet i Sverige om de ekonomis­ka förhållandena i Central- och Östeuropa saml OSS-staterna. Verk­samheten inleddes hösten 1989.

Regeringens överväganden

Genom det nämnda avtalet ålar sig staten och övriga stifiare all under en femårsperiod lämna årliga bidrag till täckande av stiftelsens kostna­der. Därmed ges garanti för stabilitet och långsiklighet i verksamheten. Bidragen skall uppgå till 2 miljoner kronor årligen i 1989 års penning­värde från vardera staten och övriga intressenter (näringslivet). Belop­pen skall räknas upp med hänsyn till pris- och löneutvecklingen vilket gjorts med ett av regeringen fastställt omräkningstal. För budgetåret 1993/94, som är det sista året i ovannämnda femårsperiod, har detta fast­stäUts till O % varför anslaget bör vara oförändrat 2 250 000 kr. Frågan om den fortsatta finansieringen kommer all diskuteras under våren.

89

Ärendet Ull riksdagen

Prop. 1992/93:170

Regeringen föreslår

Utrikesdep.

att riksdagen till Bidrag till Stifteben Östekonombka Institutet för budgetåret 1993/94 anvisar ett ansiag på 2 250 000 kr.

F Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m.

F 3. Bidrag till Stockholms internationella fredsforskningsinstitut (SIPRI)

1991/92

Utgift

20 692 000

Reservation

1992/93

Anslag

21 310 000

1993/94

Förslag

21 810 000

Stockholms internafionella fredsforskningsinstitut (SIPRI) upprätta­des som en oberoende internationell stiftelse 1966. Stiftelsen har till än­damål att i enlighet med de grunder för bidrag som riksdagen godkänt (prop. 1966:76, bet. 1966:SU88, rskr. 1966:203, prop. 1979/80:106, bet. 1979/80:UU21, bet. 1979/80:SkU48, rskr. 1979/80:304) bedriva forskning i konflikt- och samarbetsfrågor av betydelse för internationell fred och säkerhet. Stiftelsen leds av en internationellt sammansatt styrelse. Styrel­sens sammanträden är förlagda till Stockholm.

SIPRI bedriver en opartisk och tillförlitlig forskning, främst baserad på kvantitativa analyser om vapenhandel, vapenutveckling och militär­utgifter. Denna kvantitativa forskning har, inte minst efter Sovjetunio­nens och Warszawa-paktens upplösning, kommit alt kompletteras med analyser av orsakerna till olika konflikter. Institutet har ca 50 anställda, av vilka knappt hälften är forskare. Flertalet av forskarna kommer från andra länder än Sverige. Pågående forskning inriktas på europeisk sä­kerhet och rustningskontroll, militär teknologi och rustningskontroll, miUtärutgifter och utveckling i iredje världen, kemisk och biologisk krigföring samt vapenhandel och vapenproduktion.

Stockholms internationella fredsforskningsinstitut (SIPRI)

SIPRI har ansökt om 24 810 000 kr för budgetåret 1993/94. Beloppet beräknas medge en viss breddning av verksamheten till att utöver pågå­ende forskning också studera stabilitet och instabilitet i Cenlral- och Östeuropa. SIPRI avser också ägna större uppmärksamhet åt utveck­lingen i Mellanöstern och åt kopplingarna mellan kapprustning, ut­veckling och miljöskydd. Målet med forskningsverksamheten är att dels informera och därigenom påverka den allmänna opinionen, dels direkt utöva inflytande på beslutsfattare i regeringar och i inlernalionella orga­nisationer.

90

SIPRI:s omfattande publikationsverksamhet utnyttjas över hela värl-     Prop. 1992/93:170 den av regeringar, förtroendevalda, akademiker, studenter och massme-     Utrikesdep. dia. Institutet har under senare år fåll utmärkelser i form av American Choice-priset för årets mest värdefulla akademiska publikation och pris från Foreign Press Association of Sweden.

SIPRI modemiserar nu sitt omfattande bibliotek och sin dokumenla-tionsavdelning bl.a. genom inköp av nya datorer som kommer att med­verka till en effektivare databas. Institutet erhöll under anslaget F 1. Ut­redningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiska området bud­getåret 1991/92 250 000 kr i extra anslag för detta ändamål. En fortsatt modernisering av SIPRLs utrustning skulle också medge bättre lay-out för institutets omfattande publikalionsverksamhel.

SIPRI framhåller även att inslitutet drabbas av väsentliga merkostna­der eftersom det är beroende av den internationella löneutvecklingen för forskare.

Regeringens överväganden

SIPRI har i sin forskning och publikationsverksamhet på ett värdefullt sätt bidragit till att öka kunskapen om omfattning och tendenser röran­de rustningsnivåer, globalt sett och i enskilda regioner.

SIPRI har ansökt om medel fdr de tre budgetåren 1993/94 - 1995/96. Regeringen föreslår, med anledning av att SIPRI inle är någon myndig­het, att medel nu anvisas endast för budgetåret 1993/94. Det är dock re­geringens ambition att för budgetåren 1994/95 och 1995/96 kunna bidra till verksamheten på oförändrad nivå. För nästa budgetår beräknar re­geringen anslaget Bidrag till Stockholms internalionella fredsforsknings­institut till 21 810 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen till Bidrag till Stockholms internationella freds­forskningsinstitut (SIPRI) för budgetåret 1993/94 anvisar etl reser­vationsanslag på 21 810 000 kr.

F 4. Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning

1991/92

Utgift

15 981 057

1992/93

Anslag

15 840 000

1993/94

Förslag

10 205 000

Anslaget bekostar ett verksamhetsprogram vid Försvarets forsknings­anstalt (FOA) som syftar till att stödja Utrikesdepartementets arbete i internalionella förhandlingar för ruslningsbegränsning och nedrustning.

91

Av följande tabell framgår fördelningen av anslaget på olika program­delar för budgetåret 1992/93.

Prop. 1992/93:170 Utrikesdep.

1.       Kärnvapenområdet

varav

1.1

Seismologisk multipelstation och internationell datacentral

1.2

Insamling och analys av luftburen radioaktivitet

1.3

Kärnvapen och kärnteknik

2.

B- och C-vapenområdet

3.

Europeisk säkerhet

4.

Rymdområdet

5.

Allmänt underhåll, studier

7 575 000

1 700 000

814 000

10 089 000

1 826 000

1 735 000

665 000

1 525 000

Summa

15 840 000

Försvarets forskningsanstaU

Försvarets forskningsanstalt, FOA, erhåller via anslaget 15 840 000 kr under budgetåret 1992/93 för forskning rörande nedrustning och rust­ningskontroll. 1 sin framställan för budgetåren 1993/94 - 1995/96 ansö­ker FOA om två alternativa anslagsnivåer, antingen 15 840 000 kr var­dera året för en i huvudsak bibehållen ambitionsnivå, eller 20 115 000 kr per år för att medge ökade insatser bl.a. för minskade risker av sprid­ning av massförstörelsevapen och andra vapen från det före detta Sovjet­unionen.

Detta anslag finansierar ca 3 % av FOA:s verksamhet. Det innebär kostnadstäckning för 22 personår av vilka cirka hälften inriktas på kämvapenområdet.

Regeringens överväganden

Den under anslaget finansierade verksamheten bör även fortsättningsvis inriktas på centrala områden för nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen (med viss förskjutning mot biologiska och kemis­ka vapen), europeisk säkerhet samt insatser i före detta Sovjetunionen rörande nedrustning och icke-spridning.

Anslaget bör med indikativa planeringssiffror fördelas enligt tabellen nedan.

92

Förslag 1993/94

Prop. 1992/93:170 Utrikesdep.

1.       Kämvapenområdet

varav

1.1

seismisk provstoppsövervakning

1.2

insamling och analys av luft-baserad radioaktivitet

1.3

kärnvapen och kärnteknik

2.

B- och C-vapenområdet

3.

Europeisk säkerhet

4.

Rymdområdet/Open Skies

5.

Allm. icke-spridning, bl.a. i OSS och Baltikum

3 000 000

1 700 000 1 105 000

5 805 000

2 000 000

1 700 000

500 000

200 000

Totalt

10 205 000

1.   Kärnvapenområdet har varit det mest resurskrävande. Inom detta

delområde, som under senare år tagit i anspråk 2/3 av anslaget, har

tyngdpunkten lagts på övervakning av provstopp. Avsikten med över­

vakningen är att kunna kontrollera vilka testsprängningar av kärnva­

penladdningar som görs och övervaka att gällande internationella avtal

följs. Sverige medverkar som ett av fyra länder i elt internationellt utby­

te av seismiska data. Arbetet bedrivs inom ramen för en expertgrupp

under FN:s nedrustningskonferens.

Iraks upprustning och aktiva kärnvapenprogram är ett av flera exem­pel på att seismisk övervakning inte är tillräcklig för att upptäcka ökade risker för spridning av kärnvapen. Även andra insatser krävs således för att minska spridningsriskerna.

Inom kärnvapenområdet får också FOA medel för analys av luftbu­ren radioaktivitet. Kontroll av förekomst av luftburen radioaktivitet har intresse långt utanför kämvapenområdet eftersom den även kan avslöja radioaktivitet som orsakas av kärnkraflsolyckor. Vidare finansieras verksamhet som rör internationella förhandlingar om att minska risker­na för spridning av kärnvapen. En viss ökning föreslås för dessa insat­ser.

2.   På B- och C-vapenområdet erhåller FOA nära 2 miljoner kronor

per år för bl.a. kontroll av export av kemiska produkter och förbättrade

undersökningsmetoder vid påstådd C-vapenanvändning. FOA skall ock­

så ställa experter och tekniskt underlag till förfogande för uppföljning

rörande den konvention om kemiska vapen som Sverige undertecknade

i januari 1993.

Beträffande biologiska vapen krävs fortsatta insatser av FOA bl.a. för att stärka 1972 års konvention om sådana vapen.

3.   På delområdet europeisk säkerhet erhåller FOA nära 2 miljoner

kronor för fortsatta forskningsinsatser kring konventionella rustningsbe­

gränsningar. Forskningen avser bl.a. studier av den militära utveckling­

en i Europa.

93

4.

Rymdområdet inriktas bl.a. på att upprätta en databas omfattande satellitscener från Landsat och SPÖT samt satsningar på Open Skies inom ESK:s ram. En viss minskning av verksamheten är motiverad med hänsyn till resursbehoven på övriga delområden.

5.

I enlighet med vad som tidigare diskuterats mellan Utrikesdeparte­mentet och FOA bör insatserna öka vad gäller icke-spridning av mass­förstörelsevapen i Oberoende staternas samvälde (OSS) och Baltikum.

Under senare år har UD och FOA gemensamt diskuterat behovet av förändringar av den verksamhet som finansierats under anslaget. Dis­kussionen har koncentrerats på den del av verksamheten som inte rör ren forskning utan insamling, analys och internalionelll utbyte av seis­miska data. De förhållandevis höga kostnaderna för den seismiska verk­samhelen måste sällas i relation lill hur effektiv metoden är för all kon­trollera spridningsrisker på kärnvapenområdet. Den seismiska verksam­heten måste också relateras till andra s.k. verifikationsmeloder som ger möjlighet att begränsa riskerna lör spridning av kärnvapen.

FOA har med sina resurser på nedrustningsområdet kunnat bygga upp en kvalificerad teknisk kompetens och har därigenom bl.a. kunnat läinna ett viktigt underlag för det svenska förhandlingsarbetet på ned­rustningsområdet. Med hänsyn lill vad som anförts ovan och behovet av besparingar inom statsverksamheten föreslås dock en minskning med 5 635 000 kr av FOA:s anslag innebärande bl.a. all FOA:s seismiska verksamhet skärs ner väsentligt. Denna lägre nivå bedöms vara tillräck­lig för att möjliggöra fortsatt svensk medverkan i det internationella ar­betet med att inhämta, analysera och vidarebefordra seismiska data för övervakning av gällande provstoppsavtal.

FOA har i sin anslagsframstäUan ansökt om medel för de tre budget­åren 1993/94 - 1995/96. Regeringen föreslår att medel endast anvisas för budgetåret 1993/94. Det är dock regeringens ambition att för budgetåren 1994/95 och 1995/96 kunna bidra till verksamheten på oförändrad nivå. Medlen bör av riksdagen anvisas som ell obeiecknat anslag i fortsätt­ningen.

Prop. 1992/93:170 Utrikesdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen till Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning för budgetåret 1993/94 anvisar ett anslag på 10 205 000 kr.

F 5. Utrikespolitiska Institutet

1991/92

Utgift

8 719 000

Reservation

1992/93

Anslag

10 028 000

1993/94

Förslag

10 028 000

94

Utrikespolitiska Institutet, som drivs av Utrikespolitiska Samfundet, har enUgt stadgarna till uppgift att främja intresset för internationella frågor samt att vidga kunskaperna och stödja forskning om sådana frå­gor. Della sker genom att UI publicerar tidskrifter, böcker, skrifter och broschyrer om aktuella utrikespolitiska frågor, anordnar seminarier och föreläsningar samt förser massmedia med information och dokumenta­tion.

Utrikespolitiska Institutet vänder sig till en vid målgrupp, från specia­lister till allmänhet. Publikationer och programverksamhet sprids via bibliotek, universitet och vetenskapliga institutioner, skolor, tidningar, bildningsförbund samt enskilda prenumeranter. I nära anslutning till forskningsverksamheten arbetar studiegrupper med all genomföra kort­siktiga projekt kring avgränsade teman. Seminarie- och konferensverk­samheten spelar en viktig roll inom UI:s forskningsverksamhet. Den samordnas också med den övriga program- och föreläsningsverksamhe­ten. Institutet bedriver vidare en omfattande internationell kontaktverk­samhet.

Genom föredrag, seminarier och konferenser, och genom sin centrala belägenhet i Gamla Stan, kan institutet ofta utnyttjas i anslutning tiU ut­ländska besök på bl.a. Utrikesdepartementet, riksdagen och SIDA.

Prop. 1992/93:170 Utrikesdep.

Regeringens överväganden

Utrikespolitiska Institutets verksamhet är av stor vikt, både vad avser forskning om utrikes- och säkerhetspoUtik, vilken beräknas ta i an­språk cirka hätften av institutets resurser, samt informationsverksamhe­ten som har en bred intressentkrets.

UI har ansökt om medel för de tre budgetåren 1993/94 - 1995/96. Re­geringen föreslår, med anledning av att UI inte är någon myndighet, att medel nu anvisas endast för budgetåret 1993/94. Det är dock regering­ens ambition att för budgetåren 1994/95 och 1995/96 kunna bidra till verksamhelen på oförändrad nivå. För nästa budgetår bör anslaget vara oförändrat i förhållande lill innevarande budgetår. Del bör av riksdagen anvisas som ett obetecknat anslag i fortsättningen.

Regeringen avser också att bidra med särskilda medel till en säker­hetspolitisk forskargrupp vid UI under anslaget Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att   riksdagen   till   Utrikespolitbka   Institutet   för   budgetåret 1993/94 anvisar ett anslag på 10 028 000 kr.

95

F 6. Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och

Prop. 1992/93:170

säkerhetspolitisk betydelse*

Utrikesdep.

1993/94

Nytt anslag (förslag)    3 500 000

I anslaget F 1. Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspoli­tiska området ingår budgetåret 1992/93 en post för forskningsverksam­het av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse. Dessa medel har utnyttjats bl.a. för forskning om säkerhetsfrågor i Norden och Balti­kum, försvar i Europa, Norden och det nya Europa, legala frågor röran­de Antarktis samt massmedias bevakning av svensk utrikes- och säker­hetspolitik. I budgetpropositionen 1992/93:100 bil. 4 s. 218 föreslås att anslaget från och med budgetåret 1993/94 skall benämnas Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska områdei.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att ett särskilt anslag inrättas, som uteslutande skall användas för forskning. Det nya anslaget föreslås få benämningen Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk bety­delse.

Regeringen har i det föregående mot bakgrund av de dramatiska om­världsförändringar som pågår och Utrikesutskottets uttalande, framhål­lit behovet av att stärka den långsikliga forskning som har särskild bety­delse för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. För att snabbast möjligt uppnå den nödvändiga kritiska storlek som kvalificerad forskning krä­ver, bör resurserna koncentreras. Regeringen avser därför att medverka till att en forskargrupp kan etableras vid Utrikespolitiska institutets forskningsavdelning. Forskargruppen bör erhålla statliga bidrag under en treårsperiod. De närmare formerna för resursanvändningen kommer att formuleras i ett avtal. Forsluiingen bör ledas av en särskild grupp med företrädare för UI, universitet, högskolor och utrikesförvaltning. Årskostnaden beräknas till 2 500 000 kr.

Forskargruppen skall tillsättas enligt de sedvanliga principer som gäl­ler för vetenskaplig verksamhet, dvs. efter öppen ansökan och sakkun­nig granskning.

Det är angeläget att forskningen vid UI fungerar i nära samverkan med universitet och högskolor. Det gäller såväl forskning och forskarut­bildning som den grundläggande utbildningen. Forskargruppens kom­petens bör kunna utnyttjas för handledning och utbildning inom en rad discipliner. Möjligheterna att kjiyta forskarstuderande liksom utländska gästforskare till verksamheten skall så långl möjligt utnyttjas.

* Medel har tidigare beräknats under anslaget F 1. Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspoUtiska området.

96

övriga medel under anslaget F 6. Forskningsverksamhet av särskild     Prop. 1992/93:170 utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse bör som hittills fördelas till oii-     Utrikesdep. ka forskningsprojekt inom området.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen till Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitbk betydebe för budgetåret 1993/94 anvisar ett reser­vationsanslag på 3 500 000 kr.

97 7 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

4 Försvarsdepartementets verksamhetsområde 

4.1 Allmän inledning

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 4 Försvarsdep.

Forskning och utveckling för flärsvarssektom syftar bl.a. till att göra försvaret mera effektivt. Varje år används ca tio procent av försvars­anslagen till forskning och utveciding. En väsentlig del av denna satsning utgörs f.n. av utvecklingen av flygplanssystemet JAS 39 -Gripen.

De grundläggande motiven för försvarets forskning står att finna i den in­ternationella och krigshistoriska erfarenheten. Kvaliteten hos de i krig deltagande förbanden och systemen, och förmågan att taktiskt utnyttja dem och exploatera nya tekniska möjligheter, har ofla varit avgörande för utgången och för möjlighetema att begränsa egna förluster. Som en del av den svenska säkerhetspolitiken har vi sedan lång tid genom att satsa på forskning, utveckling och en inhemsk försvarsindustri velat säkerställa en självständig förmåga att skapa ett slagkraftigt och effektivt totalför­svar.

Under budgetåret 1990/91 användes inom totalförsvaret ca 3,5 miljarder kronor för forskning och utveckling. Ca två ttedjedelar av detta belopp avsåg direkt utveckling av försvjusmateriel vid svenska systemsamman­hållande industrier, s.k. objektbunden utveckling. Staten, den enda in­hemska kunden, beställer genom Försvarets materielverk (FMV) och fi­nansierar, i regel separat över försvarsmaktens materielanslag, produkt­utveckling av försvarsmateriel. Inom de flesta andra sektorer i samhället finansierar industrin själv sina ulA'ecklingsprojekt och får sina kosbiader täckta genom ett högre pris på produkten.

Huvuddelen av försvarets forskmng och utveckling är således knuten till konkreta materielprojekt. Den resterande ttedjedelen tas i anspråk för forskning och annan verksamhet som syftar till att skapa kunskap om egna, och andra länders, möjUgheter att använda ny teknik för utveckling av försvarsmateriel. Vidare ingåir verksamhet med syfte att uttöna hur nya lösningar kan umyttjas taktiskt och operativt samt att göra totalför­svaret effektivt i annat än materiellt hänseende.

Dessa mera generella satsningajr sker genom FMV, Försvarets forsk­ningsanstalt (FOA) och myndigheter inom totalförsvarets civila del, ftämst Överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) och Statens räddnings­verk (SRV).

Inom ramen för försvarsmaktens materielanslag ger FMV uppdrag till främst industrin avseende teknilcutveckling omfattande knappt en halv miljard kronor per år på firämst industrin. Den försvarsinriktade verksam­heten vid Flygtekniska försöksanstalten (FFA) finansieras till stor del genom sådana uppdrag, och till en mindre del över FFA:s myndighetsan­slag, som f.n. omfattar ca 10 miljoner kronor per är.

98

FOA ansvarar för totalförsvarsprogrammet Gemensam försvarsforskning. Det omfattar knappt en halv miljard kronor per år. Dessa resurser an­vänds till största delen inom det miUtära försvarets funktioner för konventioneU krigföring, men omfattar också skydd mot icke-konven-tionella stridsmedel, det samlade totalförsvarets och det civila försvarets fiinktion samt totalförsvarets verksamhet i fred.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 4 Försvarsdep.

Det civila försvarets myndigheter lägger därutöver själva ut uppdrag på forskning och utveckling omfattande ca 30 miljoner kronor per år.

Det bör i sammanhanget vidare noteras att försvarsindustrin gör stora egenfinansierade strategiska satsningar på kompetensutveckling, ny teknik och nya processer.

Utöver att avdela resurser för att genomföra forskning och utveckling satsar försvaret avsevärda medel pä att kunna styra utveckling, an­skaffiiing och vidareutveckling av materiel och därtill knuten forskning och teknikutveckling genom att ha egen teknisk kompetens för att vara en kompetent köpare. Den årliga kosmaden för den kvaUficerade tekniska personal som FMV har för ändamålet uppgår tiU knappt en halv miljard kronor. FMV köper också över försvarsgrenamas materielanslag tekniska konsulttjänster för över 200 miljoner kronor per år som ett led i materielanskaffningen. Den del av dessa tjänster som avser forskning och utveckling finansieras inom ramen för nyss angivna belopp för objekt­bunden utveckling och teknikuppdrag.

FoU och teknisk kompetens

2500

'. .'

2000

    1

:   .

Ukr 1990/91

8

500

B H               

i     

«»

1

2                 3                 4                                    5

6

Omride

FoU I totalfSrtvaret

1

Objektbunden utveckling (FMVI

2

Ej objektbunden teknikutveckling (FMVI

3

Gemensam fArsvarsforskning (FOAI

A  

ö

vrig FoU (MHS, FFA, Civilt totalf

ö

rsvar)

Taknlik kompeteni fSr aiakaffnlng

5

FMV f egen tekniska kompetens

6

Konsulter till FMV

99

4.2 Forskning för totalförsvaret

4.2.1   Inledning

Regeringen bemyndigade den 30 maj 1991 (dir. 1991:43) chefen för Försvarsdepartementet att tillkalla en särskild uttedare med uppdrag att göra en översyn av forskning och utvecklingsarbete för totalförsvaret. Som uttedare förordnades teknologie Ucentiaten Göran[REDACTED_EFTERNAMN]. Uttedningen tog namnet 1991 års försvarsforskningsuttning (FFU 91).

Uttedningen redovisade i oktober 1991 delbetänkandet (SOU 1991:91) Forskning och utveckling för totalförsvaret - kartläggning och problemin­ventering. Med anledning av delbetänkandet beslutade regeringen i januari 1992 ändrade direktiv (dir. 1992:6) för uttedningen. Ändringen innebar främst att översynen även skuUe omfatta den tekniska kompetens och kapacitet i övrigt som stödjer försvarets materielanskaffningsprocess.

Ett underlag för uttedningen har varit betänkandet (SOU 1991:53) Forskning och teknik för flyget - granskning av verksamheten vid flygtekniska försöksanstalten.

Uttedningen lade i juni 1992 fram sitt slutbetänkande (SOU 1992:62) Forskning och utveckling för totalförsvaret - förslag tiU åtgärder. Betänkandet har remitterats. En remissammanställning finns tillgänglig i Försvarsdepartementet.

I det följande redovisas först kortfattat uttedningens bedömningar och förslag och därefter regeringens ställningstaganden tiU förslagen i de frågor som bör avgöras nu och som det ankommer på riksdagen eUer regeringen att besluta om. Vissa av uttedningens förslag rör frågor som bör avgöras av berörda myndigheter, eUer efter vidare överväganden av uttedningen om lednings- och myndighetsorganisationen för försvaret (LEMO). Förslagen har i de delama överlämnats till dem.

4.2.2   Utredningens bedömningar och förslag

Uttedningen bedömer att materielanskaffningen i den nya säkerhetspoU­tiska situationen aUtmer kommer att ske i samarbete med andra länder. Försvarets tekniska myndigheter får med tiden sannolikt minskad anled­ning att specificera utvecklingsuppdrag till svensk industri samtidigt som det finns ökad anledning att samarbeta med andra länder om forskning och teknikutveckling.

Stora krav ställs nu på totalförsvarets möjUgheter att anpassa organisa­tion, utrustiiing och förmåga att uppttäda till förändrade uppgifter och till förändrade förhåUanden i omvärlden. Ledningsorganens kunskapsförsörj­ning måste anpassas härtiU.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 4 Försvarsdep.

100

Försvarssystemen kommer även i fortsättningen att vara komplexa.    Prop. 1992/93:170 Försvarets myndigheter behöver främst kunna specificera och värdera    Avsnitt 4 ftinktionella egenskaper. Industrin behöver kunna ta till sig och utnyttja    Försvarsdep. ett brett spektrum av teknologier och delsystem vid sin produktutveck­ling.  RoUema  förändras  därigenom  i  förhåUande  tiU  udigare,  när försvarets  myndigheter tog en mera aktiv  del i  och konttoUerade utvecklingsarbetet.  För grundläggande kunskaper får universitet och högskolor och civil verksamhet ökande betydelse.

Försvarets ledningssystem utvecklas mot ökat bruk av uppdragsstyming. Det kräver i ledningsorganen kompetens för att styra och bör för försvarets tekniska myndigheter kunna medföra att insatsema kan koncentteras mot vad som är viktigt för försvaret.

Det finns ett starkt behov av att åstadkomma besparingar inom den offentUga sektom. För att skapa en rationeU verksamhet är det angeläget med ÖverbUck över försvarssektoms tekniska och vetenskapliga kompe­tenser och att styra utvecklingen på dessa områden.

Mot bakgrund av bl.a. dessa faktorer prioriterar uttedningen insatser inom forskning och teknikutveckling för att ge underlag tiU stats­maktemas, försvarsmaktens och det civila försvarets ledning av totalförsvarets utveckling. Begränsningar bör i första hand ske inom sådan verksamhet som stödjer materielanskaffningen.

Uttedningen föreslår

-        att ett system med utvidgad uppdragsstyming införs, där Överbefäl­

havaren (ÖB) och ÖCB ges större ansvar än i dag för att styra forskning

och kvaUficerad teknisk verksamhet vid framst FMV och FOA. FMV bör

på ÖB:s uppdrag håUa samman forskning och teknikutveckling, som ger

stöd till verkets egen verksamhet eUer direkt bidrar till industrins

kompetens.

Förslaget behandlas i det följande (avsnitt 4.2.3).

-        att en gemensam styrelse inrättas för IV, FOA och FFA, med

uppgift att förbättra effektivitet och samordning mellan verken. De tte

verken bör i sina huvuddrag bestå.

Förslaget har överlämnats ttU LEMO.

-        att utbildningen vid MiUtärhögskolan (MHS) ges en bättre kontakt med

forskning.

Förslaget har överlämnats tiU LEMO.

-        att staberna förstärks med tekniskt vetenskapUga rådgivare.

Förslaget har överlämnats tiU Försvarsmaktens organisationsmyndighet

(FMO).

101

-

att FMV slår vakt om sin systemkompetens men söker minska sitt

Prop. 1992/93:170 konsultutnyttjande   genom  bättre   samarbete   med   FOA   och   större

Avsnitt 4 utnyttjande av industrin.

Försvarsdep. Förslaget har överlämnats tiU LiEMO.

-

att FOA koncentterar sin tel:niska verksamhet på försvarsspecifika områden och firågor om hotbild samt funktion och sårbarhet hos delsystem i falttnässig miljö och under fientUg motverkan. Förmåga tiU konsekvensbeskrivning av miUtiirteknisk utveckling behöver utvecklas Uksom förmåga tiU utvärdering. ABC-kompetens samt kompetenser för uttedningar och studier på stabsnivå bör bibehåUas.

Förslaget behandlas i det följande (avsnitt 4.2.4).

-        att ett system införs där försvarets tekniska personal i ökad utsträckning

roterar meUan befattningar i olika myndigheter och om möjUgt även i

industrin.

Förslaget har överlämnats tiU FMV.

-

att försvarets samverkan med universitet och högskolor stärks bl.a. genom att ett särskilt anslag inrättas för strategisk försvarsforskning. Förslaget behandlas i det följande (avsnitt 4.2.5).

-

att IV ges i uppdrag att sjunordna insatser för att stärka ett in­temationeUt projektorienterat samarbete inom försvars-FoU. Förslaget har överlämnats till LEMO.

-

att frågan om vilken ambition staten bör ha för att söka bibehåUa säkerhetspoUtiskt viktig försvarsindustri övervägs i annan ordning. Förslaget övervägs f.n. inom Försvarsdepartementet.

-

att FMV och FOA, vid en besparing med 10 procent, förändrar sin kompetens på det sätt som nyss angetts och att dämtöver besparingar görs främst inom forskning och konsulttjänster som stödjer materielan-skafftungen. En besparing med 25 eUer 40 procent bör övervägas först i ett läge när en stor del av den inhemska försvarsindustrin försvunnit och Sverige anskaffar huvuddelen av sin materiel genom köp utifrån. I första hand bör då sådan verksamhet begränsas som ger gmnd för att förbättra vapentekniken och utveckla nya produkter. Inriktning bör ske mot att någorlunda välinformerat kunna köpa sådana system tiU försvaret som marknaden erbjuder.

Förslaget behandlas i det följande (avsnitt 4.2.6).

-        att FFA bör ges ett större anslag än idag och att ett fristående koUektivt

program för flygteknisk forskning inrättas. Förslaget är i huvudsak

samstämmigt med förslag tiU regeringen från flygindustrin, från

Universitetet i Linköping, från FFA och från FMV.

Förslaget behandlas i det följande (avsnitt 4.3).

102

4.2.3 Utvidgad uppdragsstyrning

Regeringens bedömning:

Prop. 1992/93:170 Avsmtt 4 Försvarsdep.

Ett system med utvidgad uppdragsstyming införs, där Försvarsmakten och ÖCB ges större ansvar än i dag för att styra forskning och kvalificerad teknisk verksamhet vid främst FMV och FOA. Den ökade uppdragsstymingen bör så långt möjligt tillämpas fr.o.m. budgetåret 1994/95.

Utredningens förslag:

Utredningens förslag överensstämmer med regeringens bedömning.

Remissinstanserna:

Flertalet remissinstanser tiUstyrker utredningens förslag. Fortifikations­förvaltningen (FortF) och FOA avstyrker dock förslagen och anser att nuvarande ordning är att föredra.

Skälen för regeringens bedömning:

Olika instanser inom totalförsvaret bör ges ett störte inflytande än f.n. över de kunskapshöjande verksamheter som finansieras av försvarsmedel och som syftar till att främja totalförsvarets effektivitet och förmåga att lösa sina uppgifter.

Förändringar i denna riktning håller på att genomföras av både FOA och FMV. Förändringama bör dock gå längre, och finansieringen i ökad grad följa uppdragen.

Utredningen har beträffande statsmaktemas styming föreslagit att anslag till FOA och FMV bör ges i mera begränsad utsträckning än f.n. I stället bör anslagen till försvarsmakten och ÖCB anpassas till att också täcka insatser för forskning och teknikutveckling och behovet av kompetens och kapacitet att hantera materielanskaffningen. Av vikt i detta sammanhang är bl.a. att stimulera forskning som syftar tiU att förbättra förmågan hos totalförsvarets civila del under säkerhetspolitiska kriser och i krig. De styrande myndig­heterna bör utveckla sin kompetens att styra forskning och kvaUficerad teknisk verksamhet.

Ett nytt anslag bör avse verksamhet som dels ger regeringen underlag för utformningen av säkerhets- och försvarspolitiken, dels ger underlag för hänsynstagandet till A-, B- och C-sttidsmedel. En störte samordning bör göras med utrikeshuvudtitelns anslag avseende nedrustning och rustnings-

103

konttoll. Det kan vidare finnas skäl för att i vissa avseenden styra FMV

Prop. 1992/93:170

genom ett direkt anslag, särskilt vad gäller underlag för utformning av för-

Avsnitt 4

svarsindustripolitiken samt i fråga om resurser för hantering av samarbete

Försvarsdep.

med andra länder.

Regeringen har för budgetåret 1993/94 lämnat sina budgetförslag i den nuvarande anslagsstrukturen. Inriktningen bör vara att regeringen så långt möjligt lämnar sina budgetförslag för budgetåret 1994/95 i en förändrad anslagsstmktur. Uttedningens förslag kommer härvidlag att utgöra en viktig gmnd för förberedelsearbetet. En annan gmnd kan de förslag bli som LEMO kommer att lämna.

4.2.4 Kompetens vid FOA

Regeringens bedömning:

Utredningens förslag om kompietensprofilen vid FOA bör utgöra ett underlag för de instanser som vid en utvidgad uppdragsstyming får ett ansvar för att styra forskningen.

Utredningens förslag:

Uttedningen lämnar en rad konkreta förslag om vilken prioritet som olika kompetenser vid FOA bör ges. Förslagen om förändringar av kompetens­profilen avser främst sådana områden som föreslås bli styrda av För­svarsmakten i framtiden. Beträffande de områden som föreslås vara anslagsfinansierade även i fortsättningen föreslås inga förändringar av kompetensprofilen.

Remissinstanserna:

ÖB anser att frågan om FOA:s kompetensprofil bör avgöras inom ramen för den utvidgade uppdragsstymingen, och ÖB tar därför avstånd från förslagen. Övriga remissinstanser har inga avgörande invändningar mot förslagen.

Skälen för regeringens bedömning:

Principiellt bör de instanser som finansierar forskningen styra dess inriktning och dänned indirekt forskningsorganens kompetensprofil. Detta utesluter dock inte att regeringen - åtminstone övergångsvis - lämnar vissa föreskrifter för hur stymingen skall ske.

104

4.2.5 Anslag för strategisk försvarsforskning Regeringens bedömning:

Prop. 1992/93:170 Aysnitt 4 Försvarsdep.

Ett särskilt anslag under fjärde huvudtiteln inrättas inför budgetåret 1994/95. Över anslaget skall finansieras s.k. strategisk forskning och utveckling för försvaret. Anslaget disponeras av en självständig nämnd som regeringen inrättar.

Utredningens förslag:

Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens bedöm­ning.

Remissinstanserna:

Ingen remissinstans motsätter sig att ett anslag inrättas för detta ändamål. Däremot går meningama isär i frågan om vilken instans som bör disponera anslaget. Flera instanser, bland dem ÖB, anser att ÖB bör disponera det. FOA anser att FOA bör disponera det.

Skälen för regeringens bedömning:

Med strategisk forskning och utveckling (FoU) för försvaret avses sådan FoU som syftar till att bygga upp kunskaper och färdigheter på gmnd­läggande nivå inom forskningsområden och teknologier som kan komma att få avsevärd betydelse för uppbyggnaden av det svenska totalförsvaret eller för bedömning av dess förmåga i kris (xh krig.

Med hänsyn till att många av försvarets kompetenser även kan vara av värde för övriga delar av samhället, och omvänt, finns det skäl att inrikta framför allt mer grundläggande satsningar på kunskapsuppbyggnad inom försvaret så att möjligheter till samverkan med andra sektorer tillvaratas. Exempel på civila områden lämpade för sådan samverkan är den tekniska forskning som Teknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) och Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) finansierar!

För att främja dessa syften bör ett särskilt anslag under fjärde huvudtiteln föras upp i statsbudgeten fr.o.m. budgetåret 1994/95 för sttategisk FoU för försvaret. Anslaget bör disponeras av en självständig nämnd under regeringen (Försvarsdepartementet). Nämndens ledamöter bör ha bakgmnd i universitet och högskolor, i försvarets myndigheter och i försvarsindustrin.

Kriterier för användning av medlen till projekt bör vara att projekten - har stor potentiell betydelse för totalförsvaret och har den inriktning mot ämnesområden i stort som regeringen anger.

105

-

har god vetenskaplig kvalitet,

-

innebär en kunskapsöverföring till en mera tillämpad   verksamhet vid försvarets myndigheter eller i industrin.

Uppdragen bör i regel avse samprojekt och läggas ut på universitet och högskolor, på FOA, FFA och på industrin. Urvalet av projekt bör i allmänhet ske efter öppen annonsering och granskning av ansökningar.

Ett viktigt syfte med anslaget är att skapa breda kontaktytor mellan å ena sidan försvarssektom och dess forskningsorgan, och å andra sidan universitet och högskolor samt andra samhällssektorer.

4.2.6 Inriktning av besparingar

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 4 Försvarsdep.

Regeringens bedömning:

Utredningens förslag om inriktning av besparingar vid främst FMV och FOA bör utgöra ett underiag för de instanser som vid en utvidgad uppdragsstyming får ett ansvar för att styra forskningen.

Utredningens förslag:

Utredningen lämnar i enlighet med direktiven förslag om, och belyser konsekvenser av, inriktningen av besparingen inom det utredda verksam­hetsområdet med 10, 25 och 40 procent.

Remissinstanserna:

Flera remissinstanser anser att stora besparingar inom försvarsforskningen inte bör göras. ÖB anser att ÖB bör styra inriktningen av eventuella besparingar.

Skälen för regeringens bedönuiing:

Principiellt bör de instanser som finansierar verksamheten styra dess inriktning och omfatming, och därmed inriktningen av de besparingar som kan bli aktuella. Detta utesluter dock inte att regeringen - åtminstone övergångsvis - lämnar vissa föreskrifter för besparingar och inriktningen av dem.

106

4.3 Flygteicnisk forskning och utbildning

4.3.1 Bakgrund

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 4 Försvarsdep.

1 den flygtekniska forskningen medverkar en rad tekniska och naturveten­skapliga discipliner. Den avancerade och komplexa karaktären hos flygplan och flygmotorer har inneburit ett fmktbärande samspel mellan forskning och utveckling samt industriell verksamhet. Den kunskapsutveckling som har ägt mm med utgångspunkt i flygverksamhet har haft positiva effekter för forskning och utveckling även utanför det direkta tillämpningsområdet. Krav på material, avancerade beräkningar, miniatyrisering, tillförlitlighet m.m. har ställt forskning och ingenjörskonst inför stora utmaningar. Flygteknik i vid mening är en drivande kraft i allmän teknikutveckling och inom teknisk forskning och utbildning.

Svensk flygindustri har ett högt intemationellt anseende som etablerats genom de för ett litet land unikt långsiktiga satsningama på en militär flygindustri. Denna kunskaps- och kompetensbas har under de senaste tio åren använts för att bygga upp en omfattande civil produktion.

Parallellt med den flygindustriella uppbyggnaden under 1940-, 50- och 60-talen byggdes en kraftfull utbildning och akademisk forskning upp. För att få en långsiktigt hållbar försörjning av kompetens inom det flygtekniska området bör utbildning, forskning och industriell verksamhet gå hand i hand. En högteknologisk industri ger näring åt och driver på eller ställer krav på utbildning och forskning.

Dagens industriella verksamhet domineras f.n. av Industrigmppen JAS med JAS 39 Gripen, Saab-Scania AB med Saab 340 och Saab 2000 samt Volvo Flygmotor AB:s medverkan i ett antal intemationella civila flygmo­torprojekt. Flygteknisk verksamhet finns också inom FFV-Aerolech samt inom försvaret.

Den flygtekniska högre utbildningen och forskningen är f.n. koncenttierad till Tekniska högskolan i Stockholm (KTH). Vid FFA bedrivs en relativt omfettande forskning. Universitetet i Linköping har nyligen beslutat starta utbildning av civilingenjörer med inriktning på fårkostteknik, huvudsakligen avsedd för flygindustrins behov. Utbildningen skall drivas i samverkan med KTH.

I ett flertal länder sker strategiska satsningar på forskning på det flygindu­striella området. Detta betraktas genom sin högteknologiska karaktär som ett nyckelområde för att höja teknologinivån. Den intemationella samarbetet inom det flygtekniska området är omfattande. Sverige deltar i flera sam­arbetsprogram. Ett undertecknande av EES-avtalet innebär ytterligare möjligheter.

Det finns ett antal, i huvudsak samstämmiga, förslag från flygindustrin och

107

myndigheter om én  satsning på flygteknisk forskning och utbildning.    Prop. 1992/93:170 Förslagen innehåller två huvuddelar: ett nationellt flygtekniskt centmm samt    Avsnitt 4 ett nationellt flygtekniskt forskningsprogram.  De innebär en väsentiigt    Försvarsdep. utökad samverkan  mellan tekniska högskolor,  försvarsmyndigheter och företag vad avser såväl forskning som utbildning.

Teknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) har föreslagit riktade satsningar vad avser teknisk gmndforskning på området komplexa system. Flygteknik nämns här som ett prioriterat område.

Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) har föreslagit satsningar på basteknologier med användning bl.a. inom farkostområdet.

4.3.2 Regeringens Överväganden

Regeringen anser det angeläget att en förstärkning av den flygtekniska forskningen och utbildningen kommer till stånd med utgångspunkt i de lämnade förslagen. Det är viktigt att staten och flygindustrin delar lika på finansieringen av det nationella flygtekniska forskningsprogrammet. Det är vidare angeläget att för flygteknik relevant forskning, som finansieras med medel som ligger utanför det nationella programmet, både kan bidra till och dra fördel av den koncentrerade satsningen inom ett avancerat teknikområde som det nationella programmet representerar. Inriktningen och stymingen av programmet bör dels spegla den gemensamma finansieringen, dels gmndas på strävan att maximera utnyttjandet av inom området tillgängliga resurser för forskning och utveciding, forskamtbildning och gmndläggande teknisk utbildning. Regeringen avser att uppdra åt en särskild förhandlare att för staten förhandla med flygindustrin om omfattning, inriktning, finansiering och styming av programmet.

Regeringen föreslår att, av statliga medel från fjärde och tolfte huvudtit­lama, sammanlagt högst 30 miljoner kronor per år under treårsperioden 1993/94 - 1995/96 avsätts för ett nationellt flygtekniskt forskningsprogram. DärtiU föreslår regeringen i det följande under avsnittet Utbildnings­departementets verksamhetsområde en förstärkning av den tekniska forskningen och forskamtbUdningen, bl.a. för att möjliggöra en förstärkt satsning inom vissa programområden av särskild betydelse för teknisk och industrieU utveckling.

I prop. 1992/93:169 föreslår regeringen vissa förstärkningar inom civilingenjörsutbildningen.

Resurser för flygteknisk forskning och utveckling från fjärde huvudtiteln

kommer främst från anslagen D2. Flygvapenförband: Materielanskaffning,

F3. Försvarets materielverk och K6. Flygtekniska försöksanstalten. Förslag

om dessa anslag för budgetåret 1993/94 har lagts fram i budgetpropositio­

nen. Förslagen innebär bl.a. att emslaget K6. ökar från nuvarande ca 10 till

drygt 20 miljoner kronor.

Qg

Delar av den flygtekniska forskning som försvaret hittills finansierat utgör en gemensam gmnd för såväl militära som civila tillämpningar. Försvaret, FMV och FFA bör utveckla samverkan med NUTEK och andra civila in­tressenter. Ett bidrag till det nationella flygtekniska forskningsprogrammet bör lämnas från Qärde huvudtiteln. Bidraget bör anpassas till programmets finansiering i övrigt och omfetta högst 20 miljoner kronor per budgetår under perioden 1993/94-1995/96.

Bidraget bör för budgetåret 1993/94 lämnas från anslaget D2. Med hänsyn tiU den förändrade anslagsstiniktur som avses bli införd i samband med att den nya myndigheten Försvarsmakten inrättas, bör det avgöras senare från vilket anslag som bidraget bör lämnas fr.o.m. budgetåret 1994/95.

4.4 Övriga frågor

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 4 Försvarsdep.

4.4.1  Sårbarhet och beredskapshänsyn

I 1990 års forskningsproposition redovisades vissa rikUinjer för totalför­svarsforskningen. Regeringen förordade bl.a. att en gmndläggande forsk­ningsverksamhet, i syfte att skapa kunskap om samhällets sårbarhet, för­söksvis borde påbörjas. För ändamålet föreslogs att 500 000 kronor skulle avsättas för budgetåret 1990/91. Riksdagen hade ingen erinran mot regeringens förslag (bet. UbU 1989/90:25, rskr. 1989/90:328).

ÖCB har svarat för en försöksverksamhet avseende forskning om samhällets sårbarhet. Bland projekt som genomförts eller pågår kan nämnas projektet Sårbarhet i nätverk, som drivs av Centmm för regionalvetenskaplig forskning i Umeå. Vidare bedrivs viss utbildning i samarbete med universiteten i Göteborg och Umeå inom området beredskapshänsyn i planering och samhällsutveckling, för lokala tjänstemän och politiker samt för beredskapshandläggare och samhällsplanerare. Totalt avsatte ÖCB för dessa områden för budgetåret 1991/92 tre miljoner kronor.

Genom Statens räddningsverks försorg genomförs f.n. forskning bettäffande bl.a. riskhänsyn i samhällsplaneringen, ökad säkerhet vid transporter av farligt gods och beredskap mot kemikalieolyckor.

I likhet med vad som uttalades i 1992 års totalförsvarsbeslut (prop. 1991/92:102, bet. 1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337) viU regeringen betona betydelsen av att beredskapshänsyn tas i planering och samhäU­sutveckling. Att tidigt ta hänsyn till sårbarhet och risker skapar robusthet i samhället inför säkerhetspolitiska kriser och krig, minskar behovet av kostnadskrävande beredskapsåtgärder och ökar dessutom säkerheten i det fredstida samhället. En fortsatt forskningsverksamhet som skapar kunskap om samhällets sårbarhet och om möjlighetema att ta hänsyn härtill är mot denna bakgmnd angelägen. En sådan verksamhet kan också ge detta område ökad stadga och en starkare förankring i den akademiska forskningsvärlden.

109

Det ankommer på ÖCB och berörda myndigheter att inom ramen för tiU-    Prop. 1992/93:170 gängliga resurser vidta erforderliga åtgärder på resp. verksamhetsområden.    Avsnitt 4

Försvarsdep.

4.4.2   Fordonsteknisk forskning m.m.

Regeringen föreslår i det följande under avsnittet Näringsdepartementets verksamhetsområde att ett program för fordonsteknisk forskning skapas. Det är angeläget att de samverkansmöjligheter tas till vara som kan finnas mellan försvarsforskningen och det fordonstekniska forskningsprogrammet. FMV bör följa programmet, liksom NUTEK: s program i övrigt, och upp­märksamma sådana samverkansmöjligheter.

4.4.3   Anslagsfrågor för budgetåret 1993/94

Regeringens förslag rörande anslag under fjärde huvudtiteln lämnades i 1993 års budgetproposition (bilaga 5). Förslagen har beretts så att de är samstämda med de förslag och överväganden som redovisas i denna proposition.

4.5 Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen beträffande flygteknisk forskning och utbildning (avsnitt 4.3)

1. godkänner  förslaget om  riktlinjer  för ett nationellt flygtekniskt

forskningsprogram,

2. godkänner förslaget om bidrag från fjärde huvudtiteln till

finansiering av ett nationellt flygtekniskt forskningsprogram.

110

5. Socialdepartementets verksamhetsområde

Inom socialdepartementets politikområden bedrivs och initieras forsk­ning och utvecklingsarbete rörande socialtjänst, bam- och familjepoli­tik, socialförsäkring, folkhälsa samt hälso- och sjukvård.

Från femte huvudtiteln stöds forsknings- och utvecklingsarbete inom samtliga dessa politikområden. Den medicinska forskningen finansieras främst genom fakultetsanslag samt genom anslaget till Medicinska forskningsrådet (MFR) vilka redovisas under åttonde huvudtiteln (Ut­bildningsdepartementet). Socialvetenskapliga forskningsrådet (SFR) ger stöd till gmndforskning och tillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap. Folkhälsoinstitutet (FHI) stöder, för sin vetenskapliga förankring, forskning och utveckling inom folk­hälsoområdet. Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik (SBU) bedriver forskningsbaserad utvärdering av medicinska metoder. Bidrag ges också från anslag på femte huvudtiteln till Spri som är hälso­och sjukvårdens utvecklingsinstitut. Dessutom bedrivs forsknings- och utvecklingsarbete som en integrerad del av verksamheten vid Statens bakteriologiska laboratorium (SBL), Statens institutet för psykosocial miljömedicin (IPM) och Läkemedelsverket (LV). Verksamheten med de statliga smittskyddsuppgiftema övertas fr.o.m. den I juli 1993 av Statens smittskyddsinstitut, varvid SBL läggs ner.

Även Socialstyrelsen (SoS) och Nämnden för vårdartjänst (NV) be­driver i viss omfattning forskningsanknutet utvecklingsarbete. Rätts­medicinalverket (RMV) skall svara för utvecklingsarbete och stöd åt viss forskning med betydelse för den egna verksaniheten och är huvudman för ett arkiv av stort intresse för forskning. Riksförsäkringsverket (RFV) har ansvar för att utvärdera trygghetssystemens effekter för individ och samhälle.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 5 Socialdepartementet

Anvisat       Förslag       Förändring Förändring Förändring 1992/93      1993/94      1993/94      1994/95      1995/96

SFR: Förvaltning*

-

5,6

+   5,6

SFR: Forsknings­medel*

79,2

86,7

+   7,5

IPM

5,7

6,9

+   1,2

* Utgör budgetåret 1992/93 anslagel Socialvetenskapliga forskningsrådet

5.1 Inledning

De delar av den offentliga sektom som ingår i Socialdepartementets verksamhetsområde utgör käman i den svenska välfärdspolitiken. Det gäller hälso- och sjukvården, äldre- och handikappomsorgen, bam- och familjepolitiken samt de ekonomiska trygghetssystemen som omfattar socialförsäkringama och anslutande bidragssystem. De samlade sociala

111

utgiftema, inkl. landstingens och konununemas utgifter för de sociala verksamhetema, beräknas budgetåret 1993/94 motsvara ca 32 % av BNP.

Den StmktureUa obalansen i Sveriges ekonomi medför att utvecklingen av välfärdspolitiken måste ske under delvis förändrade fömtsättningar. Det växande gapet mellan behov och resurser ställer krav på effektivi­sering och prioriteringar. Regeringen har med anledning härav bl.a. initierat en omfattande genomgång och prövning av de stora transfere­ringssystemen. I kommuner och landsting pågår av samma anledning en omprövning av olika verksamheter.

Ett mål för regeringens politik är att vård, omsorg och andra tjänster skall anpassas bättre till människomas behov och önskningar. Genom en ökad valfrihet inom bl.a. hälso- och sjukvården ges medborgama möj­lighet att själva bestämma vem som skall ge vården. På samma sätt skapas ökade valmöjligheter inom bl.a. skolan, bamomsorgen och äldreomsorgen. En annan del av fömyelsen är ett ökat inslag av privata entreprenörer vilket ger ökad konkurrens inom tjänsteproduktionen.

Den fortsatta utvecklingen och fömyelsen måste stödjas av en utökad forsknings- och utvecklingsverksamhet. Det gäller såväl inom ramen för olika discipliner vid universitet och högskolor som inom statens, kom­munemas och landstingens verksainheter.

Hälso- och sjukvården liksom stora delar av de övriga sociala verk­samhetema är redan nu utpräglade kunskapsorganisationer. Kunskaps­flödet mellan universitet/högskolor och den sociala sektom bör emeller­tid kuima ökas ytterligare. Ny kunskap kring t.ex. organisations- och ledningsfrågor når inte alltid fram till praktisk tillämpning. Omvänt gäller att forskama ibland inte låter sina val av forskningsproblem inspireras av den verklighet som finns inom de sociala verksamhetema. Kompetensen inom kommuner, landsting och myndigheter är här av stor betydelse. Fömtom möjlighetema att bedriva eget forsknings- och utvecklingsarbete är kompetensen avgörande för att kunna formulera beställningar av forskningsinsatser inom t.ex. universitet och högskolor, liksom möjlighetema att rätt bedöma kvalitet och relevans i redan pågående forskning.

Den forskning och det utvecklingsarbete som är relevant för Social­departementets verksamhetsområde spänner över flera samhällssektorer - t.ex. hälso- och sjukvård, socialtjänst, socialförsäkring och arbets­marknad - och över många vetenskapliga discipliner. En utmaning är därför att finna de bästa formerna för att organisera och stimulera denna forskning som måste präglas av hög relevans och kvalitet för att kunna skapa underlag för den långsiktiga utvecklingen av den sociala sektom.

Den forskning som bedrivs inom socialvetenskap och socialpolitik utgör i stor utsträckning underlag för den ständigt pågående debatten och utvecklingen av välfärdspolitiken som måste kunna bygga på ett så gott kunskapsunderlag som möjligt. Metodema för att sprida den nya kun­skapen så brett som möjligt behöver vidareutvecklas så att denna kun­skap inte dmnknar i det allt stridare informationsflödet i samhället.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 5 Socialdepartementet

112

5.2                                                                  Forskning rörande de ekonomiska trygghetsssystemen

Prop. 1992/93:170

.,-,,

. ,      ,

.    ,

 ,

,

Avsnitt 5

Behovet av forskningsbaserad kunskap om de ekonomiska trygghetssys-

q    

ih     rt

temens funktion och effekter är betydande, inte minst mot bakgmnd av

den genomgripande översyn och omprövning av socialförsäkringens

olika grenar som för närvarande pågår.

Omfattningen av socialvetenskaplig forskning med anknytning till de ekonomiska trygghetssystemen är fortfarande relativt begränsad med hänsyn tagen till socialförsäkringens stora betydelse för individens välfärd och för samhällsekonomin. Betydande behov finns av mer forskningsbaserad kunskap om bl.a. de faktorer och samband som ligger bakom de stora förändringama i sjukfrånvaro och förtidspensionering under senare år, liksom om samspelet mellan socialförsäkringen och arbetsmarknaden. Det är vidare angeläget med forskning kring de offentliga pensionssystemen, inte minst i förhållande till andra försäk­ringssektorer och hur detta påverkar sparande, kapitalbildning och arbetskraftsutbud.

Socialförsäkringama är rättighetsstyrda genom ett omfattande och komplext regelverk. Regeltillämpningen är långt decentraliserad vilket pekar på ett behov av tillämpad juridisk forskning. Satsningen på en mer aktiv rehabilitering innebär att en rad nya åtgärder och instmment ställs till försäkringskassomas och andra rehabiliteringsansvarigas förfogande. Detta skapar intressanta forskningsuppgifter för utvärderings- och implementationsforskning.

Det ökade intemationella samarbete på socialförsäkringsområdet som aktualiserats genom EES-avtalet innebär också att ett nytt angeläget område för forskningsinsatser öppnar sig. Metoder för studier inom detta område behöver utvecklas.

5.3 Forskning inom socialtjänstområdet

Forskning med inriktning mot socialtjänstens områden bedrivs i olika organisatoriska former och inom flera discipliner och specialiteter. Generella problem inom socialtjänsten behandlas vid universiteten, särskilt inom den nya disciplinen socialt arbete. Tillämpad forskning med det viktiga syftet att förbättra resultatet av socialtjänstens insatser är ännu relativt sällsynt. Även kunskapsutvecklingen inom bl.a. social­medicin och psykiatri är av betydelse för socialtjänstens utvecklings­arbete.

5.3.1 Forskning om handikapp

I 1990 års forskningsproposition framhölls de starka behoven av sam­

hällsvetenskaplig forskning med inriktning mot handikapp. Bl.a. sakna­

des tillräckliga kunskaper om de förhållanden i samhället som bidrar till

att orsaka och vidmakthålla handikapp. 1989 års handikapputredning har

i sitt slutbetänkande (SOU 1992:2) Ett samhälle för alla pekat på samma

förhållande samt på behovet av tvär- och mångvetenskapUg forsknings-

j3

8 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

samverkan med utgångspunkt i de olika disciplinema. I en kommande        Prop. 1992/93:170 proposition om stöd och service till vissa funktionshindrade m.m. avser        Avsnitt 5 regeringen att lägga förslag inom bl.a. habilitering och rehabilitering        Socialdepartementet som för planering och genomförande av åtgärder kräver samordning och samverkan mellan olika samhällsorgan.

SFR har ett särskilt samordningsansvar för handikappforskningen.

Det är viktigt att forsknings- och utvecklingsarbete om funktions­hindrade och deras villkor ytterligare stärks. Det gäller bl.a. inom området habilitering för bam och ungdomar med svåra och komplicera­de funktionshinder. Även studier av omfattningen av olika funktions­hinder är eftersatta. För närvarande saknas också nästan helt forskning med särskild inriktning på samliällsekonomiska studier, liksom forskning om arbetslivet och dess tillgänglighet. Ett annat viktigt område är forskning om sociala och miljömässiga faktorer och processer som leder till att funktionshinder blir handikapp.

5.3.2 Forskning om äldre

Forskningsinsatsema på äldreområdet skall bl.a. ses mot bakgmnd av målen att äldre skall kunna käima sig trygga och veta att de får den omsorg de behöver. De skall själva få bestämma över sin livssituation och få behålla sin integritet och valfrihet även när vårdbehoven blir omfattande. Forskning om äldre är en gränsöverskridande och interdis­ciplinär verksamhet som berör ett flertal kunskapsområden.

Efter förslag i 1990 års forskningsproposition anslogs nya resurser till forskning om äldre. Riksdagens beslut att inrätta tre professurer i psykologi, sociologi och socialt arbete med inriktning mot äldre skapade också en förankring av äldreforskningen inom högskolan. Tjänstema har utlysts. Tillsättningen av professuren i sociologi med placering i Uppsala är klar.

Socialvetenskapliga forskningsrådet har prioriterat tre områden, näm­ligen forskning som rör omsorg och omvårdnad, utvärderingsforskning samt forskning inom området äldre och deras ekonomi. Dessa områden bör även fortsatt ha hög prioritet. Det är särskilt angeläget att finna en vetenskaplig gmnd för utvärderingar av kvalitets- och effektivitets­mätningar samt av förändringar för äldre och deras ekonomi i ljuset av de omfattande samhälls- och systemförändringar som pågår.

5.3.3 Forskning om missbruk

Missbmksfrågoma utgör ett för samhället svårhanterligt problemkomp­lex och behovet av bred och väl underbyggd kunskap är mycket stort. Forskningen om missbrakets utbredning och orsaker liksom om vård och behandling av missbmkare samt metoder för att förebygga missbrak har betydande metodproblem. Missbraksforskning är ett av de forsk­ningsområden där stora datam;tterial och studier över längre tid ofta är en föratsättning för ett gott vetenskapligt utbyte.

114

Forskningen om missbrak är i ett socialvetenskapligt perspektiv in-        Prop. 1992/93:170

riktad på såväl brak som missbrak av alkohol, narkotika och andra        Avsnitt 5

beroendeframkallande medel. Hit hör forskning om resultat av alkohol-

Socialdepartementet

och narkotikapolitik samt om effekter av olika kontrollpolitiska åtgärder och av olika förebyggande insatser. Centrala forskningsfrågor är också vården av missbmkare och missbraksfrågomas koppling till HlV/aids-problematiken. Forskningen om förebyggande av missbrak är ett viktigt men än så länge underatvecklat område också inom folkhälsoforsk­ningen.

Effektema av den svenska alkohol- och narkotikapolitiken har endast i liten utsträckning intresserat forskare. Forskningen har hittills främst varit inriktad på behandlingsstudier. Trots detta saknas ännu kunskap på många områden. Dessutom är kunskaperaa dåliga om missbmkets former och missbrakares sociala verklighet. Detsamma gäller den verkliga utbredningen av olika missbraksmönster.

Enligt SFR:s bedömning behövs en fortsatt satsning på forskning inriktad mot hela missbrakarvården, varav tvångsvården utgör en del. Innehållet i och effektema av de samlade insatsema för missbmkare vidtagna inom olika vårdsystem samt samspelet mellan olika aktörer behöver få en vetenskaplig belysning.

Forskning om alkohol- och narkotikapolitikens effekter samt behand­lingsforskning bör prioriteras under den kommande perioden. Med hänsyn till den ökande intemationaliseringen är det därvid önskvärt med forskning som visar hur olika länder genom sin alkohol- och narkotika­politik har lyckats förebygga och reducera skador och missbmksut-bredning.

5.4 Forskning om barn och familj

Familjelivets utveckling och villkor har stor betydelse för välfärden och individemas livskvalitet. Familjemas livsformer och levnadsförhållanden är också av central betydelse för de flesta verksamheter inom såväl det sociala området som hälso- och sjukvårdsområdet.

Forskningen inom området bam och familj sker inom ett stort antal discipliner - främst vid samhällsvetenskaplig men även vid medicinsk, humanistisk och juridisk fakultet. En mycket stor del av forskningen är finansierad genom tidsbegränsade projektmedel. SFR har har utlyst programstöd samt avsatt medel för forskamätverk för forskning om bam och familj.

Det är angeläget att forskningen stärks ytterligare inom bam- och

familj eområdet. Viktiga områden för fortsatt forskningsstöd är samspelet

mellan den demografiska utvecklingen, samhällsutvecklingen i stort och

familjepolitikens utformning och innehåll. Förändringar sker idag i

samspelet mellan offentliga trygghetssystem, privata omsorgsformer och

informella nätverk. Forskning som belyser förändringamas innebörd och

konsekvenser för bam och föräldrar är angelägen liksom forskning om

betydelsen i ett långsiktigt perspektiv av socialt förebyggande arbete för

utsatta bam och ungdomar.

115

5.5 Forskning om intemationell migration och etniska

Prop. 1992/93:170

relationer

Avsnitt 5

Socialdepartementet Med intemationell migration och etniska relationer avses in- och utvand­ring, orsaker till och effekter av befolkningsrörelser, staters reglering av dessa befolkningsrörelser samt integrationsfrågor i vid bemärkelse.

Forskning om intemationell migration och etniska relationer bedrivs inom ett flertal humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnen. Ett nationellt nätverk är under uppbyggnad och det intemationella forskar­samarbetet utvecklas successivt.

Enligt SFR:s bedömning behöver den demografiska, sociologiska, kulturgeografiska och ekonomiska forskningen om de intemationella migrationsströmmamas orsaker och verkningar på framför allt svensk arbetsmarknad och näringsliv stärkas, både till omfång och kvalitet.

Mycket tyder på att den intemationella migrationen och därmed sam­manhängande problemkomplex under många år framöver kommer att utgöra mycket centrala faktorer i samhällsutvecklingen, såväl i Sverige som i många andra länder. Med hänsyn till det stora kunskapsbehovet måste forskningen på området därför ges hög prioritet.

5.6 Folkhälsoforskning

Den svenska befolkningens hälsa har fortsatt att förbättras de senaste åren och medellivslängden har ökat. Trots att hälsoutvecklingen i stort varit positiv finns det stora skUlnader i sjuklighet och dödlighet mellan könen, olika sociala grapper och mellan olika delar av landet. Också mellan infödda svenskar och invandrare finns det betydande skillnader.

Folkhälsoforskningen är interdisciplinär. Till området räknas forskning om familjers, arbetslivets, miljöns och hälso- och sjukvårdens betydelse för folkhälsan. Således innefattas studier inom bl a epidemiologi, hälso­och sjukvårdsforskning, hälsoekonomi, arbets- och miljömedicin, kost-och beroendefrågor samt preventiv medicin och socialmedicin i bred bemärkelse.

Regeringen har betonat att insatser för att ytterligare förbättra folk­hälsan är angelägna. En bred och kvalitativt god forskning har stor be­tydelse för att detta mål skall kunna nås. Det finns också ett behov av att utveckla metoder för utvärdering och att på ett mer systematiskt sätt utvärdera olika preventiva satsningar. Regeringen anser att folkhälso­forskning skall vara ett prioriterat område för det Socialvetenskapliga forskningsrådet under den kommande perioden. Även inom det medi­cinska forskningsområdet bör folkhälsoforskningen prioriteras. För att nå högsta möjliga effekt av de insatta resurseraa är det angeläget att dessa insatser samordnas också med bl.a. Folkhälsoinstitutets forsk­nings- och utvecklingstödjande verksamhet.

Epidemiologisk metodik, som har en framträdande roll inom folkhälso­

forskningen, kräver ofta stora och kostsamma datainsamlingar. Samtidigt

är fömtsättningama för epidemiologiska studier ur ett intemationellt

perspektiv särskilt goda i Sverige. Det är därför väsentiigt att möjlig-

Ug

hetema för denna forskning fortsätter att utvecklas, bl.a. genom att        Prop. 1992/93:170

tillgången till relevanta datamaterial förbättras.

AvsniU 5

Delar av folkhälsoforskningen är fortfarande under snabb utveckling Socialdepartementet och betydande satsningar görs på folkhälsoforskning i vissa länder. Det är angeläget att intemationella erfarenheter tas till vara i den svenska forskningen och utvecklingsarbetet och att arbetet fortlöpande följs upp och utvärderas, avseende framför allt dess vetenskapliga kvalitet och relevans för folkhälsans utveckling.

5.7 Forsknings- och utvecklingsarbete inom och till stöd för hälso- och sjukvården

En god hälso- och sjukvård är en av grandstenaraa i den svenska väl­färdspolitiken. Målet är en god vård och omsorg på lika villkor för hela befolkningen.

Hälso- och sjukvårdens totala kostnader är av stort samhällsekonomiskt intresse i alla länder. År 1991 beräknas dess andel av brattonationalpro­dukten (BNP) i Sverige motsvara 8,8 procent. Länder som USA, Irland, Canada, Frankrike, Tyskland och Finland använder en större andel av BNP till hälso- och sjukvård än Sverige. Lägre BNP-andel än Sverige använder bl.a. Storbritannien och Danmark. Antalet anställda inom den svenska hälso- och sjukvården var år 1991 omkring 380 000 personer.

Hälso- och sjukvården befinner sig i ständig utveckling. En drivkraft i denna utveckling är den medicinska forskningen där nya metoder ut­vecklas för att diagnostisera och bota eller lindra olika former av ohälsa. Den medicinska forskningen i Sverige är i ett intemationellt perspektiv av mycket hög klass. Den höga nivån på den svenska forskningen inom detta område gör att intemationella erfarenheter snabbt når Sverige och förs ut i det konkreta hälso- och sjukvårdsarbetet. Omvårdnadsforsk­ningen är en annan viktig komponent för att öka kvaliteten och patient-tillfredställelsen.

Stora förändringar har, inom flera landstingsområden, under de senaste åren gjorts i hälso- och sjukvårdens styrsystem. Bl.a. har uppdelning gjorts på beställare och utförare. De ekonomiska styrsystemen har förändrats från att vara budgetbaserade till att vara prestationsrelaterade. 1 vissa system utgår ersättning till utförama i förhållande till vilka behandlingar som ges.

De nya styrsystemen och de därmed förbättrade redovisningsmetodema har visat att kostnadema för olika ingrepp ofta är högre vid undervis­ningssjukhusen än inom sjukvården i övrigt. Huvudorsaken till detta torde vara att de reella kostnadema för utbildning och forskning inte har tydliggjorts tidigare. Patienturvalet torde inte heller vara detsamma eftersom en högre andel svåra fall behandlas vid undervisningssjuk­husen. Från vissa håll har de förändrade styrsystemen setts som ett hot mot forskning och utveckling eftersom undervisningssjukhusen skulle kunna komma att förlora konkurrensen om patientema och därmed få

reducerade ekonomiska ramar.

117

En vidareutveckling av svensk hälso- och sjukvård kräver fortsatt stora        Prop. 1992/93:170 forsknings- och utvecklingsinsatser, vilket också ligger i sjukvårds-        Avsnitt 5 huvudmännens intresse. Detta har lett till att olika lösningar nu prövas        Socialdepartementet för att garantera att tillräckliga medel avsätts för forsknings- och utveck­lingsarbete inom ramen för de förändrade styrsystemen. Regeringen konuner att noga följa utvecklingen inom detta område.

En fortsatt effektivisering och utveckling av hälso- och sjukvården kräver forskning och utveckling inom ett flertal discipliner, inte minst inom samhällsvetenskapema. Även om det finns goda forskningsmiljöer också inom dessa områden är inte den svenska forskningen här lika stark som inom medicinen. 1 syfte att få underlag för att vidareutveckla framförallt den samhällsvetenskapliga forskningen av relevans för hälso­och sjukvården avser regeringen att låta kartlägga pågående forskning inom detta område, bl.a. i ett intemationellt perspektiv, samt att utreda hur detta forskningsområde skall kunna förstärkas i framtiden.

Inom hälso- och sjukvården är det kvalificerade utvecklingsarbetet, d.v.s. ett metodiskt och systematiskt utnyttjande av forskningsresultat, vetenskaplig kunskap och nya idéer för att skapa nya metoder eller system, av stort värde. Merparten av detta arbete sker hos sjukvårds­huvudmännen men också inom ramen för vissa statliga myndigheters verksainhet m.m.

5.8 Ökad internationalisering

Intemationaliseringen inom olika forsknings- och utvecklingsområden kommer att bli allt viktigare såväl för Socialvetenskapliga forsknings­rådet som för Socialdepartementets övriga myndigheter. Vissa myndig­heter har redan ett mycket väl utvecklat intemationellt samarbete, t.ex. IPM, LV, SBL, SBU och RFV.

EES-avtalet och ett framtida medlemskap i EG, då särskilt utveck­lingen av den s.k. sociala dimensionen inom EG, medför ett ökat behov av komparativa studier och ett ökat intresse för intemationella jämförel­ser. Ur flera perspektiv är det av vikt att på vetenskaplig grand kunna relatera förhållanden och fenomen i det svenska samhället till mot­svarande i andra länder.

Inom det s.k. COST- progran.imets ram utvecklas för närvarande den samhällsvetenskapliga forskningen starkt under ledning av en särskild "Social Science Committee". Program för forskning om äldre, miss­brak, handikapp och om migration befinner sig på olika stadier av planering. SFR räknar med att bidra till aktivt svenskt deltagande. SFR avser också att under perioden avsätta medel för uUändska gästforskare (gästprofessurer) vilket kan för/äntas resultera i bl.a. nya analyser av svenska förhållanden och nya teoretiska och metodologiska infallsvink­lar.

1 det gällande tredje ramprogranunet för forskning i EG ingår endast

ett program som i viss mån berör Socialdepartementets ansvarsområde.

Däremot har i EG-kommissioneos utkast till det Qärde ramprogrammet

för forskning föreslagits ett antal nya delprogram med inriktningar som

118

berör Socialdepartementet och dess myndigheter.

Socialvetenskapliga forskningsrådet är representerat i det nybildade        Prop. 1992/93:17C

Rådet för FoU-samarbetet mellan Sverige och EG.

Avsnitt 5

Socialdepartemente

5.9 Forsknings-och Utvecklingsarbete inom vissa myndigheter m.m.

1 detta avsnitt lämnas en kortfattad beskrivning av de myndigheter under femte huvudtiteln som bedriver eller finansierar forsknings- och utveck­lingsarbete och för vilka budgetbehandling skedde i budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. 6). För Statens institut för psykosocial miljö­medicin (IPM) samt Socialvetenskapliga forskningsrådet (SFR) behand­las budgetfrågoma i föreliggande proposition, avsnitt 5.11. Även vissa frågor rörande forskning vid Smittskyddsinstitutet behandlas i ett särskilt avsnitt (5.10) men budgetfrågoma för Smittskyddsinstitutet regleras i den reviderade finansplanen.

Spri är hälso- och sjukvårdens utvecklingsinstitut. Huvudmän är staten och Landstingsförbundet som svarar för hälften var av finansieringen. Ett nytt avtal om Spri träffades i juni 1992 avseende perioden 1993 -1995. I avtalet markeras att tyngdpunkten i verksaniheten skall ligga i elt långsiktigt och kvalificerat utvecklingsarbete och att ett närmare samarbete med olika forsknings- och utvecklingsinstitutioner skall utvecklas. Spri skall främst arbeta med frågor som rör kvalitet, effek­tivitet och produktivitet samt informationssystem och effektivisering i vården. En utvärdering av Spris verksamhet skall genomföras och vara avslutad senast den 1 september 1994.

Huvuduppgiftema för Socialstyrelsen (SoS) är att bedriva kvalificerad tillsyn, uppföljning, utvärdering och kunskapsförmedling inom hälso­och sjukvården och socialtjänsten. Inom Socialstyrelsen har nyligen inrättats ett Centram för epidemiologi och social analys. Därmed kom­mer Socialstyrelsen att - på ett helt annat sätt än tidigare - kunna följa, analysera och rapportera hur bl.a. folkhälsoproblem, sociala problem och sjukdomar utvecklas. Även ett Centram för utvärdering av metoder i socialt arbete har inrättats inom Socialstyrelsen för systematisk upp­byggnad av vetenskapligt grandad kunskap om behandlingsmetoder och andra insatser inom socialtjänstens individ- och familjeomsorg.

Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik (SBU) har till uppgift att utvärdera etablerade och nya medicinska metoder ur medicinskt, ekonomiskt, socialt och etiskt perspektiv. Utvärderingama utgår från den aktuella forskningen och från genomgångar av den vetenskapliga litteraturen inom det område som är föremål för utvärde­ring.

Läkemedelsverket (LV) skall i syfte att tillgodose behovet av säkra

och effektiva läkemedel pröva inkomna ansökningar om godkännande av

eller tillstånd till tillverkning av läkemedel, varvid läkemedel av högt

medicinskt värde och samhällsekonomisk betydelse skall ges prioritet.

Verket skall vidare verka för att dessa läkemedel används på ett ända­

målsenligt och kostnadseffektivt sätt samt främja säkerheten och kvalite­

ten  för läkemedelsnära produkter.  Läkemedelsverket bedriver visst

'1

forsknings- och utvecklingsarbete inom ramen för sin verksamhet.

Prop. 1992/93:170

Rättsmedicinalverket (RMV) är central förvaltningsmyndighet för        Avsnitt 5 rättspsykiatrisk, rättskemisk och rättsserologisk verksamhet. Verket skall        Socialdepartementet enligt instmktionen svara för utvecklingsarbete och stöd åt forskning av betydelse för verksamheten.

Folkhälsoinstitutet (FHI), vms verksamhet inleddes den 1 juli 1992, skall främja för hela folket likvärdiga föratsättningar för en god hälsa genom att på bl.a. nationell nivå och med vetenskaplig förankring bedriva hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete av sektors­övergripande karaktär.

För närvarande arbetar FHI med åtta program. Dessa är alkohol och narkotika, allergi, mat och motion, skador, tobak, bams och ungdomars hälsa, kvinnors hälsa samt ett program som omfattar HIV/aids, sex och samlevnad, abortförebyggande arbete samt sexuellt överförbara sjuk­domar.

Samarbete skall ske med universitet och högskolor för att garantera långsiktig kunskapsutveckling och medverkan av forskare inom FHI:s verksamhet. FHI har under iimevarande budgetår avsatt 20 miljoner kronor för forsknings- och utvecklingsinsatser och skall även förstärka utvärderingsverksamheten genom deltagande av olika forskningsgrapper.

Riksförsäkringsverket (RFV) skall bl.a. särskilt följa utvecklingen av de olika grenarna inom det ekonoiniska trygghetssystemet och utvärdera effekter av dessa för individ och samhälle. Detta sker genom ett konti­nuerligt samarbete med forskare och forskningsinstitutioner som stöd för de egna analysema av kunskapsbehov och pågående FoU. Uppföljnings-och utvärderingsprogram upprättas årligen.

Nämnden för vårdartjänst (NV) administrerar bl.a. statsbidrag till vårdartjänst och omvårdnadsinsatser för rörelsehindrade samt bedriver utvecklingsarbete inom ramen för sin verksamhet. Utvecklingsarbetet är inriktat på att förbättra föratsättningama för utbildning och studier för unga och vuxna personer med funktionshinder samt att utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen.

5.10 Forskning vid Smittskyddsinstitutet

Statens bakteriologiska laboratorium (SBL) bedriver bl.a. forskning för att förbättra smittskyddet för befolkningen. Laboratoriet har också ansvar för landets vaccinförsörjning och andra statliga smittskyddsupp­gifter.

Regeringen anförde i proposition 1989/90:90 om forskning bl.a. att forskningspotentialen inom smittskyddsområde ytterligare behövde stärkas och att resursema borde vidareutvecklas vid SBL, det nationella expertorganet. Regeringen konstaterade vidare att utförandet av forsk­ning även fortsättningsvis skulle koncentreras till universitet och hög­skolor.

Mot bl.a denna bakgrand föreslog regeringen som ett första steg att tre

professurer i smittskydd med inriktning mot särskilt klinisk immunologi,

särskilt klinisk parasitologi respektive särskilt klinisk virologi skulle

120

inrättas vid Kl den 1 juli 1990. Innehavama av dessa tjänster skulle        Prop. 1992/93:170

tillika vara avdelningsföreståndare vid SBL.

AvsniU 5

Förslaget beaktades vid medelsberäkningen där reservationsanslaget        Socialdepartementet Medicinska fakultetema tillfördes 4,5 miljoner kronor medan motsvaran­de minskning gjordes under SBL:s anslag där också vissa tjänster drogs in.

Riksdagen har på förslag från regeringen bl.a. beslutat att godkänna att Smittskyddsinstitutet inrättas den 1 juli 1993 och att SBL avvecklas, sedan ett aktiebolag har övertagit ansvaret för produktion av vacciner m.m. och Smittskyddsinstitutet övertagit ansvaret för ifrågavarande statiiga smittskyddsuppgifter (prop. 1992/93:46, bet. 1992/93:SoU7, rskr 1992/93:86).

Föredragande statsrådet framhöll i propositionen bl.a. att Smittskydds­institutet i likhet med bl.a. de övriga nordiska smittskyddsinstituten skulle ha sin tyngdpunkt i ett kvalificerat forsknings- och utvecklings­arbete. 1 propositionen angavs att de bästa betingelsema för detta skulle ges om det nya institutet fick möjlighet till ett nära samarbete med KI.

I den utredning som ligger till grand för inrättandet av Smittskydds­institutet, Smittskyddsinstitutet - ny organisation för Sveriges nationella smittskyddsfunktioner (1992:29) konstateras att samordningen med KI bör ske, föratom genom de tre tidigare inrättade professurema i smitt­skydd, genom att ytterligare tre professurer inrättas i smittskydd med inriktning särskilt mot bakteriologi, epidemiologi respektive vaccinforsk­ning och kombineras med tjänster på Smittskyddsinstitutet. Framställ­ning om inrättande av dessa professurer har även kommit in från SBL respektive förts fram i KI:s fördjupade anslagsframställning.

Regeringens överväganden

Det är av stor vikt att staten på nationell nivå har en högkvalificerad institution som kan kontrollera smittskyddsläget, bedriva kompetent forskning samt ta emot och anpassa den intemationella utvecklingen inom smittskyddsområdet till landets behov. Samtidigt bör den grand­läggande forskningen i huvudsak ske inom högskolans ram.

De bästa föratsättningama för att finna former för hur samarbetet mellan Kl och Smittskyddsinstitutet bör byggas upp finns lokalt och i en dialog mellan de berörda myndighetema. För att tydliggöra forsknings­och utvecklingssamarbetet och ge detsamma stabilitet bör långsiktiga avtal träffas mellan Kl och Smittskyddsinstitutet.

I syfte att Smittskyddsinstitutet skall ha möjlighet aU göra avvägningar mellan forsknings- och utvecklingsinsatser å ena sidan och andra upp­gifter å andra sidan anser regeringen att medel bör disponeras av Smitt­skyddsinstitutet.

Regeringen avser att återkonuna till medelsfrågor vad gäller Smitt­skyddsinstitutet i den reviderade finansplanen.

121

Ärende till riksdagen

Prop. 1992/93:170

Socialdepartementet

Regeringen föreslår att riksdagen

tar del av vad regeringen anfört om forskning vid Smittskydds­institutet.

5.11 Anslagsfrågor

I proposition 1992/93:100 har regeringen i avvaktan på särskild pro­position i ämnet, för budgetåret 1993/94 under angivna anslagsrabriker beräknat följande belopp:

G 9.  Statens institut för psykosocial miljömedicin, 5 741 000 kronor G 16. Socialvetenskapliga forskningsrådet, 79 175 000 kronor. Vi tar nu upp dessa frågor.

Femte huvudtiteln

G. Myndigheter under Socialdepartementet

G 9. Statens institut för psykosocial miljömedicin

1991/92

Utgift

5 122 044

1992/93

Anslag

5 741 000

1993/94

Förslag

6 943 000

Statens institut för psykosocial miljömedicin (IPM) har till uppgift att utveckla, värdera och förmedla kunskaper om psykosociala risksituatio­ner, riskgrapper och riskreaktioner. Verksaniheten omfattar målinriktad forskning samt utbildning, dokumentation och information.

Statens institut för psykosocial miljömedicin

IPM föreslår i sin anslagsframställan att

-

institutets roll som självständig myndighet bibehålls,

-

de nuvarande tre verksamhetsområdena arbetsmiljö och hälsa, allmän social miljö och hälsa samt vårdmiljö och hälsa kompletteras med ett Qärde - invandrarmiljö och hälsa,

-

att personalresurserna utökas.

122

Regeringens överväganden

Övergripande mål

-

IPM:s forskning skall inriktas på att vara praktiskt tillämpbar inom social-, hälsovårds- och arbetslivsområdena. Teoribild­ning och metoder för vetenskaplig forskning inom dessa verk­samhetsområden skall utvecklas.

-

För att åstadkomma ett effektivt utnyttjande av de samlade resursema för psykosocial miljömedicinsk forskning skall institutet samverka med andra myndigheter, instimtioner och organisationer inom de områden, som institutets verksainhet omfattar.

-  1 samband med den pågående omstraktureringen av den offent­

liga sektom skall IPM medverka i utbildning och bidra med

sådan information som kan minska de psykosociala påfrest­

ningama för de grapper som berörs.

Resurser: Ramanslag 1993/94   6 943 000 kronor

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 5 Socialdepartementet

Planeringsram:

1993/94

6 943 000 kr

1994/95

6 943 000 kr

1995/96 6 943 000 kr

Resultatbedömning

Tillämpad forskning, som innefattar teori- och metodutveckling är IPM:s viktigaste verksamhetsgren och tar i anspråk cirka 60 % av de samlade resursema. Cirka 20% ägnas utbildning på olika nivåer. Råd­givning till och samverkan med andra myndigheter, institutioner och organisationer tar i anspråk ytterligare 10 % och resterande 10 % ägnas dokumentation och information.

Under den gångna femårsperioden har cirka 67 % av lPM:s verksam­het finansierats över statsbudgeten och resten genom extema anslag.

En resultatanalys i kvantitativa termer för den gångna femårsperioden visar att IPM haft en mycket hög produktivitet inom samtliga verksam­hetsgrenar. Den samlade forskningsverksamheten, inkl. samarbetet med Karolinska institutets institution för stressforskning, ISF, har resulterat i mer än 300 vetenskapliga publikationer. Forskare vid IPM har varit handledare åt tolv doktorander av vilka åtta hittills disputerat. Forskama vid IPM har också varit fakultetsopponenter vid åtta doktorsdisputatio-ner.

Även ur kvalitativ synpunkt kan IPM uppvisa goda resultat. Forskar­nas vetenskapliga artiklar har publicerats i intemationellt erkända veten­skapliga tidskrifter. Forskama anlitas också ofta av intemationella orga­nisationer såsom WHO, ILO, UNICEF, UNESCO och EG och bjuds

123

ofta in fill intemationella vetenskapliga konferenser. De anlitas i stor        Prop. 1992/93:170

utsträckning som föreläsare och för konsultationer såväl inom som utom        AvsniU 5

landet.

Socialdepartementet

I mitten av 1980-talet granskades och utvärderades IPM:s verksamhet av tre kvalificerade extema salckunniga. lPM:s forskning ansågs bl.a. vara imponerande såväl kvantitaitivt som kvalitativt och ha hög samhälls­relevans.

Slutsatser

Mot bakgrand av den fördjupade prövning som regeringen har gjort av Institutet för psykosocial miljömedicin anser regeringen att institutet även för perioden 1993/94 - 1995/96 skall ansvara för prakfiskt tillämp­bar forskning inom den psykosociala miljömedicinen.

IPM:s verksainhet har utvecklats mycket väl i förhållande till de an­visade medlen. Verksainheten raotsvarar sitt syfte och följer de instrak­tioner regering och riksdag utfärdat.

IPM är en myndighet med mycket hög forskningsandel vars verksam­het omfattar flera sektorer. Dess ställning som självständig myndighet med avnämarsammansatt styielse och dess nära samverkan med Karolinska Institutet liksom dess samarbete med Socialstyrelsen har bidragit till verksamhetens samhällsrelevans. IPM kan också snabbt anpassa sig till eventuella ändrade målsättningar från statsmaktemas sida och inrikta sin verksamhet mot aktuella problemområden genom att konununicera direkt med dessa och andra avnämare. Ställningen som självständig myndighet torde också ha bidragit till IPM:s status i inter­nationella sammanhang. IPM:s organisatoriska ställning som självständig myndighet bör bl.a. mot denna bakgrand kvarstå under planeringsperio­den.

Många invandrare och speciellt flyktingar kommer från levnadsför­hållanden, som ofta inverkar menligt på deras fysiska och psykiska hälsa. Anpassningen till ett nytt och annorlunda samhälle kan medföra ytterligare påfrestningar, vilket i sin tur kan leda till såväl mänskligt lidande som betydande belastningar på samhällets resurser. Det är vik­tigt att genom åtgärdsinriktad forskning belysa vad som gynnar resp. motverkar en framgångsrik anpassning till den nya livsmiljön och att denna kunskap sprids och får praktisk tillämpning. IPM har goda fömt­sättningar att medverka i ett sådant arbete. Regeringen anser därför att IPM:s nuvarande tre verksamhetsområden bör utökas med ett Qärde med inriktning på invandrarmiljö och hälsa.

Målen för lPM:s verksainhet skall vara:

-

IPM:s forskning skall inriktas på att vara praktiskt tillämpbar inom social-, hälsovårds- och arbetslivsområdena. Teoribildning och meto­der för vetenskaplig forskning inom dessa verksamhetsområden skall utvecklas.

-

För att åstadkomma ett effektivt utnyttjande av de samlade resursema för psykosocial miljömedicinsk forskning skall institutet samverka

med andra myndigheter, institutioner och organisationer inom de om-

124

råden, som institutets verksamhet omfattar.

- 1 samband med den pågående omstraktureringen av den offentliga        Prop. 1992/93:170

sektom skall IPM medverka i utbildning och bidra med sådan infor-

Avsnitt 5

mation  som kan  minska de psykosociala påfrestningama för de        Socialdepartementet grapper som berörs.

Chefen för Finansdepartementet har i prop. 1992/93:100 redovisat ett förslag om en generell räntebeläggning av statliga medelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. Statens institut för psyko­social miljömedicin kommer fr.o.m. budgetåret 1993/94 att tillämpa denna modell och kommer därför att tilldelas ett räntekonto med kredit i Riksgäldskontoret. Medlen under ramanslaget Statens institut för psy­kosocial miljömedicin förs till detta konto.

Anslaget för IPM har budgeterats utan hänsyn till de tekniska juste­ringar som måste göras till följd av ändringen på nivån på lönekostnads­pålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i RGK samt de nya principeraa för budgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessa anvisningar har tidigare redovisats av chefen för Finansdepartementet i proposition 1992/93:100 bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2. Det belopp som kommer att ställas till IPM:s disposition koimner slutligt att fastställas enligt de redovisade riktlinjema och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet.

IPM uppfyller enligt regeringens mening de krav som kan ställas på en myndighet för att erhålla en treårsram.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.    godkänner att den övergripande målsättningen för verksam­

heten inom ansvarsområdet för Statens institut för psykosocial

miljömedicin skall vara i enlighet med vad som förordats i avsnitt­

et Slutsatser,

2.    till Statens institut för psykosocial miljömedicin för budget­

året 1993/94 anvisar ett ramanslag på 6 943 000 kronor.

SOCIALVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR

Å

DET (SFR)

Socialvetenskapliga forskningsrådet har till uppgift att stödja betydelse­full grandforskning och tillämpad forskning inom social vetenskap, socialpolitik, och folkhälsovetenskap.

Socialvetenskapliga forskningsrådet

SFR föreslår i sin anslagsframställning en planeringsram för perioden

1993/94-1995/96 med sammanlagt 362 miljoner kronor, varav

110 miljoner kronor för budgetåret 1993/94. Huvuddelen av dessa me­

del bör utgöra stöd till av forskare initierade projekt. Vissa medel före­

slås gå till särskilda initiativ och förstärkningsåtgärder. SFR betonar

även vikten av att medel avsätts för stora datainsamlingar, helst samord­

nat av FRN och med särskilda medel. 1 anslagsframställningen gör SFR

125

en bred genomgång av forskningläget inom olika prioriterade del­områden.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 5 Socialdepartementet

Regeringens överväganden

Övergripande mål

Socialvetenskapliga forskningsrådet skall stödja betydelsefull grandforskning och tillämpad forskning inom social vetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap, samt informera om kun­skapsläge och aktuell forskning.

Resurser

Anslag 1993/94

forskningsrådet:    Förvaltning,    ramanslag

Socialvetenskapliga forskningsrådet:  Forskningsmedel, reserva­tionsanslag  86 740 000 kronor Socialvetenskapliga 5 600 000 kronor

Planeringsram

1993/94

1994/95           1995/96

Forskningsmedel  86 740 000 kr

86 740 000 kr 86 740 000 kr

Förvaltning            5 600 000 kr

5 600 000 kr   5 600 000 kr

Resultatbedömning

Det socialvetenskapliga forskningsrådet, SFR, inrättades genom riks­dagens beslut med anledning 

1 samband med bildandet av SFR tillkallades ett antal utomstående sak­kunniga för särskilda analyser av de satsningar som tidigare har gjorts av DSF för att befrämja långsiktig kunskapsuppbyggnad och forskning när det gäller socialt arbete respektive socialpolitik och det ekonomiska trygghetssystemet. I dessa analyser, som nyligen presenterats, pekar utvärderama bl.a på att de gjorda satsningama på ett avgörande sätt bidragit till kompetensuppbyggnaden inom forskningsområdena. Behovet av långsiktighet i satsningama på kompetensuppbyggnad betonas liksom att en större koncentration av satsningama bör ske. Man noterar också den viktiga forskningsstimulans som fillgången till stora datamaterial har inneburit.

126

I anslagsframställningen analyserar SFR hur forskningen har utvecklats

Prop. 1992/93:170

inom olika forskningsområden. Bristområden identifieras som bör bli        AvsniU 5 föremål för fortsatta insatser från SFR. Analys av detta slag sker även        Socialdepartementet fortlöpande inom SFR eftersom rådet är brett sammansatt med företräda­re för olika fakulteter samt företrädare för olika tillämpningsområden.

Regeringen anser att SFR på ett välavvägt sätt har skapat goda fömt­sättningar för att garantera kvaliteten och samhällsrelevansen i den forskning som stöds av rådet. Det är viktigt att denna ambitionsnivå upprätthålls.

Den omvärldsanalys som SFR redovisar i sin anslagsframställan och de forskningsbehov som SFR identifierar stämmer väl överens med rege­ringens syn. Denna har översiktligt beskrivits i avsnitt 5.2- 5.6.

Slutsatser

Mot bakgrand av sin fördjupade prövning av Socialvetenskapliga forsk­ningsrådet anser regeringen att rådet även för perioden 1993/94-1995/96 skall ha till uppgift att stödja betydelsefull grandforskning och tillämpad forskning inom social vetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap samt informera om kunskapsläge och aktuell forskning.

Med hänsyn till det stora behov av forskningsbaserad kunskap som finns inom de stora områdena social vetenskap, socialpolitik och folk­hälsovetenskap anser regeringen att SFR genom ökade resurser skall ges möjlighet att förstärka forskningen på området.

Rådet har självt den bästa kompetensen att pröva och ta stäUning till hur dess uppgift bäst genomförs. Det kan dock finnas stora fördelar att vinna med att koncentrera insatsema inom olika forskningsområden, t.ex i form av programstöd eller andra former av stöd till sammanhållna forskarmiljöer och uppbyggnad av nationella nätverk. I avsnitt 8, Ut­bildningsdepartementet, redovisar regeringen motiv för att bemyndiga forskningsråden att göra fleråriga ekonomiska åtaganden. SFR bör så­ledes ges ett bemyndigande att göra sådana åtaganden.

Regeringen vill i sammanhanget betona det stora behov som föreligger av lättillgänglig överblick över kunskapsläget och aktueUa forsknings­insatser inom olika forskningsområden, bl.a. inom de områden som SFR stöder. Det är viktigt att metodema för denna forskningsinformation vidareutvecklas.

SFR uppfyller enligt regeringens mening de krav som kan ställas på en myndighet för att erhålla en treårsram.

Anslag

Socialvetenskapliga forskningsrådet: Forskningsmedel

1991/92'    Utgift

68 927 027   Reservation    10 487 248

,1992/93'    Anslag

79 175 000

1993/94     Förslag

86 740 000

27

' Anslaget Socialvetenskapliga forskningsrådet

Under detta anslag redovisas de forskningsmedel som Social vetenskap-

Prop. 1992/93:170

liga forskningsrådet disponerar. Tidigare har även förvaltningsmedlen

Avsnitt 5

redovisats under detta anslag, men föreslås fr.o.m. 1993/94 redovisas

Socialdepartementet

under ett eget anslag.

Socialvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning

Nytt anslag (förslag)

5 600 000

Under detta anslag redovisas de medel som Socialvetenskapliga forsk­ningsrådet disponerar för förvaltningsuppgifter. Tidigare har förvalt­ningsmedlen redovisats under samma anslag som forskningsmedlen men föreslås fr.o.m. 1993/94 redovisas under ett eget anslag.

Chefen för Finansdepartementet har i prop. 1992/93:100 redovisat ett förslag om en generell räntebeläggning av statliga medelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. Socialvetenskapliga forsk­ningsrådet kommer fr.o.m. budgetåret 1993/94 att tillämpa denna modell och kommer därför att tilldelas ett räntekonto med kredit i Riks­gäldskontoret. Medlen under ramanslaget Socialvetenskapliga forsk­ningsrådet: Förvaltning förs till detta konto.

Anslaget har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen på nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i RGK samt de nya principema för budgeteringen av anslagen. Riktlinjer­na för dessa anvisningar har tidigare redovisats av chefen för Finans­departementet i proposition 1992/93:100 bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2. Det belopp som kommer att ställas till SFR:s disposition kommer slutiigt alt fastställas enligt de redovisade riktlinjema och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet.

Ärenden til! riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

godkänner att den övergripande målsättningen för Social­vetenskapliga forskningsrådets verksamhet skall vara i enlighet med vad som förordats i avsnittet Slutsatser,

2.

till Socialvetenskapligaforskningsrådet: Forskningsmedel för budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 86 740 000 kronor,

3.

till Socialvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning föT bud­getåret 1993/94 anvisar ett ramanslag på 5 600 000 kronor.

4.

godkänner vad som förordats ifråga om bemyndigande för Socialvetenskapliga forskningsrådet att inom en given ram - ut­görande en mindre del av anslaget Socialvetenskapliga forsknings­rådet: Forskningsmedel - besluta om fördelning av medel för en 6-årsperiod.

128

6.2   Forskningen inom kommunikationsområdet

Som gmnd för regeringens bedömningar och förslag i det följande Ugger firämst följande uttedningar och framställningar:

Transportforskningsuttedningens (TFU) betänkande Råd för forskning om transporter och kommunikationer (SOU 1992:55), Riksrevisionsver­kets rapport (Fu 1991:4) Statens väg- och traflkinstitut inför framtiden samt särskUda rapporter och fördjupade anslagsframställningar från Banverket, Statens geotekniska institut. Statens väg- och trafikinstitut, Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut, Transportforsknings­beredningen och Vägverket. TFU:s betänkande har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna samt en sammanfattning av remissva­ren finns att tiUgå i Kommunilcationsdepartementet (dnr K92/1968/4). YtterUgare underlag för regeringens bedömning är Produktivitetsdele­gationens betänkande Drivkrafter för produktivitet och välstånd (SOU 1991:82) samt Långtidsutredningen 1992 (SOU 1992:19).

Inledningsvis redovisas de utgångspunkter som Ugger tiU gmnd för regeringens förslag och bedömningar rörande ttansport- och kommunika­tionsforskningen .

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

6.2.1 Omvärldsförändringar

En viktig utgångspunkt för forskningspolitiken inom kommunikationssek­torn är de mål för trafik-, post- och telepoUtiken som har beslutats av riksdagen.

Det övergripande målet för ttafikpoUtiken är att erbjuda medborgama och näringsUvet i landets olikii delar en tiUfredsstäUande, säker och nuljövänUg trafikförsörjning tiU lägsta möjUga samhäUsekonomiska kostnader. TelepoUtikens mål är att ge hushåU, företag och myndigheter tillgång tiU ett effektivt telesysttsm som bidrar tiU ett effektivt resursut­nyttjande i samhäUet som helhet. En god gmndläggande postservice skaU ges tiU såväl stora som små kunder i hela landet.

Kraven på poUtiken, och däimed också på underlaget för poUtiska ställningstaganden, förändras över tiden. Viktiga faktorer som påverkar behovet av övergripande forskning inom kommunikationssektom är bl.a.:

*

kraven på utbyggnad och modemisering av infrastmkturen som en viktig faktor för att åstadkomma ökad tiUväxt och produktivitet,

*

nuljö- och naturtesursproblemens ökande tyngd vid avvägningar som gäUer transportsystemets utformning,

*

affärsverkens förändrade föratsättningar,

*

förändringar i Sveriges relationer med omvärlden, bl.a. tiU följd av EES-avtalet och EG-ansökan,

*

de allt tydligare, flerdimensioneUa samband som finns meUan fysiska transporter av personer och gods och överföring av information via post- och telekommunikationer,

*

den mycket snabba utvecklingen inom informationsteknologiområdet,

*

trafikolyckoma som utgör ert betydande hälsoproblem,

*

Sveriges geografiska läge och landets närings- och ortsstraktur som medför stora kommunikationsbehov.

130

6.2.2 Nuvarande kommunikationsforskning

Den svenska kommunikationsforskningen domineras av företagssektom

Företagssektom svarar för den helt övervägande delen av den forsknings­och utvecklingsverksamhet som har anknytning tiU transporter, post- och telekommunikationer.

Transportmedel är enUgt Statistiska centralbyråns forskningsstatistik den enskUda produktgmpp som svarar för den största andelen av industrins FoU-resurser. Är 1989 satsades över 4 nuljarder kronor på ttansportmedelsanknuten FoU. Stora summor - över 2 mUjarder kronor år 1989 - satsades också på forskning och utveckUng om teleprodukter. Av industrins samlade FoU-insatser kan därmed över 1/3 hänföras tiU områden med stark anknytning tiU kommunikationssektom.

Transportmedel och teleprodukter hör också tiU de produktgmpper i industrin som är mest FoU-intensiva. I förhåUande tiU förädUngsvärdet är FoU-utgiftema för teleprodukter fyra gånger så höga och för transportmedel dubbelt så höga som för industriproduktema i genomsnitt.

Företagssektoras FoU-insatser syftar dock, med forskningsstatistikens terminologi, mera tiU att främja industrieU verksamhet med anknytning tiU produktema än tiU att utveckla transporter och telekommunikationer som sådana. Syftet att främja transporter/telekommunikationer spelar således en relativt sett betydUgt större roU inom den offentUga sektom.

Många myndigheter bidrar till den statliga kommunikationsforskningen

De flesta verk och myndigheter som hör tiU Kommunikationsdepartemen­tets verksamhetsområde är på ett eUer annat sätt involverade i ttansport-och kommunikationsforskning. Samtidigt är flera myndigheter utanför Kommunikationsdepartementets område, såsom Närings- och teknikut­vecklingsverket (NUTEK), Statens råd för byggnadsforskning, ArbetsmU­jöfonden och Statens naturvårdsverk, engagerade i forskning rörande ttansporter och telekommunikationer.

TFU redovisar att de stadiga verken och myndighetema inom Kommunikationsdepartementets verksamhetsområde avsätter närmare 3(X) mUjoner kronor på forskning och utveckling inom transportområdet. Ställt i relation tiU de totala utgiftema för ti-ansportändamål inom Kommunikationsdepartementets område utgör ti-ansportforskningsut-giftema ca 0,8 procent. Merparten av de medel som satsas på ttansport­forskning är föranledda av verkens behov av egenutveckling och därmed jämförbara med industrins FoU. EnUgt TFU indikerar en överslagsmässig beräkning att högst 130 miljoner kronor per år satsas på mer över­gripande ttansportforskning.

En uppdelning av FoU-insatsema på olika trafikgrenar visar att väg-och jämvägsforskningen dominerar med en total volym på ca 140 resp. 115 mUjoner kronor. StatUgt finansierad forskning om sjöfart och luftfart har en blygsam omfattning. Inte heUer de trafikgrensövergripande FoU-insatsema, som ofta representerar en mer gmndläggande och långsiktigt inriktad forskning, har särskUt stor volym.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

131

6.3   Kommunikationsforskningens fortsatta omfattning och inriktning

6.3.1 Statens ansvar för sektorsforskningen

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

Regeringens bedönming:

-

Det behövs fortsatt sektorsforskning på kommunikationsområdet. Sektorsforskningen bör avse alla former av kommunikationer. Sektorsforskningen inom transport- och telekommunikationsområdet bör därför samordnas.

-

Statens ansvar för övergripande kommunikationsforskning måste skiljas från det ansvar som staten kan ha som producent och förvaltare av trafikanläggningar och som ägare av företag med verksamhet inom kommunikationssektom.

-

Affärsverkens FoU och den FoU som betingas av förvaltnings­myndighetemas behov av egenutveckling bör i fortsättningen inte räknas in i statens ansvair för övergripände kommunikations­forskning.

-

Statens övergripande ansvjir för kommunikationsforskningen bör omfatta:

-

Långsiktig kunskapsuppbyggande forskning som i första hand syftar till att bygga upp en för sektom gemensam kunskapsbas inom olika områden och till att säkerställa tillgång på fungerande forskningsmiljöer och kompetenta forskare.

-

Tillämpad samhällsmotiverad forskning och utveckling, dvs. forskning och utveckling som syftar till att skaffa fram underlag för statsmaktema och dess myndigheter, liksom för alla övriga som deltar i samhällsdebatten, inför beslut som är samhällets gemensamma angelägenhet.

-

Övrig tillämpad forskning, utveckling och demonstrationsverk­samhet inom områden där en sådan verksamhet bedöms vara av betydande samhäUsinttesse samtidigt som det saknas en naturlig huvudman för verksamheten.

Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning.

Remissinstanserna: Den helt övervägande delen av remissinstansema tillstyrker förslagen.

Bakgrund och skälen för regeringens bedömning: En viktig princip inom svensk forskningspolitik är att varje samhällssektor har ansvar för att bedöma, formulera, initiera och finansiera sina egna forsknings- och utvecklingsbehov. Med hänsyn till kommunikationemas gmndläggande betydelse för samhällsekonomi och välfärd är en fortsatt sektorsforskning på detta område nödvändig.

TFU har föreslagit att staten i fortsättningen skall integrera planeringen av och stödet till forskningen om ttansporter och övriga kommunikationer. Förslaget baserar sig bl.a. på att nuvarande sektorsforskningsansvar inom

134

telekommunikationsområdet måste omprövas inför den planerade bolagise­ringen av Televerket. Vidare framhålls att i synnerhet telekommunikatio­nerna börjar få lika genomgripande konsekvenser för samhället som transportema samt att transporter, post- och telekommunikationer sedan länge utvecklats i ett nära samspel och att detta samspel väntas öka ytterligare och ta sig delvis nya former.

Regeringen anser att man bör kunna uppnå betydande synergieffekter genom att sammanföra transportforskningen och övrig kommunikationspoU­tiskt motiverad forskning - i första hand viss forskning om post- och telekommunikationer - till ett sammanhållet forskningsområde. Särskilt den kommunikationspoUtiskt motiverade forskningen om telekommunikationer har varit starkt eftersatt. En sammanhåUen sektorsforskning som omfiittar hela kommunikationsområdet bör ge fömtsätmingar för en över hela fältet mera balanserad kunskapsförsörjning.

För att regering och riksdag skall kunna ta ställning också i andra frågor som rör forskningen såsom dimensionering, inriktning, finansiering och organisation måste statens ansvar för kommunikationsforskningen vara tydligt definierat och avgränsat.

Det finns därvid enligt regeringens mening anledning att skilja på statens ansvar för övergripande kommunikationsforskning och det ansvar som staten kan ha som producent och förvaltare av bl.a. trafikanläggningar och ägare av enskilda transportföretag. I enlighet med detta anser regeringen att varken affärsverk som kvarstår i sin nuvarande associationsform eller affärsverk som ombildas till aktiebolag bör ha ett övergripande forsknings­ansvar. Däremot är det naturligt att affärsverkens behov av egenutveckling och de överväganden rörande FoU-åtgärder som framkommer utifrån dessa behov även i fortsättningen måste vara en fråga för resp. verk. Detta är också en ordning som samtliga affärsverk tillstyrkt i sina remissvar på TFU.

Detta innebär att ansvaret för såväl den långsiktiga kunskapsuppbyggande forskningen som den tillämpade samhäUsmotiverade forskningen inom luftfartens och sjöfartens område samt för jämvägstrafikens behov måste läggas på något annat organ än affärsverken.

Även delar av förvaltningsmyndighetemas forskning och utveckling har karaktär av egenutveckling, dvs. den syftar enbart till att ge myndighetema ett beslutsunderlag i deras löpande verksamhet. Denna FoU skiljer sig inte på något avgörande sätt från forsknings- och utvecklingsverksamheten i affärsverken eller i näringslivet i övrigt. Regeringen ser därför inga skäl att fortsättningsvis inordna denna typ av insatser under begreppet övergripande kommunikationsforskning. Omfattningen, inriktningen och uppföljningen av forskningen i denna del bör följaktiigen vara en angelägenhet och ett ansvar för myndighetema själva.

Flera myndigheter inom Kommunikationsdepartementets område stödjer dock även forskning som syftar till att skaffa fram underlag för beslut på strategisk nivå, t.ex. frågor om transportbehov, transportmedelsval, trafiksäkerhet, miljökonsekvenser, samhällsekonomisk värdering m.m. Denna typ av forskning har implikationer långt utöver den egna verksam­heten och måste därför enligt regeringens uppfattning betraktas som en del av den övergripande kommunikationsforskningen.

I samband med de nya fömtsättningar för sektorsforskningeh som följer av marknadsförändringar och avvecklingen av monopolen på kommunika­tionsområdet bör det göras en tydligare avgränsning av statens ansvar för övergripande kommunikationsforskning. Samtidigt bör en renodling av olika aktörers roller inom sektorsforskningen åstadkommas. Regeringen anser

Prop. 1992/93:170 Avsmtt 6 Kommu­nikationsdep.

135

demonstrationsverksamhet inom kommunikationsområdet ökar med 51 miljoner kronor eller närmare 50 procent i förhållande till innevarande budgetår.

För planeringsperioden 1993/94-1995/96 har såväl TFB som Banverket och Vägverket redovisat förslag till insatser inom olika forskningsområden. Regeringens bedömning är att dessa förslag ligger väl i linje med de riktlinjer som nyss redovisats.

6.3.3 Principer för styrning och samordning av forskningsinsatserna

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

Regeringens bedönming:

-

För att effektivisera forslcningen, skapa bättte överblick och underlätta stymingen och sjunordningen bör en klarare rollfördel­ning eftersträvas inom den övergripande kommunikationsforsk­ningen.

-

I fråga om övergripande forskning bör beställar-, utförar- och användarrollema så långt möjligt renodlas.

-

Regeringens och riksdagens uppgift bör framför allt vara att ange de övergripande ramama oc;h riktiinjema för forskningen samt att svara för att det skapas en effektiv organisation för att förvalta de resurser som avsätts för detta ändamål.

-

Övergången till resultatstyming ställer krav på en bättre redovis­ning av uppnådda resultat. Forskningens kvalitet och relevans bör fortiöpande utvärderas.

Utredningens förslag: Överensstämmer i allt väsendigt med regeringens bedömning.

Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstansema tillstyrker utted­ningens förslag.

Bakgrund och skäl till regeringens bedömning: En klar rollfördelning inom den övergripande kommunikationsforskningen är effektivitetsbe­främjande, skapar fömtsättningar för en bättte överblick över forskningen och underlättar styraingen och samordningen av forskningen.

Att skilja på beställar- och utfönufunktionema inom FoU på områden där det inte finns någon yttre effektivitetspress i form av ett sammanhållet resultatansvar ger bättte fömtsättningar för en fortiöpande utvärdering av forskningen och starkare incitament att anpassa forskningsresursema efter behoven. Från kvalitets- och effektivitetssynpunkt kan det också uppstå problem med att blanda beställar- och användarrollema framför allt när det gäller forskning som skall motivera eller utvärdera en verksamhet eller då underlag skall utarbetas för avvägningar mellan olika verksamheter.

TFU riktar viss kritik mot regering och riksdag för att ha ägnat sig för mycket åt att detaljstyra forskningen inom kommunikationsområdet och därigenom försvårat en effektiv pliinering av den övergripande forskningen. Regeringens uppfattning är att statsmaktemas uppgift framför allt ligger i att ange de övergripande ramama och riktlinjema för forskningen samt att svara för att det skapas en effektiv organisation för att förvalta de resurser som avsätts för detta ändamål. Att planera och genomföra forskningen bör däremot överlåtas på ansvariga myndigheter och forskama. I fråga om viss

138

tillämpad forsknings-, utveckUngs- och demonstrationsverksamhet som är utpräglat målinriktad kan det emellertid vara befogat att regering och riksdag ger närmare direktiv för verksamheten.

Utvärderingen av svensk transportforskning har med avseende på kvalitet och inomvetenskaplig relevans varit eftersatt i jämförelse med flera andra sektorsforskningsområden.

I TFB:s, VTI:s och Vägverkets fördjupade anslagsframställningar redovisas resultatanalyser med redogörelser för genomförda projekt och effektbeskrivningar. Myndighetema framhåller att det sedan en tid pågår aibete med att utveckla resultatmått och system för att mer systematiskt dokumentera verksamheten.

För att avhjälpa de brister inom transport- och kommunikationsforsk­ningen som TFU pekat på bör samtiiga beställare av övergripande kommunikationsforskning åläggas ett tydligt ansvar för att utvärdera den forskning som ges stöd. Det arbete som TFB och VTI inlett i samarbete med andra sektorsforskningsorgan för utveckling av resultatmått och resultatstyming bör därvid kunna utgöra ett stöd också för trafikverken vid den närmare utformningen av uppföljningssystemen.

Regeringen avser att återkomma med riktiinjer till berörda myndigheter beträf&nde uppföljningssystem och resultatmått.

Forskningen inom kommunikationsområdet hämmas av bristen på kvalificerade forskare vid universitet och högskolor. 1 Utbildningsdeparte­mentets promemoria, Forskningens utmaningar - En strategi inför 20(X)-talet (Ds 1992:97), konstateras att disputationsgraden i dag är allt för låg.

Detta gäUer i särskilt hög grad inom de discipliner som har direkt anknytning tUl kommunikationsforskningen. En förklaring till att denna forskning är eftersatt kan vara att den är tvärvetenskaplig till sin karaktär medan forskningen vid universitet och högskolor har en företrädesvis disciplinindelad stmktur.

Regeiingen redovisar i inledningsavsnittet till denna proposition sin syn på behovet av särskilda åtgärder rörande utbildning och forskning inom universitet och högskolor. Med de ändrade styrformer som införs för universiteten och högskoloma vilar ett stort ansvar på dessa att svara upp mot de UtbUdnings- och forskningsbehov som finns inom bl.a. kommunika­tionssektom. De statiiga myndighetema, verken och bolagen har också ett betydande eget ansvar för kompetensutvecklingen inom sektom, bl.a. genom att i sin personalpolitik premiera forskaratbildad personal.

6.4   Kommunikationsforskningens organisation

Som tidigare framgått anser regeringen att en av statsmaktemas huvudupp­gifter inom sektorsforskningen är att utforma en organisation som på ett ändamålsenligt och effektivt sätt kan förvalta de medel som avsätts för övergripande forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet. Med utgångspunkt i de principiella stäUningstaganden som nyss redovisats föreslås i det följande vissa organisationsförändringar för att öka forsk­ningens effektivitet och kvalitet.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

139

U..-!

regeringens förslag innebär att TI-B även kommer att ha i uppgift att beakta behovet av medel för långsiktig l:unskapsutveckling vid VTI.

Den långsiktiga kunskapsuppbyggande forskningen bör inte detaljstyras. Insatsema från TFB:s sida böi därför i princip inskränka sig till att prioritera forskningsteman med utgångspunkt bl.a. i förväntade kunskaps­behov och bedöma fömtsätmingama för att bygga upp långsiktigt funge­rande forskningsmiljöer. Detta bör ske med utgångspunkt i användar­inttessena inom kommunikationssektom. Att ta ställning till det närmare innehållet i forskningen bör däremot överlåtas på forskarvärlden. Det bör också vara forskarnas/forskningsinstitutionernas uppgift att utforma de ramprogramförslag som skall ligga till grand för TFB:s stöd på detta område.

Strävan måste vara att etablera forskningsmiljöer som är kreativa, kvalitetsdanande och uthålliga. Detta talar för att miljöerna inte böra vara för små. Det är därför angeläget att TFB:s insatser för långsiktig kunskaps­uppbyggande forskning i tillämpliga delar samordnas med insatser som görs av trafikverken och inom angränsande sektorsforskningsområden, exempel­vis inom ramen för NUTEK:s industripoUtiskt motiverade stöd till forskning inom kommunikationsområdet.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

Tillämpad samhällsmotiverad forskning och utveckling inom kommunikationsområdet

När det gäller den samhäUsmotiverade tillämpade forskningen och utvecklingen kan stymingsbehoven vara större än när det gäller den långsiktigt kunskapsuppbyggande forskningen. 1 många fall kan och bör forskningsuppgifterna anges med stor precision eftersom forskningens uppgift i detta fall är att finna lösningar på konkreta och väl definierade samhällsproblem. Detta talar för att man bör sörja för att användama får ett betydande inflytande över forskningen.

Kraven på forskningsresultatens kvalitet och integriteten i forskningspro­cessen bör dock även här ställas högt, bl.a. därför att även denna forskning har till uppgift att förse såväl statsmaktema som många andra intressenter med ett från särinttessen fristående kunskaps- och beslutsunderlag. Forskama bör därför i samverkan med användama bestämma FoU-programmens inriktning. Att utforma och styra enskilda projekt bör vara forskamas sak. Regeringen vill understryka att dessa krav inte bara bör gälla den forskning som finansieras av TFB utan även den övergripande tillämpade FoU som Banverket och Vägverket ges ansvar för.

Övrig tillämpad forsknings-, utveckUngs- och demonstrationsverksamhet

Beträffande den tillämpade forsknings-, utvecklings- och demonstrations­verksamhet där statens övergripande ansvar består i att uppträda som ombud för användarintressen som saknar fömtsättningar att själv finansiera verksamheten är styrproblemet etl: annat än för övriga typer av övergripande forskning. Forskningen bör här i huvudsak vara nära kopplad till de utvecklingsbehov som användama har. Det betyder att användarinttessena bör kunna styra denna forskning på i princip samma sätt som enskilda forskningsfinansiärer inom staten och näringslivet kan. Användarinflytandet inom denna forskning bör således vara mycket långtgående och även kunna inbegripa styming eller åtminstone nära uppföljning av enskilda projekt.

142

För denna typ av forskning är det också enligt regeringens mening rimligt att statsmaktema ger betydligt mer detaljerade riktlinjer för forskningens inriktning än vad som annars är lämpligt. Detta gäller i synnerhet för forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamheten inom koUektivtra­fikområdet där regeringen i det följande kommer att föreslå en omläggning av stödet till kollektivtrafikens utveckling.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

Dokumentation och information

En fömtsättning för att kunna tillgodogöra sig resultatet av FoU är att det finns en god dokumentation av verksamheten.

Någon heltäckande kartiäggning av och information om FoU på trans­port-, post- och telekommunikationsområdet sker fortfarande inte. TFB har hittills framför allt känt ansvar för att dokumentera den forskning bered­ningen finansierar. Som underlag för sin fördjupade anslagsframställning för budgetåret 1993/94-1995/96 har TFB dock utarbetat en särskild informa­tionsplan.

Dokumentations- och informationssystemen inom transportforskningsom­rådet har successivt byggts ut. Det återstår dock mycket att göra för att förbättra informationen för olika användargmpper. Behovet av ökad intemationeU anknytning av svensk transportforskning berör inte minst dokumentations- och informationsområdet.

Regeringens förslag innebär att det övergripande ansvaret för infor­mations- och dokumentationsfrågoma på kommunikationsforskningsområdet samlas till en myndighet - TFB. Ansvaret för informations- och dokumenta­tionsförsörjningen förenas därmed med ansvaret för övriga övergripande forskningsfrågor på kommunikationsområdet.

Transportforskningsberedningens organisation och arbetssätt

Det ansvar som läggs på det nya TFB att göra avvägningar i fråga om bl.a. den långsiktiga kunskapsuppbyggande forskningens inriktning och bedöma vilka forskningsmiljöer som är lämpliga för sådan forskning kräver att TFB kan agera långsiktigt och som en kompetent och obunden beställare med hög integritet. Det finns därför enligt regeringens mening starka skäl att ställa särskilda krav på TFB:s organisation och arbetssätt. Det gäller bl.a. FoU-planeringen, beslutssystemen, uppföljningen av forskningen samt informa­tions- och dokumentationsinsatsema.

Etl krav som fortsättningsvis bör ställas på TFB är att myndigheten har en bred översikt över forskningsläget och håller kontakt med forskningsfron­ten inom hela kommunikationsområdet. Inte minst uppgiften att planera de långsiktiga FoU-insatsema ställer krav på överblick och helhetssyn. Regeringen anser mot denna bakgmnd att TFB bör åtemppta systemet med mera långsiktiga planer för inriktningen av forskningen. I sådana inrikt­ningsplaner bör det vara möjligt att sammanfatta forskningsläget och ge övergripande riktlinjer för fortsatta FoU-insatser inom hela TFB:s verksam­hetsområde.

Det är angeläget att TFB:s uppföljnings- och utvärderingssystem är av god kvalitet. De förslag i dessa avseenden som TFB redovisat i sin fördjupade anslagsframställning är enligt regeringens mening en god gmnd att bygga vidare på. Regeringens bedömning är att utvärderingar av forskningsin­satsemas kvalitet och relevans på sikt bör utvecklas till att bli TFB:s viktigaste planeringsinstrament och spela en långt viktigare roll än t.ex. granskning av ansökningar om medel tUl forskningsprojekt.

143

6.4.2 Forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom kollektivtrafiken

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

Regeringens förslag:

-

Anslaget B 4. Byggande av länstrafikanläggningar, delposten Bidrag till investeringar i trafikmedel m.m. avskaffas.

-

TFB skall, för forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverk­samhet inom kollektivtrafikområdet, avsätta ett belopp i samma storleksordning som man hittills gjort inom ramen för engångsan­slaget för detta ändamål.

-

Utgående reservation för budgetåret 1992/93 på anslaget B 4. Byg­gande av länstrafikanläggningar, delposten Bidrag till investeringar i trafikmedel m.m. får disponeras av TFB för att användas under budgetåret 1993/94 för forsknings-, utvecklings- och demonstra­tionsverksamhet inom kollektivtrafikområdet.

Bakgrund och skälen till regeringens förslag: 1 1988 års trafikpolitiska beslut ingick såsom en väsentlig del ett ökat ekonomiskt stöd till kollektiv­trafiken (prop. 1987/88:50, bet. 1987/88:TU20, rskr. 1987/88:297).

Bland annat inrättades ett särskilt bidrag för investeringar i lokal och regional kollektivtrafik för att stimulera utvecklingen av bl.a. miljövänliga fordon samt trafiklednings- och informationssystem. För detta ändamål avsattes för budgetåret 1988/89 85 miljoner kronor från anslaget B 4. Byggande av länstrafikanläggningar.

Dessa medel har använts till ett mycket stort antal småskaliga objekt, där nyttan av det statiiga bidraget knappast står i proportion till kostnadema för ansökningsförfarandet. De anslagna medlen har inte heller kommit att förbmkas under de löpande åren trots en riktad informationsverksamhet från Vägverkets sida. Regeringen anser därför att kollektivtrafiken i länen bör stödjas på ett annat sätt än genom bidrag till enstaka smärre investeringar. Detta innebär inte att Vägverkets ansvar för yrkestrafik- och kollektivtrafik­frågor i övrigt ändras.

1988 års ttafikpoUtiska beslut innebar också att försöks- och demonstta­tionsprojekt inom kollektivtrafiken skulle stödjas genom ett särskilt engångsanslag på 100 miljoner kronor. Inom ramen för detta anslag skulle det även ske en utveckling av fordon för lokal och regional jämvägstiik. Dessa medel har nu fördelats.

Det är angeläget med fortsatta utvecklingsinsatser för den lokala och regionala kollektivtrafiken. På detta område saknas ekonomiskt starka aktörer som på egen hand kan genomföra kraftfulla och långsiktiga utvecklingsinsatser. Erfarenheter från tidigare anslag för stöd till utveck­lingsprojekt är också goda. TFB:s stöd tiU forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt har således stimulerat till beslut om resurser från många andra inttessenter. En miljon kronor i stöd från staten har skapat utvecklingsprojekt på i storleksordningen 4-5 miljoner kronor. Anslaget har därmed fungerat som en brygga och katalysator för samarbete mellan bransch och forskning.

145

10 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

Regeringen föreslår mot denna bakgmnd att anslaget G 3. Transport­forskningsberedningen tillförs me

De föreslagna medlen bör kunna medverka till att begränsa det risktagan­de som trafikföretag, trafikhuvudmän och kommuner utsätter sig för när de vill pröva nya trafiklösningar med okonventionell teknik. Därigenom kan också de resultat och erfarenheter som kommer fram t.ex. genom olika forskningsprojekt som TFB, NUTEK och VTI driver komma till snabbare tillämpning.

Det är angeläget att TFB även fortsättningsvis eftersttävar en så stor medfinansiering som möjUgt från bl.a. trafikhuvudmän, trafikföretag och tillverkare. Stödet bör även i övrigt ha samma inriktning som det tidigare engångsanslaget för forsknings-, uecklings- och demonstrationsverksamhet inom lokal och regional kollektivtrafik.

Ärenden till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

godkänner vad som anförts om forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom kollektivtrafik, inkl. dess fmansiering,

2.

godkänner att utgående reservation för budgetåret 1992/93 inom delposten Bidrag till investeringar i trafikmedel m.m. inom anslaget B 4. Byggande av länstrafikanläggningar under budgetåret 1993/94 får disponeras på anslaget G 3. Transportforskningsberedningen för forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom kollektiv-trafikområdet.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

6.4.3 Verksamheten vid Statens väg- och traflkinstitut renodlas

Regeringens bedömning:

- VTI bör i största möjliga utsträckning renodlas till ett institut för tillämpad ttansportforskning. VTI bör dock alltjämt vara en viktig resurs vad gäller miljö- och energikonsekvensbedömningar.

-

Uppgiften att utarbeta prognoser m.m. bör överföras till en särskild delegation.

-

Huvuddelen av VTl:s anslag för forskning och för övergripande dokumentations- och informationstjänster bör överföras till TFB den 1 juli 1993.

-

VTl:s ansvar för viss dokumentations- och informationsverksamhet bör upphöra den 1 juli 1993.

-

VTI skall fritt utforma sin verksamhet inom de mål och ramar som statsmaktema lägger fast.

Utredningarna: VTI:s verksamhet har behandlats dels i en särskild rapport från Riksrevisionsverket, dels av TFU.

146

RRV redovisar i sin rapport att det hos VTI inte förekommer någon egentlig bedömning av den vetenskapliga kvaliteten i arbetet eftersom verksamheten inte är underkastad de krav som gäller i vetenskapliga sammanhang. Det förekommer inte heller någon formaliserad bedömning av samhällsrelevansen av VTI:s forskning eller hur VTI uppfyller de krav som ställs på organisationen av dess uppdragsgivare.

TFU:s slutsatser i fråga om VTI:s verksamhet överensstämmer i allt väsentiigt med RRV:s. TFU:s förslag till förändringar i VTI:s uppgifter överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Huvuddelen av de remissinstanser som yttrat sig över TFU tillstyrker uttedningens förslag. VTI har emellertid en avvikande mening.

Bakgrund och skälen tiU regeringens bedömning: Såväl RRV, TFU som de remissinstanser som behandlat frågan ger ett entydigt positivt svar på frågan om VTI behövs. Såväl VTl:s kompetens som resurser framhålls i remissvaren. Regeringens slutsats är att VTI inom den framtid som nu kan överblickas behövs och fyller en viktig funktion inom transportforskningen.

VTI representerar en värdefull forskningsresurs och forskningsmiljö genom institutets tvärvetenskapliga uppbyggnad och kontinuiteten i verksamheten. Vidare förfogar institutet över betydande materiella tillgångar i form av utmstning och anläggningar. Sammantaget utgör VTI den i särklass starkaste forskningsresurs på transportområdet som Sverige förfogar över i dag. De flesta bedömningar pekar mot att efterfrågan på den typ av forskning som VTI utför kommer att öka om man ser till verksamheten som helhet. Det finns inte heller i dag några altemativa forskningsutförande organ som har sådan kompetens eller kapacitet i övrigt att de kan ta över samtiiga VTI:s uppgifter. Universitet och högskolor är t.ex. inget heltäckan­de altemativ.

Verksamheten saknar dock inte problem. Dessa har utförligt belysts i den ovan nämnda rapporten från RRV. RRV:s iakttagelser överensstämmer i stort med den bild TFU genom sina kontakter fått av verksamheten vid VTI.

RRV konstaterar i sin granskning att VTI i flera avseenden avlägsnat sig från den urspmngliga idén om VTI som i första hand ett institut för tillämpad forskning. Att lägga fast VTI:s gmndläggande roll och uppgift anser RRV vara ett ansvar för statsmaktema. Regeringen delar den uppfattningen. Regeringens utgångspunkt är därvid att VTI:s uppgift framför allt bör vara att utgöra en viktig nationell basresurs för tillämpad transport­forskning.

Utvecklingen av VTI:s verksamhet kännetecknas av att skilda uppgifter tillförts under årens lopp. Verksamheten har därigenom efter hand blivit allt mer omfattande och diversifierad. Det har i sin tur medverkat till att VTI är den organisation inom ttansportforskningsområdet som har den största blandningen av uppgifter - en blandning som enligt fleras mening ger upphov till delvis oförenliga krav på verksamheten.

Den dubbla roll av forskningsutförande organ och myndighet som lagts på VTI ser TFU som ett problem även för statsmaktema och för forsknings­organisationen i stort. Denna sammanblandning av roller strider också mot den ökade renodling av användar-, beställar- och utförandefunktionema som utredningen förespråkar.

Flera av de s.k. myndighetsuppgifter som VTI i dag har är, som institutet själv påpekat, inte några myndighetsuppgifter i egentlig mening. VTI anser för sin del att "kunskapsförmedling" vore en mer adekvat benämning. Det handlar till stor del om vissa uppgifter inom informations- och dokumenta-

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

147

tionsområdet samt deltagande i nationella och intemationella kommittéer och expertorgan.

Regeringens bedömning är att det finns ett brett stöd för att i huvudsak renodla VTI:s roll på det sätt som TFU förordat.

Den enligt TFU besvärligaste dubbelrollen ligger i de nya prognos- och utredningsuppgifter som VTI övertagit från det nedlagda Transportrådet. Formellt sett har VTI inordnat denna verksamhet i forskningsorganisationen och den finansieras delvis via anslaget för s.k. egen FoU. I sak rör det sig emellertid om betydligt mera renodlade myndighetsuppgifter än de som anslagstekniskt betecknas som "myndighetsuppgifter". Enligt regeringens mening är denna verksamhet till arten främmande för det renodlade forskningsinstitut som VTI bör vara. Uppgiften att utarbeta prognoser för transportsektoms utveckUng bör därför överföras till en delegation knuten till regeringskansliet (Kommunikationsdepartementet). Regeringen åter­kommer med en utförligare redovisning av motiven för och innebörden av förslaget under avsnitt 6.5.

Regeringen har tidigare förordat att ansvaret för att samordna dokumen­tationen och informationen om den kommunikationsforskning som bedrivs både nationellt och intemationellt fr.o.m. den 1 juli 1993 skall åvila endast TFB. VTI:s myndighetsansvar för dokumentation av och information om forskning inom institutets verksamhetsområde bör därmed upphöra. VTI:s instmktion bör ändras i enlighet med detta förslag. 1 detta ligger ingen kritik mot det arbete som hittills bedrivits av VTI inom detta fält. Regeringen utgår också ifrån att TFB framöver i stor utsträckning kommer att köpa dokumentations- och informationstjänster av VTI. Regeringen utgår givetvis också från att VTI av eget intresse fortsätter att dokumentera och sprida information om sin egen forskning på ett ändamålsenligt sätt.

Att forskningen vid VTI utsätts för konkurrens ställer krav på att de skilda utförama av forskning ges någorlunda likartade fömtsättningar. Från statsmaktemas sida är det angeläget att likvärdiga fömtsättningar för å ena sidan VTI och å andra sidan universitet och högskolor tillskapas. Det kan konstateras att resurstilldelningen till universitet och högskolor primärt baseras på deras huvudfunktion, nämligen att sörja för den högre utbildning­en vilket innebär relativt stora fasta resurser. Mot den bakgmnden är det svårt att helt jämföra fömtsättningama. Regeringen gör bedömningen att VTI med den basresurs som föreslås ges goda fömtsättningar att alltfort utgöra en viktig del av svensk transportforskning. Regeringen avser att säkerställa att erfarenhetema av konkurrensen mellan utförama dokumente­ras på lämpligt sätt.

Regeringen har nyss framhävt VTI:s roll som forskningsinstitut och konstaterat att det medför vissa problem att förena denna roll med utpräglade myndighetsuppgifter. Enligt regeringens uppfattning är det själva myndighetsutövningen som är problemet och inte associationsformen i sig. Regeringen ser därför inte några skäl att ändra VTI:s formella ställning som myndighet. De närmast till hands liggande altemativen - aktiebolag eller stiftelse - medför enligt regeringens mening inga fördelar vare sig ur verksamhetens perspektiv eller för staten i dess egenskap av huvudman.

I samband med nedläggningen av Transportrådet överfördes till VTI vid årsskiftet 1991/92 uppgiften att ta fram beslutsunderlag i form av kon­sekvensbeskrivningar för energihushållningen och miljön av olika trafik- och miljöpolitiska åtgärder. Även framgent är det värdefullt för regeringen att ha tillgång till ett trafikgrensneutralt organ som kan bidra till utvärderingar av skilda slag. VTI besitter obestridligen en betydande kompetens inom

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

148

området. Regeringen finner det mest ändamålsenligt att denna arbetsuppgift kvarstannar hos VTI.

Med ett bibehållet VTI i myndighetsform är det självklart en angelägenhet för regeringen att medverka till att VTI kan vidareutveckla sin kompetens. Resursmässigt föreslås VTI få en basresurs för de kommande tte åren för att täcka bl.a. vissa kostnader för lokaler, särskild utmstning och kompe­tensutveckling. Därmed ges fömtsättningar för myndigheten att även framgent tillgodose angelägna forskningsbehov. Med den modell för efterfrågestyming av forskningsverksamheten vid VTI som regeringen förordar är det primärt VTI:s ansvar att utforma verksamheten efter beställarnas krav.

Arbetsfördelningen mellan SGI och VTI är en fråga som aktualiserats av båda myndighetema. I den senaste budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. 7) har regeringen föreslagit att SGI skall tilldelas ett övergripande geotekniskt sektorsansvar. Regeringen har vidare i febmari 1993 uppdragit åt Statskontoret att i samverkan med SGI och VTI lämna förslag till hur en administrativ samordning mellan de två instituten bör utformas samt analysera konsekvensema av SGLs och VTI:s nya forskningsansvar. Statskontorets uppdrag skall vara slutfört under maj 1993.

TFU har också tagit upp relationema mellan Vägverket och VTI. Utredningen redovisar att det tidigare utarbetats riktlinjer av regeringen med innebörden att Vägverket haft en skyldighet att köpa uppdrag för en viss volym hos VTI. I Unje med regeringens förslag om renodling av beställar-och utförartollema bör klargöras att Vägverket framöver inte bör vara bundet till att köpa tjänster hos VTI. Bestämmelsema i Vägverkets regleringsbrev rörande uppdragsforskningen vid VTI har också tagits bort fr.o.m. innevarande budgetår. Med tanke på de gmndläggande förändringar som nu föreslås finns det anledning för myndighetema att se över sitt gemensamma avtal. Regeringen har också erfarit att myndighetema är beredda att göra detta.

Den föreslagna omfördelningen av medel från VTI till TFB aktualiserar en liknande frågeställning. I enlighet med vad som tidigare anförts bör inte heller TFB vara bundet till VTI för upphandling av forskning. Dock är det angeläget att långsiktiga avtal kan ttäffas för att underlätta planeringen. Regeringen har också i denna del erfarit att myndighetema är beredda att skyndsamt se över sina relationer med anledning av regeringens förslag.

Universitetet i Linköping (ULi) har i en skrivelse till Utbildningsdeparte­mentet i december 1992 redovisat fömtsättningama att inordna VTI eller delar av VTI i universitetet.

VTI och ULi har under ett par års tid fört diskussioner om formema för en utvidgad samverkan. En gemensam uttedning - benämnd Transportiän-ken - presenterade förslag till långtgående samverkan inom ett antal preciserade forskningsområden. Regeringen vill understryka att den lösning som valts innebär en betydande omstmkturering av hela transportforsknings-sektom, inkl. VTI. Regeringen vill emellertid samtidigt understryka den allmänna betydelsen av samarbete mellan forskningsinstitut och universitet och högskolor. Med hänsyn till att genomgripande förändringar genomförs i hela stmkturen för svensk transportforskning avser regeringen inte nu vidta några åtgärder med anledning av ULi:s skrivelse. Regeringen fömtsätter emellertid att VTI och ULi fortsätter det inledda arbetet på utvidgad sam­verkan. Inför den uppföljande forskningspropositionen år 1994 bör VTI och universitetet kunna rapportera om hur detta arbete fortskrider.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

149

Som en konsekvens av vad scim nu redovisats föreslås anslaget till VTI minskas med drygt 27 miljoner kronor fr.o.m. budgetåret 1993/94.

Regeringen avser att återkomma med beslut om hur uppföljningen av VTI:s verksamhet bör utformas.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 6 Kommu­nikationsdep.

6.5   Prognos verksamhet m.m. inom transportsektom

Regeringens förslag:

-

Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet inom transportsektom (DPU) slall utarbeta prognoser för trafikutveck­lingen, planeringsmetoder samt samhällsekonomiska bedömningar av effekter av utvecklingen av transportsystemet.

-

DPU skall utarbeta nulägesbeskrivningar och statistik rörande transporter och trafik. DPU skall även svara för samordning av riksomfattande resvaneundersökningar.

Regeringens bedömning:

-  VTI:s databas för person- och godstransporter och teknisk ut­

mstning för denna verksamhet samt utarbetad metodik för progno­

ser och för samhällsekonomiska bedömningar bör överföras till

DPU.

Bakgrund och skälen till regeringens förslag och bedömning:

En konsistent prognosmodell

Trafikutskottet har i sitt betänkande (1991/92:TU22) med anledning av bl.a. regeringens förslag i 1992 års budgetproposition om investeringsplaneringen understmkit att det råder stor politisk enighet om att samhället har ett ansvar för att investeringar i och underhåll av trafikanläggningar som behövs för aUmänna transportbehov kommer till stånd. Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1991/92:333). När det gäller investeringar i infrastmktur för transporter har staten således ett direkt ansvar. Även när det gäller driften av delar av de interregionala transportsystemen kan staten sägas ha ett ansvar genom sitt ägarinflytande.

Av väsentiig betydelse för de framtida investeringama är att besluts­fattama har underlag för bedömningar av hur den totala marknaden kan tänkas utveckla sig och hur den lan fördela sig på de olika ttansportmedlen. Störte stmktur- och systemförändringar skall kunna prövas och konsekvens-beskrivas innan beslut tas om investeringar i en enskild trafikgren. Dubbelinvesteringar bör undvilias. Vidare behöver konsekvensema för miljön och energiåtgången studeras, liksom också för den regionala utvecklingen.

För investeringsplaneringen behövs dels planeringsunderlag i form av nulägesbeskrivningar, dels prognosmodeller som beskriver den totala efterfrågan på transporter med fördelning på transportmedel och som också kan beskriva konsekvensema av utbudsförändringar inom de olika trafikgrenama. Prognosmodellema bör vara konsistenta också i den meningen att de beaktar översttömningar mellan trafikgrenama.

150

Riksdagen har vid ett flertal tillfällen under senare år uttalat att det är särskilt viktigt att det anläggs en helhetssyn när det gäller investeringar i s.k. strategiska objekt. Detta talar för att planeringsunderiaget i form av prognoser och metoder för samhällsekonomiska bedömningar bör utarbetas på ett enhetiigt sätt och inte separat av de olika trafikverken.

Prop. 1992/93:170 Avsmtt 6 Kommu­nikationsdep.

Sambandet mellan planeringsunderlag och beslutsfattande

Produktivitetsdelegationen har i sitt betänkande (SOU 1991:82) Drivkrafter för produktivitet och välstånd framhållit att analysema och besluten inom transportsektom ofta kännetecknas av en sektorssyn. Vägar analyseras för sig, jämvägar för sig osv. För liten hänsyn tas till möjliga synergieffekter mellan olika infrasttTikturella system. Mer av helhetssyn krävs därför vid bedömningen av infrastmkturinvesteringar.

Det sistnämnda uttalandet torde innebära att både utarbetandet av planeringsunderlag och utvärderingar inför beslut rörande vissa investeringar av strategisk natur bör hållas samman på central nivå. Denna fråga diskuterades ingående i utredningen (SOU 1990:4) om Transportrådets verksamhet. I betänkandet pläderades för en sammanhållen verksamhet.

Regeringens ställningstagande och riksdagens beslut med anledning härav beträffande awecklingen av Transportrådet innebar emellertid att man skiljde på dessa båda arbetsuppgifter (prop. 1990/91:100 bil. 8, bet. 1990/91:TU18,rskr. 1990/1991:176). Uppgiftenattutarbetaprognoser, planeringsmetoder samt samhällsekonomiska bedömningar av effekter av trafikutvecklingen lades således på VTI som fick medel motsvarande tio årsarbetskrafter härför.

Den andra huvuduppgiften överfördes till regeringen vars roll skall vara att ge direktiv för prognosverksamheten och de samhällsekonomiska bedömningama, att utvärdera resultaten och konsekvensbeskrivningama samt på gmndval härav utarbeta beslutsunderlag av trafikpolitisk natur.

Riksdagen har därefter, bl.a. våren 1992, understmkit att riksdagens och regeringens inflytande över investeringsplaneringen bör stärkas utan att någon detaljstyming får ske (bet. 1991/92:TU22, rskr. 1991/92:333). Ett förbättrat underlag måste därför redovisas för riksdagen som innebär att de i de ttafikpoUtiska målen inneboende konfliktema lyfts fram och altemativa utvecklingar ställs mot varandra. Riksdagen skall därmed kunna inta en mer aktiv roll. Krav måste vidare ställas på uppföljning och utvärdering av in­vesteringsbesluten.

Ansvaret för prognosverksamheten

Prognoser, konsekvensbeskrivningar och utvärderingar är en central del i den samordnade investeringsplaneringen. Den delen måste i ökad utsträck­ning integreras med Kommunikationsdepartementets övriga arbete med infrastrakturplaneringen.

I betänkandet avgivet av utredningen om Transporttådets verksamhet avvisas mycket bestämt tanken på att prognosverksamheten skulle bedrivas inom Kommunikationsdepartementet. Motivet är att sådan verksamhet helt enkelt inte hör hemma i regeringskansliet. Samma uppfattning återfinns i 1991 års budgetproposition. Regeringens förslag var som tidigare nämnts att uppgiften skulle tillfalla VTI. Riksdagen anslöt sig till denna bedömning.

Prognosverksamheten bör dock bedrivas i nära ansluming till Kommunika­tionsdepartementet eftersom det är nödvändigt för regeringen att ha tillgång till sektoroberoende underlag för investeringsplaneringen, bl.a. bedömningar

151

av ekonomisk utveckling och av trafikförändringar samt av miljökrav och regionalpolitiska fömtsättningar. Ein annan fördel med en prognosverksam­het nära knuten till Kommuniluktionsdepartementet är att investerings­underlagen kan få större genomslagskraft i sektorsorganens planeringsarbete.

Av betydelse i detta sammanhang är också VTI:s dubbla roll såsom både forskningsutförande organ och myndighet. TFU har som nämnts tagit upp detta problem och konstaterat att njir det gäller prognos- och utredningsverk­samheten kring bl.a. investeringsplaneringen uppträder VTI i viss mån som en "överdomare" över myndigheter som man i sina andra roller skall betjäna som en kundanpassad underleverantör av kunskap. Regeringen delar uttedningens uppfattning att prognos- och uttedningsverksamheten kan ge upphov till betydande dubbelriktzide integritetsproblem som träffar både forskningen och myndighetsutövningen. När nu VTI med regeringens förslag skall få en mer renodlad roll som ett forskningsutförande organ är det lämpligt att ansvaret för att utarbeta prognoser inom ramen för den samordnade investeringsplaneringen förs över till ett annat organ.

Ett skäl som kan anföras mot att förlägga dessa uppgifter till Kommunika­tionsdepartementet är att en prognosfunktion skulle bli en udda företeelse i departements verksamheten. En betydande del av arbetsuppgiftema omfattar metodutveckUng. Detta arbete hai" nära anknytning till forskningen inom området och är inte lämpligt att föriägga till ett departement.

Regeringens samlade bedömning är att ansvaret för att utarbeta prognoser för trafikutvecklingen samt planeringsmodeller och samhällsekonomiska bedömningar rörande utvecklingen av transportsystemet fr.o.m. den 1 juli 1993 bör överföras till en särskild delegation. Delegationen bör benämnas Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet (DPU).

I DPU:s ansvarsområde bör också ligga att svara för nulägesbeskrivningar och statistik rörande transporter och trafik. DPU skall också svara för samordning av riksomfattande resvaneundersökningar samt för samordning av beställningar hos bl.a. SCB av övrig statistik inom transportsektom.

Stor vikt bör läggas på vetenskiiplig kompetens inom DPU. Ett särskilt råd med framstående forskare bör knytas till delegationen. DPU bör ha ett nära samarbete med de forskningsinstitutioner som arbetar inom området. Det är också önskvärt att de som arbetar vid delegationen deltar i speciella forskningsprogram för att utveckla prognosmetodiken i vid mening.

Ett samspel bör ske mellan DPU och Kommunikationsdepartementet vid utformningen av den långsiktiga infrastmkturpolitiken. Den nära kopplingen mellan prognosarbetet vid DPU och departementets arbete gör också att regeringen finner det lämpligt med en relativt stor personalrörlighet mellan DPU och departementet.

Eftersom bedömningar av den framtida ekonomiska utvecklingen är av gmndläggande betydelse för tiikjjrognosema finns det stora fördelar i att DPU lokalmässigt föriäggs till Konjunkturinstitutet eller i nära anslutning därtill. Vid Konjunkturinstitutet finns också modeller som bör integreras med ttansportprognosema liksom en gmndläggande kompetens på flera viktiga områden.

Finansiering av delegationens verksamhet bör ske med medel, motsva­rande tio årsarbetskrafter, dvs. 3 490 OCX) kronor, som disponeras under sjätte huvudtitelns anslag A 2. Uttedningar m.m. Medel för detta ändamål har tidigare reserverats i årets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 7).

Det är väsentligt att VTI:s databas för person- och godstransporter och teknisk utmstning för denna verksamhet samt utarbetad metodik för prognoser och för samhällsekonomiska bedömningar förs över till DPU.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

152

Prop. 1992/93:170 Chefen för Kommunikationsdepartementet har för avsikt att tillsåtta en    Avsnitt 6 särskild arbetsgmpp för att utreda hur denna överföring lämpligen bör gå    Kommu-

nikafionsdep.

Ärende tiU riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

godkänner vad som anförts om omorganisationen av prognosverksam­het m.m. inom transportsektom.

6.6   Anslagsfrågor

I prop. 1992/93: ICX) bil. 7 har regeringen föreslagit riksdagen att, i awaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1993/94 under angivna anslagsrabriker beräkna följande belopp.

G 1. Statens väg- och trafikinstiut

1 000

G 2. Bidrag till Statens väg- och

trafikinstitut

61 129 000

G 3. Transportforskningsberedningen

44 006 (XK)

Regeringen tar nu upp dessa frågor.

Sjätte huvudtiteln

G.   Transportforskning

G 1. Statens väg- och trafikinstitut

1991/92 Utgift

1992/93 Anslag

I 000

1993/94 Förslag

I 000

G 2. Bidrag till Statens väg- och trafikinstitut

1991/92 Utgift

50 167 000

1992/93 Anslag

61 129 000

1993/94 Förslag

33 639 000

Statens väg- och trafddnstitut

VTI har lämnat en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96. VTI föreslår att institutet tilldelas ett anslag om sammanlagt 67 030 000 kronor för budgetåret 1993/94.

153

Regeringens överväganden

Övergripande mål: VTI skall utvecklas till ett kvalificerat institut för tillämpad transportforskning.

Resurser: Ramanslag 1993/94 33,64 miljoner kronor

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

Planeringsram

1993/94 33 639 000

1994/95 33 639 000

1995/96 33 639 000

Regeringens resultatbedömning och fördjupade prövning av verksamheten vid VTI har redovisats i avsnitt 6.4. Regeringens slutsatser är att VTI i största möjliga utsträckning bör renodlas till ett institut för tillämpad ttansportforskning. VTI:s ansvar för vissa prognosuppgifter m.m. samt viss informations- och dokumentationsverksamhet bör överföras till DPU resp. TFB. Vidare bör en betydande del av bidraget till VTI omfördelas till TFB.

Planeringsramen för perioden 1993/94-1995/96 har mot denna bakgmnd beräknats till 33 639 000 kronor för budgetåret 1993/94, 33 639 000 kronor för budgetåret 1994/95 och 33 639 000 kronor för budgetåret 1995/96.

VTI har hittills tilldelats meilel över ett förslagsanslag och ett reser­vationsanslag. Enligt regeringens mening bör VTI tilldelas en treårig budgetram. Reservationsanslaget bör därför ersättas med ett ramanslag.

Nuvarande system med avkastningspliktigt kapital med konsoliderings­ansvar bör awecklas. Investeringar bör finansieras genom lån i Riks­gäldskontoret. VTI bör lösa sitt statskapital genom lån i Riksgälden. Regeringen beräknar det totala lånebehovet till 7 miljoner kronor.

VTI redovisade i en skrivelse till regeringen den 21 oktober 1991 ett underskott på 1 646 175 kronor för budgetåret 1990/91. Regeringen beslutade den 23 januari 1992 att underskottet med 1 563 681 kronor och 86 öre skulle täckas av balanserade vinstmedel och att resterande belopp skulle bokföras som en balanserad förlust. Regeringen beslutade vidare att det avkasmingskrav som institutet inte förmått uppfylla skulle redovisas inom linjen som en ansvarsförbindelse och inlevereras till statsverket när så var möjligt, VTI har i en skrivelse i maj 1992 till regeringen redovisat ett antal åtgärder för att reducera kostnadema i syfte att förhindra en upp­repning av utfallet budgetåret 1990/91. VTI har vidare i en skrivelse till regeringen den 27 oktober 1992 föreslagit att det ackumulerade avkastnings­kravet för budgetåren 1990/91 cxh 1991/92 uppfylls genom att en del av VTI:s överskott för budgetåret 1991/92 disponeras för en uppskrivning av statskapitalet med 287 637 kronor samt att 287 378 kronor inlevereras till statsverket.

Chefen för Finansdepartementet har i proposition 1992/93:100 bil. 1 redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statiiga medelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. VTI bör därför tilldelas ett räntekonto med kredit i Riksgäldskontoret och medlen under anslaget G 2. Bidrag till Statens väg- och trafikinstitut föras till detta konto.

154

Anslaget för VTI har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan samt de nya principema för budgetering av anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har redovisats av chefen för Finansdepartementet i prop. 1992/93:100 bU. 1. Det belopp som kommer att ställas till VTI:s disposition kommer slutligt att fastställas enligt de redovisade riktiinjema och kan därför awika från det nu budgeterade beloppet.

Ärenden till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

till Statens väg- och trafikinsritut för budgetåret 1993/94 anvisar ett anslag på 1 000 kronor,

2.

till Bidrag tiU Statens väg- och irafikinstitut för budgetåret 1993/94 anvisar ett ramanslag på 33 639 000 kronor,

3.

godkänner att ett belopp motsvarande eventuell utgående reserva­tion på reservationsanslaget Bidrag till Statens väg- och irafikinstitut för budgetåret 1992/93 får förbmkas på det nya ramanslaget under budgetåret 1993/94,

4.

godkänner de av regeringen vidtagna åtgärdema vad avser VTI:s resultat för budgetåret 1990/91.

G 3. Transportforskningsberedningen

1991/92 Utgift

43 854 000

44 006 000 119 006 000

1992/93 Anslag 1993/94 Förslag

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

Transportforskningsberedningen

TFB har lämnat en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96. TFB föreslår att beredningen tilldelas ett anslag på 105 300 000 kronor för budgetåret 1993/94.

Regeringens överväganden

Övergripande mål: TFB skall planera, initiera, stödja och samordna övergripande, kommunikationspoUtiskt motiverad forsknings-, utveck­lings- och demonstrationsverksamhet. TFB skall också ha ansvar för informations- och dokumentationsverksamheten inom området.

Resurser: Ramanslag 1993/94 119,00 miljoner kronor

Planeringsram

1993/94 119 006 000

1994/95 119 006 000

1995/96 119 006 000

155

Regeringens resultatbedömning och fördjupade prövning av verksamheten vid TFB har redovisats i avsnitt 6.4. Regeringens slutsatser är att TFB bör stärkas och utvecklas i rollen som beställare av övergripande kommunika­tionsforskning och att myndigheten bör ges bättte fömtsättningar att leva upp till sin samordningsroll. Banverket och Vägverket skall ha ansvar för samhällsmotiverad tillämpad forskning inom sina resp. verksamhetsom­råden. Ansvaret för all övrig övergripande kommunikationsforskning samlas till TFB. Den kommunikationspoUtiskt motiverade delen av sektorsforsk­ningsansvaret inom telekommuniloitionsområdet bör därvid överföras till TFB medan NUTEK ges ansvaret för sådan övergripande forskning inom området som har industripolitisk inriktning.

Planeringsramen för perioden 1993/94-1995/96 har mot denna bakgmnd beräknats tiU 119 006 000 kronor för budgetåret 1993/94, 119 006 000 kronor för budgetåret 1994/95 och 119 006 000 kronor för budgetåret 1995/96.

TFB har hittills tilldelats medel över ett reservationsanslag. Enligt regeringens mening bör TFB tilldelas en treårig budgetram. Anslagstypen bör således vara ramanslag i fortsättningen.

Det är angeläget att TFB kan besluta om fördelning av medel för forskningsprojekt med en löptid över en längre period. Regeringen föreslår därför att det skall bli möjligt för TFB att fatta sådana beslut för en sexårsperiod. Det är givetvis vju-e sig från konstitutionell eller saklig synpunkt rimligt att TFB låser betydande delar av sina anslag för fleråriga engagemang. Däremot kan det vara lämpligt att beredningen får använda en mindre del av sina medel för sådana längre projekt. Det bör få ankomma på regeringen att i regleringsbrevet närmare precisera en sådan andel.

Chefen för Finansdepartementet har i proposition 1992/93:100 bil. I redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statiiga medelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. TFB bör därför tilldelas ett räntekonto med kredit i Riksgäldskontoret och medlen under anslagel G 3. Transportforskningsberedningen föras till detta konto.

Anslaget för TFB har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i Riksgäldskontoret samt de nya principema för budgetering av anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har redovisats av chefen för Finansdepar­tementet i prop. 1992/93:100 bil. 1. Det belopp som kommer att ställas till TFB:s disposition kommer slutiigt att fastställas enligt de redovisade riktlinjema och kan därför awika från det nu budgeterade beloppet.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 6 Kommu­nikationsdep.

Ärenden till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.    till Transportforskning.sberedningen för budgetåret 1993/94

anvisar ett ramanslag på 119 006 000 kronor,

2.

godkänner att ett belopp motsvarande en eventuell utgående reservation på reservationsanslaget Transportforskningsberedningen för budgetåret 1992/93 får förbmlkas på det nya ramanslaget och användas under budgetåret 1993/94.

3.

godkänner vad som förordats i fråga om bemyndigande för Transportforskningsberedningen att inom en given ram - utgörande en mindre del av beredningens anslag - besluta om medel för en sexårs­period.

156

Kommumkationsdepartementets verksamhetsområde        

6.1

Allmän inledning   ................................... 

6.2

Forskningen inom kommunikationsområdet   . 

6.2.1

Omvärldsförändringar   ................... 

6.2.2

Nuvarande kommumkationsforskning.. 

6.3...................................................... Kommunikationsforskningens fortsatta omfattning och

inrikttiing   ............................................ 

6.3.1

Statens ansvar för sektorsforskningen. 

6.3.2

Forskningens inriktning och omfattning    . . . .

6.3.3

Principer för styming och samordning av forskningsinsatsema           

6.4  Kommunikationsforskningens organisation.... 

6.4.1

Transportforskningsberedningens roU stärks . .

6.4.2

Forsknings-, utveckUngs- och demonstrations­verksamhet inom koUektivtrafiken     

6.4.3

Verksamheten vid Statens väg- och ttafikinstt-tut renodlas   

6.5

Prognosverksamhet m.m. inom transportsektom   . . . .

6.6

Anslagsfrågor   ..................................... 

G I. Statens väg- och trafUdnstitut   

G 2. Bidrag tiU Statens väg- och ttafikinstitut .

G 3. Transportforskningsberedningen. 

157

7 Finansdepartementets verksamhetsområde

7.1   Forskningens inriktning

Inom finansdepartementets verkisamhetsområde bedrivs för närvarande forskning vid Konjunkturinstitutet. Vidare finansieras vissa forsknings­och utvecklingsinstatser av Ekonomiska rådet. Nordiska skattevetenskap­liga forskningsrådet samt inom ramen för långtidsutredningama.

7.2   Ekonomisk forskning

13. Kostnader för vissa nämnder m.m

1991/92 Utgift 1 672 450 1992/93 Anslag 3 187 000 1993/94     Förslag      3 187 000

Från anslaget betalas kostnader för Ekonomiska rådet och bidrag till Nordiska skattevetenskapliga fonikningsrådet.

Från anslaget betalas även kostnader i regel arvoden till ledamöter och ersättare m.m. för Statstjänstenämnden (såvitt avser statsverket). Statens tjänstebostadsnämnd, Stiitens trygghetsnämnd. Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor, Skiljenäjmnden för arbetsmiljöfrågor. Statens ansvarsnämnd. Offentliga sektorns särskilda nämnd. Statsförvaltningens centrala förslagsnämnd. Offentliga arbetsgivares samarbetsnämnd (såvitt avser statsverket). Statens tjänstepensions- och gmpplivnämnd. Nämnden för vissa pensionsfrågor. Statens utiandslönenämnd. Nämnden för lokalanställda. Statens chefslönenämnd. Statens krigsförsäkringsnämnd och Statens krigsskadenämnd.

Ekonomiska rådet initierar forskning i frågor som är av intresse för den ekonomiska politiken och fungerar som en länk mellan finansdepartemen­tet respektive Konjunkturinstitutet och den nationalekonomiska forsk­ningen. Ekonomiska rådets medlemmar förordnas av regeringen. Rådet består för närvarande av fem professorer i nationalekonomi, samt generaldirektören för Konjunktuiinstitutet (KI) som adjungerad medlem.

Ekonomiska rådet stöder och leder för närvarande fem större forsk­ningsprojekt om bland annat skitttereformen, det ekonomiska utbytet av högre utbildning och ekonomiska prognosmetoder.

Anslaget har i budgetpropositionen 1993 (bil. 8 s. 130) tagits upp med ett beräknat belopp i awaktan på förslag i denna proposition. Kost­nadema för de forskningsprojekt och de andra utgifter som betalas från detta anslag kan nu bedömas rymmas inom ramen för ett oförändrat anslag.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdageii till Kostnader för vissa nämnder m.m för budgetåret 1993/94 anvisar ett förslagsanslag på 3 187 000 kronor.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 7 Finansdep.

158

E2. Konjunkturinstitutet

Prop. 1992/93:170

Avsnitt 7

1991/92     Utgift       26 674 587 kronor

Finansdep.

1992/93     Anslag      24 733 000 kronor

1993/94     Förslag     24 896 000 kronor

Konjunkturinstitutet (KI) är enligt sin instruktion (1988:1531) ett vetenskapligt forsknings- och utiedningsorgan. KI:s uppgift är att följa och analysera den ekonomiska utvecklingen inom och utom landet, att utarbeta prognoser för den svenska ekonomin och att bedriva forskning i anslutning därtill. Institutet skall också aktivt bidra till att förbättra den ekonomiska statistiken.

Kl har till regeringen inkommit med en förenklad anslagsframställan för budgetåret 1993/94 och en årsredovisning avseende 1991/92.

Avgiftsinkomster vid KI, som redovisas under anslaget, beräknas till 1,4 miljoner kronor för nästa budgetår.

KI har i sin årsredovisning (ÄR) i de delar som avser resultatredovis­ningen redovisat verksamheten i en anslags- och en avgiftsfinansierad del. Den anslagsfinansierade delen omfattar följande verksamhetsområden: löpande verksamhet, forskning och metodutveckling samt särskilda utredningar. Strukturen överensstämmer med den som redovisades i den fördjupade anslagsframställningen inför den treåriga budgetperioden 1991/92 - 1993/94. För vardera av dessa tre verksamhetsområden formu­lerades målen i 1991 års budgetproposifion.

Resultatredovisningen indikerar att en del av ovanstående mål har uppnåtts. KI arbetar med att integrera den ekonometriska modellen KOSMOS och den finansiella modellen FIMO i det löpande prognos­arbetet. KOSMOS har främst använts för att förlänga prognosperspekti­vet, genomfora olika känslighetsanslyser och konsistensprövning mellan prognosema för ekonomins olika delar. FIMO används för analyser av finansiella sparbalanser för ekonomins olika sektorer. De kvartalsvisa s.k. barometenmdersökningama för tjänstesektom började publiceras under hösten 1991. En barometerundersökning för kommunsektora utarbetades under våren 1991. Institutet samarbetar med andra myndigheter och statistikproducenter för att förbättra prognoser, prognosmetoder samt kvaliteten på den ekonomiska statistiken. Som exempel kan nämnas att Kl tillsammans med Statistiska centralbyrån (SCB) har utvecklat en ny lönestatistik under 1990/91. Forskningsverksamheten hai under det gångna året bland annat gällt utveckling av KOSMOS och medverkan i 1992 års långtidsutredning med flera olika analysmodeller. Vidare har KI tillsammans med Ekonomiska rådet fortsatt forskningsprojektet om konjunkturprognoser samt nyttiggjort forskningsprogrammets resultat i sin ordinarie analysverksamhet. I 1992 års majrapport redovisades en utvärdering av höstrapportemas prognoser, av konjunktumtvecklingen 1946-1991 och ea studie av finanspolitiska indikatorer. Tvä ytterligare utredningar är genomförda rörande mervärdeskatteutfellet efter skattere­formen   samt   överföring   av   kommunalskattemedel   från   staten   till

kommunema. I en bilaga påpekar institutet att kostnadsutvecklingen för    Prop. 1992/93:170 enskilda produktområden och prestationer inte kunnat redovisas inom den    Avsnitt 7 anslagsfinansierade delen. Från och med innevarande budgetår kommer    Finansdep. en successiv utbyggnad av kositnadsredovisningen att kunna ske, när KI övergått till det nya redovisningssystemet COSMOS.

I sin förenklade anslagsfiamställan har KI i enlighet med tidigare budgetdirektiv minskat resursema med 2% av föregående års anslag. Från nivån för 1992/93 har dragits 1,5 miljoner kronor som utgör anslag för konjunkturprognosprojektet, vilket avslutas under innevarande år. Institutet fick under föregående budgetår ett regeringsuppdrag att tillsammans med SCB utveckla miljöräkenskaper. För detta har KI i regleringsbrev för budetåret 1992/93 medgetts att redovisa en memtgift om 600 000 kronor per år under budgetåren 1992/93 - 1996/97. Detta belopp är inte inräknat i KI:s anslagsframställning inför kommande budgetår.

Anslagssparandet under det första året med ramanslag uppgår till 377 672 kronor, vilket därmed också motsvarar det utgående anslagsspa-randet. De avgiftsbelagda verksamhetema exkl. regeringsuppdrag redovisar vare sig över- eller underskott. KI har angivit att inga äldre anläggningstillgångar invärderaits hos institutet, men de har för avsikt att i fortsättningen klassificera pei'sondatorer och liknande utrustning som tillgångar och skriva av dessa på fem år. KI har i denna ÅR endast invärderat en anläggningstillgång, en kopiator som köpts under året och som efter avskrivningar har ett värde av 63 520 kronor.

Riksrevisionsverkets (RRV) revisionsberättelse innehåller inga invändningar. RRV framförde dock en del kritik mot de nuvarande redovisningsprinciper KI använder och rekommenderade att årsredovis­ningen framgent får en uppställning i enlighet med 20 paragrafen budgetförordningen. RRV fömtsatte att det nästa år ur redovisnings­systemet kan hämtas alla erforderliga ekonomiska data.

I budgetpropositionen 1993 (Ijil. 1 s. 113) har redovisats ett förslag om generell räntebeläggning av statliga medelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. KI kommer fr.o.m. budgetåret 1993/94 att tillämpa denna modell. KI komimer därför att tilldelas ett räntekonto med kredit i Riksgäldskontoret och medlen under detta anslag att föras till detta konto.

160

Sammartfattning

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 7 Finansdep.

övergripande mål

De övergripande mål som gäller för treårsperioden 1991/92

1993/94 bör ligga fast.

Resurser Ramanslag 1993/94 24 896 000 kronor

Resultatbedömning

KI:s årsredovisning visar, enligt regeringens mening, att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att de uppsatta målen kan nås. Den löpande verksamheten har förbättrats med firamför allt en utsträckt prognoshorisont och tillkomstrai av tjänstebarometem. En ökad in­tegrering av modellanvändningen och av forskningsresultaten i den löpande prognosverksamhetoi har skett och bör också fortsätta, liksom fortsatta ansträngningar att göra modellema mer användarvänliga. Emellertid finns det fort&rande inte imderlag för att göra en bedömning av institutets prestationer, effektivitet eller produktivitet, eftersom underlag för en sådan prövning saknas. Regeringen är samtidigt medveten om svårighetema att bedöma en verksamhet av foiskning- och utrednings­karaktär i dylika mått.

Regeringen kan också konstatera att RRV inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende KI. Vi instämmer dock i RRV:s på­pekanden att redovisningssystemet måste förbättras och redovisnings­mtiner skärpas. Denna ÅR:s redovisning av institutets fillgångar är inte tillfredställande.

Slutsatser

Sammantaget innebär regeringens bedömning att de riktlinjer som lades fast i 1991 års budgetproposition ocb som riksdagen beslutat om bör gälla även för budgetåret 1993/94.

Regeringen bedömer att myndighetens rationaliseringsarbete varit framgångsrikt och att goda fömtsättningar finns för att verksamheten skall kunna bedrivas i nuvarande om&ttning med de resurser vi beräknat för budgetåret 1993/94.

Regeringen ser samtidigt allvarligt på den kritik som framförts av RRV och anser att institutet bör förstärka sin ekonomi-adminstrativa kon)e-tens, varför anslaget utökats med 450 000 kronor. Vi fömtsätter att denna förstärkning möjliggör att kommande års årsredovisningar innehåller sådan resultatinformation som t.ex. pnxluktivitetsmått.

För regeringsuppdraget att utveckla miljöräkenskaper utgår 6(X) 000 kronor per år, vilka fr.o.m. budgetåret 1993/94 t.o.m.  1996/97 är

161

11 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

inkluderade i instittitets anslag.

Prop. 1992/93:170

Anslaget för KI har budgeterate utan hänsyn till de tekniska justeringar Avsnitt 7 som måste göras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, Finansdep. den ändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i Riksgäldskontoret samt de nya pirincipema för budgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har redovisats i budgetpropositionen 1993 (bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avnsitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas: till myndighetens disposition kommer slutligt &stställas enligt de redo'/isade riktlinjerna och kan därför awika från det nu budgeterade beloppe*.

Anslaget har i budgetpropositionen 1993 (bil. 8 s. 66) tagits upp med ett beräknat belopp i awaktan piå förslag i denna proposition.

Ärendet till reringen

Regeringen föreslår att riksdagen

till Konjunkturinstitutet för budgetåret 1993/94 anvisar ett ramanslag på 24 896 000 kronor.

162

8 Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

Till Ulbildningsdeparlemenlels verksamhetsområde hör grundforskning och forskarutbildning, forskning om universitet och högskolor (8.1-8.14), och forskning inom skolväsendel (8.15).

Universitet och högskolor har tillsammans med forskningsråden hu­vudansvaret för grundforskningen i Sverige.

Sammanfattning av medel för forskning under åttonde huvudtiteln, tusenlal kronor.

Anvisai        Förslag

1992/93

totalt

förändring förändring

1993/94       1994/95       1995/96

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Grundforskning och forskarutbildning'

- Universitet och

högskolor

-

Forskningsråd

-

Inlernationelll samarbete

3 860 965        4 205 921      47 500

of

I 125 202

I 478 806        4 000

2 500

405 378

527 574

of

of

Vissa inslilul m.m.

1 678 592

I 885 524

of

of

- Dyrbar vetenskaplig utrustning

Forskning om uni­versitet och hög­skolor

9 500

no 000

of

7 795

of

of of

Forskning inom skolväsendel

24 812

26 117

of

of

Inrednings- och ut­rustningsanslag 2

872 600

1 405 000  3

'Exklusive lokalkostnader.

Avser såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning. Exklusive medel för dyrbar vetenskaplig utrustning och universilelsda-lornätet SUNET.

163

8.1   Inledning

Universiteten och högskolorna är unika kunskapsmiljöer. Vid de stora högskolorna och universiteten förenas grundutbildning, forskning och forskarutbildning. De mindre och medelstora högskolorna utgör värde­fulla komplement med särskilda förulsältningar.

Den centrala roll universitet och högskolor har för kunskapsutveck­lingen i vårl land gör det angelägel att ge dessa goda arbetsvillkor. Den frigörelse av universitet och hö;kolor från statens detaljinflytande som riksdagen på regeringens förslag fattade beslut om 1992 hade detta syfte. Studenternas möjlighet all själva avgöra utbildningsinriktning har för­stärkts.

Universitet och högskolor är de viktigaste svenska forskningsinstitu­tionerna. Till dessa kanaliseras direkt eller indirekt huvuddelen av sta­tens stöd till forskning.

Beslut om den inomvetenskapligt motiverade forskning som finansie­ras genom fakultetsanslagen fattas av berörda universitet och högskolor. Härutöver svarar forskningsråden för betydande insatser för vetenskap­ligt högkvalificerad forskning. Att den inomvetenskapliga forskningen kan förenas med forskning också för mer speciella och i förväg bestäm­da syften, finansierad av sektorsorgan eller företag, är en styrka. Del ökar möjligheterna att utveckla och nyttiggöra forskningens resultat.

Ulan att inkräkta på den nödvändiga integriteten behöver universite­tens och högskolornas växelspel med det omgivande samhället, inte minst näringslivet, förstärkas.

Med den ökade frihet som universitet och högskolor nu tillerkänts följer också ett betydande ansvar. Av vikt är att verksamhelen ständigt förnyas genom ati nydanande insatser ges tillräckligt utrymme och ge­nom att unga forskare engageras i tillräcklig utsträckning. Till ansvaret hör också att kunskap om forskningens resultat sprids till en bredare allmänhet. Kvaliteten och förnyelsekraften i universitetens och högsko­lornas verksamhet är av slor betydelse för den långsiktiga kompetens-och kunskapsulbyggnaden inom alla samhällssektorer.

Universiteten och de slora hö;gskolorna har ansvaret för forskarutbild­ningen. Att denna byggs ul är avgörande för all Sverige i framliden skall kunna mäta sig med andra vikliga kunskapsnalioner. Fler forskarutbild­ade behövs inom universitetens och högskolornas egen verksamhet men också i det övriga samhället. Inte minst i näringslivet är bristen på ve­tenskapligt utbildade medarbetare stor.

Regeringens mål är all antalel doktorsexamina vid sekelskiftet skall ha fördubblats jämfört med 1990-talets början. För att nå detta mål krävs betydande insatser, inle minsl i form av god handledning och en lill­fredsslällande studiefinansiering.

Flera forskarutbildade inom universitetens och högskolornas verk­samhet förstärker forskningen och skapar förutsättningar för ökad kva­litet i grundutbildningen. Vetenskapligt skolade lärare i gymnasieskolan ökar vitaliteten i undervisningen. Fler personer med doktorsexamen i förelagen förbättrar kunskapsutvecklingen i dessa, men gör det också

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

164

lättare att upprätlhålla naturliga och fruktbara relationer mellan företa­gen, universiteten och högskolorna. Gemensamma referensramar gör växelverkan enklare.

Inom många områden står sig svensk forskning väl i internationell jämförelse. Speciellt stark, i såväl kvalitativt som kvantitativt hänseende, är den medicinska och naturvetenskapliga forskningen. Men även inom teknik och kulturvetenskap finns många områden där forskningen är av yppersta kvalitet.

Med del allt starkare inlernalionella samspelet, den högre föränd-ringstaklen och de intensifierade forskningssatsningarna i vår omvärld skärps kraven. De utmaningar, som regeringen beskrivit tidigare i den­na proposition, berör direkt eller indirekt forskningen vid universiteten och högskolorna. Viktiga i detla sammanhang är de koncentrerade forskningssatsningar inom strategiska områden som möjliggörs med hjälp av de resurser som frigörs genom avvecklingen av löntagarfonder­na.

Universitetens och högskolornas uppgifter inom forskningen skall ses tillsammans med uppgiften all ge flera unga tillgång till högre utbild­ning. I annat sammanhang anger regeringen riktlinjerna för en fortsalt utbyggnad, inte minst av längre utbildningar.

Att denna utbyggnad kommer till stånd är viktigt för att tillgodose studenternas önskemål och olika samhällssektorers uppenbara behov av kompetent arbetskraft. Del är dessutom nödvändigt för att sörja för alt tillräckligt många välutbildade studenter finns tillgängliga för forskning­en och forskarutbildningen.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

8.2  Fasta och rörliga resurser för grundläggande forskning

Fakultetsanslag och forskningsrådens anslag

Den helt övervägande delen av de statliga resurserna för inomvelen-skapligt genererad forskning tilldelas universitet och högskolor genom fakulletsanslagen och genom anslag till forskningsråden. De samlade fa­kulletsanslagen under Jordbruks- och Utbildningsdepartementens verk­samhetsområde uppgår budgetåret 1992/93 lill ca 4 195 miljoner kro­nor. Genom fakulletsanslagen finansieras framför allt tjänster som pro­fessor och forskarassistent, högskolelektorers forskning, biträdespersonal och olika expenser för forskningsändamål, studiefinansiering inom fors­karutbildningen samt vissa gemensamma funktioner som bibliotek och förvaltning.

Forskningsrådens samlade anslag är innevarande budgetår 1 560 mil­joner kronor. Rådens anslag går huvudsakligen lill forskning vid uni­versitet och högskolor. Behovet av förnyelse och koncentration

En dynamisk forskning med hög kvalitet vid universitet och högskolor förutsätter en ständig avvägning mellan kontinuitet och förändring. Rå-

165

dens bidrag till forskning är ell viktigt instrument för förnyelse och en garanti för en omsorgsfull kvalitelsprövning av forskningen i ell natio­nellt och inlernationelll perspektiv. Det forskningsstöd som kommer till stånd genom användningen av de lidigare lönlagarfondsmedlen in­nebär att andelen konkurrensutsatt och vetenskapligt prövad forskning ökar. Samtidigt är det angelägel att förnyelse av den inomvetenskapligt motiverade forskningen inle vilar enbart på den externa finansieringen.

Riksdagen har nyligen fatlat beslul med anledning av regeringens pro­position Universitet och högskolor - frihet för kvalitet. Universitetens och högskolornas ansvar för kvaliteten i och förnyelsen av den forsk­ning och forskarutbildning som bekostas via fakulletsanslagen är en av de viktigaste uppgifterna. Fakultelsnämnderna måsle ges möjligheter och incitament att ta ett tydligare ansvar för att den grundläggande forskningen inom respeklive fakultet koncentreras och prioriteras med utgångspunkt i tydliga inomvelenskapliga kriterier. Endast därigenom kan en hög kvalitet uppnås i den grundläggande forskning som finansie­ras genom fakultetsänslag.

De teologiska, juridiska och humanistiska fakulteterna karaktäriseras av att andelen externa medel av de totala forskningsresurserna i regel är myckel lilen. Flera av dessa fakulteter har ett begränsat ekonomiskt rö­relseutrymme för förändring genom alt en slor del av fakulielsanslaget las i anspråk av kostnader för fasta tjänster, doktorandljänster och ut­bildningsbidrag för doktorander. Antalet tidsbegränsade tjänster för främst nyexaminerade doktorer är för lågt för att tillgodose behovet av förnyelse och rimliga karriärvägar. De yngre forskarna blir ofta beroen­de av externa bidragsgivare för sin fortsatta forskning. De externa bidra­gen lill forskningar emellertid relativt små, uppskattningsvis mindre än 25 % av de lolala utgifterna inom fakulteten. Forskningsråd står för mer än hälfien av de externa bidragen. Till bilden hör också en uppdel­ning av den humanistiska forskningen på många och ofla små institu­tioner.

Inslilutionerna vid de samhällsvetenskapliga fakulteterna är generellt sell slörre än de humanistiska. Färre institutioner är s.k. enprofessorsin-slilutioner.Tillgången lill externa bidrag för forskning är mera omfat­tande. Budgetåret 1991/92 var enligt Statistiska Centralbyrån (SCB) de externa bidragen till samhällsvetenskaplig fakultet drygt 50 % av de to­tala FoU-kostnaderna inom fakultelsområdet. Av dessa externa medel utgöis ca 20 % av rådsanslag.

De matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna omfattar elt stort antal discipliner. Behovet av experimenlella resurser och laboratorier, liksom av all bedriva fältarbete, karaktäriserar många ämnen. Storleken på in­stitutionerna varierar betydlig!, alltifrån enprofessorsinstitutioner lill slorinslilulioner med ett betydande antal forskare. Fakulletsanslagen ut­gjorde budgetåret 1990/91 drygt hälften av de tillgängliga forskningsre­surserna inom fakultetsområdet. Rådsanslagen samma budgetår uppgick lill drygt 40 % av de externa forskningsmedlen. Inget annal fakullels-

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

166

område uppvisar en så stor andel rådsmedel i förhållande till fakultets­anslagen eller i förhållande till de totalt tillgängliga FoU-medlen.

Svensk forskning inom det medicinska området, inklusive odontologi och farmaci, ligger i den internalionella frontlinjen på många områden. Forskningsresurserna är omfattande och samverkan med sjukvården ger ett fruktbärande samspel mellan grundläggande forskning och tillämp­ning. De externa bidragen ulgör ca 55 % av de lolala FoU-resurserna. Rådsmedlen uppgår till ca 25 % av externa bidrag.

Flera fakulteter inom del medicinska områdei har infört system för resursfördelning som premierar förnyelse och kvalitet. Delta faktum, liksom den mycket betydande volymen externa medel, innebär all de medicinska fakulteterna kanske mer än andra kunnat omfördela resur­ser i takt med den vetenskapliga utvecklingens förändrade krav. Rådets anslag har mer än andra anslag kunnat användas för forskning i den in­ternalionella frontlinjen. Den bredd som bl.a. utbildningen kräver har till stor del kunnat uppnås genom fakulletsanslagen.

De lekniska fakulteterna disponerar totalt sett de största resurserna för forskning och utvecklingsarbetet. Sammanlaget är medlen för tek­nisk FoU något slörre än vad de medicinska, odonlologiska och farma­ceutiska fakulteterna tillsammans disponerar. De lekniska fakulteterna har vidare den bredaste uppsättningen av betydande finansieringskällor: fakultetsanslagen uppgår till drygt 40 % av de totala FoU-resurserna, bi­dragen från olika sektorsorgan lill ca 35 % medan rådsmedel respektive medel från företag uppgår till drygt 5 % vardera. Tillkomsten av Tek­nikvetenskapUga forskningsrådet (TFR) kan förväntas ha ökal andelen rådsmedel sedan budgetåret 1991/92, del senasie år för vilket statistiska uppgifter är tillgängliga.

Fakultelsområdet präglas av betydande mångfald och i vissa fall upp­splittring på små institutioner. I mångfalden ingår också alt de lekniska fakulteterna innehåller alltifrån grundläggande discipliner inom det na­turvetenskapliga fältet till ämnen som är direkt knutna lill teknikområ­den eller industriell produktion. En fördjupad leknikvetenskaplig grundforskning är en förutsättning för svensk teknisk och ekonomisk utveckling. Den leknikvetenskapliga grundforskningen är en nödvändig förutsättning för den mera tillämpade lekniska FoU som bedrivs med medel från förelag och sektorsorgan. I detta perspektiv är det angelägel all resurserna för leknikvetenskaplig grundforskning kan stärkas. Reger­ingens förslag i det följande innebär att resurser för det Teknikveten­skapliga forskningsrådet fortsättningsvis anvisas under Utbildningsde­partementets huvudtitel. 

Medelsanvisningen till forskarutbildning och forskning vid universitet och högskolor följer i huvudsak en traditionell indelning i fakulteter. Fakultelsindelningen har i vissa delar djupa historiska rötter, delvis sprungna ur ett medellida europeiskt universilelväsende. Naturligtvis innebär detla inle all indelningen är för alllid oföränderlig. Den nuva­rande fakultetsindelningen har dock visat sig vara adekvat och ända­målsenlig både för slalsmaklernas övergripande beslut och som organi-

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

167

satorisk ram för verksamheten lokalt. Den fungerar väl och ger också     Prop. 1992/93:170

utrymme för den flexibilitet som kan behövas.

Avsnitt 8

Då och då framförs önskemål om etablerandet av nya fakulteter. Inför Utbildningsdep. denna proposition har sådana förslag framförts gällande bl.a. didaktisk fakultet. Enligt regeringens bedömning ger nuvarande fakulletsordning utrymme och utvecklingsmöjligheter också för forskning med denna in­riktning. Del är vikligl all samma höga vetenskapliga kvalitetskrav kan ställas på all verksamhet inom universitet och högskolor. Del är bl.a. fa-kultetsnämndernas uppgifi alt ansvara för delta. Forskningsområden får inte avgränsas så att den kvalitetshöjande konkurrens som ligger i me­delsfördelningen inom vidare fakuitetsområden begränsas. Fakulteterna har goda möjligheler all inrymma och ta det vetenskapliga ansvaret för de ämnesområden som nu gjort framställningar om egna fakulteter.

Dagens forskning är ofla gränsöverskridande, inte bara över disci­plingränserna utan även över fakultetsgränserna. Forskare vid olika lä­rosäten kan också vara involverade. Detta gäller en rad forskningsområ­den och berör samtliga fakulteter. Det ingår i universitets och högsko­lors normala ansvar alt finna formerna för den samverkan som i olika avseenden kan anses behövlig.

1 universitetens och högskolornas uppgifier ingår att svara för infor­mation om forskning och forskningsresultat. Det är viktigt att resurser­na för denna verksamhet förstärks. Förslagen i denna proposition inne­bär att - som komplement till den verksamhet som redan bedrivs - sam­manlagt 10 miljoner kronor förs över från Forskningsrådsnämnden lill universitet och högskolor för att ställas till förfogande för lokala infor­mationsinsatser.

Ibland framförs den synpunkten alt forskningsresurserna skulle di­mensioneras med grundutbildningen som måttstock. Självfallet är för­hållandena inom grundutbildningen en av de faktorer som måste vägas in när det gäller fördelningen av forskningsresurserna. Det finns emel­lertid också en rad andra faktorer att ta hänsyn lill, exempelvis forsk­ningsbehoven inom området eller rent vetenskapliga aspekter. Om en­bart studenianialel inom en viss utbildning eller etl visst ämne skulle vara utslagsgivande vid fördelningen av forskningsmedlen, skulle det le­da till en rad negativa konsekvenser, inte minst i kvalitativt hänseende och till drastiska omfördelningar inom den nuvarande forskningsbud­geten. Exempelvis skulle medlen till medicinsk forskning minskas avse­värt.

Regeringen har angett att utbildningen inom universitet och högsko­lor bör bedrivas av lärare som genomgått forskarutbildning. Den grund­läggande utbildningens behov av ylterligare lärare med doktorsexamen inom olika områden är en viktig bakgrund lill ansträngningarna att för­stärka forskarutbildningen.

Regeringen har i del föregående behandlat frågan om flexibilitet och förnyelse inom universitet och högskolor. De problem som kan vara förbundna med uppdelning av forskningen på alltför små enheter har därvid berörts. Den utveckling som inletts vid vissa universitet och hög-

168

skolor att samla mindre institutioner lill större enheter välkomnas. Del     Prop. 1992/93:170

ankommer på universiteten och högskolorna själva alt driva detta för-     Avsnitt 8

ändringsarbete.

Utbildningsdep.

8.3  Forskningsrådsorganisationen

Den nuvarande rådsorganbationen

Forskningsråden har i Sverige, liksom i de flesta jämförbara länder, en strategisk betydelse för forskningen. Forskningsråden har etl nationellt perspektiv och arbetar med utgångspunkt i internationella kvalitetskri­terier.

Forskningsråden är för närvarande sex: Humanistisk-samhälls-vetenskapliga forskningsrådet (IISFR), Naturvetenskapliga forskningsrå­det (NFR) samt Medicinska forskningsrådet (MFR) inom Ulbildnings­deparlemenlels verksamhetsområde; Socialvetenskapliga forskningsrådet (SFR) inom Socialdepartementets verksamhetsområde. Skogs- och jord­brukets forskningsråd (SJFR) inom Jordbruksdepartementets verksam­hetsområde samt Teknikvelenskaptiga forskningsrådet (TFR) inom När-ingsdepartmentets verksamhetsområde. SFR och SJFR fungerar dessu­tom som sektorsorgan. Till forskn i ngsrådssyslemet räknas också Forsk­ningsrådsnämnden (FRN) inom Ulbildningsdeparlemenlels verksam­hetsområde. Rymdslyrelsen har uppgifter inom sitt område som över­ensstämmer med forskningsrådens. Byggforskningsrådet är, trots benäm­ningen, inte ett forskningsråd med uppgifter inom grundforskningen, utan elt renodlat sektorsorgan inom Näringsdepartementets verksam­hetsområde.

Majoriteten av ledamöterna i forskningsråden väljs av och bland fors­kare vid universitet och högskolor genom ett elektorsförfarande. Hu­vuddelen av resurserna fördelas genom projektbidrag efter ansökan. Forskningsrådsnämnden skiljer sig från forskningsråden genom alt ma­joriteten av ledamöterna utses av regeringen. Nämndens uppgifier skil­jer sig också från forskningsrådens genom det särskilda ansvaret för alt initiera och stödja forskning av särskild samhällsrelevans.

Förändrade krav och uppgifter

I riksdagens beslul med anledning av proposition 1991/92:76 (bet. 1991/92:UbU18, rskr. 1991/92:195) uttalades att regeringen i nästa forsk­ningsproposition borde redovisa en samlad bedömning av forsknings­rådsorganisationen.

Forskningsrådens prioriteringar och beslul har inflytande på den grundläggande forskningen i landet som går utöver den verksamhet rå­den direkt finansierar. Forskningsrådens högt ställda kvalitetskrav och former för granskning och utvärdering ger riktlinjer för såväl fakulte­ternas resursfördelning som för andra forskningsfinansiärers insatser. Den kompetens som ges möjlighet alt utvecklas genom rådens stöd får

169

spridningseffekter i universitetens och högskolornas forskning, inte minsl genom den forskarutbildning som ofla är en integrerad del i den rådsslödda forskningen.

Den betydande överblick och flexibilitet som forskningsråden har ger dem särskilda möjligheter att beakta behovet av alt stödja yngre forskare liksom av alt bidra till en ökad rörlighet. Det är angeläget att råden fullt ul utnyttjar dessa möjligheter.

Regeringen har inledningsvis redovisat förutsättningarna för förnyelse av forskningen. Goda forskningsmöjligheler för yngre forskare och en ökad rörlighet av forskare mellan institutioner och lärosäten är väsentli­ga i della sammanhang.

Den inomvetenskapligt motiverade forskningens fortsatta utveckling bygger på ett samspel mellan fakulteter och forskningsråd. Inom vissa områden är emellertid fakultetsresurscrna så begränsade eller så bundna all råden kommit att få nära nog hela ansvaret för förändring och för­nyelse. Forskningsråden väljer tyvärr ofla all hellre sprida tillgängliga medel på etl slörre anlal projekt, som sedan hämmas på grund av bris­tande resurser, än att välja ut färre och ge dessa en mer fullständig fi­nansiering. Dp krav på koncentration och kraftsamling som riktas mot fakulteterna gäller i minsl lika hög grad forskningsråden.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Teknikvetenskaplig forskning

Del leknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) inrättades efter förslag i 1990 års forskningsproposition. Rådet tillhör i dag Näringsdeparte­mentets verksamhetsområde. Riidets uppgifter är helt parallella med forskningsrådens inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde, dvs. all främja och stödja vetenskapligt betydelsefull grundforskning. Genom inrättandet av TFR har samtliga vetenskapsområden likartade och goda förutsättningar för samspel mellan fakulteter och forskningsråd, som gör bedömningar i ett nationellt perspektiv. Samverkan också mellan forskningsråden är en angelägen uppgift. Genom de förslag som regeringen lägger i det följande kommer samtliga forskningsråd som har lill uppgifi att stödja inomvetenskapligt motiverad forskning all få gemensam deparlemenlstillhörighel genom all också TFR fortsättningsvis hör lill Utbildningsdepartementets verksamhetsområde. Vad gäller SFR och SJFR, vars uppgifter huvudsakligen är inriktade på den sociala sektorns resp. skogs- och jordbrukets behov, föreslås inga förändringar.

Stöd lill gränsöverskridande forskning

Det ligger ett särskilt ansvar på forskningsråden att ge stöd till gräns­överskridande forskning vare sig det gäller samverkan mellan discipli­ner inom ell råds ansvarsområde eller samverkan över rådsgränserna. Del ligger i den gränsöverskridande forskningens nalur att den svårligen låter sig organiseras fram. Däremot kan den ges goda förutsättningar

170

och uppmuntras genom alt forskningsråd och andra finansiärer, liksom     Prop. 1992/93:170 fakulteterna, inte ser sill ansvarsområde i strikt organisatoriska termer.     Avsnitt 8 Forskningsråden har inom vissa gränsområden visat på de möjligheler     Utbildningsdep. som slår till buds. Forskningsråden bör nu öka sina ansträngningar alt stimulera gränsöverskridande forskning. Det är viktigt alt sådan forsk­ning också kan ha en förankring i disciplinerna.

Rådens ansvar bör avse naturligt avgränsade forskningsområden. Däri­genom torde såväl insatserna inom de vetenskapliga kärnområdena som stödet lill gränsöverskridande forskning underlättas.

Forskningsrådsnämnden inrättades vid en lidpunkt, 1977, då behovet av särskilda insatser för stöd till gränsöverskridande forskning kring skilda frågor bedömdes som stort. Hela det svenska systemet för forsk­ning, såväl på fakultelsnivå som inom forskningsrådsorganisationen, har sedan dess utvecklat en betydande förmåga alt ge stöd till problemorien­terad, gränsöverskridande forskning. Den gränsöverskridande forskning­en ulgör ell nödvändigt komplement lill det forsknings- och utveck­lingsarbete som finansieras av sektorsorgan och näringsliv.

Forskningsrådsnämnden, som har etl särskilt ansvar för gränsöverskri­dande forskning inom områden som är angelägna från samhällets syn­punkt, bör mol bakgrund härav kunna få i viss mån förändrade uppgif­ter och ändrad sammansättning. Nämnden har av statsmakterna fått i uppgift att under viss tid uppmärksamma vissa särskilda områden eller frågeställningar, ofla av vitt skild art. Del har gällt områden som ung­domsforskning och longitudinell forskning, forskning om kooperation, kvinno- och jämställdhetsforskning, forskning om bibliotek och infor­mationsförsörjning m.m. Forskningsrådsnämnden har inom dessa om­råden verksamt bidragit till att gränsöverskridande forskningsområden upparbetats. Vissa förändringar med avseende på dessa uppgifter redovi­sas i det följande liksom vissa förändringar i fråga om nämndens uppgif­ter inom forskningsinformation. Nämndens verksamhet bör koncentre­ras till alt ge stöd till områden som i breda termer anges av riksdag och regering. Regeringen återkommer till denna fråga. Därutöver har nämnden ålagts vissa uppgifter som griper över flera forskningsområden och forskningsråd, främst att fördela medel till dyrbar vetenskaplig ut­rustning.

Elektorsförsamling vid forskningsråd

Majoriteten av ledamöterna och suppleanterna i forskningsråden utses av elektorer, som i sin lur väljs av fakulteternas ledamöter. Förfarings­sättet vid dessa val regleras i förordningen (SFS 1979:728) om elektors­församling vid forskningsråd. Val sker vart tredje år.

Del har ibland föreslagits att valproceduren på olika sätt skulle för­enklas och begränsas. Elt förslag är att elektorerna skulle väljas inte av fakulteternas ledamöter ulan av lärarrepresentanterna i fakultetsnämn­den.

Forskningsråden har ansvaret för bedömning av vetenskapliga projekt och fördelningen av medlen till dessa. De förfogar över en väsentlig del

171

av de resurser som i Sverige anslås till forskning. De som ansvarar för denna verksamhet har således elt av de allra viktigaste uppdragen inom svensk forskning.

I fakulteterna ingår disputerade forskare och lärare från olika håll, bl.a. mindre och medelstora hög:ikolor och vissa andra inrättningar som är knutna till resp. universitet eller högskola.

Del är av stor vikt alt ledamöterna i ett forskningsråd har bred för­ankring i forskarvärlden. Enligt regeringens mening ligger det därför ett stort värde i att samtliga i en fakultet ingående disputerade forskare och lärare ges möjlighet att i val påverka sammansättningen av ledamöter i forskningsråden.

De gällande bestämmelserna ger universitets- och högskolestyrelserna goda möjligheter all ge elektorsvalen den praktiska utformning som är den mest ändamålsenliga, exempelvis genom anordnande av poströst­ning.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Långsiktighet i forskningen

Grundläggande forskning bedrivs ibland inom sådana områden och med sådana metoder att det kan behöva ges långsiktiga förutsättningar i form av garanterad medelstilldelning för längre lid än del statliga budgetåret. Som exempel kan nämnas forskning om vissa biologiska processer eller långsiktiga sociala förändringar. Det är angeläget all forskningsråden kan besluta om fördelning av medel för längre perioder. Redan i dag kan rådens beslut om beviljande av medel avse treårsperioder. Regeringen föreslår att del skall bli möjligt för råden att fatta beslut för en sexårsperiod. Det är givetvis inle rimligt att forskningsråden låser betydande delar av sina anslag på fleråriga engagemang. Det bör få ankomma på regeringen alt ange vilken högsta andel av rådens anslag som får bindas av fleråriga beslut.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen godkänner vad som förordats i fråga om bemyn­digande för forskningsråden och forskningsrådsnämnden att be­sluta om medelstilldelning för högst sex år.

8.4 Forskarutbildningen

En central uppgift för universiteten är forskarutbildningen. Den skall förse den offenlliga sektorn och det privata näringslivet med lärare, forskare och annan högt kvalificerad arbetskraft. Om Sverige skall kun­na hävda sig i den internalionella konkurrensen i framliden, måste an­delen forskarutbildade i arbetskraften höjas. Regeringen har satt som mål all antalet doktorsexamina som avläggs per år skall fördubblas un­der 1990-lalel. Det innebär en ökning från ca 1000 till ca 2000 år 2000.

172

Efter en tidigare nedgång i examinationen har antalet disputationer långsamt ökal under 1980-lalel. I slutet av decenniet låg nivån på ca 1000 per år. Budgetåren 1990/91 och 1991/92 har det årliga antalet av­lagda examina stigit till omkring 1100. Andelen kvinnor bland de nydis­pulerade har ökat från 18 % budgetåret 1981/82 till 29 % budgetåret 1991/92.

Det årliga antalet nyantagna, som under slutet av 1980-talel varit omkring 2400, ökade budgetåret 1991/92 till ca 2500. Även bland de ny­antagna har kvinnornas andel ökal men inte lika mycket som bland de examinerade. Andelen uppgår nu till 35 %.

Det framgår av nedanstående tabeller att del finns stora skillnader mellan fakultetsområdena. De problem som ofta diskuteras - långa stu­dietider, stor avbroltsfrekvens och låg examination - finns framför allt inom humanistisk och samhällsvetenskaplig fakultet. Netlosludieliderna för doktorsexamen är inom dessa fakulteter mellan sex och sju år och genomsnittsåldern vid disputationen är över 40 år.

Omkring 60 % av de aktiva studerandena finns vid de tekniska, medi­cinska och matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna. Forskarutbild­ningen vid dessa fakulteter fungerar bättre i så måtto att studietiderna är kortare och de nyexaminerade doktorerna yngre. Vid de tekniska och matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna är den genomsnittliga ex­amensåldern omkring 33 år. Läsåret 1991/92 svarade dessa tre fakulteter för ca 69 % av det totala antalel avlagda doktorsexamina. Ökningar kan noteras särskilt för medicinsk och teknisk fakultet de senaste åren.

Antalel nyantagna forskarstuderande och deras fördelning mellan fa­kulteterna läsåren 1981/82 och 1991/92 framgår av nedanstående tabell.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

1981/82

Därav

1991/92

Därav

Fakultet

Samtliga

kvinnor %

Samtliga

kvinnor %

Humanistisk

300

47

296

43

Teologisk

39

31

44

30

Juridisk

37

11

41

34

Samhällsvet.

390

38

360

43

Medicinsk

421

26

484

44

Odontologisk

17

35

39

28

Farmaceutisk

19

16

20

55

Matematisk-nal

t.

304

25

453

30

Teknisk

389

12

646

23

Filosofisk i Lin

köpi

ng         23

48

32

47

Lantbruksvet.

45

33

52

38

Skogsvetensk.

11

0

34

32

Velerinärmed.

12

33

20

50

Handelshögsko

lan

28

18

17

29

Totalt

2 035

28

2 538

35

173

Nedanstående tabell visar antalet avlagda doktorsexamina per fakultet läsåren 1981/82 och 1991/92.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

1981/82

Därav

1991/92

Därav

Fakultet

Sa

mtliga

kvinnor %

Samtliga

kvinnor %

Humanistisk

84

35

105

43

Teologisk

10

30

11

9

Juridisk

3

33

6

17

Samhällsvet.

88

24

123

37

Medicinsk

285

20

385

32

Odontologisk

15

20

22

32

Farmaceutisk

9

11

17

59

Malematisk-nat.

175

17

201

24

Teknisk

145

5

218

13

Filosofisk  (Linköpi

ng)

5

20

17

59

Lantbruksvet.

15

7

23

26

Skogsvetensk.

5

0

11

0

Velerinärmed.

9

0

8

63

Handelshögskolan

7

0

12

25

Totalt

855

18

1 159

29

De genomsnittliga nettosiudierna (medianantal läsår) för dem som av­lade doktorsexamen 1990/91 redovisas nedan.

Examen

Kv

1990/91 M

Båda

Filosofie dr (hum) Teologie dr Juris dr

Filosofie dr (sam) Med. dr Odonlol. dr Farmacie dr Filosofie dr (mat-nat) Teknologie dr Agronomie dr Skoglig dr Velerinärmed. dr

7,1

6,9

7,0

3,8

2,7

5,9

5,9

6,9

5,9

6,3

3,3

3,0

3,1

3,9

4,2

4,0

3,9

5,0

4,8

5,5

5,1

5,3

5,0

5,0

5,0

5,7

6,3

5,8

4,1

4,1

4,5

4,9

4,5

174

Medelåldern  (median)  för de som  avlade doktorsexamen  läsåret. 1990/91 framgår av följande tabell.

Examen

Kv

Båda

1990/91 M

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Filosofie dr (hum) Teologie dr Juris dr

Filosofie dr (sam) Med. dr Odonlol. dr Farmacie dr Filosofie dr (mat-nat) Teknologie dr Agronomie dr Skoglig dr Velerinärmed. dr

41,0

39,5

40,5

53,5

38,5

38,5

37,5

37,5

37,5

38,0

40,5

42,5

37,5

37,5

37,5

41,5

36,5

38,5

32,0

31,5

31,5

33,5

33,5

33,5

33,5

32,5

32,5

36,0

35,0

35,5

*

37,5

37,5

37,5

38,0

37,5

* Ingen examinerad KäUa: SCB

Regeringens överväganden

Expansion av forskarutbildningen

En av förutsättningarna för alt Sverige skall kunna hävda sig internatio­nellt är alt arbetstagarna har en minst lika hög utbildningsnivå som konkurrentländernas. Sverige har i dag en mindre andel sysselsatta med längre akademisk utbildning än t.ex. de övriga nordiska länderna och Tyskland.

Det finns också alltför få forskarutbildade på den svenska arbetsmark­naden. Runt om i Europa har de senaste åren skett kraftiga satsningar på forskarutbildning. Behovet av en utvidgning av den svenska forskar­utbildningen blir härmed än mer markant.

Della är bakgrunden lill regeringens mål att examinationen inom forskarutbildningen skall fördubblas till år 2000.

Mer konkret kan detta mål relateras till

-Del ökande behovet av forskarutbildade i näringslivet och på arbets­marknaden i övrigt utanför högskoleväsendet.

Två tredjedelar av den FoU som bedrivs i Sverige sker inom näringsli­vet. Samlidigl är en mycket lilen andel av de anställda i näringslivet forskarutbildade. För att öka utbytet av de svenska FoU-insatserna och därigenom kvaliteten på svenska produkter och konkurrenskraften är del nödvändigt att arbetskraftens utbildningsnivå höjs generellt och inle minst att en förstärkning sker av den vetenskapliga kompetensen. En väsentlig del av den nödvändiga industriella expansionen måste ske inom kunskapsintensiva områden.

Även i samhället i övrigt kommer mer personal med forskarutbild­ning att efterfrågas. Det blir en naturlig följd av att utbildningsnivån kommer all stiga generellt framöver. I elt samhälle där allt fler avlägger en grundläggande universitetsexamen framstår del som naturligt att ar­betsgivarna kommer att kräva ylterligare kvalifikationer när de skall ny­rekrytera personer för krävande uppgifter.

175

-Del ökande behovet av lärare vid universitet och högskolor.

Antalet disputerade lärare inom den högre utbildningen måsle öka för att säkra kvaliteten i undervisningen. Många nu verksamma lärare är födda på 1940-lalel. Del kommer därför att bli stora pensionsavgång­ar fr.o.m. början av 2000-talet. Den nuvarande examinationen räcker på många områden inte lill att läcka de nyrekryteringsbehov som då uppslår.

- Behovet av fler forskarutbildade lärare i gymnasieskolan.

I det nya skolsystem som nu tar form kommer en högutbildad lärar-slab all alltmer framstå som ett viktigt konkurrensmedel när skolorna skall skapa sig positiva och attraktiva profller.

Målel i fråga om forskarutbildningen har salts högt och förutsätter samfällda ansträngningar från statsmakterna och universitet och hög­skolor. Utmaningen blir än slörre när målet skall nås i en tid av all­männa åtstramningar till följd av landets nuvarande ekonomiska läge. De ekonomiska problemen understryker samtidigt vikten av satsning på forskarutbildning för alt Sverige långsiktigt skall kunna förbättra sin konkurrensposition på världsmarknaden.

För att målet skall kunna nås måste åtgärder sältas in på bred front. En samlad plan måste innefatta insatser inom följande områden

-studiefinansiering

-handledning

-lokaler, utrustning och materiel

-karriärmöjligheter och lönevillkor i högskoleväsendet och på arbets­marknaden i stort.

Enligt regeringens mening bör, trots det ansträngda statsfinansiella lä­get, resurserna för studiefinansieringen successivt öka . En god studiefi­nansiering är en av de avgörande faktorerna för att forskarstudier skall kunna bedrivas koncentrerat och effektivt. Förbättrade ekonomiska vill­kor stimulerar även rekryteringen.

Förstärkningen av studiefinansieringen i forskarutbildningen bör ske på olika vägar:

-Ökade resurser inom fakultetsanslagen. Den sammanlagda ökningen inför budgetåret 1993/94 uppgår till ca 163 miljoner kronor. Följande år kommer siudiefinansieringen att prioriteras så att dess andel av fa­kulletsanslagen ökar.

-Tillskott från löntagarfonderna.

Forskarutbildning avses bli en integrerad del av den forskning som fi­nansieras med löntagarfondsmedei. Slor frihet kommer att gälla för de nya fondstiftelsernas fördelning av medlen. Det är därför svårt alt nu ange storleken av resurserna för forskarutbildning:

-Medel för forskarutbildning av universitets- och högskolelärare som saknar doktorsexamen.

För delta ändamål har för innevarande budgetår avsatts 75 miljoner kronor. För vardera av de tre följande budgetåren kommer 100 miljo­ner kronor att avsättas. Detla motsvarar ca 300-400 doktorandtjänster.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

176

-ökade insatser för forskarutbildning från övriga forskningsfinansiä­rer (forskningsråd, sektorsorgan, fonder, industriforskningsinstitut, före­lag m.fl.).

Del ligger i alla forskningsfinansiärers intresse att stödja forskarutbild­ning inom för dem angelägna områden. Som ell räkneexempel kan vi­sas på att en ökning av dessa organs satsning på forskarutbildning i stor­leksordningen 2 % av deras samlade forskningsresurser skulle ge 100-150 miljoner kronor. I t.ex. industriforskningsinstitutens uppgift bör ingå all finansiera elt visst minimiantal doktorander.

För att denna kraftfulla satsning på studiefinansiering skall få största möjliga effekt måste den kompletteras med andra insatser. Universitet och högskolor måsle således genom omprioriteringar och intensifierade ansträngningar åstadkomma bättre studievillkor när del gäller handled­ning, lokaler, utrustning etc. Vidare är det angeläget alt rekryterings­tjänster skapas för de nyexaminerade doktorerna.

För att målet att fördubbla examinationen skall nås måste i första hand andelen sluderande som når fram till examen stiga. Antalet aktiva forskarstuderande behöver även öka. Del ankommer på berörda universitets- och högskoleorgan att göra de avvägningar som här behövs.

Till skillnad mot vad som gällt för den grundläggande högskoleutbild­ningen har det aldrig centralt fastställts planeringsramar, antagningslal eller dylikt för forskarutbildningen. Forskarutbildningen skall, enligt bestämmelserna i högskoleförordningen, dimensioneras utifrån lokala bedömningar av vad tillgängliga resurser medger. Självfallet är statsmak­ternas medelsanvisningar till olika forskningsområden de yttersta ram­betingelserna för forskarutbildningens omfattning. Genom inrättande av professurer har regering och riksdag även haft infiytande över forskar­utbildningens inriktning. Men det är således de lokala besluten om me­delsfördelning och bedömningarna av resursbehoven som slutligen av­gör den totala ulhildningskapaciteten liksom den närmare fördelningen mellan olika ämnesområden.

Studenternas intresse för forskarutbildning påverkas i hög grad av ar­betsmarknadssituationen efter avlagd examen, dvs. möjligheterna till en anställning som motsvarar deras kompetens och har en lönenivå som ger ett rimligt ekonomiskt utbyte av de långa och kvalificerade studier­na. Som framgått ovan finns det en rad faktorer som gör all behovet av och efierfrågan på forskarutbildad personal långsiktigt kommer att öka kraftigt.

Inom den offenlliga sektorn har det lidigare funnits regler om behö­righet i form av doktorsexamen för olika tjänster. Från bl.a. Sveriges universitetslärarförbund har framförts förslag att dessa regler skall åte­rinföras som ett medel att öka efterfrågan på forskarutbildad arbetskraft.

Regeringen konstaterar att de arbetssökandes kompetens självfallet skall vara en av de utslagsgivande faktorerna vid rekrytering av ny per­sonal. Forskarutbildning ger inte bara hög ämnesspecifik kompelens utan också generella erfarenheter av analys och problemlösning som är en stor tillgång vid utförandet av många typer av arbetsuppgifter. Del

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

12 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

177

ligger därför i sakens nalur att de forskarutbildade - även ulan alt for­mella meritkrav gäller - bör vara attraktiva på arbetsmarknaden. Reger­ingen är alltså inle beredd alt återinföra behörighetsregler för tjänster i den offentliga sektorn. Det skall dock i detta sammanhang understrykas all när det gäller lärartjänster vid universitet och högskolor bör doktors­examen vara det normala kompetenskravet.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Koncentration på vissa fakulteter

Den ökning av antalet examina inom forskarutbildningen som regering­en eftersträvar varken kan eller bör gälla lika för alla fakulteter och äm­nen. Eftersom teknik och naturvetenskap spelar en nyckelroll för Sveri­ges internationella konkurrensförmåga, koncentreras insatserna för nya doktorandljänster till dessa fakulteter. Även de humanistiska fakulteter­na ges resurser för att öka antalel doktorandljänster.

Flera utredningar har betonat att forskarutbildningen inom det lek­niska området behöver öka för att möta en kommande efterfrågan på högulbildad arbetskraft från näringslivet. Elt kunskapsutbyte mellan universiteten och högskolorna, å ena sidan, och förelagen, å den andra, bör även kunna generera en ylterligare ökad efterfrågan på forskarutbil­dad personal på grund av de naturliga kontaktnät som då utvecklas. Som t.ex. del Teknikvelenskaptiga forskningsrådet har påpekat räcker den nuvarande examinationen inom de mer tillämpade ämnesområdena inom teknisk fakultet knappt till alt fylla de lekniska högskolornas egna behov av disputerade lärare, långl mindre till att skapa en bred kvali­tetshöjning inom industrin.

Teknisk forskning och teknikutveckling liksom medicinsk forskning har blivit alltmer beroende av resultat från naturvetenskapen. Den na­turvetenskapliga forskarutbildningen måste därför stärkas. Industrin och del övriga näringslivet behöver fier forskarutbildade naturvetare. Delsamma gäller för gymnasieskolan. Ylterligare ett skäl för en ökad ex­amination inom forskarutbildningen är att inom bara ett decennium kommer vid de matematisk-naturvetenskapliga liksom vid övriga fakul­teter all finnas nyrekryteringsbehov på grund av pensionsavgångar.

Vid den närmare fördelningen av resurserna för studiefinansiering bör behoven beaktas av forskarutbildning i anslutning till de särskilda forskningsprogram för informationsteknologi, flygteknik, fordonsteknik och träråvara, som presenteras på annan plats i denna proposition.

Inom humanistisk fakultet är det för närvarande brist på studiefinan­sieringsmöjligheter, samlidigl som examinationen av forskarutbildade behöver öka bl.a. med hänsyn lill kommande pensionsavgångar.

Den av chefen för Utbildning,sdeparlementet tillsatta särskilda arbets­gruppen för jämställdhet inom högre utbildning och forskning har i en rapport (Ds 1992:119) bl.a. uppmärksammat behovet av bättre studiefi­nansieringsmöjligheter inom forskarutbildningen på vissa områden med stark dominans av kvinnliga studerande på grundläggande nivå men li­ten övergång till forskarutbildning. Arbetsgruppen pekar särskilt på vis­sa lärar- och vårdutbildningar. Eftersom dessa utbildningar kom in i

178

högskoleväsendet först genom 1977 års högskolereform finns inte någon

Prop. 1992/93:170

längre forskningstradition. Regeringen anser att dessa behov bör beaktas

Avsnitt 8

vid den  närmare fördelningen av  medel  för studiefinansiering inom

Utbildningsdep.

forskarutbildningen som sker inom berörda fakulteter.

Rekrytering

Antalel nybörjare i forskarutbildningen har under lång lid legat på ca 2400 per år.

Del framgår av anslagsframställningarna för den kommande treårspe­rioden att universiteten och högskolorna inle bedömer att det totalt sett är några svårigheter alt öka rekryteringen till forskarutbildningen. Det finns dock problem med tillstiömningen bl.a. till språk och till vissa naturvetenskapliga ämnen. För sjjråkens del bör i första hand åtgärder vidtas för att en ökad andel av de studerande i grundutbildningen skall gå vidare lill forskarutbildning. Inom matematisk-naturvetenskaplig fa­kultet går redan ungefär hälften av studenterna i grundutbildningen vi­dare till forskarutbildningen. För att åstadkomma en ökning av rekry­teringen på della område kan del därför krävas stimulansåtgärder på lägre nivåer i ulbildningssystemei.

För atf långsiktigt garantera alt rekryteringsunderlaget för forskarut­bildningen inle blir otillräckligt krävs en ökning av examenstalen från de längre grundutbildningarna mer generellt.

Demografiska förändringar leder lill minskande ungdomskullar un­der andra hälften av 1990-talel. Delta gör del än mer angeläget att öka intresset för den mest kvalificerade utbildningen så att en ökande andel går vidare till, forskarutbildningen.

För att öka rekryteringen utan att ge avkall på kvalitetskraven behö­ver åtgärder sättas in i hela skolsystemet, alltifrån grundskolan och upp­åt. Expansionen av forskarutbildningen bör - som redogjorts för tidiga­re - framför allt avse teknik och naturvetenskap. Särskilda ansträng­ningar bör därför göras för att öka intresset för siudier inom dessa om­råden.

Ell salt all stimulera elevernas intresse för universitetsutbildning och i förlängningen forskarutbildning är att öka antalet forskarutbildade gym­nasielärare.

Behörighetsgivande utbildning (s.k. teknisk-naturvetenskapliga basår) som inledning lill universitets- och högskolestudierna har prövats på flera håll de senaste åren för all påverka ungdomarnas sludieval. Della är en verksamhet som det finns anledning för universitet och högskolor all vidareutveckla. Sådana basår kan ha särskild betydelse för att upp­muntra kvinnor att salsa på teknisk eller naturvetenskaplig utbildning.

Uppläggningen av den högre utbildningen har en avgörande betydelse för tillströmningen lill forskarutbildningen. En utbildning som präglas av självständigt inhämtande av kunskap och självständig problemlös­ning innebär en god förberedelse för och en stimulans till forskarutbild­ning. Studenterna måste på etl tidigt stadium ges kontakt med institu-

179

tionernas forskning och forskarutbildning. Det är sålunda viktigt alt de mest kvalificerade lärarkrafterna engageras i grundutbildningen .

Formerna för forskarutbildningen har självfallet också slor betydelse. En sammanhållen miljö med koncentrerade satsningar på kurser och seminarier kan stimulera fler att salsa på doktorändstudier. Detta be­handlas närmare i del följande.

1 dag kommer myckel få doktorander från de mindre och medelstora högskolorna. 1 viss mån beror detla på utbildningsutbudet vid dessa högskolor, men även med hänsyn tagen lill detta går likväl en lägre an­del av studenterna vid dessa högskolor vidare till forskarutbildning än vad fallet är vid universiteten. Dessa högskolor utgör en potentiell re­kryteringsbas för forskarutbildningen som bör utnyttjas bättre. I detta sammanhang bör även nämnas studenter med medellång vårdutbildning som grund. Även dessa bör stimuleras lill forskarutbildning.

Ökningen av resurserna för forskningsstödjande åtgärder vid de mind­re och medelstora högskolorna kommer alt leda lill en ökning av forsk­ningsaktiviteten. Genom denna satsning förbättras också möjligheterna alt i samverkan med universitet eller högskolor med fasta forskningsre­surser genomföra forskarutbildning vid de mindre och medelstora hög­skolorna. De särskilda resurser som avsatts för att ge möjlighet för icke­disputerade lärare all avlägga doktorsexamen kommer att ha en särskild betydelse för de mindre och medelstora högskolorna. Kompetenshöj­ningen kommer att medföra alt flera lärare kan ge handledning och sannolikt också skapa ett slörre intresse för forskning bland studenterna vid dessa högskolor.

En stor outnyttjad begåvninjresurs finns bland kvinnorna. Andelen kvinnor bland de nyantagna lill forskarutbildningen har stigit från 32 % år 1987 lill ca 35 % år 1991. Trois denna ökning går kvinnor fortfa­rande vidare till forskarutbildning i betydligt mindre utsträckning än män. Det bör sålunda vara möjligt för universitet och högskolor att ge­nom medvetna rekryteringsinsaiser stimulera en större andel av kvin­norna i grundutbildningen att påbörja doktorändstudier. Detla kräver åtgärder inle bara inom ramen för själva forskarutbildningen utan även ett systematiskt arbete för att förbättra kvinnornas villkor generellt inom universitet och högskolor.

Merparten av de kvinnliga studenterna finns i dag inom utbildningar som inte är direkt forskningsförberedande. Del är en av förklaringarna till kvinnornas låga andel inom forskarutbildningen.

Etl annat problem är att när det gäller de längre akademiska utbild­ningarna på grundnivå är kvinnorna särskilt underrepresenterade inom de naturvetenskapliga och lekniska områdena, där behovet av fler fors­karutbildade är som störst. Detta traditionella studiemönsier utgör ett problem när del gäller att öka antalet kvinnliga doktorander. För att en ändring skall kunna komma till stånd krävs åtgärder i hela skolsyste­met. Regeringen har beslutat genomföra elt program som täcker alla ni­våer från grundskolan till universitet och högskolor och som syftar till

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

180

att stimulera intresset för teknik och naturvetenskap, inle minsl bland kvinnorna.

Den pågående omvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandljäns­ter bör främja rekryteringen av kvinnor till forskarutbildningen. Detla sammanhänger med de sociala rättigheter som är förknippade med dok­lorandtjänsterna.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Studiefinansiering

Siudiefinansieringen inom forskarutbildningen utgörs för närvarande av utbildningsbidrag och doktorandljänster. 1 viss utsträckning används även studiemedel för att inledningsvis finansiera doktorandstudier.

Medel för studiefinansiering i forskarutbildningen anvisas under fa­kulletsanslagen som särskilt angivna minimibelopp för varje högskole­enhet. Dessa resurser uppgår budgetåret 1992/93 till mer än 650 miljo­ner kronor. Därtill kommer ca 55-60 miljoner kronor för doktorand­ljänster som har inrättats av forskningsråden. Vidare finansieras dokto­randljänster m.m. inom ramen för bl.a. rådsanslag och seklorsorganens anslag.

Utbildningsbidraget uppgår för närvarande lill 130 000 kronor per år. Vid heltidsstudier kan bidraget utgå under fyra år.

Doklorandtjänsten är en statlig tjänst och är förenad med de förmåner som en sådan medför. Lönen bestäms genom lokala förhandlingar. Ge­nomsnittslönen 1991 låg på ca 170 000 kronor per år. Del första förord­nandet på en doktorandtjänst får avse högst ell år och ett omförordnan-de högst två år. Doktorandijänst kan innehas i fyra år för forskarutbild­ning på heltid. För alt underlätta övergången från forskarstudier till lä­rarverksamhet inom universitet och högskolor har en bestämmelse in­förts i den nya högskoleförordningen att doktorandtjänst kan förlängas med högst ett år efter det alt innehavaren avlagt doktorsexamen.

Innehavare av doktorandijänst får ulföra inslitulionsgöromål i en om­fattning som motsvarar högst en tredjedel av full arbetstid. Om dokto­randen har haft inslitutionstjänstgöring, kan förordnandetiden uppgå till sammanlagt sex år.

Doktorandijänst inrättas som heltidstjänst. Utbildningsbidraget däre­mot kan delas upp mellan flera doktorander. Uppdelningen av bidragen har ofta lett till ineffektiva studiesituationer.

Doklorandtjänsterna har lillkommit i en strävan alt effektivisera fors­karutbildningen genom att möjliggöra heltidsstudier på goda villkor. Deltidstjänster bör inte införas, eftersom de skulle innebära avsevärda nackdelar, såsom mer splittrade studier och därmed sannolikt stigande examensålder. Samtidigt bör påpekas att reglerna för tjänstledighet från statliga tjänster ger viss flexibilitet som kan utnyttjas när det uppenbarli­gen är av värde för utbildningen att en doktorand t.ex. kombinerar praktisk verksamhet med studierna. Innehavarna av doktorandtjänster kan beviljas tjänstledighet i viss omfattning för att på deltid arbeta som exempelvis läkare. Denna möjlighet kan även utnyttjas när en dokto­rand genomför sin forskarutbildning inom ramen för ett samarbetspro-

181

jekt mellan ett universitet och ett företag. Doktorandijänst kan natur­ligtvis också som andra tjänster innehas på deltid i samband med föräld­raledighet. När reduktion av doklorandtjänsten förekommer, kan del löneutrymme som uppslår tilldelas en annan doktorand.

Det är väsentligt att de möjligheter som finns till en flexibel lönesätt­ning av doklorandtjänsterna utnyttjas för att ge en bättre anpassning lill de skilda förhållanden som råder inom olika fakulteter. Fler forskarstu­denter skulle därigenom kunna få doktorandtjänst inom flera av fakul­letsområdena.

En höjd lönenivå efter examen för forskarutbildade är den mest bety­delsefulla faktorn för att åstadkomma den nödvändiga ökningen av dok­torsexaminaiionen. Lång utbildning måste ge en rimligt god personlig ekonomisk avkastning. En angelägen förändring av lönestrukturen lar dock lid att genomföra. Kortsiktigt är det därför ofrånkomligt att ge­nomföra väsentliga förbättringar av doktorandernas studiefinansiering.

Enligt lidigare beslut av regering och riksdag har det sedan budgetåret 1987/88 skett en successiv omvandling av utbildningsbidragen till dokto­randtjänster. Doktorandijänst är den form av studiestöd som ger bästa möjligheterna alt bedriva effektiva studier. Del är därför angeläget att återstående utbildningsbidrag skyndsamt omvandlas. Dessutom bör yl­lerligare doktorandljänster inrättas för att främja forskarutbildningens expansion.

Enligt regeringens mening bör för nästa budgetår under fakulletsan­slagen totalt ca 815 miljoner kronor av fakultetsanslagen avsättas för studiefinansiering i forskarutbildningen. Detta innebär en ökning jäm­fört med innevarande budgellår med sammanlagt ca 163 miljoner kro­nor. Fördelningen per fakultet redovisas nedan.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Fakultet (motsvarande)

1993/94

Humanistiska fakulteterna Teologiska fakulteterna Juridiska fakulteterna Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m. Medicinska fakulteterna Odontologiska fakulteterna Farmaceutiska fakulteten Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m.m. Tekniska fakulteterna Temaorienterad forskning

109 071 000

8

143 000

9

435 000 119 654 000 103 284 000

16 325 000 10 546 000

219 741 000

211 370 000

8 123 000

Summa

815 693 000

182

Studiemedel

Närmare 700 doktorander finansierade budgetåret 1991/92 sina forskar­studier med studiemedel. Som jämförelse kan nämnas att antalet nyan­tagna forskarstuderande samma år var ca 2 500.

Studiemedel är en finansieringsform som i första hand är avsedd för grundläggande utbildning inom universitet och högskolor. I den senaste forskningspropositionen föreslogs att del fr.o.m. budgetårel 1993/94 inte skulle vara möjligt alt finansiera doktorändstudier med studiemedel. Riksdagen beslutade dock att hålla frågan öppen lill nu föreliggande proposition.

Skälet för förslaget att avskaffa siudiemedelsmöjligheten var att man ansåg att doktorandstudier principiellt skall kunna bedrivas utan skuld­sättning. För elt bibehållande talar behovet av ökad rekrytering lill fors­karstudier. Del finns sluderande som är intresserade av att inleda fors­karutbildning också med den begränsade ersättning som studiemedlen ger.

Studiemedelssystemet har nyligen utretts. Utredningsmannen har lämnat betänkandet Målrelaterade statsstipendier (Ds 1992:127). Frågan om studiemedel för doktorander bör enligt regeringens mening prövas i samband med ställningstagandet till etl nytt studiefinansieringssyslem inom grundutbildningen.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Examenspremie till doktorander

De långa studietiderna och den höga avbrottsfrekvensen är sedan gam­malt ett stort problem inom i första hand samhällsvetenskaplig och hu­manistisk fakultet. Det är ofta mycket små ekonomiska incitament för doktoranderna all snabbi avlägga examen, eftersom doktorandtjänsten innebär trygghet och goda ekonomiska villkor under upp till sex års studielid. Det är angelägel all kraftigt öka genomströmningen, i första hand vid dessa två fakulteter men även inom andra områden. En metod som kan prövas för att minska studietiderna och bortfallet är alt betala en examenspremie till doktoranden omedelbart efter avlagd doktorsex­amen. Det bör få ankomma på regeringen all meddela föreskrifter om sådana premier.

Handledning

Den handledning som skall ges varje doktorand är viktig för framgång­en i forskarutbildningen. Handledning inom forskarutbildningen kan vara en uppgift inte bara för professorer utan också för högskolelekto­rer och andra med doktorsexamen.

I dag finns ca 2000 professorer och mer än 5000 lektorer och fors­karassistenter vid universitet och högskolor. En enkätundersökning ut­förd inom ramen för högskoleutredningen (UHA-rapport 1991:22) har visat alt lärarkåren är intresserad av all öka sina handledningsinsaiser.

183

Dessa personalresurser skall sättas i relation lill den lolala doktorsex­aminaiionen, som uppgick till drygt 1000 i medeltal för perioden 1988/89-1990/91. Del ankommer på universitet och högskolor att svara för att resurser för handledning avsätts i sådan omfattning att examina­tionen inom forskarutbildningen kan öka.

Handledarkapaciten är emellertid inle bara en fråga om antal perso­ner. För att uppnå rimliga studietider är det av vikt alt forskarhandled-ningen sköts omsorgsfullt. Handledning är en lika viktig uppgift för universitetens och högskolornas lärare som den egna forskningen. Elt syfle med del aktivitetsrelaterade budgetsystem som införs under den kommande treårsperiodens sista år är att stimulera till förbättrade hand­ledningsinsatser och öka dispulationsfrekvensen.

Förmågan att ge handledning är mycket varierande. I vissa fall skulle del vara ett värdefullt stöd för handledarna om de fick utbildning för uppgiften. Särskilt angeläget är det att handledarna lägger vikt vid all kvinnliga och manliga doktorander stöds i samma utsträckning. Vid fle­ra universitet och högskolor genomförs seminarier och kurser för alt hjälpa och utveckla handledarna i deras verksamhet. Denna verksam­het bör utvecklas vid alla universitet och högskolor.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Karriärmöjliglieicr

Karriärmöjligheter efter avlagd examen är ett av de viktigaste incita­menten för att såväl påbörja som genomföra en forskarutbildning. Ny­examinerade doktorer måste i större omfattning än nu kunna direkt gå vidare till högskoleijänster som ger möjlighet till meritering för fortsatt forskarkarriär. Regeringen förutsätter att behovet av rekryteringstjänster för unga doktorer ges slor uppmärksamhet när de lokala resursfördel­ningsbesluten görs.

Vbsa särskilda åtgärder för forskarutbildning

Forskarutbildningen i Sverige innebär vanligen en relativt smal specia­lisering inom traditionella discipliner. Det finns inle några formella hinder för samarbete mellan olika institutioner omkring en forskarut­bildning med en slörre bredd. Sådanl samarbete har dock hittills varit alltför sällsynt.

Teknikvelenskaptiga forskningsrådet lar i sin anslagsframställning upp forskarutbildningen i detta perspektiv och understryker att förmågan att effektivt angripa interdisciplinära problemställningar blir myckel viktig i framtiden. Det är angeläget från samhällets och industrins synpunkt att forskarutbildningen inriktas på metodisk skolning inom brett defi­nierade ämnesområden. För alt främja detla föreslår TI'R alt forskarsko­lor på försök inrättas inom väl etablerade leknikvetenskapliga områden. Detla skulle enligt TFR öka både doktorsexaminaiionen och kvaliteten på de nya doktorerna.

Vid universitet och högskolor har tagits initiativ till bl.a. ämnesöver-

184

gripande kurser och andra systematiska aktiviteter. Universitetet i Lin-     Prop. 1992/93:170

köping har presenterat intressanta förslag till s.k. Graduate Schools.

Avsnitt 8

Enligt regeringens mening kan nya grepp i uppläggningen av forskar- Utbildningsdep. utbildningen främja rekryteringen och öka effektiviteten i studierna. Ell mål bör vara att skapa en sammanhållen och stimulerande miljö för doktoranderna, där särskilda insatser görs när det gäller exempelvis se­minarieverksamhet och doktorandkurser. Seminarier och kurser bör planeras samlat och systematiskt för att gradvis under studietiden bygga upp etl brett, gränsöverskridande synsätt på olika problemställningar. Den specifika fördjupningen skall givetvis samtidigt vara ett mål för forskarutbildningen. Verksamheten bör sikta på att dra till sig dokto­rander över institutions- och fakultetsgränser. Den forskningsinlensiva och mångfasetterade miljö som skapas bör också kunna fungera som mötesplats och diskussionsforum för etablerade forskare.

Regeringen anser att det är angeläget att olika modeller prövas som syftar lill att förbättra forskarutbildningen. Regeringen föreslår därför i del följande alt IQ miljoner kronor anvisas för försöksverksamhet med forskarskolor m.m. under perioden 1993/94-1995/96. En förutsättning för bidrag bör vara all projekten samfinansieras, dvs. det ansökande uni­versitetet tillskjuter samma belopp som bidraget uppgår lill. Försöks­verksamheten bör utvärderas.

Forskarutbildning i samverkan med näringslivet

I strävan efter att utveckla forskarutbildningen kan förebilder och idéer hämtas från andra länder, inte minsl när det gäller industrianknuten doktorandutbildning. I Danmark finns två intressanta modeller för sam­verkan mellan universitets- och högskoleforskning och industriforsk­ning.

Inom ramen för den danska Forskarakademin, finns etl s.k. samfinan­sieringsprogram, som har till generellt syfte att höja kvaliteten i forskar­utbildningen. Delta består av "stipendier" som utdelas av akademin ef­ter det att avtal slutits mellan akademin och privata förelag, sektors­forskningsorgan eller andra offentliga, forskningsutförande enheter. Akademin betalar en tredjedel av de treåriga stipendierna. Stipendierna lar primärt sikte på sluderande som just har tagit sin grundexamen. Sti­pendiaterna är anställda vid Forskarakademin, har sin dagliga arbets­plats vid samfinansieringspartens (förelagets) forskningsenhet och är re­gistrerade som forskarstuderande vid ett universitet eller högskola. Pro­grammet, som har existerat sedan 1987, bedöms som framgångsrikt. Av­tal har slutits med etl betydande antal företag och organ. Omkring hälften av de doktorander som har avslutat sin stipendietid får fast an­ställning hos samrmansieringspartnern.

1 Danmark finns även en annan form av samarbete om forskarutbild­ning mellan universitet och högskolor (eller annan relevant forsknings­miljö) samt företag, nämligen den s.k. näringslivsforskarutbildningen (erhvervsforskeruddannelse). Utbildningen sker genom utförande av en konkret forskningsuppgift. Den forskarstuderande skall vid ulbildning-

185

ens b

ö

rjan anst

ä

llas p

å

heltid i det medverkande f

ö

relagets forsknings-eller utvecklingsavdelning, om han eller hon inle redan 

ä

r anst

ä

lld d

ä

r. Projektarbetet skall ulf

ö

ras v

ä

xelvis i f

ö

retaget och vid den medverkan­de universilelsinslilulionen; normalt med h

ä

lften av den lolala liden p

å

vardera platsen. Den forskarstuderande skall ha handledare p

å

s

å

v

ä

l f

ö­

retaget som institutionen. Det 

ä

r universitetet som utdelar dok-lors/licenliaiexamen. Ansvarig f

ö

r administrationen av denna forskarut­bildningsverksamhet 

ä

r Akademin f

ö

r de tekniska vetenskaperna. Kost­naderna f

ö

r utbildningen vilar p

å

 f

ö

retaget men akademin ger betydan­de bidrag, i f

ö

rsta hand genom att betala ca 50 procent av den forskar­studerandes l

ö

n under utbildningen. 

Ä

ven della syslem, som har funge­rat i mer 

ä

n 20 

å

r, anses vara framg

å

ngsrikt och har inle minsl haft be­tydelse f

ö

r mindre f

ö

relag.

1 Sverige har olika former av samverkan med n

ä

ringslivet n

ä

r del g

ä

l­ler forskarutbildning pr

ö

vats av enskilda universitet och h

ö

gskolor. Ny­ligen har Teknikvetenskapliga forskningsr

å

det tagit initiativ till en verk­samhet av samma typ som den danska "erhvervsforskeruddannelse". Det 

ä

r angel

ä

get all doktorandprogram som bygger p

å

samarbete med industrin forts

ä

tter all v

ä

xa fram och utvecklas. H

ä

rigenom tillf

ö

rs f

ö

re­lagen vetenskapligt skolad personal och d

ä

rmed nytt vetande och nya metoder.

Genom att i h

ö

gre grad 

ä

n nu ha forskarutbildad personal st

ä

rks 

ä

ven f

ö

relagens best

ä

llarkompetens av FoU liksom deras bed

ö

mningsf

ö

rm

å

ga n

ä

r det g

ä

ller utnyttjandet av nya forskningsresultat. Samarbetsprojekt fr

ä

mjar ocks

å

utbyggandet av de n

ö

dv

ä

ndiga kontaktn

ä

ten mellan uni­versitet och h

ö

gskolor och n

ä

rini>slivet.

I detta sammanhang b

ö

r

ä

ven n

ä

mnas att det b

ö

r vara m

ö

jligt f

ö

r sla­len att i samband med upphandling av st

ö

rre tekniska system - s

å

v

ä

l inom civil som milit

ä

r verksamhet - sluta avlal om forskarutbildning el­ler andra former av kompetensutveckling.

Enligt regeringens mening b

ö

r de tekniska och matematisk­naturvetenskapliga fakulteterna avs

ä

lla en viss del av sludiefinansie-ringsmedlen f

ö

r forskarutbildning med n

ä

ringslivsanknytning. Utform­ningen av s

å

dana program b

ö

r g

ö

ras lokall men samarbetet f

ö

ruts

ä

tts delvis finansieras av industrif

ö

retag och lill slor del utf

ö

ras i f

ö

retagens milj

ö

. S

ä

rskilda anstr

ä

ngningar b

ö

r g

ö

ras all f

å

 lill st

å

nd samarbetspro­jekt med sm

å

 och medelstora f

ö

relag. Likas

å

b

ö

r s

ä

rskilda insatser g

ö

ras f

ö

r all stimulera och st

ö

dja kvinnliga doktorander all delta i s

å

dana pro­gram.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

SärskiU ansvar för vbsa forskarutbildningsämnen

1 propositionen 1992/93:1 Universitet och h

ö

gskolor, l-rihet f

ö

r kvalitet ber

ö

rdes fr

å

gan om en "krysslista" f

ö

r forskarutbildning. Syftet med en s

å

dan f

ö

rteckning skulle vara all s

ä

kra forts

ä

ll forskarutbildning i sm

å ä

mnen vars existens kunde vara hotad och som efter en

ö

vergripande nationell bed

ö

mning ans

å

gs b

ö

ra finnas kvar 

å

tminstone vid n

å

got uni­versitet eller n

å

gon h

ö

gskola i landet. Vid beredningen av fr

å

gan har

186

behovet av en sådan lista ifrågasatts. Mot denna bakgrund bedömer re-

Prop. 1992/93:170

geringen all någon förteckning med angivande av särskilt ansvar för

Avsnitt 8

forskarulbildningsämnen   inte  bör  upprättas  för  närvarande.   Frågan

Utbildningsdep.

kommer dock all följas och vid behov aktualiseras på nytt.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen godkänner de riktlinjer för forskarutbildningen med avseende på dimensionering, studiefinansiering och vissa särskilda åtgärder för forskarutbildning som beskrivs i del föregå­ende.

8.5  Tjänsteorganisatoriska frågor

Utformningen av tjänsteorganisationen har stor betydelse både för att skapa goda arbetsvillkor för de anställda och för alt möjliggöra etl effektivt resursutnyttjande. Med hänsyn härtill redovisas här översiktligt vad som enligt den nya högskoleförordningen kommer att gälla vid universitet och högskolor.

Universitets- och högskolelärarna har en på svensk arbetsmarknad närmast unik frihet all välja arbetsuppgifter. Forskningens frihet måsle balanseras av bestämmelser som garanterar ett omsorgsfullt rekryier-ingsförfarande, inklusive en noggrann prövning av de sökande till olika tjänster. I den nya högskoleförordningen, som träder i kraft den I juli 1993, är således bestämmelserna om lärartjänster, doktorandljänster och tjänsieförslagsnämnder liksom i dag förhållandevis detaljerade.

De lärartjänster som enligi förordningen får inrättas vid universitet och högskolor är professor (inbegripet adjungerad professor), lektor, ad­junkt, forskarassistent, nordisk lektor, utländsk lektor, timlärare och gästlärare. En nyhet är alt särskilt högt kvalificerade lektorer kan ges ställning som biträdande professor.

Behörighetskraven för lärartjänsterna är i princip oförändrade. De be­stämmelser som reglerar proceduren vid tillsättning av lärartjänster vid universitet och högskolor är i korthet följande. Lärartjänster skall kun­göras lediga till ansökan. Tjänst som lärare tillsätts av rektor. Innan pro­fessurer eller lektorat tillsätts, skall förslag avges av en tjänsteförslags­nämnd. Innan tjänst som forskarassistent tillsätts, skall yttrande inhäm­tas från en sakkunnig. Vid tillsättning av tjänst som professor, lektor, adjunkt eller forskarassistent skall ämnet för tjänsten bestämmas, innan tjänsten kungörs ledig.

Bestämmelser av i huvudsak likartat innehåll gäller för Sveriges lantbruksuniversitet.

När det gäller lidsbegränsning av anställning görs vissa förändringar i den nya högskoleförordningen. För att underlätta rekrytering och ge ökad flexibilitet blir del möjligt alt inledningsvis anställa högskolelekto­rer för en treårsperiod. Den andra förändringen, som avser tjänst som professor för konstnärlig verksamhet, redovisas närmare i det följande.

187

En fråga som övervägts vid flera tillfallen de senaste åren och där krav framförts om reglering är lektorers forskning. Högskolelagen (1992:1434) stadgar all del i en lektors arbetsuppgifier normalt skall ingå både utbildning och forskning. Enligt regeringens mening är det den lokala arbetsledningens ansvar att avgöra i vilken utsträckning lek­torerna skall ges tid för egen forskning.

Inomvetenskapligt genererad forskning, forskarutbildning och högre utbildning ar universitetens centrala uppgifter och tjänsteorganisationen är i stor utsträckning uppbyggd för dessa funktioner. Men inom univer­sitet och högskolor bedrivs även en omfattande FoU-verksamhei bekos­tad av externa finansiärer, såsom företag och sektorsorgan. De externa finansiärernas behov kan ställa krav på andra anställningsformer än de som finns i dag.

Vilket problem som skall studeras och vilken lidsram som gäller re­gleras vanligen i elt kontrakt mellan universitet och finansiärer. Projek­tet utformas ofla i samarbete med den forskare, som förutsätts genomfö­ra det. Denna situation skiljer sig i viss mån från den forskning som be­drivs på eget programansvar och kan leda till konflikt med vissa av hu­vudprinciperna för högskoleijänster, i första hand vad gäller ledigkun­görande och lidsbegränsning.

Den externt finansierade FoU-verksamheten är en väsentlig del av universitetens och högskolornas samlade aktiviteter. Inte minst kan samarbete med avancerade förelags FoU-avdelningar ge slort utbyte. Det är därför angelägel att problem av den art som här anges kan lösas.

I del följande föreslås all universitet och högskolor skall ges rätt alt bilda stiftelser eller äga aktiebolag med uppgifi att bedriva sådan forsk­ningsverksamhet i samarbete med industrin som inle med fördel uiförs inom respeklive läroanstalt. Förslaget innebär att rekryteringen av den personal som skall arbeta med FoU inom bolaget eller stiftelsen kan ske på det sätt som gäller i arbetslivet utanför högskolorna.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Professurer utanför universitet och högskolor

Den genomgripande omvandling som universitet och högskolor står in­för innebär decentralisering och avreglering. I samma riktning går den förändring beträffande professurer som tidigare beslutats (prop. 1990/91:150 bil. 11:7, bet. 1990/91:UbU21, rskr. 1990/91:389). De nya re­gler som träder i kraft den 1 juli 1993 innebär alt regering och riksdag inte längre skall besluta om inrättande av professurer vid universitet och högskolor. Universitet och högskolor avgör själva antalet professu­rer och deras inriktning.

Det finns i dag professurer också vid forskningsråd och andra myn­digheter utanför universitet och högskolor.

Professurer som är inrättade vid forskningsråden bör föras över till de universitet och högskolor där tjänsterna nu är placerade. Detta bör ske med verkan fr.o.m. den 1 juli 1994. Medel för dessa tjänster bör fr.o.m. budgetåret 1994/95 anvisas under anslaget till respektive universitet. Inga nya professurer bör inrättas vid forskningsråd.

188

Vid andra myndigheter än forskningsråden finns etl sjuttiotal tjänster     Prop. 1992/93:170 som professor inrättade. Till många verksamhetsområden är det angelä-     Avsnitt 8 get att rekrytera personer med hög vetenskaplig kompelens. Härigenom     Utbildningsdep. kan kvaliteten i den aktuella verksamheten säkras. Det bör även fram­gent vara regeringen som inrättar och tillsätter professurer vid andra myndigheter än universitet och högskolor. Sådana tjänster bör dock en­dast avse högre utbildning och forskning. Tjänsterna bör alltid tillsättas enligt föreskrifterna i högskoleförordningen och efter förslag av tjänste­förslagsnämnd. Tjänster som forskare vid forskningsråden

Vid forskningsråden finns i dag ett antal tjänster som forskare med tids­begränsade förordnanden. Efter förordnandelidens utgång har inneha­varen rätt alt få en tjänst som högskolelektor vid det universitet eller högskola där tjänsten varit placerad. Universitetet eller högskolan skall då också finansiera tjänsten.

Universitet och högskolor kan i dag inrätta lektorsijänster med tidsbe­gränsade förordnanden om högst sex år med finansiering av andra ex­terna medel än medel från forskningsråd. Denna rätt bör utsträckas till all gälla lektorsijänster finansierade av externa medel generellt, dvs. in­klusive forskningsrådsmedel. Regeringen återkommer lill denna fråga i annat sammanhang.

Dessa tjänster kompletterar tjänster inrättade av råden. För dessa råds-tjänster bör emellertid inte universiteten eller högskolorna ha något an­svar efter förordnandelidens utgång.

Kompetensutveckling för odisputerade högskolelärare

Undervisningen vid universitet och högskolor bör normalt ske av dis­puterade lärare. Så är långtifrån alllid fallet i dag.

Drygt hälften av högskolelärarna (lektorer och adjunkter) saknar dok­torsexamen. Den största gruppen odispulerade finns naturligtvis bland högskoleadjunkterna, eftersom behörighetskravet för tienna tjänst en­dast är avlagd examen från grundläggande högskoleutbildning. Riksda­gen har beslutat om särskilda medel för forskarutbildning av icke-dispuierade lärare. För perioden 1992/93-1995/96 beräknas totalt 375 miljoner kronor för detta ändamål.

Denna kraftfulla satsning kommer inte bara all förbättra kvaliteten i den högre utbildningen. Den kommer också att främja jämställdheten inom lärarkåren, eftersom flertalet kvinnliga högskolelärare finns bland de lärare som inte har doktorsexamen. Universitet och högskolor har inlämnat etl omfattande underlag för fördelningen av medlen. Reger­ingen avser att senare besluta om fördelningen av medlen.

Tjänstestrukturen inom del odonlologiska områdei

En särskild utredare har överlämnat en rapport med förslag till ny tjänsteorganisation inom odontologisk fakultet. Efter remissbehandling

189

har förslagen införts i den nya högskoleförordning som träder i kraft     Prop. 1992/93:170 den 1 juli 1993. Förändringarna innebär att tjänsteorganisationen an-     Avsnitt 8 passas till vad som gäller för universitets- och högskoleväsendet i övrigt.       Utbildningsdep.

1 den nya ordningen avskaffas tjänstetyperna lärare i odontologiskt ämne med klinisk anknytning och assistenttandläkare. I fortsättningen skall i stället tjänsterna som högskolelektor och högskoleadjunkt använ­das också vid odontologisk fakultet.

Tjänst som professor eller lektor får förenas med Ijänsi för specialist­utbildad tandläkare vid sjukvårdsenhet som är upplåten för odontolo­gisk utbildning och forskning. Till en sådan förenad ijänsi får utses en­dasl den som är behörig lill båda tjänsterna.

Arbetstidens fördelning mellan olika uppgifter för olika tjänstekatego­rier avgörs genom lokala beslut. Ijänstgöringens längd skall regleras i arbetstidsavtal.

Ändringarna innebär även alt tjänstetypen klinisk assistent kommer att kunna användas vid odontologisk fakultet. Denna tjänstetyp inrätta­des 1990 och var då avsedd för utbildning och forskning inom medi­cinsk fakultet. Avsikten var att tjänsten skulle finnas under de närmaste fem åren. En utvärdering borde läggas till grund för beslut om huruvi­da denna typ av tjänst därefter skulle få finnas kvar (prop. 1989/90:90 avsnitt 17, bet. 1989/90:UbU25, rskr. 328).

Professurer för konstnärlig verksamhet

Enligt den nya högskoleförordningen kan innehavare av professurer som är förenade med konstnärligt utvecklingsarbete förordnas lills vida­re. Delta är en förändring gentemot lidigare. Möjligheten all tidsbegrän­sa förordnandena kvarstår dock. I de fall tidsbegränsade förordnanden används, får de förnyas utan att tjänsten kungörs ledig. Ett tidsbegränsat förordnande får ges för sammanlagt högst tio år.

Syfiet med förändringen är i första hand alt förbättra förutsättningar­na för dessa professorer att bedriva etl långsiktigt konstnärligt utveck-lingarbele.

Förändringen innebär även all de berörda högskolorna ges valfrihet att anpassa professorsljänsterna efter vad som anses bäst inom olika äm­nen.

Högskolor med konstnärlig utbildning kan naturligtvis liksom andra högskoleenheter knyta till sig adjungerade professorer och gästlärare. Denna möjlighet kan användas bl.a. för att främja den konslnärliga för­nyelsen.

Del bör understrykas alt den valfrihet för högskolorna som nu införs också innebär att eventuella kostnader för framlida specialarrangemang för professorer som anställs på tidsbegränsade förordnanden helt skall bäras av den berörda högskolan. Avgångsvederlag kan inte påräknas från regeringen.

Nuvarande innehavare av konstnärliga professurer som har förordnais av regeringen kan dock i enlighet med vad som lidigare angivils erbju

190

das avgångsvederlag för att underlätta återgången till egen konstnärlig verksamhet.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

8.6   Jämställdhet

All främja jämställdheten är en fråga om kvalitet. Som elt led i strävan­dena att höja kvaliteten i svensk utbildning och forskning måsle såväl kvinnors som mäns begåvningar och erfarenheter tas till vara fulll ut. Men del är naturligtvis också en fråga om rättvisa. Högskolelagen stad­gar att jämställdhet mellan kvinnor och män alllid skall iakttas i uni­versitetens och högskolornas verksamhet.

Forskarutbildning

I det föregående har under avsnittet om forskarutbildning uppgifter re­dovisats om utvecklingen beträffande bl.a. rekrytering och examination.

Andelen kvinnor bland de nyexaminerade doktorerna ökade från 18% lill 29 % under tioårsperioden 1981-1991. Under samma tid steg andelen kvinnor bland de nyantagna forskarstuderande från 28 % till 35 %. Kvinnorna är sålunda fortfarande i klar minoritet totalt sett, även om det finns stora skillnader mellan fakulteterna.

Kvinnornas andel bland de nydispulerade har ökat vid alla fakulteter utom teologisk och juridisk. Den mest markanta ökningen har skett inom medicinsk fakultet. Där utgjorde de kvinnliga doktoranderna 44% av de nyantagna budgetåret 1991/92 och svarade för en tredjedel av doktorsexamina samma år. Inom teknisk fakultet har kvinnornas an­del bland de nyantagna nästan fördubblats sedan 1981 och uppgick läså­ret 1991/92 lill 23 %. Kvinnornas andel av avlagda doktorsexamina vid teknisk fakultet läsåret 1991/92 var 23 %.

Kvinnornas andelar inom forskarutbildningen vid de olika fakulteter­na avspeglar deras andelar inom den grundläggande högskoleutbild­ningen på respeklive område. Andelen i forskarutbildningen är dock genomgående någol lägre.

Lärarna

Fördelningen mellan kvinnor och män bland universitets- och högsko­lelärarna har ändrais ytterst litet de senaste åren. Under perioden 1987-1991 har andelen kvinnor bland forskarassistenterna legat något över 20 %. Under samma tid har kvinnornas andel bland dem som avlagt dok­torsexamen ökat från 24 % till 29 %. Inom tjänstekategorin högskolead­junkt har andelen kvinnor varit drygt 40 %. Bland högskolelektorerna har andelen kvinnor stigit från 17 till 19 %. Andelen kvinnliga profes­sorer ligger på en fortsatt synnerligen låg nivå; en ökning från 5 till 6 % kan noteras för denna grupp under perioden 1987-1991.

191

Rapporter

I anslagsframställningarna har universitet och högskolor lämnat redo­visningar av sina jämslälldhelsakiiviteter och sitt arbete med att få fram planer i enlighet med jämstäUdhetslagen. Där framgår bl.a. all flertalet enheter nu har jämställdhetshandläggare och att man på flera håll dess­utom har jämställdhetskommittéer. I handledarseminarier uppmärk­sammas bl.a. kvinnoaspekler. Kartläggningar av löneutvecklingen för kvinnor och män pågår eller planeras på flera håll. Bl.a. Universitetet i Linköping redovisar insatser för att få en jämnare könsfördelning bland lärarna. Rektorsämbetet har dels utfärdat riktlinjer för tjänsteförslags­nämndernas och fakultetsnämndernas arbete med tillsättning av lärar­tjänster, dels meddelat föreskrifter om hur jämställdhetsaspekten i dessa sammanhang mera konkret skall beaktas. Del finns kurser och nätverk för kvinnor, bl.a. som resultat av arbete netllagl av de olika centra/fora för kvinnoforskning. Centra/fora för kvinnoforskning har i en gemen­sam anslagsframställning redovitat sin verksamhet de senaste åren och framfört förslag för nästa budgetperiod.

På uppdrag av regeringen har Forskningsrådsnämnden (FRN) utrett frågan om hur kvinnoforskning med inriktning på naturvetenskap och teknik bör stödjas. FRN har 1992 avlämnat rapporten Genus, teknik och naturvetenskap.

Chefen för Utbildningsdepartementet tillsatte i juni 1992 en arbets­grupp, den s.k. JAST-gruppen rned uppgift all lämna förslag till åtgär­der som på kort och lång sikt förbättrar jämställdheten inom högre ut­bildning och forskning. Arbetsgruppen har i november 1992 lämnat en första rapport (Ds 1992:119). Rapporten redovisas i prop. 1992/93:169 om högre utbildning.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Regeringens strävan är att främja både bredd och kvalitet i den svenska forskningen. Därför måste alla begåvningar tas till vara och ges chansen att utvecklas. En stor outnyttjad begåvningsresurs finns bland kvinnor­na. Det nuvarande mönstret, där kvinnornas kapacitet utnyttjas allt mindre ju högre man kommer i utbildningsväsendet, måsle brytas.

Detta blir en viktig ulmaning för universitet och högskolor när de i framliden självsländigl skall forma sin profil och åstadkomma högsta möjliga kvalitet i verksamheten, lör att det skall lyckas krävs ett mål­medvetet, långsiktigt arbete. Somi en extra stimulans i detla arbete pre­senterar regeringen etl tiopunktsprogram, som redovisas avslutningsvis i detla avsnitt.

Forskarutbildning

Av de siffror som redovisats tidigare framgår att inom forskarutbild­ningen sker en långsam men stadig ökning av andelen kvinnor. Med

192

nuvarande takt kommer det dock alt dröja långl in i nästa sekel, innan balans mellan kvinnor och män har uppnåtts. Inte minst med tanke på målel om en fördubbling av antalet avlagda doktorsexamina till år 2000 är del angeläget alt universitet och högskolor intensifierar rekryteringen av kvinnor på alla nivåer och även all handledarna lägger vikt vid att kvinnliga och manliga doktorander stöds i samma utsträckning. Lärarna

Männen är fortfarande i klar majoritet bland universitets- och högskole­lärarna. Detta kan till viss del förklaras av alt många av de nuvarande ijänsteinnehavarna rekryterades på 1960- och 1970-talen, då antalet kvinnor behöriga till universitetslärartjänst var mer begränsat. Nyrekry­teringen under senare år, när tillgången på kompetenta kvinnliga kan­didater till tjänsterna stigit, har varit mindre omfattande. När pensions­avgångarna Ökar i början av 2000-ialel är förutsättningarna goda för att öka andelen kvinnor.

Även om det långsiktiga perspektivet sålunda är gynnsamt, och även om en förändring av könssammansättningen bland universitets- och högskolelärarna oundgängligen är en långsam process, krävs särskilda insatser i nuläget.

Kvaliteten i verksamheten kan stärkas genom att man tar lill vara kvinnornas erfarenheter och begåvningar fullt ut. Det gäller att skapa en god cirkel, där ett ökal antal kvinnliga lärare fungerar som förebil­der och handledare och stimulerar fler unga kvinnor att fortsätta från grundutbildningen till doktorändstudier och att så småningom vilja sat­sa på en forskarkarriär.

JämstäUdhetslagen gäller för universitet och högskolor likaväl som för samhället i övrigt. Vid alla tjänstetillsättningar - alltifrån doktorand­ljänster till professurer - åligger det universitet och högskolor att iaktta denna lag. En viktig åtgärd som universitet och högskolor kan företa i della sammanhang är all kritiskt pröva om praxis när det gäller merit­värdering i realiteten är helt könsneutral och vid behov utfärda riktlin­jer i detla avseende för tjänsteförslagsnämndernas och fakultetsnämn­dernas arbete.

Etl annat centralt arbetsfält i jämställdhelssammanhang är lönebild­ningen. Det framgår av flera anslagsframställningar alt man är medve­ten om detla och är i färd med eller planerar kartläggningar av eventu­ella löneskillnader mellan kvinnor och män.

Med utgångspunkt i lönestatistik för högskolelärare 1991 som publi­cerats av Sveriges universitetslärarförbund (SULF) kan konstateras att kvinnor generellt har lägre lön än män på alla nivåer utom doktorand­tjänster. Lika lön skall enligt jämställdhetslagen utgå för lika och likvär­digt arbete. Del är angeläget att universitet och högskolor arbetsgivare aktivt verkar för alt utjämna och förhindra löneskillnader som direkt eller indirekt kan bero på de anställdas kön.

Flertalet kvinnliga högskolelärare finns bland de lärare som saknar doktorsexamen. Detta innebär alt den kraftfulla satsning som regering­en nyligen gjort för att ge möjlighet för icke disputerade lärare att dok-

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

13 Riksdagen 1992193. 1 samL Nr 170

193

torera (prop. 1992/93:42 om förstärkning av den grundläggande högsko-     Prop. 1992/93:170

leutbildningen m.m.) kommer att ha positiv betydelse för jämställdhe-     Avsnitt 8

ten.

Utbildningsdep.

Fora för kvinnliga forskare

Fora för kvinnliga forskare har anvisats medel under Utbildningsdepar­tementets huvudtitel sedan budgetårel 1978/79. Dessa centra/fora funge­rar som nätverk för de kvinnliga forskarna. Vid samtliga centra finns numera någon tjänst på forskarnivå inrättad.

De olika former av utåtriktad verksamhet och nätverksarbete som centra bedriver är av stor betydelse för rekrytering av kvinnor lill fors­karstudier och forskning samt för att förbättra arbetsvillkoren för kvinnliga forskare och forskarstuderande. Detta arbete bör utvecklas yt­terligare.

Fora är också av stort värde för kvinno- och jämställdhetsforskning­ens fortsatta utveckling. Könsperspektivet är fortfarande dåligt beaktat inom många discipliner och kvinnoforskare möter ofta ointresse eller motstånd.

Särskilt stöd bör mot denna bakgrund också under den kommande treårsperioden avsättas för fora för kvinnliga forskare. Medel för detta ändamål beräknas i det följande.

Tiopunktsprogram

Med utgångspunkt i de förslag som lagts fram i de lidigare nämnda rap­porterna från FRN och JÄST-gruppen föreslår regeringen alt totalt 9 miljoner kronor avsätts för ett program som i.korthet kan beskrivas på följande säll.

1)

Rådet för grundläggande högskoleutbildning anvisas 5 miljoner kronor årligen under treårsperioden för insatser i syfte att främja jäm­ställdheten. Insatserna bör primärt vara inriktade på studenterna. För­slag redovisas i prop. 1992/93:169 om högre utbildning.

2)

För särskilda åtgärder i syfte att främja jämställdheten vid universi­tet och högskolor avsätts 7,75 miljoner kronor årligen under treårspe­rioden. Medlen fördelas med ul|>ångspunki i förslag som inhämtas från universiteten och högskolorna.

Universitet och högskolor är enligt jämställdhetslagen (1991:433) skyl­diga att upprätta årliga planer med konkreta åtgärder. Det föreslagna beloppet är avsett som ett extra stimulansbidrag till universitet och hög­skolor i detla arbete- Särskilt angeläget är del att främja åtgärder som le­der till en ökad andel kvinnor bland universitets- och högskolelärarna. Inte minsl gäller detta forskarassistenttjänsterna, eftersom dessa tjänster ofta ger grunden till fortsalt forskarkarriär inom universitet och hög­skolor.

3)    Forskningsrådsnämndens projektmedel för kvinno- och jämställd­

hetsforskning fördubblas. Detta ger bl.a. utrymme för ökat stöd till

194

verksamhet på områdena teknik och naturvetenskap. Förstärkningen fi­nansieras genom omprioriteringar inom FRN:s anslag.

4)

Anslaget till Högskolan i Luleå ökas med 1 miljon kronor för forskning och forskarutbildning inom områdei genus och teknik. Hög­skolan erbjuder en god miljö för gränsöverskridande forskning inom detta område.

5)

En gästprofessur i kvinnoforskning med inriktning på naturveten­skap inrättas vid FRN. Professuren finansieras genom omprioriteringar inom FRN:s anslag.

6)

Elt nationellt jämställdhetspris om 250 000 kronor instiftas och tilldelas en institution eller fakultet som gjort betydelsefulla insatser för jämställdheten. Priset kan t.ex utgå till en institution/fakultet som upp­visar positiva förändringar med avseende på underrepresenterat kön inom utbildning och examination eller bland lärare.

7)

Återstående utbildningsbidrag omvandlas till doktorandtjänster. Genom de sociala förmåner, som är förenade med innehav av tjänst, är förändringen av betydelse också för jämställdheten.

8)

Vissa riktlinjer ges för den närmare fördelningen av studiefinansie­ringen i syfte att prioritera områden med slora inslag av kvinnliga slu­derande. Inom ramen för anslagen till medicinsk respektive samhällsve­tenskaplig fakultet bör sålunda en viss del av resurserna för studiefi­nansieringen avsättas till vård- och undervisningsområdena. Vidare skall särskilda slimulansinsalser göras för kvinnliga doktorander vid teknisk fakultet inom ramen för forskarulbildningsprogram i samver­kan med näringslivet.

9)

En samlad utvärdering skall göras av de projekt som bedrivits på senare år inom universitet och högskolor med sikte på ökad jämställd­het.

10)    För att samla in erfarenheter, synpunkter och idéer och stimulera

det i punkt 2 nämnda programarbetet kommer chefen för Utbildnings­

departementet all under 1993 hålla elt seminarium med landets kvinnli­

ga professorer och andra kvinnor engagerade i vetenskapligt arbete.

Jämställdhetsaspeklen kommer också att beaktas i det pågående arbe­tet med förändringar avseende anslagssystemet för forskning och fors­karutbildning.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

8.7 Forskningssamverkan näringsliv - universitet och högskolor

Sverige har koncentrerat merparten av de statliga forskningsresurserna lill universitet och högskolor. Nödvändig kraftsamling har därmed kun­nat, säkras. En offensiv för att genom utbildning och forskning stärka näringslivels konkurrenskraft ger universitet och högskolor en viktig roll.

Allt flera kunskapsområden är betydelsefulla för näringslivels utveck­ling och lillgång på kvalificerad arbetskraft. De tekniska högskolorna intar här en cenlral roll. Utbildning och forskning i ekonomi, medicin.

195

naturvetenskap, språk, formgivning m.m. har en ofullständigt utnyttjad potential.

Sveriges industriella kris har gjort frågan om hur forskning och ut­veckling skall kunna ge svensk industri ny växtkraft till en central forskningspoUtisk fråga. 1 ell anlal anslagsframställningar, studier och uppvaktningar har problembilden analyserats och en lång rad förslag framförts, huvudsakligen krav på resursförstärkningar.

Det statsfinansiella läget och knappa resurser hos såväl företag som universitet, högskolor och institut gör det angelägel att pröva olika for­mer för samverkan med utgångspunkt i företags, universitets och hög­skolors intressen och förutsättningar. Pluralism och egna initiativ från såväl enskilda förelag eller företagsgrupper som från universitet och högskolor eftersträvas från regeringen. Det är vikligl att förelag och uni­versitet och högskolor känner att samverkan lönar sig ekonomiskt och intellektuellt.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Brbter i dageris system

Strukturellt sett är den svenska, i vid mening industriellt, inriktade forskningen starkt koncentrerad till dels ett fåtal företag, dels tekniska högskolor och universitet. I en internationell jämförelse har Sverige en blygsam andel av de samlade resurserna i fristående forskningsinstitut. Under avsnittet Näringsdepartementets verksamhetsområde tar regering­en upp frågan om en översyn av industriforskningsinstituten. Översy­nen skall bl.a. innefatta frågan om utökad och förbättrad samverkan med universitet och högskolor.

Inom delar av näringslivet finns ringa kontakt med universitet och högskolor. Där finns få akademiker och disputerade forskare. Det bety­der att den avkastning Sverige i sin helhet får av investeringarna i forsk­ning är lägre än vad som borde vara möjligt. Regeringen har tidigare re­dovisat förslag lill en förstärkning och breddning av forskarutbildning­en, bl.a. med särskild hänsyn tiit näringslivets behov.

Universiteten och högskolorna saknar i dag ofla tillräckliga incita­ment för att närma sig näringslivet. Den inomvetenskapligt disciplinori-enterade organisationen kan hämma kontakter med företagens pro­blemvärld och är svår all marknadsföra mol företagen. Samtidigt finns en rad exempel på områden där samverkan utvecklats mycket långt till ömsesidigt utbyte för universitet och högskolor å ena sidan och förelag å den andra. Om samverkan mellan näringsliv och universitet och hög­skolor kunde stärkas skulle den forskning som i dag utförs med finan­siering via fakultetsanslag eller med medel från forskningsråd kunna få en ökad betydelse för näringslivet. Ett ökat antal doktorander och dis­puterade forskare i företagen skulle avsevärt förbättra förutsättningarna för samverkan. Det är angelägel att potentialen för uppdragsforskning inom universitet och högskolor kan utnyttjas fullt ul. Produktidéer och forskningsrön måste på ett effektivt sätt kunna föras vidare från univer­sitet och högskolor ut i kommersiell och teknisk-industriell tillämp­ning.

196

I flera analyser har uppmärksammats att infrastrukturen kring uni­versitet och högskolor är bristfällig i dessa avseenden. Brist på mäklare mellan forskare och näringsliv liksom brist på startkapital för forsk-ningsbaserade företag och för uppdragsverksamhet har påpekats. Den interna organisationen vid universitet och högskolor har också utpekats som ett hinder i detta sammanhang.

Olika former har prövats för att vid universitet och högskolor främja samverkan med det omgivande samhället, i första hand näringslivet. Ex­empel är kontaktsekretariaten. I en särskild utredning (UHÄ-rapport 1992:4) redovisas att erfarenheterna av dessa är varierande men i hu­vudsak positiva.

Varken ansvar eller resurser för utveckling av samverkan med när­ingslivet har hittills klart och tydligt lagts på universitet och högskolor. Tradition och organisation har snarast verkat i motsatt riktning. Lokala initiativ har ibland lett till att oklarheter uppstått vad gäller ansvar och ekonomisk redovisning.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Många förelag har, som lidigare nämnts, under 1980-talet decentralise­rat sin verksamhet lill mindre affärsenheter. Därmed har verksamheten kommit att styras mot alltmer kortsiktiga mål. Företagen har prioriterat produktutveckling och samtidigt reducerat sina praktiska och kompe-lensmässiga resurser för forskning. Slora delar av svensk industri har alltså ökat sill behov av forskningsresultat utifrån men samtidigt reduce­rat sin förmåga att efterfråga och la till sig de rön från forskningsfronten som högskolornas institutioner kan förmedla.

Insatserna inom högre utbildning och forskning kommer endast till begränsad nytta om inte företagen efterfrågar och tillgodogör sig utbu­det från universitet och högskolor. Del bör ligga i förelagens intresse alt även analysera sina framtida kunskapsbehov och ge högskolorna incita­ment att inrikta sin forskning och forskarutbildning mot områden av betydelse för företagens utveckling på längre sikt.

Universitet och högskolor ges från den 1 juli 1993 väsentligt ökad fri­het i förhållande till regering och riksdag. Vidsträckta befogenheter rör­ande grundutbildning, forskning och forskarutbildning överlåts till uni­versitet och högskolor. Syftet är all genom mångfald och konkurrens höja kvaliteten och stärka dynamiken i verksamheten.

Efter samma principer bör ansvaret för den absolut nödvändiga ut­vecklingen av samverkan med näringslivet organiseras.

Slutsatser

Mot denna bakgrund bör universitetens och högskolornas möjligheler alt bedriva samverkan med näringslivet utvecklas.

Universitet och högskolor har i viss utsträckning medverkat som blid­are av stiftelser för forsknings- och utvecklingsverksamhet.

197

Regeringen har senasi i årets finansplan redovisat sin syn på bolags-och stiftelsebildning.

Som ett led i forskningspolitiken anser regeringen att bolagsbildning­ar kan vara ett värdefullt komplement till de samverkansformer som i dag finns inom myndighetsformiens ram vid samarbete med exempelvis industrin. Flödet av forskare mellan universitet och högskolor å ena si­dan och näringslivet å den andra, kan därmed underlättas och stimule­ras.

En särskild organisationsform för verksamhelen, skild från den juri­diska personen staten, ger i sig bättre förutsättningar för en klarare och tydlig ansvarsfördelning ekonomiskt, materiellt och juridiskt mellan den verksamhet som inriktas mot näringslivet, särskilt industrin, uni­versitetens och högskolornas traditionella huvuduppgifter. De regler som gäller för aktiebolag ger en lämplig organisatorisk ram för denna verksamhet.

Det bör nu fastslås att universitet och högskolor skall ha rätt att äga bolag för forskning. Det är angeläget alt formerna för bolagsbildning läggs fast och qtt de krav som slaten i egenskap av ägare bör ställa vid förmögenhetsöverföring och finansiering fastställs så att de främjar en sådan ändamålsenlig ansvarsfördelning. Regeringen bör ge ett slutgiltigt medgivande i varje enskilt fall.

Regeringen ayser mot denna bakgrund att ge Riksrevisionsverket i uppdrag alt lämna förslag till vilka krav och rutiner som bör beaktas vid bolagsbildning för de ändamål som nu beskrivits. Särskilt angeläget är att klargöra ansvarsfördelnningen mellan verksamheterna. Regering­en återkommer i det följande till frågan om del kapital som bör avsättas för aktiebolagen.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

8.8 Forskning vid de mindre och medelstora högsko­lorna

I regeringens proposition 1992/93:1 om universitet och högskolor - fri­het för kvalitet framhålls vikten av att universitet och högskolor främjar god kvalitet och profilerar sin verksamhet för all kunna konkurrera om studenter och forskningsmedel. Viktigt i detla sammanhang är all kvali­ficerad forskning kan bedrivas vid alla universitet och högskolor, inklu­sive de mindre och medelstora högskolorna.

Forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna finansieras i huvudsak på tre sätt. För det första har forskarutbildade lärare vid dessa högskolor möjlighet alt få del av den s.k. rörliga resursen inom fakul­tetsanslagen. Den rörliga resursen är till för att bereda högskolelektorer och högskoleadjunkter, som har avlagt doktorsexamen, liilfälle att be­driva forskning. Vilka medel som skall avsättas som rörlig resurs beslu­tas av styrelsen för det universitet eller den högskola till vilken fakulte­ten är knuten. I sak bereds frågan om vilka lärare som skall få medel ur den rörliga resursen av respektive fakultetsnämnd. Fakulletsnämnderna har ansvar för att god forskarutbildning och forskning bedrivs inom he

198

la deras respektive verksamhetsområde. För det andra finansieras en hel del forskning vid de mindre och medelstora högskolorna med externa medel från olika anslagsbeviljande myndigheter, organisationer och fö­retag. För det tredje anvisas särskilda medel till forskningsstödjande åt­gärder vid mindre och medelstora högskolor. Medlen för forsknings­stödjande åtgärder går direkt till respektive högskola och avser bl.a. att underlätta för lärarna all ansöka om forskningsstöd och projektanslag hos forskningsråd och andra finansiärer. Ur dessa medel kan också stöd ges för forskarutbildning av lärare.

Medlen för forskningstödjande åtgärder vid de mindre och medelstora högskolorna uppgår 1992/93 till knappt 45 miljoner kronor. Budgetåret 1990/91 var den totala omslutningen av medel för forskning ca 213 mil­joner kronor vid dessa högskolor.

Medlen för forskningsstödjande åtgärder fördelas 1992/93 enligt föl­jande tabell:

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Högskola

Anslag

Högskolan i Eskilstuna/Västerås Högskolan i Falun/Borlänge Högskolan i Gävle/Sandviken Högskolan i Örebro

2 335 000 2 263 000 2 303 000 4 830 000

Högskolan i Jönköping

2 345 000

Högskolan i Halmstad Högskolan i Kalmar Högskolan i Karlskrona/Ronneby Högskolan i Kristianstad Högskolan i Växjö

2 286 000 2 274 000

1

215 000

2

301 000 5 074 000

Högskolan i Borås Högskolan i Karlstad Högskolan i Skövde Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

2 336 000 4 985 000 2 278 000 1 274 000

Högskolan i Sundsvall/Härnösand Högskolan i Östersund

4 113 000 2 309 000

Summa

44 521 000

Forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna har från en blygsam start utvecklats i omfattning och betydelse och har idag sin ton­vikt inom teknik, naturvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora. I många fall är forskningen organiserad i olika centra, ofla i samarbete med representanter för offentlig verksamhet och det lokala näringslivet.

199

............. 

Prop. 1992/93:170

Regeringens överväganden

tt 8

Resultatbedömning

Utbildningsdep.

Forskningen vid landets mindre och medelstora högskolor är mycket heterogen med avseende på både omfattning och inriktning. Den veten­skapliga prövningen och den vetenskapliga ledningen sker i samarbete med universitet och högskolor till vilka fakultetsnämnd är knuten.

Forskningen vid högskolorna ökar i omfattning. Det finns i dag exem­pel på forskningsinsatser som har fått nalionelll och internationellt er­kännande. Även om forskningen vid dessa högskolor ökar, så svarar forskningen totalt sett fortfarande för en myckel begränsad del av de sammanlagda forskningsinsatserna vid universitet och högskolor.

Fördjupad prövning

Vid Forskningsberedningens hearing om forskning vid de mindre och medelstora samt kommunala högskolorna i september 1992 framkom två huvudståndpunkter: 1) Forskning vid de mindre och medelstora högskolorna är nödvändig för alt garantera kvaliteten i grundutbild­ningen, 2) Sverige Sr ett för litet land för att vi skall ha råd att sprida ut våra forskningsresurser på alla institutioner som bedriver högre utbild­ning.

En betydande del av forskningsmedlen vid de mindre och medelstora högskolorna kommer från länsstyrelse, landsting, kommun samt företag och lokala forskningsstiftelser med flera. Forskning som bedrivs för des­sa medel är int utsatt för sedvanlig vetenskaplig bedömning. Det är an­geläget att pndelen medel som erhålls i vetenskaplig konkurrens, dvs. medel som kommer från forskningsråd och fakultetsnämnder, ökar vid de mindre och medelstora högskolorna.

Slutsatser

Inledningsvis har redovisats huvudlinjerna i regeringens insatser för forskning vid de mindre och medelstora högskolorna.

Ansvaret för forskning och forskarutbildning vid universitet och hög­skolor kommer även i fortsättningen att vila på fakultetsnämnderna. Genom att låta forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna prövas av fakultetsnämnderna vid universiteten skapas förutsättningar för forskning av god kvalitet även vid dessa högskolor.

Elt viktigt led i arbetet att skapa goda undervisningsmiljöer är att höja den vetenskapliga kompetensen. Den genomsnittliga andelen forskarut­bildade lärare vid de mindre och medelstora högskolorna är drygt 20 %. Vid universiteten och högskolorna är motsvarande andel ungefär 50 %. Statsmakterna har nyligen beslutat om vissa insatser för att förstärka lärarkompetensen vid universitet och högskolor (prop. 1992/93:42). Härigenom avsatts betydande belopp bl.a. för forskarutbildning av lära

200

re utan forskarutbildning. Detla kommer all få stor betydelse för lärar­kompetensen vid de mindre och medelstora högskolorna. På sikt för­stärks naturligtvis härmed även forskningspolentialen vid dessa högsko­lor.

Riksdagen har nyligen beslutat att det inom den rörliga resursen un­der varje fakultetsanslag skall avsättas en viss minsla andel för lärare från mindre och medelstora högskolor. Denna andel skall baseras på anlalel lärare med doktorsexamen. Dessa medel skall liksom hittills för­delas efter prövning i fakultetsnämnderna.

Lärare från mindre och medelstora högskolor skall bedömas med samma kvalitativa krav som lärare vid universitet och högskolor med fasta forskningsresurser. Finns vid ett visst fördelningstillfälle inte kvali­ficerade sökande bör medlen få reserveras till ett följande budgetår eller användas t.ex. för lärares forskarutbildning.

Verksamheten vid de mindre och medelstora högskolorna bör kunna bedrivas inom en stimulerande och kreativ miljö ur vilken nya idéer och projekt kan växa fram. Medlen för forskningsstödjande åtgärder är betydelsefulla för dessa högskolors uppbyggnad av forskning. Med an­ledning härav föreslår regeringen en förstärkning av medlen för forsk­ningsstödjande åtgärder för budgetårel 1993/94 med 20 miljoner kronor. Förstärkningen avser att skapa förbättrade förutsättningar för de mindre och medelstora högskolorna all initiera och stödja forskningsprojekt. Därtill föreslår regeringen att 40 miljoner kronor avsätts för stöd till nätverk för forskning och forskarutbildning mellan dessa högskolor och universiteten eller större högskolor. Detta finansieras inom ramen för de medel som riksdagen efter förslag i prop. 1992/93:42 beslutat ställa lill förfogande för kvalitetsförslärkande åtgärder vid universitet och hög­skolor. Fr.o.m. budgetårel 1994/95 ökas resurserna för de mindre och medelstora högskolorna med ytterligare 40 miljoner kronor. Härigenom kommer stöd all kunna ges lill långsiktigt forskningssamarbete med näringslivet.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

godkänner vad regeringen i avsnittet Slutsatser förordat beträf­fande forskning vid de mindre och medelstora högskolorna.

201

8.9    Vissa infrastrukturfrågor

8.9.1   Informationsförsörjning

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Biblioteksnätet m.m.

1 högskoleförordningen stadgas att det skall finnas lillgång till bibliotek vid alla universitet och högskolor. Biblioteken har två uppgifter: alt sva­ra för biblioteksservice inom den egna högskolan och att samverka med landets biblioteksväsende i övrigt för att ge biblioteksservice.

Universitets- och högskolebiblioteken finansieras inom ramen för de medel som respektive universitet och högskola disponerar. Deras verk­samhet regleras genom lokala föreskrifter från universitets- eller hög­skolestyrelse.

Medel för verksamhelen vid Kungl. biblioteket (KB) anvisas under ett särskilt anslag.

Medel för Slatens psykologisk-pedagogiska bibliotek (SPPB) anvisas för närvarande genom särskild anslagspost under anslaget Samhällsve­tenskapliga fakulteterna m.m. I det följande föreslås finansiering genom särskilt anslag.

Arkivet för ljud och bild (ALB) bör behandlas i samband med biblio­teken, då man vid detta liksom vid biblioteken i huvudsak omhändertar dokument som spritts till allmänheten. En nyligen avslutad utredning, Pliktleveransulredningen, har starkt betonat att dokument som upptar ljud och bild har samma betydelse som skrifter när det gäller att belysa svenskt samhälle och liv och framhållit den parallellitet som finns mel­lan Kungl. biblioteket och Arkivet för ljud och bild när det gäller an­svar för del svenska kulturarvet. Arkivet för ljud och bild anvisas medel under innevarande budgetår under två särskilda anslag.

De statligt finansierade biblioteken bildar ett nätverk i samarbete med andra bibliotek och institutioner såsom arkiv. Bland biblioteken spelar universitets- och högskolebibliotek samt de nyss nämnda fristående bib­lioteken den viktigaste rollen. Elt trettiotal bibliotek registrerar sina för­värv i det nationella datorbaserade systemet LIBRIS. Inom KB:s, SPPB:s och universitets- och högskolebibliotekens område, vilket uppgifterna nedan gäller om inget annat säj»:, uppgår det totala antalet förväntade användare till ca en kvarts miljon. Antalel läsplatser är i dag påfallande lågt och framhålls ofta som otillräckligt: ca 6 600 sammanlagt. Antalel besökande per dag kan inle fastställas för alla bibliotek, men ligger en­bart för universitetsbiblioteken på 3 000 - 6 000 om dagen för vart och ett av dessa, dvs. sammanlagt 18 000 - 36 000. Del totala antalel volymer är drygt 22 miljoner. Antalet lån är närmare två miljoner om året, var­till kommer drygt 400 000 lån till andra bibliotek. Antal årsverken är ca

202

1 400. De sammanlagda driftkostnaderna uppgår lill i del närmaste en     Prop. 1992/93:170

halv miljard kronor.

Avsnitt 8

Det totala antalet utländska monografier ("vanliga böcker") som regi-     Utbildningsdep. strereras i del nationella datorbaserade informationssystemet LIBRIS är drygt 60 000, av vilka ca 35 000 är unika.

Informationsförsörjning till forskning

Forskning är beroende av informationsförsörjning. På något sätt måste resultat av tidigare arbete inom och utom landet komma till forskarens kännedom. Vägarna är många: konferenser, personlig samvaro, utnytt­jande av bibliotek och deras resurser i fråga om böcker, tidskrifter och databaser, direkt tillgång till databaser, direkt tillgång till andra forska­res arbete genom ett datornätverk som SUNET, m.m. Någon principiell skillnad mellan olika forskningsområden finns inte när det gäller beho­vet av information, även om man arbetar på olika sätt inom olika fält och i olika grad är försedd med hjälpmedel.

Kungl. biblioteket och vissa andra från högskolorna frislående biblio­tek samt universitets- och högskolebiblioteken är de viktigaste bestånds­delarna i nätverket för forskningens informationsförsörjning. Arkiven ulgör en viktig resurs genom alt de bevarar och tillhandahåller forsk­ningsunderlag på olika medier.

Den centrala informationsresursen vid varje högskola är biblioteket. Den lekniska utvecklingen gör del i dag möjligt för forskaren alt i stor utsträckning själv svara för sin informationsförsörjning. Forskare kan, åtminstone på vissa områden, utnyttja dalabaser från hela världen och i många fall beställa kopior av originaldokumenten. Detla innebär inte att bibliotekens betydelse minskal. De kvarstår som en stark central re­surs i högskolan eller universitetet. De har ett bestånd av den viktigaste litteraturen, som finns på plats och ger möjlighet att följa med i den ve­tenskapliga utvecklingen; de har kompetent personal som har god över­blick över informationsfältet.

Biblioteket och universitetens och högskolornas olika institutioner bör vara förenade sinsemellan genom etl väl fungerande nätverk; vägen måsle stå öppen till högskolans egna resurser liksom till omvärldens ge­nom lokala, nationella och internationella nätverk.

Regeringens överväganden

Regeringens ökade ambitioner i fråga om forskning och forskarutbild­ning aktualiserar frågan om resurserna för de svenska universitets- och högskolebiblioteken. Universitet och högskolor måste möta nya behov bl.a. genom beredskap att satsa på uppbyggnad av bibliotek och andra resurser för informationsförsörjning.

Förr lade universitets- och högskolebiblioteken huvudvikt vid för­värv. Numera läggs större vikt vid service än vid uppbyggande av sam­lingar. Ännu återstår dock arbete när det gäller att integrera biblioteken i studenters och forskares arbete på olika nivåer.

203

Genomsnittligt erhåller biblioteken  vid  universitet och   högskolor

Prop. 1992/93:170

saml mindre och medelstora högskolor ca 3 % av resp. myndighets tola-

Avsnitt 8

la resurser. Som lämpligt mått anges i den internalionella diskussionen

Utbildningsdep.

ofla 5 %. 1 Danmark och Finland ligger kostnaderna över denna nivå.

Slutsatser

Universitet och högskolor måste ta sitt ansvar att sörja för tillräckliga anslag till bibliotek och lokala nätverk och för god anknytning till na­tionella och internationella nätverk och databaser. Detta är en förutsätt­ning för att framgångsrik forskning skall kunna bedrivas och forskarut­bildningen leda till en kraftig ökning av antalel avlagda doktorsexami­na. 8.9.2   Pliktleveranser

Bakgrund

Lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupp­tagningar innebär att exemplar av i stort sell allt som trycks och förläggs i Sverige skall levereras till Kungl. biblioteket (KB) och samtliga uni­versitetsbibliotek (sammanlagt sju exemplar). KB har i egenskap av na­tionalbibliolek skyldighet alt bevara allt inlevererat material. Universi-lelsbiblioteKet i[REDACTED_EFTERNAMN] har dessutom skyldighet alt bevara det s.k. natio­nella reservexemplaret. Kopior av ljud- och bildupptagningar, även in­nefattande referensbandningar av rikstäckande radio- och TV-sändningar, skall inlämnas i ett exemplar till Arkivet för ljud och bild (ALB). Av inlämnade filmer skall kopia tas, varefter originalet återläm­nas. Pliktexemplaren skall bevaras och tillhandahållas för forskningsän­damål.

Stora förändringar har inträffat sedan lagen började tillämpas. Mo­dern teknik har gjort del möjligt att framställa dokument, som innehål­ler skrift, ljud och bild, på ett annal och billigare sätt; utbudet av radio-och TV-sändningar har ökat oerhört; den risk att förstöras som hotar äldre material har alltmera uppmiärksammats. Utredningar arbetade un­der 1980-lalel med dessa problem utan alt detta ledde till ändringar i gällande lag.

Utredningens förslag

Mot denna bakgrund tillkallade regeringen 1991 en särskild utredare, riksarkivarien Sven[REDACTED_EFTERNAMN], som i september 1992 avlämnade belän­kandet (SOU 1992:92) Pliktleverans. Utredaren föreslår en ny lag, pliki-leveranslagen, som skall ersätta den i det föregående nämnda lagen.

Som mål och motiveringar för en lagstiftning anger utredaren framför allt behovet av att bevara och tillhandahålla yttringar av svenskt liv, svenskt samhälle och svensk kultur för eftervärlden, samt det önskvärda i att så långl det är möjligt inom upphovsrätlslagsliflningens råmärken

204

ge tillgång till detta material. Tillgång lill de dokument som spritts till allmänheten betraktas som en förutsättning för insyn i hur samhället fungerar, för ett fritt meningsutbyte och för en allsidig upplysning. Med delta synsätt blir det självklart att inte göra någon värdering mellan skrift, ljud och bild utan betrakta alla dokumenttyper som likvärdiga. Det blir också självklart att inte göra någon kvalitetsskillnad mellan do­kument och söka bevara endast del man subjektivt betraktar som bra el­ler intressant.

Kriterierna för alt etl dokument skall vara leveranspliktigi föreslås i stort sett bli att det ar tillgängligt för allmänheten och att det är fram­ställt i Sverige eller rör svenska förhållanden.

Tryckta skrifter och andra dokument som lagrar text eller fast bild än den traditionella tryckta skriften, såsom mikroformer och fixerade elek­troniska dokument (t.ex. CD-ROM), föreslås bli leveranspliktiga. Lik­nande skall gälla för s.k. kombinerat material, som oftast beslår av skrift jämte ljud- eller bildupptagning. Sju exemplar skall levereras, ett till KB, elt till vardera Stockholms, Uppsala, Linköpings, Lunds, Göteborgs och Umeå universitetsbibliotek. Den bestämmelse om bevarande för framtiden som nu gäller för exemplaret i[REDACTED_EFTERNAMN] (det nationella reservex­emplaret) föreslås inte längre gälla.

Utredaren föreslår all ell exemplar av dokument som upptar ljud och rörtig bild levereras till ALB. Detta gäller film, videogram och fono­gram samt överhuvudtaget alla former av elektroniska dokument, som innehåller ljud och rörlig bild, häribiand s.k. multimedia.

Lagförslaget innebär att film skall levereras på filmbas och att kopia (videogram) skall framställas endast av utländska filmer, varefter dessa lämnas tillbaka.

Radio- och TV-sändningar, som utgår från Sverige, skall i princip va­ra leveranspliktiga. I fråga om sändningar med begränsad räckvidd, dvs. närradio, kabel-TV och i framtiden privatradio, skall visst material ut­väljas av ALB och inlevereras.

För dokument som framställts inom landet gäller i de flesta fall all framställare eller producent  skall leverera.

Pliktexemplar skall bevaras och tillhandahållas för forskning och stu­dier enligt föreskrifier, som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Förslaget till lag, liksom det samtidigt utar­betade förslaget till förordning om pliktleverans, förutsätter att upp-hovsrältslagstiftningen iakttages vid tillhandahållandet.

En mer sammanhållen organisation av de mottagande institutionerna KB och ALB diskuteras. Dessa två bör under den närmaste framtiden verka som från varandra frislående institutioner. På sikt måste emeller­tid enligt utredarens uppfattning ett närmare samgående tas upp till ny prövning, inte minst därför att framtiden kommer att kräva god sam­ordning när det gäller all bevara och tillhandahålla kulturarvet.

Utredaren framhåller att film bör levereras på filmbas och att ALB bör ha ansvaret för dessa dokument.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

205

Utredaren har uppmärksammat frågan om bevarande av det leverera­de materialet på lång sikt. Det är välkänt att papper från ca 1850 och framåt ofla är skört och löper risk att förstöras. På senare år har man alltmera uppmärksammat all elektroniska dokument även av ungt da­tum hotas av förstörelse. Utredaren föreslår insatser för att överföra in­nehållet både i pappersdokument och elektroniska dokument till mera hållbar form. I samverkan mellan KB, ALB och Riksarkivet bör plane­ring påbörjas för all på lång sikt bevara framförallt elektroniska doku­ment.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Rembsinstanserna

Utredningsförslaget har remissbehandlats. En sammanställning av re­missyttrandena finns tillgänglig i Ulbildningsdeparlementet.

Remissynpunkterna kommer att redovisas i den proposilion om Plikt­leveranslag som regeringen förelägger riksdagen senare i år.

Regeringens överväganden

Regeringen kommer att i en särskild proposilion behandla förslaget till ny lagsliftning om pliktleverans. Regeringens överväganden gäller nu de ekonomiska konsekvenserna för budgetåren 1993/94-1995/96 av föränd­ringarna i pliktleveranslagstiflningen. Förslag till medelstilldelning re­dovisas i det följande under anslagen Kungl. biblioteket resp. Arkivet för ljud och bild samt Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN].

De viktigaste skälen för pliktleverans är behovet att ge insyn i vårl samhälle samt att bevara och tillhandahålla yttringar av svensk kultur och vittnesbörd om del svenska samhället och om livet i Sverige för ef­tervärlden. Detla material är av största betydelse för forskning och stu­dier. En ny lag på området är väl motiverad med hänsyn lill de viktiga förändringar som inträtt när del gäller allmänt tillgängliga dokument sedan nu gällande lag tillkom. Olika dokumentslag skall betraktas som likvärdiga och gallring av kvalitetsskäl undvikas.

Det ligger ell stort värde i att ha god tillgång lill svenska skrifter på olika medier vid universitetsbiblioteken i landet. Antalel pliktexemplar av sådana bör även framdelesvara sju. Om KB:s och Lunds universitets­biblioteks exemplar bör gälla att de skall bevaras för framtiden med största möjliga fuUständighet. Detta innebär att det s.k. reservexemplaret i[REDACTED_EFTERNAMN] bibehålls.

Enligt regeringens mening bör ALB anvisas ylterligare medel för att finansiera etl urval för arkivering ur hela utbudet av radio- och TV-sändningar.

Åtgärder är nödvändiga för alt rädda skrifter och elektroniska doku­ment, som hotas av förstörelse, samt förebygga framtida skador på det material som nu levereras. Under KB:s och ALB:s anslag föreslås medel lill bevarande av äldre material. Under KB:s anslag föreslås medel bli anvisade till ett projekt för att undersöka metoder att bevara främst

206

elektroniska dokument.  Projektetarbetet skall ske i  nära samverkan mellan ALB, KB och Riksarkivet.

Regeringen föreslår inte nu någon förändring av KB:s och ALB:s ställ­ning som fristående myndigheter. Uppgiften att bevara kulturarvet kommer att kräva en god samordning. På sikt måste emellertid elt när­mare samgående tas upp till ny prövning för att ge möjlighet alt inom en och samma organisation kunna göra prioriteringar och resursavväg­ningar mellan näraliggande verksamhetsområden.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

8.9.3  Superdatorer

För att behålla och utveckla god kvalitet i svensk forskning kommer det att krävas stora satsningar på myckel avancerade datorer, s.k. superdato­rer. Det har hittills vid superdatoranskaffning främst varit den naturve­tenskapliga forskningen som motiverat insatser. De teknikvetenskapliga områdenas superdatoranvändning ökar nu i omfattning. Även viss in­dustri, t.ex. flyg- och personbilsindustri, använder superdatorer.

Delar av svensk forskning och utveckling är helt beroende av lillgång till mycket avancerad beräkningskraft. Superdatorerna har möjliggjort en mycket snabb vetenskaplig utveckling på många områden. Den lidi­gare indelningen i teori och experiment har kompletterats med beräk­ningsexperiment, dvs. datorsimuleringar. Detta kan i många fall ersätta mycket kostsamma eller i praktiken ogenomförbara experiment. Ett område där man dagligen är beroende av stora datorer är meteorologis­ka prognosberäkningar som också var ett av de första tillämpningsområ­dena för datorer. I och med datorernas utveckling har alltmer avancera­de klimatmodeller kunnat framställas. Inom vissa delar av kemi, fysik, matematik och biologi finns stora användare av superdatorer. Även inom materialforskning och strömningsmekanik har superdatorer en viktig funktion.

Svensk industri har hittills i allt för lilen utsträckning utnyttjat den potential som finns i användningen av superdatorer. Superdatorer­nas möjligheter till utomordentligt snabba beräkningar och simulering av komplicerade förlopp kan även här ersätta dyrbar och tidsödande försöksverksamhet. Därigenom kan utvecklingstider för nya produkter minskas, produktkvaliteten förbättras och tillverkningskostnaderna sän­kas. Inom den största delen av svensk industri, men även inom flera ve­tenskapsgrenar, behöver förmågan alt använda superdatorer förbättras.

Naturvetenskapliga forskningsrådet har haft i uppdrag att tillsammans med Forskningsrådsnämnden fortlöpande bevaka frågan om samord­ning och behov av superdalorkapacilet. Efter samråd med FRN tillsatte NFR i maj 1990 en kommitté med uppgift att utreda behoven och före­slå åtgärder som säkrar svensk forsknings behov av superdatorer. Super-dalorkommittén har 1992 redovisat sina förslag till regeringen i rappor­ten Framtida behov av kraftfulla beräkningsresurser i Sverige.

Förslagen innebär i korthet att forskningen bör förses med de mest kraftfulla datorer som finns tillgängliga för att kunna vara i frontlinjen. Resurser bör avsättas för minst ett konkurrenskraftigt superdatorcent-

207

rum. Med centrum avses här även möjligheten att decentraliserade be­räkningsresurser kopplas samman med ett effektivt nät. Genom en na­tionell superdatorslyrelse kan beräkningstid köpas in från olika ägare till datorresurser. Därigenom kan vissa fördelar erhållas; exempelvis undviks bundenhet till en viss tillverkare och maskinvara. Kommittén betonar också vikten av att industrins behov av superdalorresurser be­aktas. Regeringens överväganden

Utvecklingen kommer också all ställa allt större krav på högklassig datorkommunikation. Det är angeläget att svensk forskning och industri får god tillgång lill avancerad beräkningskraft. Behoven kan mötas anlingen genom elt nationellt centrum eller genom en decentraliserad modell.

Danmark, Finland, Norge och Sverige har gjort slora insatser inom området men slår alla inför ett behov av alt förnya sina superdatoranläggningar.

För närvarande pågår beredning inom regeringskansliet i syfle att åstadkomma en samordning inom superdator- och datorkommunika­tionsområdet i Danmark, Finland, Norge och Sverige. Arbetet sker i nära samverkan länderna emellan. I maj 1993 förväntas underlag för beslul i frågan föreligga.

Regeringen bör bemyndigas att, om så skulle behövas, inrätta en superdatorstyrelse som tilldelas adekvata resurser.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

all riksdagen godkänner vad som förordats beträffande super­datorer.

8.9.4     Universitetsdatornätet SUNET

SUNET, det gemensamma universilelsdalornätet i Sverige, är ett viktigt hjälpmedel för svensk forskning. Det ger möjlighet lill datakommunika­tion mellan högskolorna samt rned organisationer och företag. Det ger också möjlighet lill kommunikation över internationella datanät. Hös­ten 1991 uppgraderades delar av SUNET:s datakommunikationslinjer från överföringskapaciteten 64kbit/s till 1 Mbit/s. Det är därigenom möj­ligt all utföra vissa nya tjänster och funktioner i nätet.

Det finns emellertid behov av en uppgradering av SUNET:s linjer till betydligt högre hastigheter än 1 Mbit/s. Med en överföringskapacitet på 30 Mbit/s, eller mera, blir det möjligt att utföra en rad nya funktioner. Man kan t.ex. lagra mätdata vid en dator som samlar in information och bearbeta dessa data på en dator på annan ort, t.ex. en superdator. Visualisering av vetenskapliga beräkningar som utförts av en superdator kan användas över ett höghastighetsnät. Om forskarna fullt ul skall kunna nyttja arbetsstationer som integreras med superdatorer krävs etl

208

höghastighetsnät. Tekniken för delta finns redan idag. SUNET kan ut­vecklas till ett höghastighetsnäl genom att viss befintlig utrustning byts ut och genom att befintliga linjer i nätet ersätts med linjer med högre överföringshastigheler. Regeringens överväganden

Regeringen finner det angeläget att svensk forskning får tillgång till de avancerade funktioner som ett höghastighelsnät erbjuder och avser att göra omfattande satsningar på datorkommunikationens område. En uppgradering av SUNET till 34 Mbit/s har kostnadsberäknats till 10 miljoner kronor/år. Under budgetåret 1993/94 kommer medel att ställas lill förfogande för att möjliggöra en kraftfull förstärkning av datorkom­munikationen inom Sverige. Även datorkommunikationen mellan de nordiska länderna bör beaktas i detla sammanhang.

Högskolornas lokala datornät behöver uppgraderas för att de skall kunna dra nytta av de nya funktionerna. Berörda högskolor förutsätts inom sina ordinarie budgetramar prioritera medel till en adekvat upp­gradering av de lokala näten.

För att stärka organisationen av SUNET föreslås Verket för högskole­service (VHS) bli ansvarigt administrativt organ. Inför budgetåret 1994/95 avser regeringen ändra formerna för finansieringen av SUNET. För att praktiskt underlätta det framåtsyftande utvecklingsarbete som ovan beskrivits kommer VHS från den 1 juli 1994 alt tilldelas ett drifts­anslag för SUNET. Anslagels storlek baseras på tidigare användaravgif­ter från universitet och högskolor.

8.9.5   Nationella forskningsanläggningar

De nationella forskningsanläggningarna möjliggör att svensk forsk­ning kan bedrivas inom områden som kräver så avancerad och dyr ut­rustning att ett universitet eller en högskola inte ensam kan svara för verksamheten. En nationell anläggning innebär koncentration av resur­ser och kompetens samtidigt som tillgängligheten säkras för forskare i hela landet. Därigenom uppnås både vetenskapliga fördelar i den forsk­ningsintensiva miljö som uppstår samt ekonomiska samordningsvinster.

Samtidigt skall de nationella forskningsanläggningarna utgöra centra för etl växande internationellt forskningsutbyte. Genom att de nationel­la anläggningarna är fritt tillgängliga för alla forskare, efter projektens vetenskapliga granskning, represenlerar de viktiga knutpunkter i den fria forskningens tjänst.

Inom vissa vetenskapliga discipliner har forskningen nått etl stadium där storskaliga anläggningar med mycket dyrbar utrustning är en förut­sättning för avancerad forskning. De nuvarande fyra nationella anlägg­ningarna är The[REDACTED_EFTERNAMN] laboratoriet (TSL) vid Universitetet i Uppsa­la, MAX-laboratoriet vid Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], Onsala Rymdobservaiori

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

14 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

209

um vid Chalmers tekniska högskola samt det Nationella superdatorcen­tret vid Universitetet i Linköping.

Vid TSL bedrivs acceleratorbaserad forskning. TSL driver tre accelera­torer vilka utnyttjas av mer än 200 forskare samt ett stort antal forskar­studerande. Acceleralorerna används för forskning inom skilda ämnen som fysik, strålningsbiologi, medicin, geologi och arkeologi. MAX-laboratoriet är en anläggning för forskning med synkrotronljus och energirika elektroner. Anläggningen har expanderat kraftigt de senasie åren och användes det senasie året av drygt 200 forskare från Sverige och utlandet. Bland användarna dominerar fysiker, men allt fler använ­dare finns inom kemi, biologi och materialvetenskap. Vid Onsala rymd­observalorium är huvudinstrumenten radioteleskop som används för studier inom astronomi. Nationella superdaiorcentret i Linköping an­vänds inom ramen för ett 50-tal forskningsprojekt med cirka 150 använ­dare inom främst naturvetenskaplig forskning som kemi och fysik. Även inom tekniska områden finns slora användare.

Investeringskostnaderna för anläggningarna har i huvudsak läckts ge­nom engångsanslag via statsbudgeten, FRN-ramen för dyrbar utrustning eller privata fonder. Kostnaderna för driften har huvudsakligen bestrilts genom öronmärkta medel inom fakulletsanslagen. Av slor betydelse för verksamhelen har också varit bidrag från externa finansiärer.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Utredningen

Naturvetenskapliga forskningsrådet och det tidigare Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och har haft i uppdrag att analysera de natio­nella anläggningarna med avseende på resursbehov, koncenlrationsför-delar och anslagsfördelningsteknik. Rapporten Nationella forskningsan­läggningar och nationella forskningsresurser (UHÄ-rapport 1992:5) har Överlämnats av NFR och UHÄ till regeringen.

1 utredningen konstaleras att finansiering av driften över fakulletsan­slagen inte har fungerat tillfredsställande utan inneburit bristande flexi­bilitet. Nationella och lokala behov har på etl olyckligt sätt ställts emot varandra. Investerings- och driftskostnader har hanterats skilda från va­randra av olika organ. Då ansvaret varit uppdelat på många instanser har den överblick saknats som krävs för all bedöma relationen mellan presterade resultat och anslagstilldelning.

Då det nuvarande systemet bedöms vara förenat med brister föreslår utredningen ett nytt finansierin{system för de nationella forskningsan­läggningarna. För de nu aktuella anläggningarna föreslås att etl gemen­samt driftsanslag tilldelas NFR. Medel lill anläggningarna fördelas av NFR efter samråd med övriga forskningsråd. De nuvarande nationella anläggningarna föreslås behålla denna status. Som ny nationell forsk­ningsanläggning föreslås CRYRING-laboraloriet vid Manne Siegbahnin-Stilulel för fysik. CRYRING-Iaboratoriet ger möjlighet lill forskning i den internationella frontlinjen i främst atom- och molekylfysik. Det bör enligt utredningen också övervägas om Neulronforskningslaboraloriet i Studsvik  bör erhålla status som   nationell  forskningsanläggning.  Vid

210

Neulronforskningslaboraloriet bedrivs forskning huvudsakligen  inom

Prop. 1992/93:170

materialfysik och materialkemi. Slutligen föreslås att vissa småskaliga

Avsnitt 8

vetenskapliga inrättningar med slor användarkrets utanför det egna uni-

Utbildningsdep.

versitelet kan ges ställning som s.k. nationella forskningsresurser.

Rembsinstanserna

Utredningen har remissbehandlats. En sammanställning över remissytt­randena finns tillgänglig på Utbildningsdepartementet. Remissinstanser­na instämmer i att det finns problem förknippade med den nuvarande organisationen och all en förändring bör komma till stånd. En majori­tet av remissinstanserna instämmer också i utredningens huvudförslag om överföring av ansvaret för driften av nationella forskningsanlägg­ningar lill forskningsrådsorganisationen. Beträffande inrättandet av na­tionella forskningsresurser kritiseras utredningsförslaget för alt vara allt­för kortfattat.

Regeringens överväganden

Den närmare organisationen av forskningen inom universitet och hög­skolor beslutas lokalt. Vissa verksamheter måsle ändå ses nationellt och ges en organisatorisk form som möjliggör tillgänglighet för alla intresse­rade forskare, samtidigt som olika berörda myndigheter ges inflytande över verksamheten. Det är också viktigt att verksamhelen prioriteras av vetenskapligt kompetenta organ.

Utredningen och remissynpunkterna visar tydligt att organisationen av de nationella forskningsanläggningarna bör ändras för att åstadkom­ma en långsiktig och ändamålsenlig finansiering och utveckling. Reger­ingens förslag i det följande syftar till alt åstadkomma en bättre samord­ning inom landet av forskningsresurserna. Samtidigt erhålls en kontinu­erlig utvärdering genom skärpt vetenskaplig konkurrens mellan anlägg­ningarna.

Regeringen beslutar på förslag av ansvariga forskningsråd om inrät­tande respektive avveckling av nationella anläggningar. En stor forsk­ningsanläggning kan klassas som nationell forskningsanläggning om den har hög internationell klass och slort nationellt och internalionelll ut­nyttjande. En nationell forskningsanläggning skall vara knuten till etl universitet eller en högskola, värduniversitet, som har förvaltnings- och arbetsgivaransvar. Elt avlal reglerar relationerna mellan ansvarigt forsk­ningsråd, värduniversitet och anläggning. Varje anläggning bör ledas av en styrelse där forskningsrådet utser ordförande. Styrelsen skall vidare bestå av ledamöter utsedda av ansvarigt forskningsråd, av värduniversi-letet samt av forskare och anställda vid anläggningen. Föreståndaren ut­ses av styrelsen. Till styrelsen knyts ett vetenskapligt råd.

Medel till drift av de nationella forskningsanläggningarna anvisas via forskningsråden. Det ansvariga forskningsrådet svarar för den veten­skapliga bedömningen, lämnar anslagsframställning för anläggningen

211

till regeringen och fördelar driftsmedel mellan anläggningarna efter ve­tenskapliga kriterier.  Förändringarna bör träda i kraft den 1 juli 1994.

Forskningsråden bör även ta ansvar för mindre, ofta tvärvetenskapli­ga, inrättningar av stort nationellt intresse, där det föreligger risk att det lokala ansvaret för anläggningen upphör. Som exempel på sådana in­rättningar kan nämnas arkeologiska laboratorier som utför naturveten­skapliga analyser. Dessa anläggningar skall, där så erfordras utses och hanteras i samråd mellan berörda forskningsråd.

De fyra existerande nationella anläggningarna uppfyller väl de krav som ställs på en nationell forskningsanläggning och bör behålla denna status. CRYRING-laboraloriet vid Manne Siegbahninsitulel för fysik bör från den I juli 1994 ges status av nationell forskningsanläggning. För dessa fem anläggningar ulgör NFR ansvarigt forskningsråd. Beträf­fande Nationellt superdatorcentrum bör NFR nära samråda med Tek­nikvetenskapliga forskningsrådet. För anläggningar inom andra områ­den kommer ansvaret all på motsvarande sätt läggas på berört forsk­ningsråd.

Del är angeläget att rimliga resurser avsätts för anläggningarna. I ex­isterande underlag finns delvis motstridiga och ofullständiga uppgifier om medelsbehovet hos de olika anläggningarna och förhållandena be­höver utredas närmare. Regeringen avser därför ge NFR i uppdrag att tillsammans med berörda univeisitet och övriga forskningsråd bedöma medelsbehovet för anläggningarna inför överföringar av drifismedel för de nationella anläggningarna från fakulletsanslagen. Även överföringar av tjänster skall beaktas. I detta sammanhang bör även effekterna av ett avskiljande av Tandemacceleratorn från The Svedberglaboratoriet över­vägas. NFR bör samtidigt pröva om även Neutronforskningslaboratoriet i Studsvik samt delar av Institutionen för Neutronforskning vid Univer­sitetet i Uppsala uppfyller kriteriet för att få ställning som nationell forskningsanläggning.

Övriga forskningsråd bör på motsvarande säll pröva behovet och lämpligheten av all viss verksamhet inom deras respeklive områden ges ställning som nationell forskningsanläggning eller nationell resurs.

Vid universiteten i[REDACTED_EFTERNAMN] och Umeå bedrivs forskning vid små natur­vetenskapliga laboratorier av stor betydelse för delar av den humanistis­ka, särskilt den arkeologiska, forskningen. I[REDACTED_EFTERNAMN] finns del dendrokro-nologiska laboratoriet och del keramiska laboratoriet vid naturgeogra­fiska institutionen, i Umeå del miljöarkeologiska laboratoriet vid den arkeologiska institutionen. Delar av verksamheten har en resursmässigt svår situation, delvis beroende på den tvärvetenskapliga karaktären. Re­geringen finner del angelägel att denna verksamhet säkerställs och för­utsätter all universiteten i[REDACTED_EFTERNAMN] och Umeå tillskjuter erforderliga medel minst fram lill den lidpunkt då den nya organisationen enligt ovan trä­der i kraft.

Regeringen avser inför budgetåret 1994/95 återkomma till riksdagen med en bedömning av resursbehovet hos anläggningarna.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

212

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen godkänner vad regeringen förordar beträffande nationella forskningsanläggningar.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

8.9.6 Vissa institut och centra

En ny högskoleförordning, innebärande elt förenklat övergripande re­gelverk för universitet och högskolor med stark betoning av dessas själv­ständighet, träder i kraft den I juli 1993. Vid universitet och högskolor finns i dag ett antal särskilda inrättningar om vilkas organisation och uppgifter regeringen fattat beslut. Vissa av dessa särskilda regeringsin-slruklioner kommer att upphävas.

Utgångspunkten är nu, att universitet och högskolor själva skall bedö­ma formerna för hur arbetet bedrivs och organiseras. Regeringen bör endasl i undanlagsfall fatta beslut som reglerar den institutionella orga­nisationen inom ett universitet eller en högskola. Regeringens beslul kan t.ex. syfta lill all ge särskilt stöd lill en framstående forskningsverk­samhet av nationellt intresse. De kan givelvis också vara föranledda av all en inrättning t.ex. skall ha vissa uppgifter som inte följer av högsko­leförordningen eller regleras av denna.

Att specialdeslinera anslagsbelopp till en viss verksamhet är etl sätt för statsmakterna att uttrycka prioriteringar inom ramen för de övergri­pande forskningspolitiska avvägningarna. Verksamhetens karaktär och betingelser kan vara sådana att det, även i ett system med i princip de­centraliserat beslutsfattande, bör finnas separata medel anvisade för än­damålet.

8.10 Internationellt forskningssamarbete

De allmänna förutsättningarna för internationell forskningssamverkan inklusive deltagandel i EG:s forskningssamarbete har beskrivits i inled­ningen till denna proposition. Svenska forskare kommer framgent alt ha en ökande andel av sin forskning inom ramen för internationella samarbetsprogram av olika slag. Forskarna måste rikta in sig på att även söka finansiering hos internationella organisationer till vilka Sverige bi­dragit.

Universitetens och högskolornas internalionella samverkan

Sverige är utomordentligt beroende av att forskningsrön och annan kunskap från den internationella forskningsfronten hämtas hem och kommer lill nytta. Forskare och lärare vid de svenska universiteten och högskolorna har här en nyckelroll. Den allra största delen av vad som skall läras ul till studenter och doktorander är ju importerad kunskap.

213

Ell livligt internationellt informationsflöde och samarbete är oundgäng­ligt för alt institutionerna vid universitet och högskolor skall kunna ut­föra sina huvuduppgifter.

En instituiion med kvalitet har mycket internationell samverkan. Å andra sidan är en institution attraktiv som partner i internationellt forskningssamarbete endasl om den inomvetenskapliga kvaliteten är hög.

Inom varje forskningsområde och för varje institution finns särskilda förutsättningar för internationell samverkan. Det finns olika slags inter­nationella samarbetsorganisationer och syslem av konferenser och tid­skrifter. Genom kommunikationsteknikens utveckling ges nya möjlig­heter att utbyta information om färska forskningsresultat. Dessa olika samverkansmöjligheter utnyttjas redan i stor utsträckning.

Av det internalionella projektsamarbete som pågår utgör endast en mindre del sådanl som organiserats under internationella ramöverens­kommelser. Denna andel kan väntas öka under de kommande åren.

För närvarande utbyggs snabbt olika system för internationell samver­kan på utbildningsområdet. Denna samverkan utvecklas på olika nivå­er. Institutioner knyter fastare band med utvalda institutioner i andra länder. Allt vanligare blir dock att hela universitet eller fakulteter sluter överenskommelser med lämpliga motparter internationellt. Detta görs för att underlätta utbyte av information och ge studenter och forskare möjligheter att arbeta i en ny miljö. Resultaten blir att lärare likaväl som blivande forskare i allt högre utsträckning får internationella kon­takter och rörlighet, vilket i sin tur främjar en kraftfull långsiktig ut­veckling av forskningssamarbete över gränserna. Svenska högskolor, fö­retag och samhället i övrigt behöver forskare med god förmåga till in­ternationell kommunikation.

Delta är etl av målen för och skälen till exempelvis det svenska delta­gandet i EG:s samarbetsprogram ERASMUS och COMETT.

Flera av högskolorna har i sina fördjupade anslagsframställningar med hög prioritet fört fram behov av ökade medel för internationell samverkan, inte minst med hänvisning lill Baltikum och andra länder i östra Europa.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Forskningsrådens internationella samverkan

De forskningsstödjande organens internationella samverkan har på oli­ka satt slor betydelse som stöd för svensk forskning. Företrädare för des­sa representerar Sverige i internationella sammanhang och kan således medverka lill att samarbelsprogram utvecklas på för Sverige gynnsamt sätt. Dessutom informerar de svenska forskare om möjligheter som yp­par sig, exempelvis genom nya program.

Genom kontakter med andra länders forskningsstödjande organ utby­tes erfarenheter och metodik för inriktning, prioritering, uppföljning m.m. av forskning. Forskningsriiden har bildal elt forum för sådana kontakter: European Science Foundation.

214

En allt vanligare form av internationell samverkan är användningen av internationell expertis för utvärdering av exempelvis inomvetenskap­lig kvalitet på institutioner eller på hela programsatsningar inom vissa områden. Dessa s.k. peer reviews har stort värde för utformning och in­riktning av framlida verksamhet såväl inom institutioner som hos forsk­ningsstödjande organ.

I delta sammanhang bör de vetenskapliga akademiernas betydelse nämnas. Akademierna har goda internationella nätverk som kommer till nytta för forskningen på många sätt, exempelvis genom forskarutby-lesp rogram.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Internationella forskningsanläggningar

Sverige deltar sedan många år i flera internationella samarbetsorganisa­tioner med omfattande anläggningar och stora forskargrupper. Av dessa kan följande nämnas:

-europeiska molekylärbiologiska laboratoriet EMBL i Heidelberg

-europeiska centret för forskning inom kärnfysik CERN utanför Ge­neve

-europeiska sydobservatoriet ESO med anläggningar bl.a. i Chile.

I praktiken utgör detta svenska engagemang en värdefull del av lan­dets forskning inom respektive område.

Vbsa frågor om forskares internationella rörlighet

Ell vikligl inslag i forskningens internationalisering är, såsom påpekats lidigare, forskarnas rörlighet mellan länder och kontakter med utländs­ka forskningsmiljöer. Skattereglerna för svenska högskolelärare och forskare vid vistelser utomlands liksom för utländska lärare och forska­re vid vistelser i Sverige är en betydelsefull fråga i della sammanhang.

På uppdrag av chefen för Utbildningsdepartementet har professor Gustaf Lindencrona år 1992 utarbetat en rapport om skatter och fors­karutbyte. Av rapporten framgår att flertalet problem på detta område är lösta. Ett återstående problem är dock den skalterättsliga behandling­en av de merkostnader som utlandsvistelser innebär. Närmare bestämt är del fråga om reglerna för traktamenten. Rapporten har överlämnats lill utredningen om Ijänsleinkomstbeskaltningen (Fi 1992:01), som bl.a. behandlar traktamentsfrågor, för att beaktas i dess arbete.

Regeringens överväganden

Forskarna vid universitet och högskolor har stor betydelse när det gäller att föra in och ge spridning åt kunskap som utvecklats i andra länder. Regeringen bedömer all det inom de flesta områden finns en potential till utökad internationell samverkan. De möjligheter som öppnas alt i ökad omfattning samarbeta internationellt bör utnyttjas. Detta gäller samverkan i många olika former, alltifrån utbyte av dokument till nära

215

projektsamarbete, spontant mellan institutioner likaväl som inom inter-     Prop. 1992/93:170

nationella samverkansprogram.

Avsnitt 8

Särskilt bör den internationella rörligheten hos forskare på olika ni-     Utbildningsdep. våer uppmuntras. Del gäller såväl svenska forskares besök utomlands som mottagandet av framstående utländska gästforskare.

Del är viktigt att det internationella forskningssamarbetet utgår från forskarnas egna behov och bedömningar.

Flera svenska universitet och högskolor har samarbetsavtal av generell eller avgränsad omfattning med utländska universitet. Avtalen avser så­väl forskning och forskarutbildning som grundläggande utbildning.

Regeringen vill understryka vikten av alt ta till vara möjligheterna till fortsall internationalisering. Sådan verksamhet skall prioriteras av forsk­ningsråd, universitet och högskolor saml andra forskningsorgan.

Därutöver föreslår regeringen i det följande all särskilda resurser av­sätts för att ytterligare stärka den internationella profilen på svensk forskning. Dessa resurser skall användas för att göra det möjligt för vissa universitet och högskolor alt sluta avlal om långsiktigt och kontinuer­ligt forskningssamarbete med utländska elituniversitet. Avtalen bör gälla väl avgränsade forskningsområden, där svenska universitet och högsko­lor har en sådan framskjuten internationell position att de kan samarbe­ta på lika villkor med elt utländskt universitet. Diskussioner om sådana avtal har inletts mellan några svenska universitet och högskolor och elitinstitutioner i USA. Samtal pågår exempelvis mellan Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] och Harvard saml mellan Universitetet i Stockholm och Stanford. Universilelel i Uppsala för överläggningar med vissa ledande ryska forskningsinstitut och universitet för samarbete inom fysik- och bioom­rådena.

Internationella forskarstipendier

Inlernationelll samarbete ingår som naturligt inslag i all vetenskaplig verksamhet och hör därför till del som universitet och högskolor bör la ansvar för inom reguljära anslag. Inte minst viktigt är att stödja interna­tionellt utbyte inom forskarutbildningen. För närvarade anvisas ca 21 miljoner kronor lill Svenska Institutet (SI) för forskarutbyte med utlan­det.

SI har ansvaret för fördelning av medel till internationella forskarsti­pendier. Inom della stipendieprogram fördelas resebidrag och stipendier till framför allt forskarstuderande för siudier och forskning utomlands saml, efter förslag från en svensk forskningsinstitution, lill kvalificerade utländska forskare för vistelse vid densamma.

Värdei av internationella forskarstipendier är mycket stort. Internatio­nellt samarbete bygger myckel på vilja, kunskap och kontakter hos en­skilda individer. Att vistas vid ett utländskt lärosäte ger inte bara en vä­sentlig specialistkompetens utan också ett mervärde som beslår i bl.a. förståelse för dessa kunskapers roll och plats i värdlandets samhällsliv och kultur samt möjlighet all utveckla personliga kontakter. Vistelse i en främmande miljö ger också nya perspektiv på verksamheten hemma.

216

Varje utlandsbesök ger möjlighet till kvalitativa jämförelser och är elt embryo till en utvärdering av den egna verksamheten och forsknings­miljön.

Det är därför synnerligen värdefullt all särskilt yngre forskare bereds möjlighet all vistas vid en utländsk institution, liksom att svenska insti­tutioner har möjlighet att ta emot utländska gästforskare. Det ligger i sa­kens nalur alt etablerade forskare har större möjligheter att utnyttja fakultets- och forskningsrådsanslag för sin internationella vetenskapliga verksamhet. Stipendier fyller därför en slor funktion när det gäller än­nu inte etablerade forskare och doktorander samt utländska forskare, vars medverkan i svensk forskning är av intresse.

Inför Sveriges allt närmare samarbete med de Europeiska Gemenska­perna har detta forskarutbyte en nyckelroll. Utbytet med Nordamerika och andra engelskspråkiga länder har alltid sin givna attraktion i fors­karvärlden. Det är emellertid önskväri att kompetens och kontakter byggs ut även inom andra språk- och kulturområden. Utbytet med Tyskland och Frankrike bör därför särskilt stimuleras.

Del är viktigt alt det finns goda kontakter med vetenskapliga miljöer även utanför Europa och Nordamerika, t.ex. i Asien. Japan är ett land med rik kunskapsutveckling inom många områden, som det är synner­ligen värdefullt alt svenska forskare mera kommer i förbindelse med. Det vetenskapliga utbytet med Japan visar på etl växande intresse från forskare inom skilda områden. Det är värdefullt att detta stimuleras och all ökade möjligheter för goda forskningskontakier skapas. Under 1993 kommer elt svensk-japanskt symposium att arrangeras med deltagande av framstående företrädare för båda ländernas forskningssystem.

Sverige och Frankrike har sedan gammalt upprätthållit goda och lid­vis intensiva kulturella och vetenskapliga förbindelser. Frankrike intar en framskjuten ställning inom en rad vetenskapsområden och forsk­ningsgrenar. Myckel av del europeiska integrationsarbetet präglas av franska initiativ. De allt närmare förbindelserna inom Europa under­stryker angelägenheten i en utbyggnad av forskarutbytet med Frankrike.

Förbundsrepubliken Tyskland intar en särskild roll i det nya Europa och i det framväxande europeiska samarbetet. För Sverige finns också speciella, både geografiska och historiska, skäl att utveckla förbindelser­na med Tyskland.

Det är viktigt att understödja och stimulera en fortsatt utveckling av del svensk-tyska samarbetet inom forskning och utbildning. Överens­kommelse har träffats med Deutscher Akademischer Auslauschdiensl (DAAD) om en ordning för ömsesidigt stöd till projekt som avser ve­tenskapligt samarbete mellan svenska och tyska institutioner och inrätt­ningar. Avsikten är att merkostnader för forskares/lärares resor och up­pehälle skall kunna täckas i särskild ordning. Varje land förutsätts här­vid betala för sina resenärer. För detta ändamål beräknas medel i det följande. Medlen bör disponeras av Svenska Institutet.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

217

Samarbete med Cenlral- och Östeuropa

Särskilda medel har sedan budgetåret 1991/92 anvisats för bilateralt forskningssamarbete direkt till universitet och högskolor, vilket gjort det möjligt för dessa alt la initiativ till och utveckla olika former av samarbete med länderna inom det forna östblocket. Därutöver har Svenska institutet anvisats särskilda medel för stöd till individuella pro­jekt.

Samarbetet varierar från mottagande av doktorander och arrangeran­de av symposier lill gemensamma forskningsprojekt och samarbetsavtal med systerorganisationer i öst.

Uppbyggnaden av samarbetet med Central- och Östeuropa har fått en god början. För att insatserna skall få en positiv effekt i ett längre per­spektiv krävs att de är långsikliga. Det tar viss lid alt utveckla nätverk för forskning och utveckling. Det är angeläget med en mer djupgående och därmed tidskrävande kunskapsöverföring inom områden där dessa länder har begränsade egna erfarenheter. Det finns vidare en rad fält där svenska forskare har intresse, av all utveckla elt varaktigt och diffe­rentierat samarbete med kollegor i öst.

Det vetenskapliga samarbetet med Central- och Östeuropa innebär i de flesta fall att något nytt skall byggas upp. Del finns en rad svårigheter som skall överbryggas. Ambitionerna måsle peka mol ett långsiktigt samarbete. Regeringen anser därför all särskilda medel för bilateralt forskningssamarbete bör anvisas även för den kommande treårsperio­den.

För att kunskapsöverföringen skall bli både långsiktig och effektiv är det viktigt att universiteten och högskolorna själva kan välja områden och samarbetspartner. Medel för bilateralt samarbete med Cenlral- och Östeuropa bör därför, liksom lidigare, anvisas direkt till berörda uni­versitet och högskolor. För kompletterande stöd till individuella utby­tesprojekt bör liksom för närvarande anvisas via Svenska institutet.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

8.11    Kvalitet och utvärderingar

Riksdagen har i flera sammanhang understrukit behovet av en kontinu­erlig uppföljning och utvärdering av de statliga verksamheterna som underlag för prövning av fortsatt inriktning och finansiering. Införandet av nya planeringsformer där myndigheterna i stor utsträckning delege­ras rätten all besluta om utformningen av verksamheten, ställer ökade krav på ansvarslagande från myndighetsledningarnas sida och på åler-föringen av verksamhetens resultat till regeringen. Genom att stora be­lopp ställs till myndigheternas förfogande för ett visst ändamål utan att användningen detaljregleras, är det väsentligt att statsmakterna kan följa upp verksamheten.

Universitet, högskolor och forskningsråd får med den nya modell re­geringen nu föreslår, med få inskränkningar dispositionsrätt till bety­dande belopp på statsbudgeten för forskning och forskarutbildning. För

218

all regeringen skall få det underlag den behöver för prövning av verk­samhetens resultat, krävs därför att universitet och högskolor tar fram metoder och syslem för löpande uppföljning och utvärdering och dess tillämpning.

Inom vissa typer av verksamhet är del lätt alt mäta resultaten. Kvanti­tativa eller andra tämligen handfasta mått på måluppfyllelser kan an­vändas. En utvärdering av resultaten innebär då inga större problem. När det gäller vetenskaplig verksamhet är del inte lika lätt. Om enbart kvantitativa mått används här kan kraven på utvärdering bli destrukti­va. Vad som behövs är metoder för att rätt bedöma kvaliteten.

När det gäller forskarutbildningen är antalet avlagda doktorsexamina elt givet prestationsmått. Del kan dock vara problematiskt alt la fram entydiga uppgifter om kostnaderna för olika forskarutbildningar.

Frågan om hur motsvarande prestationsmått för forskningen skall se ul och hur produktivitetsmätningar skall utföras har länge diskuterats inom universitet och högskolor. Olika slag av prestationsmått har före­slagits och utsatts för varierande grad av kritik. Det finns flera svårighe­ter all bemästra. Den kanske största rör själva kärnan av verksamheten, nämligen kvaliteten i det vetenskapliga arbetet.

När det gäller forskning är kvalitetskravet överordnat kvantitelskravet. Del är dock knappast möjligt att finna gemensamma och objektiva kva­litetsmått för all vetenskaplig verksamhet. Disciplinerna är många, forskningsområdena ännu fler och de är varandra mycket olika. Natur­vetenskapliga och humanistiska forskare arbetar med mycket skilda ve­tenskapliga metoder och inom skilda forskningstraditioner. Kvalitet be­döms och mäts inte på samma sätt. En likriktning här vore heller inle önskvärd.

Universitets- och högskoleämbetet bedrev under flera år projekt angå­ende uppföljning och utvärdering inom sitt ansvarsområde. Det är vik­tigt att arbetet med att utveckla och förankra prestationsmåtten förs vi­dare. Så kommer bl.a. all ske i anslutning till arbetet med övergång till aktivitetsrelaterad budgetering av fakultetsanslagen. Detta arbete skall också vara ett naturligt led i framlagningen av underlaget till universi­tets och högskolors årliga resultatredovisning i årsredovisningen till re­geringen.

Det ankommer på ansvarigt universitet och högskola alt lägga upp sin interna redovisning och uppföljning så alt det ur ekonomisystem och andra verksamhelsuppföljningssyslem går att få fram underlag för be­dömning av om verksamhelen bedrivits på elt kostnadseffektivt sätt och i enlighet med de målsättningar som regeringen och riksdagen lagt fasl. Liksom för övriga statliga myndigheter kommer regeringen vid sin prövning av universitetens och högskolans resultat att lägga stor vikt vid den resultatinformation som kommer att lämnas i årsredovisningarna och i de fördjupade anslagsframställningarna.

Ansvaret för att verksamhelen inom universitet och högskolor håller en god vetenskaplig standard vilar ytterst på forskarsamhället. Delta är en viktig grundsats som inte får rubbas. Initiativ till utvärderingar kan

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

219

las från skilda håll, men kvaliteten kan bara bedömas av dem som har tillräckliga insikter i forskningsområdet.

Den typ av större utvärderingar som bygger på externa experters be­dömningar har hittills visat sig vara det mest givande sättet att göra en sammanvägning av kvantitet och kvalitet. Majoriteten av dessa utvärder­ingar har skett i forskningsrådens regi och dessa har samlat stor erfaren­het när det gäller denna typ av bedömningar. Det är också en typ av ut­värderingar som kan ges ett tillräckligt djup för att vinna förtroende inom forskarsamhället.

Utvärderingar av detta slag sätter dessutom i gång en process som un­der sitt förlopp påverkar forskningen. Själva beslutet att utvärdera ett område innebär ofta att ämnesföreträdarna själva granskar sin verksam­het på etl delvis nytt säll saml att diskussionerna inom ämnet förnyas och intensifieras. En utvärdering innebär också att unga forskare får tillfälle all diskutera sitt arbete med framstående internationella forska­re. Utvärderingarna bör kunna la sig olika utformningar beroende på problemställningar och ämnesområde. I samtliga fall är det dock viktigt att utvärderingarna också leder till uppföljningar i någon form.

Ett bra universitet behöver utveckla både djup och bredd i verksam­helen. Grundforskning har med nödvändighet en annan och längre tidsaxel än utvecklingsarbete. Nyskapande teoribildningar och kreativt experimenterande kan inte bindas av mått och normer som är avpassa­de för helt andra typer av verksamhet. Del är också därför viktigt att inom universitet, högskolor och forskningsråd fortsätta att arbeta med kvalitets- och utvärderingsfrågoma.

Till den kvalitativa bredden i etl universitets verksamhet hör också att det måste finnas ämnen som framstår som resurskrävande i förhållande till sin disciplinära omgivning. Hit hör t.ex. laborativa ämnen och äm­nen som kräver en mer dyrbar utrustning än vad som är vanligt inom området. Exempel på sådana ämnen finns framför allt inom naturveten­skap och teknik, men också inom andra fakuitetsområden. Där kan nämnas psykologi och arkeologi.

Inom tillämpade discipliner, säskilt inom det lekniska området, krävs av goda institutioner alt deras resultat är användbara på elt märkbart sätt. Viktiga kvalitetsmått för deras forskning, vid sidan av dem som ka-raktiserar god inomvetenskaplig kvalitet, är att så kallade relevans- och nyttokriterier också är väl uppfyllda.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

8.12   Forskning och forskarutbildning under treårspe­rioden 1993/94-1995/96

8.12.1     Omfattning och inriktniing

Regeringens förslag avseende forskning och forskarutbildning inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde innebär för budgetåret 1993/94 en ökad  medelsanvisning med  i del  närmaste 700 miljoner

220

kronor. För de därpå följande två budgetåren innebär förslagen vissa smärre förstärkningar därutöver.

Riksdagen har beslutat (prop. 1988/89:65, bet. 1988/89UbU:9, rskr. 1988/89:148) att medel för forskning och forskarutbildning fr.o.m. budgetåret 1993/94 skall anvisas under etl anslag lill vart och elt av universiteten och de högskolor som har fakultetsorganisation. Enligt beslutet skall även i fortsättningen regering och riksdag planera omfattningen och inriktningen av forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor fakulletsområdesvis.

De föreslagna förändringarna möjliggör således för regering och riksdag all bibehålla och yllerligare utveckla nuvarande former för den övergripande planeringen för forskningen och forskarutbildningen inom högskolornas fakultetsorganisation, samtidigt som anslagssystemet tydligare markerar det lokala ansvaret för genomförandet av verksamheten.

1 det följande redovisas således regeringens ställningstaganden inledningsvis per fakultets- och forskningsområde och därefter i form av förslag till medelsanvisning till universitet, högskolor och andra myndigheter.

Medlen för forskning och forskarutbildning kommer vid bifall till regeringens förslag alt fördelas på fakuitetsområden enligt följande.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Fakultet m.m.

Belopp tusental kronor

lotalt 1993/94

förändring 1994/95

förändring 1995/96

Humanistisk

438 126

of

of

Teologisk

33 583

of

of

Juridisk

45 937

5 000

of

Samhällsvetenskaplig

510 559

of

of

Medicinsk

920 206

2 500

of

Odontologisk

96 381

of

of

Farmaceutisk

35 172

of

of

Matematisk-natur-

vetenskaplig

1 009 195

of

of

Teknisk

943 313

of

of

Temaorienterad

forskning

42 434

of

of

Konstnärligt ulveck-

221

of

lingsarbete

Forskningsstödjande

åtgärder

Summa

24 780

106 235

40 000

4 205 921

of

of

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Medel till forskningsråd m.m. fördelas enligt följande

Ändamål

Belopp tusental kronor

1993/94

1994/95

1995/96

Forskningsråd m.m.

- Forskningsrådsnämnden

91 942

of

of

- Humanistisk-samhälls-

vetenskapliga

214 967

1 500

2 500

- Medicinska

370 282

-2 500

of

- Naturvetenskapliga

525 683

of

of

- Teknikvetenskapliga

234 007

5 000

of

- Rymdforskning

41 925

of

of

- Polarforskning

20 588

of

of

Övrigt forskningsstöd

- Europeisk forsknings-

samverkan m.m.

527 574

of

of

- Forskningsinstitut

37 824

of

of

- Bibliotek

117 820

of

of

- Viss ersättning för

klinisk utbildning och

forskning

1 446 778

of

of

- Dyrbar vetenskaplig

utrustning

110 000

of

of

- Övrigt

302 514

of

of

Summa

4 0141 904

222

Medel   för  forskning och  forskarutbildning fördelas  budgetåret     Prop. 1992/93:170

1993/94 till universlet och högskolor enligt följande.

_______ 

Avsnitt 8

________________________________________________     Utbildningsdep.

Miljoner kronor

Universitet/högskolor

Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Stockholm Universitetet i Umeå Universitetet i Linköping Karolinska institutet Tekniska högskolan i Stockholm Chalmers lekniska högskola Högskolan i Luleå Mindre och medelstora högskolor Summa

668

721 502 534 407 232 344 303 257 117

106 4 191

8.12.2    Det kulturvetenskapliga forskningsområdet

Till kulturvetenskaperna räknas de humanistiska, teologiska, juridiska och samhällsvetenskapliga forskningsområdena.

Humanbiiska fakulteterna

Humanistisk fakultet finns vid universiteten i Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg, Stockholm och Umeå.

De största fakulteterna finns i Stockholm och Uppsala. I[REDACTED_EFTERNAMN] och Göteborg är de något mindre. I Umeå finns landets yngsta humanistiska fakultet och den är ungefär hälften så stor som de övriga. För humanis­tisk forskning anvisas innevarande år sammanlagt 404 401 000 kronor under fakulletsanslagen. Härutöver erhåller fakulteterna externa medel motsvarande ca 30 % av anslaget.

Det humanistiska forskningsområdet innefattar de estetiska, filosofis­ka, historiska och språkvelenskapliga ämnesområdena. Humanistisk forskning bedrivs dock även inom andra områden som har med mänsk­lig kultur att göra, såsom etnologi och humanekologi, liksom inom om­råden som även har en hemvist inom andra fakulteter, t.ex. religionsve­tenskap, journalistik och masskommunikation.

223

Medlen till de humanistiska fakulteterna fördelas innevarande budget­år enligt följande:

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Universitet

Belopp

Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universilelel i Stockholm Universitetet i Umeå

96 568 000 80 538 000 84 632 000 99 056 000 43 607 000

Summa kr

404 401 000

De humanistiska fakultelnämndernas resultatanalys visar bredden i det humanistiska forskningsområdet, elt förhållande som nämnderna också värnar om. Själva det breda speklral av ämnen, som vart och ett bidrar med sina insatser och speciella forskningsaspekter, ses som gynn­samt för verksamheten inom fakulteten som helhet. Allsidigheten i forskningsmiljön kan sägas främja kvaliteten för humanistisk forskning. Det finns också en strävan från universitetens sida att komplettera de olika humanistiska fakulteterna med discipliner som saknas och vars frånvaro ses som en brist i fakulletsarbetet.

Det framhävs att förutsättningen för all s.k. profilområden skall kun­na utvecklas är att det finns väl fungerande fakulteter med etl brett ut­bud av grundutbildning, forskarutbildning och forskning inom olika områden.

Universiteten redovisar alla sådana profilområden. Universitetet i Stockholm framhåller särskilt de europeiska integrationssträvandena och forskningen kring miljö- och nalurresursproblemen. Del finns en rad problem som kräver insatser av humanister.

Även övriga universitet nämner aspekter på internationaliseringen och miljöforskningen som viktiga inte bara för universitetet som helhet ulan också som uppgifter för kulturvetenskaperna, inte minst humanio­ra.

Universitetet i Uppsala pekar ul profilskapande forskningsområden med stark ställning inom den humanistiska fakulteten, nämligen afrika­nistik, multietnicitel, etik och miljöfrågor. De humanistiska sektions­nämnderna har utarbetat forskningsprogram och utvecklingsstrategier.

Styrelsen för Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] har prioriterat fem områden i uni­versitetets verksamhet. Till dessa hör internationalisering och miljö­forskning, vilka båda berör den humanistiska fakulteten. Genom den av riksdagen nyligen inrättade professuren i humanekologi har en förbätt­rad anknytning av humaniora till miljöforskningen skapats.

Universitetet i Göteborg har medvetet saisat på ett anlal profilområ­den, som samtliga kännetecknas av samverkan mellan fakulteter och in­stitutioner. Humanistiska fakulteten berörs särskilt av temaområdena

224

öst- och Sydostasien samt Vetenskapsstudier. Fakultetsnämnden tar i en programförklaring bl.a. upp upp principiellt stöd för centrumbildning­ar och tvärvetenskap, allmän lingvislisk forskning, invandrar- och mig-rationsforskning saml kvinnoforskning.

Vid Universitetet i Umeå har verksamhelen under den senasie treårs­perioden inriktats på all skapa mer slagkraftiga enheter. Verksamheten vid en ung fakultet präglas av uppbyggnad och konsolidering. Universi­tetet har använt tillskotten från förra forskningspropositionen och den särskilda resursen för all befordra forskningen i denna riktning.

Genom den senasie forskningspropositionen skapades en särskild fa-kultelsresurs för humaniora. Detta är en försöksverksamhet som skall utvärderas först efter sex år. Samtliga fakulletsnämnder redogör dock redan nu för hur arbetet med den särskilda resursen fortlöper. Till­komsten av den särskilda resursen har utgjort en mycket påtaglig stimu­lans.

Humanistiska fakulteten vid Universitetet i Stockholm, framhåller att denna nya resurs bl.a. medförl att fortlöpande utvärderingar framgent kommer att vara ett självklart inslag i fakultetens arbete. Medlen skall användas till forskare som fakulteten anser sig vilja behålla efter det all en inledande forskningsperiod gått ut. Fakulteten har kunnat stödja forskning som prioriterats men som annars hade fått marginellt utrym­me inom tidigare budgetramar.

Konsistoriet vid Universitetet i Uppsala anför att den särskilda resurs som tillförts bl.a. de humanistiska fakulteterna har gjort det möjligt för universitetet att-på samma sätt som forskningsråden stödja tidsbegränsa­de projekt inom olika prioriterade områden och då inte minst inom den mångvetenskapliga forskningen.

Vid Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] har nya tjänster tilldelats områden där insti­tutionerna är långt framme och har särskilt goda möjligheter att bygga upp en forskningsmiljö med hög internationell standard som kan locka forskare och forskarstuderande till[REDACTED_EFTERNAMN].

Humanistiska fakulteten vid Universitetet i Göteborg framhåller att redan själva processen i samband med beslutet om hur pengarna skulle användas vitaliserade fakulteten. Fakulteten har beslutat att medlen skall användas till inrättande av fem slörre forskningsprogram.

Vid Universitetet i Umeå har medel ur den särskilda resursen använts för alt inrätta tjänster i anknytning till sådana forskningsprogram som av en kommitté har bedömts vara av hög vetenskaplig kvalitet och i överensstämmelse med de kriterier som angavs i den senaste forsknings­propositionen. Härigenom har man kunnat behålla forskare som annars skulle ha försvunnit från universitetet och samtidigt rekryterat kvalifice­rade externa krafter. Delta har kommit forskarutbildningen tillgodo och medförl en nydaning och utökning av den humanistiska forskningen.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

15 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

225

Resultatbedömning

Internationaliseringen har naturligen stark anknytning till en rad hu­manistiska discipliner. Grundläggande i all internationalisering är na­turligtvis språken, men i utbytet med andra länder och kulturer spelar många andra humanistiska kunskapsområden stor roll.

Miljöproblemen beror väsentligen av mänskliga attityder och mänsk­ligt agerande. Humanvetenskaplig analys krävs för granskning av alti-tydmässiga och etiska frågor kring livsstil och teknikval. Denna lyp av forskning har idag osäkrare metoder och färre kända detaljresultat än den naturvetenskapliga.

De humanistiska fakulteterna har alla lagt ned slort arbete på att ut­nyttja den särskilda resursen på ett genomtänkt och framåtsyftande sätt.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Fördjupad prövning och slutsatser

Det humanistiska forskningsområdet har myckel stor bredd. Ambitio­nen att täcka forskningsområdets väsentligaste delar är slor och de olika fakulteterna har utarbetat genomtänkta utvecklingsstrategier.

Humanistisk forskning har inte den lillgång till extern finansiering som många av de samhällsvetenskapliga, naturvetenskapliga, tekniska och medicinska forskningsinriktningarna har.

Etl område där det är viktigt alt det finns tillfredsställande vetenskap­lig kompetens är kulturvården. Detta är etl ansvar inle bara för sektors-organen inom området utan också för universiteten. Vid Universitetet i Göteborg har ett betydande arbete lagts ned inom detla område, framför allt med inriktning på teknisk antikvarisk byggnadsvård. Även vid and­ra universitet bl.a. Universitetet i Umeå, finns olika slag av verksamhet inom kulturvården. Det är viktigt att verksamheten kan utvecklas och all forskningen och forskarutbildningen inom området kulturvård får en fastare organisation. En nära samverkan med Riksantikvarieämbetet är angelägen.

HSFR har nyligen gjort en utvärdering av svensk lingvislisk forsk­ning, som visar att denna har god bredd och hög kvalitet. I vissa fall, t.ex. inom fonetik, är den svenska forskningen av världsklass. Utvärde­rama pekar på några områden där forskningen behöver förstärkas och utvidgas, såsom fonologi, dialektforskning och historisk lingvistik.

Eftersom språk spelar en grundläggande roll inom humaniora, är det av slor vikt all forskningen och forskarutbildningen har god täckning och hög standard. Vissa enskilda språkområden har haft svårigheter när del gäller rekrytering och examination inom forskarutbildningen, vilket är problem som bör lösas. Utvecklandet av områden som lexikologi och moderna tvåspråkiga ordböcker ökar förulsältningarna för studiet av språken.

226

Forskning och forskarutbildning inom språken gäller inle bara renl lingvistiska frågor utan innefattar även litteratur och kultur, något som har slor betydelse för den mellanfolkliga förståelsen och kommunika­tionen. Del är därför värdefullt alt universiteten har gjort prioriteringar rörande såväl de mer näraliggande europeiska språken som vissa utom­europeiska, t.ex. östasiatiska.

I en värld präglad av ökande internationella relationer spelar även de historiska perspektiven en avgörande roll. Dessa är viktiga inle bara för internationell förståelse, ulan även för medvetandet om Sveriges histo­riska arv och kulturella identitet. Forskning inom historievetenskaper­na, från arkeologi till modern social och ekonomisk historia, är inte ba­ra av inhemskt intresse ulan har också ett värde för omvärlden.

I kulturarvet ingår också kunskap om de idéer och normer som präg­lat såväl det västerländska samhälle som Sverige är en del av, som andra folkgruppers kulturer. Utvecklingen såväl inom samhälle som forsk­ning, t.ex. inom naturvetenskaperna, teknik och medicin, har accentue­rat en rad etiska problem som kan uppstå när olika intressen kolliderar med etiska principer. En mer fördjupad och allsidig vetenskaplig dis­kussion och kunskapsuppbyggnad när det gäller världs- och livsåskåd­ningsproblem liksom olika etiska frågor bör inta en väsentlig plats inom det humanistiska forskningsområdet.

Humanistisk forskning har i dag stora uppgifter. Komplexiteten i da­gens samhälle, internationaliseringen m.m. kräver ökade insatser av hu­manistiska forskare.

Regeringens förslag innebär alt till de humanistiska fakulteterna anvisas sammanlagt 438 126 000 kronor för budgetårel 1993/94. För de därpå två följande budgetåren föreslås oförändrade resurser.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen godkänner vad som förordats i avsnittet Slutsatser beträffande de humanistiska fakulteterna.

Teologiska fakulteterna

Teologisk fakultet finns vid universiteten i Uppsala och[REDACTED_EFTERNAMN] .

Det teologiska forskningsområdet omfattar hela det religionsveten­skapliga ämnesområdet. Forskning om religion och livsåskådning har i Sverige sin tyngdpunkt i de två leologiska fakulteterna, även om viss re­ligionsvelenskaplig forskning också bedrivs inom de humanistiska fa­kulteterna. Krislendomsforskningen har av hävd en stark ställning inom de teologiska fakulteterna, men under senare decennier har forsknings­fältet alltmer vidgats.

Vid de båda teologiska fakulteterna bedrivs forskarutbildning inom vardera elva discipliner, vilka kan grupperas inom två övergripande

227

problemområden: allmän religions- och livsåskådningsforskning och särskild krislendomsforskning.

Enligt en allmänt vederlagen indelning som ansluter till grundutbild­ningens organisation urskiljs fem ämnesområden, religionshistoria med judaistik och islamologi, religionspsykologi och religionssociologi, ex-egetik, kyrkohistoria och samfundsvetenskap, samt tros- och livsåskåd­ningsvetenskap innefattande religionsfilosofi och etik. De olika forsk­ningsämnena står metodiskt och tematiskt i nära relation till systeräm­nena inom humaniora och samhällsvetenskap.

För teologisk forskning anvisas innevarande år sammanlagt 31 171 000 kr. under fakultetsanslagen. Härutöver erhåller fakulteterna externa medel motsvarande ca 18 % av anslagel.

Medlen lill de leologiska fakulteterna fördelas innevarande budgetår enligt följande:

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Universitet

Belopp

Universitetet i Universitetet i

i Uppsala i[REDACTED_EFTERNAMN]

15 617 000 15 554 000

Summa kr

31 171 000

De båda teologiska fakulteterna är jämnslora, såväl vad avser medel som tjänster och verksamhet.

Teologiska fakulteten vid Universitetet i Uppsala pekar på alt en av följderna av pågående internationalisering och större rörlighet är alt be­hov av kunskap om livsåskådningsfrågor och eliska frågor ökar. Här finns ell mångvelenskapligt forskningsområde där medverkan av forska­re från teologisk fakultet är väsentlig. Teologiska fakulteten vid Univer­silelel i[REDACTED_EFTERNAMN] framhåller all internationalisering utgör en integrerad del av religionsvetenskaplig utbildning och forskning.

Religion och invandring är ett forskningsområde som prioriterats av båda fakulteterna. Detta visar sig såväl i pågående forskningsprojekt som i annan verksamhet. I Uppsala finns ett institutionsövergripande forskarseminarium inom områdei som har goda kontakter med Cent­rum för multietnisk forskning.

Vid Universitetet i Uppsala är afrikanistik ett profilområde. Inom teo­logisk fakultet återfinns afrikanistiken inom religionshistoria, religions-fenomenologi och kristendomens historia. I olika forskningsprojekt ar­betar man också med frågor som förhållandet mellan traditionell väster­ländsk teologi och krislendomstolkningar i Afrika, Asien och Latiname­rika, och kyrkan mellan socialism och kapitalism (kyrkohistoria med ett iredje världen-perspektiv).

Vid Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] har fakulteten arbetat på all konsolidera och utveckla forskningsorganisationen och därvid markerat Mellanöstern som ett väsenlligt religionsvetenskapligt forskningsområde.

228

När del gäller kristendomens historia arbetar båda fakulteterna inom områdena palrislik och medeltidsforskning. Vid Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] har ett centrum för nordisk patristisk forskning bildats. Inom respektive forskningsämne strävar man efter att tillvarata ekumeniska perspektiv. Det nya Europa med förändrade maktpositioner och nya strävanden från de olika kyrkorna kräver speciell historisk och leologisk kompe­lens.

Nordisk förkristen religion tilldrar sig elt ökat intresse vid båda fakul­teterna.

Religionsvelenskaplig kvinnoforskning har stark ställning i Uppsala, bl.a. genom all HSFR;s forskartjänst inom området har innehafts av en Uppsalaforskare, som lett etl kvinnovetenskapligl forskarseminarium. Enligt del forskningsprogram som fakulteten antagit avser den all inrät­ta en professur i religionsvelenskaplig kvinnoforskning.

Teologiska fakulteten i[REDACTED_EFTERNAMN] organiserar ett tvärvetenskapligt forskar­seminarium i religionsvetenskaplig och leologisk kvinnoforskning.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och fördjupad prövning

Del finns en bred och livlig religionsvetenskaplig forskning, som inter­nationellt sett håller god kvalitet.

Båda fakulteterna är mycket beroende av fakulletsanslagen. Den ex­ternfinansierade delen av forskningen är blygsam. Religionsvetenskaplig forskning har få möjligheler lill extern finansiering.

I ell internationellt perspektiv har den politiska utvecklingen bl.a. medfört att kyrkornas ställning på flera håll stärkts. Det finns en ny­väckt religiös medvetenhet, med stundom mycket komplicerade histo­riska rötter, och på många håll har anlisekulära (fundamenlalistiska) förnyelserörelser växt fram. I Sverige håller etl mångkulturellt och mångreligiöst samhälle på att växa fram. Allt detta bidrar lill alt göra re­ligionsvetenskaplig forskning och forskarutbildning angelägen.

Vid västerländska universitet bedrivs av hävd etisk forskning både i humanistiska och religionsvetenskapliga sammanhang. Etiska värde­ringar och normer är ofta förankrade i religion och livsåskådning. Ut­vecklingen såväl nationellt som internationellt aktualiserar behovet av grundforskning avseende etik. Det är angelägel all de leologiska fakulte­terna även fortsättningsvis uppmärksammar etiken och dess roll inom religionsforskningen.

Slutsatser

Den religionsvetenskapliga forskningen har många och aktuella uppgif­ter i del moderna samhället inte minsl när del gäller studiet av värder­ingsförskjutningar. Livsåskådnings- och etikfrågor behöver belysas. I da­gens mångkulturella och internationella samhälle spelar religionen slor

229

roll. Här har den religionsvetenskapliga forskningen många angelägna     Prop. 1992/93:170

uppgifter.

Avsnitt 8

Regeringens förslag i det följande innebär att till de teologiska fakulte-     Utbildningsdep. lerna anvisas sammanlagt 33 583 000 kronor för budgetåret  1993/94. För de därpå två följande budgetåren föreslås oförändrade resurser.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen godkänner vad som förordals i avsnittet Slutsatser beträf­fande de teologiska fakulteterna.

Juridiska fakulteterna

Juridisk fakultet finns vid universiteten i Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN] och Slock­holm. De juridiska fakulteterna är jämförelsevis små.

Del juridiska forskningsområdet har av tradition indelats i två huvud­inriktningar, de civilrältsliga, som behandlar enskilda individers mel­lanhavanden, och offentlig rätt, som gäller förhållandet mellan det all­männa och individerna. Numera finns det inle enbart väl etablerade specialiserade discipliner inom de båda huvudgrupperna, såsom exem­pelvis familjerätt och immaterialrätt inom civilrätten eller strafträtl, so-cialräll och finansrätt inom den offentliga rätten, ulan i ökande ut­sträckning också mellanformer mellan de traditionella huvudgrupperna såsom arbetsrätt, marknadsrätt och försäkringsrätt.

Folkrätten reglerar förhållandet mellan olika stater medan internatio­nell privaträtt tar upp frågor kring vilken privaträtt som skall gälla för den enskilde i internalionella sammanhang. Även här utvecklas dock nya forskningsområden, gällande exempelvis internationella organisa­tioner och marknader. Allmän rättslära och rättshistoria gränsar lill hu­maniora, medan nationalekonomi och allmän kriminologi inrymmer juridiska likaväl som samhällsvetenskapliga aspekter.

Medlen till de juridiska fakulteterna fördelas innevarande budgetår enligt följande:

Universitet

Belopp

Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Stockholm

12 970 000

9 781 000

15 507 000

Summa kr

38 258 000

Budgetåret 1990/91 erhöll fakulteterna härutöver externa medel mot­svarande ca 45 % av fakulielsanslaget.

230

De juridiska fakulteterna redovisar finansiering, verksamhet och ad­ministration. De anger också antalel vetenskapliga publikationer, mo­nografier, artiklar och övriga läromedel. Slockholmsfakulleten, som är störst, redogör för flest publikationer, medan de i Uppsala och[REDACTED_EFTERNAMN] ligger relativt nära varandra. Alla fakulteterna lägger ned etl omfattande arbete på alt utarbeta remissyttranden i lagstiftningsärenden.

Alla tre fakulteterna har väl utvecklade internationella kommunika­tionsnät med en omfattande utbytesverksamhet av gästforskare och gäst­föreläsare, arrangerande av och deltagande i internationella symposier och konferenser. En del av dessa bygger på fakulteternas samarbetsavtal av olika slag med systerinstitutioner utomlands, såväl i öst- som i väst­världen.

Vid alla de juridiska fakulteterna pågår ell aktivt samarbete med de östeuropeiska grannländerna.

Genom närmandet till EG står det svenska rättssystemet inför sin största omställning någonsin. Konsekvenserna av detla är att behovet av svenska juridiska forskningsinsatser ökar dramatiskt. Därför tillkallades i augusti 1991 en utredning om konsekvenserna för juridisk vetenskap av ett EES-avtal och elt eventuellt framtida medlemskap i EG. Utredare var de tre dekanerna vid de juridiska fakulteterna och en ledamot i HSFR:s med juridisk kompelens. Utredningen, kallad Europagemen­skap och rättsvetenskap, överlämnades lill utbildningsministern i början av juni 1992.

I utredningen inventeras och analyseras forskningsbehovet inom skil­da juridiska områden med anledning av de krav och förutsättningar som den europeiska integrationen ställer Sverige inför.

Eftersom medlen och metoderna att förverkliga såväl EG:s övergri­pande syften som dess detaljerade beslut är juridiska, ställer ett närman­de till Europa slora krav på rätlsvetenskaplig kunskapsutveckling och analys. Utredarna är eniga om alt det är fel alt salsa på särskilda institut för EG-forskning el.dyl. EES och EG har en genomgripande inverkan på all juridisk materia i landet, inbegripet en annorlunda syn på utnytt­jandet av juridiska lösningar i olika sammanhang, vilket med nödvän­dighet får konsekvenser för all juridisk vetenskap och utbildning.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Resultatbedönming

Den juridiska forskningen i Sverige har stor bredd och hävdar sig i all­mänhet väl kvalitetsmässigt sett i elt internationellt perspektiv. Fakulte­terna har lyckats väl när det gäller alt dra till sig externa resurser av skilda slag, som bl.a. utnyttjats för att bygga ul olika specialiseringar.

Det publiceras en rad rältsvelenskapliga arbeten, såväl i form av mo­nografier som vetenskapliga artiklar och läroböcker. De juridiska fakul­teterna deltar också aktivt i det praktiska lagstiftningsarbetet genom att vardera i genomsnitt utarbeta 25-35 svar på lagremisser årligen.

231

De juridiska fakulteterna har alla omfattande internationella kontak­ter. Professorerna deltar i regel myckel aktivt inom de internationella rältsvelenskapliga organisationerna och många forskare deltar också i olika internalionella projekt.

De juridiska fakulteterna har etl väl fungerande samarbete sinsemel­lan och genomtänkt planering för att utveckla den juridiska forskning­en ytterligare såväl i etl nationellt som i etl internationellt perspektiv.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Fördjupad prövning

Utredningen Europagemenskap och rättsvetenskap visar att behoven av rättsvelenskaplig forskning och kompetens ökar dramatiskt som följd av ett EES-avtal och integreringen med EG.

Juridiska fakulteten i Stockholm har sökt påskynda omvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandljänster. Fakulteten visar alt studiefram­gången varit god för de heltidsfinansierade forskarstuderandena. Fakul­tetens policy är därför all visa restriktivitet vid antagningen av forskar­studerande samtidigt som allt slörre insatser görs för att stödja de antagna i deras arbete. I det fördjupade internationella arbete, som allt fler svenska jurister får kontakt med, kommer behovet av disputerade alt bli större.

Slutsatser

EES-avtalel och framför allt ett svenskt medlemsskap i EG innebär den största omvandlingen av svensk rätt någonsin. Förändringen berör praktiskt tagel varje rättsområde. Del är dock väsenlligt att Sverige inte begränsar sig till att enbart anpassa sig lill den existerande EG-rällen ulan aktivt bidrar till rättsutvecklingen inom Europa. Det innebär alt svensk rättsvetenskap också måsle ägna sig åt olösta problem som diskuteras inom EG.

Resurserna för de juridiska fakulteterna bör nästa budgetår förslärkas med sammanlagt 5 miljoner kronor.

Regeringens förslag i det följande innebär att till de juridiska fakulte­terna anvisas sammanlagt 45 937 000 kronor för budgetåret 1993/94. För det därpå följande budgetåret förordas en ökning med 5 miljoner kronor. För budgetåret 1995/96 förordas därutöver ingen ytterligare ändring.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

alt riksdagen godkänner vad som förordats i avsnittet Slutsatser beträffande de juridiska fakulteterna.

232

SamhälbvetenskapUga fakulteterna

Samhällsvetenskaplig fakultet finns vid universiteten i Stockholm, Upp­sala, Linköping,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Umeå. Viss samhällsvetenskaplig forskning bedrivs vid Högskolan för lärarutbildning i Slockholm.

Till de samhällsvetenskapliga fakulteterna anvisas innevarande år sammanlagt 471 591 000 kronor.

Omkring 50 % av faku Hetsområdets totala omslutning för forskning utgörs av externa medel, varav omkring 20 % är rådsanslag.

Medlen lill de samhällsvetenskapliga fakulteterna fördelas enligt föl­jande.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Universitet

Belopp

Universitetet i Slockholm Högskolan för lärarutbildning i Stockholm Universilelel i Uppsala Universitetet i Linköping Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

109 383 000 6 423 000

77 323 000

9 177 000

82 194 000

107 211 000

74 110 000

Summa kr

465 821 000

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Forskningen inom det samhällsvetenskapliga området är mångfacette­rad. Hittills gjorda utvärderingar visar alt den samhällsvetenskapliga forskningen i huvudsak håller internationell nivå. Inom vissa områden är publiceringsgraden hög och antalet internationella kontakter många. På flera håll förekommer teman och centrumbildningar vilka skapar förutsättningar för gränsöverskridande forskningssamverkan.

Universilelel i Stockholm

Samhällsvetenskapliga fakulteten vid Universitetet i Stockholm verkar för all skapa en internationell profil med inriktning mol främst interna­lionella relationer och internationell politik.

Inom ämnen som nationalekonomi, statsvetenskap och socialt arbete är den offenlliga sektorn ett självklart forskningsområde, men även inom ekonomisk historia, förelagsekonomi, kriminologi, kulturgeogra­fi, pedagogik och sociologi har inriktningen mot den offentliga sektorn en cenlral plats. Universilelel i Slockholm har tilldelats medel för en vi-

233

dareutveckling av forskning om offentlig politik och förvaltning i sam­arbete med Handelshögskolan i Stockholm.

Vid fakulteten finns forskningskompetens om miljö- och naturresurs­problemen i världen vilket har bäring på samtliga fakuitetsområden.

Longitudinell forskning är ett område där det finns exempel på orga­niserat samarbete med andra institutioner, främst inom medicinsk fa­kultet.

Vid Högskolan för lärarutbildning i Stockholm är viktiga områden bl.a. barn- och ungdomsforskning saml didaktisk forskning. Ett flertal forskningsområden knyter an till andra samhällssektorer, t.ex. hälsope-dagogik, idrottspedagogik och yrkespedagogik.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Universilelel i Uppsala

Några tyngdpunkter kan urskiljas inom den samhällsvetenskapliga fa-kultelen. Den ekonomiska forskningen är välutvecklad. Forskning med internationell inriktning rör utvecklingen i Östeuropa liksom EG. Den statsvetenskapliga institutionen lägger vikt vid demokralifrågor.

Universitetet i Uppsala har skapat flera forskningsanknytanile cent­rumbildningar för en successiv utbyggnad av didaktisk forskning som binder samman de melodiska och pedagogiska delarna av lärarutbild­ningarna med de olika universitelsämnenas särart.

Kollegiet för samhällsforskning, SCASSS (The Swedish Collegium for Advanced Study in the Social Sciences), som är etl centrum för mång-velenskaplig samhällsforskning är förlagt till Uppsala. SCASSS etablera­des våren 1985. Verksamhelen vid SCASSS utvärderades 1989 och rap­porten understryker kollegiets höga kvalitet. Den samhällsvetenskapliga fakulteten i Uppsala stödjer förslaget från de nuvarande finansiärerna all SCASSS   knyts lill universitetet.

Universitetet i Linköping

Vid Universitetet i Linköping bedrivs samhällsvetenskaplig forskning vid filosofisk fakultet dels i pedagogik och psykologi, dels i ekonomi. Samhällsvetenskaplig forskning finns även vid sektionen för temaorien­terad forskning, vilken redovisas i det följande.

Ell nära samarbete finns mellan ekonomi och teknisk forskning och utbildning. Bl.a. planeras Linköping School of Management and In­dustrial Economies. Verksamheten kommer all omfalla såväl grundläg­gande utbildning som forskning och forskarutbildning inom flera äm­nesområden.

Universilelel i[REDACTED_EFTERNAMN]

Den sektoriellt finansierade forskningen har ökat krafiigt vid flera av universitetets fakulteter, däribland den samhällsvetenskapliga. Från fa­kulteten framhålls viklen av alt satsa på kunskap om samhällets politis-

234

ka, strukturella och ekonomiska förändring. Alla fakultetens prioritera­de forskningsområden har inlernalionell anknytning.

Miljöforskning är ell annat centralt forskningsområde. En vidgad för­ståelse av miljöproblem kräver djupare analyser inle minsl i etl sam­hällsperspektiv. Etl interdisciplinärt miljövetenskapligt centrum är un­der uppbyggnad vid Universitetet  i[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Universitetet i Göteborg

Vid Universitetet i Göteborg har samhällsvetenskaplig fakultet två hu­vudinriktningar, en ekonomisk, som läcker i huvudsak kunskapsområ­dena ekonomi och juridik och en med bred inriktning mot administra­tion och beieendevetenskaplig/social verksamhet.

En övergripande inriktning för forskning och forskarutbildning inom fakulteten tar sin utgångspunkt i de krav som kommer att ställas både i Sverige och i omvärlden från näringsliv och offentlig verksamhet. Det ökade användandet av olika media kommer alt ställa nya kompelens-krav och fordra förändringsberedskap. Den etniska mångfalden i del moderna samhället är elt område som också behöver forskningsinsatser. Dessa och andra angelägna problemområden får vetenskaplig belysning dels i de traditionella disciplinerna och dels i ett anlal tvärvetenskapliga centra vid universitetet.

Universitetet i Umeå

Den samhällsvetenskapliga fakulteten vid Universitetet i Umeå är den yngsta i landet men har i stort sett samma ämnesuppsättning och bredd som vid de övriga universiteten. Tyngdpunkten i fakultetens verksamhet ligger huvudsakligen på ekonomi, psykologi och sociologi. Inom dessa områden finns fler internationellt verksamma forskare. Elt centrum för EG-rätt har inrättats och i statskunskap pågår projekt med bl.a. inrikt­ning på Östeuropa. Den regionala forskningen är väl förankrad, bl.a. finns etl tvärvetenskapligt centrum (CERUM). Till fakulteten hör nu­mera den Demografiska databasen.

Fördjupad prövning

Den samhällsvetenskapliga forskningen är väsentlig för nationell och regional utveckling av näringsliv såväl som offentlig verksamhet och förvaltning.

De ökade internationella konlakierna betonar vikten av samhällsve­tenskaplig forskning med internationell inriktning. Av särskild betydel­se är områden som på olika sätt studerar det nya Europa och Baltikum. Del gäller såväl ekonomisk och politisk förändring, som iniemationell migration och etniska relationer.

Den lekniska utvecklingen saml miljö- och naturresursfrågorna är två områden som kommer att ha en central nationell och internationell position  inom  samhällsvetenskaplig forskning  under överskådlig lid.

235

Bakgrunden till dessa problemområden ligger i mänsklig verksamhet och kulturpåverkan.

Forskning aktualiserar olika etiska frågor, såväl när det gäller val av ämnen och metoder som förhållningssätt till forskningsobjekt och del egna utnyttjandet av resultaten. Detla är särkilt känsligt när forsknings­objektet utgörs av människor, vars integritet det är viktigt att värna. Forskarsamhället har därför utarbetat etiska regler i enlighet med inter­nationella konventioner och ansvarar för att det över allt finns en väl fungerande granskningsorganisation. Detta spelar en viktig roll i del svenska forskningssystemet.

Utbyggnaden av SCASSS har hittills finansierats av Humanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet och Forskningsrådsnämnden, Riksbankens jubileumsfond. Statens naturvårdsverk och danska Carls-bergsfonden. HSFR:s och FRNis åtagande gentemot SCASSS löper ut vid utgången av budgetåret 1994/95.

Latinamerika-institutet är knutet lill Universitetet i Stockholm och är ell svenskt centrum för dokumentation, information och forskning om Latinamerika. Institutets centrala uppgifi är alt främja studiet av samhälls- och kulturutvecklingen i de latinamerikanska länderna. En­dasl en mindre del av verksamheten har kunnat bedrivas med fast an­ställd personal varför riksdagen har beslulal om en förstärkning av in­stitutets resurser (bet. 1989/90:UbU25, rskr. 1989/90:328).

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Slutsatser

Samhällsvetenskaplig forskning är viktig för att ge kunskaper om det moderna samhället och skapa bättre förutsättningar för mänsklig sam­verkan.

De slora politiska, ekonomiska och sociala förändringarna i Central-och Östeuropa har under de senaste åren accentuerat behovet av ökad forskning inom dessa områden.

Regeringen föreslår att medel anvisas lill Universitetet i Uppsala för koncentrerade insatser rörande (Central- och Östeuropa med inriktning på samhällsvetenskap, juridik och humaniora. Denna resurs ger även goda möjligheler till utveckling av forskarutbildningen inom delta ange­lägna område.

I enlighet med riskdagens beslul (bet. 1989/90:UbU25, rskr. 1989/90:328). föreslår regeringen att anslagel till Latinamerika-institutet ökas med 1 658 000 miljoner kronor.

Regeringen anser alt Kollegiet för samhällsforskning, SCASSS, fori-sätlningsvis bör vara förlagt till Universitetet i Uppsala. Eftersom HSFRis och FRN:s nuvarande finansiering upphör vid utgången av budgetårel 1994/95 bör motsvarande medel överföras från HSFR och FRN lill Universitetet i Uppsala fr.o.m. budgetåret 1995/96. Därmed ga­ranteras kollegiets grundfinansiering. SCASSS bör inom sitt forsknings­område medverka i forskarutbildning.

Regeringen har under avsnittet Justitiedepartementels verksamhels-område redovisat förslag lill förstärkningar av den kriminalvetenskapli-

236

ga forskningen. Genom överföringar förstärks såväl de samhällsveten­skapliga fakulteterna i Stockholm respektive[REDACTED_EFTERNAMN] som Humanistisk­sam häl IsveienskapI iga forskningsrådet (HSFR). Detta ger möjlighet till såväl individinriktad som samhällsinriktad kriminalvetenskaplig forsk­ning.

Regeringens förslag i del följande innebär att till de samhällsveten­skapliga fakulteterna anvisas sammanlagt 510 559 000 kronor för budge­tåret 1993/94. För de där på två följande budgetåren föreslås oförändra­de resurser.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

all riksdagen godkänner vad som förordats i avsnittet Slutsatser beträffande de samhällsvetenskapliga fakulteterna.

Humanisiisk-samhälbvelenskapliga forskningsrådet

Humanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådels ansvar omfattar det kulturvetenskapliga områdei.

HSFR anvisades för budgetåret 1992/93 sammanlagt 195 285 000 kro­nor över Ulbildningsdeparlemenlels huvudtitel. Därutöver anvisades 4 100 000 kronor för stöd lill grundforskning av relevans för byggområ­det under anslaget till Byggforskning (1992/93 XII J 

I)

Drygt 62 % av rådsmedlen går lill projekt. 17,5 % används för profes­surer, forskar- och doktorandljänsie rsamt basresurser för dessa. Publi­cering, tidskrifter, översättningar och forskningsinformation står för upp emot 11 % av rådets budget, medan de internationella åtagandena, internationellt samarbete och internationella stipendier belöper sig lill drygt 4 %. Utvärderingar, symposier m.m. kostar HSFR en knapp pro­cent av dess budget. Den egna organisationen och förvaltningen tar un­gefär 4,5 % av medlen.

Rådet har inför budgetårel 1992/93 prövat omkring niohundra ansök­ningar. Antalet ansökningar om projektbidrag visar en ökande tendens. Forskningsmedel kan i allmänhet beviljas åt omkring hälften av de ing­ivna projektförslagen. Etl icke obetydligt anlal projekt av vetenskapligt intresse måste sållas bon på grund av  resursbrist.

Forskningsrådet har ett ansvar för all främja och initiera forskning som är angelägen inom olika forsknings- och samhällsområden. I den mångfald av projektförslag som inges till HSFR speglas såväl forsknings­läget inom olika vetenskapsområden som behovet av forskning i viktiga frågor i samhälle och kulturliv. 1 rådets prövning av projektmedel ingår därför alllid bedömningar av forskningsbehov.

Budgetåren 1990/91-1991/92 fördelade sig rådets projektstöd lill olika områden enligt följande.

237

Humanistisk forskning Religionsvelenskaplig forskning Rättsvelenskaplig forskning Samhällsvetenskaplig forskning

46,9 %

2,6 %

2,8 %

43,2 %

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Vissa områden är föremål för särskilda insatser, några lar rådet initia­tiv lill, andra är uppdrag från statsmakterna. Till de områden som rådet själv tagit upp hör samarbete och integration i Europa, miljö och ut­veckling. Mellanösternforskning och modern svensk politisk historia. Programmen för arbetsmarknadsforskning och forskning om offentlig sektor har inletts på uppdrag av statsmakterna. I samarbete med NUTEK har rådet startat ett program för språkteknologi:

Rådet har sex forskartjänster inom området jämställdhetsforskning. Projekt med inriktning på jämställdhetsforskning genomförs inom olika vetenskapsområden och rådet stödjer aktivt jämslälldhelsforskningen ge­nom symposier och genom alt främja internationellt forskningssamar­bete.

Under den kommande planeringsperioden avser HSFR att starta etl brett upplagt program med temat Forskning om Europa. Avsikten är all programmet skall initiera forskning inom HSFR:s hela ansvarsområde: humaniora, religionsvetenskap, rättsvetenskap och samhällsvetenskap. Betydande resurser kommer att avsättas för programmet.

Utvärderingar är en av rådels viktigaste arbetsuppgifter. Förulom den utvärdering som sker vid kvalitetsbedömning av forskningsprojekten och som är en del av rådels arbete gör också HSFR utvärderingar av he­la forskningsområden. De senasie utvärderingarna gäller nationalekono­mi, kognitiv och biologisk psykologi saml lingvistik.

HSFR avser alt under de kommande åren förstärka sin uppföljning av utvärderingarna.

HSFR har etl mångsidigt internationellt arbete. Rådet är liksom övri­ga grundforskningsråd medlem i det europeiska samarbetsorganet Euro­pean Science Foundation (ESF), vilket innebär att rådet deltar i och främjar en rad fruktbärande internationella forskningsprojekt. Rådet har lagt upp ett program för att främja internationaliseringen inom svensk kulturvetenskaplig forskning. I arbetet ingår bl.a. postdoktorala stipendier för forskning utomlands. Rådet har slutit avtal med EG:s Eu­ropean University Inslitule i Florens, vilket ger svenska doktorander i juridiska och samhällsvetenskapliga ämnen samt historia möjlighet att bedriva avhandlingsarbete i inlernalionell miljö. HSFR har även bilate­rala utbytesavtal med forskningt;råd i elt flertal länder. Rådet deltar vi­dare i arbetet inom de nordiska forskningsrådens samt samarbetsnämn-derna för humaniora och samhällsvetenskap.

Rådels utvärderings- och publiceringsverksamhet - inte minsl stödet till svenska vetenskapliga tidskrifter utgivna på engelska - är också led i internalionaliseringsarbete.

238

Prop. 1992/93:170

Avsnitts

Fördjupad prövning

Utbildningsdep.

I sin fördjupade anslagsframställning har HSFR redovisat en lägesbe­skrivning och framtidsanalys. Humaniora, samhällsvetenskap, juridik och leologi, som tillsammans ulgör rådets ansvarsområde, uppvisar en rik mångfald av vetenskapsområden med olika metodologi och analys­tekniker. Mellan disciplinerna finns dock etl samspel, som bl.a. avspeg­las i form av tvärvetenskapliga forskningsansatser.

HSFR:s viktigaste uppgift är alt med inomvetenskapliga kriterier som grund pröva projektförslag och fördela forskningsmedel över olika ve­tenskapsområden lill projekt initierade inom forskarsamhället.

Därutöver gör rådet särskilda insatser inom vissa områden till vilka statsmakterna specialdestinerat medel för att angelägen grundforskning skall kunna utvecklas.

Riksdagen beslöt våren 1990 att HSFR skulle disponera medel för forskning av betydelse för arbetsmarknadspolitiken. Intresset för sådan forskning visade sig redan från början vara stort och kvaliteten på an­sökningarna var, enligt rådets bedömning, mycket god. Forskningsom­rådet är komplext och omfattande. Del är väsentligt alt delta forsknings­program fullföljs.

Rådet har också inlett två större disciplingrundade program inom områdei forskning om offentlig sektor. Även här fordras en långsiktig­het i verksamheten för att goda resultat skall kunna uppnås.

Kriminologisk och kriminalpolitisk forskning har varit föremål för en särskild utredning (SOU 1992:80). Kriminalvetenskap är ett mångvelen­skapligt forskningsområde med stor bredd och komplexitet, som omfat­tar såväl individinriktade undersökningar som studier ur ett bredare samhällsperspektiv. Kriminalvetenskaplig forskning bedrivs inom en rad discipliner, humanistiska, samhälls- och beteendevetenskapliga, ju­ridiska och medicinska. Hittillsvarande statliga insatser har huvudsakli­gen avsett tillämpad forskning, utrednings- och utvecklingsarbete. Grundforskningen har varit svagt utvecklad. Med hänsyn till allvaret i de problem som brollslighelen tillfogar samhället är det angeläget att forskningsområdet byggs upp både kvalitativt och till omfånget. Del är väsentligt att de forskningsmiljöer som finns stimuleras och att nya till­kommer. Forskningsområdet ligger huvuilsakligen inom HSFR:s kom­petensområde. Rådet bör därför få särskilt ansvar för utveckling och uppbyggande av kriminalvetenskaplig grundforskning. 1 enlighet med vad som tidigare anförts under avsnittet Justitiedepartementets verksam­hetsområde bör medel föras över från anslagel lill Brottsförebyggande rådet (BRÅ) lill HSFR:s anslag.

Regeringen har i det föregående förordat att ansvaret för Kollegiet för samhällsforskning (SCASS) från budgetåret 1995/96 skall läggas på Universitetet i Uppsala. Medel för verksamheten överförs detla budgetår från HSFRrs anslag lill anslaget Universitetet i Uppsala.

239

HSFR:s ansvarsområde innefattar religionsvetenskap och rättsveten­skap, vetenskaper som har få möjligheler lill annan extern finansiering än rådsmedel. Dagens komplexa och föränderliga samhälle med ökande internationalisering, integrationsslrävanden, möten mellan kulturer ställer krav  på båda dessa vetenskapsområden.

Riksdagen bemyndigade år 1987 regeringen all inrälla en gästprofes­sur i konstnärligt utvecklingsarbete. Efter Universitets- och högskole­ämbetets nedläggning har HSFF: fördelat dessa medel. HSFR, som även har ansvaret för två andra gästprofessurer, bör även i fortsättningen an­svara för fördelningen av medlen för gästprofessuren i konstnärligt ut­vecklingsarbete.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Slutsatser

Humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsområdet har lill uppgift alt utveckla och stödja god grundforskning inom det kulturvetenskapU­ga forskningsområdet.

Den kriminalvetenskapliga grundforskningen bör utvecklas och för­stärkas. En överföring av medel från anslaget lill Brottsförebyggande rå­det till anslaget till HSFR bör ge ökade möjligheter till delta. Regering­en kommer i det följande all föreslå att för budgetåret 1994/95 anslaget till HSFR förstärks med 1 500 000 kronor och för budgetåret 1995/96 med 2 500 000 kronor..

Kollegiet för samhällsforskning bör ges en permanent placering vid Universilelel i Uppsala. 1 arbetsuppgifterna för SCASSS bör ingå att medverka i forskarutbildning. HSFR bör fram till överföringen lill uni­versitetet tillsammans med FRN fortsätta alt finansiera SCASSS på sam­ma nivå som tidigare.

HSFR bör även i fortsättningen fördela de särskilda medlen till en gästprofessur i konstnärligt utvecklingsarbete.

Ärendet till riksdagen

Regeringen förslår

att riksdagen godkänner vad som förordats i avsnittet Slutsal-ser beträffande Humanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrå­det.

8.12.3   Medicinska forskningsområdet

Medicinska fakulteterna

Medicinsk fakultet finns vid Karolinska inslitutet och vid Universiteten i Uppsala, Linköping,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Umeå.

Medlen till de medicinska fakulteterna fördelas innevarande budgetår enligi följande:

240

Universitet

Karolinska institutet Universitetet i Uppsala Universitetet i Linköping Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

Belopp

298 570 000 119 444 000 67 990 000 136 060 000 139 320 000 108 659 000

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Summa kr

870 043 000

Härutöver erhåller fakulteterna externa medel motsvarande ca 130 % av fakulielsanslaget.

Staten ersätter, enligt avtal, sjukvårdshuvudmännen för vissa kostna­der som uppslår i samband med klinisk forskning och utbildning. Bud­getåret 1992/93 anvisades ca 1 300 000 000 kronor för delta ändamål.

Den medicinska forskningen i Sverige är lill slora delar i den interna­lionella forskningsfronten. Många av landets medicinska forskare är in­ternationellt respekterade och citerade. För att bibehålla och utveckla den kvalitet och konkurrenskraft som råder inom den medicinska forskningen sker löpande utvärderingar och omprioriteringar. Flera fa­kulteter planerar att skapa s.k. "centers of exceUence", dvs. centrum­bildningar med högsta vetenskapliga kompetens inom specifika forsk­ningsområden med samarbete över forskningsområdesgränserna.

Vid Karolinska institutet ligger landets ojämförligt största medicinska fakultet. I dagslägel bedrivs kraftfull internationell frontlinjeforskning bl.a. inom områdena biokemi, molekylär- och cellbiologi, endokrinolo­gi, neurobiologi, tumörbiologi samt mikrobiologi. Palienlorienlerad forskning bedrives till största delen vid de två stora undervisningssjuk­husen Karolinska sjukhuset och Huddinge sjukhus. Mot bakgrund av den förändrade karaktären av biomedicinsk forskning, där traditionella ämnesgränser upplöses, där experimentell och klinisk forskning bedrivs i nära samverkan och där kraven på breddad kompetens och avancerad metodik ökar har initiativ tagits för skapandet av etl antal slagkraftiga centrum- och nälverksbildningar. Inom Karolinska institutet finns se­dan flera år erfarenheter av sådana organisationsformer i form av Cent­rum för molekylärbiologi och inom Novum vid Huddinge sjukhus med inriktning mot bioteknik, näringsforskning och struklurbiokemi.

Inom Karolinska sjukhuset pågår uppbyggnaden av ett antal nya cent­rumbildningar t.ex. inom molekylär biologi och onkologi i anslutning lill Radiumhemmet, molekylärmedicin samt för forskning kring barns sjukdomar och hälsa. En annan organisationsform inom Karolinska in­slitutet ulgör institutet för miljömedicin, vilket är en särskild inrättning med etl övergripande nationellt ansvar för miljömedicinen. Även inter­nationella stiftelser har valt att lokalisera centers of exceUence till Sveri-

16 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

241

ge. Vid Karolinska institutet finns t.ex. ett Ludwiginstitul för avancerad cancerforskning vilket är väl integrerat med den forskning som bedrivs vid Karolinska institutet.

Som ett led i fakulteternas ökade ansvar för forskning vid enheter utan fasta forskningsresurser har Karolinska institutet inrättat ett cent­rum för vårdvetenskap, i nära samarbete med vårdhögskolan i Stock­holm med syfte alt stärka forskningsanknytningen av grundutbilningen saml utveckla forskningen inom de nya ämnesområden som dessa ut­bildningar represenlerar.

Vid Universitetet i Uppsala bedrivs omfattande grundforskning vid de prekliniska och kliniska institutionerna. Genom koncentrationen lill Biomedicinska centrum, BMC, skapas dessutom unika möjligheter lill samverkan med andra fakulteter med biologisk forskning, nämligen den farmaceutiska fakulteten, delar av den matematisk-naturvetenskapliga fakulteten och vissa institutioner vid Sveriges lantbruksuniversitet. Den medicinskt genetiska forskningen vid Universitetet i Uppsala syftar bl.a. till att lokalisera och identifiera viktiga sjukdomsframkallande arvsan­lag. Utvecklingen har lett till att Uppsala intar en framträdande position i Sverige inom det genetiska områdei. I U|)psala finns också framståen­de iransplantationsforskning med flera projekt i den internationella forskningsfronten. Forskningen utförs delvis inom ramen för ett EG-projekt. Verksamhelen vid universitetets PFiT-cenirum (Positron emis­sion lomography) startade i oktober 1991. Tillkomsten av detta centrum med dess helkroppskamera, den första och enda i landet, har givit förut­sättningar för humansludier inom hjärt- och lungsjukdomar samt olika typer av cancersjukdomar. Även vid Universitetet i Uppsala finns elt Ludwiginstitul för avancerad cancerforskning.

Utbildnings- och forskningsorganisationen vid Hälsouniversitetet i Linköping är relativt liten jämfört med landets övriga medicinska fakul­teter, men utvecklas starkt. Förutom alt etablerade forskningsområden förstärkts har en kraftig nysatsning skett inom flera områden. Hälsouni­versitetet har vidare myckel gynnsamma möjligheler att verka över äm­nesgränserna och därigenom bidra till förnyelse. En uppbyggnad av forskningsområdet medicinsk genetik har under en följd av år stått högst på hälsouniversitetets prioriteringslista.

Inom forskningen vid medicinska fakulteten i[REDACTED_EFTERNAMN] kan särskiljas etl antal profilområden vilka genom omfattande satsningar och sin natio­nella position fått en särskild betydelse och styrka. Särskilt bör neuro­biologi omnämnas, vilket är det forskningsområde som i dag erhåller starkast stöd. Vidare finns en internationellt stark forskning inom områ­det rörelseorganen och deras sjukdomar. Under flera år har fakulteten byggt upp elt starkt centrum för samhällsmedicinsk forskning i Malmö. Forskningen kring proteiner i koagulationsprocessen samt proteinspjäl-kande enzymer och deras hämmare har en internationellt framträdande roll. 1 syfle alt stärka den grundvelenskapliga forskningen samt bättre integrera den med den kliniska, finns långl framskridna planer på elt biomedicinskt centrum inom laiiaretlsområdet.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

242

Forskningen vid medicinska fakulteten vid Universitetet i Göteborg     Prop. 1992/93:170 har ett antal   internationellt  konkurrenskraftiga  profilområden, där     Avsnitt 8 forskningen om cell- och vävnadsytor saml forskningen om ålderfeno-     Utbildningsdep. men speciellt bör framhållas. Vaccinforskningen intar en inlernationelll framstående position. Vidare bedrivs omfattande forskning kring åder­förkalkning. Hjärl-kärlområdet är elt av de viktigaste fälten för den epi­demiologiska forskningen inom fakulteten och svarar totalt för en tred­jedel av fakultetens disputationer. Vid Universitetet i Göteborg görs be­tydande insatser inom forskning inom endokrinologi och melabolism. De neurovelenskapliga disciplinerna är inlernationelll slagkraftiga och kännetecknas av elt etablerat samarbete mellan grundforskning och kli­nisk forskning. Forskningen kring rygg och rörelseorganen, har givit Göteborg en internationellt ledande ställning inom området.

Vid Universitetet i Umeå finns flera profilområden med forskning som både nationellt och internationellt håller hög klass. Av dessa bör speciellt molekylärbiologi och bioteknik nämnas vilka båda har en stor utvecklingspotential samt är av slor medicinsk betydelse. Universitetet i Umeå avser att inrätta ett Centrum för molekylär palogenes. Såväl Umeå kommun som Västerbottens läns landsting medverkar i projektet. Vidare bör universitetets satsning på forskning kring nervsystemet och folkhälsovetenskaplig forskning framhållas.

Centrum för idrotlsforskning

Centrum för idrotlsforskning är gemensamt för Universitetet i Stock­holm, Karolinska institutet och Högskolan för lärarutbildning i Stock­holm. Det leds av en styrelse, utsedd av regeringen, bestående av ordfö­rande och åtta ledamöter.

Centrums uppgifier är framför allt:

-att bedriva forskning inom idrottens område samt verka för samord­ning av denna forskning

-att bedriva fristående kurser med syfte ati föra ut aktuella forsk­ningsresultat, varvid nationella som regionala utbildningsbehov skall beaktas,

-all sprida information och upplysningar om idrottsforskning.

Sveriges riksidrottsförbund har uttryckt idrottsrörelsens önskan om en nationell samordning av idrotlsforskningen. Centrum för idrotts­forskning har enligt riksidrotisförbundet med nuvarande organisations­form inte fått möjlighet all tillräckligt utveckla sin verksamhet.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Den medicinska forskningen i Sverige är av mycket god internationell kvalitet. Bibliometriska siudier och olika utvärderingar visar all många svenska forskare och forskargrupjier tillhör den internationella eliten. Under perioden 1987-1991 producerade forskare vid de svenska med

243

cinska fakulteterna inte mindre än 30 000 publikationer. De svenska     Prop. 1992/93:170

medicinska forskarna är dessutom framgångsrika när del gäller att få ve-     Avsnitt 8

tenskapliga rön publicerade i de ledande internationella tidskrifterna.

Utbildningsdep.

Flera fakulteter använder former för resursfördelning som liknar forskningsrådens vilket gynnar de i ett internationellt perspektiv ledan­de forskama. På etl nationellt plan har de medicinska fakulteterna nyli­gen genomfört en jämförande analys av publiceringmönstret inom den medicinska forskningen i Sverige. Analysen redovisar jämförelser mel­lan fakulteter och discipliner och ger bl.a. en bild av den internalionel­la konkurrenskraften. Vad gäller parametrar för alt fastställa forsknings­kvalitet ses förmågan alt erhålla medel från forskningsråd som ett vik­tigt kvalitetsmått.

Fördjupad prövning

Den samlade redovisningen för de medicinska fakulteterna som bygger på bibliometriska studier av olika forskningsområden visar bland annat att medicinska fakulteten i Umeå har en .särställning inom mikrobiolo­gisk forskning, att de medicinska fakulteterna i Stockholm och Uppsala dominerar inom området immunologi och medicinska fakulteterna i[REDACTED_EFTERNAMN], Slockholm och Göteborg inom endokrinologi. Forskningen om nervsystemet är väl representerad i Stockholm,[REDACTED_EFTERNAMN] och Göteborg. Inom ramen för Hälsouniversitetet i Linköping drivs en starkt etablerad grundläggande mikrobiologisk och cellbiologisk forskning. De fördjupa­de anslagsframställningarna visar att det pågår elt omfattande samarbete mellan flera av de medicinska fakulteterna och både nationella och in­ternationella företag. Speciellt kan nämnas forskning kring tillväxthor­mon saml grunder för nya läkemedel mol infektioner och inflammatio­ner. Vidare visar de fördjupade anslagsframställningarna på etl gott sam­arbete mellan de medicinska fakulteterna och sjukvårdshuvudmännen, samtidigt som nödvändigheten av att noggrant följa utvecklingen av om­struktureringarna av hälso- och sjukvården inom landstings- och pri­märkommunema påpekas.

Samarbete med sjukvårdshuvudmännen

År 1989 slöts ett samarbetsavtal mellan slaten och sjukvårdshuvudmän­nen (SOU 1989:29). Avtalet reglerar bl.a. systemet för driftersättningar lill sjukvårdshuvudmannen samt anlalel limmar som skall avsättas för forskning.

De fördjupade anslagsframställningarna visar att de medicinska fakul­teterna anser att samarbetsavialels konstruktion är bra, bl.a. genom att det har bidragit till klara förbättringar när det gäller att utnyttja de sam­lade resurserna för klinisk utbildning och forskning. Vad gäller former­na för tilldelning av forskarmånader, har flertalet landsting tillsammans med de medicinska fakulteterna skapat rådsliknande fördelningssystem som prövar de olika forskarnas kompetens och forskningsprogram. Det

244

råder enighet om alt avtalet är av stor betydelse för klinisk forskning     Prop. 1992/93:170

och utbildning i landet.

Avsnitt 8

Utbildningsdep.

Slutsatser

Slora delar av svensk medicinsk forskning ligger i den inlernalionella frontlinjen. Den medicinska forskningen har potential att även fortsätt­ningsvis tillhöra den internationella eliten och genom tillkomsten av olika typer av forskningscentra, kommer möjligheterna därtill all öka. Genom samarbete med sjukvårdshuvudmän och över både fakullels­gränser och institutionsgränser kommer den medicinska forskningen att ha slora utvecklingsmöjligheter. Omprioriteringar och kontinuerlig uppföljning av verksamheten är hela tiden nödvändig, en strävan mol allt högre kvalitet bör utgöra basen för detla. Regeringens mening är alt detla bör ske inom de medicinska fakulteternas beflntliga resursramar. Regeringen vill understryka det angelägna i att effekterna av den pågå­ende omstruktureringen av hälso- och sjukvården på den kliniska forsk­ningen följs upp

Universitetet i Umeå avser att bygga upp elt Centrum för molekylär patogenes, med s.k. programmerad celldöd som grund för verksamhe­len. Forskningen kommer att öka förståelsen av uppkomst och förlopp av en rad sjukdomar som t.ex. cancer, infektioner samt andra nervdege-neraliva och auloimmuna sjukdomar.

Programområdet är starkt förankrat i ledande grundforskning samli­digl som flera kliniska kopplingar kan göras. Därmed har programmet även betydelse för utvecklingen av klinisk forskning. Regeringen föror­dar att sammanlagt 6 miljoner kronor anvisas för en uppbyggnad av etl Centrum för molekylär patogenes. Av beloppet bör 3 miljoner kronor beräknas för den medicinska fakulteten. I delta sammanhang vill reger­ingen också hänvisa till den särskilda satsning på långsiktigt och konti­nuerligt forskningssamarbete med utländska elituniversilet som beskrivs under avsnillet Internationellt forskningssamarbete.

För att bedriva effektiv och ändamålsenlig idrotlsforskning i Sverige är det angeläget att en lämplig organisation utformas. En omstrukturer­ing av Centrum för idrotlsforskning bör göras.

Centrum för idrotlsforskning bör få ett nationellt samordningsansvar för forskningen inom idrottsområdel samt initiera och stödja forskning inom idrottens område.

Karolinska institutet övertar huvudmannaskapet för Centrum, i nära samarbete med Idrottshögskolan. Dessa två högskolor bör ha gemen­samt ansvar för driften av Centrum för idrottsforskning.

Centrum för idrotlsforskning bör ledas av en styrelse med represen­tanter för universiteten. Karolinska institutet. Högskolan för lärarutbild­ning i Stockholm, Idrottshögskolan och Riksidrottsförbundet. Ordfö­randen i styrelsen utses av regeringen. Elt vetenskapligt råd knyts till styrelsen för Centrum för idrotlsforskning. Regeringen kommer i annat sammanhang all besluta om föreskrifier för verksamhelen.

245

För Centrums verksamhet bör för budgetåret 1993/94 föreslås en för­stärkning med 2,5 miljoner kronor.

Regeringens förslag i del följande innebär all lill de medicinska fakul­teterna anvisas sammanlagt 920 206 000 kronor för budgetårel 1993/94. För det därpå följande budgetårel förordas en ökning med 2 500 000 kronor avseende Centrum för idrotlsforskning. För budgetårel 1995/96 förordas därutöver ingen ytterligare ändring.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

all riksdagen godkänner vad som förordats i avsnittet Slutsatser beträffande de medicinska fakulteterna.

Odontologbka fakulteterna

Odontologisk fakultet finns vid universiteten i Göteborg, Umeå,[REDACTED_EFTERNAMN] samt vid Karolinska institutet.

Medlen till de odonlologiska fakulteterna fördelas innevarande budge­tår enligt följande:

Universitet

Belopp

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå Karolinska institutet

22 498 000 17 778 000 21 999 000 28 946 000

Summa kr

91 221 000

Härutöver erhåller fakulteierna externa medel motsvarande ca 30 % av fakulielsanslaget.

Den odontologiska forskningen i Sverige har framför allt under del senaste decenniet genomgått en väsentlig förändring i det att steget mel­lan grundforskning och klinisk forskning och dess tillämpning minskat avsevärt. Vid de odontologiska fakulteterna bedrivs i huvudsak forsk­ning och utbildning angående sjukdomar och avvikelser i munhålan och angränsande vävnader, deras etiologi, patogenes, prevention, be­handling och epidemiologi. Dessutom bedrivs en omfattande forskning kring dentala material. Många av ämnena är av experimentell karaktär och ställer således speciella krav. Den svenska kliniska odontologin har inom flera områden varit internationellt vägledande.

Inom odontologisk forskning vid Karolinska institutet har man lagt tyngdpunkten på biomedicin och dentala material, infektionssjukdo­mar, klinisk mikrobiologi saml immunologi och innehar en särställ­ning inom dessa områden. Fakulteten har ett mycket brett samarbete

246

med Huddinge sjukhus vilket är Sveriges största forskningscentrum för infektionssjukdomar.

Vid odontologiska fakulteten vid Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] har etablerats en forskningsprofil som bygger på omfattande nationella och internalio­nella kontaktnät bl.a. kring karies, kariesrelalerade mikroorganismers epidemiologi, landlossningssjukdomarna, immunologi, användbarheten av nya material, som ersättning för amalgam och som implantat samt utveckling av diagnostiska metoder för tidig uppläckt av maligna för­ändringar och andra sjukdomar i käkar och ansiklsskeletl.

För alt den kliniska forskningen vid odonlologiska fakulteten i Göte­borg även i framliden skall kunna vara internationellt slagkraftig har vissa basala forskningsinriktningar prioriterats starkt som t.ex. cytogene-tik, mikrobiell adhesionsforskning saml oral biokemi, vilka har en stor betydelse för utvecklingen av den odontologiska forskningen.

Forskningsorganisationen vid odontologiska fakulteten vid Universite­tet i Umeå har varit föremål för fortlöpande utvärdering genom åren. Under den senaste femårsperioden har skapats en enhet för studier av benets biologi, speciellt då för studier av de inflammalionsinducerade benförändringarnas patogenes. 1 Umeå finns en för landet unik kompe­lens inom detla område. Genom framsynt planering disponerar fakulte­ten idag över ändamålsenliga forskningslaboratorier i anslutning till den kliniska verksamhelen, samt planerar för alt knyta de prekliniska verk­samheterna närmare forskningen inom de kliniska ämnena.

Efter bemyndigande av regeringen den 25 oktober 1990 tillkallades en särskild utredare med uppdrag all förhandla om systemet för ersättning till tandvårdshuvudmännen för vissa kostnader i samband med odonto­logisk utbildning och forskning m.m. Genom beslut den 11 juni 1992 utfärdade regeringen tilläggsdirektiv till utredningen. Enligt dessa direk­tiv skulle förhandlingsarbetet bl.a. begränsas till att avse Göteborgs kommun och Västerbottens läns landstingskommun

Utredarens förslag med avseende på vissa förändringar i tjänsteorgani­sationen, som lades fram under våren 1992, har remissbehandlats. För­slaget tillstyrktes i huvudsak. Resmissvaren finns tillgängliga på Utbild­ningsdepartementet. Utredaren har nyligen lagt fram förslag till avlal. Förslaget bereds nu inom regeringskansliet.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och fördjupad prövning

Den kliniska odonlologiska forskningen har förändrats väsentligt sedan 1980-talets början. Fakulteterna har bl.a. skapat sig vissa profilområden vilket medförl en ökad (lublicering av artiklar.

De fördjupade anslagsframställningarna visar att speciell vikt kommer att läggas vid samverkan mellan preklinisk och klinisk verksamhet inom den odontologiska forskningen. Samhällets ökade krav på all de material som används inom sjukvården håller hög kvalitet påverkar i hög grad den odonlologiska forskningen, vilket bl.a. lett till all flera fa-

247

kulteler prioriterar forskningen kring dentala material. Den nya biolo-     Prop. 1992/93:170

giska grundsyn som forskningen utvecklat ställer krav på en förändrad     Avsnitt 8

forskningsstrategi och forskningsorganisation.

Utbildningsdep.

Slutsatser

Odontologisk forskning är angelägen för den samlade kunskapen om människornas hälsa och sjukdomar. Det är bl.a. viktigt alt få kunskaps­underlag för de orala problem som uppslår genom alt befolkningens ål­dersstruktur förändras.

Regeringens förslag i del följande innebär all till de odontologiska fa­kulteterna anvisas sammanlagt 96 381 000 kronor för budgetåret 1993/94. För de där på två följande budgetåren föreslås oförändrade re­surser.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

all riksdagen godkänner vad som förordals i avsnittet Slutsatser beträffande de odonlologiska fakulteterna.

Farmaceutiska fakulielen

Farmaceutisk fakultet finns vid Universitetet i Uppsala.

För farmaceutisk forskning anvisas budgetåret 1992/93 sammanlagt 32 606 000 kronor. Härutöver erhåller fakulteten externa medel motsva­rande ca 35 % av fakulielsanslaget.

Mellan den medicinska fakulteten i Uppsala och den farmaceutiska fakulteten pågår för närvarande samverkan i ell stort anlal forsknings­projekt och då framför allt med olika kliniska institutioner vid Akade­miska sjukhuset i Uppsala.

Det har härigenom framkommit ett anlal profilområden för forsk­ningen vid den farmaceutiska fakulteten, områden inom vilka en inter­nationellt uppmärksammad forskning bedrivs och där det mångdiscipli-nära forskningssamarbetet har spelat en betydelsefull roll. Bland dessa finns tre tydliga profilområden: design av farmaka, läkemedelstillförsel samt läkemedels upplag och disposition i den levande organismen och betydelsen därav för läkemedelsterapin och miljöforskningen.

Av de samlade externa medlen svarar forskningsråd för i genomsnitt 30 %. Forskningen inom exempelvis biofarmaci, galenisk farmaci, läke­medelsformulering, farmakognosi och socialfarmaci har läkemedelsin­dustrin och Apoteksbolaget som främsta finansieringskällor. Regeringens överväganden

Resuliaibedömning och fördjupad prövning

Inom den farmaceutiska fakulteten har 854 artiklar publicerats under perioden   1986-1990 inom det kemiska områdei. Inom det  bioveten-

248

skapliga områdei har 455 artiklar publicerats samt 248 artiklar inom området farmaci. Del inlernalionella samarbelel är väl utvecklat.

Svensk farmaceutisk forskning och utbildning har en internationellt framskjuten ställning. I samarbetet mellan läkemedelsindustrin, sjuk­vården och den farmaceutiska forskningen finns en kreativ växelverkan mellan utveckling och grundforskning. Inom läkemedelsområdet finns ett fåtal större företag eller offenlliga verksamheter med utpräglad be­ställarkompetens och relativt hög andel forskarutbildad personal, som i samarbete med forskare inom del farmaceutiska området satsar på egen forskning och eget utvecklingsarbete.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Slutsatser

Svensk farmaceutisk forskning håller en mycket god kvalitet. Den far­maceutiska forskningen har potential att även fortsättningsvis hålla in­ternationellt högsta standard. Etl fortsatt samarbete med läkemedelsin­dustrin ger den farmaceutiska forskningen goda utvecklingsmöjligheter. Likaså är samarbetet över fakultets- och institutionsgränserna betydan­de. Den farmaceutiska fakulteten i Uppsala prioriterar ett antal viktiga områden. Så långl möjligt bör av fakulteten prioriterade områden tillgo­doses genom omfördelningar inom fakultetanslaget.

Regeringens förslag i del följande innebär att till den farmaceutiska fakulteten anvisas sammanlagt 35 172 000 kronor för budgetåret 1993/94. För de där på två följande budgetåren föreslås oförändrade re­surser.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen godkänner vad som förordals i avsnillet Slutsatser beträffande den farmaceutiska fakulteten.

Medicinska forskningsrådet

För Medicinska forskningsrådet anvisas budgetåret 1992/93 sammanlagt 340,9 miljoner kronor.

Förulom att stödja inomvetenskapligt motiverad forskning av grund­läggande och långsiktig karaktär har Medicinska forskningsrådet lill uppgifi att ta initiativ lill att stärka forskning inom medicinska områ­den som har särskild betydelse för samhället saml att stärka internatio­nellt forskningssamarbete och informera om forskningens resultat.

Rådet arbetar över hela del medicinska forskningsfältet inklusive de farmaceutiska, odontologiska och veterinärmedicinska områdena.

Drygt hälften av medlen används lill projektbidrag, ungefär en femte­del lill olika forskartjänster och en tiondel till olika initiativområden. Dessutom används resurserna lill finansiering av forskningsapparatur och lill stipendier av olika slag samt symposier, konferenser m.m. Stöd lill internationellt samarbete är en relativt stor post i rådets budget. För-

249

delningen av rådets resurser på de olika ändamålen är inle konstant, utan omprioriteringar sker ständigt.

Rådels projektstöd till olika områden fördelades

budgetåret 1991/92

enligt följande:

Bidrag lill forskningsprojekt

54,6%

Forskartjänster

19,3%

Forskning inom initialivområden

10,9%

Bidrag till forskningsapparatur

2,9%

Internationell forskningsverksamhet

7,6%

Information

0,4%

Kanslikostnader

1,6%

Övrigt

2,7%

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och fördjupad prövning

MFR:s forskningsstöd finansierar till största delen forskningsprojekt och forskartjänster. Slora ämnesområden när det gäller rådets projektstöd är nervsystemet och dess sjukdomar, mikrobiologi, cellbiologi, forskning om hjärtat och kärlsystemen samt molekylärbiologi.

I förhållande till befolkningen, intar Sverige en internationellt ledan­de ställning inom områdei biomiedicin och ligger på tredje plats inom området klinisk medicin när det gäller publiceringsaktivilet.

MFR påbörjade år 1991 en ny aktivitet i form av s.k. ämneskonferen­ser. Avsikten med dessa är alt identifiera starka forskningsområden samt problemområden inom MFR:s verksamhet, all la fram instrument för all konsolidera och vidareutveckla rådets tyngdpunklsområden samt att lägga fram förslag lill åtgärder inom problemområden. Hittills har fyra konferenser avhållits och behandlat neurovetenskap, fysiologi och far­makologi, patologi och bioteknik.

Konferenserna har visat att svensk forskning inom dessa områden är av god kvalitet och omfattning. Gemensamt för dessa områden är att samarbelel mellan de prekliniska och kliniska disciplinerna måsle un­derlättas och vidgas

Gen-etik

Forskning där människor och djur utgör en del av studieområdel inne­håller alllid en etisk dimension. Vid all forskning av denna typ träder forskaren in i ell ansvarsförhållande till de undersökta. Vetenskapssam­hället har också av tradition varit medvetet om etiska överväganden. För all garantera all forskning bedrivs på etl etiskt tillfredsställande säll behövs både en etisk granskningsorganisation och tydligt formulerade regler för området.

Inom medicinsk forskning har byggts upp ett syslem för etisk gransk­ning av forskningsprojekt. Denna granskningsverksamhet sker i spe­ciellt tillsatta forskningseliska kommittéer, som är direkt eller indirekt

250

knutna lill de medicinska fakulteterna och har en sammansättning av fackmän och lekmän. Etisk granskning av forskningsprojekt krävs idag av alla medicinska fakulteter, sjukvårdshuvudmännen. Medicinska forskningsrådet och andra anslagsgivare samt av vetenskapliga tidskrif­ter.

1 och med introduktionen av molekylärbiologiska tekniker i den bio­medicinska och biologiska forskningen i mitten på 1970-talel skapades experimentella möjligheler att studera de centrala livsprocesserna hos växter och djur på ett säll som dittills varit hell otänkbart. Vidare skapa­des förutsättningar för helt nya industriella tillämpningar av biotekno­logiska metoder i kommersiell skala. Den snabba utvecklingen som se­dan ägt rum inom biotekniken och konsekvenserna av denna i ett bre­dare perspektiv har aktualiserats ytterligare efter starten av det s.k. HUGO-projektet (Human Genome Organisation), vilket syftar lill en kartläggning av människans arvsmassa. Detla genomprojekl förutses kunna lämna myckel stora bidrag lill den medicinska vetenskapen och förväntas hjälpa oss förslå och eventuellt också behandla monogeneliska liksom många multifaktoriella sjukdomar vid vilka genetisk predisposi-lion spelar en stor roll.

Samtidigt med denna forsknings- och industriutveckling startade en debatt kring de etiska, sociala och juridiska konsekvenser som ett okon­trollerat utnyttjande av denna nya kunskap skuller kunna få. Dessa dis­kussioner accentuerades ytterligare av HUGO-projektet. Många av de frågor som kan ställas med anledning av detla projekt är inle nya utan har rests mot bakgrund av den "traditionella" genetiska forskningen se­dan lång lid tillbaka. Däremot kan problemen i samband med dagens forskning förväntas öka både lill storlek och mångfald när antalet iden­tifierade gener ökar och olika diagnostiska tester utvecklas och börjar användas. I detta sammanhang är del vikligl all främst belysa tre aspek­ter på bioeliken:

Den biologiska mångfalden och dennas betydelse.

Utvecklingen inom fosterdiagnostiken och HUGO-projektet.

Etiska, sociala och juridiska konsekvenser av de ökade kunska|)er-

na kring människan och andra organismers genom. Det är viktigt att ha en god kunskapsberedskap för att kunna klarläg­ga utvecklingslinjerna inom bioetiken så alt de möjligheter den nya forskningen innebär kan utnyttjas med beaktande av eliska, sociala och juridiska aspekter. Gen-etiken berör verksamheter inom ett flertal om­råden som jordbruk, miljö, medicin, samhällsvetenskap, industri, juri­dik och U-landsslöd.

Regeringen avser alt noga följa de frågor som är förknippade med kunskapsutvecklingen inom områdei och härvid särskilt bevaka de etis­ka aspekterna.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Slutsatser

MFR:s insatser är avgörande för att forskningen inom området skall hålla en hög internationell nivå.

251

MFR har prioriterat elt anlal angelägna forskningsområden, däribland forskning inom områdena proteinkemi och glykobiologi. Delta är om­råden som är centrala för att bioteknologiska industriprodukter, främst nya typer av vacciner och läkemedel skall kunna utvecklas.

Etl annat angeläget område MFR prioriterat för framtiden är folkhäl­soforskning. Speciellt bör molekylärbiologisk epidemiologi omnämnas, vilken kommer att få allt större betydelse för förståelsen av sjukdomsut­bredning och sjukdomsuppkomst. Tillämpad forskning med inriktning på faktisk folkhälsoverksamhet finansieras i första hand via Socialveten­skapliga forskningsrådet och Folkhälsoinstitutet.

MFR prioriterar också kartlägj»ningen av människans och andra orga­nismers arvsmassa, "genom", för all man skall kunna tillvarata kun­skap av betydelse för diagnostik och behandling av sjukdomar, och ut­veckla läkemedel och andra industriprodukter.

Regeringen utgår från att MFR på bästa sätt tillgodoser dessa områden inom ramen för de resurser rådet disponerar.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen godkänner vad regeringen i slutsatser    förordat beträffande Medicinska forskningsrådet.

8.12.4 Naturvetenskapliga forskningsområdet

Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna

Matematisk-naturvetenskaplig fakultet finns vid universiteten i Slock­holm, Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Umeå. För naturvetenskaplig forskning anvisas innevarande år sammanlagt 921 034 000 kronor. För budgetåret 1990/91 erhöll fakulteterna dessutom externa anslag motsva­rande ca 85 % av fakultetsanslagen. (Källa: SCB 1991)

De största fakulteterna finns i Uppsala och Stockholm. I storleksord­ning följer sedan fakulteterna i[REDACTED_EFTERNAMN], Umeå och Göteborg.

252

Universitet m.m.

Universitetet i Stockholm Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå Inlernalionella meteorologiska institutet i Slockholm Botaniska trädgården i Göteborg Till regeringens disposition

Belopp

251

632 000

252

088 000 172 669 000 107 670 000 126 393 000

1 583 000 4 487 000 4 512 000

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Summa

921 034 000

Vid de matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna bedrivs forskning och utbildning inom de övergripande områdena matematik, fysik, ke­mi, biologi samt geovetenskapliga ämnen. Inom dessa områden finns en myckel slor mängd skilda vetenskapliga discipliner. Flertalet av ämnena har experimentell nalur, vilket ställer speciella krav på resurser i form av lokaler och utrustning. Laboratorier och apparatur kräver kontinu­erlig förnyelse för att forskningen skall kunna upprätthållas på en inter­nationellt konkurrenskraftig nivå.

Den svenska naturvetenskapliga forskningen är av hög internationell klass och karaktäriseras av god inlernalionell förankring. Publicerings­frekvensen i internationella, ansedda tidskrifter är mycket hög inom fle­ra ämnesområden.

Universitetet i Stockholm prioriterar två övergripande aspekter som båda har betydelse för den naturvetenskapliga forskningen nämligen in­ternationalisering och miljöfrågor. I studiet av Östersjön tydliggörs bety­delsen av dessa frågor. I Slockholm finns Stockholms marina centrum som en del av fakultetens profil. Vidare prioriteras flera seklionsöver-skridande forskningsområden, astrofysik, fundamental växelverkan, ma­terialvetenskap, molekylära livsegenskaper och naturresurs- och miljö­forskning.

Uppsalafakulielen är landets största och inkluderar även teknisk forskning. Fakultetens beteckning kommer all ändras till teknisk-naturvetenskaplig fakultet. Tyngdpunkten finns inom den experimen­tella delen och selektiva satsningar på internationellt starka områden ef­tersträvas. Biomedicinskt centrum erbjuder en forskningsinlensiv miljö. Här finns biologer och kemister i samverkan med forskare både från andra fakulteter och från Sveriges lantbruksuniversitet. Vid fakulteten finns också den nationella forskningsanläggningen The Svedberglabora­toriet som bedriver acceleratorbaserad forskning.

Vid fakulteten i[REDACTED_EFTERNAMN] finns en tyngdpunkt inom fysik-kemi. Här finns t.ex. den nationella forskningsanläggningen MAX-laboratoriet, där

253

synkrolronljusforskning bedrivs. Tillkomsten av fysiska institutionens     Prop. 1992/93:170 lasercentrum öppnar också nya möjligheter för forskare inom kemi-     Avsnitt 8 fysik. Några av fakultetens områden är särskilt framträdande: aslrono-     Utbildningsdep. mi, fysik-teoretisk fysik, synkrolronljusforskning, matematik och data­logi, kemi, växtbiologi och ekologi, molekylärbiologi och vissa geove­tenskaper.

Den matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i Göteborg har flera institutioner gemensamma med Chalmers tekniska högskola. Detta ger positiva synergieffekter. Universitetets prioriterade forskningsprofiler finns lill stor del inom naturvetenskaperna, nämligen biomedicin och bioteknik där man eftersträvar kraftfulla satsningar. Andra forsknings­profiler är den marina forskningen med Göteborgs marina centrum och miljöforskning där fakulteten har en med Chalmers gemensam miljöve­tenskaplig sektion.

Vid Universitetet i Umeå är biologiforskningen den volymmässigt största vid matematisk-naturvetenskapliga fakulteten. Här finns några av landels ledande institutioner. Vikliga områden är molekylärbiologi, mikrobiologi, och botanik. Umeå marina centrum och Centrum för miljövetenskaplig forskning utgör andra delar av Umeåprofilen. Kemi-institutionen är universitetets största institution. En stor del av kemi­forskningen rör biologiskt relevanta frågeställningar.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Svensk naturvetenskaplig forskning är av god kvalitet, och befinner sig i många fall inom den världsledande eliten. Vid samtliga fakulteter har delar av forskningen blivit föremål för NFR:s internationella utvärde­ringar och har mestadels erhållit mycket goda omdömen. Ett brett spektrum av forskningsområden lyfts fram som mycket framgångsrika och angelägna, samtidigt som det finns vissa strukturella förbättringar att eftersträva.

En vilja lill ökad forskning orn miljöfrågor och forskning inom områ­det cell- och molekylärbiologi förenar universiteten. På flera håll beto­nas vikten av tvärvetenskapliga satsningar, då framtidens komplexa sam­hälle kommer att kräva ämnesöverskridande forskning. Den mest liv­fulla forskningen återfinns ofta just i gränsområdet mellan olika ämnen. Elt exempel är biologisk, kemisk och medicinsk forskning som alltmer berör samma områden saml stödjer och kompletterar varandra. Även i gränsskiktet kemi-fysik finns ell växande forskningsområde.

Fördjupad prövning

Inom den malemalisk-naiurvetenska[)liga fakulteten i Uppsala har en utvärdering gjoris av fakultetens hela verksamhet. Internationella topp­forskare engagerades i utvärderingen och lämnade värdefulla synpunk-

254

ter på starka och svaga sidor. I positiva ordalag nämndes framförallt ast­ronomi, jonfysik, strukturbiologi och bioorganisk kemi.

Denna typ av utvärderingar är, enligt regeringens mening, ett värde­fullt instrument för fakulteterna. Resultaten ger riktlinjer för fakulte­tens planeringsarbete och torde vara särskilt värdefulla inför de konti­nuerliga omprioriteringar som bör eftersträvas.

En god förmåga alt erhålla rådsmedel betraktas allmänt som kvalitets­kriterium. En jämförelse i detla avseende mellan de matematisk­naturvetenskapliga fakulteterna visar att fakulteten i[REDACTED_EFTERNAMN] har den hög­sta andelen rådsmedel i förhållande till fakultelsmedel (41 %). Variatio­nerna  mellan olika ämnen inom fakulteterna är dock mycket stora.

De rekommendationer som gjordes i Naturvetenskapliga forskningsrå­dets utvärdering av den samlade svenska fysikforskningen bör utgöra ut­gångspunkt för ell långsiktigt förändringsarbete angående fysikforsk­ningens inriktning och struktur. Det är viktigt att en god samordning och planering av området åstadkoms liksom en rimlig arbetsfördelning mellan universitet och högskolor. Detta motiveras bl.a. av renl veten­skapliga skäl men även av fysikens behov av mycket avancerad och dyr­bar utrustning. Det är likaså viktigt om de stora investeringar som nu görs på fysikområdel, bl.a. i Fysikcentrum i Stockholm, skall utnyttjas optimalt. Alla berörda instanser från rådsnivå lill enskilda fakulteter bör engageras i den långsiktiga processen. Det är likaså viktigt alt inter­nationell expertis deltager. Regeringen återkommer i annat samman­hang lill del fortsatta arbetet med della. Regeringen avser all behandla denna fråga i den uppföljande propositionen om forskningar 1994.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Biologisk forskning

Regeringen finner det av största vikt all fakulteterna genomför omfat­tande satsningar på den grundläggande, forskarstyrda allmänna biolo­gin. Grundvetenskaplig forskning inom områden som botanik, zoologi och ekologi med aktuella inriktningar som biologisk mångfald, för att endast ge några exempel, har elt stort inomvetenskapligt värde. Den ger oss kunskap både om vår omvärld och om oss själva som biologiska va­relser. Den grundläggande biologin är också basen för den medicinska forskningen. Utan förståelse för de fundamentala lagar som styr celler och organismer kan inte sjukdomsframkallande störningar botas.

Grundläggande biologisk forskning är också nödvändig som bas för den mer tillämpade miljöforskningen. Forskningen får inte alltför ensi­digt inriktas på existerande miljöproblem och därmed försumma det undersökande, förebyggande arbetet. Om förändringar i naturen skall kunna uppmärksammas, tolkas och eventuellt åtgärdas är det essenlielll med kunskap om organismernas och ekosystemens naturliga samspel och funktion. Detla ger en kunskapsbas som kan nyttjas vid framtida, i dag okända, miljöproblem.

Från universiteten har redovisats behov av en rad punktvisa insatser inom olika forskningsprofiler. Här förutsätter regeringen att lokala omprioriteringar kan ge utrymme för de mest angelägna åtgärderna.

255

Cell-och molekylärbiologi

Prop. 1992/93:170

Inom de cell- och molekylärbiologiska områdena har nya meioder de

senasie decennierna åstadkommit en revolutionerande utveckling. Vi

°      P'

får nu en allt djupare kunskap om grundläggande biologiska fenomen som arvsanlagens konstruktion och funktion. Delta ger i sin tur ny kunskap och förståelse för en rad viktiga biologiska områden som arter­nas utveckling, fosterutveckling, åldrande osv. Både biologisk och medi­cinsk forskning har dragit nytta av denna utveckling. De nya metoderna ger även förutsättningar för alt förklara uppkomsten av många av våra vanligaste folksjukdomar. Resultaten kan också leda lill bättre metoder för att bola sjukdomar. 1 många fall kan även svensk industri dra nytta av resultaten, bl.a. i  framställningen av läkemedel.

Svenska forskare har på dessa områden en framskjuten ställning. Ett flertal grupper befinner sig vid forskningsfronten. I anslagsframställ­ningarna påpekas det generellt att del finns ett behov av ökade insatser inom dessa forskningsområden som sysslar med studiet av de grundläg­gande livsegenskaperna: cell- och molekylärbiologi med angränsande kemiska områden som biokemi och struklurstudier av biologiska makrokromolekyler. Behoven av ökade resurser för denna forskning bör beaktas vid den lokala medelsfördelningen.

Ett av de intressanta förslagen på områdei har lämnats av Universite­tet i Umeå. Universitetet avser inrätta ett Centrum för molekylär palo­genes. Verksamhelen bygger inle på den traditionella modellen med ämnesinrikiade tjänster, utan på en kraftsamling kring en grundläggan­de biologisk frågeställning med aktualitet vid den moderna forsknings­fronten. Verksamhelen inriktas på s.k. programmerad celldöd, ell feno­men som kan ge förklaringar i sammanhang som fosterutveckling och åldrande. En ökad förståelse för den programmerade celldöden kan också bidra lill förståelsen för hur autoimmuna sjukdomar som reuma­tism och tliabetes uppkommer. Även för behandlingen av cancer och för kunskapen om infektioner kan forskning om programmerad celldöd vara viktig. Områdei har alltså stort gruntlforskningsvärde kombinerat med ett högt kliniskt intresse. Regeringen förordar alt sammanlagt 6 miljoner kronor anvisas för uppbyggnad av ell centrum för molekylär patogenes. Av beloppet bör 3 miljoner kronor beräknas för den natur­vetenskapliga fakulteten.

Fartyg för marin forskning

De tre marina centra i Stockholm, Göteborg och Umeå har tillsammans ansvaret för marin forskning och viss miljökontroll längs den svenska kusten. Fartyg, anpassade för forskningens behov, är därför ett nödvän­digt redskap i deras verksamhet. Tillgången på fartyg har varit olillräck-

lig-

Regeringen uppdrog år 1991 ål generaldirektören Ulf[REDACTED_EFTERNAMN] att före­slå organisationsform för samordnat utnyttjande av fartyg för marin

256

forskning. Utredaren har till regeringen överlämnat rapporten. Organi­sationsform för samordnat utnyttjande av fartyg för marin forskning. Ds 1991:74.

Utredaren konstaterar alt bristen på fartygsresurser är mest akut för den forskning som bedrivs i öppet hav. Del konstateras också alt det finns en potential av fartyg i Sverige som dock nu inle är användbara för forskning. Den nuvarande anslagsnivån ar också för låg för att täcka de marina centras behov av alt hyra fartyg.

Förslagen innebär i korthet att lämpliga fartyg byggs om för att passa forskningens behov samt all de marina centras förhyrning av fartyg samordnas. Utredningen har remissbehandlats och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig på Ulbildningsdeparlementet. Re­missinstanserna är eniga i att anslagsnivån inte räcker för att täcka be­hoven. Många ser också positivt på förslaget alt marina centra via en samordningsfunktion hyr in ombyggda och basulruslade fartyg: Vissa remissinstanser hävdade att utredningen inte är fullständig då frågan om nybygge eller köp av etl begagnat fartyg inte belysts.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Det är viktigt att de marina centras behov av fartyg kan tillgodoses, även för forskning i öppet hav. Ett utökat utbud av fartyg som står lill förfo­gande är därför en nödvändighet. Genom samordning vid förhyrning bör vissa vinster kunna uppnås. För att rationalisera de marina centras förhyrning av fartyg bör därför en samordningsfunktion inrättas som de marina centra kan nyttja. Till följd av forskningspropositionen 1990 fördes 800000 kronor till det marina centret i Göteborg för vissa kost­nader för samordning avseende samtliga marina centra. I enlighet med della bör samordningsfunktionen placeras vid Universitetet i Göteborg. Medel för farlygsanvändning anvisas fortsättningsvis till de olika berör­da universiteten. För farlygsanvändning bör en resursförstärkning meil 5 000 000 kronor anvisas, jämnt fördelat mellan universiteten i Stock­holm, Göteborg och Umeå.

Frågan om hur fartygsbehovet skall kunna mötas utreds vidare inom Utbildningsdepartementet för all ge underlag för den långsiktiga be­handlingen av fartygsfrågan.

Manne Siegbahninstitutet för fysik

Institutet skall enligt förordningen (1988:734) med instruktion för insti­tutet bedriva forskning och utbildning inom atomfysik i vid bemärkel­se, särskilt den acceleratorbaserade atom-, kärn- och elementarpartikel-fysiken med angränsande områden. Manne Siegbahninstitutet för fysik (MSI) anvisas innevarande år ell reservationsanslag om 23 221 000 kro­nor.

Verksamhelen vid MSI domineras sedan mitten av 1980-talet av upp­byggnad och forskning vid CRYRING-anläggningen. Denna är en unik accelerator-lagringsring för lunga joner med tillhörande jonkällor som

17 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

257

ger möjlighet till avancerad forskning. CRYRING invigdes hösten 1992     Prop. 1992/93:170 och experimenten har påbörjats. Mot bakgrund av att MSI föreslås bli     Avsnitt 8 integrerat i högskolan och CRYRING föreslås som nalionelll laboratori-      Utbildningsdep. um har institutets organisation redan anpassats därefter.

NFR har genomfört internationella utvärderingar av huvuddelen av den forskning som bedrivs vid institutet. Utvärderingarna har givit goda vitsord. En nyorientering av institutets verksamhet mot studiet av ato­mära kollisioner (CRYRING) är följden av en sådan utvärdering. De­sign och uppbyggnad av CRYRING har tekniskt och vetenskapligt be­dömts av en internationell expertgrupp. Gruppen har avgivit goda om­dömen om anläggningen.

En grundläggande princip för organisationen av den svenska grund­forskningen är att den äger rum vid universitet och högskolor och inte vid fristående forskningsinstitut. Regeringen uppdrog år 1990 ål Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att utreda förutsättningarna för en integration av institutet i högskoleorganisationen i Stockholm. Rapporten, Överföring av Manne Siegbahninstitutet för fysik till hög­skoleorganisationen i Slockholm överlämnades under år 1992 till reger­ingen.

UHÄ föreslog att MSI integreras i högskoleorganisationen i Stock­holm, med undantag för CRYRING-laboraloriet som föreslogs bli en nationell forskningsanläggning. Utredningen visar all förutom undervis­ningssamarbetet med Tekniska högskolan i Stockholm (KTH) förekom­mer samarbete mellan MSI, Universitetet i Stockholm och KTH bl.a. inom Fysikcentrum. Universitetet och MSI har administrativt samarbe­te. Utredningen föreslår att medel som nu disponeras av CRYRING förs till anslaget för nationella forskningsanläggningar och övriga medel till högskolan saml att verksamheten drivs vidare i nuvarande lokaler.

Utredningen har remissbehandlats och en sammanställning över re­

missyttrandena finns tillgänglig på Ulbildningsdeparlementet. Remissin­

stanserna är positiva lill en integration i högskoleorganisationen. Många

betonar att integrationen kan ses som etl första steg på vägen mol ett ut­

byggt Fysikcentrum. Det råder delade meningar bland remissinstanser­

na om huruvida en integration i organisationen vid KTH eller Universi­

tetet i Stockholm är att föredra. 

'

1 en skrivelse till regeringen från Universitetet i Stockholm, KTH och MSI har de tre enheterna uttryckt önskemål om att forskargrupperna vid MSI överförs efter fritt val lill antingen KTH eller universitetet saml att MSLs anslag delas mellan KTH och universitetet.

Etl ökat samarbete inom fysikforskningen i Stockholm har länge ef­tersträvats bl.a. inom Fysikcentrum. Även i NFRis nyligen genomförda utvärdering av svensk fysikforskning förordas ett ökat samarbete mellari' olika fysikinriktningar. Del är också angeläget att främja elt väl utveck­lat samarbete mellan fysikforskare  i Stockholmsregionen.

Regeringen föreslår att verksamhelen vid MSI blir gemensam mellan Universitetet i Stockholm och KTH. Regeringen avser vidare alt göra

258

CRYRING-anläggningen till en  nationell forskningsanläggning, vilket redovisas under avsnittet om nationella forskningsanläggningar.

Anslagel för MSI bör föras lill KTH och lill matematisk-naturvetenskaplig fakultet vid Universitetet i Stockholm. Medlen bör fördelas dem emellan i överensstämmelse med förslag från de berörda myndigheterna.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Övriga frågor

1 skrivelser från Kärnkraftsäkerhet och Utbildning AB samt Svensk för­ening för radiobiologi har slrålningsbiologins hotade ställning påpekats. Slrålningsbiologin riskerar att försvinna som ämne. Av tidigare sex en­heter med slrålningsbiologisk forskning finns 1992 endast en kvar. De övriga har lagts ner bl.a. genom att professurer med denna inriktning inte har återbesatts eller fått ändrad inriktning.

Detta kan innebära problem med tanke på strålskydd, medicinska be­handlingar, information och Sveriges deltagande i internationella strål­skyddsorgan. Inte minsl den bristande säkerheten i många kärnkraft­verk i Sveriges närhet och den alltmer uppmärksammade radonproble­matiken i våra bostäder motiverar att Sverige uppehåller egen forskning kring slrålningseffekler på biologiska organismer. Universiteten bör la ansvar för forskningen inom detta område.

Vid flera av landets universitet finns naturvetenskapliga museer. Des­sa museer har gemensamt framföri lill regeringen alt det finns stora problem inom deras verksamhet. De anser bl.a. att deras organisation är föråldrad och att deras roll inom universiteten behöver stärkas. En ut­redning kommer att tillkallas för att granska det statliga museiväsendet med avseende på struktur, organisation och inrikting. 1 den översynen bör frågan om de statliga museernas roll och ansvar i forskningsorgani­sationen tas upp. Här bör även uppmärksammas universiielsmuseerna samt deras framtida roll för forskning och utbildning.

Slutsatser

Den naturvetenskapliga grundforskningen ger ökade kunskaper om de grundläggande naturlagarna och bildar därigenom även basen för dé medicinska, tekniska och industriella framstegen. Det moderna samhäl­lets utveckling härrör till stora delar från naturvetenskapernas landvin­ningar.

Fakulletsanslagen skapar långsiklighet i forskningen och möjliggör den infrastruktur i form av bl.a. laboratorier och utrustning som är nödvändig för den naturvetenskapliga forskningen.

Regeringens förslag i del följande innebär att till de naturvetenskapli­ga fakulteterna anvisas sammanlagt 1 009 195 000 kronor för budgetåret 1993/94. hör de därpå två följande budgetåren föreslås oförändrade re­surser.

259

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

alt riksdagen godkänner vad som förordals i avsnittet Slutsatser beträffande de matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna.

Prop.- 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Polarforskning

Från anslaget Polarforskning bestrids vissa kostnader för planering och genomförande av svensk polarforskningsverksamhet i Arktis och An­larktis. Polarforskningssekretarialel anvisas innevarande år ett reserva­tionsanslag om 19 825 000 kronor.

Polarområdenas betydelse för klimat och den globala miljön har lett lill ökat behov av forskning. 1 Sverige har detla behov tillgodosetts ge­nom Polarforskningssekretariatets tillkomst år 1984. Polarforsknings­sekretariatet har till uppgift att främja svensk polarforskning. Främst sker del genom alt organisera och genomföra expeditioner i polarområ­dena.

Sedan sin tillkomst 1984 har Polarforskningssekretarialel snabbi byggt upp en omfattande forskningsverksamhet. Svenska foiskare deltar årli­gen i expeditioner till polarområdena. Polarforskningssekretariatet avser nu stärka forskningen i Arktis. Etl första steg var expeditionen till Nordpolen med isbrytaren Oden 1991. År 1994 planeras en svensk-rysk expedition längs den ryska ishavskuslen från Kolahalvön lill Berings sund för all studera den arktiska tundrans ekologi.

Under den kommande treårsperioden kommer forskningsverksamhe­ten i Anlarktis att bibehållas på en oförändrad ambitionsnivå med årliga samordnade expeditioner tillsammans med Norge och Finland. Säsong-' en 1993/94 har Sverige huvudansvaret för transporter och annan logis­tik.

Polarforskningssekretarialel kommer att inonri nuvarande budgetra­mar tilldelas utökade uppgifter i och med alt en ny svensk lagstiftning införs med anledning av Antarktisfördragets miljöskyddsprotokoll. Po­larforskningssekretarialel kommer att få ansvar för tillståndsgivning och tillsyn över vistelse i Antarktis. Denna uppgift sträcker sig utanför forskningens domäner och omfattar bl.a. även turister.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och fördjupad prövning

Redovisningen av Polarforskningssekrelariatels verksamhet visar all del på nuvarande budgelnivå är möjligt att bedriva etl väl fungerande forsk­ningsprogram i Arktis och Antarktis.

Sverige har en polarforskningsverksamhet som omfattar ca 150 aktiva forskare. Årligen engageras ca 50 forskare i expeditioner till Arktis och Antarktis. En avsevärd del av forskningen sker i internationell samver­kan. Svensk polarforskning går nu in i en konsolideringsfas där det är viktigt all lägga slörre vikt vid strategiska och långsiktiga uppgifter.

260

För att granska de vunna erfarenheterna och göra en fördjupad analys av verksamheten uppdrog regeringen år 1991 åt FRN att utvärdera svensk polarforskning. Den 25 juni 1992 avlämnade FRN sin rapport, Swedish polar research: an evaluation.

Den nuvarande organisationen av svensk polarforskning, där Polar­forskningssekretarialel svarar för planering och genomförande av expe­ditioner och Vetenskapsakademiens Polarforskningskommitté är veten­skapligt rådgivande organ, ansågs av utvärderingen som bästa lösning bland olika organisalionsallernaliv. Strukturen borde dock stärkas. Ut­värderingen konstaterade också att svensk polarforskning generellt har en hög kvalitet med god relevans för området. En ökad långsiktighet i planeringen och tydligare samordning av forskningsinsatserna efterlystes emellertid.

Utvärderingen har varit på remiss lill universitet, högskolor, forsk­ningsråd m.fl. Remissyttrandena visar på nästan total enighet om att ökad långsiklighet är all eftersträva. En sammanställning av remissytt­randena finns tillgänglig på Utbildningsdepartementet.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Slutsatser

Genom de långa planeringstiderna för expeditioner kräver polarforsk­ning i hög grad långsiktighet och kontinuitet. Detta främjas genom en bas av fasta polarforskartjänsler. En sådan bas underlättar också rekry­teringen av forskarstuderande. Ulan en kvalificerad handledning mins­kar möjligheterna att behålla intresserade studenter och skapa en stabil forskningsmiljö. Av remissvaret från NFR framgår att rådet finner del välmotiverat med en förstärkning av tjänster med polarforskningsinrikt­ning. Tjänster som särskilda forskartjänster, forskarassistenter och dok­torandljänster nämns som lämpliga. Vid ullysningen av forskartjänster bör NFR särskilt beakta behoven av tjänster för polarforskning.

Det är angelägel alt finansieringen av de vetenskapliga projekten och expeditionsplaneringen samordnas så alt etl vetenskapligt och kostnads­mässigt effektivt arrangemang uppnås. I remissvaren framkommer en tydlig vilja hos flera intressenter all öka samordningen mellan expedi­tionsplanering och finansiering av forskningsprojekten. Regeringen för­utsätter alt de förslag till samordningsinsatser som nämns också utveck­las lill en ökad koordination.

Den intensifiering av forskningen i Arktis, som Polarforskningssekre­tarialel betonar och som även stöds av utvärderingen, är angelägen. Arktis är etl av Sveriges närområden. Arktis betydelse för den globala miljö- och klimatsituationen är ett viktigt forskningsmotiv. Den senaste lidens politiska utveckling i del forna Sovjetunionen har nu möjliggjort utvidgad forskning i området. Naturvetenskapliga forskningsrådet

Naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) stödjer forskning inom mate­matik, biologi, kemi, fysik och geovetenskap. Genom olika stödformer som projektanslag, tjänster och medel till utrustning kan NFR dels byg-

261

ga upp nya forskningsområden, dels stödja etablerad, högklassig forsk­ning.

För Naturvetenskapliga forskningsrådet anvisades budgetåret 1992/93 sammanlagt 464 176 000 kronor under Ulbildningsdepartementets hu­vudtitel. Därutöver disponerade rådet 57 588 000 kronor under När­ingsdepartementets huvudtitel för energiforskning.

Rådets anslag lill forskningen vid maiemaiisk-naturvetenskaplig fakul­tet utgör ca 30 % av fakultetsanslagen. Universiteten, som är basen i forskningsverksamheten, står för sammanhang, uthållighet och mång­fald i verksamhelen. Forskningsrådet har ett särskilt ansvar för kvalitet och förnyelse i forskningen. Grunden för delta arbete är en nära sam­verkan mellan rådet och universiteten.

NFR:s kvalitetsgranskning har sin grund i bedömningen av projektan­sökningar som innebär en hård gallring. NI'R genomför också regel­bundna utvärderingar av väl avgränsade områden inom svensk forsk­ning. Dessa genomförs med internationella expertgrupper och innebär en noggrann kvalitetsgranskning. Denna form av utvärderingar är en väsentlig del i rådets verksamhet. Omdömen från denna typ av utvär­deringar är också den form av prestationsmått som forskarna själva har störst förtroende för. En ny form av utvärdering har nyligen införts då en internationell expertgrupp fick i uppdrag att granska hela den svens­ka astronomi- och fysikforskningen.

NFR bidrar till förnyelse av forskningen även genom stöd till tjänster åt unga forskare som får möjlighet att ägna sig åt nya, lovande forsk­ningsområden. Även stöd till unga forskare som vidareutbildar sig utomlands bidrar lill forskningens utveckling. NFR initierar och med­verkar även i planering av forskningsinsatser på nationell och interna­tionell nivå i syfle att främja nya utvecklingslinjer.

NFR finansierar olika typer av tjänster, bl.a. doktorandljänster, fors­karassistenttjänster, s.k. forskartjänster och rådsprofessurer. Av de me­del NFR disponerar används nästan 40 % till internalionelll samarbete, i form av deltagande i internalionella forskningsanläggningar, inlerna­lionella forskningsprogram och forskarutbyte saml stipendieprogram. NFR är svenskt ansvarigt organ för en rad internationella forskningsan­läggningar och program.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Den fördjupade anslagsframställningen visar, enligt regeringens mening, att svensk naturvetenskaplig forskning har en mycket god internationell standard. I de internationella utvärderingar av avgränsade områden som NFR låtit göra har kvaliteten miestadels beskrivits som mycket god. Pro­jektstödet har alltså fungerat väl och riktats till grupper som haft förmå­ga att bedriva internationellt högklassig forskning. Detta visade sig ock­så nyligen då NFR lät utvärdera hela den svenska astronomi- och fysik­forskningen. Utvärderingen gav över lag goda vitsord samtidigt som viss

262

omorientering rekommenderades inom vissa delar av fysiken. Målet att stödja den vetenskapligt bästa forskningen har därmed uppnåtts.

Fördjupad prövning

I sin fördjupade anslagsframställning har NFR redovisat en lägesbeskriv­ning och framlidsanalys av svensk naturvetenskaplig forskning. Rådels projektstöd till olika områden fördelar sig budgetåret 1990/91 enligt föl­jande:

Matematik

3,1%

Fysik

29,5%

Kemi

24,5%

Biologi

28,6%

Geovetenskaper

14,3%

NFR:s analys visar all matematikens roll blir allt slörre inom natur­vetenskaplig och teknisk forskning. I förhållande till forskningens stor­lek är den nuvarande ekonomiska ramen myckel liten och måttliga ök­ningar kan förväntas ge god utdelning.

När fysiken i Sverige nyligen utvärderades ansågs den ha en hög inler­nalionell standard, samtidigt som vissa rekommendationer gjordes för alt förbättra områdets förhållanden och vetenskapliga balans. En för­stärkning av infrastrukturen i form av nya byggnader där olika fysikin­riktningar kan sam lokaliseras ansågs viktig. Bättre samordning av astro-fysiken samt en bredare satsning inom området kondenserade materiens fysik rekommenderades också. Etl gott samarbete mellan NFR, Teknik­vetenskapliga forskningsrådet och Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) betonades som önskvärt för alt upprätlhålla en god balans mellan fysikens olika forskningsfält.

Svensk kemi är även den framstående, men har liten volym i förhål­lande till invånarantalet. Kemin växer framför allt i gränsområdena mol andra ämnen som fysik och biologi. Kemi kommer alltmer all kräva ut­nyttjande av tung utrustning för att nå internalionelll konkurrenskrafti­ga resultat. I framtiden kommer specialisering och kanske koncentra­tion lill vissa centra att bli alltmer betydelsefull.

Inom biologin har den snabba metodikrevolulionen på molekylärbio­logins område tvärtom medfört att medeldyr utrustning inte kan kon­centreras till centra utan måste finnas tillgänglig på allt fler laboratorier även inom traditionella biologiämnen. Svensk biologi har en mycket god inlernalionell standard.

Beträffande geovetenskapen belönas den starka internalionella prä­geln och vikten av att stödja deltagandet i internationella forskningspro­gram. Vidare understryks ämnesområdets vikt för miljöforskningen.

Svensk naturvetenskaplig forskning är således internationellt konkur­renskraftig. Analysen visar också att det finns områden där balansen bör justeras och omfördelningar av stödet kan vara aktuella. Detta bör vara en viktig uppgift för NFR:s kommande arbete.

Forskningens internationalisering kommer att bli allt vikligare, inte minst på områden där dyrbar utrustning krävs. Här har NFR aktivt bi-

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

263

dragit lill att svenska forskare har myckel goda möjligheter alt utnyttja     Prop. 1992/93:170 internalionella forskningsanläggningar.  Den  naturvetenskapliga forsk-     Avsnitt 8 ningen har mycket goda och omfattande internationella kontakter. En      Utbildningsdep. enkät visar att under 1991 reste svenska naturvetenskapliga forskare till 71 länder. USA mottog det ojämförligt största antalet svenska deltagan­de i konferenser och svenska gästföreläsare. Under de senasie åren har dock anlalel besök i Ryssland och EG-länder ökal kraftigt. Även antalet gästforskarbesök i Sverige har ökal. Slutsatser

Den naturvetenskapliga forskningen är av stor vikt. Den naturveten­skapliga forskningen ger grundläggande kunskap om naturlagar och livsbetingelser. Den utgör därför i många fall basen även för andra ve­tenskaper.

Matematisk-naturvetenskaplig forskning är dynamisk lill sin nalur. Det är därför av största vikt att NFR fortsatt bidrar till forskningens för­nyelse. Då rådet har ambitionen att kontinuerligt omfördela stödet till de olika vetenskapsområdena är del ell utmärkt initiativ som lagils i och med utvärderingen av den samlade fysik- och asironomiforskning-en.

Genom utvärderingar av samlade områden som fysik, biologi osv. kan rådet finna instrument för all jämföra kvaliteten mellan olika vetenska­per. Därmed skapas ett underlag för omfördelningar. Del är samtidigt viktigt all omfördelningar sker över längre tidsperioder för att rådet skall uppfylla sina åtaganden alt stödja högkvalitativ, långsiktig grund­forskning.

Det är enligt regeringens mening också av största vikt att utvärdering­arna av avgränsade delområden fortsätter för att den höga kvaliteten skall upprätthållas inom forskningen.

Den inlernalionella verksamheten inom NFR kommer att bli allt vik­tigare. Regeringen finner det mycket angelägel alt svenska forskare be­reds möjlighet alt vistas utomlands i livaktiga forskningsmiljöer. Likaså är det angeläget alt öka möjligheterna för svenska forskningsgrupper att bjuda in gästforskare bland annat i form av posl-doktorstipendiater. NFR har visat vilja att utöka sitt program för postdoklorslipendier och regeringen förutsätter att detta initiativ förverkligas.

NFR har prioriterat flera angelägna forskningsområden. Som exempel kan nämnas matematiska modeller inom kemi och fysik, biologisk di­versitet, klimatforskning samt materialkonsortier. Inom kemi, fysik, biologi och geovetenskaper undersöks alltmer komplicerade system. Ex­perimenten genererar slora mängder data som måste analyseras mate­matiskt. För all göra della effektivt behöver matematiska modeller ut­vecklas. Exempel på användningsområilen är studiet av livels kemisk­biologiska byggstenar, material och nedbrytning av föroreningar i om­givningen.

Elt annat angeläget område som NIR har prioriterat inför framliden är biologisk diversitet. Den biologiska mångfalden visas i artrikedomen och variationen av de levande organismerna. Med den utveckling som

264

nu pågår beräknas stora delar av jordens arter försvinna inom 50 år: I      Prop. 1992/93:170 flertalet forskningsmedvelna länder förbereder man nu satsningar inom     AvsniU 8 områdei. Det handlar bl.a. om att kartlägga genetisk information och      Utbildningsdep. taxonomisk forskning, samt att studera ekosystemen för alt nå kunskap om mekanismema för deras långsikliga reglering.

Ytterligare ett angelägel forskningsområde som NFR vall att prioritera är klimatforskning. Ökningen av växthusgaser och risken för en framti­da temperaturhöjning har ökal betydelsen av sådan forskning. Dess mål är att förslå de processer som reglerar jordens klimat.

I överenstämmelse med 1990 års forskningsproposition har NFR och NUTEK slött ell materialtekniskt program i form av tvärvetenskapliga konsortier. Programmet beskrivs närmare inom avsnittet Näringsdepar­tementels verksamhetsområde. Verksamheten har givit värdefulla resul­tat och NFR böräven fortsättningsvis stödja denna.

De områden som NFR prioriterar, av vilka några här nämnts, bör så långl möjligt ges utrymme inom NFR:s ramar. Flera av dessa områden har både samhällelig och inomvetenskaplig betydelse och prioritering­arna utgör viktiga led i forskningens förnyelse.

Polarforskning är etl område som genom de långa planeringstiderna för expeditioner i hög grad kräver kontinuitet och långsiklighet. Detla gynnas av en bas av tjänster inriktade mot sådan forskning. NFR bör vid utlysandet av forskartjänster särskilt beakta behovet av tjänster för polarforskning.

Under en följd av år har NFR tillsammans med Skogs- och jordbru­kels forskningsråd stött ell gränsöverskridande forskningsprogram om skog och miljö. Programmet var tidsbegränsat och avslutades för NFR:s del vid utgången av budgetåret 1991/92. Som en följd av initiativ inom programmet har NFR och andra berörda myndigheter även i fortsätt­ningen stött en rad värdefulla forskningsprojekt om skog och och miljö. NFR och SJFR bör även framdeles ägna uppmärksamhet åt delta områ­de. I detla sammanhang är det angelägel all NFR stödjer grundläggande biologisk och kemisk forskning inom del gränsöverskridande forsk­ningsprogram kring Iräråvara som regeringen avser föreslå till riksda­gen. Programmet beskrivs under avsnitten Jordbruksdepartementets och Näringsdepartementels verksamhetsområden.

Sverige deltar i arbetet vid den internalionella forskningsanläggningen för högenergifysik, CERN. Sedan början av 1980-talet har NFR tillsam­mans med STU/NUTEK och Sveriges Exportråd ägnat ökad uppmärk­samhet ål Sveriges industriella utnyttjande av CERN. Etl mål har varit att öka CERN:s upphandling i Sverige, vilket också har skelt. Andelen beställningar borde dock öka ännu mer för alt stå i proportion lill Sve­riges finansiella bidrag till forskningsorganisationen och för alt stärka svensk industri.

Regeringen kommer i annat sammanhang att anvisa särskilda medel för åtgärder i syfle att förbättra det industriella utbytet av svensk med­verkan i internationella forskningsanläggningar, framför allt CERN.

265

Regeringen avser i annat sammanhang anvisa medel för all möjliggöra     Prop. 1992/93:170

åtgärder syftande till förbättrade relationer mellan svensk industri och     Avsnitt 8

internationella forskningsanläggningar, framför allt CERN.

Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

all riksdagen godkänner yad regeringen i avsnitten Slutsatser förordat beträffande det  Naturvetenskapliga forskningsrådet. 8.12.5 Tekniska forskningsområdet

Tekniska fakulteterna

Medlen till de tekniska fakulteterna fördelas innevarande budgetår en­ligt följande:

Universitet

Belopp

Universitetet i Uppsala Universilelel i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Linköping Tekniska högskolan i Stockholm Chalmers lekniska högskola Högskolan i Luleå

11 295 000 149 279 000 103 [REDACTED_TELEFONNUMMER] 000 244 576 000 111 706 000

Summa

896 016 000

Enligt senast tillgängliga uppgifter utgör fakultetsanslaget 41 % av de tekniska fakulteternas samlade resurser. Endast 6 % utgörs av rådsme­del medan 36 % kommer från övriga slatliga sektorn,.särskilt Närings-och teknikutvecklingsverket NUTEK. 10% av finansieringen kommer från den privata sektorn, främst företag.

Flera högskolor utvecklar olika slags interdisciplinära ansatser. Som exempel kan nämnas den sk. immateriella sektion för miljöforskning som Chalmers tekniska högskola och Universitetet i Göteborgs driver gemensamt, Linköpings centrum för industriell informationsteknik samt leknikverksamheten i Uppsala som profilerar sig med hänsyn till sin hemvist inom den matematisk-naturvetenskapliga fakulteten där.

Slyrkeområden vid tekniska fakulteten inom Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] är bl.a. miljöteknik, materialteknik, informationsteknologi och energitek­nik. Andra områden med mer speciell Lunda-profil är livsmedels- och bioteknik samt laserteknik. Styrkan ligger i samverkan mellan flera etablerade forskargrupper. Fakulteten satsar tillsammans med teknik­och företagsparken IDEON på att utveckla kontakterna med främst del regionala näringslivet.

266

Tekniska fakulteten är den största fakulteten inom Universitetet i Lin­köping. Forskningen där har sedan bildandet profilerats och koncentre­rats mol strategiskt vikliga områden. Exempel är informationsteknologi, industriell ekonomi, konstruktions- och produktionsteknik, medicinsk teknik och tillämpad matematik. Verksamheten är organiserad i slorin­slilulioner vilket skapat goda förutsättningar för fruktbärande samver­kan över ämnesgränser.

Tekniska högskolan i Slockholm (KTH) har den fakultet som omfat­tar flest discipliner. KTH pekar således ut ett tiotal områden som för högskolan speciella slyrkeområden. KTH har beslutat genomföra en omfattande organisationsförändring som innebär all ämnena organiseras i avsevärt större inslilutionsenheter. En för KTH speciell företeelse är närheten lill och samverkan med etl flertal industriforskningsinstitut och statliga forskningsinstitut.

Chalmers tekniska högskola (CTH) har, liksom KTH, bred verksam­het. CTH har sin största styrka i de grundläggande vetenskaperna såsom matematik, fysik och kemi. Även den riktade grundforskningen inom material- och mikroeleklronikområdena är internationellt konkurrens­kraftig Satsningar på miljörelaterad forskning, delvis tillsammans med Universitetet i Göteborg, ger CTH en särskild profil. I många år har CTH varit föregångare genom olika initiativ för kontakter med företag och för kommersialisering av idéer och rön från forskningen.

Forskningen vid Högskolan i Luleå bedrivs i slorinslitutioner i nära kontakt med förelag och samhället i övrigt. Viktiga ämnesområden av såväl regionalt som nationellt intresse är bland andra material- och till­verkningsteknik, förädling av mineral och trä, anläggningsbyggande,-tillämpad informationsteknik, exempelvis geografiska informationssys­tem, teknik för kallt klimat saml kvinnor och teknik.

Till de tekniska fakulteterna hör verksamhelen vid två nationella forskningsanläggningar: Superdatorcenlrum vid Universitetet i Linkö­ping samt Onsala rymdobservalorium vid Chalmers lekniska högskola. '

Studsvik AB har i särskild ordning hemställt om medel för material-teknisk forskning som ingår i deltagandet i EG:s fusionsforskningspro­gram.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Av alla forskningsområden är det lekniska i många avseenden del som har störst närhet lill kommersiellt mätbara resultat. I sin resultatanalys hänvisar emellertid högskolorna i relativt liten utsträckning lill nyltoin-riklade indikatorer såsom mängd patent, industriella forskningsuppdrag eller antal utbildade forskare som gått till näringslivet. I en studie som gjorts om FoU för svensk industriell förnyelse (L.[REDACTED_EFTERNAMN] Swedish R&D for industrial renewal) framhålls alt under 1980-talel många av de lekniska högskolornas institutioner orienterat sig från de tillämpade de-

267

larna av respektive ämne och mol mer grundläggande forskning. Under samma lid har stora delar av svensk industri decentraliserats och mins­kal sin forskning lill förmån för mer kortsiktig produktutveckling.

En god balans mellan grundläggande och tillämpad forskning måsle eftersträvas. Att utveckla teknisk forskning som inriktas mot industrin kräver insatser också inom vetenskapligt motiverad grundforskning. Utan denna kan den tillämpade forskningen i längden inte hävda sig in­ternationellt.

Flera högskolor påpekar i sina anslagsframställningar alt en ökning av samverkan med näringslivet är angelägen. Regeringen delar den bedöm­ningen. Samverkan kan ha många olika former. Särskilt värdefullt, inte minst på lång sikt, bör gemensamma insatser för utbildning av indust­riellt inriktade forskare vara. Detta har tagits upp i det föregående.

Svenska företag och samhället i övrigt bör vara intresserade avnämare av de tekniska inslilulionernas utbud: färdiga civilingenjörer, kurser för vidareutbildning, utbildade forskare, kunskap från den internationella fronten, egenutvecklade nya rön, embryon lill nya produkter etc. Goda institutioner inom del lekniska området karakteriseras av god förmåga till kommunikation med företagen och med samhället i övrigt. Delta går att förena med kravet på förstklassig  inomvetenskaplig kvalitet.

Kraftsamling bör eftersträvas lill områden där forskningscentra av in­ternationell klass kan byggas upp och understödjas. Härigenom kan högskolorna bidra till att svenska förelag blir internationellt konkur­renskraftiga. Behovet av koncentration gäller särskilt inom forsknings­områden som kräver dyrbar utrustning.

De fördjupade anslagsframställningarna från de lekniska högskolorna bär vittnesbörd om del tekniska forskningsområdets mångfasetterade ka­raktär och mångfald. Varje disciplin har sina speciella förutsättningar med hänsyn till relevansen för svenskt näringsliv och samhälle, med hänsyn till det inomvelenskapliga forskningsläget, med hänsyn till be­hovet av samverkan med grundläggande eller angränsande ämnen, etc. Vidare kan del vara slor skillnad i inriktning och kvalitet mellan insti­tutioner för samma ämne vid olika högskolor. Della kan exempelvis be­ro på närhet lill ett framstående förelag inom fackområdet eller på alt ledande forskare fått utvecklas och verka inom en institution. Det är vä­sentligt att förulsältningarna för alt utveckla en ledande forskningsmil­jö i varje speciellt fall verkligen tillvaratas.

Regeringen stödjer högskolornas insatser för gränsöverskridande forskning. Vetenskapliga liksom kommersiella genombrott kan i första hand förväntas genom kombinationer av olika discipliner. Vidare kan många problem - det kan exempelvis gälla miljö- eller transporipro-blem eller utveckling av komplexa produkter eller syslem - lösas endast genom gränsöverskridande forskning. Det behöver då inte enbart vara kombinationer av olika tekniska vetenskaper utan kan även inkludera samhällsvetenskap eller humaniora. En huvudsak är dock att deltagan­de forskare håller hög kvalitet genom god förankring i sin disciplin.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

268

Utvecklingen av svenska företag och samhällsfunktioner beror alltmer på hur informationsteknologin behärskas. Forskning krävs på en mång­fald områden alltifrån mikroelektronik lill programvaruteknik. Även om ledande forskning och produklframtagning sker på annat håll måste Sverige hålla en användar- och beställarkompetens på högsta nivå. Forskning inom områdei kan och bör sysselsätta många olika tekniska högskoleinstitutioner.

Användning av informationsteknik har lett till en avsevärd ökning av produktiviteten, inte minst inom olika forskningsdiscipliner. 1 samman­hanget skall påpekas betydelsen för många områden alt ha tillgång till stor datorkapacitet och all teknologier för kommunikation utnyttjas och vidareutvecklas.

Flera års satsningar inom olika biovetenskaper som i första hand lig­ger inom del naturvetenskapliga området har lagt grunden för vidare utveckling: bioteknologierna kan utnyttjas och ge bidrag till landets väl­stånd. Det är angeläget all bioteknikens möjligheter tas till vara genom utveckling av olika tillämpningar. Sverige har en position i den interna­tionella konkurrensen alt försvara och utveckla.

Flera högskolor påpekar särskilt behovet av ökad internationalisering av verksamheten. Det gäller såväl grundutbildning som forskarutbild­ning och forskning.

Även i detta avseende har varje disciplin och varje institution sina förutsättningar. Regeringen delar bedömningen att det internationella samarbetet måste öka, inte minsl inom den tekniska forskningen. Della har närmare beskrivits i tidigare avsnitt av denna proposition. I della sammanhang bör påpekas att de slora satsningarna på internationella forskningsanläggningar exempelvis CERN, öppnar vissa möjligheter även för lekniska forskare.

1 avsnittet Näringsdepartementets verksamhetsområde behandlas Centrum för mikroelektronik, som är gemensamt för Universilelel i Linköping och Tekniska högskolan i Stockholm.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Fördjupad prövning

I forskningsberedningens regi hölls under 1992 en serie konferenser, bl.a. en med rubriken "Forskning och Näringslivets Utveckling". Vid detla tillfälle bekräftades behovet av utökad kunskapsöverföring från högskoleinstitutioner till industriföretagen. I del föregående har reger­ingen redovisat förslag i syfte att förstärka samarbetet med näringslivet. De särskilda lösningar som där förordas innebär givetvis inle alt inte också i fortsättningen en betydande del av samarbetet kommer alt äga rum inom den reguljära organisationen.

Under avsnittet Näringsdepartementets verksamhetsområde redovisas bedömningar och förslag rörande insatser inom informationstekniken. Universitet och högskolor har viktiga up|)gifter i delta sammanhang i utbildning, forskarutbildning, forskning och kunskapsförmedling som stöd såväl lill informationsteknikindusirin som till användarna av infor­mationsteknologin.

269

Den satsning på materialleknisk forskning genom gränsöverskridande     Prop. 1992/93:170 konsortier som   NUTEK  och   Naturvetenskatiliga  forskningsrådet  ge-     Avsnitt 8 nomföri sedan etl par år har utvärderats med mycket positivt, resultat. .   Utbildningsdep. Samverkan mellan relativt små forskargrupper har gell ell mycket in­tressant tekniskt-vetenskapligt utbyte. Resultaten visar också värdet av alt pröva nya former för finansiering och för verksamhetens genomfö­rande. Materialkonsorliemodellen bör fortsatt användas och vidareut­vecklas inom nya områden. Regeringen redovisar under avsnittet När­ingsdepartementets verksamhetsområde förslag till fortsatta insatser för det materialvetenskapliga området. Slutsatser

Teknisk forskning spelar en nyckelroll som bas för utveckling av inter­nationellt konkurrenskraftiga produkter och för utvecklingen av dét svenska samhället över huvud laget.

De lekniska fakulteterna bör enligt regeringens mening under planer­ingsperioden utveckla sin forskning och forskarutbildning i enlighet med vad som ovan anförts. Detta innebär i korthet att särskild prioritet ges till

-fortsatt utveckling av gränsöverskridande insatser, gärna i nya orga­nisatoriska former

- forskning som stöd för grundutbildning

-fortsatt satsning på informationsteknologi och bioteknik

-ökat samarbete mellan universitet, högskolor och företag

-fortsatt internationalisering.

De lekniska fakulteterna bör ytterligare beakta och utnyttja de möjlig­heter som bjuds genom samverkan med industriforskningsinstitut.

Regeringens förslag i del följande innebär ätt till de tekniska fakulte-    ' lerna anvisas sammanlagt 943 313 000 kronor, för de där på följande budgetåren föreslås oförändrade resurser.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

alt riksdagen godkänner vad regeringen i Slutsatser förordat beträffande de lekniska fakulteterna.

Teknik vetenskapliga forskningsrådet

Teknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) har till uppgift att främja och stödja vetenskapligt betydelsefull grundforskning inom det lekniska området. Rådet inrättades 1990. Den nära kopplingen mellan naturvetenskaplig och teknisk forsknig i teknikutvecklingen ger TFR en nyckelroll med viktiga kontaktytor mot bl a Naturvetenskapliga forskningsrådet och Medicinska forskningsrådet liksom mot Närings-och teknikutvecklingsverket (NUTEK).

270

För budgetåret  1992/93 anvisades TFR  184 966 000 kronor under Näringsdepartementets   huvudtitel,  anslaget   Teknikvetenskapliga forskningsrådet. Rådet har indelat sitt stöd till forskning i fyra huvudområden

-

teknisk fysik och elektroteknik

-

kemiteknik och bioteknik

-

informationsteknik   med   datavetenskap,   teknisk-vetenskapliga beräkningar, reglerteknik och telekommunikation samt

-

teknisk mekanik/materialteknik

Varje område erhöll innevarande budgetår mellan 30 och drygt 40 miljoner kronor i bidrag lill forskning.

Inom dessa områden efiersträvas projekt som uppfyller högt ställda inlernalionella kvalitetskrav. TFR ger stöd till teknisk grundforskning även i form av riktade satsningar, t ex förbränningsteknik, generell systemteknik, bioteknik för skogsindustrin. Vidare deltar TFR tillsammans med andra forskningsfinansierande organ i s.k. nationella satsningar. De nalionella satsningarna sker ofta inom områden som kräver interdisciplinära ansatser, exempelvis informationsteknik, energi och miljöteknik. I sin anslagsframställning redovisar TFR behov av ökat stöd lill riktade satsningar och till nationella satsningar.

Kvalitetsnivån på den tekniska grundforskningen varierar mellan disciplinerna. TFR identifierar områden som bedöms som svaga men som synes ha stor betydelse för framtida utveckling. Rådet söker nu stärka sådana områden genom särskilda åtgärdsprogram. Det kan bl. a. ske genom att svenska doktorander får bedriva forskning utomlands, genom att inbjuda framstående utländska forskare till Sverige, genom alt skapa elt nära samband med framstående naturvetenskapliga och humanvetenskapliga forskningsmiljöer samt genom att utvärdera delar av de tekniska högskolorna.

TFR har valt att inte inrätta särskilda forskartjänster. Däremot finansieras innevarande budgetår ett hundratal forskartjänster. Forskarutbildning finansieras inom ramen för TFR-stödda projekt. Rådet vill under planeringsperioden utöka antalet doktorandljänster med femtio per år.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Resullatbedömning

Teknikvelenskaptiga forsningsrådet inrättades den 1 juli 1990 och inledde sin fördelning av bidrag till forskning under början av 1991. Det är följaktligen inte möjligt att redan nu redovisa någon resultatanalys. Rådet har emellertid redovisat riktlinjer för fortsalt utveckling och användning av resultatmått. Indikatorer för kvalilelsmåtl skall knyta an till den referensram som är förankrad i tröskningen inom TFR:s verksamhetsområde. Indikatorerna skall användas för alt

271

ställa den svenska forskningen i relation lill kvalitetsnivån vid den internalionella forskningsfronten.

Regeringen anser all TFR ulnylljal sin relativa frihet från traditioner och sina medel till att analysera sitt ansvarsområde, planera sin verksamhet liksom fördela tillägnliga medel på elt sylematiskt och framsynt säll. Den valda inriktningen bör bibehållas och utgöra bas för fortsatta insatser som kan ge långsiktiga positiva effekter för utvecklingen av svensk leknikvetenskaplig forskning och därmed också for svensk industri.

Dessa insatser bör kunna ta nya och för Sveriges vidkommande obeprövaile former. Ett gott exempel är det inliiativ som TFR tagit genom att finansiera industridoklorandtjänster. Andra intiativ gäller stöd till etablerande av forskarskolor, fleråriga ramanslag till uirustningskrävande verksamheter och till särskilt kreativa forskningsmiljöer.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Fördjupad prövning

Den tekniska grundforskningen är grunden för utvecklingen inom mer tillämpade discipliner och för den produkt- och processutveckling som -i sin tur skall ge Sverige och svensk industri konkurrenskraft.

Regeringen instämmer i TFFlis bedömning att den mest effektiva överföringen av nytt kunnande från högskolorna till den producerande industrin torde ske genom välutbildade civilingenjörer, licentiater och doktorer med ett internationellt perspektiv och med god förmåga att tillvarata forskningsresultat och som efter utbildningen anställs i näringslivet.

Slutsatser

TFR har en viktig roll inom teknisk och naturvetenskaplig grundforskning. Vidare fungerar rådet som en länk till den industriellt inriktade forskning och utvecklingsarbete som stöds av NUTEK och andra liknande organ.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen godkänner vad regeringen i Slutsatser förordat beträffande Teknikvetenskapliga forskningsrådet.

Rymdforskning

Området avser forskningsdelen av det program för nationell rymdverk­samhet för vilket Rymdstyrelsen har myndighetsansvar. Kostnader för denna bestrids under budgetåret 1992/93 inom anslaget E 18. Rymd­forskning. För 1992/93 anvisas 32 257 000 kronor.

272

Till området  kan även  räknas basverksamheten  vid  Institutet  för

Prop. 1992/93:170

rymdfysik. Kostnader för denna bestrids budgetåret 1992/93 inom anslå-

Avsnitt 8

get E 23. Institutet för rymdfysik. För 1992/93 anvisas 36 422 000 kro-

Utbildningsdep.

nor.

Rymdstyreben

För den nationella rymdforskningen fungerar Rymdslyrelsen som ell forskningsråd. En slor del av satsningarna gäller instrumentering, expe­riment och dalautvärdering för de svenska småsatellitprojekten Viking, Freja och det planerade Odin. Stöd har getts till bl.a. rymdplasmafysik, astronomi samt mikrogravitalionsforskning, främst inom materialfysik, livsvetenskap och biofysik. Rymdstyrelsen hemställer om en särskild an­slagsökning ulöver pris- och löneomräkning för att kunna fullfölja am­bitiösa planer för experiment på nästa svenska satellit Odin.

Institutet för rymdfysik

Institutet för rymdfysik bedriver observatorieverksamhet rörande till­ståndet i övre atmosfären, i jonosfären och i magnetosfären. Vidare be­drivs teoretisk och experimentell grundforskning.

Rymdplasma studeras från marken, exempelvis med radio och från satellit. Vidare utvecklas nya metoder för användning av radiovågor vid fjärranalys. I verksamheten ingår en relativt omfattande forskarutbild­ning; ett flertal doktorsavhandlingar har arbetats fram inom institutet.

Institutet begär en ökning utöver pris- och löneomräkning för ett fler­tal olika ändamål, främst för att kunna utöka sin roll i forskarutbild­ning. I särskild ordning har institutet äskat medel för att kunna etablera elt svenskt campus ingående i International Space University.

Regeringens överväganden

Ett starkt och väl avvägt nationellt forskningsprogram är en förutsätt­ning för att svenska forskare skall kunna vara attraktiva som internatio­nella samarbetspartner och för att landet skall kunna tillgodogöra sig deltagandet i internalionella samarbetsprogram som t.ex. del europeiska samarbetet inom rymdområdel.

Sveriges läge långl norrut på jordklotet gör att här finns särskilda för­utsättningar för rymdverksamhet såsom möjligheler alt kommunicera med polära satelliter och att studera intressanta företeelser inom rymd-plasmafysiken. Den nalionella satsningen på mindre projekt är en för­utsättning för etl bra utbyte av de slörre vetenskapliga projekten inom ramen för det europeiska rymdsamarbetet.

273

18 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

Slutsatser

Framgångarna med de nationella små satelliterna och experimenten ombord på dem har väckt stor internationell uppmärksamhet. Denna verksamhet bör fortsättas av såväl vetenskapliga som industriella skäl.

Anslaget till den nationella svenska rymdforskningen bör öka. Ök­ning bör fördelas av Rymdslyrelsen. Därmed kan fördelningen ske med de bedömningar av kvalitet och relevans som Rymdstyrelsen kan till­handahålla.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen godkänner vad regeringen i Slutsatser förordat beträffande Rymdforskning.

8.12.6   Interdisciplinär forskning

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Forskningsrådsnämnden

Forskningsrådsnämnden (FRN) har enligt sin instruktion ansvar för gränsöverskridande forskning främst inom områden som är angelägna från samhällets synpunkt. Nämnden har också vissa uppgifter i fråga om forskningsinformation. Nämnden svarar för fördelning av särskilda resurser för dyrbar vetenskaplig utrustning.

Innevarande budgetår anvisas 93 639 000 kronor till FRNis verksam­het. Medlen fördelas av nämnden, av beloppet går knappt 9 miljoner kronor lill nämndens förvaltning. Nämnden fördelar en kostnadsram om ca 218 miljoner kronor för finansiering av dyrbar vetenskaplig ut­rustning för forskningsändamål. FRN disponerar vidare drygt 2,5 miljo­ner kronor under Näringsdepartementets huvudtitel för forskning inom området teknisk vetenskaplig informationsförsörjning.

Mot bakgrund av alt universiteten även fortsatt är beroende av externt stöd vid uppbyggnad av nya forskningsinriktningar anser nämnden sin roll som främjare av en seklorsobunden men problemorienterad och därmed ofta tvärvetenskaplig forskning vid universitet och högskolor som allt viktigare.

FRN går i anslagsframställningens resultatanalys igenom de forsk­ningsområden nämnden arbetar med, områdenas utveckling och resul­tat samt områdenas kvantitativa utveckling. För flertalet områden har effekterna av FRN:s arbete blivit alt ett anlal från forskningssynvinkel försummade forskningsinriktningar har etablerats. Etl exempel som anges är området individ, samhälle, hälsa där effekterna bör leda lill åt­gärder för främjande av folkhälsan. Beträffande forskningsinformation drar FRN slutsatsen att det är tusentals människor från vitt skilda områ­den i samhället som möter, ser, hör eller läser det som lyfts fram genom nämndens satsningar på forskninjjsinformation.

274

Regeringen har i det föregående redovisat en samlad bedömning av forskningsrådsorganisationen samt vissa förslag till förändringar i den­na.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Resullatbedömning

Forskningsrådsnämndens insatser för den gränsöverskridande forsk­ningen är mycket positiva, angelägna forskningsinriktningar har etable­rats, internationellt forskningssamarbete stärkts.

FRN planerar att genom omfördelning av resurser ge utrymme för tre nya forskningsområden. Ett nytt Europa, Riskforskning och Livsstilar. Regeringen tillstyrker detta.

En ökad satsning på kvinno- och jämställdhelsforskning är angelägen. Elt stort antal intressanta forskningsprojekt har inte kunnat ges stöd. FRN har redovisat uppdrag om kvinnoforskning med inriktning på na­turvetenskap och teknik. Nämnden har bedömt en ökad satsning nöd­vändig.

FRN har i den fördjupade anslagsframställningen förklarat sig beredd alt utreda hur frågan om långsiktiga dalabehov inom samhällsvetenskap och folkhälsoforskning skall lösas. Regeringen avser alt ge nämnden i uppdrag att i samråd med Socialvetenskapliga forskningsrådet utreda hur samordning av och efierfrågan på individdala inom dessa forsk­ningsområden skall kunna tillgodoses inom ramen för oförändrade re­surser.

Nämnden har i anslagsframställningen också föreslagit alt verksamhe­len vid Kollegiet för samhällsforskning (SCASSS) vid Universitetet i Uppsala fr.o.m. budgetåret 1995/96 finansieras på annal sätt än genom anslag från bl.a. FRN. Enligt regeringens mening bör medel motsvaran­de nämndens anslag till SCASSS fr.o.m. nämnda budgetår överföras till anslaget Universitetet i Uppsala.

FRN har haft i uppdrag att lägga fram förslag om vilka ylterligare ål-gärder som bör vidtas inom energisystemområdel och därvid överväga inrättande av en professur i miljö- och energisystemanalys. FRN:s ut­redning fann all ett stort behov förelåg av helhetssyn på miljö- och energiproblemen och bedömde att 8 miljoner kronor behövs för upp­byggnad av forskningen. På grund av del statsfinansieUa läget kan ytter­ligare medel inte anvisas ulan FRN bör genom omfördelning kunna fi­nansiera vissa insatser inom området.

FRN har ell särskilt ansvar för ungdomsforskning. Regeringen anser all insatserna för denna forskning bör öka. FRN bör därför avsätta ytter­ligare 500 000 kronor härför. Under avsnittet Civildepartementels verk­samhetsområde redovisas förslag till viss ytterligare förstärkning.

Enligt regeringens mening bör universitetens och högskolornas forsk­ningsinformation förstärkas. Medel för detla ändamål bör därför föras över från FRN:s anslag. Effekterna på läroanslaalternas arbete med

275

forskningsinformation bör bli föremål för en särskild uppföljning. FRN bör dock även i fortsättningen ha ansvar för nationella informationsin­satser. Särskild uppmärksamhet bör ägnas insatser inom de tekniska och naturvetenskapliga områdena. Vidare bör nämnden också fortsätt­ningsvis ha ansvar för informationsprogram för jämställdhelsforskning.

Social ohälsa i form av t.ex. kriminalitet, drog- och alkoholmissbruk och psykiska störningar hör till de folksjukdomar som medför stort li­dande för enskilda människor och slora kostnader för samhället. För att preventiva åtgärder och behandling skall kunna sättas in i rätt tid och vara effektiva måste de vila på solid kunskap om de komplicerade me­kanismer och processer som ligger bakom uppkomsten av destruktiva och psykiskt avvikande sätt att fungera hos enskilda individer. Sådan kunskap kan inle vinnas ulan bidrag från systematisk, långsiktigt och tvärvetenskapligt planerad longitudinella forskning, dvs. genom alt sam­ma individer följs från tidig lill vuxen ålder i etl brett perspektiv.

Longitudinell forskning ställer särskilda krav på kontinuerlig tillgång lill basresurser för förnyelse, organisation och utnyttjande av de forsk­ningsinriktade databaserna. Regeringen föreslår att Forskningsråds­nämnden får etl fortsatt ansvar för longitudinell forskning, särskilt in­terdisciplinär sådan med inriktning på psykosociala frågeställningar.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Fördjupad prövning

1 Forskningsberedningens regi hölls under hösten 1992 en konferens med titeln Gränsöverskridande forskning. Föredragen och diskussions­inläggen under konferensen pekade på vikten av en fast disciplinförank­ring också för sådan forskning som går över ämnes- och disciplingrän­serna. Del vikliga är alt bryta ner konstlade barriärer mellan ämnen, di­scipliner och fakulteter för att möjliggöra samverkan. Effekten av den nyordning som gäller för universitet och högskolor fr.o.m. den 1 juli 1993 kan i framliden förmodas ge fter möjligheter lill gränsöverskridan­de forskning. Även fortsättningsvis behöver dock dessa kompletteras med insatser från Forskningsrådsnämndens sida. Detla bör dock i första hand ägnas områden som prioriteras forskningspolitiskt.

Slutsatser

Som inledningsvis framhållits bör FRN:s insatser framgent koncentreras lill forskning inom områden som prioriterats av statsmakterna. Reger­ingen vill nu särskilt framhålla kvinno-och jämställdhelsforskning saml ungdomsforskning.

Ökal stöd till kvinno- och jämställdhelsforskning är angeläget. FRN bör därför genom omfördelning inom sitt anslag fördubbla sina insatser för sådan forskning. Denna förstärkning ger bl.a. utrymme för ökat stöd lill verksamhet inom områdena leknik och naturvetenskap. Behovet av ökad uppmärksamhet på dessa fält har redovisats av FRN i den tidigare nämnda rapporten Genus, teknik och naturvetenskap. I enlighet med FRN:s förslag bör vidare en gästprofessur i kvinnoforskning med inrikt-

276

ning på naturvetenskap inrättas vid nämnden. Professuren bör finansie­ras genom omfördelning inom nämndens anslag.

Nämnden har inför denna proposilion redovisat elt uppdrag om forskning inom energisystemområdel. Nämnden bör genom omfördel­ning kunna finansiera vissa insatser inom områdei.

Antalet doktorsexamina skall öka. Det är viktigt att forskarutbildning­en ökar också inom områden som FRN stöder. Inom ramen för de me­del som FRN disponerar bör således fortsättningsvis belopp avsättas för stöd lill studiefinansiering inom forskarutbildning.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen  föreslår

att riksdagen godkänner vad regeringen i Slutsatser förordat beträffande Forskningsrådsnämnden. Temaorienterad forskning

Temaorienterad forskning är gränsöverskridande vetenskap som tar sin utgångspunkt i olika forsknings- eller problemområden.

Temaorienterad forskning bedrivs vid Universitetet i Linköping och ulgör en sektion av den filosofiska fakulteten.Verksamhelen leds av ett lemaråd.

Innevarande budgetår anvisas 39 706 000 kronor för Temaorienterad forskning. Budgetåret 1990/91 uppgick anslaget till drygt 31 miljoner kronor och de externa medlen uppgick lill drygt 24 miljoner kronor. Verksamheten är uppdelad på fem teman. Forskning och forskarutbild­ning har bedrivits vid Tema Teknik och Social Förändring (Tema T) samt Tema Vatten i Natur och Samhälle (Tema V) sedan 1980. Året ef­ter tillkom två teman: Tema Hälso- och Sjukvården i Samhället (Tema H) och Tema Kommunikation (Tema K). Det femte temat. Tema Barn (Tema B), inleddes 1988.

Regeringens Överväganden

Resultatbedömning

Temarådets resultatanlys visar alt de fem temana etablerat sig som själv­ständiga forskningsenheter. Forskarutbildningen attraherar många sö­kande och den genomsnittliga studietiden är relativt kort. Genomström­ningen förklaras av målsättningen att tillhandahålla studiefinansiering till alla forskarstuderande och av en väl utbyggd handledning.

Temaorienterad forskning håller god vetenskaplig standard i etl inter­nationellt [)erspekiiv. Avhandlingarna anses hålla god kvalitet och mot­tagandet i det internationella forskarsamhället är gott. Forskningen har i huvudsak grundforskningskaraktär.

Internationaliseringen av forskningsaktiviteterna har nått olika långl vid olika teman. Mest internationell är Tema V där doktorsavhandling­arna framför allt behandlat internationella frågeställningar rörande Östersjön, Baltikum och Polen saml tredje världen.

277

Vid flera teman har lärarsituationen och vakanta tjänster skapat stör-     Prop. 1992/93:170

ningar och gett upphov till bl.a. konlinuileisproblem.

Avsnitt 8

Utbildningsdep.

Fördjupad prövning

Genomströmningen i forskarutbildningen vid sektionen, för temaorien­terad forskning är god. Allt för få examinerade söker sig dock ut lill olika positioner i samhället. Av dem som avlagt doktorsexamen är ca två tredjedelar fortfarande verksamma vid Universitetet i Linköping, medan ca en tredjedel erhållit anställning utanför universitetet i stat, kommun eller näringsliv.

Universitetsstyrelsen och temarådei föreslår ett nytt forskarutbild­ningsprogram benämnt Natur-ieknik-samhälle. Programmet skall bygga på forskning och kompelens som redan finns inom Tema T och Tema V, men bättre utnyttja befintliga resurser i för samhället angelägen forskning om bio- och ekosystem och människans påverkan på dessa.

Den ursprungliga avsiklen med Temas organisationsform var all ska­pa en flexibel forskningsorganisation med tvärvetenskaplig inriktning. Det betyder alt varje temas existens skall kunna omprövas. En av den lemaorienlerade forskningens grundläggande idéer är. just möjligheten att frigöra personella och materiella resurser för ny och angelägen forskning.

Universitetsstyrelsen och lemarådet vill pröva behoven av och förut­sättningarna för ett nytt tema med tyngdpunkt i frågor om internatio­nell migration och etniska relationer kallat Tema Etnicilet.

Slutsatser

'

Om lemarådet vill skapa ell nytt forskarutbildningsprogram kring grundläggande frågor om naturen och det moderna samhället bör della ske genom omfördelning av tillgängliga resurser.

Universitetet i Linköping bör undersöka förutsättningarna för ett nytt tema om etnicilet inom befintliga ramar.

Regeringens förslag i det följande innebär att till temaorienterad forskning anvisas sammanlagt 42 434 000 kronor för budgetåret 1993/94. För de därpå två följande budgetåren föreslås oförändrade re­surser.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen godkänner vad regeringen i Slutsatser förordat beträffande den lemaorienlerade forskningen.

8.12.7  Konstnärligt utvecklingsarbete

Konstnärligt utvecklingsarbete bedrivs inom de konslnärliga högsko­lorna som en konstnärlig motsvarighet lill forskningen vid universiteten

278

och andra högskolor. Konstnärligt utvecklingsarbete bygger på konst­närlig grund och avser utveckling och förnyelse av de konstnärliga ut­trycksmedlen ulan krav på bindning till vetenskapliga metoder och formkrav. Elt syfte är alt vinna ny kunskap och ökade insikter saml vid­ga gränserna för konsten. Konstnärligt utvecklingsarbete innefattar va­rierade former av verksamheter beroende av institution och konstart.

Konstnärligt utvecklingsarbete bedrivs vid Danshögskolan, Dramatis­ka institutet. Grafiska inslitutet och Institutet för högre kommunikations- och reklamutbildning. Konstfackskolan, Konsthög­skolan, Musikhögskolan i Slockholm, Operahögskolan i Slockholm, Teaterhögskolan i Stockholm, universiteten i[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Umeå samt Högskolan i Luleå.

De konslnärliga högskolorna i Stockholm är alla självständiga enheter med egna medel, för konstnärligt utvecklingsarbete. Vid Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] finns två konslnärliga institutioner, nämligen Musikhögskolan i Malmö och Teaterhögskolan i Malmö.

Vid Universitetet i Göteborg bedrivs konstnärligt utvecklingsarbete vid institutionerna Musikhögskolan i Göteborg, Högskolan för design och konsthantverk. Konsthögskolan Valand, Fotohögskolan samt Teater- och operahögskolan.

Vid Universitetet i Umeå finns institutionerna Designhögskolan och Konsthögskolan i Umeå. Till Högskolan i Luleå är knuten institutionen Musikhögskolan i Piteå.

För konstnärligt utvecklingsarbete anvisas under innevarande år sam­manlagt 18 067 000 kronor fördelade enligt följande:

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Danshögskolan

Dramatiska institutet

Grafiska institutet, och

Institutet för högre

kommunikations- och reklamulbildning

Konstfackskolan

Konsthögskolan

Musikhögskolan i Stockholm

Operahögskolan i Stockholm

Teaterhögskolan i Stockholm

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

Universitetet i Göteborg

Universitetet i Umeå

Högskolan i Luleå

Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet

1 172 000 I 774 000

208 000

1        619 000

898 000

2 195 000

1 682 000

897 000

3 666 000

5 496 000

583 000 207 000

744 000

Summa

18 067 000

279

Medlen för konstnärligt utvecklingsarbete används dels för vissa tjäns­ter och dels för projekt. De konslnärliga högskolorna har externa medel i mycket ringa omfattning.

De konslnärliga högskolorna och institutionerna har överlag lagt ned myckel möda på att inle bara genomföra konstnärligt utvecklingsarbete, utan också utforma program för det och dokumentera del. De skillna­der i inriktning och verksamhet som utmärker olika enheter avspeglar sig också i synsätt och utförande när del gäller konstnärligt utvecklings­arbete. Spännvidden i verksamheten kan exemplifieras genom några projekt.

Teaterhögskolan i Malmö har prioriterat projekt av metodisk och kunskapsuppbyggande art. I flertalet fall har projektledaren samarbetat med humanistiska och/eller konstnärliga institutioner i landet. Doku­mentation har gjorts i form av rapporter, seminarier och videoinspel­ningar av föreställningar. Bl.a. har en kartläggning av scenskolepedago-gikens teori och praxis genomförts.

Vid Musikhögskolan i Malmö ses konstnärligt utvecklingsarbete som ett övergripande begrepp med två inriktningar, en musika-lisk/interpreiatorisk och en musikpedagogisk. Ett ambitiöst utvecklings­program utarbetats, som bl.a. avser anordnandet av forskarutbild-ning/dokiorandutbildning i såväl musik som musikpedagogik. Musik­högskolan har lagt stor vikt vid dokumentation, offentliggörande och spridning av resultaten av del konstnärliga utvecklingsarbetet. Under år 1992 genomför Musikhögskolan i Malmö en utvärdering av det konst­närliga utvecklingsarbetet för alt få fram ell underlag för den framtida inriktningen.

En liknande syn finns vid Universilelel i Göteborg. Genom samarbete mellan institutionema Musikhögskolan i Göteborg och Musikvetenskap har man där inrättat en konstnärlig kreativ variant av forskarutbildning i musikvelenskap byggd på konstnärlig grundutbildning i musik vilken resulterat i tre disputationer och liera är att vänta under 1993. Även en rad andra projekt har genomförts, många i samarbete med institutionen för musikvetenskap.

En annan inställning redovisar Musikhögskolan i Slockholm som lar fasta på att forskningskriterier inte skall tillämpas på bedömning och utvärdering av konstnärligt utvecklingsarbete. Detta utesluter inte teore­tiska inslag och samarbete med vetenskapliga institutioner, framför allt med institutionen för musikvetenskap vid Universitetet i Slockholm.

Vid Högskolan för design och konsthantverk vid Universitetet i Göte­borg har ett trettiotal arbeten genomförts inom vaiierande områden från fritt experimentellt konstnärligt skapande lill uttorskande av olika materials förutsättningar för konstnärlig gestaltning eller, när del gäller brukskonst, ett systematiskt undersökande av produkternas egenskaper från såväl tekniska som konstnärliga utgångspunkter.

Vid Teater- och Operahögskolan vid Universilelel i Göteborg har ge­nomförts bl.a. ett musikalprojekt, som lett till förslag om en musikalut­bildning, flera operaprojeki och elt projekt inom ämnet röst och tal.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

280

Dramatiska Institutet har koncentrerat sina insatser till ett omfattande projekt, Fauslprojektet

Konstfackskolan har huvudsakligen använt sitt anslag för konstnärligt utvecklingsarbete till olika projekt som skall inriktas på experimente­rande och vidga de konslnärliga uttrycksmöjligheterna och vars resultat förväntas komma verksamheten vid Konstfack till godo. Uppläggning och redovisning skall vara så klara alt man kan följa arbetsmetoden och därmed ha möjlighet att diskutera de genomförda experimenten.

För vissa ämnen har forskning stor betydelse. Det gäller t.ex. konstve­tenskap och viss teknisk forskning. Konstfackskolan samarbetar här med andra universitet och andra högskoleenheter.

Inom Konsthögskolan i Slockholm har man huvudsakligen arbetat med utveckling och anpassning av moderna tekniska metoder och nya medier. Till de mest betydande projekten hör grafisk materialforskning inriktad på vattenbaserad screentrycksfärg.

Inom 0|)erahögskolan i Stockholm bedrivs konstnärligt utvecklings­arbete som en del av undervisningen i scenframställning med profes­sorn som konstnärlig och pedagogisk ledare. Äldre uppförandeslilar ut­forskas och nyskapande verk och uppförandestilar prövas i de operapro-duklioner som de sluderande genomför som elt led i utbildningen. Var­je produktion betraktas som ett konstnärligt utvecklande projekt. Före­ställningarna utgör dokumentation av verksamheten.

Även inom Teaterhögskolan i Stockholm ulgör konstnärligt utveck­lingsarbete en starkt integrerad del av arbetet. Mycket sker i form av praktiska experiment, i första hand genom elevernas arbete med olika teateruppsättningar, där varje uppsätttning kan ses som ell konstnärligt utvecklingsarbete. Tyngdpunkten ligger i siudier kring skådespelarens rollgestallningsarbete under ledning av professorn i scenisk gestaltning. Etl problem är alt dokumentation inom teaterområdet är kostnadskrä­vande.

En karlläggning av områdei redovisas i rapporten (Ds 1993:3) Konst­närligt utvecklingsarbete.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och fördjupad prövning

De konstnärliga högskolornas huvuduppgift har traditionellt varit och är alltjämt kvalificerad konstnärlig utbildning. Konstnärligt utvecklings­arbete är en tämligen ny uppgift. Del har också funnits en rad problem både med själva begreppet och vad det innebär liksom med innehåll och former när det gäller det konstnärliga utvecklingsarbetet. Detla har emellertid blivit en allt viktigare del av de konstnärliga högskolornas ar­bete. Del finns på många håll ett omfattande konstnärligt utvecklingsar­bete som tillfört konstomrädena och den konstnärliga utbildningen ny kunskap och värdefulla impulser.

Forskning i gängse mening måsle kunna utvecklas även inom konsl­närliga områden eller områden som tangerar dessa. Fakulletsnämnder

281

na har det vetenskapliga ansvaret för all forskarutbildning inom sina re­spektive områden. En fakultetsnämnd kan därför i samarbete med en konstnärlig högskola eller utbildning ansvara för planering och genom­förande av forskning och forskaiutbildning inom eller i anslutning till elt konstnärligt område. De konstnärliga högskolorna i Stockholm bör på lämpligt sätt ges fakultelsanknyining till Universitetet i Slockholm. De konstnärliga utbildningarna i övriga landet är inlemmade i eller an­knutna till universitet.

Danshögskolan har under de fem senaste åren bedrivit etl omfattande utvecklingsarbete innefattande flera mer långsiktiga projekt inom t.ex. dansterapi (för barn med tidiga och djupa emotionella störningar), da­torstödd dansnolation, dansmedicin, danseinologi, danspedagogik med bl.a. etl studium av dansundervisning utifrån olika aspekter samt koreo­grafi.

Musikhögskolan i Göteborg är universitetets största konstnärliga insti­lution. Musikhögskolan i Göteborg har få professurer förenade med konstnärligt utvecklingsarbete. Detta är en brist eftersom dessa tjänster utgör en viktig stimulans för verksamhelen.

Vid institutionen Musikhögskolan i Piteå har bl.a. flera projekt i an­slutning till kyrkomusikerutbildningen genomförts. Musikhögskolan i Piteå har lagt upp ett ambitiöst program för att konsolidera och vidga det konslnärliga utvecklingsarbetet vid skolan.

Konstfackskolan har anhållit om överföring av medel från sitt anslag för grundutbildning till sitt anslag för konstnärligt utvecklingsarbete. Flertalet av professurerna är omvandlingar av lidigare huvudlärartjäns-ler och inrättade på grundutbildningsanslagel. De tjänster som lillkom­mit efter 1987 är emellertid inrättade på medel för konstnärligt utveck­lingsarbete. Konsfackskolan önskar ha en likriktning av sina professors­tjänster med lika andel för konstnärligt utvecklingsarbete för alla. Re­geringen finner detta rimligt och itillstyrker en överföring av medlen.

Universitets- och högskoleämbetet har på regeringens uppdrag analy­serat hur forskning och utvecklingsarbete vid GI/IHR. Grafiska institu­tet och institutet för högre kommunikations- och reklamutbildning bör organiseras inom ramen för den reguljära universitetsorganisationen. Även betänkandet (SOU 1992:12) Konstnärlig högskoleutbildning tar upp frågan om den institutionella organisationen av GI/IHR. Utredaren föreslår där all Gl/IHR organisatoriskt förs lill Universitetet i Stock­holm.

GI/lHR:s verksamhet är huvudsakligen koncentrerad på all ge yrkes­fördjupande utbildningar för arbetsledande befattningar inom grafisk industri och informationsindustri respektive för befattningar med planerings- och genomförandeansvar inom marknadsföring och infor­mation. Del finns behov av lånf;sikiig kunskapsuppbyggnad inom en rad områden med anknytning till teknisk, samhällsvetenskaplig och hu­manistisk fakultet. Styrelsen för GI/IHR, som anser alt instituten av in­ternationella konkurrensskäl måste utvecklas mol all ge renodlat post-gradual  utbildning, är  positiv till en association  till  Universitetet  i

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

282

Stockholm, gärna i nära samverkan med Institutionen för journalistik, media och kommunikation. GI/IHR betonar dock viklen även av tek­nisk FoU.

Humanisiisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet (HSFR) har un­der innevarande budgetår efterträtt UHÄ när det gäller fördelning av medlen för gästprofessuren i konstnärligt utvecklingsarbete. HSFR, som redan svarar för två gästprofessurer, har den erfarenhet som behövs för alt ansvara även för gästprofessuren i konstnärligt utvecklingsarbete.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Slutsatser

Konstnärligt utvecklingsarbete har efter en trevande inledningsperiod nu nått viss omfattning och etablerats som en varierad och värderad verksamhet, många gånger av kvalitativt högtstående slag. Det är angelä­get att den påbörjade utvecklingen inte avstannar.

Vid Danshögskolan, som är landets enda högskola för dansare, inrät­tades 1992 en professur i koreografi. Konstnärligt utvecklingsarbete be­drivs dock inom en rad områden, bl.a. inom danspedagogik, som är en huvuduppgift för Danshögskolan. Mot bakgrund av verksamhetens om­fattning framstår basorganisationen för del konstnärliga utvecklingsar­betet som otillräcklig. Regeringen kommer därför i det följande att före­ slå en förstärkning av medlen med 1 000 000 kronor.

GI/IHR har saknat fakultelsanknyining sedan instituten 1977 fördes in i högskoleorganisationen. För den fortsatta utvecklingen är det ange­läget att Gl/IHR ges fakultelsanknyining. Gl/IHR bör lills vidare knytas till fakultetsorganisationen vid Universitetet i Slockholm och Tekniska högskolan i Slockholm. Universitetet i Slockholm och KTH skall ansva­ra för elt fördjupat och utvidgat konstnärligt utvecklingsarbete viti GI/IHR. En redogörelse för detta bör lämnas i den fördjupade anslags­framställningen för nästa period. Regeringen kommer i det följande att föreslå en förstärkning av medlen för konstnärligt utvecklingsarbete vid GI/IHR med 900 000 kronor.

Universitetet i Göteborg bör ges möjlighet att förstärka den konstnär­liga basorganisationen vid institutionen för Musikhögskolan. Regering­en kommer därför i det följande att föreslå en förstärkning av anslaget lill Universitetet i Göteborg med 700 000 kronor.

Vid institutionen Musikhögskolan i Piteå har ett betydande arbete lagts ned på alt utveckla en egen konstnärlig profil. Det är viktigt all det konstnärliga utvecklingsarbetet vid Musikhögskolan i Piteå kan få en försätrkt basorganisation. Regeringen kommer därför i del följande att föreslå en förstärkning av anslagel till Högskolan i Luleå med 450 000 kronor.

En överföring av medel från Konstfackskolans anslag för grundutbild­ning lill anslaget för Konstnärligt utvecklingsarbete bör göras.

Humanistisk-samhällsveienskapliga forskningsrådet bör även i fortsätt­ningen fördela medlen för gästprofessuren i konstnärligt utvecklingsar­bete.

283

Regeringens förslag innebär alt för konstnärligt utvecklingsarbete an­visas sammanlagt 24 780 000 kronor.

Ärendet till riksdagen

Regeringen förslår

att riksdagen godkänner vad regeringen i Slutsatser förordat för konstnärligt utvecklingsarbete.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

8.12.8   Forskning om universitet och högskolor

Universitet och högskolor har sedan 1971 sin egen sektorsforskning. Ef­ter avvecklingen av Universitets- och högskoleämbetet bedrivs verksam­heten inom en särskild myndighet. Rådet för forskning om universitet och högskolor. Rådet disponerar budgetåret 1992/93 9,5 miljoner kro­nor.

Verksamhelen var tidigare uppdelad i Ivå huvudprogram: uppföljning och policystudier resp. del s.k. forskningsrådets verksamhet. Efter av­vecklingen av Universitets- och högskoleämbetet har uppgiften huvud­sakligen blivit forskningsrådets. Verket för högskoleservice och utvär-deringssekretarialel förutsätts ha ansvaret för uppföljnings- och utvär­deringsarbete. Sedan 1990 finns elt särskilt grundutbildningsråd.

Verksamheten har på Utbildningsdepartementets uppdrag utvärderats av docent Olof[REDACTED_EFTERNAMN]. I rapporten Kunskap om kunskap - forskning och utveckling för universitet och högskolor (Ds 1992:98) understryks all utvecklingen mot ett kunskapssamhälle liksom ett vidgat lokalt an­svar ställer ökade krav på universitet och högskolor. Universitetens och högskolornas självförslåelse bör vila på en god, vetenskaplig grund.

Rådet för forskning om universitet och högskolor har ställt som sin huvuduppgift att finansiera projekt av grundforskningskaraktär. Över liden har en förskjutning ägt rum från pedagogik via statskunskap lill kullurteori. Ett aktivt arbete med att bygga upp ett nätverk av forskare har bedrivits. Utvärderaren konstaterar alt det finns en stor spridning vad gäller projektens ämnesinriktning och kvalitet. I rådels verksamhet har forskning kommit all väga tyngre än undervisning; de etablerade akademiska intressena har haft företräde; forskarnas intressen har gått före |)raktikernas och grundforskning har prioriterats framför sektorns utveckling.

Utvärderaren framhåller all såväl forskningen om universitet och högskolor som de senares faktiska verksamhet skulle vinna på närmare kontakter. Universiteten och hög,skolorna bör ha etl huvudansvar för sin egen sektorsforskning. Mot denna bakgrund anser utvärderaren att det nuvarande rådet för forskning om universitet och högskolor bör omvandlas lill etl högskolevärldens eget organ. Huvuduppgiften skulle vara att utveckla den långsiktiga kunskapsbasen för universitet och hög­skolor. 1 del fall verksamheten även fortsättningsvis skulle bedrivas ge­nom etl självständigt råd anser utvärderaren att verksamheten behöver stramas upp i vissa avseenden. Slutligen berörs alternativet att knyta

284

verksamheten   till   en   existerande   myndighet,   I.ex.   humanistisk-     Prop. 1992/93:170

samhällsvetenskapliga forskningsrådet.

Avsnitt 8

Rapporten har remitterats. En remissammanställning finns tillgänglig     Utbildningsdep. i Utbildningsdepartementet.

Ingen remissinstans ifrågasättei behovet av forskning om universitet och högskolor. Vad gäller avvägningen mellan mera grundläggande forskning resp. forskning med närmare anknytning till områdets ange­lägna frågeställningar går meningarna isär. Detsamma gäller valet av or­ganisationsform för den fortsatta verksamheten.

Regeringens överväganden

Svensk forskning om universitet och högskolor är relativt omfattande och av god internationell kvalitet. Forskningen har huvudsakligen en grundläggande och långsiktig karaktär. Olika discipliner och forsk­ningsmiljöer har engagerats och i flera fall har en god kontakt med in­ternationell forskning på områdei etablerats. En bättre återföring av re­sultaten titl universitetens och högskolans verksamhet hade varit önsk­värd.

Slutsatser

De svenska universiteten och högskolorna är i inledningen av en ge­nomgripande förändringsprocess. Väsentligt ökat utrymme för varje universitets och högskola egna initiativ och lösningar, ökat ansvar för kvalitet i såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning ställer stora krav på självinsikt och självkännedom. Behovet av forsk­ning om och studier av universiteten och högskolorna är därför slort. Denna forskning bör - utöver alt uppfylla självklara kvalitetskrav - ha långsiktig relevans för universitetens och högskolornas problem och framtid. Strävan bör vara alt i ökad utsträckning stödja forskning som tar sin utgångspunkt i angelägna frågor inom universitetens och högsko­lornas verksamhet. Återföring av forskningsresultaten till denna verk­samhet är angelägen.

Rådet för forskning om universitet och högskolor bör ges en samman­sättning som tillgodoser dessa krav.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen godkänner vad regeringen i slutsatser förordat beträffande Rådet för forskning om universitet och högskolor.

285

8.13 Anslag till forskning och forskarutbildning

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

8.13.1 Vissa anslagstekniska frågor m.m.

Regeringens överväganden

Nyu anslagssysiem

Riksdagen har beslutat om nytt budgetsystem för statliga myndigheter (prop. 1991/92:100 bil. 

I). 

För myndigheterna innebär detta att de bör utveckla verksamhetsanpassade resultatmått, utveckla sin resultatanalys och resultatredovisning saml stärka sin ekonomiadministrativa kompe­tens. Resultatredovisning, uppföljning och utvärderingar från berörda myndigheter samt externa uppföljnings- och utvärderingsorgan kommer i ökande utsträckning all ligga till grund för statsmakternas beslul. Inför den nu föreliggande |)ropositionen har av naturliga skäl sådanl material endast kunnat utnyttjas i begrän.sad omfattning. Kommande propositio­ner bör dock mer konsekvent bygga på sådant underlag.

Regeringen har i propositionen Universitet och högskolor, frihet för kvalitet uttalat all möjligheterna alt på kort sikt beakta ändrade behov och förutsättningar bör tillgodoiies i det nya anslagssystemet. Bestäm­melserna för fakultetsänslag kommer därför att utformas så att berörda högskolestyrelser under treårsperioden har möjlighet att göra omfördel­ningar mellan fakultetsområdena med 3 % av tilldelade belopp. Vissa ytterligare riktlinjer för mcdelsfördelningen kommer, liksom i dagens system, att anges i de regleringsbrev som regeringen utfärdar. Delta gäl­ler t.ex. medel som avsatts för rörlig resurs för lärare inom den kommu­nala högskolan.

1 likhet med vad som gäller för de nya anslagen för grundläggande ut­bildning bör medel för forskning och forskarutbildning anvisas under reservationsanslag. Även dessa anslag bör utbetalas och avräknas må­nadsvis med en tolftedel av anslagsbeloppet. Däremot görs lills vitlare inle under dessa anslag någon sluijustering av det slag som görs för an­slag lill grundutbildning. Regeringen anser vidare att de reservationer som vid utgången av budgetåret 1992/93 kommer att finnas på de nuva­rande fakulietsvisa reservationsanslagen lill forskning och forskarutbild­ning bör få föras lill respeklive universitets och högskolas konto i Riks­gäldskontoret efter del att bokslutet har fastställts.. För detta bör inhäm­tas elt godkännande av riksdagen.

Anslagen är beräknade med beaktande av samtliga beräknade kostna­der med undantag av lokalkostnader. Bidrag lill lokalkostnader, inred­ning och utrustning anvisas under särskilda anslag i enlighet med vad chefen för Utbildningsdepartementet anfört tidigare i dag.

Kompensation för löneökningar kommer fr.o.m. budgetåret 1993/94 inte att utgå från det s.k. täckningsanslaget.

286

Vissa omfördelningar har gjorts i syfte att finansiera nya uppgifter och     Prop. 1992/93:170

ökade kostnader för internationellt samarbete.

Avsnitt 8

Universitets- och högskoleämbetet anhöll om medel för täckning av     Utbildningsdep. merkostnader avseende trygghetsavtalet för arbetstagare i slaten budgetå­ret  1988/89 under  reservalionsanslagen  till  utbildning och  forskning inom högskolan. Dessa kostnader bör finansieras inom nu föreslagna anslagsbelopp.

Anslagen lill universitet och högskolor. Forskningsrådsnämnden, Humanistisk-samhällsveienskapliga, Medicinska, Naturvetenskapliga och Teknikvetenskapliga forskningsråden samt Rymdslyrelsen, Rådet för forskning om universitet och högskolor, Kungl. biblioteket. Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek. Arkivet för ljud och bild. Institutet för rymdfysik och Polarforskningssekretariatet har budgeterats utan hänsyn till de lekniska justeringar som måste göras till följd av ändring­en av nivån på lönekoslnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Stalshälsan samt de nya principerna för budgetering av anslagen. Riktlinjerna för dessa förändringar har redovisats i 1993 års budgetpro­position av chefen för Finansdepartementet (bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer all slällas till myndigheternas disposition kommer att slutligt fastställas enligt de re­dovisade riktlinjerna och kan därför avvika från del nu budgeterade be­loppet.

För anslagen bör gälla samma förutsättningar i fråga om ekonomiad­ministration som för grundutbildningsanslagen. Det rör sig om de reg­ler som gäller för att utnyttja räntekonton med kredit i Riksgäldskonto­ret; balansering av överskott lill följande budgetår; kraven på universite­tens och högskolornas bokföring och årsredovisningar saml underlag för prognoser och finanssialistik (se prop. 1992/93:169 avsnitt 3.1).

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

alt rik.sdagen godkänner att reservationer på de nuvarande fakul­tetsanslagen får föras till respektive universitets och högskolas konto i Riksgäldskontoret..

Aktivitetsrelaterad budget

Forskning och forskarutbildning har stor betydelse för ell samhälles ut­veckling inle bara ekonomiskt utan också kulturellt och socialt. Stats­makternas övergripande beslut om resurser till forskning och forskarut­bildning måste därför givetvis ytterst utgå från kvalificerade bedömning­ar av samhällets behov, möjligheterna för forskning inom olika områ­den och tillgängliga resurser.

I propositionen Universitet och högskolor. Frihet för kvalitet (prop. 1992/93:1) aviserades förändringar för tilldelning av resurser till forsk­ning och forskarutbildning.

287

Flera universitet och högskolor har utvecklat olika former av aktivi­tetsrelaterad budgetering, dvs. en budgetering där resurser tilldelas med hänsyn lagen lill förekomsten av externa anslag, anlal disputationer, ve­tenskapliga originalartiklar m.m. Möjligheterna och formerna för all i viss mån grunda resurstilldelningen på kriterier som hänför sig lill kva­litet på och kvantitet av erhållna resultat mellan fakulteter inom ett och samma forskningsområde bör nu också prövas.

Chefen för Utbildningsdepartementet har tillkallat en kommitté med uppdrag att utveckla ett nytt syslem för resurstilldelning till universitet och högskolor (Resursberedningen). I anslutning lill resursberedningen arbetar en särskild grupp med en analys av hur anslagen lill forskning och forskarutbildning i viss omlätlnmg skall kunna relateras lill presta­tionen.

Förändringarna syftar lill att öka produktiviteten samtidigt som insla­gen av kvalitetsprövning förstärks. Vidare skall incitamenten för omför­delning och förnyelse förbättras. Även jämslälldheLsaspeklen beaktas i detta arbete. Kostnaderna för externt finansierad forskning

Principen om full kostnadstäckning innebär all den externt finansierade verksamheten inom universitet och högskolor skall bära alla de kostna­der som den  föranleder.

Regeringen gav hösten 1990 Statskontoret i uppdrag att utreda vissa frågor rörande kostnader för den externt finansierade verksamheten vid universitet och högskolor. Uppdraget gavs mot bakgrund av den föränd­ring som riksdagens beslut med anledning av 1990 års forskningspolitis­ka proposition innebar för universitet och högskolor. Beslutet innebar all principen om full kostnadstäckning för externt finansierad verksam­het skulle tillämpas även för forskningsråden och övriga statliga finan­siärer. Statskontoret skulle undersöka i vilken utsträckning det nya be­slutet lett till förändringar på universitet och högskolor och om full kostnadstäckning nu uppnåtts i fråga om såväl direkta som indirekta kostnader.

Ett antal skrivelser har inkommit till Utbildningsdepartementet med synpunkter på principen om full kostnadstäckning vid universitet och högskolor.

Slalskoniorei har redovisat uppdraget. Utredningsarbetet visar enligt Statskontoret att universiteten och högskolorna i allt väsentligt har kun­nat följa regeringens och riksdagens beslul om full kostnadstäckning för den externt finansierade verksamheten. Externa finansiärer svarar för en betydande del av högskolans verksamhet. Det är viktigt att högsko­lans resurser används för sina egentliga ändamål och inle för att subven­tionera externa finansiärers verksamhet. Principen om full kostnads­täckning måste därför tillämpas konsekvent.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

288

Dyrbar vetenskaplig utrustning

Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning anvisas innevarande budget­år under den i utrusiningsplanen uppförda kosinadsramen Dyrbar ve­tenskaplig utrustning under anslagel G 

I. 

Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. För vardera budgetåret 1993/94 och 1994/95 finns kostnadsramar uppförda. Medlen fördelas av Forsknings­rådsnämnden till utrustningsobjekl med en kostnad överstigande 300 000 kronor. Medlen fördelas efter bl.a. beredning i en kommitté där representanter för forskningsråden ingår. Medlen är avsedda i första hand för inköp av utrustning i anslutning till forskningsprojekt finan­sierade av forskningsråden. Utrustningen upphandlas av Verket för hög­skoleservice för resp. högskoleenhets räkning.

I de fördjupade anslagsframställningarna har flera forskningsråd före­slagit att koslnadsgränsen höjs och/eller all medel överförs till forsk­ningsråden.

Fördelning av medel till dyrbar vetenskaplig utrustning har fungerat väl inom Forskningsrådsnämnden. Det finns emellertid svagheter i sys­temet. En sådan är alt det inte finns en direkt koppling mellan forsk­ningsrådens bedömning av bidrag till projekt och bedömningen av me­del lill dyrbar utrustning.

För att ge större möjlighet till en samlad bedömning av projektstöd, stöd till utrustning och driftkostnader bör beslul om anslag upp till 2 miljoner kronor fortsättningsvis fallas av råden och i motsvarande mån medel överföras från ulrustningsanslagel till anslag till berörda forsk­ningsråd. Överföringen bör göras med utgångspunkt i de belopp som 1991 och 1992 fördelats till utrustning med ett värde under 2 miljoner kronor. För fördelning av Forskningsrådsnämnden återstår då 110 mil­joner kronor under anslaget Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning. Medlen är avsedda företrädesvis för utrustning med en kostnad översti­gande 2 miljoner kronor. Detta innebär att LRN även fortsättningsvis kan finansiera utrustning för projekt finansierade av andra organ än nu berörda forskningsråd. Regeringen föreslår under anslagen till berörda forskningsrådsorgan medel anvisade i enlighet med förslaget. Beslutade men ännu inte gjorda inköp finansieras från anslaget G 

I. 

Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen godkänner vad regeringen i slutsatser förordat beträffande dyrbar vetenskaplig utrustning.

19 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

289

Lokalfrågor

Regeringen ger hög prioritet ål en förbättring av lokalsituationen i högskolan. Genom förslagen i 1992 års budgetproposition avsattes ett ytterligare årligt utrymme om 300 miljoner kronor till årskostnad (hyror) för lokalförbättringar. I årets budget satsas ytterligare 175 miljoner kronor. Sammanlaget medger dessa satsningar investeringar minsl i storleksordningen 2 000 miljoner kronor.

I propositionen om grundläggande högskoleutbildning har en redovisning givits av sedan tidigare pågående samt beslutade projekt. Den höga investeringsaktiviteten medför även att satsningarna på ny inredning och utrustning blir betydande. Sålunda kommer enligt regeringens förslag de särskilda medlen till inredning och utrustning i samband med olika projekt och lill ersättningsanskaffning att för budgetåret 1993/94 uppgå till ca 1 300 miljoner kronor.

De nya åtgärderna som regeringen nu föreslår är avsedda att påbörjas under en period av 1-4 år. Flertalet är av stor betydelse för forskningen särskilt inom de tekniskt-naturvetenskapliga och medicinska områdena. Sålunda ges nu de ekonomiska planeringsförutsättningarna för myndigheternas fortsatta arbete med bl.a. Malerialcentrum vid Universitetet i Uppsala, Biomedicinskt centrum vid Universilelel i[REDACTED_EFTERNAMN], en första etapp (djurhusel) på Medicinarberget i Göteborg, Fysikcentrum för Universitetet i Slockholm och Tekniska högskolan i Stockholm, ombyggnad och upprustning av Karolinska institutet samt flera projekt vid Tekniska högskolan i Stockholm och Chalmers lekniska högskola.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

290

8.13.2        Anslagsberäkningar

Prop. 1992/93:170

1 budgetpropositionen har medel för forskning och forskarutbildning

.

m.m. endast beräknats preliminärt. I del följande redovisas förslag till

°     '

anslag för budgetåret 1993/94 samt till resursförstärkningar för budgetå­ren 1994/95 och 1995/96

E 1. Universitetet i Uppsala: Forskning och forskarutbildning >

1993/94 Nyu anslag (förslag)       667 809 000

' Medel har innevarande budgetår anvisats under anslag till resp. fakultet.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Vid Universitetet i

Uppsala bedrivs forskning och forskarutbild-

ning inom de  humanistiska.

teologiska, juridiska, samhällsve-

lenskapliga,   me

dicinska.

farmaceutiska   och

teknisk-

naturvetenskapliga

områdena.

Anslag

1993/94

667 809 000 kr

Planeringsram

1994/95

669 409 000  kr

1995/96

of  I

Anslaget  har  beräknats  med  utgångspunkt  i de  bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp:

Fakultet

1993/94

1994/95

1995/96

Humanistisk

104 707 000

of

of

Teologisk

16 837 000

of

of

Juridisk

15 650 000

17 250 000

Samhällsveten-

skaplig

87 645 000

of

of  '

Medicinsk

125 412 000

of

of

Farmaceutisk

35 172 000

of

of

Teknisk-natur-

vetenskaplig

282 386 000

of

of

Summa

667 809 000

H

ä

nill kommer mudcl f

ö

r SCASSS

291

36 624 000 kronor av beloppet lill teknisk-naturvetenskaplig fakultet

Prop. 1992/93:170

har beräknats för teknisk forskning och forskarutbildning.

Avsnitt 8

För studiefinansiering inom forskarutbildningen bör minst följande

Utbildningsdep.

belopp disponeras:

Fakultet

1993/94

Humanistisk

Teologisk

Juridisk

Samhällsvetenskaplig

Medicinsk

Farmaceutisk

Teknisk-naturvetenskaplig

26 645 000 4 202 000 3 783 000 23 198 000 17 003 000 10 546 000 67 859 000

Summa

153 236 000

Till följd av vad som tidigare anförts beräknas under anslaget medel för följande ändamål.

Juridisk fakultet

Den ökande europeiska integrationen har omfattande juridiska konse­kvenser. Med anledning av de nya krav som därigenom ställs på svensk rättsvetenskap har 1 700 000 kionor beräknats för förstärkning av den juridiska forskningen för budgetåret 1993/94. För det därpå följande budgetåret förordas en ökning med ytterligare 1 600 000 kronor.

Samhälbvetenskaplig fakultet

För koncentrerade insatser avseende studiet av Östeuropa har beräk­nats 3 miljoner kronor. Vidare beräknas medel för en personlig tjänst för docenten S.[REDACTED_EFTERNAMN] (-t- 800 000 kr).

Fr.o.m. budgetåret 1995/96 överförs ansvaret för Kollegiet för sam­hällsforskning (SCASSS) till Universitetet i Uppsala. Medel för verk­samheten överförs samlidigl från Forskningsrådsnämnden och Humanistisk-sam hällsvetenskap liga forskningsrådet.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 23 783 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1. till Universilelel i Uppsala: Forskning och forskarutbildning för budgetåret 1993/94 anvisar elt reservationsanslaganslag på 667 809 000 kr.

292

2.  godkänner de  riktlinjer  för  resurserna  för  budgetåren     Prop. 1992/93:170

1994/95 och 1995/96 som angetts.

Avsnitt 8

Utbildningsdep.

E 2. Universitetet i Lund: Forskning och forskarutbildning'

1993/94 Nytt anslag(förslag)

720 782 000

' Medel har innevarande budgetår anvisats under anslag till resp. fakultet.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Vid Universilelel i[REDACTED_EFTERNAMN] bedrivs forskning och forskarutbild­ning inom de humanistiska, teologiska, juridiska, samhällsve­tenskapliga, medicinska, odontologiska, matematisk­naturvetenskapliga och tekniska områdena saml konstnärligt ut­vecklingsarbete.

Anslag

1993/94

720 782 000  kr

Planeringsram        1994/95

722 882 000 kr

1995/96

of

Anslaget  har beräknats  med  utgångspunkt  i de bedömningar och överväganden som redovisats i det följande. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp:

Fakultet m.m.

1993/94

1994/95

1995/96

Humanistisk

87 787 000

of

of

Teologisk

16 746 000

of

of

Juridisk

11 832 000

13 932 000

Samhällsveten-

skaplig

90 496 000

of

of

Medicinsk

142 936 000

of

of

Odontologisk

23 743 000

of

of

Matematisk-natur-

vetenskaplig

185 953 000

of

of

Teknisk

157 479 000

of

of

Konstnärligt utveck-

lingsarbete

3 810 000

of

of

Summa

720 782 000

För studiefinansiering inom forskari'bildningen bör minst följande belopp disponeras:

293

Fakultet m.m.

Humanistisk

Teologisk

Juridisk

Samhällsvetenskaplig

Medicinsk

Odontologisk

Matematisk-naturvetenskaplig

Teknisk

1993/94

24 643 000 3 941 000

2

891 000 27 839 000 19 240 000

3

803 000 47 616 000 44 040 000

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Summa

174 013 000

Till följd av vad som tidigare anförts beräknas under anslaget medel för följande ändamål.

För all pliktexemplar för framtiden skall bevaras med största möjliga fuUständighet vid Lunds universitetsbibliotek beräknas 500 000 kronor.

Juridisk fakultet

Den ökande europeiska integrationen har omfattande juridiska konse­kvenser. Med anledning av de nya krav som därigenom ställs på svensk rättsvetenskap har 1 300 000 kronor, beräknats för förstärkning av den juridiska forskningen för budgetåret 1993/94. För det därpå följande budgetåret förordas en ökning med ylterligare 2 100 000 kr.

Samhällsvetenskaplig fakultet

För förstärkning av den kriminalvetenskapliga forskningen beräknas 750 000 kr.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 25 874 000 kr.

Ärendet Ull riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

till Universitetet i Lund: Forskning och forskarutbildning för budgetåret 1993/94 anvisar etl reservationsanslag på 720 782 000 kr,

2.

godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

294

E 3. Universitetet i Göteborg: Forskning och forskarutbildning!

1993/94 Nytt anslag(förslag)

502 262 000

' Medel har innevarande budgetår anvisats under anslag till resp. fakultet.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Vid Universitetet i Göteborg bedrivs forskning och forskarut­

bildning inom de  humanistiska, samhällsvetenskapliga, medi­

cinska, odontologiska och matematisk-naturvetenskapliga områ­

dena samt konstnärligt utvecklingsarbete.

Anslag

1993/94

502 262 000  kr

Planeringsram        1994/95

of

1995/96

of

Anslaget  har beräknats  med  utgångspunkt  i  de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Regeringen har vid beräkning av anslagel utgått från följande belopp:

Fakultet m.m.

1993/94

1994/95

1995/96

Humanistisk

91 476 000

of

of

Samhällsvetenskaplig

115 774 000

of

of

Medicinsk

146 024 000

of

of

Odontologisk

18 888 000

of

of

Matematisk-natur-

vetenskaplig

119 032 000

of

of

Konstnärligt utveck-

lingsarbete

6 408 000

of

of

Botaniska trädgården

4 660 000

Summa

502 262 000

För studiefinansiering inom forskarutbildningen bör minst följande belopp disponeras:

295

Fakultet

Humanistisk

Samhällsvetenskaplig

Medicinsk

Odontologisk

Matematisk-naturvetenskaplig

1993/94

21 613 000 28 535 000 18 453 000 3 769 000 31 636 000

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Summa

104 000 000

Till följd av vad som tidigare anförts beräknas under anslaget medel för följande ändamål.

Matematisk -naturvetenskaplig fak uliei

För utnyttjande av fartyg för marin ft)rskning har beräknats 2 718 000 kr.

Konstnärligt utvecklingsarbete

För förstärkning av det konstnärliga utvecklingsarbetet vid institutio­nen Musikhögskolan har beräknats 700 000 kr.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 17 998 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår all riksdagen

1.

lill Universitetet i Göteborg: Forskning och forskarutbildning för budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 502 262 000 kr,

2.

godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 4. Universitetet i Stockholm: Forskning och forskarutbildning'

1993/94 Nytt anslag(förslag)

534 253 000

I Medel har innevarande budgetår anvisats under anslag till resp. fakultet.

296

Regeringens överväganden

Prop. 1992/93:170

f .

Avsnitt 8

Sarnmanfattning

Utbildningsdep.

Vid Universitetet i Slockholm bedrivs forskning och forskarut­

bildning inom de humanistiska, juridiska, samhällsvetenskapli­

ga och matemalisk-nalurvelenskapliga områdena.

Anslag

1993/94

534 253 000 kr

Planeringsram

1994/95

535 553 000 kr

1995/96

of

Anslaget  har beräknats med  utgångspunkt  i de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp:

Fakultet m.m.

1993/94

1994/95

1995/96

Humanistisk

107 361 000

of

of

Juridisk

18 455 000

19 755 000

of

Samhällsveten-

skaplig

121 157 000

of

of

Matematisk-natur-

vetenskaplig

279 005 000

of

of

Internationella me-

teorologiska institutet

i Stockholm

1 605 000

of

of

Viss forskning vid

Högskolan för lärar-

utbildning i Stockholm

6 670 000

of

of

Summa

534 253 000

För studiefinansiering inom

forskarutbildningen bör minst följande

belopp disponeras:

Fakultet m.m.

1993/94

Humanistisk

27 071 000

Juridisk

2 762 000

Samhällsvetenskaplig

25 124 000

Matematisk-naturvetenskaplig

50 135 000

Summa

105 092 000

Till följd av vad som lidigare anförts beräknas under anslaget medel för följande ändamål.

297

Juridisk fakultet .

Den ökande europeiska integrationen har omfattande juridiska konse­kvenser. Med anledning av de nya krav som därigenom ställs på svensk rättsvetenskap har 2 000 000 kronor beräknats för förstärkning av den juridiska forskningen för budg,etåret 1993/94. För det därpå följande budgetåret förordas en ökning med ytterligare 1 300 000 kronor.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Samhälls vetenskaplig fakultet

För förstärkning av den kriminalvetenskapliga forskningen har beräk­nats 2 miljoner kronor.

För förstärkning av verksamheten vid Latinamerika-inslilulel har be­räknats 1 658 000 kronor.

Maiemaiisk-naturvetenskaplig fakultet

För sådan verksamhet som tidigare bedrivits inom Manne Siegbahnin­stitutet för fysik har beräknats 9 351 000 kronor.

För utnyttjande av fartyg för marin forskning har beräknats 3 225 000 kronor.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 19 017 000 kronor.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår alt riksdagen

1.     

till Universitetet i Stockholm: Forskning och forskarutbildning

för budgetårel 1993/94 anvisar elt reservationsanslag på

534 253 000 kr,

2.     godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren

1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 5. Universitetet i Umeå: Forskning och forskarutbildning'

1993/94 Nytt anslag(förslag)

407 368 000

' Medel har innevarande budgetår anvisats under anslag till resp. fakultel.

Regeringens överväganden

Sainmanfatining

Anslaget  har  beräknats med  utgångspunkt  i  de  bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Regeringen har vid beräkning av anslagel utgått från följande belopp:

298

Vid Universitetet i Umeå skall bedrivas forskning och forskarut­bildning inom de humanistiska, samhällsvetenskapliga, medi­cinska, odonlologiska, matematisk-naturvetenskapliga och konslnärliga områdena.

Anslag

1993/94

407 368 000  kr

Planeringsram

1994/95

of

1995/96

of

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Fakultet m.m.

1993/94

1994/95

1995/96

Humanistisk

46 795 000

of

of

Samhällsvetenskaplig

78 968 000

of

of

Medicinsk

121 387 000

of

of

Odontologisk

23 059 000

of

of

Matematisk-natur-

vetenskaplig

136 554 000

of

of

Konstnärligt utveck-

lingsarbete

605 000

of

of

Summa

407 368 000

För studiefinansiering inom forskarutbildningen bör minst följande belopp disponeras

Fakultet m.m.

1993/94

Humanistisk

Samhällsvetenskaplig

Medicinsk

Odontologisk

Matematisk-naturvetenskaplig

Summa

9 098 000 12 905 000 12 167 000

2 957 000 23 028 000 60 155 000

Till följd av vad som lidigare anförts beräknas under anslaget medel för följande ändamål.

Medicinsk fakultet

Medel för ökade resurser för medicinsk forskning I 387 000 kronor har beräknats (prop. 1988/89:100 bil. 10, bet. UbU 1988/89:8 och 25, rskr. 1988/89:196 och 207).

Maiemaiisk-naturvetenskaplig fakultet

För utnyttjande av fartyg för marin forskning har beräknats 3 743 000 kronor.

För verksamhet för ett centrum för molekylär patogenes har beräknats sammanlagt  6  miljoner  kronor, varav  3  miljoner  kronor

299

under medicinsk fakultet och 3 miljoner kronor under matematisk-     Prop. 1992/93:170

naturvetenskaplig fakultet.

Avsnitt 8  

Kostnaden för enheten för cell- och molekylärbiologi har omfördelats     Utbildningsdep. mellan berörda fakulteter i enlighet med universitetets förslag.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 14 524 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.     till Universitetet i Umeå: Forskning och forskarutbildning för

budgetåret 1993/94 anvisar elt reservationsanslag på 407 368 000

kr,

2.     godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren

1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 6. Universitetet i Linköping: Forskning och forskarutbildning!

1993/94 Nytt anslag(förslag)

231766 000

' Medel har innevarande budgetår anvisats under anslag lill resp. fakultet.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Vid Universilelel i Linköping bedrivs forskning och forskarut­

bildning inom de filosofiska, medicinska och tekniska område­

na saml temaorienterad forskning.

Anslag

1993/94

2.31766 000  kr

Planeringsram        1994/95

of

1995/96

of

Anslagel  har  beräknats  med   utgångspunkt  i  de  bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp:

Fakultet m.m.

1993/94

1994/95

1995/96

Fi losofisk

9 849 000

of

of

Medicinsk

70 760 000

of

of

Teknisk

108 723 000

of

of

Temaorienterad

forskning

42 434 000

of

of

Summa

231 766 000

300

För studiefinansiering inom forskarutbildningen bör minst följande     Prop. 1992/93:170

belopp disponeras:

Avsnitt 8 Utbildningsdep.

1993/94

Fakultel m.m.

Filosofisk

Medicinsk

Teknisk

Temaorienterad

forskning

Summa

2 053 000

6 304 000

30 989 000

8 123 000

47 469 000

Som  kompensation för kostnadsökningar  har beräknats 8 465 000 kronor.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.    fill Universitetet i Linköping: Forskning och forskarutbildning

för budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 231 766

000 kr,

2.     godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren

1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 7. Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning!

1993/94 Nytt anslag(förslag)

344 378 000

! Medel har innevarande budgetår anvisats under anslag till resp. fakultet.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Vid Karolinska

institutet bedrivs

forskning och

forskarutbild-

ning inom de medicinska och odonlologiska områdena.

Anslag

1993/94

344 378 000

kr

Planeringsram

1994/95

346 878 000

kr

1995/96

of

Anslaget  har  beräknats  med   ulgångspunkl  i  de  bedömningar och överväganden som redovisats i del föregående. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp:

301

Fakultet

1993/94

1994/95

1995/96

    Prop. 1992/9.3:170 Avsnitt 8

Medicinsk

313 687 000

316 187 000

of

Odontologisk

30 691 000

of

of

Summa

344 378 (»00

För studiefinansiering inom forskarutbildningen bör minsl följande belopp disponeras:

Fakultel

1993/94

Medicinsk Odontologisk

30 117 000 5 797 000

Summa

35 914 000

Till följd av vad som tidigare anförts beräknas under anslagel medel för ökad forskning vid Centrum för idrottsforskning 2 500 000 kronor för budgetåret 1993/94 och 2 500 000 kronor för budgetåret 1994/95.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 12 606 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

lill Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning för budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 344 378 000 kr,

2.

godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 8. Tekniska högskolan i Stockholm: Forskning och forskarutbildning '

1993/94 Nytt anslag(förslag)

303 211 000

'Medel har innevarande budgetår anvisats under reservationsanslaget Tekniska

fakulteterna.

Regeringens överväganden

Sammanfaiining

302

Vid  Tekniska

högskolan   i

Stockholm  bedrivs

forskning

och

forskarutbildning inom det tekniska områdei.

Anslag

1993/94

303 211 000

kr

Planeringsram

1994/95 1995/96

of of

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Anslaget har beräknats med utgångspunkt i de hedtimningar och överväganden som redovisats i det föregående.

För studiefinansiering inom forskarutbildningen bör minst 54 268 000 kronor disponeras budgetåret 199.3/94.

lör sådan verksamhet som tidigare bedrivits inom Manne Siegbahnin­stitutet för fysik har beräknats 14 763 000 kr.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 

II 

174 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1. till Tekniska högskolan i Stockholm: Forskning och forskarut­bildning för budgetårel 1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 303 211 000 kr,

2. godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 9. Chalmers tekniska högskola: Forskning och forskarutbildning!

1993/94 Nytt anslag(förslag)

257 296 000

' Medel har innevarande budgetår anvisats under anslag till resp. fakultet.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Vid Chalmers

tekniska högsk

ola bedrivs

forskning och

forskar-

utbildning inom det lekniska

områdei.

Anslag

1993/94

257 296 000  kr

Planeringsram

1994/95 1995/96

of of

Anslaget har beräknats metI utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisats i del föregående.

För studiefinansiering inom forskarulbiltlningen bör minst 67 478 000 kronor disponeras budgetåret 1993/94.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 9 414 000 kr.

303

Ärendet till riksdagen

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8

Regeringen föreslår att riksdagen

 j   

1. till Chalmers teknbka högskola: Forskning och forskarutbild-     Utbildningsdep. ning för  budgetåret   1993,'94  anvisar ett  reservationsanslag  på 257 296 000  kr,

2. godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 10. Högskolan i Luleå: Forskning och forskarutbildning!

1993/94 Nytt anslag(förslag)

117 269 000

I Medel har innevarande budgetår anvisats under anslagen 1'ekniska   fakultet­erna och Konstnärligt utvecklingsarhie.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Vid Högskolan

Luleå bedrivs forskning och forskarutbildning

inom det tekniska området saml konstnärligt utvecklingsarbete.

Anslag

1993/94                117 269 000  kr

Planeringsram

1994/95                                  of

1995/96                                 of

Anslaget   har  beräknats  med  utgångspunkt  i de  bedömningar  och överväganden som redovisats i del föregående. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp:

Fakultet m.m.

1993/94

1994/95

1995/96

Teknisk

116 004 000

of

of

Konstn

ä

rligt utveck-

lingsarbete

665 000

of

of

Summa

117 269 000

För forskning och forskarutbildning inom området genus och teknik har beräknats 1 miljon kronor.

För studiefinansiering inom forskarutbildningen bör minsl 14 067 000 kronor dis|H)neras budgetåret 1993/94.

304

För förstärkning av det konstnärliga utvecklingsarbetet vid institutio-     Prop. 1992/93:170

nen Musikhögskolan i Piteå har beräknats 450 000 kr.

Avsnitt 8

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 4 308 000 kr.       Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1. lill Högskolan i Luleå: Forskning och forskarutbildning för budgetåret 1993/94 anvisar etl reservationsanslag på 117 269 000 kr,

2. godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

Ell. Konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskoleenheter'

1993/94 Nytt anslag(förslag)

13 292 000

! Medel har innevarande budgetår anvi.sats under anslaget Konstnärligt utveck-

ling.sarbete m.m.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Vid högskolorna

skall bedri

vas

konst

närligt utvecklir

gsarbele.

Anslag

1993/94

13 292 000  kr

Planeringsram

1994/95 1995/96

of of

Anslaget  har beräknats med  utgångspunkt  i de  bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp:

305 20 Riksdagen 1992193. 1 samL Nr 170

Anslagspost

1993/94

1994/95

1995/96

Danshögskolan

2 217 000

of

of

Dramatiska institutet

1 842 000

of

of

Grafiska institutet och

insliiulel för högre kom-

munikations- och reklam-

utbildning

1 116 000

of

of

Konstfackskolan

2 226 000

of

of

Konsthögskolan

933 000

of

of

Musikhögskolan i

Stockholm

2 279 000

of

of

Operahögskolan i Slockholm

1 747 00

of

of

Teaterhögskolan i

Stockholm

932 000

of

of

Summa

13 292 000

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Medel för konstnärligt utvecklingsarbete beräknas även under ansla­gen till universiteten i[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Umeå samt Högskolan i Lu­leå.

För förstärkningar av det konstnärliga utvecklingsarbetet vid Dans­högskolan har beräknats 1 miljon kronor.

För förstärkning av det konstnärliga utvecklingsarbetet vid Grafiska institutet och Institutet för högre kommunikations- och reklamutbild­ning har beräknats 900 000 kr.

Vidare har beräknats yllerligare 545 000 kr för konstnärligt utveck­lingsarbete vid Konstfackskolan.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 402 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1. lill Konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskoleenheter för budgetåret 1993/94 anvisar ell reservationsanslag på 13 292 000 kr,

2. godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 12. Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor!

1993/94 Nytt anslag(förslag)

106 235 000

! Medel har innevarande budgetär anvisats under anslaget Vissa särskilda utgif­ter för forskningsändamål.

306

Sammanfattning

För att utveckla forskningen

vid de mindre och medelstora hög-

skolorna anvisas

särskilda medel

för forskningsstödjande

åtgär-

der vid dessa.

Anslag

1993/94

106 235 000  kr

Planeringsram

1994/95 1995/96

146 235 000  kr of

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Anslaget  har beräknats med  utgångspunkt  i de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp:

Högskola

1993/94

1994/95

1995/96

Högskolan

Borås

3 226 000

of

of

Högskolan

Eskilstuna/

Västerås

3 225 000

of

of

Högskolan

Falun/

Borlänge

3 150 000

of

of

Högskolan

Gävle/

Sandviken

3 192 000

of

of

Högskolan

Halmstad

3 174 000

of

of

Högskolan

1 Jönköping

3 235 000

of

of

Högskolan

1 Kalmar

3 162 000

of

of

Högskolan

1 Karls-

krona/Ronneby

2 062 000

of

of

Högskolan

1 Karlstad

7 977 000

of

of

Högskolan

1 Kristianstad

3 190 000

of

of

Högskolan

1 Sundsvall/

Hämösand

5 670 000

of

of

Högskolan

1 Skövde

3 166 000

of

of

Högskolan

1 Trollhättan/

Uddevalla

2 123 000

of

of

Högskolan

Växjö

8 069 000

of

of

Högskolan

1 Örebro

7 816 000

of

of

Högskolan

Östersund

3 798 000

of

of

Till regeringens disposition

40 000 000

40 000 000

of

Summa

106 235 000

Riksdagen har beslutat (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103) att det inom den rörliga resursen under varje fakultetsan­slag skall avsättas en viss minsla andel för lärare från mindre och me­delstora högskolor. Denna andel skall baseras på antalel disputerade lä­rare. Dessa medel skall liksom hittills fördelas efter prövning i fakultels-

307

nämnderna. Finns vid etl visst fördelningstillfälle inte kvalificerade sö­kande bör medlen få reserveras till ell följande budgetår eller användas t.ex. för lärares forskarutbildning.

Regeringen föreslår en förstärkning av medlen för forskningsstödjan­de åtgärder vid de mindre och medelstora högskolorna med 60 miljoner kronor budgetåret 1993/94. Av förstärkningen skall 40 miljoner kronor avse stöd lill nätverk för forskning och forskarutbildning mellan dessa högskolor och universiteten. Detta finansieras inom ramen för de me­del som riksdagen efter förslag prop. 1992/93:42 beslutat ställa till förfo­gande för kvalitetsförslärkande åtgärder vid universitet och högskolor. Regeringen kommer i annat sammanhang all besluta om den närmare fördelningen av della stöd.

De förstärkningar som görs för att skapa förbättrade förutsättningar för de mindre och medelstora högskolorna att initiera och stödja forsk­ningsprojekt kommer samtliga högskolor till del. Tyngdpunkten i för­stärkningarna gäller högskolorna i Karlstad, Sundsvall/Härnösand, Väx­jö, Örebro och Östersund. Budgetåret 1994/95 tillförs 40 miljoner kro­nor för att ge stöd lill långsiktigt forskningssamarbete med näringslivet.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 1 714000 kr.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

till Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medebtora högskolor för budgetåret 1993/94 anvisar elt reservationsanslag på 106 235 000 kr

2.

godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angets.

E 13. Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål

1991/92     Utgift 1992/93     Anslag 1993/94     Förslag

83 541 159 175 745 000 308 516 000

Reservation      35 677 069

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Anslag Planeringsram

1993/94 1994/95 1995/96

308 516 000  kr of of

Anslagel  har  beräknats  med  utgångspunkt  i  de  bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp:

308

Ändamål

1993/94

1994/95

1995/96

Forskarutbyte med

utlandet

15 978 000

of

of

Bilateralt forsknings-

samarbete

32 245 000

of

of

Internationalisering

25 000 000

of

of

Stöd till forskarutbildn

ing

av högskolelärare ulan

doktorsexamen

62 045 000

of

of

Särskilda åtgärder för

stöd till forskarutbildninglO 000 000

of

of

Fora för kvinnliga

forskare m.m.

6 339 000

of

of

Åtgärder förjämställd-

het inom universitet

och högskolor

8 000 000

of

of

Kontaktsekretariat

3 210 000

of

of

Kontaktforskare

8 623 000

of

of

Forskningsin-

formation

10 385 000

of

of

Till regeringens

disposition

126 691 000

of

of

Summa

308 516 000

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 5 010 000 kr.

Forskarutbyte med utlandet

Regeringen har i det föregående behandlat betydelsen av inlernatio­nelll samarbete och vetenskapliga kontakter när del gäller all forskning. Inlernalionella forskarstipendier förmedlas av Svenska institutet. Häri­genom kan framför allt forskarstuderande beredas möjligheler alt arbeta utomlands, och svenska institutioner ges möjlighet all inbjuda utländs­ka forskare. Regeringen förordar all Svenska institutet anvisas 15 978 000 kronor för ändamålet. Som framhållits i det föregående bör särskilda insatser göras för all förslärka forskningssamarbetet med Frankrike, Tyskland och Japan.

Bilateralt forskningssamarbete

Universitet och högskolor disponerar sedan budgetåret 1991/92 vissa medel för bilateralt forskningssamarbete med länderna i Central- och Östeuropa. Detta har resulterat i olika former av samarbete och en rad projekt, varav flera pågår eller nyss påbörjats. Detta är etl samarbete

309

med goda utvecklingsmöjligheter som del vore olyckligt alt på della sta­dium avbryta. Regeringen förordar därför att medlen utgår även under den följande treårsperioden. Även Svenska institutet disponerar vissa medel under denna anslagspost.

Medel för bilateralt forskningssamarbete bör för nästa budgetår förde­las enligt följande:

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Universitet motsvarande

Svenska institutet Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Stockholm Universitetet i Umeå Universitetet i Linköping Karolinska institutet Tekniska högskolan i Stockholm Chalmers tekniska högskola Högskolan i Luleå Sveriges lantbruksuniversitet Ej fördelade medel

7 451 000 2 222 000 2 222 000 2 150 000 2 150 000 2 150 000

1

111 000

2

077 000 2 077 000 2 077 000

1

038 000

2

222 000

3

298 000

Summa

32 245 000

Internationalisering

Regeringen har i del föregående framhållit vikten av fortsatt internatio­nalisering vid svenska universitet och högskolor. Särskilda medel bör anvisas för att göra del möjligt för svenska universitet och högskolor all sluta avtal om långsiktigt och kontinuerligt forskningssamarbete med utländska elituniversilet. Etl sådanl samarbete medför ökade kostnader för universitetet i fråga om rese- och traktamentskostnader. Under före­varande anslag beräknas medel för ändamålet (-1-25 miljoner kronor).

Stöd till forskarutbildning av högikoldärare utan doktorsexamen

För att förbättra tillgången på forskarutbildade lärare har för innevaran­de budgetår anvisats 75 miljoner kronor (prop. 1992/93:42, bet. 1992/93:UbU5 rskr. 1992/93:159). För budgetåret 1993/94 beräknas sam­manlagt 62 045 000 kronor under förevarande anslag.

Särskilda åtgärder liU stöd för forskarutbildning

Regeringen har i det föregående framhållit att del är angeläget att olika åtgärder prövas som syftar lill att främja rekryteringen till forskarutbild-

310

ningen och öka effektiviteten i studierna. För detla ändamål beräknas 10 miljoner kronor.

Fora för kvinnUga forskare m.m.

Medlen under denna anslagspost bekostar verksamhelen vid Fora för kvinnliga forskare vid universitet och högskolor. Verksamhelen beslår huvudsakligen av kontakt- och informationsaktiviteter, konferenser, kurser och även viss forskning. Särskilt stöd ulgår för de kvinnohis­toriska samlingarna vid Universitetet i Göteborg. Vidare utgår stöd för tidskriften Kvinnovetenskaplig tidskrift. Denna tidskrift utges för närva­rande av vid Universitetet i Umeå.

Anslagsposten bör för budgetåret 1993/94 beräknas till 6 339 000 kro­nor.

Åtgärder för jämställdhet inom universitet och högskolor

Regeringen har i det föregående redovisat elt tiopunktsprogram för jäm­ställdhet inom universitet och högskolor. Medel bör beräknas under fö­revarande anslag för åtgärder för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskning och forskarutbildning. Medlen skall fördelas av regeringen på underlag av förslag från universitet och högskolor.

Anslagsposten bör för budgetåret 1993/94 beräknas till 8 miljoner kronor.

Forskningsinformation

Till följd av vad som i det föregående anförts beräknas under anslaget medel för forskningsinformation vid universitet och högskolor (10 385 000 kr).

Till regeringens dbposition

Under anslagsposten Till regeringens disposition anvisas vissa medel som efter särskilda beslut ställs lill förfogande för inköp av vetenskaplig utrustning.

Som redovisats i del föregående bör nya former för samverkan mellan å ena sidan universiteten och högskolorna och näringslivet å den andra etableras. Samverkan avses bl.a. ske i nya juridiska organisationsformer, I.ex. aktiebolag.

Medlen till regeringens disposition bör få användas också för stöd till verksamhet i sådana nya former, t.ex. för finansiering av aktiekapital.

Under anslaget har vidare medel beräknats för bestridande av vissa kostnader för infrastruktureUa åtgärder.

Prop. 1992/93:171 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

311

1.      till   Vissa särskilda  utgifter för forskningsändamål  för     Prop. 1992/93:17t

budgetåret 1993/94   anvisar ell reservationsanslag på 308 516 000     Avsnitt 8

kr.

Utbildningsdep.

2.      godkänner de  rikUinjer  för  resurserna  för  budgetåren

1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 14. Vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskning

1991/92

Utgift

1 274 230 000

1992/93

Anslag

1 371 381 000

1993/94

Förslag

1 446 778 000

Från anslaget utgår ersättning till vissa landsting och /kommuner en­ligt avlal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. Från anslagel utgår också ersättning till Göteborgs kommun och Västerbot­tens läns landsting enligt avtal om samarbete om tandläkarutbildning och forskning i Göteborg och Umeå.

Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp:

Högskoleenhet

1992/93

Beräknad

Löne-

ändring

och pris-

1993/94

om r ä k

ning

Medicinsk utbildning och forskning Karolinska insti­tutet

Universitetet i Uppsala Universitetet i Linköping Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

Odontologbk utbild­ning och forskning Univ ersiletel i Göteborg Universitetet i Umeå

379 787 000 159 694 000 96 552 000 266 395 000 265 774 000 126 179 000

40 000 000 31 000 000

16 574 000

16 574 000

8 478 000

6 969 000

4 214 000

4 214 000

11 625 000

11 625 000

13 107 000

11598 000

7 015 000

5 506 000

of of

312

Prop. 1992/93:170

Högskoleenhet

1992/93

Beräknad

Löne-

Avsnitt 8

ändring

och pris-

Utbildningsdep.

1993/94

0 m rä k -ning

Investerings-

ersättning

6 000 000

-     6 000 000

Till regeringens

disposition

-

20 384 000

-

Summa

1 371 381 000

75 397 000      56 486 000

Riksdagen har beslutat om ökad läkarutbildning vitI Universiteten i Uppsala,. Göteborg (bet. 1990/91 :UbU 12, rskr. 1990/91:355) och Linkö­ping (prop. 1991/92:100 bil. 10, bet. l99l/92UbU 14, rskr. 1991/92:242) samt vid Universitetet i Umeå (prop. 1988/89:100 bil. 10, bet. 1988/89:UbU2l och 25 rskr. 1988/89:196 och 107). Vid beräkning av anslagel tas hänsyn härtill. Detta innebär för anslaget budgetåret 1993/94 för Universitetet i Uppsala (+ 1 509 000 kr), Göteborg (-1- 1 509 000 kr) samt för Universitetet i Umeå (-1- I 509 000 kr).

En särskilt tillkallad utredare, landshövdingen Rolf[REDACTED_EFTERNAMN], har nyli­gen lagt fram förslag lill nytt avtal mellan staten och tandvårdshuvud­männen i Göteborg och Umeå. Förslaget bereds för närvarande inom regeringskansliet. 1 avvaktan på beslul har beloppen lill berörda univer­sitet förts upp med oförändrade belopp.

Ärendet till riksdagen

Med hänvisning lill sammanställningen beräknar regeringen anslaget till (1 371 381 000 + 75 397 000=) 1 446 778 000 kr.

Regeringen föreslår

att riksdagen till Vissa ersäliningar för klinisk utbildning och forskning för budgetåret 1993/94 anvisar etl förslagsanslag på 1 446 778 000 kr.

E 15. Forskningsrådsnämnden: Forskning och forskningsinformation'

1993/94 Nytt anslag (förslag)

83 006 000

'Medel har innevarande budgetår anvisats under anslagel Forsknings­rådsnämnden.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

313

Forskningsrådsnämnden har t

ill

uppgift

att la initial

iv till och

stödja forskning

främst inom

områden

som är angelägna från

samhällets synpunkt samt ver

ka

för att

information

om forsk-

ning och forskningsresultat sp

rids

Anslag

1993/94

83 006 000  kr

Planeringsram

1994/95 1995/96

of of  '

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Medel för verksamheten vid SCASSS överförs till Universilelel i Uppsala. Anslagel  har beräknats med  ulgångspunkl  i  de  bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp:

1993/94

1994/95

1995/96

1.     Initiering, samord­

ning och stöd av

forskning

74 504 000

2.                             Forskningsinforma­

tion

8 502 000

Summa

83 006 000

.   of of

of of

Medel för verksamheten vid SCASSS överförs till Universitetet i Uppsala.

Till följd av vad som tidigare anförts beräknas under förevarande an­slag medel för inköp av dyrbar utrustning med 3 miljoner kronor.

Regeringen har i det föregående föreslagit att vissa medel för forsk­ningsinformation i fortsättningen skall beräknas under anslaget Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål (- 10 miljoner kronor).

Medel för nämndens förvaltning föreslås i del följande anvisade under elt särskilt anslag.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 4 972 000 kr, beloppet inkluderar kompensation till marknadskänsliga grupper.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår all riksdagen

1. till Forskningsrådsnämnden: Forskning och forskningsinfor­mation för budgetåret 1993/94 anvisar etl reservationsanslag på 83 006 000 kr,

2. godkänner de riktlinjer för resursema för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

314

E 16. Forskningsrådsnämnden: Förvaltning!

1993/94 Nytt anslag(förslag)

8 936 000

' Medel   har  innevarande  budgetår  anvisats  under  anslagel   Forskningsråds­nämnden.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Dessa medel dispo

neras för

nämndens

förvaltning.

Anslag

1993/94

8 936 000  kr

Planeringsram

1994/95

of

1995/96

of

Anslaget har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 331 000 kro­nor.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår all riksdagen

I.  

till   Forskningsrådsnämnden:  Förvaltning  för  budgetåret 1993/94 anvisar ett ramanslag på 8 936 000 kr, 2. godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 17. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Forskning'

1993/94 Nytt anslag(förslag)

208 004 000

'Medel   har   innevarande   budgetår  anvisats   under   anslaget   Itumanistisk-

samhällsvetenskapliga forskningsrådet.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet har till upp­gift att inom sitt verksamhetsområde främja och stödja veten­skapligt betydelsefull forskning samt verka för att information om denna sprids.

Anslag

1993/94

208 004 000   kr

Planeringsram

1994/95

209 504 000  kr

1995/96

212 004 000  kr    i

Medel för verksamheten vid SCASSS överförs till Universitetet i Uppsala.

315

Anslagel  har beräknats  med  ulgångspunkl  i de bedömningar och     Prop. 1992/93:170

Avsnitt 8 Utbildningsdep.

överväganden som redovisats i det föregående.

Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp;

199.3/94

1994/95

1995/96

Forskningsrådet Konstnärligt utveck­lingsarbete Summa

207 230 000    208 730 000    211 230 000

of

of

774 000 208 004 000

Medel för verksamheten vid SCASSS överförs till Universitetet i Uppsala.

Till följd av vad som tidigare anförts föreslår regeringen under ansla­get dels ökade medel för kriminalvetenskaplig forskning med 1,5 miljo­ner kronor budgetåret 1994/95 och 2,5 miljoner kronor budgetårel 1995/96, dels medel för inköp av dyrbar utrustning med 6 miljoner kro-. nor. Under anslagel beräknas även medel för en gästprofessur i konst­närligt utvecklingsarbete.

Medel för rådets förvaltning föreslås i del följande anvisade under etl särskilt anslag.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 13 689 000 kr, beloppet inkluderar kompensation till marknadskänsliga grupper.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår all riksdagen

1.

till Humanisiisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Forsk­ning för budgetårel 1993/94 anvisar ell reservationsanslag på 208 004 000 kr,

2.

godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 18. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning'

1993/94 Nytt anslag(förslag)

6 963 000

'Medel   har   innevarande  budgetår  anvisats   under  anslaget   Humanistisk­samhällsvetenskapliga forskningsrådet.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Anslaget  har  beräknats med  utgångspunkt  i de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 258 000 kr.

316

Dessa medel dispo

neras f

ö

r r

å

dets f

ö

rvaltn

ng-

Anslag

1993/94

6 963 000

kr

Planeringsram

1994/95 1995/96

of of

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

till Humanbtbk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: För­valtning för budgetåret 1993/94 anvisar ett ramanslag på 6 963 000 kr,

2.

godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 19. Medicinska forskningsrådet: Forskning'

1993/94 Nytt anslag(förslag)

357 797 000

! Medel har innevarande budgetår anvisats under anslaget Medicinska forsk­ningsrådet.

Regeringens övervägandéii

Sammanfattning

Medicinska forskningsrådet

har till uppgift alt inom sitt verk-

samhetsområde  främja och

stödja  vetenskapligt   betydelsefull

forskning .samt verka för all

information om denna sprids.

Anslag                     1993/94

357 797 000  kr

Planeringsram         1994/95

355 297 000  kr

1995/96

of

Anslaget har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående.

Till följd av vad som lidigare anförts beräknas under anslaget medel för inköp av dyrbar utrustning med 18 miljoner kronor.

Medel för rådets förvaltning föreslås i det följande anvisade under elt särskilt anslag.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 13 172 000 kr, beloppet inkluderar kompensation till marknadskänsliga grupper.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1. lill Medicinska forskningsrådet: Forskning för  budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag anslag på 357 797 000 kr.

317

2. godkänner de  riktlinjer  för  resurserna  för  budgetåren     Prop. 1992/93:170

1994/95 och 1995/96 som angetts.

'

Avsnitt 8

Utbildningsdep.

E 20. Medicinska forskningsrådet: Förvaltning'

1993/94 Nytt anslag(förslag)

12 485 000

' Medel har innevarande budgetår anvisats under anslaget Medicinska forsk­ningsrådet.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Dessa medel dispo

neras för

adels förvaltning.

Anslag

1993/94

12 485 000

kr

Planeringsram

1994/95 1995/96

of of

Anslaget har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående.

Regeringen beräknar under förevarande anslag medel för förvalt­ningskostnader för personer som handlägger försöksdjursfrågor samt vissa kostnader för försöksdjur m.m. (+5 417 000 kr). Regeringen be­räknar också vissa lokalkostnader för ändamålet (+ 190 000 kr). Medel har innevarande budgetår anvisats främst under anslaget D 2. Verket för högskoleservice.

Som kompensation för kostnailsökningar har beräknats 255 000kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

till Medicinska forskningsrådet: Förvaltning för budgetårel 1993/94 anvisar ett ramanslag på 12 485 000 kr,

2.

godkänner  de  riktlinjer  för  resurserna  för   budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 21. Naturvetenskapliga forskningsrådet: Forskning'

1993/94 Nyll anslag(förslag)

508 447 000

' Medel har innevarande budgetår anvisats under anslaget Naturvetenskapliga

forskningsrådet.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

318

Naturvetenskapliga forskningsrådet har till uppgift att inom sitt

verksamhetsområde främja och stödja vetenskapligt betydelse­

full forskning samt verka för all information om denna sprids.

Anslag

1993/94

508 447 000  kr

Planeringsram

1994/95

of

1995/96

of

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Anslagel har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående.

Till följd av vad som lidigare anförts beräknas under anslaget medel för inköp av dyrbar utrustning med 46 miljoner kronor.

Medel för rådels förvaltning föreslås i det följande anvisade under ett särskilt anslag.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 26 447 000 kr, beloppet inkluderar kompensation lill marknadskänsliga grupper.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår all riksdagen

1. till Naturvetenskapliga forskningsrådet: Forskning för budget­årel 1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 508 447 000 kr, 2. godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 22. Naturvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning!

1993/94 Nyll anslag(förslag)'

17 236 000

I Medel har innevarande budgetår anvisats under anslaget Naturvetenskapliga

forskningsrådet.

Regeringens överväganden

Saninianfaiining

Dessa medel d

isponeras för

rådens

förvaltning.

Anslag

1993/94

17 236 000

kr

Planeringsram

1994/95 1995/96

of of

Anslaget  har beräknats med  utgångspunkt  i de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 639 000 kr.

319

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1. till Naturvetenskapliga forskningsrådet: FörvaUning för bud­getårel 1993/94 anvisar etl ramanslag på 17 236 000 kr, 2. godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

E 23. Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning'

1993/94     Nytt anslag (förslag)

226 677 000

'Medel har innevarande budgetår anvisats under Näringsdepartementets hu­vudtitel, anslaget F 4. Teknikvetenskapliga forskningsrådet.

Regeringens överväganden

Sammanfaitning

Teknikvelenskaptiga forskningsrådet har lill uppgift att inom sill verksamhetsområde främja och slötia vetenskapligt betydel­sefull grundforskning samt verka för att information om denna sprids.

Anslag

1993/94

226 677 000  kr

Planeringsram

1994/95

231677 000  kr

1995/96

of

Anslaget har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående.

Till följd av vad som tidigare anförts beräknas under anslaget medel för inköp av dyrbar utrustning rned 26,7 miljoner kronor.

Medel för rådets förvaltning föreslås i det följande anvisade under elt särskilt anslag.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 7 120 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår all riksdagen

1.     lill Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning för budge­

tårel 1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 226 677 000 kr,

2,     godkänner de  riktlinjer  för  resurserna  för  budgetåren

1994/95 och 1995/96 som angetts.

320

E 24. Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning!

1993/94 Nyll anslag(förslag)

7 330 000

' Medel har innevarande budgetår anvisats under Näringsdepartementels hu­vudtitel, anslaget F 4. Teknikvetenskapliga forskningsrådet.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Sammanfaitning

Dessa medel dispo

neras för rådels förvaltn

ng-

Anslag

1993/94

7 330 000

kr

Planeringsram

1994/95 1995/96

of of

Anslaget  har beräknats med  utgångspunkt  i de bedömningar och

överväganden som redovisats i del föregående.

;

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 242 000 kr.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

lill  Teknikvetenskapliga forskningsrådet:  Förvaltning  för budgetåret 1993/94 anvisar ett ramanslag på 7 330 000 kr,

2.

godkänner de  riktlinjer  för  resurserna  för  budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 25. Rymdforskning

1991/92              Utgift

23 836 118

1992/93               Anslag

32 257 000

1993/94               Förslag

41 925 000

Regeringens överväganden

Sammanfaitning

Reservation 11 417 337

Rymdslyrelsen har

till uppg

ft

att

främja

grundforskn

ng

inom

sill verksamhetsom

rade.

Anslag

1993/94

41 925 000  kr

Planeringsram

1994/95 1995/96

of of

Anslagel  har beräknats  med  utgångspunkt  i de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående.

21 Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 170

321

Till följd av vad som tidigare anförts beräknas under anslaget medel för inköp av dyrbar utrustning rned 3 miljoner kronor.

För del s.k. småsalellitprogrammet föreslår regeringen en samlad för­stärkning med 8 miljoner kronor, varav 4 miljoner kronor bör anvisas under förevarande anslag och 4 miljoner kronor under Näringsdepaite-meniets huvudtitel.

Vidare beräknas här ylterligare 1,5 miljoner kronor som förstärkning av resurserna för rymdforskning.

Under anslaget beräknas kostnader för förvaltning vid Rymdstyrelsen.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats I 748 000 kr. Beloppet inkluderar kompensation till marknadskänsliga grupper.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår all riksdagen

1.

till Rymdforskning för budgetåret 1993/94 anvisar ett reser­vationsanslag på 41 925 000 kr,

2.

godkänner de  rikUinjer  för  resurserna  för  budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 26, Rådet för forskning om universitet och högskolor'

1993/94 Nytt anslag(förslag)

7 795 000

'Medel har innevarande budgetär .anvisats under anslagen D 5. Vissa särskilda utgifter inom högskolan och E 12. Vissa särskilda utgifter för forskningsända­mål.

Regeringens överväganden

Sammanfaitning

Rådet har lill

uppgift all f

rämja

och

stödja forskning

och

ut-

vecklingsarbete

rörande uni

versitet och högskolor.

Anslag

1993/94

7 795 000  kr

Planeringsram

1994/95 1995/96

of of

Anslaget har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisats i del föregående.

Inom ramen för anslaget har beräknats kostnader för rådets förvalt­ning.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 295 000 kr.

322

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.     lill Rådet för forskning om universiiet och högskolor för bud­

getåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 7 795 000 kr.

2.     godkänner  de  riktlinjer  för  resurserna   för  budgetåren

1994/95 och 1995/96 som angetts.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

E 27. Europeisk forskningssamverkan'

1991/92

Utgift

292 756 762

1992/93

Anslag

352 360 000

1993/94

Förslag

445 895 000

' Medel har innevarande budgetär anvisats under förslagsanslag

Från anslagel bestrids kostnader för:

1.

Sveriges dellagande i den europeiska rymdorganisationens (ESA) vetenskapliga program. För 1992/93 har anvisats 67 400 000 kronor.

2.

Sveriges bidrag till Esrange specialprojekt. För 1992/93 har anvisats 12 640 000 kronor.

3.

Sveriges deltagande i och bidrag till

den europeiska kärnforskningsorganisationen (CERN)

den europeiska organisationen för astronomisk forskning rörande södra stjärnhimlen (ESO)

det allmänna programmet inom den europeiska konferensen för mo­lekylärbiologi (CEBM).

CEBM:s program för etl europeiskt laboratorium för molekylärbiolo­gi (EMBL)

den europeiska synkrotronljuskällan (ESRF).

Totalt anvisades för 1992/93 167 984 000 kronor.

4. Sveriges FoU-samarbete med den europeiska gemenskapen EG.

Totalt anvisadedes för 1992/93 99 746 000 kronor.

Sveriges deltagande i del internalionella forskningsinstitutet för till­ämpad systemanalys (HASA). För 1992/93 anvisades 3 890 000 kr.

5.

Sveriges dellagande i Internationella institutet för tillämpad sys-lemanalys (HASA).  För 1992/93 anvisades 3 890 000 kronor.

6.

Tull och mervärdesskatt på viss utrustning för European Incohe-rent Scatter Facility (EISCAT). För 1992/93 anvisades 700 000 kronor.

Totalt anvisades för 1992/93 352 360 000 kronor.

Rymdstyrelsen

ESAis vetenskapliga program utgör ett obligatoriskt program för samtli­ga i ESA deltagande länder och styrs genom mångåriga program och av­lal. Sverige får utbyte av programmet genom att svenska forskargrupper kan sätta vetenskapliga experiment ombord på ESA-satelliter. Vissa me-

323

del återgår till Sverige i form av forskningsuppdrag, bl.a. lill Chalmers     Prop. 1992/93:170 tekniska  högskola saml  för  indusiribeslällningar.  Rymdstyrelsen  är     Avsnitt 8 svenskt kontaktorgan med ESA och beräknar den svenska avgiften till     Utbildningsdep. ESA.S vetenskapliga program :för budgetåren  1993/94 till 75 500 000 kronor.

Esrange specialprojekt gäller sondrakel- och ballongverksamhet som regleras genom ell avlal med Sverige, Schvkieiz, Tyskland och Frankrike som deltagande länder. Rymdstyrelsen, som är svenskt kontaktorgan, beräknar kostnaden för budgetåren 1993/94 lill 13 041 000 kronor.

Naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR)

NFR är svenskt kontaktorgan för CERN, ESO, CEBM, EMBL och ESRF. NFR beräknar de svenska bidragen till dessa organisationer för budgetåren 1993/94 till 130 130 000, 23 786 000, 1 870 000, 7 735 000 och 8 422 000 kronor respeklive, totalt 171 943 000 kronor.

NFR är också svensk ansvarig myndighet för deltagandet i följande av EG:s program för forskningssamarbete: Human Capital and Mobility, Biotechnology samt fusionsprogrammet. För fusionsprogrammet har NFR beräknat den svenska deltagaravgiften för budgetåret 1993/94 till 56 530 000 kronor. Under 1992 deltar Sverige på projektnivå i Human Capital and Mobility saml i Biotechnology. De svenska kostnaderna för dessa två program har, under förutsättning av att EES-avtalet träder i kraft före den I juli 1993, beräknats lill 17 000 000 respeklive 14 000 000 kronor.

Medicinska forskningsrådet (MFR)

MFR är svensk ansvarig myndighet för deltagandet i EG:s program för forskningssamarbete Biomedicine and Health. Under förutsättning att EES-avtalel träder i kraft före den I juli 1993 har den svenska kostna­den för della program för budgetåren 1993/94 beräknats till 9 000 000 kronor

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR)

HSFR är svensk ansvarig myndighet för deltagandet i EG:s samarbets­program SPES som ingår i EG:s andra ramprogram. Särskilda medel har ej beräknats för eventuellt kvarvarande kostnader för budgetåren 1993/94.

Forskningsrådsnämnden (FRN)

FRN är svenskt kontaktorgan för HASA. lRN har beräknat kostnaden för svenskt deltagande i HASA för budgetåren 1993/94 till 4 270 000 kronor.

324

övrigt

Genom EES-avlalet blir Sverige delaktigt i täckandet av den årliga kost­naden för basverksamheten vid EG:s Joint Research Centre (JRC). Forskningen inom JRC gäller huvudsakligen avancerad materialteknik, miljöteknik, fjärranalys m.m. Med medlemskapet får Sverige fri tillgång till resultaten från JRC, möjlighet att placera forskare inom JRC:s olika laboratorier och en representant i JRC:s styrelse och därmed möjlighet att påverka forskningens inriktning.

Svensk styrelseledamot är utsedd men ännu inte ansvarig myndighet eller officiellt kontaktorgan. Kostnaden för medlemskapet budgetåret 1993/94 har beräknats till 27 000 000 kronor.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Svenskt

deltagande

i europeiskt

forskningssamarbete.

Ramanslag

1993/94

445 895 000  kr

Planeri

n gsram

1994/95

of

1995/96

of

Del svenska deltagandet i europeiskt rymdsamarbete har utvärderats med hänsyn till nyttoeffekter för Sverige och avvägningen mellan svensk nationell verksamhet och internationellt deltagande. Utvärder­ingarna har inte gett underlag för alt föreslå ändrad inriktning eller om­fattning.

Det svenska engagemanget i CERN, ESO, CEBM, EMBL.saml ESRF utgör värdefulla delar av landels forskning inom respeklive område. Elt flertal svenska forskare arbetar inom organisationerna under längre el­ler kortare tid och får därmed ovärderliga kontakter med det internalio­nella forskarsamhället.

I flertalet av organisationerna regleras samarbetet med fleråriga pro­gram och avtal om finansiering. Svenska ansvariga myndigheter och även deltagande forskare verkar för att det svenska deltagandet skall nyt­tiggöras på bästa säll. Det gäller inte bara det vetenskapliga utbytet utan även svenska företags möjligheter att exploatera forskningsresultat och även att leverera utrustning eller tjänster.

Samma förhållande gäller del svenska deltagandet i den europeiska rymdorganisationen ESA:s vetenskapliga jirogram.

Forskningssamarbetet med EG berör flera myndigheter inom olika departements ansvarsområden. De förutsättningar och den osäkerhet som gäller för EG-samarbetel har utvecklats tidigare i denna proposi­lion.

Posterna under anslaget har tills vidare förts upp med oförändrade be­lopp. Under poslen lill regeringens disposition har beräknats medel för

325

kompensation för kostnadsökningar, inkl. valutaförändringar. Utgångs-     Prop. 1992/93:170

punkt för beräkningarna har varit följande.

Avsnitt 8

Medel för dellagande  i  EG-samarbetel  har beräknats dels med  ut-     Utbildningsdep. gångspunkl från  tillgänglig information om delprogrammens omfatt­ning, och dels med hänsyn lill olika departements och myndigheters an­svarsområden i Sverige.

Ökningen av kostnaderna för deltagandel i Europa-samarbetet finan­sieras genom omfördelning från berörda fakulteter och råd, framför allt de naturvetenskapliga men även de tekniska och medicinska. Verksam­heter inom dessa områden kommer framdeles att ha goda möjligheler lill finansiering ur EG:s budget.

Eftersom den hell dominerande delen av kostnaderna inom della an­slag debileras Sverige i utländska valutor så spelar växelkurserna en stor roll. Sedan kostnaderna beräknades i anslagsframställningarna har vär­det på den svenska kronan sjunkit. Eftersom avgifterna lill de flesta or­ganisationer beräknas med utgångspunkt i medeltalet av de tre senaste årens BNP, så dröjer del flera år innan della neutraliserats genom att Sveriges BNP-baserade andel av finansieringen anpassats fullt ul. Under en övergångsperiod bör kostnadsvarialioner till följd av valutakursför­ändringar kunna läckas delvis genom de möjligheter till förskjutning av utgifterna över budgetårsgränserna som ramanslaget genom anslagskre­diten medger.

Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp:

Anslagspost

1993/94

1994/95

1995/96

1. Bidrag till europeiska

rymdorganets (ESA)

vetenskapliga program

67 400 000

of

of

2. Bidrag till Esrange

specialprojekt

12 640 000

of

of

3. Bidrag lill vissa

internationella

forskningsanlägg-

ningar m.m.

167 984 000

of

of

4. Forskningssamarbete

med EG

99 746 000

of

of

5. Bidrag lill HASA

3 890 000

of

of

6. Bidrag till EISCAT

Scienliflc Association

700 000

of

of

7. Till regeringens dispo-

sition

93 535 000

of

of

Summa

445 895 000

326

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår all riksdagen

1.

lill Europebk forskningssamverkan för budgetåret   1993/94 anvisar etl ramanslag på 445 895 000 kr,

2.

godkänner de  riktlinjer  för  resurserna   för   budgetåren 1994/94 och 1995/96 som angetts.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

E 28. Kungl. biblioteket

1991/92

Utgift

73 294 222

1992/93

Anslag

84 477 000

1993/94

Förslag

90 728 000

Reservation   1 451 861'

! Medel har innevarande budgetår anvisats under reservationsanslag.

Kungl. biblioteket (KB) är nationalbibliolek. För KB gäller förord­ningen (1988:678) med instruktion för Kungl. biblioteket.

Del åligger KB bl.a. alt

-samla, förvara och tillhandahålla svenska böcker och annal tryck enligt lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar, samt förordningen (1978:779) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar,

-samla, förvara och tillhandahålla utomlands utgivna skrifter av svenska författare eller om svenska förhållanden,

-framställa nationalbibliografiska produkter,

-svara för det nationella biblioteksdatasystemet LIBRIS samt

-svara för samordning, samplaneririg och visst utredningsarbete inom biblioteksområdet samt utse ansvarsbibliotek.

KB har i sin fördjupade anslagsframställning analyserat resultaten av ovanstående verksamheter och framhåller bl.a. följande.

I juni 1991 fattade regeringen beslut att en om- och tillbyggnad av KB skulle ske. Den senare delen av innevarande treårsperiod har i hög grad karaktäriserats av planering inför byggnadsverksamheten.

Den 1 juli 1988 tydliggjordes KB:s ställning som nationalbibliolek genom alt biblioteket fick uppgifterna att helt svara för biblioleksdalasyslemel LIBRIS, alt svara för samplanering och visst utredningsarbete inom biblioteksområdet samt att utse ansvarsbibliotek. Två nya enheter inrättades, LIBRIS-avdelningen och ett sekretariat för nationell planering och samordning, BIBSAM.

Utvecklingen av LIBRIS har inneburit en förmånligare prissättning, antalet transaktioner har ökal markant och avgifterna från deltagande bibliotek har kunnat sänkas. Samarbetet med de bibliotek som installerat lokala datorba.serade system har fördjupats. Inom LIBRIS har en rutin för fjärrlån utvecklats.

BIBSAM utvecklar och stöder etl system av ansvarsbibliotek som skall effektivisera   informationsförsörjningen   till   forskning  och   högre

327

utbildning inom olika områden. Ansvarsbiblioteket skall inte bara förvärva böcker och tidskrifter m.m. utan även engagera sig i referensservice, utveckling och utbiUining. En fördjupad analys av erfarenheterna planeras till 1995.

Inom BIBSAM:s egen utredningsverksamhet arbetar man bl.a. med frågan om avgifter för viss biblioteksservice och producerar statistik av vikt för forskningsbibliotekens budgetarbete. Enheten har också engagerat sig i arbetet att utvärdera bibliotekens service.

Information om nya utländska böcker i landet söks numera enbart i LIBRIS, sedan motsvarande tryckta förteckning nedlagts. KB har under perioden för första gången producerat en CD-ROM som innehåller den utländska litteratur som förvärvals i landet under 1980-1991.

Den svenska tryckprodukiion som levererats lill KB har ökat betydligt i omfång under perioden (9 % 1987/88-1990/91), vilket tillskrivs den information som riktats till tryckare m.fl. Lånen ur samlingarna visar viss ökning, med en markant stegring mol sluiet av perioden.

KB har under perioden arbetat ut en förvärvsplan och skaffar numera utländsk litteratur främst inom de humanistiska ämnesområdena, speciellt de med historisk inriktning. Dessutom håller KB etl basbeständ, men inte mera, inom samhällsvetenskaperna.

Under perioden fullbordades ett projekt som innebär alt 40000 svenska titlar från liden 1700-1829 gjorts tillgängliga via LIBRIS. Sverige har härigenom en fullständig nationalbibliografi.

Viss verksamhet har inletts för att rädda material som är tryckt på surt papper och som hotas av förstörelse. En överföring i större skala till beständigare medium skulle få till följd att efterfrågat material lättare skulle kunna förmedlas till låntagare ute i landet. Ett projekt inom området har genomförts med särskilda medel: 17000 politiska affischer har filmals och gjoris tillgängliga på mikrofiche.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Sammanfaitning

För den kommande treårsperioden skall Kungl. biblioteket ha

samma uppgifier som enligt gällande förordning. Medel anslås

bl.a. till all inleda en överföring av äldre material som hotas av

förstörelse och till medverkan i en utredning som syftar till

långsiktigt bevarande av frätnst elektroniska ilokument.

Anslag

1993/94

90 728 000  kr

Planeringsram

1994/95

of

1995/96

of

Planeringsramen har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisat; i det följande.

328

Resultatbedömning

Ett målmedvetet och framgångsrikt arbete har nedlagts på att bygga upp samlingarna och öka deras tillgänglighet, bl.a. genom nalional-bibliografiska uppgifter gjorts tillgängliga på moderna medier. Verksamheten vid LIBRIS-avdelningen har varit expansiv och kostnadseffektiv. Vad gäller BIBSAM bör man framför allt framhålla ansvarsbibliotekens betydelse. I etl decentraliserat högskoleväsen med lokalt finansierade bibliotek spelar dessa en stor roll för att stärka informationsförmedlingen på del nalionella planet. Det är också vikligl att arbeta med utvärdering, i avsikt all tydliggöra bibliotekens roll.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Fördjupad prövning

I stort anser regeringen att KB väl fullföljt sin uppgifi som nationalbib­liolek och forskningsbibliotek. Följande bör särskilt framhållas.

Anslagskonstruktionen beträffande LIBRIS har inneburit att högst etl visst belopp av anvisade medel använts till systemets driftskostnader och utveckling tillsammans med medel som inflyter från dellagande bibliotek, vilket lett lill en oklar situation. Det skall klart framgå att inkomster från de deltagande biblioteken antingen skall användas till drift och utveckling av LIBRIS eller vid överskott gå tillbaka till deltagande bibliotek. Detla kräver att medel för LIBRIS utveckling och drift anvisas särskilt.

Ett utökat samarbete mellan KB och Arkivet för ljud och bild (ALB) förutsätts av regeringen. Frågan behandlas på annan plats i denna proposition. Konkret skall della ta sig uttryck bl.a. i att de båda myndigheterna är representerade i varandras styrelser.

På annan plats i denna proposition har framhållits de faror som hotar tryckt material från ca år 1850. Etl arbete som redan inletts för alt bevara äldre material skall fortsätta. KB skall, såsom också framhålls på annan plats, i nära samverkan med ALB och Riksarkivet, som har ett ansvar inom sin sektor för bevarandefrågor, deltaga i ett projekt som syftar till att utreda meioder för alt på lång sikt bevara i första hand elektroniska dokument. Härtill beräknas 2 miljoner kronor respektive 1 miljon kronor.

Slutsatser

Medlen lill KB bör beräknas med ulgångspunkl från lidigare anslag, med det undantaget att medel till LIBRIS, beräknade till 10 110 000 kronor, anvisas särskilt. Tidigare i denna proposilion har redovisats att medel bör anslås till att inleda en överföring av äldre material som hotas av förstörelse och till medverkan i en utredning som syftar till långsiktigt bevarande av främst elektroniska dokument. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp:

329

1993/94

1994/95

1995/96

1. Verksamheten vid

Kungl.biblioteket

68 095 000

of

of

2. Planering och sam-

ordningsuppgifter

inom biblioteksom-

rådet

4 703 000

of

of

3. Bidrag till an-

svarsbibliotek

4 682 000

of

of

4. LIBRIS

10 110 000

of

of

5. Bidrag till Stiftel-

sen svenska barn-

boksinstitutet

3 138 000

of

of

Summa

90 728 000

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 3 251 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.    

till Kungl. biblioteket för budgetårel 199.3/94 anvisar ett ram­

anslag på 90 728 000 kr,

2.     godkänner de  riktlinjer  för  resurserna  för  budgetåren

1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 29. Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek'

1993/94 Nytt anslag(förslag)

5 992 000

' Medel har innevarande budgetår anvi.sats under anslaget Samhällsvetenskapli­ga fakulteterna m.m. .

Enligt förordningen (1988:679) med instruktion för Slatens psykologisk-pedagogiska bibliotek (SPPB) är SPPB etl specialbibliotek inom ämnesområdena psykologi och pedagogik med elt nalionelll an­svar för referens- och beslåndsservicen inom dessa områden.

I sin fördjupade anslagsframställning framhåller SPPB bl.a. följande.

Biblioteket har under perioden blivit ansvarsbibliotek. Man har arbetat inom olika projektområden, vilka gäller förvärv (utländska läromedel), kartläggning av det nationella litleraturbeståndel inom psykologi och pedagogik, bibliografering av det svenska materialet och presentation av svenskt material i utländska dalabaser.

330

Antalel fjärrlån har ökat betydligt under perioden. Den primära användargruppen är forskare, som utnyttjar biblioteket oavsett var i landet de befinner sig.

Under perioden har man salsal på sökningar i internationella dalabaser, dels on-line, dels via Cl)-ROM. Framför allt forskarna har visat sig mycket intresserade av alt själva kunna söka information i de databaser som finns på CD-ROM, t.ex. ERIC (pedagogik) och Psychological Abstracts.

Engagemanget i svenskt, nordiskt och internationellt referensarbete och bibliografering har ökal, vilket sammanhänger med den nya rollen som ansvarsbibliotek.

En utomstående bedömare har under perioden såsom konsult gjort en utvärdering av verksamheten vid SPPB. Han uppmärksammar bibliotekels ambition när det gäller svenskt material och läroböcker, personalens kompelens och den klara inriktningen på en bestämd målgrupp. Det understryks alt specifika mål för verksamheten bör sällas upp, arbetsuppgifterna prioriteras och verksamheten löpande utvärderas.

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Slatens psykologisk-pedagogiska bibliotek skall vara specialbib­

liotek inom ämnesområdena psykologi och pedagogik.

Ramanslag

199.3/94

5 992 000  kr

Planeringsram

1994/95

of

1995/96

of

Anslagel har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisas i det följande.

Resultatbedönming

SPPB har verkat framgångsrikt inom sitt område och väl tillvaratagit de ökade möjligheter som följer av ställningen som ansvarsbibliotek. Detla gäller förvärv, presentation av materialet genom bibliografering i olika bibliografier och databaser samt tillhandahållande. Bibliotekets ämneskompetens är påfallande hög och samarbetet med bibliotek och institutioner inom och utom Sverige väl utvecklat.

Fördjupad prövning

SPPB har en viktig roll alt fylla för forskning och utbildning i psykologi och pedagogik inom landet. Del redan existerande goda samarbelel med ftirskarsamhället bör fördjupas och utvidgas, l.ti nära samarbete med Stockholms universitetsbibliotek förutsätts.

331

Del är av vikt att biblioteket får ett lokalt databaserat bibliotekssys-     Prop. 1992/93:170 tem, för att man skall få bästa möjliga utbyte av det arbete som nedlagts     Avsnitt 8 på beskrivning av artiklar m.m. Denna investering bör kunna finansie-     Utbildningsdep. ras med lån i Riksgäldskkonloret enligt vad som redovisats i  1993 års budgetproposition av chefen för Finansdepartementet (bilaga 1, Stats­budgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Anslaget till biblioteket har budgeterats utan hänsyn till den tekniska justering som behöver göras med anledning av delta. Det belopp som kommer alt ställas till bibliote­kets disposition kommer slutligt att fastställas enligt de redovisaile rikt­linjerna och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet.

Slutsatser

Medel lill SPPB skall beräknas med utgångspunkt från tidigare anslag. Behovet av datorbaserat stöd bör tillgodoses inom denna ram. Som kompensation för kostnad.sökningar har beräknats 222 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

till Slalens psykologisk-pedagogiska bibliotek för budgetåret 1993/94 anvisar ell ramanslag på 5 992 000 kr,

2.

godkänner de  rikllinjer  för  resurserna  för  budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 30. Arkivet för ljud och bild'

1993/94 Nytt anslag (förslag)

21   100 000

' Medel har innevarande budgetär anvisats under anslagen Arkivet för ljud och bild: Förvaltningskostnader och Arkivet för ljud och bild: Insamlingsverk.sam-het m.m.

Arkivet för ljud och bild (ALB) har enligt sin förordning (1988:342) med instruktion i första hand till uppgift att bevara och tillhandahålla sådana ljud- och bildupptagningar som anges i lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar. ALB skall även föra register över ingivna pliktexemplar av videogram.

ALB mottar varje år följande mängd dokument genom pliktleverans, motsvarande ca 300 hyllmeter:

332

film:

videogram:

fonogram:

inspelningar av rikssänt radiomaterial:

inspelningar av lokala radiosändningar.

inspelningar av TV-sändningar:

400-500 titlar I 500-2 000 titlar 4 000-5 000 objekt ca 25 000 limmar ca 90 000 limmar ca 20 000 limmar

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Mängden av filmer, videogram och fonogram har stabiliserat sig un­der senare år, medan mängden av radio- och TV-material starkt ökat under treårsperioden, framför allt berocnile på alt ytterligare TV-kanaler blivit leveransplikliga.

Man mottar årligen ca 1200 beställningar från 300 forskare. Största delen av forskarna ägnar sig åt filmvetenskap (51 %) och annan huma­niora än filmvetenskap (17 %). Samhällsvetenskap och musikvelenskap är också representerade (8 % resp. 5 %). Ijärrlån skickas till institutio­ner över hela landet.

ALB har under budgetåret 1991/92 lått nya uppgifter som består i alt omhänderta program från TV-kanalerna utanför Sveriges Radio AB saml registrera videogram.

Under perioden har den svenska nalionaldiskografin, dvs, en förteck­ning över grammofonskivor och ljudkassetter, börjat utges.

ALB har täta kontakter med Slatens biografbyrå, Svenska filminstitu­tet Och och Sveriges Radio AB;s programbolag. Forskare kan via ALB få lillgång till äldre program från tiden före pliktexemplarslagen, medan programbolagen får låna material från ALB för att använda dem vid sändningar.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

För den kommande treårsperioden skall ALB i första hand ha

till uppgift att bevara och tillhandahålla sådana ljud- och bild-

upptagningar som levereras såsom pliktexemplar. Vissa ökatle

medel tillförs för att möta de krav som ställs av det ökade utbu­

det av radio- och TV-sändningar och för att åstadkomma ett

bättre bevarande på längre sikt.

Anslag

1993/94

21 100 000  kr

Planeringsram

1994/95

of

1995/96

of

Anslaget   har  beräknats  med   utgångspunkt  i  de  bedömningar  och överväganden som redovisas i det följande.

333

Resultatbedömning och fördjupad prövning

Prop. 1992/93:170

Vid ALB har en av världens största nationella samlingar av ljud- och      ,   i -.   

bildinspelningar byggt upp. Man har med datorstöd betydligt förbättrat

°      '

den lokala tillgängligheten. De svåra problem som sammanhänger med bevarandet av materialet har u[)pmärk.sammais och man har noga följt utvecklingen på området. Samarbetet med andra organisationer på Ijud-och bildsidan är gott.

ALB är som nämnts en instituiion med internationellt sett ovanligt rikhaltiga samlingar. Den torde emellertid ännu i viss mån vara en "dold resurs". Del är nödvändigt att AI.B:s material via LIBRIS kommer lill en vitlare kännedom.

Etl utökat samarbete mellan ALB och Kungl. biblioteket förutsätts av regeringen. Frågan behandlas i avsnittet Pliktleverans i denna proposition. Konkret skall della ta sig uttryck i all de båda myndigheterna är representerade i varandras styrelser. ALB skall nära samverka med Kungl. biblioteket och Riksarkivet i en utredning av metoder att bevara främst elektroniska dokument, för vilken medel anvisas under Kungl. bibliotekels anslag.

Medlen lill ALB anvisades tidigare under två anslag, E 21. Arkivet för ljud och bild: Förvaltningskostnader och E 22. Arkivet för ljud och bild: Insamlingsverksamhet m.m. Från del sistnämnda skulle bestridas kostnader för underhåll av teknisk utrustning samt kostnader för förvärv av sådant material som bedöms vara av intresse för forskningen men som inle faller under lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bilduppiagningar. Regeringen finner all dessa verksamheter så nära ansluter sig till ALB.s övriga uppgifter alt en uppdelning på olika anslag är obefogad.

Slutsatser

Tidigare i denna proposition har anförts alt meilel bör anvisas lill alt inleda en överföring av äldre material som hotas av förstörelse. Härtill beräknas 3 miljoner kronor. Enligt regeringens mening bör ALB anvisas yllerligare medel för att finansiera ett urval för arkivering ur hela utbudet av radio- och TV-sändningar som inte är leveranspliktiga (-1- 1 miljon kronor). För de utökade uppgifter som ALB erhållit lill följd av bl.a. tidigare ändringar i ladiolagen beräknas I 200 000 kronor. Regeringen har vid beräkning av anslagel utgått från följande belopp:

334

1993/94

1994/95

1995/96

1. Förvaltnings-

kostnader

12 956 000

of

Of

2. Lokalkostnader

4 790 000

of

of

3. Bandkosinader

1 908 000

of

of

4. Insamlingsverk-

samhet m.m.

1 446 000

of

of

Summa

21 100 000

Prop. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep.

Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 591 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att  riksilagen

1.

till Arkivet för ljud och bild för budgetåret 1993/94 anvisar etl ramanslag på 21 100 000 kr,

2.

godkänner  de   riktlinjer  för   resurserna   för  budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 31. Institutet för rymdfysik

1991/92

Utgift

33 997 765

1992/93

Anslag

36 422 000

1993/94

Förslag

37 824 000

Reservation   884. 105'

' Medel har innevarande budgetär anvi.sats under re.servationsanslag.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Institutet för

rymdfysik bedriver

inom sitt områd

t: observalions-

verksamhet saml teoretisk och e>

per

mentell grundforskning.

Anslag

1993/94

37 824 000

kr

Planer'

ngsra

m         1994/95 1995/96

of of

Anslagel  har  beräknats  med  utgångspunkt  i de  bedömningar och överväganden som redovisats i del föregående. Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 1 402 000 kr.

335

Ärendet till riksdagen

Prop. 1992/93:170

r-     1°     ..11

Avsnitt 8

Regeringen föreslår att riksdagen

.

1.

till Institutet för rymdfysik för budgetåret  1993/94 anvisar ett     Utbildningsdep. ramanslag på 37 824 000 kr,

2.

godkänner de rikllinjer för resurserna   för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 32.

Polarforskning

1991/92

Utgift              35 154 690

1992/93

Anslag             19 825 000

1993/94

Förslag            20 588 000

Reservation5 078 167'

' Medel har innevarande budgetår anvisats under reservationsanslag.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Polarforskning

Anslag

1993/94

20 588 000  kr

Planeringsram

1994/95

of

1995/96

of

Anslagel  har  beräknats  med  utgångspunkt  i de  bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats 763 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.     till Polarforskning för budgetåret 1993/94 anvisar elt raman­

slag på 20 588 000 kr,

2.     godkänner  de  riktlinjer   för  resurserna   för   budgetåren

1994/95 och 1995/96 som angetts.

E 33. Vissa bidrag till forskningsverksamhet

1991/92

Utgift

30 165 000

1992/93

Anslag

32 325 000

1993/94

Förslag

35 678 000

336

Sammanfattning

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

1993/94

1994/95

1995/96

1.

Bidrag till Vetenskaps-

akademien

27 222 000

of

of

2.

Bidrag till Sven-

ska institutet i Rom

4 173 000

of

of

3.

Bidrag till Sven-

ska institutet i Athen

1 250 000

of

of

4.

Bidrag till Sven­ska forskningsinsti-

tutet i Istanbul

575 000

of

of

5.

Nämnden för svensk-amerikanskt forskar-

utbyte

2 458 000

of

of

Summa

35 678 000

Anslaget har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående.

Vetenskapsakademien (KVA) ulgör i olika forskningsfrågor ett viktigt referensorgan för regeringen. KVA ansvarar för driften av vissa veten­skapliga institutioner. Vidare fungerar KVA som etl livaktigt .nätverk mellan forskare i Sverige och utlandet saml svarar för ett viktigt fors­karutbyte mellan Sverige och övriga länder. KVA bör.få ett bidrag om 27 222 000 kr.

Svenska institutet i Rom är Sveriges största vetenskapliga institution Utomlanils. Institutels verksamhet omfattar bl.a. forskning och undervis­ning inom centrala humanistiska discipliner, utgrävningar, vetenskapli­ga publikationer, arrangeiandet av internationella syrnposier och ut­ställningar inom t.ex. konst, arkeologi och kulturvård. Institutet bedri­ver ett betydelsefullt internationellt samarbete inom sitt område och .spelar en viktig roll när del gäller forskar- och kulturutbytel mellan Sverige och Italien. Svenska Institutet i Rom bör tilUlelas ell bidrag om 4 173 000 kr.

Svenska Instiuiet i Athen har lill uppgift att befrämja utforskandet av Greklands antika kultur och förmedla kunskap om denna. Institutet skall också stimulera och stödja kulturutbytet mellan Sverige och Grek­land. Institutet har ett omfattande bibliotek och bedriver en kvalificerad vetenskaplig verksamhet. Regeringen förordar alt institutet erhåller ett bidrag om I 250 000 kronor, vilket innebär en förstärkning av anslag.s-posten med 200 000 kronor.

22 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

337

Svenska forskningsinstitutet i Istanbul har till upjigift alt främja hu­manistiska och samhällsvetenskapliga siudier om Turkiet och l''rämre Orienten och utgör en bas för svenska forskare som arbetar inom såda­na områden. Regeringen bedömer alt institutets verksamhet är av stort värde för den kullurvelenskapliga forskningen inom området. Till insti­tutet bör anvisas ett bidrag om 575 000 kronor, vilket innebär en för­stärkning av anslagsposten med 120 000 kr.

Nämnden för svensk-amerikanskt forskarutbyte (Fulbright Commis­sion) gör värdefulla insatser för att bygga ut det internationella kontakt­nätet. Inle minst vikliga är insat:>erna för forskarstuderande och yngre forskare. Bidraget till verksamheten beräknas lill 2 458 000 kr.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår riksdagen

att  till   Vissa bidrag tdl forskiiingsverksanihei  för  budgetåret 1993/94 anvisar elt reservationsanslag på 35 678 000 kr.

E 34. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning'

199.3/94 Nytt anslag(förslag)

I 10 000 000

' Medel har innevarande budgetär anvi.sats under anslaget G  

I. 

Inredning och

utrustning av lokaler vid högskoleentieterna m.m.

Regeringens överväganden

Sammanfaitning

Medlen skall fördelas av[REDACTED_EFTERNAMN]

kningsrådsnämnden för dyrbar ve-

lenskaplig utrustning framför

allt i anslutning lill projekt finan-

sierade av forskningsråd.

Anslag                      1993/94

1 10 000 000   kr

Planeringsram         1994/95

of

1995/96

.            ,      of.   -

Anslaget har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisats i del föregående.

Anslaget har beräknats med utgångspunkt i vad som i det föregående anförts i avsnittet om dyrbar vetenskaplig utrustning.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

lill Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning för budgetåret 1993/94 anvLsar ett reservationsanslag på 110 000 000 kr,

2.

godkänner de rikllinjer för resurser för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.

338

G Lokalförsörjning m.m.

Prop. 1992/93:170

Utbildningsdep.

Inledning

I propositionen 1992/93:169 om grundläggande högskoleutbildning har regeringen redogjort för lokalförsörjningssystemet samt föreslagit anslag till medelstiUskott till lokalkostnader m.m. vid universitet och högsko­lor m.m. och till inredning och utrustning vid universitet och högsko­lor m.m.

I det följande redovisas de ytterligare lokalförsörjningsfrågor som re­geringen med hänsyn till deras ändamål bedömer bör tas upp i forsk­ningspropositionen.

G 2. Lokalkostnader m.m. vid universitet och högskolor m.m.

1993/94

Förslag

13 611000

1 propositionen 1992/93:169 om grundläggande högskoleutbildning har anslaget beräknats till 2 972 926 kronor. I forskningspropositionen be­räknas en höjning av anslaget.

1  Universitetet i Uppsala

Uruversitetet har i sin fördjupade anslagsframställning prioriterat en för­sta etapp av en nybyggnad för Materialcentrum. Den första etappen av denna nybyggnad omfattar lokaler för materialvetenskaplig forskning, civilingenjörsutbildning och tvåårig ingenjörsutbildning. Den ökade års­kostnaden beräknas till 37 miljoner kronor. Universitetet föreslår en fi­nansiering där lokalbesparingar, avkastning av donationsmedel, medel från externfinansierad verksamhet, medel för utökade utbildningar saml den tvååriga ingenjörsutbildningen ingår. Resterande kostnadsökning äskas som medelstillskott.

Regeringens Överväganden

Regeringen bedömer att den föreslagna satsningen på etl forsknings­och utbildningscentrum inom materialområdet är aktuell med tanke på den internationella utvecklingen, särskilt som Universitetet i Uppsa­la har goda förutsättningar även för tvärvetenskaplig materialforskning. Regeringen räknar med ett medebtilbkott om 10 000 000 kronor tidigast fr.o.m budgetåret 1995/96.

2  Lunds universitet

Universitetet har i sin fördjupade anslagsframställning redovisat en lo­kalförsörjningsplan som tar upp 18 projekt. Av de större projekten kan

339

nänmas Biomedicinskt centrum. För att lösa de prekliniska institutio­nernas lokalproblem föreslås att institutionerna samlokaliseras till ett gemensamt byggnadskomplex i omedelbar anslutning till forskningsav­delningarna på Lunds lasarett. BMC-uppbyggnaden förutsätts ske etapp­vis under återstoden av 1990-talet.

Att lösa lokalproblemen för institutionen för astronomi anses angelä­get. Vidare är behov av nybygjpiad för växthus för de biologiska och ekologiska institutionerna högt prioriterat.

Regeringens överväganden

Regeringen beräknar medelstillskott för ökade lokalkostnader budgetå­ret 1993/94 för nybyggnad av växthus.

Regeringen räknar med J 900 000 kronor i medelstillskott tidigast fr.o.m. budgetåret 1994/95 för om- och tiUbyggnad för astronomi.

Regeringen bedömer det som angeläget att universitetet ges resurser till uppbyggnad av ett Biomedicinskt centrum. Projektet planeras omfatta sex etapper. Regeringen räknar med ett tillskott om 20 000 000 kronor för ökade lokalkostnader för etapperna 2-5 fr.o.m. tidigast budgetåret 1995/96.

Prop. 1992/93:170 Utbildningsdep.

3   Universitetet i Göteborg

Uruversitetet har i sin fördjupade anslagsframställning prioriterat lokal­behoven för Centrum för experimentell biomedicin med upprustning av medicinska fakultetens teoretiska institutioner och för Botaniska in­stitutionen som mest angelägna. Universitetet framför att det för forsk­ningens kvalitet är betydelsefullt att djurförsök kan göras med djur som är psykiskt och fysiskt friska. Detta förutsätter lokaler för djurförvaring som uppfyller reglerna i Europakonventionen. Dessutom ökar f.n. al­lergiproblemen särskilt bland personal som inle har direktkontakt med djuren, beroende på att lokalerna inte uppfyller elementära arbetsmil-jökrav.

Regeringens överväganden

Regeringen delar universitetets uppfattning att en förbättring av lokaler­na för de medicinska teoretiska institutionerna så att de motsvarar de krav som ställs på moderna undtjrvisnings- och forskningslokaler måste prioriteras mycket högt. Som ett första steg är det nödvändigt att ordna nya lokaler för djurhållningen. Regeringen räknar med ett medelstill­skott om 28 500 000 kronor fr.o.m. budgetåret 1995/96 för en nybyggnad av djurhus m.m.

Vidare ingår i regeringens beräkningar 4 500 000 kronor som medels­tillskott till ökade lokalkostnader för Botanbka institutionen med början budgetåret 1994195.

340

4  Universitetet i Stockholm

Prop. 1992/93:170

Utbildningsdep. Universitetet har i sin fördjupade anslagsframslällning redovisat en lo­kalförsörjningsplan. För universitetet är frågan om förläggning av verk­samheter med matematisk och fysisk inriktning vid universitetet och tekniska högskolan till Albano/Kräftrikeområdet angelägen.

Regeringens överväganden

Sina överväganden beträffande ett samlat Fysikcentrum i Stockholm re­dovisar regeringen under rubriken Fysikcentrum i Stockholm, gemen­samt för Universitetet i Stockholm och Tekniska högskolan i Stock­holm.

Regeringen har föreslagit en uppdelning av resurserna för Manne Siegbahninstitutet för fysik på anslagen till Universitetet i Stockholm och till Tekniska högskolan i Stockholm. I konsekvens därmed fördelar regeringen även anslaget till lokalkostnader.

Medel för lokalkostnader vid Statens psykologisk-pedagogiska biblio­tek anvisas innevarande budgetår under anslagsposten för Universitetet i Stockholm. För nästa budgetår föreslår regeringen att medel till biblio­teket anvisas under ett eget anslag. Som konsekvens av detta bör även medelstillskottet till lokalkostnader anvisas under en särskild anslags­post under förevarande anslag.

5  Universitetet i Umeå

Universitetet har i sin fördjupade anslagsframställning redovisat utbygg­nad för preklinisk forskning och utbildning samt utbyggnad för kemi och biologi, benämnt Kemibiologi Centrum.

Regeringens överväganden

Som medelstillskott till ökade lokalkostnader för utbyggnad för prekli-nbk forskning och utbildning beräknar regeringen 2 400 000 kronor fr.o.m. budgetåret 1994/95.

6  Karolinska institutet

Institutet motiverar sitt behov av utökade resurser för lokalkostnader dels med att den beslutade organisationsförändringen förutsätter en lo­kalmässig samordning av idag splittrade enheter för att få verklig effekt när det gäller samverkan, gemensamt resursutnyttjande m.m., dels med det dåliga skick som lokalbeståndet idag befinner sig i. Enligt institutet är över 70 % av lokalbeståndet äldre än 30 år och hårt nedslitet. Konsis­toriet har därför gett investeringar i lokaler högsta prioritet för nittiota­let.

341

Regeringen delar Karolinska institutets (KI:s) grundsyn att tillväxten måste stå tillbaka för att säkerställa en hög kvalitet på de resurser och den verksamhet som finns inom KI. En forskningsverksamhet vid KI med målet att vara i absolut världstopp måste kunna bedrivas i ända­målsenliga lokaler för att kunna svara på de högt ställda kvalitetskraven i forskningsvärlden.

Regeringen anser därför att ett åtgärdsprogram beträffande Karolinska institutets lokaler bör genomföras med den angivna målsättningen. Be­redningen av det aktuella projektet har lett fram till att det bör kunna genomföras inom en lokalkostnadsökning av 90 000 000 kronor och elt medelstillskott om 170 000 000 kronor lill inredning och utrustning. Det sistnämnda förutsätter att institutet även använder andra medel för ändamålet. Med hänsyn till projektets storleksordning och kostnadsni­vå anser regeringen dock att det är motiverat ätt ytterligare undersöka om det finns möjlighet att genomföra en tillfredsställande lösning till lägre kostnad. Karolinska institutet bör få i uppdrag att snarast redovisa en sådan utredning. I sammanhanget bör även frågan om lokaler för sjukgymnastutbildningen prövas. Regeringen bör därefter besluta om medelstillskottets storlek.

Regeringen räknar med ett tillskott öm 900 000 kronor fr.o.m. budgetåret 1995/96 för Karolinska institutets andel av den kostnadsök­ning som följer av ombyggnad av institutets lokaler i Tekniska högsko­lans i Stockholm huvudbyggnad.

Regeringen har tidigare idag föreslagit att Karolinska institutet tar över huvudmannaskapet för Centrum för idrottsforskning och även re­dogjort för vissa lokalproblem gemensamma med Idrottshögskolan i Stockholm. Ett medelstillskott om 800 000 kronor till ökade kostnader har beräknats under anslaget.

Prop. 1992/93:170 Utbildningsdep.

7   Tekniska högskolan i Stockholm

Högskolan har i sin fördjupade anslagsframslällning fört fram behov av ökade resurser för om- och tillbyggnader bl.a. för Institutionen för tek­nisk akustik.

Regeringens överväganden

Ombyggnaden av huvudbyggnaden, byggnad 43:3, kommer att medföra etappvis ökade lokalkostnader med sammanlagt 30 000 000 kronor med början budgetåret 1994/95.

Regeringen har föreslagit en uppdelning av resurserna för Manne Siegbahninstitutet för fysik på anslagen till Universitetet i Stockholm och till Tekniska högskolan i Stockholm. I konsekvens därmed fördelar regeringen även anslaget till lokalkostnader.

Vidare ingår i regeringens beräkningar resurser för ökade lokalkost­nader om 3 600 000 kr för Institutionen för teknbk akustik med början budgetåret 1994/95.

342

8 Fysikcentrum i Stockholm, gemensamt för Universitetet i Stock­holm och Tekniska högskolan i Stockholm

Teknbka högskolan i Stockholm, UniversUetet i Stockholm och Manne Siegbahninstitutet för fysik har i en gemensam skrivelse redovisat pla­nema för ett fysikcentrum i Albanoområdet. Tungt vägande skäl för detta är att förbättra lokalsituationen för både universitetets och Teknis­ka högskolans fysik samt att skapa en kreativ miljö där forskning och utbildning på ett fruktbart sätt skulle stimulera varandra. Ett fysikcent­rum skulle höja kvaliteten och kvantiteten i forskarutbildningen i fysik.

Regeringens överväganden

Regeringen har erfarit att NFR i sin internationella utvärdering av svensk fysik starkt rekommenderar en samlokalbering av olika inrikt­ningar av fysikforskningen. Regeringen anser att samlokaliseringsaspek-ten är viktig och anger som en planeringsförutsättning ett medelstill­skott om totalt 30 000 000 kronor gemensamt för Universitetet i Stock­holm och Teknbka högskolan i Stockholm tidigast fr.o.m nästa treårspe­riod.

Prop. 1992/93:170 Utbildningsdep.

9  Chalmers tekniska högskola

Högskolan har i sin fördjupade anslagsframställning prioriterat ytterliga­re resurser för den tidigare beslutade tillbyggnaden för Mikroelektro-niskt centrum.

Dessa resurser motiveras med att för att det uppsatta målet - en effek­tivisering av forskningen och forskarutbildningen - skall kunna uppnås och ett effektivt och flexibelt samarbete med industrin skall kunna ås­tadkommas krävs, förutom att verksamheterna samlokaliseras, speciallo­kaler bl.a. renrum som inte inrymmes i den tidigare beslutade ramen Öfr. prop. 1991/92:100 bil. 9).

Regeringens överväganden

Med början budgetåret 1995/96 kommer tillbyggnaden för Mikrodektro-nbkt centrum att medföra ökade lokalkostnader. Medelstillskott till nämnda tillbyggnad med totalt 35 000 000 kronor ingår i regeringens beräkningar.

10 Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek

Regeringen beräknar medelstillskott för lokalkostnader m.m. för Sta­tens psykologisk-pedagogiska bibliotek till 1 113 000 kronor.

343

Sanunanfattning

För de fall där medelstillskottet till lokalkostnader påverkas budgetåret 1993/94 av regeringens förslag i det föregående beräknas lokalkoslnads-medelstillskottet öka med följande belopp i förhållande till propositio­nen om grundläggande högskoleutbildning.

Prop. 1992/93:170 Utbildningsdep.

1.

Lunds universitet

2.

Universitetet i Stockholm 3   Karolinska institutet

4.

Tekniska högskolan i Stockliolm

5.

Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek

Sununa

1

800 000 kr

2

733 000 kr 800 000 kr

7 165 000 kr

1 113 000 kr 13 611 000 kr

De resursmässiga planeringsförutsättningar som regeringen föreslår för de lokalförsörjningsprojekt som har berörts i det föregående och som avser tiden efter budgetåret 1993/94 sammanfattas i följande tabell. Beloppen avser ökade hyreskostnader beräknade i 1993/94 års kostnads­läge.

Universitet/ högskola

1994/95

1995/96

1996/97 eller senare

Universitetet i

Uppsala

Lunds universitet

Universitetet i Göteborg

Uruversitetet i Stockholm/Tekniska högskolan i Stockholm

Karolinska institutet

Tekniska högskolan i Stockholm

Chalmers tekniska högskola

Universitetet i Umeå

5 900 000 2 250 000

30 000 000 1 15 800 000

2 400 000

10 000 000

5 048 000 30 750 000

10 900 000 

»

 9 800 000 35 000 000

14 952 000

30 000 000

50 000 000 1 8 000 000

Sununa

56 350 000  101 498 000

102 952 000

preliminärt beräknat

344

Ärendet till riksdagen

Prop. 1992/93:170

Regeringen föreslår att riksdagen

°     "'

1.

godkänner vad regeringen anfört om resursmässiga planer­ingsförutsättningar för nya lokalförsörjningsprojekt fr.o.m. bud­getåret 1994/95,

2.

till Lokalkostnader m.m. vid universitet och högskolor m.m. för budgetåret 1993/94 - utöver vad som föreslagits i propositio­nen (1992/93:169) om grundläggande högskoleutbildning - anvi­sar ett anslag på 13 611 000 kr.

G 3. Inredning och utrustning av lokaler m.m. vid universitet och högskolor m.m.

1993/94

Förslag

14 000 000

Anslaget har i propositionen 1992/93:169 om grundläggande högsko­leutbildning beräknats till 195 075 000 kr. I forskningspropositionen beräknas en ökning av anslaget.

Regeringens överväganden

För de fall där medelstillskottet till inredning och utrustning påverkas budgetåret 1993/94 av regeringens förslag i det föregående beräknas me­delstillskottet uppgå till följande ökade belopp i förhållande lill propo­sitionen om grundläggande högskoleutbildning.

1.

Lunds universitet

2 000 000 kr

2.

Universitetet i Umeå

12 000 000 kr

Summa

14 000 000 kr

De resursmässiga planeringsförutsättningar som regeringen föreslår för inredning och utrustning till de nya lokalförsörjningsprojekt fr.o.m. budgetåret 1994/95 som har tagits upp i det föregående sammanfattas i följande tabell. Beloppen avser ramar beräknade i 1993/94 års kostnads­läge.

345

Universitet/ högskola

1994/95

1995/96

1996/97 eller senare

Prop. 1992/93:170 Utbildningsdep.

12 000 000      100 000 000 42 000 000

24 000 000 45 000 000 1

32 700 000

Universitetet i Uppsala

Lunds universitet

Universitetet i Göteborg

Universitetet i Stockholm/Tekniska högskolan i Stockholm

Karolinska

85 000 000

9 500 000 24 500 000

institutet

Tekniska högskolan i Stockholm

Chalmers tekniska högskola

24 000 000 40 000 000

Summa

205 700 000      169 000 000

1 preliminärt beräknat

64 000 000

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

3.

godkänner de angivna ramarna för medelstillskott till inred­ning och utrustning för nya projekt fr.o.m. budgetåret 1994/95,

4.

till Inredning och utrustning av lokaler m.m. vid universitet och högskolor m.m. för budgetåret 1993/94 - utöver vad som före­slagits i propositionen (1992/93:169) om grundläggande högsko­leutbildning - anvisar ett anslag på 14 000 000 kr.

346

8.15 Forskning inom skolväsendet

Som redovisats i inledningen är en betydande del av den offentligt fi­nansierade forsknings- och utvecklingsverksamheten bekostad med me­del som avsatts inom en viss samhällssektor. Syftet är därvid att tillgodo­se sektorns behov av forskning och utveckling för all uppnå angelägna samhällsmål. Statens skolverk ansvarar för alt sådan forskning tillgodo­ses inom skolans område.

För  forskning  inom  skolväsendet  anvisas  innevarande  budgetår 24 812 000 kr.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Resultatredovisning

Skolverket har i enlighet med regeringens direktiv för den fördjupade anslagsframställningen genomfört en granskning av den samlade skol­forskningen under 1980-talel. Granskningen har genomförts dels genom att experter anlitats för olika uppdrag, dels genom överläggningar med forskningsledare vid elt antal centrala forskarmiljöer och arbetssemina-rier med verksamma forskare inom ulbildningsområdei.

Av Skolverkels granskning framgår att under 1980-lalet har samman­lagt ca 300 olika forskningsprojekt finansierats med medel från Skol­överstyrelsen (SÖ) lill en totalkostnad av ca 150 miljoner kronor och att verksamheten engagerade mellan 450 och 500 forskare.

Den sektorsfinansierade forskningen har av skolverket redovisats i oli­ka problemområden.

Den didaktiskt inriktade forskningen har varit etl relativt sett stort fäll och har vuxit under den aktuella lidsperioden. Mit hör problemområ­dena undervisningens organisation och undervisningens innehåll. Ln av de slutsatser som dras av den anlitade experten, docenten Petter Aasen, Norge, när del gäller forskningen kring skolämnen och undervisningens innehåll, är att den i liten grad lyft blicken ut över klassrummet och in-lärning.saspekten. Projekten handlar i hög grad om förmedling och indi­viduell inlärning av text, men lite om betingelser och konsekvenser knutna lill skolämnet och undervisningens yttre villkor.

Problemområdet decentraliseringens effekter, som innefattar forsk­ningsområdena läroplaner och kursplaner, det lokala och regionala ut­vecklingsarbetets villkor och förlopp, skolan som organisation, admi­nistrativa förhållanden, ledning, samarbets- och beslutsprocesser samt skolans ekonomi och resursanvändning, har omfattat etl stort antal pro­jekt.

Sammanfattningsvis konstaterar Aasen alt den SÖ-finansierade forsk­ningen läcker etl brett spektrum, men att mer socialpedagogiska förhål­landen endast i begränsad utsträckning varit utgångspunkt för forsk­ningsprojekten.

Skolverket konstaterar i sin avslutande analys att en beteendeveten­skaplig inriktning dominerat skolforskning på bekostnad av en sam-

347

hällsvetenskaplig. Den beteendevelenskapliga inriktningen är självklar     Prop. 1992/93:170 som en utgångspunkt för ett forskningsprogram för utbildningsområdet.     Avsnitt 8 men den kan enligt Skolverkel bli begränsande om den inte kombine-     Utbildningsdep. ras med del vidare perspektiv som den samhällsvetenskapliga orienter­ingen represenlerar. I synnerhet gäller della inom ramen för ett decent­raliserat system där decentraliseringen är en följd av förändringar i sam­hället och nya krav på medinfiytande och ansvar. Den nya ansvarsför­delningen på skolområdet kräver att lärare och andra tiUerkänns ansvar som beslutsfattare med behov av kunskap och utgångspunkter för re-fiektion över den egna verksamheten. I denna mening är det inte bara forskare som producerar kunskap, utan även lärare och skolledare ge­nom att reflektera över sina erfarenheter, forskningen har en  viktig uppgifi i all bidra lill att bygga upp kompetens och ett allt mer profes­sionellt förhållningssätt på olika nivåer i skolväsendel.

En studie av svensk skolforskning i elt internationellt perspektiv har ulförts av professor David Hamiilton vid universitetet i Liverpool. Pro­fessor[REDACTED_EFTERNAMN] konstaterar att administrativa förändringar i kombina­tion med ett veienskapsleoreliskt omtänkanile är nödvändigt i hela skol­systemet.

Genom en särskild studie har på Skolverkets uppdrag lärarutbildning­ens forskningsanknytning belysts liksom omfattning och former för forskning vid de mindre högskolor, som vanligen har lärarutbildning som en central del. Studien, som genomförts av professor K-G Ahl­ström i Uppsala, har motiverats bl.a. av att lärarutbildning och lärar­fortbildning är centrala instrument i skolans reviderade styrsystem. Skolverket anser alt det är av stor betydelse att lärarutbildningen på oli­ka sätt tillförs kunskaper och erfarenheter från såväl forskning som från utvecklingsarbete och utvärdering. För att detta skall vara möjligt krävs att den kunskap som Skolverkels forskningsprogram utvecklar har rele­vans för lärarutbildningen. Andra vägar att stärka forskningens ställning i lärarutbildningen är att finna former för att inkludera lärarutbildare i forskningsprogrammen och att öka antalet lärare och skolledare som genomgår forskarutbildning.

Vad gäller forskningsulnyitjande och forskningsinformation konstate­rar Skolverkel att stor enighet tycks råda om alt erfarenheter från forsk­ning och forskningsresultat inte utnyttjas i den utsträckning som vore önskväri och möjligt. Ökade insatser krävs för alt skapa arenor och nät­verk för kommunikation kring forskning och forskningsresultat.

Anslagsframställningen

Organisation

Beslut om medel för forskningsprojekt fattas i dag av generaldirektören efter etl ansökningsförfarande som genomförs i två sieg.

I ett första steg inbjuds inslilutionerna vid universiiet och högskolor all, inom ramen för verkets forskningsprogram, komma in med korta idéskisser till forskningsprojekt. Bland dessa görs ett urval av skisser som bedöms ha hög vetenskaplig kvalitet och vara av stort intresse i för-

348

hållande till forskningsprogrammet. De sökande som ansvarar för itlés-kisserna inbjuds därefter att i elt andra steg inkomma med fullständiga ansökningar. Arbetet med alt utforma en fullständig ansökan kan stöd­jas ekonomiskt.

Regeringen har på ansökan av Skolverket inrättat en forsknings­nämnd med uppgift att vara rådgivande organ för verket i frågor som rör bl.a. sektorsforskningen. Denna bedömer huvudsakligen den veten­skapliga kvaliteten i ansökningarna om bidrag för forskningen. Reger­ingen utser ordförande och ledamöter i nämnden. Forskningens rele­vans för skolområdet bedöms av en av verket tillsalt arbetsgrupp. I den­na ingår bl.a. företrädare för skolans personal samt företrädare för ele­ver och föräldrar.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

Inriktning

Forskningen bör enligt Skolverkels uppfattning inriktas mol en fortsatt uppbyggnad av långsiktiga satsningar. Ett utökat utrymme bör ges till forskning som syftar till utveckling av begrepp och begreppssystem som, i skolväsendets olika delar, är användbara för all förstå och ge perspek­tiv på skolans verksamhet och förutsättningar. Forskningen skall också vara innehållsligt mera internationellt orienterad i ökad samverkan med utländska forskare. Skolverket förordar vidare en intensifierad sats­ning på forskning av jämförande art, i både tid och rum, samt på forsk­ning med en fierdisciplinär bas. Resurserna bör koncentreras till ett be­gränsat antal forskningsmiljöer eller nätverk av forskare och till ett mintlre antal kunskapsområden. De förändringar som Skolverkel me­nar är motiverade mol bakgrund av gjorda erfarenheter och framtida behov tar sig uitryck i elt forskningsprogram med en struktur bestående av följande fem delar:

1.

Basprogram inriktade mol vi.ssa kunskapsområden

2.

Siudier i anslutning till basprogrammen

3.

Kunskapsöversikter och forskning om forskning

4.

Forskning ulan direkt anknytning lill basprogram

5.

Stödfunktioner och åtgärder för alt effektivisera forskningsanvänd­ning

Resurserna föreslås disponeras så all de mot slutet av perioden förde­las på programmets delar ungefär i proportionerna 60, 15, 5, 15 resp. 5 procent.

Skolverkel menar vidare att fem basprogram skall byggas upp under den aktuella treårsperioden. De fem basprogrammen har benämnts (1) Skolans verksamhet - ulbililningens innehåll, utformning och resultat, (2) Skolan som kultur- och arbetsmiljö, (3) Styrning och ledning av ut­bildning - central, regional och lokal utbildningsplanering, (4) Utbild­ningens effekter och effektivitet samt (5) Utbildning och utbildningspo­litik i samhället.

Skolverket anser all forskningen inom skolväsendet, finansierad ge­nom detta anslag, under treårsperioden 1993/94-1995/96 i stort sett skall ges den omfattning som den för närvarande har. För all svara mot den

349

inriktning och organisationsprincip Skolverket förordar, föreslås dock     Prop. 1992/93:170

en utökning av resurserna under periodens andra år med I miljon kro-     AvsniU 8

nor och ytterligare 1 miljon kronor del tredje årel.

Utbildningsdep.

Skolverket föreslår således att 25 miljoner kionor anslås till forskning inom skolväsendel för budgetårel 1993/94 och en budgetram fastställs för de två därpå följande åren om'26 resp. 27 miljoner kronor i inneva­rande (1992/93) budgetårs penningvärde.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Med hänsyn till alt Skolverket endast har fungerat under drygt ett år finns inte något underlag för att nu ta ställning till resultat av verkets insaLser för skolforskningen. Dessa kan, som verket framhåller, endast bedömas i ett längre lidsperspektiv. Den granskning av skolforskningen under 1980-lalet som verket, på regeringens uppdrag, har redovisat, ger emellertid en god grund för bedömning av inriktningen för framtiden. Liknande granskningar bör göras regelbundet, vilket kan bidra Illl alt vitalisera debatten om hur den framtida skolforskningen skall inriktas så att den med ny och relevant kunskap bidrar lill en optimal utveck­ling av skolan.

Slutsatser

I det nya styrsystemet, med dess långtgående decentralisering, blir det allt viktigare att skolan fungerar som elt öppel system. Det är därför av avgörande betydelse för skolans framtida utveckling att skolpolitiker, skolledare, lärare och andra berörda verkligen förmår tillgodogöra sig en successivt ökad kunskap om skolans sätt att fungera i vid mening. Av särskild vikt är att man tillgodogör sig den samlade forskningen och ut­värderingen inom skolområdet. Detta ställer stora krav på skolan när det gäller att bedöma och värdera den mängd av undersökningar som görs inom sekiorn. Skolverkel har en nyckelroll i fråga om alt avpassa den sekiorsforskning som verket svarar för meil hänsyn lill såväl de övergripande målen för skolans utveckling som erfarenheterna från ver­kets ui)pföljning.s-och utvärderingsverksamhet.

Det föreligger en risk för alt skolans sekiorsforskning lill sitt innehåll blir för tidshunden, all den i allt för hög grad ansluter till dagens peda­gogiska motleföreleel.ser och den just nu pågående debatten. En annan risk är au forskningen sprids på allt för många omräden och allt för många aktörer. Ln iredje risk är en övertro på att man med några lämp­liga forskn i ngsi 

nsal.se

r kan lösa alla problem. Dessa risker är i viss me­ning Ire sidor av samma sak och ilet gäller all ha dem för ögonen när forskningsmedel skall fördelas och forskningsinriktning beslutas. Gläd­jande nog tycks Skolverkets förslag vara utarbetade i medvetenhet om ilessa faror.

350

En annan risk är att etl och samma organ får monopol på besluisfat-     Prop. 1992/93:170 landet inom ett sekiorsforskningsområde. 1 någon mening blir det fallet     Avsnitt 8 på skolområdet, eftersom där i huvudsak finns endast ett sektorsforsk-     Utbildningsdep. n ingsorgan.

Skolverkets uppgifier är omfattande - utveckling, utvärdering, upp­följning och tillsyn. Det finns naturligtvis avsevärda kopplingar mellan dessa Skolverkets uppgifter och skolforskningen.

Självfallet är dock skolforskning något mer än ett stöd för Skolverket i dess övriga uppgifter. Det är i själva verket viktigt att se lill att också en genuint fri forskning kommer till stånd. Bara därigenom säkras alt olika och motsatta perspektiv på skolan kommer fram.

Skolverket har föreslagit att drygt hälften av anslaget skall användas för en forskning organiserad i fem långsiktiga basprogram, ,som skäll vä­xa fram i ett "förhandlingsspel" mellan Skolverket och berörda institu­tioner. ti,n invändning som kan riktas mot detta förslag är den skepsis som ligger i talesättet: "är det klokt att lägga alltför många ägg i samma korg?"

Det finns all anledning för den politiska nivån, regering och riksdag, alt vara observant på detta. Del är således viktigt all hålla ögonen på att forskningsinsatserna på skolområdet har en pluralistisk prägel, att de inte används för alt verifiera endast vissa uppfattningar och all de inle ensidigt gynnar ell fåtal forskarmiljöer. Delta kan ses som etl inslag i den leaktiva styrning som är en grund för det nya styrsystemet för sko­lan över huvud taget.

I inledningen har regeringen understrukit värdet av alt offenlliga myndigheter genom stöd till forskning söker få viktiga aspekter av sina respeklive verksamhetsfält vetenskapligt belysta. Detla uttalande är i hög grad tillämpligt på skolans och vuxenutbildningens område.

1 anslutning till denna fråga har regeringen ifrågasatt om alla sektors-forskningsorgan är så sammansatta och fungerar på sådant sätt att den bästa kvaliteten i forskningen alltid främjas. 1'rågan om Skolverkets for­mer för beslut om medelsfördelning till forskningsändamål har diskute­rats i anslutning till Skolverkets fördjupade anslagsframslällning för skolforskning.

Som nyss redovisades har Skolverket endasl arbetat i drygt ett år. Re­geringen anser det för tidigt all nu vidta någon ändring i den ordning för beslut om bidrag till sektorsforskningen som tiUlämpas.

Skolverkel anser i sin fördjupade anslagsframslällning att någon slut­giltig bestämning av angelägna kunskapsområilen inle låter sig göras, utan att del mesta ur någon synvinkel är angelägel. Del synsättet inne­bär, om det skulle renodlas, alt sektorsforskningen på skolområdet egentligen bara kommer alt handla om all åstadkomma goda forsk­ningsmiljöer och etl lämpligt säll alt fördela sektorsforskningsmedlen. Del kan tyckas vara angeläget nog, men del innebär alt någon egentlig koppling lill skolpolitiska prioriteringar eller Skolverkets övriga verk­samhet inte skulle finnas. Skolforskningen ses därmed som ett medel i

351

skolans verksamhet, men inte .som något instrument för all förverkliga eller forma skolpolitik.

Samtidigt beskriver Skolverkel sin roll på forskningsområdet som be­tydligt mer aktiv än vad som gällt hittills för den statliga skoladministra­tionen. Rena ansökningsförfaranden kommer all kompletteras med en dialog med forskningen, varigenom verksamheten skall utformas så att sektorns kunskapsintressen kan förenas med den kompetens och det forskningsintresse som finns inom högskolor, Elt sådant mera målinrik­tat arbetssätt är i och för sig välmotiverat, men del vore det i än högre grail om skolforskningen i sig hade en tydligare målsättning än den Skolverket redovisat.

Vi anser att forskning av hög kvalitet är väsentlig i ell kunskapssam­hälle. Den har en viktig roll som bidrag till att bygga u[)p kompetens och ett alltmer professionellt förhållningssätt i skolväsendet. Det är en­ligt vår mening angelägel alt forskningen bedrivs så att denna roll upp­fylls. Detta kan dock inte vara det enda, eller kanske ens det domine­rande syftet med just sektorsforskningen på skolområdet.

Emellertid är Skolverkets fördjupade anslagsframställning inle så re­nodlad som denna framställning kanske ger intryck av. Under rubriken Framtidsanalys lämnar verket en redogörelse för den inriktning forsk­ningen avses få under den kommande treårsperioden. Vi har ändå här, relativt kraftigt, velat markera vårt syn.sätt all skolforskningen också måste sältas in i ett skolpolitiskt perspektiv och att det perspektivet är det väsentligaste för de politiska instanserna regering och riksdag, för vilka den fördjupade anslagsframställningen skall vara elt beslutsunder­lag.

Från politisk synpunkt är det således främst två aspekter på skolforsk­ningen som är av intresse: Dels dess inriktning, dels dess funktion i vid mening. Skolverkel har på den senare punkten lämnat ett välmotiverat ställningslagande, som vi instämmer i.

Beträffande inriktningen borde analysen dock ha kunnat fördjupas. Det är för framliden angeläget att forskningens inriktning bygger på en medveten analys av skolväsendets styrdokument, dess problem och ut­vecklingsmöjligheter och genomslagskraft och en bedömning av vad forskningen kan bidra med i detta avseende.

Forskningen på skolområdet ger i allmänhet inga färdiga svar, presen­terar inte den slutliga lösningen på etl problem. I stället skall den bidra till förståel.sen av skola och utbiUining som samhälleliga och individuel­la fenomen och ge underlag för förändringar. I största korthet är det Skolverkets uppfattning om skolforskningens uppgift. Regeringen an­sluter sig i huvudsak till den uppfattningen. 1 fråga om skolarbetets be­drivande finns inte några lösningar som "är bäst". Varje lärare måste själv utforma sin undervisning efter sina egna och undervisningsgrup­pens förutsättningar. Del väsentliga, och det skolforskningen kan bidra med, är att hjälpa läraren med de professionella instrumenten för för­ståelse och analys, som är en förutsättning för en professionell lärarroll.

Prop. 1992/9-3:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.   .

352

I själva verket innebär det synsättet också en slörre respekt för lärarnas     Prop. 1992/93:170

professionalitet.

Avsnitt 8

Detsamma kan sägas på det samhälleliga planet. 1 allmänhet finns del     Utbildningsdep. i skolans värld inte en enda möjlig och riktig väg utan fiera. Forskning­ens uppgift i det perspektivet - vid sidan om den deskriptiva - är alt ana­lysera och utveckla analysmetoder.

I tidigare avsnitt har regeringens förslag beträffande forskning vid mindre och medelstora högskolor berörts. De av Skolverket aviserade möjligheterna lill uppbyggnad av nätverk bör kunna vara en väg att ska­pa ökade förutsättningar för forskning vid de.ssa högskolor.

I den decentralisering som präglar det svenska skolsystemet och dess utveckling mot en alltmer målslyrd verksamhet är det angeläget att markera den betydelse som lärarutbildningen inom högskolan och sek­torsforskningen sammantagna har för skolans verksamhet och utveck­ling. Skolverket har också betonat detta i sin fördjupade anslagsfram­ställning.

Huvudmotiven för decentraliseringen är att dels öka det demokratiska inflytandet över skolan, dels närma beslutsnivå till .verkställighetsnivå. En mål- och resultatorienterad styrning innebär inte bara att de nalio­nella målen för skolväsendet görs tydligare, utan också att huvudansva­ret för målens konkretisering och genomförande åläggs lärare och skol­ledare.

Denna förändring medför behov av forskning som kan stödja lärares och lärarutbildares yrkesfunktioner. Vid en ökad målstyrning får samli­digl lärarutbildning och lärarfortbildning en viktigare roll än hittills som instrument för skolans utveckling. Behovet av att relatera fråges­tällningar för forskningen till skolans vaidag blir allt tydligare.

Del är då viktigt att forskningen ger kunskaper om skolan som öpp­nar nya perspektiv och erbjuder nya synvinklar. I dessa avseenden erin­ras om vad som redovisats i det inledande avsnittet om en ny forsk­ningspolitik under rubriken Forskningens olika villkor. Det som där anförs om mer direkt näringsrelevant, tillämpad forskning gäller också för här avsedd sekiorsforskning.

Regeringen delar Skolverkets uppfattning att forskningen i framliden i högre grad kommer att inriktas på intresseområden och gå j)å tvären över administrativa indelningar som huvudmannaskap eller skolform: Om inte annal torde del bli en följd av all de administrativa indelning­arna både blir Tärre och otydligare, åtminstone på nationell nivå, i takt med avregleringen.

Skolverket lyfter bl.a. fram forskningsinsatser som syftar till utveck­ling av begrepp och begrepjissystem, vilka skulle vara användbara för förståelsen av och perspektivet på skolans verksamhet och förutsättning­ar. Regeringen vill betona betydelsen av sådana insatser framför allt i ett alltmer decentraliserat och mångfaldigt skolsystem.

Ln förutsättning för det nya styrsystemet är att jämförelser i en mängd olika avseenden skall kunna göras såväl över liden som mellan olika skolor/huvudmän och därvid även internationellt. Här finns åtminstone

353

23 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

två angelägna upfigifter för forskningen. Den ena är givetvis jämförel-     Prop, 1992/93:170 serna i sig och analyserna av dem. Den andra är att finna meioder och     Avsnitt 8 arbetsformer som möjliggör sådana jämförelser. En svaghet är t.ex. att      Utbildningsdep. bearbetningen av omfattande forskningsmaterial tar så lång tid. jämfö­relserna blir då i huvudsak av historiskt intresse och kommer bara att kunna utgöra en bräcklig grund för ställningstaganden. Della problem bör dock förhoppningsvis kunna lösas i ,samverkan mellan forskare och praktiker.

Vad beträffar de internationella jämförelserna och samverkan med ut­ländska forskare delar vi Skolverkets uppfattning att ilessa aspekter bör ges större tyngd i den framtida forskningsinriktningen.

Intressanta forskningsområden är de slora föränilringar som genom­förts på skolområdet de senaste åren. Från skolpolilisk utgångspunkt är det främst följande frågor som gör sig gällande.

-

Har intentionerna bakom reformerna förverkligats?

-

Har decentraliseringen lett till etl ökal kommunalpoliliskt -och över huvud taget lokalt - engagemang i skolfrågorna?

-

Är de nalionella styrdokumenten tillräckligt effektiva och tydliga?

-

Har decentraliseringen förts vidare inom kommunerna eller har den stannat på kommunnivå?

-

Hur påverkas skolarbetet av elt ökal infiytande på skolnivån?

-

Vilka effekter får förekomsten av fristående skolor på det kommunala skolväsendet?

-

Vilka utnyttjar den ökade valfriheten i skolan, med vilka effekter?

-

Har avregleringen lett till minskade kostnader, vad har man i så fall sjiarat på och vilka följder har det fåll?

-

Har avregleringen påverkal kvalitelcn och lesultatcn i skolan?

Della är endast ell axplock av de frågor det kan finnas anledning alt ställa meil anledning av skolreformerna. Fn hel del av dem är sådana att de i mer eller mindre hög grad faller inom ramen för Skolverkets uppföljning och utvärdering, rnen i en mera fördjupad form kan de också bli föremål för forskning. Härvidlag är del också möjligt att forsk­ningen kan bidra till metodutvecklingen inom upjiföljningen och utvär­deringen. En fördel med att Skolverket ansvarar för såväl uppföljning och utvärdering som sektorsforskningen är för övrigt just all en samord­ning kan ske och forskningen bidra lill uppföljningen och utvärdering­en med båile analyser och metodutveckling.

354

Anslagsberäkning

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.

B 5. Forskning inom skolväsendet

1991/92

Utgift

27 221000    Reservation 2 086 615

1992/93

Anslag

24 812 000

1993/94

Förslag

26 117 000

Från anslaget bekostas forskning inom ungdomsskola och vuxenutbild­ning saml informationsåtgärder i samband därmed. Statens skolverk an­svarar för planering, samordning, utvärdering och spridning av infor­mation om veik.samheten.

Övergripande mål:

Sektorsforskningen

skall ske i huvudsak med

den inriktning som redovisats uniler avsnittet Slutsatser.

Resurser: 1993/94

26 117 000 kr

Planeringsram:

1993/94

1994/95

1995/96

26 117 000

26 1 17 000

26 117 000

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1, goilkänner vad regeringen förordat beträffande den sektorsforskning

som Skolverkel initierar,

2. lill Forskning inom skolväsendet för budgetåret 1993/94 anvisar etl re-

servalion.sanslag på 26 I 17 1)00 kr.

355

9 Jordbruksdepartementets verksamhetsområde

9.1 Forskning om nyttjande av biologiska naturresurser

Jordbruksdepartementet har ansvaret for högre utbildning och forskning inom det område som rör vård och umyttjande av biologiska naturresurser. I följan­de tabell redovisas sammanfattningsvis resursema till Forskning och utveck­ling (FoU) på detta omräde som föresläs i denna proposition. Beloppen kom­mer fw de kommande budgetåren att omräknas fÖr vissa pris- och löneföränd­ringar.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

Belopp (miljoner kronor)

Anvisat 1992/93

Förslag 1993/94

Beräknat 1994/95

Beräknat 1995/96

SLU

1957

984

992

999

SJFR

270

279

279

279

Bioenergi­forskning

48

51

51

51

Inkl. anslag till ulbildningea

9.1.1     Forskningsområden

Jordbruksdepartementet ansvarar för forskning rörande skogsbruk, jordbruk, trädgårdsnäring, landskapsplanering, veterinärmedicin och djurskydd, fiske, rennäring, livsmedel, jakt och viltvård samt bioenergi.

Skogsvetenskaplig forskning bedrivs bl.a. av Sveriges lantbruksuniversi-lei (SLU) och Stiftelsen Skogsbirukets forskningsinstitut (Skogforsk). Viss forskmng nved anknyming till skog och skogsbruk bedrivs även vid andra uni­versitet. Skogsforskningen finansieras för statens del huvudsakligen över Jordbruksdepartementets huvudtitel både genom direkta anslag till SLU och genom forskningsanslag frän Skogs- och jordbrukets forskningsråd (SJFR). Även inom ramen för det nordiska samarbetet finansieras forskning på skogs­området.

Jordbruksforskningen i Sverige är starkt koncentrerad till SLU. Viss tilläm­pad FoU bedrivs vid Jordbrukstelmiska institutet (JTI).

Omkring 90 % av de stadiga FoU-medlen för jordbruks- och skogsforsk­ning går till SLU. För Sveriges del är organisationen av den offentligt finansi­erade jordbruksforskningen och skogsforskningen väl i linje med de allmänna forskningspolitiska principema att förlägga huvuddelen av verksamheten till universiteten. Detta innebär att universitet och högskolor fär en huvudroll som forskningsutförande organisation inte bara for grundforskning utan även för mer tillämpad forskning och försöksverksamhet.

Livsmedelsforskningens roll är att ta fram ny kunskap och bearbeta pro­blem som rör livsmedel i hela kedjan från råvara till konsumtion. SLU har ett

356

särskilt ansvar for kopplingen mellan råvaruproduktion och livsmedelsföräd­ling samt för frågor rörande livsmedelskvalitet. SJFR har ansvaret för en sär­skilt forskningsprogram i vilket flera universitet och andra forskningsorgan medverkar.

Huvuddelen av den statligt finansierade forskningen och försöksverksam­heten inom trädgårdsområdet genomförs vid SLU. Genom integrering av olika kompetenser har tvärvetenskapliga forskningsprogram kunnat etableras. Ramprogrammen Miljöanpassat odlingssystem för växthuskulturer, Altema­tiva produktionsformer och Integrerad produktion är exempel härpå.

Tätortemas andel av den svenska befolkningen fortsätter att öka. Forsk­ning rörande landskapsplanering och planering i tätorter utförs i huvudsak inom SLU. Det gäller sålunda bäde forskning för planering i det storskaliga landskapet och for planering av grönytor, parker och rekreationsmarker i txh i ansluming till tätorter.

Veterinärmedicinsk forskning som utförs vid SLU är av betydelse för en rad områden i samhället, bl.a. animalieproduktion, livsmedelskontroll, miljö­övervakning samt hälso- och sjukvård for sällskapsdjur och sporthästar. SLU lämnar dessutom väsentiiga bidrag till den allmänna biomedicinska forskning­en.

Bioenergiforskningen omfattar 48,9 miljoner kronor budgeläret 1992/93. Anslaget avser att täcka kosmader for teknikområdena Bränsleteknik, Energi-relaterad transportforskning och den del av teknikområdet Icke kämteknisk FoU vid Studsvik som rör förgasning och förbränning. Forskning och utveck­ling inom biobränsleområdet bedrivs även inom ramen för SLU:s verksainhet samt vid Skogforsk och JTI.

Fiskeriverket administrerar tillsammans med SJFR ett sammanhållet/orj

I 1990 ärs forskningsproposition redovisade regeringen ett särskilt ren­forskningsprogram. SJFR fick ansvaret for att genomföra programmet. För programmet anvisades 1 miljon kronor och regeringen gav dessutom SJFR i uppdrag att genom omprioriteringar tillföra programmet ytterligare medel. För närvarande står ca 2,2 miljoner kronor till förfogande för verksamheten för-

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

357

utom de resurser hos olika universitet som kan umyttjas inom ramen for pro­grammet. Regeringen har nyligen inrättat en forskningsrädsprofessur i ren­skötsel. Avsikten är att professuren skall vara placerad vid SLU.

Vilrforskningen tillförs medel ur viltskadereglerings- och jaktvårdsfond-ema efter beslut av regeringen. Medlen fördelas av Statens naturvårdsverks vetenskapliga kommitté för viltforskning, huvudsakligen i enlighet med ett samlat program för viltforskning. Regeringen har för innevarande budgetår ur de nämnda fondema anvisat 3,7 miljoner kronor for älgforskning och 5 miljo­ner kronor för övrig viltforskning. Svenska jägareförbundet erhåller också bidrag ur fondema for sin verksamhet. Förbundet har bl.a. en särskild forsk­ningsavdelning.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

9.1.2    Prioriteringar för framitiden

All forskning som bedrivs for att siikra en miljövänlig produktion och svensk konkurrenskraft måste bygga pä en integrerat samarbete mellan gmndläggan­de och tillämpad forskning. Den grundläggande forskningen är fömtsättning­en for att pä ett systematiskt och långsiktigt sätt angripa problem inom produk­tionen och att skapa möjligheter for utveckling av nya metoder.

Forskningen inom Jordbmksdepartementets ansvarsområde har ett särskilt ansvar för att kunskapen inom naturresursområdet utvecklas sä att kommande generationers fortlevnad säkras. Detta fömtsätter inte bara en hög vetenskap­lig kompetens i den forskning som bedrivs, utan också samarbete och infor­mation mellan forskare inom olika berörda områden samt mellan forskama och de olika näringssektorema. Vidare är det nödvändigt att forskningen ges en bredd sä att den omfattar t.ex. hela kedjor från de gmndläggande produk­tionsresurserna till färdig produkt 'Dch fungerar så att forskningens framsteg när ända fram till producentledet

Vissa naturresurser kan fömyas. Tillgången på andra är begränsad. Oav­sett vilka de är krävs att vi hushållar med dem, om vi vill umyttja dem lång­siktigt for vår försörjning. En fomi för hushållning med naturresurser är all låta dem ingå i kretslopp där de pä olika sätt och i olika former återanvänds. Forskning for att lösa problem i det biologiska kretsloppet måste ges hög prio­ritet. Genom att tniljövänligt producera råvaror för bl.a. energi- och industri­ändamål blir jordbruket en resurs i miljöarbetet, men också genom att ta emot avfall som är biologiskt nedbrytbart och fritt firän giftiga ämnen. På detta sätt kommer fler processer att integreras i det biologiska kretsloppet. Allt avfall mäste återföras till naturens kretslopp eller till ny användning. Avfall från staden måste återföras till landsbygden och jordbruket. Stora mängder orga­niskt material transporteras i dag frin landsbygden till tätortema. Hushållsav­fall och slam ackumuleras i mängder i städema med gigantiska lagrings- och föroreningsproblem som följd. Endast genom att på ett biologiskt riktigt sätt tillvarata avfall och restprodukter kan vi undvika en sopbergskatasö"of

Denna gmndsyn kan inte sägas ha präglat verksamheten inom de areella näringama i särskilt hög grad hittills. Under flera decennier har också forsk-

358

ningen till stor del karakteriserats av en sfrävan bort från de gmndläggande sambanden i ekosystemet och de restriktioner dessa ställer upp. Detta har gi­vetvis även präglat verksamheten inom jordbruk och skogsbmk. Först under senare år har ekologin och miljövården uppmärksammats i större omfatming. Värt ansvar för framtida generationer, inte bara i värt land, mäste i fortsätt­ningen påverka inrikmingen och omfattningen av FoU för vår försörjning. Insatsema måste styras av krav på omsorg om miljön i vid bemärkelse. Pro­duktionsresursema, bl.a. marken, måste vårdas, den biologiska mångfalden säkras, kvaliteten pä luft och vatten hållas hög och omsorgen om djur och människor betonas. Dessa frågor har framhållits vid FN:s konferens om miljö och utveckling i Rio de Janeiro i juni 1992 och dc kommer till uttryck i de konventioner och den deklaration som blev resultatet av denna konferens. Samridigt betonas nattirresursemas betydelse för försörjningen av en växande världsbefolkning. Inom överskådlig tid måste vi räkna med att den biologiska produktionen måste ökas och effektiviseras for att försörjningen skall klaras. Men en sådan effektivisering måste ske i for ekosystemen hållbara former.

Forskningen kring dessa frågor måste beakta att umyttjandet av den biolo­giska produktionen rymmer mänga estetiska och sociala aspekter som mäste uppmärksammas och utvecklas. Sä t.ex. är upplevelse av skönhet i landskap,-trädgårdar och parker en väsentlig källa till välbefinnande och livsglädje. Sam­varo med sällskaps- och sportdjur är en social relation av stor vikt, och forsk­ning kring djurens hälsa och välbefinnande ökar livskvaliteten för både djur och djurägare. De ekologiska sambanden och ett utvecklat miljötänkande är centtala frågor av yttersta betydelse inom den forskning som ryms inom Jord­bruksdepartementets ansvarsområde. Ett samhälle i harmoni med en natur i ekologisk balans skapar fömtsättningar for en hållbar utveckling och framtids­tro.

Den inriktning som forskningen inom Jordbmksdepartementets ansvars­område bör ges för framtiden bör mot denna bakgmnd utgå från bl.a. följan­de bedömningar.

Markens långsiktiga produktionsförmåga är en gmndläggande fömtsätt­ning för den framtida utvecklingen. Den biologiska produktionen som utgår från vad marken kan ge måste säkerställas och utvecklas. Annars kommer vi aldrig att klara försörjningen förden växande världsbefolkningen. Markforsäm-ring pä gmnd av försuming, utarmning eller förgifming hotar dock starkt vär framtida existens. Forskning for att klargöra markens uthålliga förmåga att på ett optimalt sätt kunna främja bildandet av näringsämnen av betydelse for väx­ter måste därför prioriteras. Forskning inom områdena markkemi, markbiolo­gi, kvävemetabolism och markfysik är av central betydelse i detta samman­hang liksom forskning om samverkan mellan växt, klimat och markproces­ser.

Odlingslandskapets fauna och flora har under mycket läng tid utvecklats och anpassats till människans bmkningsmetoder. De stmkturförändringar inom jordbruk och skogsbmk som har skett de senaste decenniema har pä mänga sätt förändrat fömtsätmingama för den biologiska mångfalden med en

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

359

utarmning som följd. Forskningen om framtida cxllingssystem måste syfta till att uppehålla stor biologisk mångfald och ett öppet och varierat landskap rikt pä kulturvärden.

Utvecklingen inom de areella näringama är i ett globalt perspektiv det som kommer att bestämma de avgörande livsvillkoren för mänskligheten. Forsk­ning och utbildning i Sverige mäste planeras så att ett intemationellt perspek­tiv på nyttjandet av naturresursema beaktas och utvecklas.

Svenskt lantbruk stär inför en genomgripande forändring i och med EES-avtalet och ett sannolikt inträde i EG. Även GATT-överenskommelsen har stor betydelse i detta sammanhang. Större arealer jordbmksmark kan komma att överforas till annan användning med de konsekvenser detta medför för det traditionella odlingslandskapet txh livsbetingelsema på landsbygden. Pä livs­medelsområdet är det angeläget att kunskapsuppbyggnaden fortsätter när det gäller den senare delen av livsmedelskedjan, så att Sverige kan hävda sina livsmedelsprodukter i en udändsk konkurrens.

Forskning och utveckling är en viktig fömtsättning för ett i vid mening uthålligt skogsbmk under dynamiska villkor. Det finns skäl för staten att stimulera forskningen eftersom den är långsiktig cxh allmängiltig till sin ka­raktär. Samtidigt måste näringslivet i högre grad ta sitt ansvar för nödvändig gmndläggande och tillämpad forslming.

Stora krav ställs i dag på omsorgen om djuren. Allt större vikt måste läg­gas vid djurskyddsintresset. Det är angeläget att Sverige i det intemarionella samarbetet hävdar vikten av bestämmelser om djurskydd. Det finns ett stort behov av forskning om djurens hälsa och behov och det är viktigt att kontinu­erligt förbättt-a djurmiljön inom ajiimalieproduktionen. Också när det gäller försöksdjur är forskningen en viktig angelägenhet.

Den gentekniska forskningen öjjpnar nya möjligheler för människans nytt­jande av naturen. Med hjälp av genteknik kan organismer utmstas med en kombination av egenskaper som normalt inte finns i naturen. Tekniken ger oss bl.a. möjlighet att pä nya och säkrare sätt framställa vaccin, läkemedel och diagnostica. Forskama kan oclså genom genteknik utveckla nya egenska­per hos växter och djur. Samtidigt som gentekniken främjar utvecklingen och produktiviteten inom den biologiska produktionen väcker den ekologiska och etiska frågor samt farhågor. Det är viktigt att debatten kring dessa frågor, bl.a. de etiska, vidmakthålls och att forskningen vidgas till att besvara de eko­logiska frågoma kring gentekniken.

Utsläppen av koldioxid från användningen av fossila bränslen utgör ett allvarligt hot om en global växthuseffekt. Detta återspeglas i besluten vid FN:s konferens om miljö och utveckling, bl.a. i konventionen om klimatför­ändringar och i handlingsprogrammet Agenda 21.1 sä stor utsträckning som möjligt måste vi därför ersätta dessa bränslen med fömybara bränslen. Den största potentialen har biobränslen från skog och jordbruk. Även om utveck­lingsarbetet på detta omräde har kommit förhållandevis långt, måste ytterliga­re FoU bedrivas i effektiviseringssyfte och for att kunna bredda användnings-

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

360

omrädet. Sådana insatser gynnar utvecklingen mot ett resurssnålt och avfalls­snålt samhälle.

Den nödvändiga anpassningen av dagens forskning som här har skisserats försvåras av den stelhet som kännetecknar universitetsorganisationen i vid me­ning. Många gånger ger de fasta former som präglar organisarionen, bäde i fråga om fakultets- och instimrionsindelning och tjänsters långsiktiga bind­ningar till innehållet, inte möjligheter till snabba förändringar. I det samman­hanget har forskningsråden en viktig uppgift genom att de har en god flexi­bilitet i fräga om resursfördelning och möjligheter att skapa övergripande, samordnade program. Kombinationen av SLU och SJFR är i det samman­hanget en värdefull tillgäng for forskningen inom de områden som behandlas här.

Forskningen är till sin karaktär innovativ och skall sträva mot att formulera och karakterisera fenomen och problem som ännu inte har identifrerats av sam­hället. Härigenom och med den inriktning av forskningen som har angetts i det foregående kommer nyttjandet av de biologiska naturresursema att kunna ske, utan att det uppstår miljöproblem som måsle klaras i efierhand. Ytterliga­re en fömtsätming for en bärkraftig utveckling är givetvis att vad man kan kal­la extem miljöpåverkan kan förhindras. Delta bör vara den långsiktiga inrikt­ningen av forskningen inom Jordbmksdepartementets ansvarsområde. Det mäste ocksä få genomslag i forskamtbUdningen.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

9.1.3   Program för träteknisk forskning och träfiberforskning

Regeringens förslag: Ett samlat program för ö-äteknisk forskning och träfiberforskning inrättas.

Skälen för regeringens förslag: Skogsnäringen har stor betydelse för landels ekonomi. Det är angeläget att långsiktigt trygga dess framlid i Sverige. En gmndläggande fömtsätming härför är konkurrenskraft på export­marknaden. Konkurrenskraft skapas bl.a. genom utveckling av bättre pro­dukter, utformade och tillverkade enligt konsumentemas krav och önskemål.

Den samlade irävamindustrins insatser för forskning och utveckling är mycket små jämfört med andra branschers. År 1989 var FoU-utgifiema en­dast 0,41 % av förädlingsvärdet jämfört med ca 20 % for elekttoindusttin och ttansportmedelsindustrin. Särskilt liten är forskningsinsatsen från den del av branschen som förädlar sågtimmer. Även om sågtimmer svarar för den störs­ta delen av skogsbmkets inkomster, finns det uttymme för att öka dess föräd­lingsvärde ytterligare. Att stärka forsknings- och utvecklingsinsatsema är så­lunda en av de viktigaste åtgärdema för att skapa en långsiktig konkurrens­kraft för den träförädlande industtin. Denna slutsats har dragits även av 1990 års skogspolitiska kommitté.

361

De statliga forskningsorganen ansvarar för den långsikriga kompetensupp­byggnaden och kunskapsöverföringen. SJFR har genom samverkan med in­dusnin och andra forskningsfinansiärer nyligen startat ett ttäkvalitetsprogram. För att stärka sambandet mellan produktion och forädling av ttäråvaran bör medel avsättas for ert utökat forskningsprogram rörande ttkvalitet. Program­met skall syfta till att på ett tvärvetenskapligt sätt belysa integreringen mellan de olika förädlingsleden. Det är därvid av vikt att identifiera sambandet mellan ved- och fiberegenskaper och kvalitetskrav på färdigforädlade produkter. Pro­grammet får sädan bredd att insatser behöver göras av både SLU och andra forskningsutförande organ. Progrtunmet bör utarbetas av SJFR och SLU i samarbete och under medverkan av bl.a. Teknikvetenskapliga forskningsrå­det. Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK), Träforskningsinstituiet och Byggforskningsrådet. Den forstärkning som det nu föreslagna program­met innebär medför att SJFR i högre grad kan stödja kompetensuppbyggnad vid andra universitet och högskolor.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

9.2 Landskap Näring Kunskap (SOU 1991:101), Ol utvärdering av Sveriges lantbruksuniversitet

Med stöd av regeringens bemyndigande den 8 juni 1989 tillkallade dåvarande chefen för Jordbmksdepartementet den 9 november 1989 professom Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN] såsom särskild utredare med uppgift att se över vissa frågor röran­de Sveriges lantbruksuniversitet. Efter Ingvar Lindqvists bortgång i maj 1991 förordnades byråchefen Ulla Åhgren-Lange som särskild utredare.

Bakgrunden till uttedningen var de förändringar som hade inträffat sedan SLU bildades år 1977. Uttedningen har omfattat en utvärdering av SLU:s verksamhet, dess innehåll, omfattning, inriktning och styming. Uttedarens förslag har redovisats i betänkandet (SOU 1991:101) Landskap Näring Kun­skap. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttran­dena finns tillgänglig i Jordbmksdepartementet (dnr 39/92).

Utvärderingsprocessen

Uttedarens översyn av SLU är först och främst en utvärdering. Vid utvärde­ringen har utredaren systematiskt turbetai med olika typer av underlag for att nå större säkerhet i bedömningen. IDels har uttedaren själv tagit fram eller ini­tierat underlag, dels har tidigare gjorda utvärderingar och studier använts.

Det viktigaste inslaget i utvärderingen är tre utländska universitetsgmpper som på uppdrag har granskat forskjiing och utbildning vid SLU. Utbildning och forskning vid den lantbmksvetenskapliga fakulteten har utvärderats av en gmpp från lantbruksuniversitetet i Wageningen i Nederländema och en före­ttädare for landets lantbmksdepartements institutsorganisarion. Skogsveten­skapliga fakulteten har granskats av en gmpp från Helsingfors universitet txh Skogsforskningsinsritutet i Helsingfors. Den veterinärmedicinska fakulteten

362

har utvärderats av en gmpp från veterinärmedicinska fakulteten vid univer­sitetet i Utrecht i Nederländema.

I uttedarens uppdrag till utvärderama har det fömtsätts att del är nödvän­digt att förena en bedömning av verksamhetens karaktär och kvalitet med förslag om hur iakttagna brister skall kunna avhjälpas. Dc utiändska utvärde-ringsgmpjiema som har anlitats har ocksä sett sin uppgift på del sättet. Detta är en arbetsmetod som används vid utvärdering inom forskningsråd. Den har dock sällan använts for utvärdering av ett helt universitet eller hela fakulteter.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

Lantbruksuniversitetets roll som sektorsuniversitet

Regeringens bedömning: Sveriges lantbruksuniversitet skall ge­nom forskning, utbildning och information öka kunskapema om fömt­sätmingama for en varakrig och effektiv biologisk produkrion och om hur denna skall bedrivas och nyttjas. Universitetet bör mot denna bak­gmnd även i fortsätmingen vara ett samlat sektorsuniversitet för de are­ella verksamhetema under Jordbruksdepartementets ansvarsområde.

Utredarens bedömning överensstämmer i stort sett med regeringens bedömning.

Remissinstanserna: De flesta anser att SLU skall kvarstå som ett samlat sektorsuniversitet. Nägra remissinstanser inom skogsområdet anser att motiv­en för ett sammanhållet SLU är svaga. Statskontoret och Ingenjörsvetenskaps­akademien anser att man bör överväga departementstillhörigheten. Riksrevi­sionsverket anser att det saknas en gmndläggande analys av SLU:s roll.

Skälen för regeringens bedömning: SLU har en ceno ställning in­om svensk lantbmksvetenskaplig FoU. En utvärdering och bedömning av SLU:s resurser blir i allt väsentiigt, till skillnad frän utvärderingar av lant­bmksuniversitet i andra länder, liktydig med en utvärdering och bedömning av landets totala insats vad gäller FoU och högre utbildning inom det lant­bmksvetenskapliga omrädet.

Enligt utredarens bedömning är de motiv som fanns för bildandet av SLU år 1977 alltjämt relevanta. Forskningsverksamheten ligger väl i linje med den internationella utvecklingen och har enligt olika indikationer god kvalitet och volym. Det har utvecklats ett nära och väl fungerande samarbete mellan den lantbmksvetenskapliga och den veterinärmedicinska fakulteten på husdjurs-otnrådet. Även i övrigt har samverkan kommit till stånd, särskilt på initiativ av universitetsledningen. Ännu återstår dock mycket att göra, främst på mark-växtsidan och vissa andra områden, innan de fömtsättningar som samman­slagningen skapade har umyttjats.

Enligt regeringens uppfattning ställer den breda uppgiften som SLU har särskilt stora krav inte bara på forskningen som sådan, utan också på de fors­kande och på universitetsledningen på alla niväer. Kombinationen av gmnd-

363

forskning, tillämpad forskning och försöksverksamhet fömtsätter vidsynihet. Detta kräver samarbete och samordning. Med den nära anknytningen till de areella näringama fordras dels integritet, dels förståelse för näringslivets vill­kor. SLU är väl skickat att leva upp till dessa krav. Det fordras emellertid vä­sendigt ökade insatser pä alla nivåer inom SLU för att tillgodose kraven. Det­ta, och inte minst vad som har anförts i det föregående om prioriteringar för framtiden när det gäller forskningen, talar för att SLU även i fortsätmingen bör ha karaktären av ett samlat selttorsuniversitet for umyttjande och värd av biologiska naturresurser.

Regeringen anser att insatta resurser utnyttjas mest effektivt på detta sätt. Den komplexa karaktären på vården och umyttjandet av de biologiska naturre­sursema kräver dock ett utvidgat oi;h breddat samarbete över universitets- och fakultetsgränsema liksom med andra forskningsutförande organ. Behovet av en sådan samordning har redan m;irkerats genom de program för miljöforsk­ning inom jordbruk och skogsbmlc som administreras av SJFR. För att inte­grera övergripande miljöfrågor och för att kunna utveckla den helhetssyn som är nödvändig för att på ett systematiskt sätt angripa ekologiska problem måste SLU vidareutveckla samarbetet mvA andra forskningsorgan.

När det gäller yttre organisation ser utredaren inte nägon anledning att aknr-alisera någon forändring av SLU:s departementstillhörighet. Uttedaren hänvi­sar även till att lantbmksuniversiteten utomlands ofta är organiserade under jordbmksdepartementen. Regeringen anser att utvecklingen inom det område som rör nyttjande av biologiska naturtesurser i alla avseenden gagnas av ett sammanhållet ansvar för forskning, undervisning och övrig utveckling inom omrädet. Regeringen är av samma uppfattning som ud-edaren. Fördelama med den anknyming till bl.a. skogs- och jordbmkssektom som nu finns upp­väger del samordningsarbete som kan behövas i förhållande till högskolan i övrigt.

Prop. 1992/93:170. Avsnitt 9 Jordbruksdep.

Forskning och försöksverksamhet

Regeringens bedömning: Det är viktigt att SLU i firamtiden priorite­rar sådan gmndforskning som stödjer ett hållbart nyttjande av biologis­ka naturresurser med särkild inriktning på de areella näringama. SLU bör även i fortsätmingen ha ansvaret för försöksverksamheten.

Utredarens bedömning överensstämmer delvis med regeringens be­dömning.

Remissinstanserna: Åsiktema om SLU:s satsning pä gmndläggande forskning är delade bland remissinstansema. Flera anser att det inom SLU bör omfördelas medel från den lantbmksvetenskapliga fakulteten till den skogsvetenskapliga fakulteten.

364

Skälen för regeringens bedömning: Enligt utredarens mening har   Prop. 1992/93:170 SLU visat framförhållning, initiativfönmäga och uthållighet och anpassat sig   Avsnitt 9 till riktlinjer och signaler från statsmaktema. Många nya forskningsområden   Jordbruksdep. har tagits upp sedan år 1977 och betydande omfördelningar mellan områden har skett. Den belysning av forskningens inrikming, volym och kvalitet som utredaren har gjort tyder på att SLU hävdar sig väl forskningsmässigt och lig­ger i linje med den internationella utvecklingen. SLU har främst prioriterat gmndläggande forskning vilket avspeglas i bibliometriska studier som har ut­förts. Uttedaren anser liksom de utiändska utvärderingsgmppema att denna inriktning av forskningen är riktig och bör följas i fortsätmingen.

Det är regeringens uppfatming att gmndläggande kunskap är basen för all utveckling inom mera tillämpad forskning. För att den forskning som bedrivs inom SLU skall lämna produktiva bidrag till utveckling inom såväl miljö- som nyttjandeomräden krävs att den gmndläggande kunskapen utvecklas. Rege­ringen anser att den gmndläggande forskning som bedrivs vid SLU i vid be­märkelse skall utgöra underlag för den mer tillämpade forskningen. Först när de gmndläggande problemen har identifierats och ny kunskap genererats finns det möjlighet att pä ett långsiktigt sätt lösa de problem som uppstår inom ett visst omräde. För att säkra att de samlade forskningsmedlen används effek­tivt är det regeringens mening att gmndläggande forskning, tillämpad forsk­ning och försöksverksamhet skall samverka på ett övergripande sätt och att det är nödvändigt att SLU samverkar med andra forskningsorganisationer och sektorsinttessen.

Skogsnäringen är av stor betydelse for Sverige. Regeringen anser mot bak­gmnd härav att medel genom omfördelningar inom SLU bör tillföras den skogsvetenskapliga fakulteten. Regeringen har tidigare berört denna fråga i an­sluttiing till redovisningen av ett program for träteknisk forskning och ttäfiber­forskning (avsnitt 9.1.3).

Vid SLU bedrivs både allmänvetenskaplig och lantbruksvetenskaplig forsk­ning. Utredaren anser att del kan diskuteras om den allmänvelenskapliga forskningen skall inriktas mer åt det lantbmksvetenskapliga hållet. Kritik kan riktas mot att de övergripande syntes- och systemanalytiska studiema har för­summats vid de lantbmks- och skogsvetenskapliga fakultetema. 1 många and­ra länder har man valt att förlägga försöksverksamheten till särskilda institut. Enligt uttedarens bedömning ger dock inte utiändska jämförelser och erfaren­heter av olika system gmnd for att anse institutmodellen överlägsen. Utteda-ren förordar sålunda att försöksverksamheten inte skiljs frän SLU.

Det är regeringens uppfattning att försöksverksamheten och långliggande försök i likhet med andra verksamheter vid SLU fortiöpande bör prövas vad gäller omfång och resurstilldelning. Den tillämpade forsknings- och försöks­verksamheten bör inriktas på att skapa fömtsätmingar för en utveckling av ett hållbart umyttjande av de biologiska naturresursema. Den mer produktionsin­riktade försöksverksamheten bör i allt högre grad finansieras av näringen, och på sikt bör denna verksamhet helt finansieras av resp. bransch. Det ankom-

365

mer pä SLU att organisera försöksverksamheten sä att resursema for verksam­heten används effektivt.

Forskningsfinansiering

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

Regeringens bedömning: SLU bör inom ramen för sina resurser bygga upp egna forskningsprogram. Någon generell överföring av forskningsmedel till SLU frän SJFR bör inte ske.

Utredarens förslag överensstämmer delvis med regeringens bedöm­ning. Utredaren förordar en överfiiring av medel från SJFR och sektorsorgan till SLU.

Remissinstanserna: De flesta är positiva till programverksamhet vid SLU. Flera remissinstanser anser att en överföring av medel frän forsknings­råd till SLU är effektiv och bra, medan forskningsråden och Vetenskapsaka­demien anser att detta skulle leda till en urholkning av rädens resurser.

Skälen för regeringens bedömning: Fördelningen mellan fasta och rörliga resurser är av stor betydelse för möjlighetema att uppnå säväl stabilitet som fömyelse inom forskningen. Råden kan genom prioriteringar och kvali­tetsbedömningar fordela resurser till framgångsrika forskningsområden som inte sällan kan spänna över fler institutioner, fakulteter, universitet eller forsk­ningsorgan av annat slag. SLU har en omfattande fasl forskningsorganisation med möjlighet till omfördelning inom universitetet. SLU bör genom ompriori­teringar av resursema från tid till annan kunna skapa en optimal organisation och resursfördelning med hänsyn både till behoven inom sitt ansvarsområde och till aktuell extemfinansiering.

Grundutbildning

Regeringens   bedömning: Utbildningarna vid SLU skall genom

framförhållning och planering sörja för att samhällets behov av utbilda­de inom SLU:s kompetensområde tillgodoses. Det är viktigt att SLU:s utbildningar till sin stmktur följer vad som generellt gäller för svenska universitet i fråga om kurslängiler och valfrihet i utbildningama. SLU bör verka for att öka intemationella utbyten i utbildningen.

Utredarens förslag överensstämmer delvis med regeringens bedöm­ning.

Remissinstanserna: De flesta delar uttedarens bedömning att det fordras en ökad tonvikt pä de grundläggande ämnena. Flera är dock tvek­samma till behovet av att jägmästamtbildningen får en ökad tonvikt på gmndläggande utbildning. Uo:edarens förslag att flytta det första utbild-

366

ningsåret i jägmästamtbildningen från Garpenberg avvisas av de flesta   Prop. 1992/93:170

remissinstansema.

Avsnitt 9

Skälen för regeringens bedömning: Den lantbruksvetenskapliga fa- Jordbruksdep. kultelens utbildningar har genomgående lägre kostnad per studieplats och högre genomströmning än närmast motsvarande linjer vid andra universitet. Utbildningen kritiseras emellertid av den holländska utvärderingsgmppen. Den bedömer att delar av agronom-, hortonom- och landskapsarkitektutbild-ningama har karaktär av yrkesutbildningar snarare än vetenskapligt-akade-miska utbildningar. Avnämama av utbildningama är, å andra sidan, mycket nöjda med dessa. Inom den lantbruksvetenskapliga fakulteten har under uo:ed-ningens gäng pågått en översyn av utbildningama. Uttedaren bedömer att det kan finnas skäl for att införa en kandidatexamen som etapp i den lantbmksve­tenskapliga fakultetens utbildningar. Det propedeutiska året bör enligt utteda­ren avskaffas och valfrihet bör ges innebörden 

att.de

sttiderande får välja mel­lan färte och längre kurser. Det är också angeläget att gmndutbildningen ger kunskaper om landskapets historiska utveckling och kulturhistoriska innehåll.

Även jägmästarlinjen har lägre kosmad och högre genomsttömning än mot­svarande utbildningar på andra universitet. Den skogsvetenskapliga fakulteten har gjort en utbildningsöversyn som bl.a. tyder pä att jägmästamtbildningen är mycket uppskattad av sina avnämare. Samtidigt har de problem klarlagts som sammanhänger med en obalans mellan Uppsala- och Umeådelama och med den svaga rekryteringen av jägmästare till forskamtbUdningen. Fakulte­ten har föreslagit en fristående förberedande kandidatexamen i Uppsala som lösning av dessa problem. Uttedaren föreslär i stället en kandidatexamen med inslag frän den skogsvetenskapliga fakulteten txh namrveienskapliga och sam­hällsvetenskapliga ämnen. Uttedarens förslag är således en jägmästarexamen liknande civilingenjörsexamen och som utformas som en kombination av yr­kesinriktad och forskningsförberedande utbildning. Uttedaren föreslår att det första årets utbildning på jägmästarlinjen flyttas från Garpenberg till Uppsala. Enligt utredaren är dessutom forskningen i Garpenberg alltför isolerad och skulle vinna pä samgående med närliggande verksamheter inom den skogsve­tenskapliga fakulteten och SLU i övrigt

Veterinämtbildningen har stora likheter med utbildningen pä läkarlinjen vad gäller kostnader, sökandetryck och efterfrågan på arbetsmarknaden. Kost­naden per studieplats och minimipoängen for antagning ligger bland de högsta i landet. Mot utbildningens vetenskapliga nivå eller innehållet i stort har inga anmärkningar riktats. Den holländska utvärderingsgmppen anser att den svenska veterinämtbildningen uppfyller de krav som ställs inom EG. Den är dock kritisk till blockundervisningen och till frånvaron av tillvalsmöjligheter (xh viss specialisering. Uttedaren anser att denna kritik bör uppmärksammas. I syfte att minska kosmadema for veterinämtbildningen bör den veterinärmedi­cinska fakulteten enligt utredaren undersöka vilka besparingar som kan göras genom att flytta utbildningen i Skara till Uppsala. Ännu ett skäl för detta är att en viss specialisering inom gmndutbildningen sannolikt skulle underlättas om veterinämtbildningen samlas i Uppsala.

367

Sättet att undervisa och anordna kunskapskontroll är en cenöral fråga som   Prop. 1992/93:170 har belysts och kommenterats utifrån de olika utbildningslinjemas perspektiv.   Avsnitt 9 Enligt uttedarens mening behöver ökad tonvikt läggas pä de gmndläggande   Jordbruksdep. ämnena liksom på problemlösning och helhetssyn, om den svenska utbild­ningen skall hälla mättet i EG-persipektivet

Uttedaren har noterat att de intemarionella kontaktema och det internatio­nella utbytet inom gmndutbildningama vid SLU inte har förändrats under senare år och att det saknas mots\'arighet till det starkt ökade inttesset för in­temationalisering som har kommit till utttyck inom övriga universitet och hög­skolor. Enligt uttedaren bör internationaliseringen av gmndutbildningen vid SLU ökas, bl.a. i anslutning till ERASMUS. De svenska fakultetema bör skaffa sig systerfakulteter utomlands och samverka med dem bettäffande ut­byte av studerande inom såväl gmndutbildningen som forskamtbUdningen.

Utredaren anser att utbildningen måste läggas upp så att smdier utomlands kan bli en realitet, gäma på samma sätt som teknologemas sista år vid ut­ländskt universitet. Utbildningama vid SLU bör sålunda vara bundna i början och innehålla mer valfrihet mot slutet. Vidare behövs ett kursutbud på engels­ka vid SLU, motsvarande vad som har utvecklats vid övriga svenska univer­sitet och högskolor.

Den dimensioneringsstudie av utbildningama vid SLU som har utförts på uttedarens uppdrag visar att antalet utbildade i förvärvsaktiv ålder kommer att öka in pä 2(XX)-talet. Utredaren förordar att det fastställs en längsiktig utveck-lingssttategi för SLU:s utbildningar i samråd med planeringsansvariga för i första hand de naturvetenskapliga högskoleutbildningarna. På kort sikt före­slås att antalet nybörjarplatser pä jägmästarlinjen ökas, eftersom denna linje avviker från den allmänna utvecklingsttenden för övriga SLU-utbildningar. Även landskapsarkitektlinjen bör byggas ut. Inom gmppen med kortare SLU-utbildningar fömtses ett relativt stort överskott som talar for en minskad antag­ning.

Del är regeringens uppfatming att det är angeläget att undervisningsresur­serna används på ett effektivt sätt samt att utbildning sker där det finns dc bästa fömtsättningama för det. Det ankommer på SLU att bedöma var och hur utbildningsresursema skall bmkas. Det är nödvändigt att denna bedöm­ning sker med utgångspunkt i den totala resursanvändningen inom högsko­lan. Garpenberg utgör en enhet inom det samarbete som har utvecklats mellan högskoloma i Falun/Borlänge och Gävle/Sandviken och Insititutet för bygg­nadsforskning. Garpenbergsanläggningen är en värdefiiU resurs som bör kun­na umyttjas även i fortsättningen. Samarbetet med övriga nordiska länder vad gäller de olika utbildningama bör utvecklas vidare.

I prop. 1992/93:1 om universitet och högskolor- frihet för kvalitet har regeringen utvecklat skälen för att införa en examensordning vid universite­ten. Detta är ett led i strävan att universitetens planering i störte utsträckning än vad som nu är fallet skall inriktas pä resultaten i kvalitativ och kvantitativ mening. Varje universitet får ta det fulla ansvaret för att organisera sin utbild-

368

ning. Denna fråga tas upp närmare i det följande när anslagsfrågoma för SLU behandlas (avsnitt 9.3).

Sedan utredningen slutfördes har SLU gjort en gmndläggande genomgång av utbildningama vid universitetet Det propedeutiska året har avskaffats för agronom- och hortonomutbildningama (xh valfriheten i studiema inom dessa områden har ökat

Vad gäller skogsutbildningama pågår en omstrukturering. Avsikten är att minska antalet utbildningslinjer från tte till två, nämligen till jägmästarexamen och en examen på mellannivl Inom Jordbmksdepartementet och Utbildnings­departementet kommer samordningsfrågor vad gäller gmndutbildning, vidare­utbildning och fortbildning inom skogsområdet att granskas under våren. Frå­gor som lokalisering och dimensionering av utbildningama måste ses mot bak­gmnd av det totala utbildningsbehovet inom området

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

Forskarutbildningen

Regeringens bedömning:  SLU bör i likhet med andra universitet öka exemensfrekvensen inom forskamtbUdningen.

Utredarens förslag överensstämmer med regeringens bedömning.

Remissinstanserna: Flera remissinstanser anser att SLU i högre grad bör utnyttja adjungerade professorer i handledningen av forskarstuderande och att de finansiella villkoren för doktorander behöver förbätttas genom fler doktorandtjänster.

Skälen för regeringens bedömning: De olika analyser och bedöm­ningar som uttedaren redovisar tyder på att kvaliteten på avhandlingama är god medan rekryteringen av doktorander och uppläggningen av förskämt-bildningen kräver insatser av olika slag.

När det gäller faktiska studietider och genomsttömning avviker SLU:s forskarstuderanden inte nämnvärt från andra jämförbara fakulteter i Sverige. De genomsnittliga studietidema för agronomie och skogliga doktorsexamina är ungefär lika långa som for teknologie doktorer och nägot kortare än för na­turvetare. Studietiden för veterinärmedicine doktorsexamen är ungefär den­samma som för medicine doktor. I samtliga fall ligger nettostudietiden nära normen fyra års heltidsstudier.

Även om examensfrekvensema vid SLU knappast är lägre än vid andra fakulteter är de enligt uttedarens mening alltför låga. Mycket talar för att de kan förbätttas genom insatser dels i form av förbätttad studiefinansiering, dels genom effektivare organisation av forskamtbUdningen. Enligt uttedarens bedömning finns det all anledning att gå vidare med den prioritering av dokto­randljänster som SLU uttalat sig for i långtidsplanen och som hittills också har resulterat i vissa förstärkningar.

En jämnare fordelning av forskarstuderanden mellan olika ämnen och in­stitutioner bör eftersträvas. Forskamtbildningen bör göras effektivare genom

24 Riksdagen 1992193. 1 samL Nr 170

369

bättte stmkturerad handledning och mer genomtänkt uppläggning av utbild­ningen. Uttedaren föreslär vidare att det mer övergripande ansvaret for fors­kamtbildningen flyttas från den nu gemensamma forskamtbildningsnämnden till fakultetema.

Regeringen har som mål att exsuninationen av forskamtbUdade skall för­dubblas fram till sekelskiftet. En ökad examinationsfirekvens är en av de åt­gärder som snabbt kan bidra tiU att detta mål nås. Det är därför viktigt att SLU uppmärksammar de förslag som uttedaren har redovisat Frågan om resurser­na för forskamtbildningen tas upp i det följande.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

Fortbildning, vidareutbildning och rådgivning

Regeringens bedömning: SLU bör sträva efter ett utbud av kurser för fort- och vidareutbildning som tillgodoser det behov som finns. I den mån detta sker genom fristående kurser i SLU:s ordinäre kursut­bud, bör det finansieras på sammi sätt som SLU:s ordinarie utbUdnings­kosmader. Den uppdragsverksamhet som bedrivs vid SLU bör totalfi-nansicras genom kursavgifter.

Utredarens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens be­dömning.

Remissinstanserna: De flesta delar uttedarens bedömning att återkom­mande utbildning är vUctig.

Skälen för regeringens bedömning: Återkommande utbildning mås­le ges en betydligt mer framttädande plats inom SLU. Vid SLU sker fort- och vidareutbildning i huvudsak i form av uppdragsutbildning. Uttedaren anser att det i fortsättningen bör förekomma även fristående kurser inom del regul­jära utbildningsutbudet på samma sätt som nu är fallet vid andra universitet och högskolor. Sädana bör kunna utvecklas i samband med planeringen av fakultetsövergripande kandidatexamina. Samtidigt som konsuleniavdelningen inom SLU enUgt utredarens förslag delas upp på fakulteter, fmns det fonsatt behov av en gemensam enhet for främst publicering, men även for andra upp­gifter som med fordel drivs gemensamt.

SLU:s organbation och styrning

Regeringens bedömning: SLU:s styrelse mäste ha en sådan sam­mansättning att den styr verksamheten effekrivt. Fakultetema vid SLU får ett vidgat verksamhetsansval'. SLU:s intema organisation skall så långt möjligt beslutas av universitetet självt

Utredarens förslag överensstämmer huvudsakligen med regeringens bedömning.

370

Remissinstanserna stödjer utredarens forslag vad gäller styrelsens sam-   Prop. 1992/93:170 mansättning. De flesta tUlstyrker uttedarens förslag om fakultetemas vidgade   Avsnitt 9 verksamhetsansvar och lämpligheten av att infora tema- och rädskommittéer.     Jordbruksdep.

Skälen för regeringens bedömning: SLU:s inre organisation känne­tecknas i dag av ett stort antal organ på olika niväer samtidigt som administtti-lionen enligt en studie av Statskontoret bedrivs till en kosmad som ligger bland de lägsta inom universitets- och högskoleområdet i Sverige. Utredaren har lämnat flera forslag tiU förändringar på detta omräde.

Sedan uttedarens forslag lämnades har riksdagen beslutat en ny högskole­lag. En av utgångspunktema for beslutet har varit att högskolan skaU ges ett ökat uttymme for lokala beslut om verksamhetens uppläggning och genom­förande.

Detta har kommit till utttyck i den nyligen beslutade högskoleförordning­en. I högskolelagen görs, efter initiativ av riksdagen, dock undantag for Lant­bruksuniversitetet För detta skall särskilda bestämmelser gälla. Dessa kom­mer att utfärdas genom en särskild förordning.

Enligt regeringens uppfattning är det nödvändigt att förändra SLU:s orga­nisations- och styrformer sä att de blir mer effektiva. I lUchet med vad som har skett för stadiga myndigheter bör verksledningsreformen prägla styrelsens sammansättning. Detta kan ske genom att ge styrelsen en lämplig storlek och ledamöter med insikter och kunskaper i för SLU vikliga frågor. Regeringen kommer att forordna en ny styrelse per den I juli 1993.

Universitetsledningen kommer i övrigt att förändras i enlighet med riks­dagens beslut. Det innebär att rektorsämbetet avskaffas, men att rektor kring sig kan samla en slagkraftig ledning, anpassad till de förhållanden som sär­skilt råder vid universitetet Fakultetema skall även i fortsättningen ledas av en dekan. I övrigt skall SLU självt fä besluta om sina lednings- och styrfunk­tioner.

9.3 Anslagsfrågor

I prop. 1992/93:100 bU. 10 har regeringen föreslagit riksdagen all, i avvaktan

på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1993/94 under angivna an-

slagsmbriker beräkna följande belopp.

I 1. Sveriges lantbmksuniversitet 627 975 

(XX) 

kr,

12. Lokalkostnader m.m. vid Sveriges lantbruksuniversitet

295 336 000 kr,

I 3.   Inredning och utmstning av lokaler vid Sveriges lantbruksuniversitet

m.m. 33 700 000 kr,

I 4. Skogs- och jordbmkets forskningsråd 169 680 000 kr,

15.

Stöd till kollektiv forskning 101 200 000 kr,

16.

Bidrag till Skogs- och lantbmksakademien 772 000 kr, J 1. Bioenergiforskning 48 930 000 kr.

Regeringen tar nu upp dessa frågor.

371

Nionde huvudtiteln

I. Utbildning och forskning

I 1. Sveriges lantbruksuniversitet

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag

561692 032 627 975 000 984 246 000

Reservation

10 045 831

Från anslaget bekostas utbildning, forskning och försöksverksamhet samt djursjukvård vid Sveriges lantbmksuniversitet (SLU).

De övergripande uppgiftema for SLU är att meddela utbUdning samt att be­driva forskning, försöksverksamhet och annan verksamhet. Vid Lantbruksuni­versitetet skall det vidare bedrivas programbunden forskning och försöksverk­samhet som syftar tiU att främja vericsamheten inom berörda delar av samhäUe och näringsliv.

SLU har i sin fördjupade anslagsframställning for budgetåren 1993/94-1995/96 redovisat sin verksamhet inom verksamhetsområdena utbildning, forskning, information och rådgivning, riksskogstaxering, biståndsverksam­het samt organisation och förvaltning. Undervisningen vid SLU redovisar en mycket hög examinationsfrekvens för de utbildningar som genomförs vid de skogsvetenskapliga och veterinärmedicinska fakultetema. Utbildningarna vid den lantbruksvetenskapUga fakulteten har lägre examinationsfrekvenser. De redovisade kosmadema for vissa av utbildningama vid SLU är höga. Antalet forskarstuderande vid SLU har under perioden ökat med ca 15 %. Forskamt­bildningen vid SLU lar i genomsnitt ungefar 5 är, men examinationsfrekven-sen är låg. Fort- och vidareutbildningen har under den senaste femårsperiod­en ökat i omfatming i hög grad.

Förvaltningskostnadema vid SLU har minskat nägot under perioden.

Biståndsarbetet är nästan uteslutande finansierat genom uppdrag från SIDA.

Mot bakgmnd av slutsatsema i resultatanalysen och de bedömningar som SLU kunnat göra i sin framtids- och resultatanalys avser universitetet att om­fördela sina resurser till områdena landskapsarkitektutbildning, effektivise­ring av forskamtbildningen, intemationalisering av gmnd- och forskamtbild­ningen, gmndläggande forskiung vid den skogsvetenskapUga fakulteten, pe­dagogisk UtveckUng cxh forskning lering livsmedel.

I syfte att på ett bätfre sätt nå de övergripande målen för sektom föreslår styrelsen att det övergripande målet för SLU:s försöksverksamhet formuleras om, och att ansvaret for den prograrnbundna forskningen uttrycks som ett an­svar för långliggande försök.

SLU har hemställt om medel för att läcka kosmadema för ombyggnadsarbe­ten i Alnarp och Ultuna omfattande ca 155 miljoner kronor.

372

Sammanfattning

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

Verksamhetens inriktning:

Sveriges lantbruksuniversitet skaU genom utbUdning, forskning och in­formation öka kunskapema om fömtsättningama for en varaktig och ef­fektiv biologisk produktion och om hur denna skall bedrivas cxh nytt­jas.

Resurser:

Ramanslag 984 246 000 kr för budgetåret 1993/94.

Planeringsram: 1993/94 984 246 000

1994/95 991946 000

1995/96 999 646 000

Resultatbedömning och fördjupad prövning

SLU:s fördjupade anslagsframställning visar enligt regeringens uppfatming att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att de verksamhetsmål som hittUls har gäUt kan uppnås.

Resultatanalysen visar att SLU har arbetat aktivt för att utveckla meioder för uppföljningssystem som kan relateras tUl insatta resurser så att en bedöm­ning av effektiviteten kan ske. Resultattedovisningen visar vidare att SLU lö­ser de uppgifter det har. Relevanta resultattnått har presenterats i den fördjupa­de anslagsframstäUnuigen för både utbildning och forskning. Resultatmått för kvalitet i gmndutbildningen kan dock utvecklas ytterligare.

Den fördjupade anslagsframställningen brister emeUertid när det gäUer sam­band mellan de prestationer och resultat som har redovisats och de resurs-och framtidsanalyser som presenterats. Då dessa analyser skall utgöra gmn­den för omprioritering av verksamheten vid universitetet är del viktigt att SLU i kommande analyser utvecklar dessa samband. SLU:s resultatanalys liksom redovisningen i betänkandet (SOU 1991/92:101) Landskap Näring Kunskap visar att forskningen vid SLU i aUmänhet är av god standard.

Slutsatser

Mot bakgmnd av den resultatbedömning som regeringen har gjort och det material som har presenterats i utvärderingen av SLU, bör det övergripande målet för SLU:s verksamhet vara att genom utbildning, forskning och infor­mation öka kunskapema om fömtsättningama för en varakrig cxh effektiv biologisk prcxluktion och om hur denna skall bedrivas och utnyttjas i enlighet med vad som har redovisats i avsnitt 9.1.2. Den framtida inriktningen vid

373

SLU bör sålunda bli allt mer inriktad på frågor om naturresursanvändning och nuljö.

För riksdagens information redovisar regeringen att den har för avsikt att för SLU föreskriva att resultatmålet för utbildningen under perioden skall va­ra 5 100 helärsprestationer (totala antalet poäng/40), varav 300 skall avse fri­stående kurser. Vidare skaU examinationen vid doi lantbruksvetenskapUga fa­kultetens gmndutbildningar förbätttas med 10 % och kosmadema för de kor­tare utbildningarna minska. ForsktimtbUdningen skall effektiviseras så att an­talet examinerade per är ökar med 50 % under perioden. SLU skall vidare in­om ramen för tUlgängUga medel omvandla de återstående utbildningsbidragen för doktorander till doktorandljänster. SLU bw på tre är uppnå de angivna må­len för utbildningen och i övrigt genomföra de förändringar som regeringen har angett.

Regeringen har vidare för avsikt att föreskriva att det vid Sveriges lant­bmksuniversitet tills vidare skall finnas följande examina inom den gmnd­läggande UtbUdningen.

Magisterexamen

Kandidatexamen

Högskoleexamen

Agronom

Hortonom

Jägmästare

Landskapsarkitekt

Landskapsingenjör

Lantmästare

Skogsmästare

Skogstekniker

Trädgårdsingenjör

Veterinär

I samband med övergången ttll nya examina vid universitetet kommer det att för vissa av de redovisade äldre utbildningama att behövas övergångsbe­stämmelser. Det ankommer på SLU att med utgångspunkt i kraven på konti­nuitet i utbildningar vid universitetet och i den utsttäckning som behövs ut­examinera enUgt tidigare gäUande examina.

Under anslaget har beräknats mcAe] för lokaler och för kapitalkostnader för tidigare beslutade, men inte genomförda investeringar i inredning cxh unoist-ning. Vidare har 400 000 kr beräknats för utbildning av personal med försöks­djursansvar. Frågan om resurser för ökat intag av studenter samt för pedago­gisk utveckling cxh förstärkning av läramas utbildning kommer att tas upp sär­skilt av chefen för Utbildningsdepartementet TUI följd av att skogsvårdsavgift­en har avvecklats bortfaUer resurser hos SLU motsvarande 20,8 nuljoner kro nor. Genom omprioriteringar inom Jordbmksdepartementets huvudtitel med 6 miljoner kronor för riksskogstaxeringen och 1,7 miljoner kronor för syd-

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

374

svensk skogsforskning återstäUs resursema för dessa verksamheter. Kostna­dema för riksskogstaxeringen bör i ökad utsttäckning täckas med avgifter i enlighet med vad regeringen har framhållit tidigare. Detla bör kunna innefatta även de forskningsprojekt som taxeringen förser med data.

Regeringen anser alt biståndsverksamheten vid SLU är väsentlig. SLU kommer att i annan ordning tillförsäkras medel för en flerårspericxl för att finansiera viss basverksamhet

Regeringen har i ricUgare avsnitt redovisat behovet av elt samlat träforsk­ningsprogram. SLU bör inom ramen för befintliga resurser avsätta minst 5 mUjoner kronor för sin medveikan i detta program.

Ett metaUbiologiskt centmm mrättades i Uppsala den 1 juU 1992. Centmm är ett samverkansorgan för forskning cxh informarion om hur spårelement på­verkar hälsan hos människor och djur. Med utgångspunkt i kunskaper om spårelement i livsmUjön verkar MetaUbiologiskt centrum i Uppslå för en sam­ordnad och intensifierad forskning pä della område. I arbete över institutions-och ämnesgränser skapas en samlad kunskapsbas och genom ny forskning fylls kunskapsluckor. MetaUbiologiskt centtm skall också vara resurscent­rum cxh kontaktorgan för myndigheter, industri och organisationer med inttes­se av området. Inom ramen för verksamheten samordnas forskning bedriven vid Uppsala universitet, Sveriges lantbmksuniversitet. Statens veterinärmedi­cinska anstalt, Sveriges geologiska undersökning och Akademiska sjukhuset i Uppsala. Samarbete sker även med andra forskningsorgan och myndigheter. Centrum är för närvarande knutet tUl den matematisk-naturvetenskapliga fakul­teten vid Uppsala unversitet. Verksamhelen vid MetaUbiologiskt centmm är av stor betydelse för människors cxh djurs hälsa. Det bör i fortsättningen knytas till SLU. För att säkra en basfinansiering för detfa centtnim bör SLU tillföras 1 miljon kronor.

SLU är huvudman för det s.k. MOVIUM-sekreuuiaiet i Alnarp. MOVIUM bedriver verksamhet inom området grönytemiljöer i tätorter. Verksamheten är till stor del uppdragsfinansierad. Endast en mindre basresurs stäUs till sekre­tariatets förfogande av SLU. Enligt regeringens uppfattning är det angeläget alt SLU förstärker denna finansiering. Frågan om ytterligare medel till verk­samheten tas upp även under punkten 15.

Medelsbehovet har beräknats med utgängspunkt i en real minskning av utgiftema om 2 % i enlighet med den princip som tUlämpas genereUt på årets budgetförslag. Denna minskning gäller inte forskningsverksamheten vid SLU.

Chefen för Finansdepartementet har i budgetpropositionen 1993 redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statiiga medelsflöden samt presen­terat en modeU som bör tiUämpas. SLU kommer fr.o.m. budgetåret 1993/94 att tillämpa denna modell, SLU kommer därför att tilldelas ett räntekonto med kredit i Riksgäldskontoret och medlen under ifrågavarande anslag förs tiU det­la konto.

Anslaget för Lantbruksuniversitetet har budgeterats utan hänsyn till de tek­niska justeringar som mäste göras till följd av ändringen av nivån på

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

375

lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan samt   Prop. 1992/93:170 de nya principema för budgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessa   Avsnitt 9 förändringar har också redovisats av chefen för Finansdepartementet i   Jordbruksdep. budgetpropositionen 1993 (bil. 1, Statsbudgeten cxh särskilda frågor, avsnitt 2.2). Hänsyn har inte heller tagits till vissa lokalkostnader. Det belopp som kommer att ställas till SLU:s disposition kommer att slutiigt fastställas enligt de redovisade riktlinjema och kan därför awika från det nu budgeterade beloppet

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslär att riksdagen

1.    godkänner det övergripande målet för verksamheten inom

Sveriges lantbmksuniversitets ansvarsområde i enlighet med vad som

har förordats i avsnittet Slutsatser,

2.   tiU Sveriges lantbruksuniversitet för budgetåret 1993/94 anvisar

eu ramanslag pä 984 246 000 kr.

I 2. Inredning och utrustning av lokaler vid Sveriges lantbruksuniversitet m.m.

1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag

49 980 507

33 700 000

7 700 000

Reservation

29 463 158

Under anslaget bw anvisas medel för att täcka kosmadema för att avsluta ti­digare beslutade utmsmingsramar för Sveriges lantbruksuniversitet

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslär

att riksdagen till Inredning och utrustning av lokaler vid Sveriges lantbruksuniversitet m.m. för budgetåret 1993/94 anvisar etl reserva­rionsanslag på 7 700 000 kr.

13.  Skogs-och jordbrukets forskningsråd: Forskning

1991/92 Utgift

1150 491998

Reservation

'49 346 168

1992/93 Anslag        1169 680 000

1993/94 Förslag

185 552 000

'Anslaget Skogs- och jordbmkets forslcningsräd.

Skogs- cxh jordbrukels forskningsråd (SJFR) skall enligt sin instmktion främja cxh stödja i första hand gmndläggande cxh långsiktig forskning som gagnar skogsbmket, jordbmket och ttädgårdsnäringen. Rådet skall verka för

376

att informationen om forskning och forskningsresultat sprids. Forskningsrå-   Prop. 1992/93:170 det skall samverka med myndigheter och organ inom forskningens område.       Avsnitt 9

SJFR har i sin fördjupade anslagsframslällning redovisat verksamhetema Jordbruksdep. inom verksamhetsområdena utvärdering, intemationeU verksamhet och infor­mation. För verksamheterna har följande mål fastslagits, nämligen att rådet inom sitt ansvarsområde skall svara för den mer långsiktiga kunskapsupp­byggnaden, att söka garantera forskningens intemationeUa relevans och kva­litet samt att noggrant pröva och överväga sin roU i programbunden verksam­het Resultatanalysen indikerar att dessa mål kan uppnås. SJFR påpekar dock svårigheten att på ett enkelt och invändningsfritt sätt mäta enskUda forsknings­insatsers betydelse för utvecklingen inom näringar och samhälle.

SJFR föreslår att de övergripande målen för rådet skall vara oförändrade. SJFR kommer dessutom att pröva om det är nödvändigt med mer riktade in­satseräven för gmndläggande forskning. Finansiering av dessa räknar SJFR med att klara inom ramen.för befindiga medel.

SJFR redovisar utvärderingar av programmen Alternativa produktionsfor­mer i jordbmket cxh ttädgårdsnäringen samt Tvärvetenskaplig skogsforsk­ning. Pä gmndval av bl.a. utvärderingama har SJFR beslutat att fortsätta pro-gramvericsamheten ytterUgare en femårspericxl. För denna verksamhet beräk­nar SJFR att ett oförändrat anslag pä 38,1 miljoner kronor om årel behövs. För att säkra framtida produktutveckUng inom jordbruks- och skogsområdena föresläs medelsförstärkning på 20 miljoner kronor om året lill näringsrelaterad gmndforskning om livsmedel och naturliga fiberpolymerer.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

Verksamhetens inriktning:

Skogs- och jordbmkets forskningsråd (SJFR) skall främja och stödja i första hand gmndläggande och långsiktig forskning som gagnar ett håll­bart nyttjande av biologiska naturresurser med särskUd inrikming på de areella näringama.

Resurser:

Reservationsanslag 185 552 000 kr för budgetåret 1993/94.

Planeringsram:

1993/94

1994/95

1995/96

185 552 000

185 552 000

185 552 000

Övrigt:

SJFR skall ha huvudansvaret för Sveriges medverkan i EG:s agroindu­söiella forskningsprogram AAIR.

377

Resultatbedömning och fördjupad prövning

Prop. 1992/93:170

    ,.,.:,,,.

............... 

...       Avsnitt 9

SJFR:s fördjupade anslagsframstallning visar enligt regenngens uppfatming   jordbruksdeo

att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning alt nuvarande verksamhets­mål kan uppnäs.

SJFR:s resultatanalys visar att utvärderingar av verksamhetema under den gångna femårspericxlen har ökat i omfatming liksom de intemationeUa kontak­terna. Rådets informationsverksamhet har under perioden haft oförändrad volym.

Slutsatser

De övergripande målen för SJFR slaU i fortsätmingen vara att fiÄnja och stöd­ja i första hand gmndläggande och långsiktig forskning som gagnar ett håll­bart nyttjande av biologiska natmTC;surser med särskild inriköiing på de areella näringama. SJFR bör under periolen utveckla resultattnått som visar hur in­rikmingen av forskningsstödet har utvecklats över längre perioder. Detta är av stort inö-esse dels för att följa olika forskningsområdens utveckling, dels för att kunna följa effektema av insatta forskningsmedel inom ett omräde i förhåU­ande till de resultat som presteras vid universitet cxh högskolor. SJFR bör i detta arbete samarbeta med forskningsutförande organ som erhåller stöd från rådet.

SJFR har huvudansvaret för Sveriges medverkan i EG:s agroindusöiella program AAIR. För budgetåret 1993/94 beräknas kosmadema för denna med­verkan liU 17,5 miljoner kronor. SJFR har tidigare budgetår erhällit medel för att finansiera projekt inom detta projjram. För budgetåret 1993/94 beräknas yt­terligare 8 436 000 kr för finansiering av Sveriges medverkan i programmet.

Regeringen har i avsnittet Utbildningsdepartementets verksamhetsområde gjort vissa kommentarer till programmet Tvärvetenskaplig skogsforskning. Regeringen har i tidigare avsnitt (9.1.3) cxkså redovisat behovet av ett samlat ttäforskningsprogram. För SJFR:s medverkan i detta senare program har be­räknats ytterligare 4,5 iniljoner kronor.

För dyrbar utmstning upp tiU eö värde av 2 miljoner kronor fär SJFR, tUl skillnad frän forskningsråden inom Utbildningsdepartementets verksamhets­område, även i fortsättningen ansöka om medel hos Forskningsrådsnämnden.

I det föregående har regeringen redovisat motiv för att bemyndiga forsk­ningsråden att göra fleråriga ekonomiska åtaganden. SJFR bör således ges ett bemyndigande att göra sädana åtagjinden.

378

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslär att riksdagen

1.   godkänner den huvudsakliga inrikmingen för verksamheten inom

Skogs- och jordbmkets forskningsråds ansvarsområde i enlighet med

vad som har förordats i avsnittet Slutsatser,

2.

godkänner vad som har förordals i fräga om bemyndigande för Skogs- och jordbmkets forskningsråd att inom en given ram - utgöran­de en inindre del av dess anslag - besluta om fördelning av medel för en sexårsperiod,

3.

å\\ Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning för budget­året 1993/94 anvisar ett reservationsanslag pä 185 552 000 kr.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

I 4.  Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader

Nytt anslag (förslag)

6 129 000

Ett nytt ramanslag bör anvisas för täckning av SJFR:s förvaltningskost­nader. Anslaget bör betecknas Skogs- cxh jordbmkets forskningsråd: För­valtningskosmader.

Medelsbehovet har beräknats med utgängspunkt i en real minskning av utgifterna på 2 % i enlighet med den princip som tiUämpas generellt i årets budgetförslag.

Chefen för Finansdepartementet har i budgetpropositionen 1993 redovisat elt förslag om generell ränlebeläggning av statiiga medelsflöden samt presen­terat en modell som bör tillämpas. SJFR kommer fr.o.m. budgetåret 1993/94 all tillämpa denna modell. SJFR kommer därför alt tilldelas ett räntekonto med kredit i Riksgäldskontoret och medlen under ifrågavarande anslag förs till delta konto.

Anslagen tiU SJFR har budgeterats utan hänsyn tiU de tekniska justeringar som mäste göras tUl följd av ändringen av nivän pä lönekosmadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Stalshälsan, övergången rill lån i Riks­gäidskontoret samt de nya principema för budgeleringen av anslagen. RUct­iinjema för dessa förändringar har cxkså redovisats av chefen för Finansde­partementet i budgetpropositionen 1993 (bil. 1, Statsbudgeten och särskilda frägor, avsnitt 2.2). De belopp som kommer att ställas tiU SJFR:s disposition kommer att slutiigt fastställas enUgt de redovisade riktiinjema och kan därför awika från de nu budgeterade beloppen.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslär

att riksdagen rill Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvalt­ningskostnader för budgetåret 1993/94 anvisar ett ramanslag pä 6 129 000 kr.

379

I 5.  Stöd till kollektiv forskning

1991/92 Utgift

100 755 0(X)

1992/93 Anslag

101200 000

1993/94 Förslag

88 000 000

Reservation

943 149

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

Över anslaget anvisas medel till stöd för koUektiv jordbmkstcknisk forsk­ning samt stöd till viss skogsforskning. Vidare anvisas medel för kollektivt forsknings- och utveckUngsarbete inom jordbruks- och växtförädUngsom-rådena.

Kollektiva program

1992/93

1993/94

JordbmksteknUc

3 600 000

3 700 000

Skogsforskning

24 600 000

24 300 000

Trädgårdsforskning

-

11000 000

Växtförädling m.m.

21000 000

7 000 000

Stiftelsen Lantbmksforskning

52 000000

42 000000

Summa program

101 200 000

88 000 000

SJFR har träffat avtal med Stiftelsen Jordbmkstcknisk forskning om ge­mensam finansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet pä det jord­brukstekniska omrädet. Avtalet avser tiden den 1 juli 1993- den 30 juni 1996. Enligt avtalet medverkar SJFR i finansiering av verksamheten genom alt under avtalspericxlen bidra med 11,1 miljoner kronor, varav 3,7 miljoner kronor under budgetåret 1993/94. Stiftelsen ätar sig att under samma pericxi tillskjuta lägst motsvarande belopp, varav sammanlagt minsl 7,5 miljoner kronor i form av direkt bidrag. Jordbmkstekniska institutet har ansvaret för genomförandet av det avtalade programmet. Tilläggsavtal har träffats om viss kompetensuppbyggnad vid institutet.

SJFR har vidare, med förbehåll för regeringens gcxlkännande, ttat avtal med Stiftelsen Skogsbrukets forskiiingsinstiiut om gemensam fmansiering av viss skogsforskning. Avtalet avser tiden den 1 juli 1993-den 30 juni 1996. Enligt avtalet medverkar SJFR i fmansiering av verksainheten genom att un­der avtalsperioden bidra med 72,9 mUjoner kronor, varav 24,3 miljoner kro­nor under budgetåret 1993/94. Stiftelsen åtar sig att under samma period till­skjuta lägst motsvarande belopp i form av direkt bidrag.

Viss FoU på hemträdgårdsomrMet och när det gäUer grönytemiljöer i tät­orter har sedan ett decennium fmaniserats med prisregleringsavgifter på han­delsgödsel cxh bekämpningsmedel. Avgiftema har tagits ut inom ramen för jordbmksprisregleringen. Avgiften har slopats fr.o.m. den 2 december 1992. Därmed bortfaller finansieringen av flera viktiga forskningsuppgifter. Mot bakgmnd av den vikt som denna forskning har bör medel för verksamheten i

380

fortsätmingen beräknas under detta anslag. För insatser på detta område, inkl.   Prop. 1992/93:170 verksainheten inom det s.k. MOVIUM-sekretariatet vid Sveriges lantbruks-   Avsnitt 9 universitet i Alnarp, har beräknats 11 iniljoner kronor. SJFR bör i ansluming   Jordbruksdep. tiU fördelningen av dessa medel sä längt möjligt söka få tiU ständ en medfinan­siering av intressenterna pä omrädet. Chefen för Jordbmksdepartementet har för avsikt att senare i annat sammanhang ta upp frägan om forskningen för tt-ädgärdsnäringen i övrigt.

Statens stöd till växtförädling regleras i ett avtal meUan staten och Lant­bmkamas riksförbund. Avtalet löper ut den 30 juni 1993. Staten har nu av­yttrat sin del av Svalöf AB som har gått samman med W.[REDACTED_EFTERNAMN] AB tiU ett företag Svalöf[REDACTED_EFTERNAMN] AB. Mot den bakgmnden kan det inte längre anses vara en statiig angelägenhet att fmansiera växtförädling i samma utsttäckning som hittills. SJFR bör dock tUlföras 7 mUjoner kronor för insatser för föräd­ling av specifika nortlandsgrödor och ttädgärdsväxter samt för viss annan jordbmksforskning. Det är angeläget att SJFR så längt möjUgt ttäffar överens­kommelser med branschföreträdare eller företag om gemensam finansiering av enskUda projekt, s.k. delkollektiv.

Medel tiU Stiftelsen Lantbmksforskning bör i likhet med föregående år an­visas över detta anslag. Medlen utgör näringens bidrag tUl forskning som tidi­gare har bekostats inom ramen för regleringsekonomin. Beloppet beräknar re­geringen tiU 42 miljoner kronor.

Nägon fördjupad prövning av kollektivforskningen inom Jordbruksdepar­tementets verksamhetsomräde är inte aktueU under innevarande budgetpericxJ. Regeringen anser alt verksamhelen bör utvärderas kontinuerligt som hittills. Det är ocksä regeringens uppfattning att de statliga medel som anvisas tUl kol­lektivforskningen bör kunna utgöra en del av gmnden för institutens forskar­utbildning. Genom att instituten aktivt deltar i forskamtbildningen knyts uni­versitet cxh instimt nämiare varandra till ömsesicUgt utbyte cxh nytta. Under avsnittet Näringsdepartementets verksamhetsområde anmäls avsUcten att om-sttoikttirera indusoiforskningen. Detta arbete kan komma att beröra även den­na forskning.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslär

att riksdagen till Stöd tdl kollektiv forskning för budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag pä 88 000 000 kr.

I 6. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien

1991/92 Utgift

742 000

1992/93 Anslag

772 000

1993/94 Förslag

811 000

Skogs- och lantbmksakademiens uppgift är att med stöd av vetenskap cxh praktisk erfarenhet tiU samhällets gagn främja jord- cxh skogsbruk samt där-

381

tiU knuten verksamhet. Från anslaget betalas kostnader för akademiens ordi-

F*rop. 1992/93:170

narie tjänstemän, ersätming ät skoglig expertis, bidrag till bibliotek m.m.

Avsnitt 9

samt vissa kostnader för utiändskt forskamtbyte och utländska forskarkon-

Jordbruksdep.

takter.

Skogs- och lantbruksakademien

Under det gångna året har akademien belyst aktueUa skogs- och jordbmksfrå­gor vid ordinarie månadssammankomster, vid seminarier samt genom arbete inom och rapporter frän utskott, kommittéer och arbetsgmpper. Akademien har under året satsat väsentUga personella resurser på att i första hand medver­ka tiU den kunskapsöverföring som. sker tiU de baltiska statema. För budget­året 1993/94 hemstäUs om ett anslag pä 900 000 kr för bidrag till lönekostna­der.

Regeringens överväganden

Anslaget bör räknas upp med 39 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslär

att riksdagen till Bidrag tiU Skogs- och lantbruksakademien för budgetåret 1993/94 anvisar ett förslagsanslag pä 811 000 kr.

J. Biobränslen

J 1. Bioenergiforskning

1992/93 Anslag

48 930 000

1993/94 Förslag

51377 000

Frän anslaget fmansieras forskning och utveckling pä biobränsleområdet.

Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK)

NUTEK betonar att den statiigt fmansierade energiforskningen måste utfor­mas så att de mer kortsUctiga förändringama inte undergräver fömtsätmingar-na för att forskningen skaU bli framgångsrik. Energiforskningen berör i stort sett samtiiga sektorer i samhället o:h ställer krav pä längsiktig fmansiering och samordning. Den är i hög grad tvärvetenskapUg och fömtsätter koppling­ar rill annan FoU. Den stadiga energiforskningen bör enligt NUTEK dcxk även i fortsätmingen hållas samman som ett program.

NUTEK anser att energiforskningen bör inriktas mot den långsiktiga ut­vecklingen av energiförsörjningen, bl.a. med syfte att begränsa utsläppen av mUjöstörande cxh klimatpåverkande gaser. Vidare bör forskningen underlätta

382

effektivare tillförsel och användning av energi. Insatsema bör koncentteras till fem teknUcområden, varav bioenergi är ett

NUTEK föreslär oförändrat anslag inom bioenergiområdet De planerade insatsema under tteårsperioden syftar oU att skapa den forskningsbas som be­hövs för att öka möjlighetema att använda biobränslen i del svenska energisy­stemet. NUTEK planerar ett nytt program rörande kUmatfrågor under treårs­pericxlen. Övriga program är Trädbränslen och dess mUjöeffekter, Energiod­ling och ekologi, Altemativa drivmedel, Avfall/Biogas/MUjö, Torv cxh Kol.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep.

Programrådet vid Studsvik

Programstyrelsen vid Studsvik verkar som statens beställare av ett basforsk­ningsprogram för icke kämteknisk forskning och utveckling. Forskningen har hittills utförts vid Studsvik. Som en följd av omstmktureringen inom Studsvikskoncemcn kommer forskningen om förgasning och förbränning att i fortsättningen genomföras i bolaget TPS Termiska Processer AB. De forsk­ningsresultat som tas fram inom den av programrådet styrcla basforskningen är fritt tiUgängUga.

Programrådet föreslär oförändrat anslag för tteårsperioden 1993-1996. Verksaniheten föresläs även i fortsätmingen inriktad pä områdena Miljökemi, Sttömningsieknik/mcxiellering, Förbrännings-/förgasningskemi och Metodik­studier. Den föreslagna inriktningen överensstämmer i sina huvuddrag med NUTEK:s motsvarande energiforskning. En samordning av de konkreta forskningsinsatsema kommer att ske så att anslagen utnyttjas optimalt.

Regeringens överväganden

I det följande (avsnittet 12.5) redogörs närmare för tvä nyligen gjorda utvär­deringar av den svenska energiforskningen. I den ena utvärderingen som har gjorts av Ingenjörsvetenskapsakademien (FVA) betonas att det fordras en kon­cenöation av insatsema till ett inindre antal omräden. FVA anger bioenergiom­rädet som ett av fyra tillämpningsområden av särskild vikt. IVA nämner sär­skilt bioteknisk forskning med inrikming mot natuilig eUer artificieU fotosyn­tes, teknUc för utökat tiUvaratagande och användning av biomassa för energi­ändamål samt förgasnings- cxh förbränningsteknik.

Energiforskningsgmppen spm svarar för den andra utvärderingen pekar. bl.a. pä att slalens ansvar i teknikutvecklingen bör koncentteras tiU stadier före prcxluktutvecklingen. Inom t.ex. miljöområdet finns dock samhällsmål som är överordnade marknadens mål vUket erUigt gmppen motiverar ett större statiigt engagemang.

Den nuvarande långsiktiga inriktnmgen av bioenergiforskningen stämmer väl överens med IVA:s syn. Detta styrker regeringens uppfattning att dagens inrUcming är riktig och bör behåUas. Samtidigt är det väsentiigt att bredden be­hålls i syfte att upprätthåUa nödvändig kompetens. Särskili angeläget är det att programorganen fortsätter att lägga stor vUct vid klimat- och miljöaspekter.

383

t.ex. den forskning som inriktas mot hur utsläppen av tunga cxh lätta kolvä-    Prop. 1992/93:170

ten vid biobränsleeldning kan minimeras.

Avsnitt 9

Regeringen anser vidare att det iir ett viktigt samhällsmål att, i de samhälls- Jordbruksdep. sektorer som är tänkbara användan; av biobränsle, stimulera en fortsatt mark­nadstillväxt för biobränslen. Kosttiadema måste minskas för bränsleproduk-lion, transport och omvandUng till värme och kraft bl.a. genom utveckling cxh demonstration av effektivare teknik. Sådan' teknikutveckUng bör därför även i fortsätmingen kunna stödjas. För att öka användning av biobränslen inom ttansportsektom krävs att priset pä drivmedel blir konkurrenskraftigt. Det är viktigt att ökade forskningsinsatser görs på detta område. Medel för de ändamål som här redovisats kan lämnas genom Energiteknikfonden cxh det särskilda stödet för främjande av biobränsleanvändningen. Det senare ansla­get uppgår tiU sammanlagt 625 miljoner kronor för en femärspericxi räknad från budgetåret 1992/93. För att friimja investeringar i kraftvärmeprcxiuktion med biobränslen finns därtUl 1 mUjaid kronor sammanlagt under fem år räk­nat frän budgetåret 1991/92.

Sverige har som ledande nation vad gäller biobränsleteknUc ett särskilt an­svar för att teknikutvecklingen har relevans även utanför vårt lands gränser. FoU om bicxnergi bör därför i hög grad la hänsyn till möjlighetema tiU inter­nationell marknadsföring av den nya teknologin.

Riksdagen har ärligen bemyndigat regeringen att i samband med stöd tiU energiforskning göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och efter det beslutade tteårsprogrammets slut. Sådana bemyndiganden behövs även för budgetåret 1993/94 för att möjliggöra kontinuitet och långsiktighet i forsknings-cxh utvecklingsverksamhet Detta är av särskild vikt med hänsyn tiU att energi­forskningen under den senaste projnamperioden har fått en mer långsiktig in­riktning, bl.a. genom ett utökat stöd tiU gmndläggande forskning. Regeringen beräknar behovet av åtaganden inom bioenergiomrädet för budgetåren 1994/95-1999/2000 till 40, 30, 25, 20, 15 resp. 10 miljoner kronor. RUcs­dagen bör bemyndiga regeringen att lämna sådana bemyndiganden.

Ärendet till riksdagen,

Regeringen föreslär att riksdagen

1.

bemyndigar regeringen att under budgetaret 1993/94 Udäda staten ekonomiska förpUktelser i samband med stöd tUlforskning och utveckling inom bioenergiomrädet som innebär åtaganden om 40 000 000 kr för budgetåiet 1994/95, 30 000 000 kr för budgetåret 1995/96, 25 000 000 kr för budgetåret 1996/97, 20 000 000 kr för budgetåret 1997/98, 15 0(D0 000 kr för budgetåret 1998/99 samt 10 000 000 kr för budgetåret 1999/2000,

2.

till Bioenergiforskning för budgetåret 1993/94 anvisar ett reser­vationsanslag på 51 377 OOO kr.

384

Prop. 1992/93:170

10   Arbetsmarknadsdepartementets

Avsnitt 10

Arbetsmarknadsdep.

verksamhetsområde

10.1   Inledning

Inom Arbetsmarknadsdepartementets ansvarsområde bedrivs forskning inom områdena arbetsmarknad, arbetsliv och regionalpolitik.

Resursbehoven för den kommande treårsperioden 1993/94 - 1995/96 framgår av följande:

Miljoner kronor

Anvisat       Förslag       Beräknat       Beräknat

1992/93       1993/94       1994/95

1995/96

Arbetsmarknad

5,0

5,0

5,0

5,0

ArbetsUv''

172

213

208

204

RegionalpoUtik

6,1

6,1

6,1

6,1

10.2 Arbetsmarknadspolitisk forskning 

Arbetsmarkruubpolitikens roU

Målen för arbetsmarknadspolitiken är ambitiösa både kvantitativt och kvalitativt. Högt arbetskraftsdeltagande och låg arbetslöshet eftersträvas. Medverkan i arbetsUvet underlättas och stimuleras genom aktiva in­satser. Viljan till arbete skall vara det avgörande - inte förmågan. Arbetslivet skaU präglas av god arbetsmiljö och ö7gga förhåUanden. Arbetet skall vara meningsfuUt cxh utvecklande.

Föresatserna i dessa avseenden är högt ställda. Förväntningama på arbetsmarknadspolitiken blir därmed stora - ibland oreaUstiskt stora. Målen förändras dessutom i takt med att samhällslivet utvecklas och fömtsättningama skiftar. Ambitionema höjs successivt.

De djupgående svårighetema på arbetsmarknaden förändrar emellertid inte de långsiktiga målen för arbetsmarknadspoUtiken. Däremot på­verkar den nationella och intemationella utvecklingen såväl de aktuella möjUghetema som tillvägagångssätten att uppnå dem.

Problemen i den svenska ekonomin ökar arbetsmarknadspolitikens roll inom den allmänna ekonomiska poUtiken för att firämja tillväxt, produk-

'Till dessa belopp kommer de belopp till forskning och utveckling som fördelas av Arbetsmiljöfonden.

'F

ö

r b

ä

 1992/93 endast Arbetsmilj

ö

institutet. Arbetslivscentrum

har t.o.m. detta b

ä

 finansierats fr

å

n Arbetsmilj

ö

fonden.                                    -gs

25 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

tivitet och regional utjämning. Den sedan år 1990 snabbt stigande ar-    Prop. 1992/93:170 betslösheten och ökande långtidsarbetslösheten skärper de fördelnings-    Avsnitt 10 och välfardspoUtiska problemen. Arbetskraftens och arbetsmarknadens    Arbetsmarknadsdep. flexibilitet och anpassningsförmåga stäUs i fokus. Kompetensutveck­lingen blir fundamental.

Det föreligger emeUertid en lära i att försöka fånga arbetsmarknads-problemen och dess orsaker i idltför enkla begrepp. Orsakssambanden är mång&setterade och sammanvävda. För att vända utvecklingen och komma till rätta med problemen krävs en kombination av generella och selektiva åtgärder inom olika onu-åden och ett aktivt deltagande från alla aktörer på arbetsmarknaden.

De växande anspråken på arbetsmarknadspoUtiken och de mycket betydande resurser som satsas ställer stora anspråk på utvärderingar. Kunskap om de bakomliggande orsakema till utvecklingen på arbets­marknaden och om effekten av de insatser som görs är av största be­tydelse för den konkreta utfonmningen och genomförandet av arbets­marknadspoUtiken.

Det innebär krav på utvärderings- och forskningsinsatser över ett brett fält av arbetsmarknaden. Dessa kan avse förhållanden och tendenser och hur de förändras, exempelvis de Mtorer som bestänuner utbudet och efterfrågan, beteendemönster, anpassningsprocesser, individuella och samhäUeUga effekter och konsekvenser av arbetslöshet, utfallet av åt­gärder för individer, företag och samhäUe och om avvägnings- och samordningsproblem, implementering etc.

Kritisk granskning

Synen på behovet av en nära koppling mellan arbetsmarknadspoUtik och ekononusk poUtik och den bredd och volym arbetsmarknadspoUtiken har i Sverige, är unik i ett intemationeUt perspektiv.

ArbetsmarknadspoUtiken används som ett medel för att främja tillväxt och till att uppnå stabiUserings-, aUokerings- och fördelningspoUtiska mål. Den ses som en av fömtättningama för att utveckla välfärden i hela landet i en ekonomi vars intemationella beroende ständigt medför krav på omställning och fömyelse hos människor och företag. Den utnyttjas för att dämpa konflUcter meUan olika mål såväl inom den ekonomiska poUtiken som meUan ekonomisk poUtik och andra områden.

Eftersom Sverige har varit elt föregångsland inom arbetsmarknads­poUtiken har omvärlden kunnat utnyttja svenska kunskaper och erfaren­heter i större utsträckning än det omvända förhållandet. I takt med den fortgående intemationaliseringen och utjämningen av livsvillkoren i de industriaUserade ländema blir impulser utifirån allt viktigare för svenskt arbetsUv och behoven ökar av ett kunskapsutbyte över nationsgränserna.

Betydelsen av den institutionella miljön för såväl utformning som genomförande av arbetsmarknadspoUtiken innebär emellertid att möjUg­hetema att direkt dra nytta av insikter och rön firån andra länder är begränsade. Behovet av svensk forskning om och utvärdering av arbets­marknadspoUtUcen och förhåUandena på arbetsmarknaden är sålunda

386

stort. Att utvärdera en verksamhet är att systematiskt försöka lära av    Prop. 1992/93:170

erfarenhetema.

Avsmtt 10

Synen på arbetsmarknadspoUtUcens uppgifter och möjUgheter baseras Arbetsmarknadsdep. självfallet på föreställningar om hur ekonomin och arbetsmarknaden fungerar. Om forsknmgen leder till genomgripande omprövningar av förhärskande synsätt kan det gé upphov till motsvarande behov av revi­sion av arbetsmarknadspoUtikens roU i den ekonoiniska poUtiken och av dess inriktning, utformning och dimensionering.

Omprövningar kan föranledas såväl av förändringar i teoretiska syn­sätt som av ny och vidgad kunskap om hur arbetsmarknaden och eko­nomin fungerar. Förändringar av den ekonomiska och sociala verkUg-heten - fömtsättningama - kan också medföra ett behov av rannsakan av arbetsmarknadspoUtiken.

Den ekonomiska omgivning inom vilken den svenska arbetsmark­nadspoUtiken har att verka och de problem den ställs inför i dag skiljer sig väsentUgt från de förhållanden som rådde för endast några år sedan. De StmktureUa obalansema innebär restriktioner på utformningen av den ekonomiska poUtUcen och på arbetsmarknadspoUtiken. De sam­häUsekonomiska problemen reser frågan om det har skett genomgripan­de förändringar av arbetsmarknadens och ekonomins anpassningsför­måga.

Forskning har givit värdefiilla bidrag till vägledning och stöd för beslutsfattare och andra aktörer på arbetsmarknaden. Slutsatsema har -föga överraskande - emeUertid inte aUtid varit helt entydiga. Försöken att toUca forskningsresultaten utgör dock ett led i en långsiktig process, som innebär att förhärskande kunskaper och föreställningar ständigt prövas.

Det bör därvid nämnas att även arbetsmarknadspoUtikens roU som ekonomisk-poUtiskt medel, på gmndval av svenska studier, kommit att direkt ifrågasättas. Vissa ekonometriska ansatser har indikerat att selek­tiva insatser syftande till att reducera arbetslösheten verkat uppdrivande på lönema, nägot som i sin tur kan leda tiU bortfall av sysselsättning. Dessa forskningsresultat väcker frågan om arbetsmarknadspoUtiken under vissa fömtsättningar står i motsatsställning till en anti-inflationistisk poUtik.

Det är angeläget att forskningen om arbetsmarknadspoUtiken vägleds av en medvetenhet om att all forskning innebär ett ständigt ifrågasättan­de och att den syftar tiU en långsiktig kunskapsuppbyggnad. De arbets­marknadspoUtiska åtgärdemas effektivitet i förhållande till uppställda mål måste fortiöpande utvärderas.

10.2.1     Expertgruppen f

ö

r arbetsmarknadspolitiska utv

ä

rde­ringsstudier (EFA)

Expertgmppen för arbetsmarknadspoUtiska utvärderingsstudier (EFA)

-,07

stöder och finansierar forskning med inriktning på arbetsmarknadspoli-

tik  och  arbetsmarknadsfrågor.  Expertgmppen har finansierats  över    Prop. 1992/93:170

tionde huvudtitehis anslag A 2. Ufredningar m.m.

Avsnitt 10

I det forskningsprogram som expertgmppen presenterade år 1990 Arbetsmarknadsdep. framhöUs behovet av dels utvärdering av arbetsmarknadspoUtiska åt­gärder och genomförandeprocesser och om poUtikens inriktning och dimensionering, dels forskning rörande utvecklingen av exempelvis arbetskraftsutbudet, lönebildning, resursuttiyttjande etc. - två forsknings-falt som är nära relaterade till >/arandra.

Kunskap om förhållanden och utvecklingsförlopp på arbetsmarknaden och om bakomliggande bestänmings&ktorer och orsakssamband är en viktig fömtsättning för att man skall kunna bedöma olika arbetsmark­nadspoUtiska åtgärder och behovet av dessa. Samtidigt är arbetsmark­nadens anpassningsförmåga inti; oberoende av arbetsmarknadspoUtikens inriktning och omfattning.

Kunskap om arbetsmarknadspoUtikens verkningssätt och effekter är således i sin tur en vUctig fömtsättaiing för att man skall kunna förklara förhållandena och skeendena på arbetsmarknaden. E>en fokusering som gjordes i forskningsprogrammet på direkta utvärderingsstudier uteslöt således inte stöd för annan forskning rörande arbetsmarknaden och de förhållanden som arbetsmarknadspoUtiken avser att påverka. Sådan forskmng behövs som komplement.

Expertgmppen och dess olil:a föregångare har pubUcerat ett flertal betänkanden och rapporter. Dessutom har Högskolan i Växjö givits ett flerårigt stöd till ett centmm för arbetsmarknadspoUtisk forskning. Expertgmppen har också givit medel till SCB för ett arbetsmarknads-statistiskt dataförsörjningsprogrun för arbetsmarknadsforskning.

Regeringens

ö

verv

ä

ganden

Flertalet av de smdier Expertgmppen har medverkat i har gällt av­gränsade delar av arbetsmarknadspoUtiken. Det har ofta varit fråga om studier av specifika verksamhetsformer eUer åtgärder inom ramen för en i övrigt i stort sett given inrikttiing av arbetsmarknadspoUtiken och den allmänna ekonomiska poUtiken.

För närvarande pågår en större övergripande granskning och analys där arbetsmarknadspoUtiken sätts i relation tiU utvecklingen på arbets­marknaden och den ekonoiniska poUtiken i övrigt. Studien kommer att pubUceras i Statens offentUga utredningar våren 1993.

Utvärdering är en uppgift fiir såväl forskare som myndigheter. Att genomföra uppföljningsundersökningar av den egna verksamheten är många gånger ett repetitivt och mtinmässigt arbete och är de verkstäl­lande myndighetemas ansvar. Mer vittsyftande och fördjupade utvärde­ringar och analyser är emeUerdd ofta förknippade med teori-, metcxl-och dataproblem som kräver vetenskapUg kompetens.

Intem uttednings- och utvärderingsverksamhet har primärt syftet att

skapa underlag för myndighetemas prioritering och inriktning av sin

verksamhet. MöjUghetema att inom ramen för befintliga resurser göra

vetenskapUgt upplagda experiment med nya metcxler och utvärdering av

_

dessa bör tillvaratas. Resultatuppföljning och utvärdering bör ses som    Prop. 1992/93:170

en integrerad del av och stå i rimlig proportion till verksamheten.

Avsnitt 10

Forskning av gmndläggande karaktär och med betydande inslag av    Arbetsmarknadsdep. teoriutveckling bör finansieras via forskningsråden.  De medel som Humanistiskt-samhäUsvetenskapUga forskningsrådet avdelar för arbets­marknadsforskning är av stor vikt i detta sammanhang.

För utformningen av den konkreta arbetsmarknadspoUtiken föreUgger dessutom ett behov av kritisk granskning och utvärdering av den poUtik som förs och de insatser som görs - studier som kan vara till direkt nytta vid planeringen och genomförandet av arbetsmarknadspoUtiken. Det är viktigt för att ge underlag för beslutsfettandet inom den ekono­miska poUtUcen i bred bemärkelse.

Genomförande och resursbehov

EFA har existerat i sin nuvarande form sedan år 1990. I praktiken har emeUertid gmppen ftmnits i oUka skepnader sedan slutet av 1960-talet. De resurser som ställts till gmppens förfogande för att initiera och stödja arbetsmarknadspoUtisk forskning har bidragit till att det nu finns ett förhållandevis stort antal forskare som, i vidsttäckt bemärkelse, ägnar sig åt området.

Regeringen finner att det nu är lägUgt att utnyttja den ökade resurs­basen av forskare för att ytterUgare stärka inriktningen mot kritisk prövning och utvärdering av arbetsmarknadspoUtiken och dess möjUg­heter och begränsningar. Det finns ett stort behov av uppföljande stu­dier och utvärderingar som kräver hög vetenskapUg kompetens.

Ett flertal nya åtgärder har inttoducerats under senare år. Det är ett uttryck för att förändringama på arbetsmarknaden kräver en flexibilitet och ett nytänkande i poUtiken. De nya frågeställningama och de medel som har prövats och prövas behöver granskas från olika utgångs­punkter. VetenskapUgt underlag behövs i olika feser av den processen.

Arbetsmarknadsdepartementets behov av uppföljning och utvärde­ringar innebär en fokusering på kritiska studier och utvärderingar med mer du-ekt anknytning tiU den aktuella situationen på arbetsmarknaden och på poUtUcen. Dessa skaU tjäna som underlag för prioriteringar och förändringar.

Resultatstymingen är av mycket stor betydelse i den nya budget­processen. Den ställer stora krav på departementen att kontinuerUgt utveckla resultatmål, resultatinått och resursparametrar. Metoder för verksamhetsanpassad utvärdering och för ytterUgare förbättring av resultatstymingen behöver utvecklas.

För att säkerstäUa att så stor del som möjUgt av resursema för forsk­ning och utvärdering används tiU uppföljnings- och utvärde­ringsverksamheten samt kunskapsuppbyggnaden inom departement och myndigheter bör förändringar göras av hur medlen förvaltas. Bespa­ringar bör kunna ske i administtationen av verksamheten.

Regeringen anser därför att Expertgmppen för arbetsmarknadspoUtis­ka utvärderingsstudier från och med innevarande budgetårs utgång bör

ersättas med ett tUl Arbetsmarloiadsdepartementet knutet vetenskapligt   Prop. 1992/93:170

råd för det arbetsmarknadspoUtiska området.

Avsnitt 10

Arbetsmarknadsdep. Rådet skall

-

föreslå uppföljningar och utvärderingar av särskilt intresse för arbets­marknadspoUtikens utformning,

-

redovisa relevant nationeUt och intemationeUt forsknings- och utted­ningsarbete i rapporter och vid seminarier och temasymposier, samt

-

bistå Arbetsmarknadsdepartementet och ge råd i vetenskapUga frågor.

Inför beslut om förslag tiU sttidier skaU tiU rådet adjungeras en refe­rensgmpp med representanter för arbetsmarknadens parter, Arbetsmark­nadsverket och Arbetsmarknadsdepartementet. Dänned ges Arbetsmark­nadsdepartementet möjUghet att regelbundet samråda med parter och myndigheter i dessa frågor, och det breddar och förbätfrar beslutsunder­laget vid bedömningen av de förslag till uppföljnings- och utvärderings-studier som rådet lägger fram.

Rådet bör bestå av en ordförande och högst tte andra ledamöter, samtUga aktiva forskare, som föiordnas på högst tte år.

Den löpande administtationen bör kopplas närmare till departementet för att hålla kostnadema nere. Det kan också föreligga ett behov av begränsad kontinuerUg assistans från kvalificerad forskningssekreterare, men utgångspunkten skaU vara att inte onödigtvis låsa resurser för administtation.

För budgetåren 1993/94 - 1995/96 beräknas 5 miljoner kronor per budgetår för den föreslagna verksamheten.

Medel för budgetåret 1993/94 har beräknats i 1993 års budgetpropo­sition (prop. 1992/93:100 bU. 11) under anslaget A 2. Uttedningar m.m.

10.3  Arbetslivsforskning m.m.

Sverige är ett tekniskt välutvecklat land. Den andel av befolkningen som arbetar utanför hemmet är bland den högsta i världen. Detta ut­gångsläge StäUer stora krav på utformningen av arbetsmUjön i en vid mening.

Fömtom att en arbetsplats mäste vara säker vad gäUer rent fysiska arbetsnuljörisker bör den också kunna erbjuda den anstäUde ett me­ningsfuUt arbete med möjUgheter tUl en personUg utveckling, inflytande över den egna arbetssituationen och med lika villkor för kvinnor och män. Dessa krav är inte oförenliga med kraven på lönsamhet och hög produktivitet utan ingår ofta som fömtsättningar för att kunna uppnå dessa företagsekonomiska målsättnmgar.

ArbetsUvets villkor förändras t en aUt snabbare takt. En viktig mål­

sättning måste därför vara att kunna styra förändringen av arbetsUvet så

390

att inte de gmndläggande kraven på en god arbetsnuljö eftersatts. Detta    Prop. 1992/93:170 kräver en kontinuerUg utvecklingsprocess där forskning, utveckling och    Avsnitt 10 spridning av kunskapema från denna liksom en återkoppling av erferen-    Arbetsmarknadsdep. hetema från arbetsUvet tiU forskarvärlden ingår.

Den forskning och utveckling som bedrivs inom arbetsUvsområdet är därför av stor betydelse, inte bara för den enskUdes arbetsmUjö utan för näringsUvet i stort.

En stor andel av statens resurser inom arbetsUvsområdet används f.n. tiU FoU-arbete vid särskUda institut samt vid universitet och högskolor. Huvuddelen av den offentUgt finansierade FoU-verksamheten som bedrivs inom området bestrids fr.o.m. nästa budgetår med bidrag firän ArbetsmUjöfonden samt ur anslagen tiU ArbetsmUjöinstitutet (xh Ar-betsUvscentmm. Andelen FoU-medel under dessa anslag och motsvaran­de finansieringskäUor kan beräknas tiU ca 550 mUj.kr. budgetåret 1992/93. Resterande medel avser utbUdning och information om ar­betsUvsfrågor.

ArbetsmUjöfonden är ett s.k. sektorsforskningsorgan med uppgifit att stödja sådan forskning vars resultat kan fä en praktisk användning i arbetsUvet samt utveckling och utbUdning inom sektom där det också finns två forskningsinstitut. ArbetsmUjöinstitutet bedriver forskning, UtbUdning och dokumentation. ArbetsUvscentmm bedriver tillämpnings-orienterad forskning som rör inflytande- och organisationsfirågor.

Verksamheten finansieras genom arbetarskyddsavgifter enUgt lagen (1981:691) om socialavgifter (jfr. prop. 1991/92:100 bU. 11 s. 97). För ArbetsmUjöfonden och ArbetsUvscentmm har tidigare inte funnits några särskUda anslag utan medel för dessa ändamål har förts direkt tiU Ar­betsmUjöfonden som sedan anvisat medel tiU verksamheten vid Arbets­Uvscentmm. Vad gäUer ArbetsUvscentmm bör ett särskUt ansfeg föras upp på statsbudgeten fr.o.m. nästa budgetår.

En samlad redovisning av arbetsUvsforskningens organisation och finansiering har lämnats senast i prop. 1990/91:69 om arbetsUvsforsk­ningens organisation m.m. Verksamheten späimer över i stort sett alfe forskningsområden och avser såväl riktad gmndforskning och tillämpad forskning som utveckling avseende genereUa insatser. Utvecklings­arbetet kan också bedrivas i ett regionalt eUer lokalt perspektiv (xh då avse projekt som drivs av arbetsgivare i samverkan med arbetstagar-organisationema. En stor andel av program och projekt Ugger inom de medicinska, naturvetenskapUga och tekniska områdena och avser ofta även sådan forskning som behandlar dessa områden i ett bredare socialt, organisatoriskt och samhäUeUgt sammanhang. Sådan forskning kan ibland ha svårigheter att finna sin hemvist i den ttaditioneUa forsknings­organisationen vid universiteten. Av bl.a. detta skäl är andelen instituts­forskning inom sektom relativt omfattande.

Av FoU-medlen avser 206 mUj.kr. ArbetsmUjöinstitutet och Arbets­Uvscentmm. Via ArbetsmUjöfonden, som är ett rencxlfet finansierings­organ, går ca 130 mUj.kr. tiU universitet och högskolor och 19 mUj.kr. tiU s.k. branschforskningsinstitut.

Inom sektom sker arbetet ofta i större program som då ofta är av fierdisciplinär karaktär och involverar forskare från flera institutioner.

Fördehiingen av fria forskningsmedel inom sektom sker, såväl med beaktande av inomvetenskapUga kvaUtetskrav som med krav på arbets-Uvsrelevans och i nära kontakt med andra berönfe myndigheter, forsk­ningsfinansiärer och branscher. FoU-projekten drivs ofta i intema­tioneUt samarbete.

Relevanskravet inom sektom har hittiUs lösts bl.a. så att partema på arbetsmarknaden varit representerade i styrelserna för Aitetsnuljö-fonden, ArbetsmUjöinstitutet och ArbetsUvscentmm. Efter statsmakter­nas beslut att slopa inttesserepresentationen i myndighetemas styrelser (jfr. prop. 1991/92:123, bet. 1990/92:KU 36, rskr. 1991/92:385) har detta förhållande ändrats. Så länge som systemet med starka arbets­marknadsparter finns i Sverige niåste dock systemet vife på en sam­verkan med och mellan dessa även om detta inte nödvändigtvis behöver ske i myndighetemas styrelser. En partsrepresentation i myndighetemas program och arbetsgmpper finns också kvar efter en förändring av styrelsema.

ArbetsUvssektom har i Arbelarskyddsverket en stark central myndig­hetsfunktion för hantering av fegstiftningen i arbetstids- och arbetsmUjö-firågor. Verkets roU som idégivare och kunskapsförmedlare i systemet kan inte nog betonas. I framtidem bör även mekanismema för återföring av cfeta från ett framtida sjukförsäkrings- och arbetsskadesystem tiU sek­toms forskningsverksamhet utveckfes.

Frågan om avvägningen av oUka insatser för att förbättta arbetslivet, bör ägnas en ökad uppmärksamhet. Resurser bör kunna avdelas inom sektom för att utveckla metoder för att utvärdera olika insatstyper.

En väsentUg fråga i detta sammanhang gäUer spridningen av kunska­per som ett led i utvecklingen inom sektom. Det måste finnas kanaler för att på ett systematiserat, genomtänkt sätt föra ut kunskaper och information från FoU-verksamlieten tiU samhäUet i övrigt. Frågan har stor akhraUtet inom arbetsUvsområdet i och med att ArbetsUvsfonden, som gett bidrag tiU arbetsgivanj för rehabiUtering av anstäUcfe, minsk­ning av sjukfrånvaron och investeringar i en bättte arbetsmUjö, upphör med sin bidragsverksamhet tiU enskUda företag senast under det första kvartalet år 1994. Som regeringen anmälde i 1992 års budgetproposition (prop. 1991/92:100 bU. 11 s. 21) har RUcsrevisionsverket tidigare tagit upp frågan om organisationen av informationsverksamheten inom ar­betsUvsområdet.

AUt detta har aktuaUserat en översyn av kunskapsspridningen inom arbetsUvsområdet. Chefen för arbetsmarknadsdepartementet kommer senare denna dag att tillkaUa en uttedare för dessa uppgifter. Uttedaren skaU överlämna sina försfeg senast den 1 april 1994.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 10 Arbetsmarknadsdep.

I prop. 1992/93:100 (bU 12) har regeringen föresfegit riksdagen att, i avvaktan på särskUd, proposition i ämnet, för budgetåret 1993/94 under angivna ansfegsmbriker beräkna ett belopp av 172 252 000 kr.

392

AnsUigsfrågor m.m.

Prop. 1992/93:170

n  A u . f   c

Avsnitt 10

C. ArbetsUvsfrågor

* u        i     j j

   '

Arbetsmarknadsdep.

10.3.1  Arbetsmiljöinstitutet C 2.  Arbetsmiljöinstitutet

1991/92 Utgift

163 039 000

1992/93 Anslag

172 252 000

1993/94 Förslag

177 745 000

ArbetsmUjöinstitutets uppgifter är att bedriva och främja forskning, UtbUdning och dokumentation inom arbetsmUjöområdet i syfite att för­bättra arbetsmUjön.

Vid instittitet arbetar 400 personer varav 324 i Sohia och 76 i Umeå. 78 av dessa är disputerade forskare och 40 är doktorander. Verksam­heten är orgamserad i 20 forskningsenheter samt fyra andra enheter för respektive utbUdning, infonnation, bibUotek och administtation. Forsk­ningsenheterna i Solna är sammanfogade i sex ämnesblock, nämUgen fysiologi, kemi, medicin, psykologi, teknUc och toxikologi. I Umeå finns en fysiologisk, en medicinsk, en kemisk och en teknisk enhet.

Av ArbetsmUjömstittJtets omsluttiing kommer ca 15 % från upp­dragsintäkter och extema forskningsbidrag.

För att tiUgodose kravet på forskningens relevans för problemen i arbetsUvet arbetar institutet tvärvetenskapUgt inom vissa prioriterade områden. Fem av dessa tar sikte på sjukdomar och olycksfeU nämUgen Befestningsskador, Lungsjukdomar, Cancer och genetiska skador. Hud­sjukdomar och OlycksfaU, medan två områden, Datom som hjälpmedel och Elekttomagnetiska riskfaktorer är inriktade på yttte fektorer. Vidare arbetar institutet inom tte s.k. programområden: God arbetsmUjö för ungdomar, God arbetsmUjö för äldre och God arbetsmUjö i vården.

Arbetsmiljöinstitutet

ArbetsmUjöinstitutet anför i sin ansfegsfiramstäUning att de i enlighet med statsmaktemas vUjeinriktning har tagit initfetiv tiU forskning inom ytterUgare ett brett programområde. Programmet är avsett att stödja och initiera forskning kring yrkesförares arbetsnuljö.

Instittitet föreslår att ytterUgare 12 261 000 kr tillförs instittitet för bl.a. satsningar pä det nya forskningsområdet Yrkesförares trafikmUjö, för aö bygga upp en funktion för tjänsteexport tiU Östeuropa och för intensifie­rad teknikbevakning m.m. vid delegationen för hybrid-DNA-frågor.

393

Regeringens

ö

verv

ä

ganden                                             Prop. 1992/93:170

/..,.,

Avsnitt 10

Övergripande mål

»_i. *       i    j j

'

Arbetsmarknadsdep.

ArbetsmUjöinstittJtet skaU enUgt vad som angavs i förra årets budget­proposition och som övergripande mål för sin verksamhet under fyraårs-pericxlen 1992/93 - 1995/96 i större utsttäckning än hittiUs skapa fömt­sättningar för att forskmngsresultaten sprids och kan ligga tiU gmnd för konkreta åtgärder för att minska, risker i arbetsmUjön. Institutet skaU också sttäva efter att öka antalet doktorander som handleds vid institutet samt antalet disputationer per år. Dessa riktlinjer bör gälfe även för nästa budgetår.

Resurser

Budgetramen   för  perioden   1993/94  -   1995/96  har  beräknats  tUl 522 641 000 kr. För budgetåret 1993/94 föreslås ett ramansfeg på 177 745 000 kr.

Resultatbedönming

Utvärdering av verksamheten

ArbetsmUjöinstitutet har genomfört en utvärdering av sin forsknings­verksamhet. Utvärderingen som slutförts under hösten 1992 har utförts av från institutet fristående sakkunniga, huvudsakUgen vetenskapUg expertis från Sverige och övriga Norden. Utvärderingen avser såväl forskningens produktivitet som vetenskapUga kvaUtet liksom dess rele­vans. I huvudsak är de sakkunniga mycket positiva tiU institutets forsk­ningsverksamhet. Några få enheter har dock fått låga bedömningar i nästan samtUga avseenden medan ett par enheter erhåUer högsta värde i samtUga aspekter.

Två av de sakkunniga har utifrån övergripande synpunkter och sam­manfattningar av de övrigas värderingar rekommenderat institutet att

-

stärka samarbetet meUan forskningsenheterna och att utteda fömtsätt­ningama för att omorganisera enheter tiU tidsbegränsade projekt- eUer programgmpper

-

öka den intemationelfe pubUlcitionsverksamheten

-

utjämna utbUdningsinsatsema meUan forskningsenheterna sä att balans uppstår meUan forskning å ena sidan och utbUdning och infonnation ä andra sidan. En utvärdering av både informations- och utbUdnings­verksamheten rekommenderas

ökad satsning på forskningsprogram och klara prioriteringar borde ytterhgare förbättta både produktivitet och relevans hos forskningen

394

-                                                                             öka intemationaUseringen så att utvecklingen av den vetenskapUga    Prop. 1992/93:170

kvaUteten och den vetenskapUga relevansen stärks

Avsnitt 10

Arbetsmarknadsdep.

-

analysera skillnadema i prestationer mellan forskningsenheterna och vidta åtgärder med anledningen av analysen

-

med hänsyn tiU sin välutveckfede och multidisciplinära kompetens och det stora antalet forskningsprojekt bör institutet ytterUgare prioritera verksamheten

-

institutet minst får behålfe sina nuvarande resurser med hänsyn tiU att det har hög kvaUtet på sin forskning och väl hävdar sin pfets i den svenska och intemationelfe forskningsmUjön

I övrigt föreslås att institutet kan förbättta samhäUsrelevansen fömtom med hjälp av prioriteringar genom förhandsgranskning av projektplaner, UtbUdningsverksamhet, fältshidier och branschundersöknmgar.

Utbildningsverksamheten

Arbetsnuljöinstittitet har vidare slutfört ett arbete som behandlar insti­tutets framtida utbUdningsverksamhet med avseende på mål, dunen­sionering, inrikttiing, målgmpper, behörighetskrav m.m. Frågor som behandlas är företagshälsovårdsutbUdningen och humvida institutets framtida utbUdningsverksamhet bör inriktas mot högre akademisk ut­bUdning (påbyggnadsutbUdning) mom det arbetsvetenskapUga området.

Slutsats

Arbetsnuljöinstittitet är ett av de stöne forskningsinstituten utanför högskoleorganisationen. Institutet har, som utvärderingen visar, också producerat mycket högkvaUtativ forskning inom arbetsmUjöområdet och intemationeUt vunnit respekt inom vetenskapUga kretsar.

En omfettande utvärdering av institutets forskningsverksamhet har nyUgen ägt mm. Utvärderingen utmynnar i ett antal rekommencfetioner för att ytterUgare förbättta och stärka mstitutets verksamhet. Instittitet bör uppmärksamma dessa rekommendationer och bedöma hur de skaU föras vidare i organisationen. Regeringen avser att noga följa detta och kommer inom kort att ge institutet i uppdrag att i samband med an­slagsframställmngen för budgetåret 1994/95 redovisa hur dessa rekom­mendationer kommer att följas upp. Jag kommer därvid särskUt att betona vUcten av att institutet ökar rörUgheten hos sina resurser och i görUgaste mån utnyttjar möjUgheten att t.ex. tidsbegränsa tjänster.

UtbUdningen är en vUctig del av institutets verksamhet och den bör vara nära kopplad tiU forskningsverksamheten. Som framgår av utred­ningen bör emeUertid utbUdningen kunna breddas utöver den betydelse­fuUa företagshälsovårdsutbUdningen. UtbUdningen fyUer också funk­tionen att föra ut forskningsresultat och annan kunskap om arbetsmUjö och hälsa. Regeringen anser det betydelsefuUt att instittitet aktivt arbetar

även mot andra målgmpper och med olika   samarbetspartners inom    Prop. 1992/93:170

UtbUdningsområdet samt anpassjur olika typer av utbUdning och innehåU    Avsnitt 10

till varierande behov.

Arbetsmarknadsdep.

I övrigt bör den verksamhetäinriktning som redovisats av institutet kunna vara en utgångspunkt för arbetet under nästa planeringspericxl.

För ArbetsmUjöinstitutet gäUer att kosttiadema under förevarande anslag skaU minska med 2 % eUer 3,6 mUj.kr. under budgetåret 1993/94 genom effektiviseringar och rationaUseringar. Regeringen är inte beredd att tiUstyrka de ytterUgare resurser som institutet föresfegit.

Chefen för Finansdepartementet har i årets budgetproposition redo­visat ett försfeg om genereU riintebefeggning av statUga medelsflöden samt presenterat den modeU som bör tiUämpas. ArbetsmUjöinstitutet kommer fr.o.m. budgetåret 1993/94 att tillämpa denna modeU. Arbets­mUjöinstitutet kommer därför att tiUdelas ett räntekonto med kredit i Riksgäldskontoret och medlen under anslaget C 2. förs tUl detta konto.

Det sammanlagda resursbehovet för ArbetsmUjöinstitutet beräknar regeringen tiU 177 745 000 kr varav 1 030 000 kr beräknas för Delega­tionen för hybrid-DNA-frågor. Vidare beräknar regeringen en budget­ram för perioden 1993/94 - 1995/96 tiU 522 641 000 kr.

Anslagen har budgeterats utan hänsyn tiU de tekniska justeringar som måste göras tiU följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergången tiU lån i Riksgäldskontoret samt de nya principema för budgeteringen av an­slagen. Riktlinjema för dessa förändringar har redovisats i 1993 års budgetproposition av chefen för finansdepartementet (bUaga 1, Stats­budgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). De belopp som kommer att StäUas tiU myndighetemas disposition kommer slutiiigen att festställas enUgt de redovisade riktlinjema och kan därför avvika från de nu budgeterade beloppen. Detta gäUer även justeringar med hänsyn tiU s.k. täckningsanslag avseende budget;lret 1992/93.

Ä

rende till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

godkänner vad regeringen har anfört om den huvudsakUga inrikt­ningen av verksamheten hos ArbetsmUjöinstitutet,

2.

tiU Arbetsmiljöinstitutet för budgetåret 1993/94 anvisar ett raman­sfeg på 177 745 000 kr.

10.3.2 Arbetslivscentrum

C 9. Arbetslivscentrum

Nytt anslag (försfeg)

34 791 000

ArbetsUvscentmm bUdades år 1976 för att bedriva och firämja tvärveten­

skapUgt forsknings- och utvecklingsarbete, som rör individer och

gmpper i arbetsUvet, relationer mellan arbetsmarknadens parter, frågor

,,

om inflytande i arbetsUvet och om arbetsorganisation. Verksamheten vid

ArbetsUvscenttiim har granskats vid ett flertal tUlfäUen, senast år 1990    Prop. 1992/93:170 av en särskUd uttedare. Betänkandet (SOU 1990:54) ArbetsUvsforskning    Avsnitt 10 - Inriktning, Organisation och Finansiering - redovisades i propositionen    Arbetsmarknadsdep. 1990/91:69 (bet. 1990/91:AU 16, rskr. 1990/91:165) om arbetsUvsforsk­ningens orgaiusation m.m. varvid rikscfegen beslutade att ArbetsUvs­centmm skuUe omorganiseras tiU ett renodfet forskningsinstitut. Antalet tjänster vid ArbetsUvscentmm skuUe reduceras kralidgt och totalt om­fetta ca 35 tiUsvidaretjänster samt visstidsanstäUcfe doktorander och gästforskare. Den nya organisationen innebär att antalet tiUsvidarean­stäUda personer vid centmm minskats avsevärt samtidigt som genom­sttömningen av tUUfäUigt engagerade forskare ökar. ArbetsUvscentmm finansieras i dag med medel från ArbetsmUjöfonden.

Arbetslivscentrum

ArbetsUvscentmm anger i sin ansfegsframställning att man koncentterar resursema kring de områden där förändringama i arbetsUvet och på arbetsmarknaden, såväl nationeUt som intemationeUt, är mest påtagUga och snabba. Fyra forskningsområden har prioriterats: IntemationaU­seringen och EuropapoUtiken, Kompetens, produktivitet och arbets-pfetsutveckling, ArbetsmarknadspoUtik och partsinttessenas omvandling och Kvinnoforskningen. ArbetsUvscentmm föreslår att ytterUgare 2 763 

(XX) 

kr tiUförs centmm. Medlen avser bl.a. forskningsomkost­nader för nyrekrytering av personal tiU områdena kvinnoforskning och arbetsrätt.

Regeringens

ö

verv

ä

ganden

Verksamhetens inriktning

ArbetsUvscentmm har nyUgen omorganiserats och den inriktning som ArbetsUvscentmm föreslagit för verksamheten bör gälfe för pericxlen 1993/94 - 1995/96.

Resurser m.m.

Budgettamen för perioden  1993/94 -  1995/96 har beräknats tiU 102 299 000 kr. För budgetåret 1993/94 föreslås ett ramansfeg på 34 791 000 kr.

Medelstilldelning och upprättat lagforslag

ArbetsUvscentmm har hittiUs erhåUit hefe sin finansiering från Arbets­

mUjöfonden, som i sin tur får sin finansiering firån arbetar­

skyddsavgiften. För innevarande budgetår har ArbetsUvscentmm på

detta sätt erhåUit 34 147 CKX) kr. Regeringen föreslår att ArbetsUvs­

centmm fr.o.m. nästa budgetår får hefe sin basfinansiering över ansfeg

på  statsbudgeten  genom att en  omfördelning bör ske av  arbetar-

_

skyddsavgiften från ArbetsmUjöfonden tiU statens inkomsthuvudtitel för

finansiering av centmms verkxunhet. Regeringen har därvid också tagit    Prop. 1992/93:170 hänsyn tiU den besparing om 10 mUj. kr tiU följd av riksdagens beslut    Avsnitt 10 våren   1991   med  anledning  av  prop.   (1990/91:150  bU. 11:9,  bet.    Arbetsmarknadsdep. 1990/91 :FiU30, rskr. 1990/91:386) rörande omstäUning och minskning av den statUga administtationen.

I enUghet med detta har inom Arbetsmarknadsdepartementet upp­rättats ett försfeg tiU feg om ändring i fegen (1981:691) om sociafev-gifiter. Förslaget har upprättats i samråd med Socialdepartementet.

Lagändringen bör träda i krafit den 1 juU 1993.

Lagförslaget feUer under fegrådets granskningsområde. Det är dock av sådan enkel beskaffenhet att fegrådets hörande inte är påkallad.

För ArbetsUvscentmm gäUer att kostnadema under förevarande finan­ siering skaU minska med 2 % genom effektiviseringar och rationaUse­ringar. Centmm har begärt ytterUgare medel för lönerevision, komplet­terande ålderspension och forslcningsomkosttiader. Regeringen kan inte tiUstyrka detta.

Anslaget har budgeterats utan hänsyn tiiU de tekniska justeringar som måste göras tiU följd av ändringen av nivån på lönekosttiadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergången tiU lån i Riksgäldskontoret samt de nya principema för budgeteringen av an­sfegen. Riktlinjema för dessa förändringar har redovisats i 1993 års budgetproposition av chefen för Finansdepartementet (bifega 1, Stats­budgeten och särskUda frågor, avsnitt 2:2). De belopp som kommer att StäUas tiU myndighetemas disposition kommer slutUgen att festställas enUgt de redovisade riktlinjema och kan därför awUca från de nu budgeterade beloppen. Detta gäller även justeringar med hänsyn tiU s.k. täckningsanslag avseende budgetåret 1992/93.

Det sammanfegda resursbehovet för ArbetsUvscentmm beräknar rege­ringen tiU 34 791 000 kr. Vidare beräknar regeringen en budgetram för perioden 1993/94 - 1995/96 tiU 102 299 000 kr.

Ä

rende till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

antar förslaget tiU lag om iindring i fegen (1981:691) om sociafev­gifter,

2.

godkänner vad regeringen anfört om den huvudsakUga inriktningen av verksamheten vid ArbetsUvscentmm,

3.

tiU Arbetslivscentrum för budgetåret 1993/94 anvisa ett ramansfeg på 34 791 000 kr.

10.3.3 Arbetsmiljöfonden

ArbetsmUjöfonden har tiU uppgift att initiera.och ge stöd tiU sådan forskning och utveckling samt utbUdning och information som kan motverka uppkomsten av arbetsskador och bidra tiU en förbätttad ar­betsmUjö samt i övrigt skapa goda arbetsförhållanden. Satsningama skaU samtidigt bidra tiU ett effektivt arbetsUv. Fonden har också stats-

makternas uppdrag att följa och hålfe sig löpande informerad om svensk   Prop. 1992/93:170

arbetsUvsforskning.

Avsnitt 10

ArbetsmUjöfondens verksainhet finansieras enUgt fegen (1981:691) om Arbetsmarknadsdep. sociafevgifter genom den arbetarskyddsavgift som ingår i arbetsgivarav­gifterna. Genom de förändringar som genomförts fr.o.m. den 1 januari 1993 i enUghet med rikscfegens beslut utgör medlen tiU fonden ungefär 0,08 % av den totala lönesumman. Under budgetåret 1992/93 beräknas fondens intäkter tiU 540 nuljoner kronor.

I fondens verksamhetsplan (mars 1991, kompletterad i mars 1992) anges riktUnjer för verksainheten för de närmaste åren. Fondens verk­samhet omfattar forskning, utveckling, lokalt utvecklingsarbete och kun­skapsspridning.

Fonden skaU enUgt sin instmktion stödja sådan forskning cxh utveck­Ung som kan väntas få praktisk användning i arbetsUvet. Forskningsin­satsema är därför tiU övervägande del av tillämpad karaktär.

En stor del av fondens FoU-stöd går tiU umversitet och högskolor. Stödet sker i ökad utsttäckning i form av samfede och långsiktiga sats­ningar inom prioriterade områden. Utöver enskUda projekt finansierar fonden ramprogram och tidsbegränsade forskartjänster. Därigenom stimuleras en långsUctig kunskapsuppbyggnad inom högskolan.

För närvarande finansieras ett tiotal ramprogram vid universitet och högskolor. Ett par av nuvarande ramprogram är förfegtfe tiU regionafe högskolor.

Fonden har under senare år betonat behovet av särskUda satsningar på tidsbegränsade forskartjänster, framför aUt rekryterings- och merite-ringstjänster, i ansluttiing tiU för fonden angefegna FoU-områden. För närvarande finansieras ett 30-tal sådana tjänster och ytterUgare planeras.

Fondens satsning på samhäUsvetenskapUg forskmng har under hand ökat men den medicmska och naturvetenskapUga forskningen är fort­ferande dominerande. Inom de samhäUsvetenskapUga och medicinska områdena är fonden en av de största offentUga finansiärerna.

Exempel på av fonden stödd samhäUsvetenskapUg forskning rör orga­nisations- och inflytandefrågor, kompetensutveckling, individens arbets­situation och utsatta gmppers arbetssituation. Fonden planerar att utöka sitt stöd tiU bl.a. jämstäUdhets- och kvinnoforskning. Bl.a. gäUer detta området kvuinor och teknik, där samverkan planeras med FRN och andra forskningsfinansiärer inom området. Vidare kommer fonden att uppmärksamma den svaga arbetsmarknadens effekter för utsatta gmp­pers förhåUanden i arbetsUvet.

Fondens stöd tiU forskning på det medicinska och naturvetenskapUga området avser främst arbetsmedicin/kemiska hälsorisker, toxikologi, belastningsergonomi, fysUcaUska hälsorisker samt gmndläggande säker­hetsfrågor.

Det är en medveten stiävan hos fonden att driva program som sam­finansieras med andra FoU-finansiärer. Ett syfte är att integrera arbets-mUjöfrågoma med t.ex. renodfede teknikfrågor i ett tidigt skede i tek­nikutvecklingen.

399

Fonden stöder vidare utvecklingsprojekt som syftar tiU att överföra forskningsresultat tiU praktisk användning. Fonden stöder t.ex. utveck-

Ung av produkter avseende verktyg, maskiner, metoder m.m.  samt    Prop. 1992/93:170 stöder användare och beställare av produkter och system genom att ta    Avsnitt 10 fram och förmedfe kunskap föi att öka möjUghetema tiU ett ur arbets-    Arbetsmarknadsdep. mUjösynpunkt riktigt val på maiknaden.

Fonden gör betydande satsningar på lokalt utvecklingsarbete och stödjer utvecklingsprojekt som syftar tiU att underlätta konkreta för­ändringar på arbetsplatsema, både tekniska och organisatoriska. Projek­ten drivs i mycket nära samarbete med parterna på de enskUda arbets-pfetsema. Denna typ av utvecklingsarbete genomförs normalt i form av långsiktiga och samlade programinsatser kring särskUda teman. En vanUg längd på insatsema är ca fem år. Bland viktiga teman kan näm­nas åtgärder mot belastningsskador, lednings- och organisationsfrågor, kviimor och män i samverkan siimt lärande orgaiusationer.

Spridning av kunskap tiU arbetsUvet intar en viktig pfets i fondens verksamhet. Fonden sttävar efter att förmedfe kunskap tiU breda mål­gmpper på arbetsplatsema, där arbetsmarknadens parter, företagshälso­vård och branschorganisationer är viktiga kanaler. Stor vikt läggs vid att skapa nätverk mellan olika idaörer och att främja kontakter mellan forskare och arbetsUvet. SärskUida insatser görs för att förmedfe kun­skap tiU småföretag. Fonden ger även omfettande bidrag tiU utbUdning och information. Bl.a. ges bidrag tiU gmnd- och vidamtbUdning i arbetsmUjöfrågor riktade tiU olika målgmpper såsom skyddsombud, arbetsledande personal, ledamötsr i skydds- och företagshälsovårdskom-mittéer och andra som påverkar arbetsmUjön. En del medel för utbUd­ning och allmänna informationsijnsatser fördefes direkt tiU arbetsmarkna­dens parter, t.ex. för utbUdmiig av anstäUdas styrelserepresentanter. Dessutom ger fonden bidrag tiU regionafe skyddsombud.

ArbetsmUjöfondens insatser inom uppföljning och utvärdering har ökat på senare år. Detta gäUer framför aUt de större programmen men även enskUda projekt har utvärderats. Utvärderingama genomförs inte sällan under medverkan av forskare från andra länder. Exempel på detta är utvärdering av satsningama på toxikologisk forskning. Flera av programmen för lokalt utvecklingsarbete har utvärderats av utomstående forskargmpper.

Regeringens

ö

verv

ä

ganden

Som den största finansiären av forskning och utveckling inom arbets­Uvsområdet har ArbetsmUjöfonden kommit att spefe en centi roU när det gäUer att ta fram och sprida ny kunskap mom området. Fonden har möjUghet att låta sina insatser omfatta såväl forskning och utvecklings­arbete inom universitet och högskolor som praktiskt inriktat utvecklings­arbete och få dessa båda slag av insatser att samspefe.

Den beskrivning av problemområden i arbetsUvet och de utvecklings­tendenser som redovisas i ArbetsmUjöfondens verksamhetsplan Ugger väl i linje med statsmaktemas intentioner i övrigt vad gäUer arbetsUvets utveckling.

Regeringen anser det samtidigt vUctigt att prioriteringar inom arbets-Uvsforskningen sätts i refetion tiJIl de satsningar som görs i övrigt inom

arbetsUvsområdet. Vi viU därför understryka vikten av att det bedrivs    Prop. 1992/93:170 en kontinuerUg samverkan mellan de olika myndighetema inom om-    Avsnitt 10 rådet. Det är också nödvändigt att de samfede effektema av olika in-    Arbetsmarknadsdep. satser inom området utvärderas för att kunna få ett underfeg för fram­ticfe avvägningar av resurser.

En vUctig fråga är hur medlen skaU fördefes inom arbetsUvsforsk-ningen. Det är därför vUctigt att arbetsmUjöfonden uppmärksammar behovet av överbUck och gemensam struktur för statens insatser inom detta område.

Av fondens medel stäUs i dag en betydande del direkt tiU partemas förfogande för främst utbUdning och infomiation. I uppdraget för den tidigare nänmda uttedaren ingår att närmare se på hur kunskapssprid­ningen inom arbetsUvsområdet bör utformas.

10.4 Regionalpolitisk forskning

RegionalpoUtiken skaU enUgt de av riksdagen festfegda målen inriktas på att ge människor tiUgång till arbete, service och god mUjö oavsett var de bor i landet. PoUtUcen skaU främja en rättvis fördelnmg av väl­färden meUan människor i olika delar av landet och en balanserad be­foUdiingsutveckUng så att betydande valfrihet i boendet kan åstadkom­mas. RegionalpoUtiken skaU vidare underfetta tiUvaratagandet av landets samlade resurser och en rationeU produktion så att ekonomisk tiUväxt kan uppnås.

För att nå de regionalpoUtiska målen krävs en aktiv poUtik för regio­nal utveckling. Det umebär betydande dfrekta regionalpoUtiska insatser, men också att verksamheterna mom en rad samhäUssektorer utformas sä att fömtsättningama för utveckling i prioriterade regioner blir likvärdiga med övriga delar av landet. Åtgärder för att förbättta infrastrukturen och för att upprätthåUa en väl fungerande samhäUsservice är i detta perspektiv särskUt viktiga.

RegionalpoUtiken, liksom övrig poUtik som syftar tiU att firämja den regionafe utvecklingen, måste vara väl förankrad i kunskap om de drivkrafter, nationeUa och intemationeUa, som bidrar tiU att forma de regionala utvecklingsförloppen. Det är också viktigt att ha kunskap om olika åtgärders effekter och effektivitet. Bidrag från forskningen är en viktig del av detta kunskapsunderfeg.

En betydande del av det relevanta forskningsmässiga kunskapsunder-feget kommer självfaUet från främst den allmänna ekonomiska och samhäUsvetenskapUga forskning som bedrivs i Sverige och utomlands; Det är emeUertid också angeläget att som ett komplement tiU och i nära samverkan med derma forskning, kunna initiera forskningsinsatser som mera direkt gmndas på behov som utformning och implementering av regionalpoUtiken i vid mening genererar. Expertgmppen för forskning om regional utveckling (ERU) spelar här en vUctig roU.

I det förhandlingsarbete med inriktning på ett eventueUt medlemsskap

i EG/EU som skaU genomföras under det närmaste året spelar de regio­

nalpoUtiska frågoma en viktig roU. Det är även i detta sammanhang

401

26 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

angeläget att ha tiUgång tiU kunskap och insUcter firån forskmng på    Prop. 1992/93:170

området.

Avsnitt 10

Arbetsmarknadsdep. 10.4.1   Expertgruppen för forskning om regional  utveckling

(ERU)

D 8. Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU)

1991/92 Utgift

5 896 OOi)

Reservation 228 122

1992/93 Anslag

6 100 000

1993/94 Försfeg

6 100 000

Sammanfattning

I ERU:s pågående tteåriga forskningsprogram har sex delområden prioriterats. De är

-

intemationaUseringens regionala effekter .

-

infrastmkturcns roU

-

kunskapens spridning

-

kulturens betydelse

-

arbetskraftens rörlighet samt

-

mUjöproblemens regionala dimension.

Avrapporteringen av forskningsprogrammet, sker successivt under 1992/93.

ERU har också bedrivit viss uppdragsverksamhet. Uppdragsgivare har varit bl.a. Finansdepartementet (ILU 92), Ingenjörsvetenskapsakademin, Lantbmkets uttedningsinstitut och Överstyrelsen för civU beredskap.

Spridning av resultat från verki,aniheten har skett genom utgivning av rapporter, seminarier, föredrag och utbUdningsinsatser.

Övergripande mål

ERU skaU initiera och samordna forskning på regionalpoUtikens område samt se tiU att forskningsresultaten blir kända och tiUgängUga för olika inttessenter.

Resurser: Reservationsanslag 1993/94 6 100 000 kr. För följande två år beräknas tUls vidare oförändrad resursnivå.

Resultatbedömning och fördjupad prövning

ERU redovisar en mycket omfattande verksamhet under det senaste

året. En betydande forskningsaktivitet har bedrivits och en bred sprid-

ning av resultat och insUcter fram forskningen har genomförts. Här-

igenom har debatten om regionalpoUtiska frågor fått värdefuUa bidrag.    Prop. 1992/93:170

Beslutsunderlaget för viktiga frågor i kommuner och län och på central    Avsnitt 10

nivå har också förbättrats.

Arbetsmarknadsdep.

Ett vUctigt skäl tiU att ERU har kunnat bedriva en så omfattande verksamhet är den valda arbetsformen. Genom att etablera, eUer knyta sig tiU redan existerande, nätverk av forskare vid universitet och hög­skolor i och utanför Sverige, kan t.ex. samfinansiering och andra for­mer av samverkan åstadkommas. Denna huvudmodeU för att organisera verksamheten bör tiUämpas så långt möjUgt även fortsätttiingsvis.

ERU bör även i sitt kommande forskningsprogram eftersträva en betydande bredd i forskningen. SärskUd uppmärksamhet bör dock, som framgår av regeringens beslut den 4 juni 1992 om tiUägg tiU de sär­skUda direktiven för den fördjupade ansfegsfiramställningen, ägnas åt små och medelstora arbetsmarknaders utvecklingsmöjUgheter. Här bör särskUt kvinnomas situation uppmärksammas. Vidare bör fömtsätt­ningama för att öka integrationen mellan regioner i de nordiska län­dema studeras.

Slutsatser

Det övergripande målet för ERU skaU vara att initiera och samordna forskning på det regionalpoUtiska området samt se tiU att forsknings­resultaten blir kända och tiUgängUga för olika inttessenter.

De riktUnjer bettäffande utarbetande av ett forskningsprogram som redovisades i regeringens beslut den 4 juni 1992 skaU gälfe.

Ärende till riksdagen

Regeringen föreslår att

riksdagen tiU Expertgruppen för forskning om regional utveckling för budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsansfeg på 6 100 000 kronor.

403

Förslag tiU

Lag om ändring i lagen (1981:691) om sociafevgifter

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 8 § lagen (1981:691)om sociafevgifter skaU ha följande lydelse.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 10 Arbetsmarknadsdep.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse 4 kap. 8§

Av influtna arbetarskyddsavgifter enUgt 2 kap. 1 § förs 49.5 procent tiU staten för finansiering av Arbetarskyddsverkets och Arbets-mUjöinstimtets verksamhet.

Av influtna arbetarskyddsavgifter enUgt 2 kap. 1 § förs 53.5 procent tiU staten för finansiering av Arbetarskyddsverkets, Arbets­mUjöinstitutets och ArbetsUvs-centmms verksamhet.

Återstoden av mfluttia arbetarskyddsavgifter enUgt 2 kap. 1 § förs tiU en fond, benämnd Arbetsmiljöfonden. vars tiiUgångar skaU utgöra bidrag tiU

1. kostnader i övrigt för forskning och utveckling, samt

2.

kostnader för forskning och utveckling samt utbUdning och informa­tion bettäffande medbestämmande i arbetsUvet och arbetsUvsfrågor i övrigt,

3.

kostnader för skyddsarbete som utförs av skyddsombud som har utsetts ertUgt 6 kap. 2 § ttedje stycket arbetsmUjöfegen (1977:1160),

4.

kosmader för utbUdning av styrelserepresentanter för de anstäUda,

5.  kosmader för arbetstagarorganisationemas forskningsinitierande

verksamhet.

Denna lag ttäder i kraft den 1 juU 1993.

404

11 Kulturdepartementets verksamhetsområde 11.1  Inledning

Kulturdepartementets ansvarsområde omfattar kultur cx;h medier, invandrar-och migrationsfrågor samt jämställdhet. Samtiiga dessa områden är beroende av kvaliflcerat forskningsstöd.

Universitet och högskolor samt forskningsråd har huvudansvaret forsk­ning om medier, om kvinnor cx;h jämställdhet samt om intemationell migra­tion och etniska relationer. Anslagen som avser forskning inom dessa områden tar regeringen upp under femte resp. åttonde huvudtiteln.

Kulturvetenskaplig forskning i vid mening är vUctig för kulturpolitiken. Regeringen har tidigare redovisat sina förslag om den kulturvetenskapliga forskningen vid umversitet och högskolor. Inom kulturområdet har emellertid dämtöver flera av områdets myncUgheter ett direkt ansvar i forskningens organisation, som beställare av sektorsforskning, som basinstitutioner för annan forskning i egenskap av arkiv och museer samt som myncUgheter med ansvar för vissa långsUctiga forskningsföretag.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 11 Kulturdep.,

11.2 Kulturområdets forskning

11.2.1    Utgångspunkter

1 regeringsförklaringen anges att kulturarvet skall vämas. Det är nödvändigt för att vi skall kunna utveckla vär kultureUa identitet och för att vi skall kunna möta det övriga Europa med ett kultureUt självförtroende.

Vämet av kulturarvet fömtsätter kunskap om vår kultur, om dess källor, dess utveckling cx;h influenser. Att utveckla vär kultur betyder bl.a. att vi söker öka kunskapema om den och arbetar för att skapa bättte bevarandeför-utsänningar för den. Därför är forskning viktig för kulturpoUtiken.

För att forskning och nya kunskaper pä ett rakt och enkelt sätt skall komma kulttirverksamhetema tUl godo krävs en organisation som är utformad med tydliga roller och en tycUig fördelning av ansvar mellan dem som ges uppgifter i forskningen. Knappa resurser mäste användas effektivt, under kvaliletskonttoll och under former som gör att de som deltar i arbetet med forskning cx;h kunskapsuppbyggnad kan stimulera varandra cx;h utveckla såväl fruktbart samarbete som stimulerande konkurrens.

11.2.2    Forskning för kulturområdets verksamheter

Kulturområdets institutioner har ansvar för att fänga upp den kunskap om vår kultur som är resultatet av fri forskning vid universitet och högskolor. Myndighetema mäste se tUl att denna kunskap förs in i verksamheten och fär påverka dess värderingar cx;h inrikming.

Myndighetema har också ansvar för att det forsknings- och utvecklings­arbete kommer till stånd som behövs för den egna verksamhetens behov av

405

kunskapsförsörjning. Av det skälet har riksdagen under 1980-talel beslutat om ett successivt uppbyggd forskningsansvar vid i första hand Riksarkivet cx;h RUcsantikvarieämbetet (RAÄ). En gmndläggande tanke är att myndighe­tema skall ha förmågan att formulera bra program för sektorsforskningen och sedan kunna uppttäda som kvalificerade beställare av forskning.

Forskningen bör utföras inom myndighetema endast om det kan påvisas att den därmed blir kvalitetsmässigt överlägsen. I första hand fömtsätts emeUertid universitet och högskolor utföra den forskning som sektorsorganen beställer. Insatser som i högre grad innebär utvecklingsverksamhet kan ofta utföras av myndighetema själva.

Arkivväsendets och kulturmiljövärdens sektorsforskning är sådan att den täcker ett brett spektmm av discipliner inom såväl teknik som naturvetenskap. Kulturområdets sektorsforskning har dock ett särskilt förhällande till huma­niora och övrig kulturvetenskap vid universiteten. Där kan kulturområdets beställningar av forskning svara för en extem efterfrägan som i övrigt är svagt föreorädd.

Det är angeläget att kullurmyndigheter, universiiet och berörda forskningsråd utvecklar ett samspel inom detta område. Forskning om kultur har ofta ett inttesse ur säväl ett gmndforsknings- som ett sektorsforsknings­perspektiv. MyncUghetema och råden kan då - var och en utifrån sin uppgift - finna det värdefuUt att samverka i fmansieringen av projekt

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 11 Kulturdep.

11.2.3    Kulturmyndigheternas ansvar som basinstitutioner för forskning och för långsiktiga forskningsföretag

Arkiven och museema har ocksä en annan roll i forskningsorganisationen, nämligen att tillhandahålla arldvhandUngar, föremål och annan dokumentation som underlag cx;h material för forskning. De ingär därmed tillsammans med bl.a. de vetenskapliga biblioteken i en infrastmktur för forskningens infor­mationsförsörjning.

Naturhistoriska riksmuseet intar en särställning inom kulturområdet i forskningshänseende. Inom omrädet naturhistoria har museet ansvar för en renocUad gmndforskning och har bi.a. elva professurer.

Flera kulturmyndigheter har cx;ksä ansvar för långsUctiga forskningspro­jekt där en gmndläggande dokumentation, materialbearbetning och publice­ring oftast utgör huvudmoment. Sådana projekt finns inom Riksarkivet (t.ex. verket Svenskt cUplomatarium), RAÄ (verken Sveriges kyrkor, Sveriges runinskrifter. Det medeltida Sverige) cx;h flera av de centtala museema. Myndigheten Svenskt biografiskt lexUcon är i sig ett forskningsföretag med publiceringen av biografika som uppgift. Dialekt- cx;h ormamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA) bedriver en verksamhet som i hög grad är präglad av ett antal långsikriga forsknings- cch publiceringsprojekt.

406

Regeringens  prövning

1 särskilda direktiv för anslagsframställningar om forskning budgetåren 1993/94 - 1995/96 har kulturmyndigheter med forskningsrelevant verksam­het fått i uppdrag dels att redovisa myndighetens syn pä sin forskningspoli­tiska roll, dels att redovisa program för sin forskningsverksamhet, dels - i förekommande fall - att redovisa planeringen för de långsiktiga forsknings­företagen.

I sitt program för kulturmiljövärdens sektorsforskning anger Riks­antikvarieämbetet (RAÄ) fem prioriterade områden nämligen ätgärder mot nedbryming av det fysiska kulturarvet, ocUingslandskapets kulturvärden, bebyggelsens återanvändning tx;h den tekniska byggnadsvärden, integration i samhäUplaneringen och kulturmUjövårdens professionaUsering samt hantering av industtiarvet.

RAÄ betonar att en kunskapsuppbyggnad inom särskilt dessa områden behövs för att kulturmiljövården skaU kunna hantera de uppgifter som myn­digheten redan har sig ålagda eUer ser framför sig under 1990-talet.

Beträffande de långsiktiga forskningsföretag som RAÄ ansvarar för föreslär myncUgheten att Det medeltida Sverige drivs vidare med en tydligare integrering i myndighetens forskningsprogram för odlingslandskapets kultur­värden. Utgivningen av verket Sveriges kyrkor bör enligt RAA forceras och koncentreras. Verksaniheten bör bl.a. syfta till att ge kulturmiljövården ett kunskapsunderlag som behövs för de ställningstaganden till frägor om s.k. övertaliga kyrkor som enUgt RAÄ behöver göras under 1990-talet

Riksarkivets planering för arkivväsendets verksamhetsforskning under den kommande tteårsperioden bygger på fyra programområden; uppbyggnad av en nationell arkivdatabas, arkiv cx;h modem informationsteknik, arkivens långsiktiga bevarande samt svenska arkiv i ett intemationellt perspektiv.

Statens kulturråd redovisar en återhållsam syn på omfatmingen av den forskning som bör finansieras via rådet. Kulturrådets uppgift är alt ha överblick och kontakt med forskningen pä ett sätt som gör att relevanta resul­tat kan läggas till gmnd för kulturpolitiska bedömningar. Kulturrådet bör för­foga över egna resurser i första hand för kulturpoUtiska utvärderingar, för visst UtveckUngsarbete samt för forskningsinformation.

I de centrala museernas uppgift att värda och vetenskapligt bearbeta sina samlingar samt att göra dem tillgängliga ingär en skyldighet att verka för att forskning bedrivs inom resp. samUngsomräde. Detta gäller såväl gmnd­forskning med utgängspunkt i föremålsbestånden som tiUämpad forskning t.ex. i bevarandefrågor. De fem centtala museer som har uppdraget att vara ansvarsmuseer skall dessutom gå i spetsen för museiväsendets verksamhets­utveckling, bl.a. genom att initiera forskning i för sektorn övergripande ämnen säsom museologi cx;h museipedagogik. Statens historiska museum. Statens konstmuseer, Stiftelsen Nordiska museet. Folkens museum -Etnografiska samt Naturhistoriska riksmuseet har har föreslagit att museema tiUdelas ökade forsknuigsresurser för dessa ändamål.

För den naturhistoriska forskningen vid Naturhistoriska riksmuseet redovisar museet ett ökat medelsbehov. Museet vill under den kommande tti:-

Prop. 1992/93:170 Avsnitt II Kulturdep.

407

årsperioden göra särskilda insatser inom geologi och paleontologi. Museet begär medel bl.a. för nya forskartjänster inom systematik (bicxUversitet) samt för värd av samlingarna. Museet arbetar för att en s.k. jonstnikrosond, ett avancerat analysinstmment, skall kunna placeras vid museet. Medel begärs för drift av jonmikrosonden.

Även andra centrala museer har gjort framställningar om medel för forsk-ningsanknuten verksainhet.

Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA) föreslår att myndighetens forskningsresurser utökas för tidsavgränsade projekt inom myndighetens ansvarsomräde. Sveikt biografiskt lexikon föreslär att verket tillförs vissa medel bl.a. för förhöjda författararvoden. Samefondens kultur­delegation begär att anslaget tiU samisk forskning höjs.

Regeringen gör den sammanfattande bedömningen att kulturmyndighe­tema i sina forskningsframställningar i allt väsentiigt tillhandahållit ett bra underlag för regeringens ställningstaganden. Myndighetema har lämnat redovisningar som i huvudsak svarsir mot kraven i de särskilcfe direktiven.

Beträffande de sektorsansvariga myndighetema framstår Riksarkivets, RUcsantikvarieämbetets (RAA) cx;h Kulturrådets roller i forskningspolitiken i allt väsentiigt som väl definierade. MyncUghetema redovisar tytUiga program för sina behov av forskningsstöd och anger tydliga utgängspunkter för sitt uppttädande i forskningsorganisationen.

Ocksä museema redovisar viktiga behov av forskningsinsatser. Samman­taget framstår emellertid museernas roll i forskningsorganisationen som delvis splittrad och i behov av preciseringar.

Kulturmyndighetema behöver utveckla sitt ansvar för de långsiktiga forsknings- cx;h publiceringsföretagen. Det är angeläget att myndighetema med lämpliga intervaller genomför utvärderingar av företagen som gör all relevansen i projektens inriktning cx;h genomförande följs upp och konttol­leras.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 11 Kulturdep.

Kulmrmiljövård

I budgetpropositionen 1993 (prop. 1992/93:1(X) bil. 12) har kulturministem redovisat sina bedömningar av kulturmyndighetemas fördjupade anslags­framställningar. Regeringens ställningstagande innebär bl.a. att kulturmiljö-vårdens organisation skall utvecklas under perioden. Statens beslut om enskilda kulturmiljöer och kulturminnen skall samlas till länsstyrelsema medan RAA:s insatser skaU koncentreras till det centrala verkets uppgifter att leda kulturmiljövärden i landet. I detta ingär uppgiften att leda arbetet med kulturmiljövärdens kunskapsuppbyggnad som ett gmndläggande moment.

Enligt regeringens uppfattning är det sålunda av avgörande betydelse för alt landets kulturmiljövård långsiktigt skaU kunna bedrivas framgängsrikt att den kan gmndas på ett kunskapsunderlag som är bredare tx;h mer systema­tiskt uppbyggt än det som nu finns att ullgå.

Regeringens bedömning är att lilAA:s program för kulturmiljövärdens sektorsforskning har en utformning som gör att forskning enligt programmet

408

bör ge ett väl fungerande stöd för kulturmiljövärden. Regeringen föreslår därför att RAÄ:s anslag för forsknings och utvecklingsinsatser, ulöver sed­vanlig prisomräkning, höjs med 2,5 miljoner kronor. Det bör ankomma på myndigheten att prioritera mcUan de ändamäl som myndigheten har redovisat

RAÄ bör, jämsides med att de nu redovisade forskningsbehoven tiUgodo­ses, göra särskilda ansttängningar för att utveckla formema för hur gmnd­läggande informationsbehov om landets kulttirmiljöer och kuhurminnen skall kunna tillgodoses på längre sUct. Kulturmiljövärden bygger i dag sin verk­samhet i hög grad pä ett enda väl utbyggt registersystem, inventeringen av fasta fomlämningar, medan motsvarande primära data saknas t.ex. om landels värdefuUa byggnader och om kulturlandskapets ttadilionsinnehäll.

RAA har tillsammans med Statens lantmäteriverk (LMV) inlett ett samar­bete kring möjlighetema tiU att systematiskt bearbeta informationen i landets äldre kartserier. Detta arbete ter sig innehållsmässigt angeläget bl.a. med tanke på kulturmiljövärdens behov av data om äldre tiders landskap. Även Riksarkivets medverkan i detta sammanhang är angelägen.

Regeringen erinrar också om betydelsen av att de långsUctiga forsknings­projekt som bedrivs vid RAA håller en vetenskaplig kvalitet som motsvarar de avsevärda resurser som, sett över tiden, satsas pä dem. Projekten mäste också kunna tillgodose angelägna behov av kunskaper inom kulturmiljövår­den.

Regeringen vill sludigen bettäffande kulturmiljövårdens forskningsbehov erinra om vad som ticUgare anförts om de speciella fömtsättningama för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden för kulturmiljövården som finns vid bl.a. Universitetet i Göteborg.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 11 Kulturdep.

Arkiv

Riksarkivets forskningsprogram utgår frän de behov av fortsatt kunskaps­uppbyggnad som i första hand följer av effekterna pä arkiv av ny teknologi och informationshantering. Det är därför namriigt att Riksarkivet koncentterar sin forskningsverksamhet till dessa omräden. Att utveckla en nationell arkiv­databas bör vara en prioriterad uppgift inom arkivväsendet.

Inom programområdet Arkivens långsiktiga bevarande är det angeläget att det utvecklingsprojekt om papperskonservering som Riksarkivet svarat för tillsammans med flera andra myndigheter kan föras till ett slut. Regeringen har ticUgare pekat på angelägenheten av ett forsknings- och utvecklingsarbete som syftar till att bevara och tillgängliggöra informationen på landets äldre kartserier. Det ter sig naturUgt att Riksarkivet samverkar med LMV och RAÄ i projekt med denna inriktning. Riksarkivets resurser för forsknings- och utvecklingsinsatser bör enligt regeringens bedömning, utöver sedvanlig pris­omräkning, utökas med 0,5 miljoner kronor.

409

Statens kulturråd

Kulturrädei bör enligt regeringens bedömning ges vissa ökade möjligheter att vidareutveckla arbetet med kuliur()oliiiska utvärderingar samt all arbeta med forskningsinformation. Anslaget bör därför, utöver prisomräkning, höjas med 0,3 iniljoner kronor.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 11 Kulturdep.

Museer

I den inledande redovisningen av kulturområdets forskningsfrågor har vi lagt särskild vikt vid att det skall finnas en väl fungerande roll- och ansvars­fördelning mellan kulturinstitutionerna och andra myndigheter med ansvar inom forskningsorganisationen, såiwm universitet och högskolor.

Med denna utgångspunkt finner regeringen att särskild uppmärksamhet behöver ägnas ät museemas förhåUande tiU forskningen. Museema har främst lill uppgift att tillhandahålla sina samlingar för forskningen. Samtidigt har museema egna sektorsforskningsbehov för samlingamas vård och i anslut­ning till utställningsverksamheten. Naturhistoriska riksmuseet har en sär­stäUning inom museiväsendet genom att där bedrivs akademisk forskning uti­från elva professurer men viss gmadforskning förekommer också vid andra museer. Dessutom finns ett antal museer som är knutna lill universiteten, t.ex. Lunds universitets historiska museum och Gustavianum i Uppsala.

Regeringen anser att museema ])ä ett inttesseväckande sätt i sina anslags­framställningar har belyst behovet av forskning för museemas verksamhets­utveckling. Redovisningama visar emellertid att det krävs en ytterligare beredning innan museemas ansvar för forskning cxh roll i forskningsorgani­sationen kan preciseras på ett tydligt sätt. Innan en sädan precisering har gjorts är det ocksä svart att göra bedömningar av vilka resurser som museema bör förfoga över för ändamälet

Som kulturministem anmält i 1993 års budgetproposition s. 6 skall verk­samheten i museiväsendet göras till föremal för en särskild översyn med avseende pä soiiktur, organisation txrh inriktning. Regeringen räknar med att ett fördjupat stucUum av museemas forskningsfrågor bör kunna genomföras inom ramen för den översynen.

Regeringen gör bedömningen att någon ändring av museemas anslag för forskning inte bör företas innan resultatet av översynen föreligger. Detta innebär emellertid inte att museiväsendets forskningsfrågor långsiktigt blir lägre prioriterade. Museemas behov torde, när resultaten av den aviserade översynen föreligger, få vägas mot kulturområdets övriga forskningsbehov i beredningen av kommande forsknirigspolitiska propositioner.

Anslagen tiU museema för forsknings- och utveckUngsverksamhet föreslås nu anvisade med enbart den höjning som motiveras av prisutvecklingen.

410

Dialekter och ortnamn

Verksamheten vid Dialekt- och ortnamnsarkiven samt Svenskt visarkiv (DOVA) har studerats av en särskild uttedare. Uttedaren har nyligen redovi­sat sina slutsatser i betänkandet (SOU 1992:142) Det dolda kulturarvet, som nu remissbehandlas.

Utredarens slutsatser är att betydelsen av kulturarvet, det materiella och det immateriella, tiUmäts en ökande betydelse i ett samhäUe där kommunikation cx;h information är nyckelord. Han ser DOVA som en etablerad organisation med gcxla fömtsättningar när det gäUer att tUlvarata det icke-materieUa kultur­arvet Verksamheten mäste dock i högre grad än nu fogas in i ett nätverk som också omfattar bl.a. angränsande kulturinstitutioner, universiteten och fri­villiga krafter inom kulturmUjövärden.

DOVA:s verksainhet bör enligt uttedaren i högre grad än nu inriktas mot de nutida förändringama i fråga om det kulturarv som fmns i språk, dialekter, visor cx;h ortnamn. Den insamUngs- cx;h dokumentationsverksamhet som DOVA driver bör kompletteras i detta avseende ckU forskningssamverkan med universiteten bör utvecklas bl.a. med tanke pä att arkiven bör ha en när­mare kontakt med forskningsfronten inom de ämnen där de bedriver sin in­samlingsverksamhet

Uttedaren har också lämnat förslag om en förstärkt ledningsfunktion för DOVA samt om förändringar i övrigt, ägnade att främja den verksamhetsin­riktning som han förordat. Utredningsförslaget remissbehandlas för närvarande.

Vid beräkningen av forskningsanslagen för IX)VA har regeringen tagit hänsyn till prisutvecklingen.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 11 Kulturdep.

Övriga myndigheter

Regeringen har angående Svenskt biografiskt lexikon i 1993 ärs budgetpro­positionen s. 119 angett att den anser del vara en tUlfredsiäUande ambition att slutföra verket inom drygt 20 år. För myncUgheten beräknas i detta samman­hang inga särskilda medel. Vid beräkningen av anslagen till Samefondens kulturdegation har regeringen tagit hänsyn tUl prisutvecklingen.

Sammantaget innebär regeringens förslag avseende kulturområdets forsk­ning att det särskilda anslaget för forsknings- och utvecklingsinsatser höjs med ca 5 miljoner kronor från knappt 31 mUjoner kronor till knappt 36 mUjo­ner kronor. Däri ingår kompensation för prisökningama. Den reala medels­ökningen uppgår till 11 %, vilket anger att regeringen tillmäter forskningsfrå­gorna stor betydelse för kulturområdets utveckling.

Myndighetema bör i sin planering utgå från oförändrade anslag för bud­getåren 1994/95 och 1995/96.

411

11.3 Medieområdets forskning

Massmediema ägs huvudsakligen av privata företag eller organisationer. Det offentligas roll, är, till skillnad från vad som gäller i förhållande till t. ex. bibliotek, museer, arkiv eller kulturminnesvärden, uite att vara styrande utan att ange ramar och att ge stöd i begränsad utsttäckning. Den gmncUäggande massmedieforskningen pä universitet och högskolor är ett statligt ansvar. Denna forskning styrs i första hand av inomvetenskapliga kriterier. Den har under senare år fått förstärkta resuirser.

Det finns emellertid cx;ksä ett l)chov av forskning pä massmedieområdet från andra utgängspunkter än inomvetenskapliga. Detta behov finns bäde inom den offentUga och privata seldom.

Inom den offentUga sektom blir behovet aUt starkare att följa mecUeutveck-lingen, både tekniskt, ekonomiskt och rättsligt, nationellt och intemationellt, t.ex. för att förbereda och utteda behovet och konsekvensema av samhälls­insatser inom olika massmecUeområden, genom nationell lagstiftning, inter-nationeUt samarbete CKh på andra s.ätt. Detta forskningsbehov tillgodoses bara i begränsad utsträckning inom den befmtliga forskningsstmkturen.

Den privata sektoms behov av forskning tx;h utveckling härrör dels från det enskUda medieföretagets intresse att stärka sin egen konkurrenskraft dels från utvecklingen inom en bransch som helhet. I detta avseende skiljer sig inte massmedieförelagen frän del övriga näringslivet Forskningsbehovet tiUgcxloses till viss del genom enskilda institut, ibland i viss anknyming till högskolan. Enskilda medieföretag bedriver marknadsundersökningar, ut­veckUngsarbete cx;h i enstaka fall även forskning. Ett exempel på detta är den forskningsverksamhet som byggdes upp kring den tidigare Sveriges-Radio-koncemens avdelning för publik och programundersökningar (PUB). PUB har haft en omvitmad betydelse för forskningen om radio cx;h TV. PUB har ocksä ulfört mätningar cx:h visst forskningsarbete för andra, enskilda företag men även för Kultunådet. Förändringarna inom den avgiftsfinansierade racUo- cx;h TV-verksamheten har medfört stora förändringar av programföre­tagens publik- och programundersökningsverksamhet. För närvarande är omfattningen av och formema för detta arbete inte helt klarlagd. För andra mediebranscher saknas motsvairande verksamhet. Ett institut som pä näringsUvets uppdrag bedrivit opinionsbildning och i viss utsttäckning cxrksä gjort egna undersökningar är NäringsUvets MecUainstitut

En bransch- och företagsanknuten forskning kan givetvis varken ersätta den oberoende txrh kritiska forskning som finns inom universiteten, eller företagens egna utveckUngsinsatser. Det är emellertid tydligt att bäde närings­livet och det offenlliga har ett ökat behov av att kunna fungera som kvalifice­rade beställare av forskning pä massmecUeomrädet MecUemas centtala roU i det demokratiska statsskicket gör att forskning och utveckling inom metUe-området är särskilt känsliga för att nägon aktör fär en otiUbörUg dominans

Formema för forskning inom och för näringslivet är avpassade efter varje näringsgrens behov och sttniktur. Den offentiiga insatsen har styrts till insti­tutioner eller samrädsmekanismer som ger uttymme för inflytande både frän

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 11 Kulturdep.

412

offentiigt håU cx;h från berörda branscher. När det gäUer forskning om mass­medier gör bl a den redan nämnda centtala funktionen för mediema i ett demokratiskt samhälle det nödvändigt att närmare analysera och utreda formema för ett samarbete mellan alla parter. Ett sädant samarbete kan cxksä fömtom branschen behöva inbegripa t ex organisationer för yrkesarbetande inom mediema, delar av kulturlivet etc. Universitet och högskolor har ofta kapacitet att utföra forskningsuppdrag för olika massmedieinttessenter, enskUda eUer offentUga.

Det sagda leder till att det, som redan anmälts till riksdagen i 1993 ärs budgetproposition (prop. 1992/93:1(X) bil. 12 s. 254), enUgt regeringens mening fmns skäl att tillkalla en särskild uttedare för att se över frägor rörande forskning cxh dokumentation av massmetUer i samarbete mellan det allmänna och mediebranschen. Detta avser särskilt sektorsforskningen för massmedier, t.ex. organisatoriska former för beställning cxh finansiering av forskning, med utgångspunkt i mångfalden av inttessen txh behov på mecUe-området

Prop. 1992/93:170 

Avsmtt 11 Kulturdep.

11.4 Forskning inom det invandrar-och migrationspolitiska området

Det forskningsområde som har relevans för det invandrar- och migrations­politiska omrädet - intemationell migration txh etniska relationer (ofta för­kortat IMER) - har under ett 15-tal är varit känt som "invandrarforskning". Del socialvetenskapliga forskningsrådet har ett särskilt ansvar för stöd till forskningen inom detta område (se avsnitt 5.5).

Forskningen har under senare är betlrivits i en ökande omfatming. Med tiden har txkså en breddning av forskningsområdet ägt mm. Frän att främst ha varit inriktad pä efterkrigstidens invandring till Sverige cxh invandramas integration i det svenska samhället har den intemationella migrationen, dess orsaker cxh konsekvenser samt etniska konflikter fatt ökad uppmärksamhet. Många forskare cxh andra samhällsanalytiker anser att de stora befolknings-rörelserna med dess konsekvenser för alla - inte bara för dem som migrerar -kommer att vara den största mänskliga, sociala och ekonomiska frägan decennier framöver.

Förändringar i vär omvärld har aktuaUserat en mängd nya kunskapsbehov, tex. vad immigrationspolitikens och invandringsregleringens utformnmg har för betydelse för att möta det ökande invandringsttycket på Västeuropa. En annan vUctig fräga att belysa är pä vilket sätt flykting-/migrations- och biståndspolitik samt en samordning av dessa politikomräden kan bidra till att människor inte behöver emigrera för sin utkomst cxh överlevnad. Här är kunskapema bräckliga, ttots de stora förhoppningar som allt oftare knyts till detta slag av poUtiska ätgärder. Forskmng om intemationellt utvecklingssam­arbete har ännu inte på allvar kopplats samman med frågeställningar som migrationsforskare ägnat sig åt. Ett annat onu-åde för utforskning är de meUanstatiiga instmmenten och hur de fungerar. Ett ökat inttesse för be-

413

folkningsfrägoma kan txkså skönjas txh borde mer än hittUls tas in i IMER-forskningen.

I Västeuropa har den illegala invantiringen ökat efter sammanbrotten i de foma öststaterna. Det har cxkså skett en ökning av s.k. pendlare, människor som reser fram och tillbaka över gränsen till väst för att arbeta - legalt eller illegalt - men som inte avser att bosätta sig i väst. I Sverige kan liknande rörelser skönjas bl.a. från eller via de baltiska statema. Dessa befolknings­rörelser är självklart svära att utforska, men är vUctiga att fä stöne kunskaper om.

Vidare är orsakema till människors beslut att utvandra tämligen okända. Studier behöver göras inte bara av ekonomer och arbetsmarknadsanalytiker utan ocksä av t.ex. emologer, historiker och socialpsykologer. Hur emiska konflikter och migration hänger samman och vilka mekanismer som ligger bakom att somliga emigrerar men inle andra behöver belysas ytterligare.

Vad gäller situationen i Sverige, kan man konstatera att den etniska mång­falden i landet har förändrats väsentiigt pä de närmare 20 är som gått sedan den svenska invandrarpolitiken utformades. Denna förändring väcker bl.a. frågor om etniska relationer, vilken emisk mängfald som är möjUg cxh hur vi kan undvika emiska konflikter.

Hur de invandrarpolitiska mälen uppnäs behöver granskas närmare. Det finns alarmerande tecken pä att inv;indrama txh deras bam inte integreras på ett tillfredsställande sätt i det svenska samhället. Det för närvarande mest tyd­liga exemplet är situationen på arbtMsmarknaden. För att fä bättte kunskaper om integrationen måste stöne hänsyn än hittills tas till den stora variation som finns inom gmppen "invandrare", t.ex. vad bettäffar ålder, kön, natio­nalitet och scxial tillhörighet. Vidare förefaller kunskapema om den s.k. andra generationen cxh dess situation vara bristfälliga. Slutligen är det ange­lägel alt följa upp hur pågående och aktuella samhällsförändringar i Sverige, t.ex. pä utbiltlningsområdet, kommer att påverka invantlramas integration.

Vad som hittUls inte beaktats i tillräcklig utsträckning inom IMER-området är de samhällsekonomiska effektema av invantiringen till Sverige. Inte minst de regionalekonomiska konsekvensema förefaller intressanta i samman­hanget

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 11 Kulturdep.

11.5 Kvinno- och jämställdhetsforskning

Under 1980-talet har kvinno- cxh jämställdhetsforskningen väsentUgt bidragit till ökade kunskaper om kvinnors villkor i arbetsUv och samhälle txh om de ojämställda förhållanden som ännu räder mellan kvinnor och män. En aktiv jämställdhetspolitik med förändrings- txh utvecklingsarbete för ett samhälle där kvinnor och män i realiteten har samma vilUcor pä alla väsentiiga områden i livet måste bygga på kunskap o;h analys av orsakema till kvarstående ojämlikheter. Kvinnoforskningen har en centtal roll i den kunskaps­utvecklingen.

I kvinno- och jämställdhetsforsl:ningen har nya frågeställningar, teorier och metoder utvecklats. Genom att kvinnors kunskaper cxh erfarenheter

414

använts, har tidigare okända samband och verkligheter synliggjorts. Kvinnors speciella livsvillkor i samhället har lyfts fram. Maktförhållandet mellan könen har visat sig ha stor betydelse för hur kvmnors och mäns liv ut­formats, såväl i samhället som privat.

Benämningen kvinnoforskning har uppstått genom att det i huvudsak varit kvinnor och kvinnors kunskaper som bidragit till utveckUngen av ett nytt forskningsperspektiv. Forskningen har främst handlat om kvinnor. Den teo­retiska utvecklingen inom området har förändrats frän jämställdhelsforskning till kvinnoforskning cxh vidare till könsteoretisk forskning, s.k. genusforsk­ning, där relationer mellan kvinnor cxh män som scxiala kön uppmärksam-. mas cxh maktrefetioner meUan könen fokuseras.

I de forskningspropositioner som lagts fram under 1980-lalet har kvinno-cxh jämställdhetsforskning hört till prioriterade områden. Delta har medfört tytUiga framsteg för kvinnoforskningen - kunskapsmässigt, organisatoriskt cxh ekonomiskt - vilket i sin tur medfört ett ökat inttesse. Avhandlingar med kvinno- cxh jämställdhetsperspektiv har blivit fler. Trots insatser på området har det ännu inte vuxit fram någon bred kvinno- och jämställdhetsforskning.

Fortfarande krävs särskilda insatser för att kvinno- cxh jämställdhets-forskningen skaU etablera sig och växa in i basämnena. År 1991 inrättades tte professurer med särskild inriktning mot kvinnoforskning i detta syfte. En finns vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] (nationalekonomi med inriktning på kvinnors och mäns inkomster och löner), en i Uppsala (scxiologi med inriktning på studiet av vald mot kvinnor) txh en i Linköping (allmänmedicin med inrikt­ning på medicinsk kvinnoforskning).

Ett brett stöd behövs inom olika ämnesområden liksom insatser för att motivera och uppmuntra fler kvinnor att disputera cxh etablera sig som forskare. Här har Forskningsrådsnämnden (FRN) stor betydelse genom att nämnden har möjUghet att bevUja forskningsbidrag inom mänga olika ämnes­områden, både för forskning inom enstaka ämnen och för tvärvetenskapliga projekt. Även odisputerade forskare kan få del av medlen.

Under budgetåret 1992/93 fördelade FRN 5,5 miljoner kronor för kvinno-och jämställdhetsforskning. Bl.a. prioriterades ansökningar inom områdena medicinsk kvinnoforskning txh kvinnor txh teknik. Under de senaste åren har antalet ansökningar om forskningsbitirag ökat kraftigt txh regeringen har mot den bakgmnden, under avsnittet om Utbildningsdepartementets verk­samhetsomräde, föreslagit att de medel som anvisas för kvinno- och jämställtlhetsforskning inom FRN fördubblas.

De centta och fora för kvinnoforskning som sedan 1978 finns vid uni­versitet txh högskolor spelar en viktig roll i uppbyggnaden av kvinnoforsk­ningen. Genom att anangera seminarier och konferenser och anortlna kurser på både gmnd- och forskningsnivä ger Fommorganisationen möjligheter för kvinnliga forskare och forskarstuderande att samlas över ämnesgränserna txh på olUca sätt stödja varandra. Fora ansvarar också för att sprida kunskap om kvinno- och jämställdhetsforskningen både i Sverige och intemationellt bl.a. genom utgivningen av Kvinnovetenskaplig tidskrift. Centta och fora är exempel på positiva miljöer som är nödvändiga för att kvinnoforskningen

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 11 Kulturdep.

415

skall utvecklas vidare. Deras verksamhet har i hög grad bidragit till att för­bättta kvinnliga forskares arbetsvUUcor och till att kvinnoma har fått en starkare ställning inom forskarvärlden. I det uppbyggnadsskede som kvinno-och jämställdhetsforskningen fortfarande befinner sig är ett fortsatt stöd till centra och fora synnerligen angeläget Målsätmingen är dtxk att kvinno- och jämställdhetsforskning skall bli en naturlig del av den ordinarie forsknings­verksamheten vid varje fakultet

Kvinnors ställning i forskarvärlden är alltjämt svag. Det finns fä kvinnor på högre tjänster inom universitet txh högskolor och fortfarande är andelen kvinnor bland nyexaminerade dtiktorer låg - 29%. Regeringen anser det angeläget att bättre än hittUls ta tillvarade kvinnliga forskarbegävningama och har därför under avsnittet om Utbildningsdepartementets veiicsamhetsomräde redovisat förslag i detta syfte. Förslagen handlar om insatser för att öka andelen kvinnor bäde bland forskarstuderande och bland anställda forskare och lärare på alla nivåer i högskolan.

Ur jämställdhetspolitikens persixkriv kan ett antal forskningsomräden be­dömas vara särskilt inttessanta. Hit hör redan tidigare prioriterade omräden inom humaniora och samhällsvetenskap, nämligen forskning om lönebild­ning och löneskillnader ur ett könsperspektiv samt forskning om våld och sexuella övergrepp mot kvinnor. Inom den medicinska forskningen är kun­skapen om kvinnors hälsa cxh sjukdomar, om samband mellan hälsa och kvinnors livsvillkor fortfarande liten och fortsatt forskning är därför angelä­gen.

Inom naturvetenskap cxh teknU: saknas nästan helt forskning med kvinno-och jämställdhetsperspektiv. I saniband med att de tte tidigare nämnda pro­fessurerna inrättades, 1991, uppdrog regeringen åt FRN att utreda hur kvinnoforskning med inriktning mot naturvetenskap och leknik bör stödjas. Uttetlningsuppdraget är slutfört. Regeringen har i det föregående redovisat förslag till resursförstärkning med anledning av de resultat cxh slutsatser som presenteras i utredningen.

Det är vidare angeläget att kvinnoforskningen har fortsatt hög prioritet inom forskning om förändringajr i arbetslivet cxh pä arbetsmarknaden. Arbetslivscentmm prioriterar kvinnoforskning som ett av fyra omräden och Arbetsmiljöfonden planerar att utöka sitt stöd till kvinno- och jäm­ställdhetsforskning. Särskilt nämns området kvinnor och teknik där Arbets­miljöfonden avser att samverka med Närings- cxh teknikutvecklingsverket. Regeringen har cxksä uppdragit ät Expertgmppen för forskning om regional utveckling att i det forskningsprogram, som skall belysa små och medelstora arbetsmarknaders utveckUng, särsk:ilt uppmärksamma kvinnomas situation.

Prop. 1992/93:170 Avsmtt 11 Kulturdep.

416

11.6  Anslagsfrågor

Prop. 1992/93:170

Avsnitt 11

Elfte huvudtiteln

Kulturdep.

B. Kulturverksamhet m.m.

B 37. Forsknings- och utvecklingsverksamhet inom kulturområdet

1991/92     Utgift        17 034 885

Reservation    7 302 592

1992/93     Anslag      30 855 000 1993/94     Förslag     35 778 000

I 1993 års budgetproposition (prop. 1992/93:100 bU. 12 s. 180) har rege­ringen föreslagit riksdagen att för budgetåret 1993/94 beräkna ett reserva­tionsanslag på 30 855 000 kr för kulturområdets forsknings- och utveck­lingsverksamhet i awaktan pä forskningspropositionen. Regeringen äter­kommer nu till frågan om anslagets slutliga beräkning. Medlen bör fördelas enligt följande sammanställning.

Myndighet

1992/93

Beräknad ändring 1993/94

1. Statens kulturråd

1870 000

+   398 000

2. Ansvarsmuseema

1992 000

+    105 000

3. Riksarkivet

9 075 000

+   977 000

4. RUcsantikvarieämbetet

12 567 000

+ 3 161000

5. Samefondens kulturdelegation

595 000

+     32000

6. Naturhistoriska riksmuseet

4 256 000

+   224 000

7. Dialekt- och ormamnsarkiven

saml svenskt visarkiv

500 000

+     26000

30 855 000

+ 4 923 000

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

till Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet för budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag pä 35 778 000 kr.

417

27 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

12 Näringsdepartementets verksamhetsområde

Prop. 1992/93:170

Avsnitt 12

Allmän inledning

Näringsdep.

TiU Näringsdepartementets verlsamhetsomride hör frSmst statens stöd tiU teknisk forskning och industrieUt utvecklingsarbete, inklusive bygg-och energiforskning. TiU departementets ansvarsomräde hör även viss geovetenskapUg forskning samt forskning om konkurrens.

Sanmianfattning av forskningsansfegen under tolfte huvudtiteln (nuljo­ner kronor)

Anvisat 1992/93

Försfeg 1993/94

Beräknat 1994/95

Beräknat 1995/96

Teknisk FoU

753,3

585,5

588,4

588,4

Informations­teknologi

-

358,0

358,0

358,0

Rymdstyrelsen

-

5,7

5,7

5,7

Europeiskt rymdsamarbete

447,4

450,1

450,1

450,1

NationeU rymd­verksamhet

58,3

54,3

54,3

54,3

Europeiskt FoU-samarbete

291,0

211,0

-

-

Energiforskning

280,8

220,8

220,8

220,8

Byggforskning

242,6

193,9

188,9

188,9

Geovetenskaper

5,0

5,0

5,0

5,0

Provnings- och mätteknisk FoU

51,7

51,7

-

-

Konkurrensforskning

6,0

6,0

6,0

Inom Näringsdepartementets område är de vUctigaste forskrungsstöd-jande organen

-

Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK)

-

Statens byggforskningsråd (BFR)

-

Statens provningsanstalt (SP)

-

Rymdstyrelsen

418

12.1 Teknisk forskning och utveckling för 2000-talet

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 12 Näringsdep.

Övergrqjande mål:

De övergripande målen för statens insatser inom forskning och ut­veckling av långsiktig betydelse för näringsUvet är att:

-

bidra tiU att stärka det svenska näringsUvets konkurrenskraft och den svenska ekonomins attraktionskraft när det gäUer industrieU verksamhet,

-

bidra tiU att stimulera näringsUvets teknUcutveckling och skapa gynnsamma fömtsättiiingar för företagen genom en konkurrens­kraftig cxh industriinriktad FoU-mUjö i landet,

-

bidra tiU att det skapas så Ukvärdiga fömtsättningar som möjUgt för näringsUvets teknikutveckling jämfört med dem som råder i våra viktigaste konkurrentländer.

12.1.1 Sverige i ett intcrnatioaellt perqwktiv

En hög teknologisk nivå är en fömtsättning för vår ekonomiska utveckUng. Bäde i vårt land (xh i våra viktigaste konkurrenUänder stärks de statUga insatsema för forskning och utveckling.

Företagen blir aUtmer beroende av att utveckfe sm teknik i samverkan med andra. Modem teknikutveckUng fömtsätter ofta att gmndläggande forskning, tiUämpad forskning (xh utvecklingsarbete bedrivs paraUeUt och i ett kontuiuerUgt samspel.

NäringsUvets utveckling präglas aUtmer av en ökad intemationaUsering. Företagens intemationeUa rörlighet ökar och i ökad utsträcknmg förlägger näringsUvet sm forsknings- txh utveckUngsverksamhet i utlandet. Variatio­nema mellan branschema är dtxk stora. Läkemedels-, elektto- cxh trans­portmedelsindustrin har Sverige som sm huvudsakUga FoU-bas medan de speciaUserade maskinföretagen i genomsnitt har förlagt hälften av sm FoU utomlands. Denna utveckling bottnar både i det fektum att ekonomin inter-nationaUseras cxh i att ett aUtmer komplext kunskapsbehov kräver forsk­ningssamverkan över gränsema. Det blir därför aUt viktigare att Sverige kan erbjuda en konkurrenskraftig forskningsmUjö.

En mtemationeU jämförelse visar att Sverige satsat relativt sett mindre än andra industriländer på industrieUt inriktad forskning cxh utbildning i starka forskmngsmiljöer. Flera mdustiiländer - t.ex. Tyskland, Frankrike, USA (xh Japan - gör stora satsningar inom strategiskt viktiga teknik­områden.

Teknisk forskning påverkas i hög grad av den europeiska integrationen och EG:s forskningsprogram är inriktade på att stärka den europeiska m-dustrins konkunenskraft. Svenskt deltagande i EG-programmen är väsent­ligt. Den europeiska forskningen bedrivs i samverkan och fokuseras på

419

sttategiska tekniska utveckUngsområden. Den utgör därför ett viktigt kom-    Prop. 1992/93:170

plement tiU de nationeUa satsningarna.

Avsnitt 12

En stark FoU-mUjö är en viktig fömtsättning för vår ekonomiska tiU-    Näringsdep. växt. Detta är en utgångspunkt för regeringens poUtik för teknisk forskning för 2000-talet.

12.1.2 FoU ea bömstBn i näringiilitikicn

NäringspoUtiken syftar tiU att återskapa goda drivkrafter för produktiva investeringar och produktivt arb

En stor del av Sveriges stmktuielfe fömyelse under det närmaste decen­niet måste ske genom tiUväxt av forsknings- (xh kunskapsintensiv industri. Kunskap är på väg att bU den viktigaste produktionsfektom.

NäringsUvet bär huvudansvaret för den tekniska fömyelsen av produk­tionsapparaten (xh pnxluktema. Eten övervägande delen av forsknings- och utvecklingsuisatsema finansieras av och utförs följaktUgen i företagen. Staten har emeUertid en viktig uppgift att skapa gynnsamma generelfe fömtsättningar för näringsUvet gi»iom att bidra tiU en konkunenskraftig forskningsmUjö. GenereUt verkande uisatser frän statens sida innebär bl.a. en betoning av gmndläggande forskning och en utveckling av bastekno­logier för breda tiUämpningar.

En ändamålsenUg uifrastmktur är av avgörande betydelse för att uppsatta mål för ökad tUlväxt skaU kunna nås. Staten har ett övergripande ansvar för infrastmkturen och i denna inkluderas de nationeUa systemen för kun­skapsuppbyggnad (xh forskning. lEn central uppgift är att organisera forsk­ningssystemet på ett sådant sätt alt resultatet också stödjer den industrielfe utvecklingen. Ett effektivt verkande system innebär att besluten fettas decentraUserat men txkså att staten kan göra direkta insatser pä långsiktigt teknikdrivande områden, där marknaden inte förmår att generera tUlräck­liga insatser.

I Sverige har universitet och högskolor under lång tid utgjort den cen­tiala forskningsresursen. Det finns dock behov av att utveckla orga­nisatoriska lösningar inom universiteten cxh högskoloma eUer i nära an­sluming tUl dessa så att samverl:an mellan forskare frän olika områden underfettas såväl som samverkan mellan forskama och näringslivet. Inom universiteten cxh högskoloma är det viktigt att bättte uppmärksamma den industrieUt mriktade forskningens särskUda fömtsättiiingar, t.ex. vad gäUer probleminventering cxh mångvetenskapUghet. Det är vidare angeläget att näringsUvets kompetens att ta emot och uttiyttja forskningsbaserad kunskap är tiUräckligt hög så att offenUiiga forskningsinvesteringar får effekt. I

420

propositionen redovisas förslag tiU nya och vidareutvecklade samverkans-    Prop. 1992/93:170

former.

Avsnitt 12

Staten har ansvaret för finansiering av gnmdforskningen. Lika klart är Näringsdep. att företagen har finansieringsansvaret för de tekniska utvecklingsprojek­ten. Inom den tillämpade forskningen cxh dess gränsområden mot riktad FoU är roUfördelningen inte lika självklar. EnUgt regeringens uppfettning bör staten vara beredd tiU åtaganden när ett vetenskapUgt eUer tekniskt genombrott kan öppna industrielfe möjUgheter på sUd. Ett samarbete mel­lan sfeten och näringsUvet ger också möjUghet» tiU ett mer rationeUt utnyttjande av resurser. Ett exempel utgör sfetens satsningar på industri-forskmngsinstituten där statUg medverkan kan underlätfe samaibete meUan flera företag eUer där statUg delfinansiering stimiderar tiU ytterUgare in­satser från mdustrin.

I regeringens näringspoUtik riktas betydande uppmärksamhet på de små cxh medelstora företagens situation. Det är viktigt att dessa i större ut­sträckning tiUgodogör sig forskningsresultat cxh medverkar i FoU-verk­samheten.

12.1.3 Beskrivning av FbU-systcmet inom Näringsdqnrtemeatets an­svarsområde

Huvuddelen av det industri- cxh näringsUvsinriktade forsknings- och ut­vecklingsarbetet finansieras och utförs av företagen.

Av den statUgt stödda forskningen inom näringsUvets område utförs den större delen av universiteten cxh högskolor. Denna forskning finansieras delvis med utgångspunkt i inomvetenskapUga kriterier - av fekultetema själva, eUer av de vetenskapUga forskningsråden, främst det teknikveten-skapUga och det naturvetenskapUga. Regeringen har i det föregående under avsnittet UtbUdningsdepartementets verksamhetsområde redovisat sma förslag avseende teknisk gmndforskning. Den näringsUvsrelaterade forsk­ningen finansieras cxkså av de myndigheter som verkar inom bl.a. Näringsdepartementets område.

Dessa myndigheter tar cxkså initiativ tiU att forskning utförs mom om­råden som bedöms vara av industrieUt intresse. I vissa feU utförs viss forskning på direkt uppdrag av myndighetema. En del av forskningen vid universiteten och högskoloma utförs vidare på uppdrag av företagen.

Inom Näringsdepartementets ansvarsområde utförs forsknings- cxh ut­veckUngsverksamhet också vid de s.k. uidustriforskningsuistittiten, vid Statens institut för byggnadsforskning samt vid Statens Provningsanstalt.

Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) stödjer inom sitt an­svarsområde samverkan mellan företag cxh universitet (xh högskolor inom teknisk forskning. Stödet har främst givits genom tidsbegränsade program-satsnmgar, s.k. ramprogram och msatsområden samt konsortier inom materialteknikomrädet. Programsatsningarna byggs upp med hjälp av bl.a. enkäter tiU forskarsamhället cxh behovsanalyser tiUsammans med nä­ringsUvet. Därvid tUlgcxloses krav på såväl vetenskaplighet som industiiin-riktning i programmen.

421

Dessa samverkansformer bör i framtiden vidareutvecklas. Av betydelse   Prop. 1992/93:170 är också att öppna för nya oigaiusationsformer där uiuversiteten och hög-    Avsnitt 12 skoloma samt företagen kan samverka. Regeringen framlägger förslag om    Näringsdep. detta både i avsnittet rörande Utl)Udningsdepartementets verksamhetsområ­de (xh i föreUggande avsnitt.

Vid industriforskningsinstituten bedrivs forskning som är av gemensamt inttesse för en gmpp företag och som enUgt avtal finansieras av nä­ringsUvet och staten gemensamt. Dessutom har instittiten uppdrag från näringsUvet. För närvarande är statens andel av kostnadema för uistittitens verksamhet drygt 30 procent.

I ansluttiing tiU vissa universitet och högskolor finns oUka former av forskningsbyar eUer teknikparkfT med varierande finansiering. Ett syfte med denna verksamhet är att underfetta kommersiaUsering av forsk­ningsresultat (xh därmed öveibrirgga avståndet mellan högskolomas forsk­ning cxh näringsUvet.

Det finns mte en organisation som passar alfe forskningsområden. Forskningssttukturen bör innefetta en mångfeld av lösningar, som stärker samspelet mellan företagen och universiteten och högskoloma.

12.1.4 Inriktning och fauvudfÖndag

Regeringen lägger nu fram förslag som syftar tiU att fömya cxh effekti­visera den tekniska forskningen. Detta sker genom resurstiUskott, omprio­riteringar och vissa organisatoritika förändringar. Härvid skapas underlag för tiUväxt (xh fömyelse av det svenska näringsUvet. Trots de stora be­sparingama i de offentUga utgiftisma bedömer regeringen att den industri­inriktade forskningen är ett så prioriterat omräde att ramen för de statUga utgiftema mte får minska.

I prop. 1992/93:171 om löntagarfondsmedel för forskning föreslår rege­ringen betydande satsningar på strategisk forskning, d.v.s. forskning med nattirvetenskapUg och teknisk imikttimg.

Regeringens förslag i det följande innebär i korthet:

-

En kraftfiiU satsnmg bör ske på forskning och utveckling kring nya basteknologier. De prioriterade områdena är informationsteknologi, materialteknik och bioteknUc.

-

Insatser för forskning och utveckUng inom utveckUngsområden där Sverige har särskUt goda fömtiiättningar för tekniska genombrott har hög prioritet. Det år samtidigt områden som kan bedömas vara starkt teknik­drivande och därmed av väsentUg betydelse för näringsUvet. Prioriterade områden är biomedicmsk teknik, produktionsteknik, processteknik, transportteknik, mUjöteknik och vidareförädling av bäråvara.

-

Program för kompletterande insatser inom fordonsteknik, flygteknik och träråvara bör upprättas. Dessa program omfettar msatser även under UtbUdningsdepartementets huvudtitel. I fråga om flygteknik görs dess­utom insatser inom Försvarsdepartementets huvudtitel cxh i fråga om t-räråvara mom Jordbmksdepartementets huvudtitel.

422

Utökade resurser bör avsättas för deltagande i EG:s forskningsprogram.    Prop. 1992/93:170

Företag bör fä ökade möjUgheter att erhålfe stöd för deltagande i    Avsnitt 12

EUREKA-projekt.

Näringsdep.

Ett nytt program för konkurrensforskning bör påbörjas. Andra betydelsefuUa forskningsområden som regeringen föreslår sats­ningar på är rymdforskning och geovetenskapUg forskning. Byggforskningen omorganiseras och effektiviseras. Stmkturförändringar bör genomföras inom industriforskningssystemet. En översyn påbörjas i syfte att anpassa verksamhetens inriktiung tUl de övergripande prioriteringar som anges för den tekniska forsknmgen och UtveckUngen och att skapa större samband och rörUghet mellan de olika forsknmgsmUjöema.

Insatser bör genomföias som syftar tiU att underfetta smä och medelstora företags deltagande i FoU-aktiviteter.

Nya funktioner inrättas för forskningssamverkan mellan universitet/hög­skolor och industrin.

12.2 Forskningssamverkan for förnyelse

12.2.1 Samverican mellan högskola och näringsliv - utveckling av olika samveikansfornm

Utökade insatser behövs för att stimulera forskning och utveckling av särskUd betydelse för näringsUvets utveckling. Närmare kontakter mellan forskningen vid universitet cxh högskolor cxh företagens tekno­logiutveckling ökar industrins fömyelseförmåga och överlevnadskraft. Existerande samverkansformer behöver utvecklas cxh effektiviseras. Ett väsendigt utökat utbyte av forskare meUan universitet och högskolor (xh näringsUvet bör eftersträvas. Antalet forskamtbUdade behöver ökas betydUgt, särskUt inom områden som är av betydelse för näringsUvets konkurrenskraft.

Inom delar av näringsUvet finns det få eUer överhuvudtaget inga kontakter alls med universitet cxh högskolor. Där finns få akademiker och disputerade forskare. Det betyder att den avkasttiing Sverige i sin helhet får av investeringama i forskning sannolikt är fegre än vad som borde vara möjUgt.

Universiteten cxh högskoloma saknar ofta tillräckUga drivkrafter för att närma sig näringsUvet. Den befintUga organisationen, som utgår frän forskningens frihet och oberoende, kan ibland hämma kontaktema med företagens problemvärld cxh är av erfarenhet svår att marknadsföra mot företagen. En stärkt samverkan mellan näringsUv cxh universitet cxh högskolor skuUe öka förmågan att nyttiggöra den kunskap som byggs upp genom den forskning som i dag utförs med finansiering vfe fekul-tetsansfeg eUer rådsmedel. Det fömtsätter att universitet och högskolor bättte marknadsför sin kompetens mot företagen.

För att på bästa sätt använcfe knappa resurser hos såväl företag som universitet och högskolor samt instihit är det angefeget att pröva olika former för samverkan med utgångspunkt i dels företagens, dels univer-

sitetens och högskolomas inttessen och fömtsättnmgar. Det är enUgt    Prop. 1992/93:170 regeringens uppfettning väsentUgt att skapa. flexibiUtet i samverkans-    Avsnitt 12 formerna. Mångsidighet cxh egna initfetiv från såväl enskUcfe företag    Näringsdep. eUer företagsgmpper som frän universitet cxh högskolor bör eftersträ­vas. Det är viktigt att företag känner att samverican lönar sig både ekonomiskt cxh inteUektueUt.

Närings- cxh teknikutvecklingsverket (NUTEK), TeknikvetenskapUga forskningsrådet (TFR) och Statens råd för byggnadsforskning (BFR) verkar genom initfetiv cxh finansiering för att firämja näringsUvets kunskapsförsörjning. Även inom andra departements områden finns särskUda organ cxh finansieringsformer inrättade för denna typ av initfetiv. Det gäUer t.ex. NatuiTåidsvericets forskningsansfeg, Arbets­mUjöfonden cxh Skogs- och jordbrukets forskningsråd, SJFR.

NUTEK och tidigare Styrelsen för teknisk utveckling (STU) har under lång tid utfört ett omfattanJe och värdefiiUt aibete som initiativtagare tiU samverkan inom teknisk foiskning cxh utveckling. Stödet tiU sam­verkan meUan företag och universitet cxh högskolor har främst givits genom tidsbegränsade programsatsningar (ramprogram och insatsom­råden samt konsortier inom materialteknikomrädet). I framtiden bör dessa former vicfereutveckfes och kunna kompletteras med långsUctigt men tidsbegränsat stöd tiU etablering av intemationeUt konkurrenskraf­tiga kompetenscentra i anslutning tiU högskolor cxh universitet.

Ramprogram för kunskapsutveckling har tUl syfte att förstärka kun­skapsbasen genom forskning inom områden av relevans för näringsUvet. De är sförre sammanhållna program med en löptid på meUan fem cxh tio år. Ett exempel på försfeg tiU nytt ramprogram är Informations­system inom informationsteknologiområdet. Programmen identifieras cxh byggs upp med hjälp av bl.a. enkäter tiU forskare cxh behovsanaly­ser tiUsanunans med näringsUv(;t. VanUgen inrättas programmen inom nya teknikområden som ännu inte fiims tillräckUgt representerade inom universitet cxh högskolor men som bedöms kunna ha stor framtida betydelse för industrin.

För programmen inrättas planerings-, styr- cxh referensgmpper där industriföreträdare, forskare cxh annan expertis ingår. Dessa gmpper har stor betydelse för val av inrUctning, för beslut om stöd och för att initiera samverkan mellan olika, aktörer. Forskningen utförs vid flera universitet och högskolor cxh även industriforskningsinstittit kan delta.

Inom särskUda insatsområden görs kraftsamling vid universitet, hög­

skolor (xh forskningsmstitut inom sådana tekiuk- cxh problemområden,

som är relevanta för den långsiktiga fömyelsen av svensk industri.

Forskningen på dessa områden har ofta en mer tillämpad karaktär än

inom ramprogrammen. Insatsområden har formen av sammanhållna

program med en löptid på fem tiU åtta år. Ett exempel på pågående

insatsområde är Datorintegrerad detaljtiUverkiiing inom det prtxluktions-

tekniska området. För planering och genomförande av insatsområden

inrättas likaså planerings-, styr- och referensgmpper med förebädare

för näringsUv, samhäUsintressen och forskning. Programmen delfinansi­

eras i regel av näringsUvet.

424

ForskamdiUdnmg med utgångspunkt i långsiktiga industrieUa behov    Prop. 1992/93:170

genomförs inom säväl ramprogram som insatsområden.

Avsnitt 12

Programmen utvärderas regelbundet med hjälp av intemationelfe    Näringsdep. expertgmpper. Under de senaste fem åren har ett fyrtiotal utvärderingar genomförts. Utväideringama visar att ramprogrammen cxh insatsom­rådena i flertalet feU genomförts tned gott resultat, att de häUer gcxl intemationeU standard och att de är industrieUt betydelseftiUa.

NUTEK och eventueU annan samfinansieiande myndighet beslutar inom ramen för givna riktlinjer och de medel som anvisas av statsmak­terna om ramprogram cxh insatsområden. Besluten föregås av föriiand-lingar med berörda imiversitet och högskolor och förefeg. Av särskUd vUct är att formema för programmens avslutande festslås på förhand. Det gäUer bl.a. villkoren för ett eventueUt inlemmande av viss verksam­het i den festa organisationen för forskmng cxh forskarutbUdning med hjälp av högskolans basresurser. För ramprogrammen fömtsätts en betytfeiKle lokal frihet vad avser de ingående projektens genomförande liksom användningen av tUldelade medel.

För närvarande pågår inom NUTEK: s vericsamhetsområde 18 rampro­gram och 14 insatsområden. I det följande redovisas under respektive teknUcområde i korthet pågående och föresfegen verksamhet.

En ny form av samarbete mellan universitet, högskolor cxh näringsUv är konsortier. ModeUen har prövats vid elva konsortier inom material­teknik cxh materialvetenskap cxh har initierats av NUTEK cxh Natur­vetenskapUga forskningsrådet (NFR). Arbetsformen har varit fram­gångsrik (xh bör även kunna användas inom andra ämnesområden.

Ett konsortium är en långsiktig men tidsbegränsad tvärvetenskapUg gmppering inom universitet och högskolor med geografisk tyngdpunkt i nägon eUer några högskoleenheter. I konsortier kan specialister i olika feck samaibeta kring ett kvalificerat vetenskapUgt och tekniskt problem på olika nivåer aUtifrån gmndforskning tiU i det närmaste en färdig produkt. Ett konsortium bör bedriva forskning med hög vetenskapUg kvaUtet inom problemområden som är av förväntat intresse för dagens eUer morgontfegens näringsUv.

För att resurser vid universitet cxh högskolor effektivt skaU kunna bidra tiU näringsUvets fömyelse behövs en koncentration inom vissa stiategiska områden tiU intemationeUt konkurrenskaftiga mUjöer. Genom att vid universitet cxh högskolor främja kompetenscentra för industrirelevant forskning cxh forskamtbUdning ges fömtsättningar för att målinriktat bedriva intemationeUt konkurrenskraftig forskning i aktiv industrisamverkan. Verksamheten bör vara tvärdiscipUnär, något som bl.a. fömtsätter ett starkt ledarskap.

Kompetenscentra bör kunna bidra tiU ett ökat samspel och forsknings­

samarbete kring basteknologier mellan företagens tekniska utveck­

lingsenheter txh uruversitetens och högskolomas forskare. Verksam­

heten bör inrymma forskamtbyte meUan företag cxh högskolor cxh även

på andra sätt verka för kunskaps- och teknikspridning tiU näringsUvet.

ForskamdiUdning bör ingå som en vUctig del i kompetenscentiias verk-

samhet.

425

Kompetenscentta bör byggas upp inom strategiska teknologiomiäden    Prop. 1992/93:170 som mUjöteknik, energi- och transportteknik, prcxiuktions- cxh material-    Avsnitt 12 teknik, bioteknik, informationsteknik cxh infrastrukturteknik. Syftet är    Näringsdep. således att förstärka den industniinriktade forskningen i Sverige utan att därför inrätta nya statUga forskningsinstitut.

Etableringen av kompetenscentra bör föregås av en noggrann pröv­nings- cxh urvalsprcxess som innebär bred konkunens mellan olika forskargmpper cxh skUcfe universitet cxh högskolor. I denna prcxess bör företrädare för forskning, universitets- cxh högskoleledningar, institut, industri cxh berörda myncUgheter involveras. I urvalet av centra bör en tydUg profilering eftersttävas.

Medel för en initialfinansiering av kompetenscentra bör kunna tas ur tiUgängUga ansfeg avsedcfe för teknisk FoU. NUTEK bör samverka med andra berörda parter i sitt arbete med att bereda ett samfet försfeg tiU kompetenscentra.

Som regeringen tidigare har framhåUit bör universiteten och högsko­loma ges rätt cxh möjUghet att bedriva viss forskning i bofegsfoim. Säväl universitets- cxh högskoleinstitutioner, eUer motsvarande, som dessa bofeg kan bUda bas för kompetenscentra.

När forskning ger upphov tiU idéer tUl nya prcxlukter och företags-bUdningar är det angeläget att medel finns hos berörda sektorsorgan för att förädfe cxh konkretisera bärlcraftiga idéer. Därigenom kan underfeg tas fram som kan Ugga tiU gmi för efterföljande finansiärers beslut. TiUgången på riskkapital har väsendigt föibättrats genom statsmakternas beslut om dels en ny riskkapitalverksamhet med medel från de fömtva­rande löntagarfondema, dels nyföretagarlån cxh län tUl produktutveck­Ung (prop. 1992/93:82, bet. 1992/93:NU19, rskr. 1992/93:145). Den potential för forsknings- cxh teknikbaserat nyföretagande som finns i t.ex. teknikparker bör nyttiggöias för såväl nya kunskapsimpulser tiU UtbUdningen vid universitetet eUer högskolan som för ytterUgare ny­företagande.

NUTEK:s finansielfe stöd tiU afiarsutvecklingsprojekt avser de tidi­gaste fesema (s.k. såddfinansiering) cxh syftar tiU att förädfe projekten sä längt att andra finansiärer h

Tidigare konstaterades att universitet cxh högskolor i Sverige har en dominerande betydelse för forsknings- och utvecklingsarbete. Här utförs den övervägande delen av statUgt finansierad FoU. Trots denna viktiga roU för universitet cxh högskolor har de, tiU skiUnad från universitet cxh högskolor i t.ex. USA eUer Storbritannien, encfest i begränsad omfattiiing tagU initiativ för att närma sig näringsUvet.

426

Exempel pä väl fungerande, direkta refetioner meUan ett eUer flera företag cxh forskningsinstitutioner vid universitet cxh högskolor går endast att finna mom några fe oimråden, t.ex. läkemedels- eUer elekttt>-nikindustTin. Kravet pä en hög kunskaps- cxh tekniknivå i aUt flera branscher borde öppna betycfende möjUgheter tiU direktsamverkan mel­lan företagen och universitetens cxh högskolomas forskare. Det kan

dock noteras att fömtsättningama varierar mellan olika branscher i vad    Prop. 1992/93:170

avser exempelvis forskningsintensitet.

Avsnitt 12

Vissa mer eUer niindre utveckfede utbytes- cxh samveikansformer Näringsdep. finns redan: adjungerade professorer, industriforskningsinstitut, kontakt­sekretariat, kontaktforskare, forskaibyar, teknikparicer, stöd tiU 'grodd­företag*. Ofta mäste dock specieUa veiksamhetsfomier, t.ex. stiftelser, använcfes för att kunna ge önskad flexibilitet cxh maiknadsmässiga intäkter. De egna resurser som umversitet och högskolor själva avdefet för samverkan är i regel mycket blygsamma. Regleringen av universitet cxh högskolor har hittiUs inneburit begränsningar i deras möjUgheter tiU samverkan med näringsUvet.

Regeringen redovisar cxkså under avsnittet 12.2.3 försfeg tiU nya former för samverkan meUan företag och universitet cxh högskolor.

12.2.2 IndustriforskningsiiistitutBa

Industriforskningsinstituten bedriver ett långsiktigt FoU-samaibete med industriföretag cxh organisationer. Deras huvuduppgift är att genomföra forsknmg av geinensamt intresse för en gmpp företag. Dämtöver utför mstihiten också i varierande grad uppdrag åt enskUcfe företag. En bransch eUer en gmpp av företag foimulerar gemensamma mål, strate­gier cxh program för forsknings- och utvecklingsarbete. Inom ramen för det gemensamma programmet bedrivs konkurrensneutral gmndfeggande cxh tillämpad forskning cxh i anslutning tiU detta uppdrags- cxh prov­ningsverksamhet. Det gemensamma programmet finansieras av de be­rörda företagen vilka bUdar en uitressentförening cxh staten. Industri-forskning kan genomföras i institutsform eUer genom att inttessentför-eningen utser en programstyrelse som bestäUer FoU-uppdrag vid främst universitet och högskolor.

För närvarande finns 21 industriforskningsinstittit txh 8 programsty-relser som delfinansieras vfe tolfte huvudtitelns ansfeg F 1. Teknisk forskning cxh utveckling med ca 190 nuljoner kronor per år. Motsva­rande institut finns som finansieras vfe ansfeg pä Jordbruks- respektive MUjö- cxh naturresursdepartementens huvudtitlar. Institutens totafe omsättning år 1991 uppgick tiU ca 800 nuljoner kronor.

Industriforskningsinstituten är självständiga stiftelser där finansie­ringen av kämverksamheten regleras i avtal mellan respektive intres-sentförenmg och staten. I flertalet feU förebäds staten av NUTEK. Skogs-cxh jordbrukets forskmngsråd (SJFR) resp. Statens nattir­vårdsverk (SNV) företräder inom sina ansvarsområden staten i några faU. För närvarande är statens andel av kosbiadema för institutens verksamhet drygt 30 %.

År 1991 genomfördes på uppdrag av regeringen en ubedning av

uidusbiforskningssystemet. Betänkandet (SOU 1991:83) FoU för

industrieU utveckling, ger en mycket positiv bUd av denna forskning

cxh dess betydelse för svensk mdustri. Den FoU som sker vid instituten

är anpassad efter industrins behov. Institutens intemationelfe nätverk

427

fimgerar väl i kontakter med EG:s FoU-program. SärskUt för de mmdre    Prop. 1992/93:170 industtiföretagen är deltagande i institutens verksamhet för närvarande    Avsnitt 12 en av fä möjUgheter att kunna. tiUgodogöra sig någon form av forsk-    Näringsdep. mng.

Ubedaren har emeUertid ocksä visat på behov av vissa stnikturföränd-ringar i industtiforskningssystemet. En svaghet är att det avtalsbundna systemet kan verka konserverande. Utveckling och fömyelse sker inom respektive program medan det är svårare att initiera strategisk utveck­ling, nyetablering, sammansfegning, rationalisering och nedfeggning av verksamheter.

Uttednmgen har remissbehancUats. Huvuddelen av remissinstansema understtyker indusbiforskmngens stora betydelse för näringsUvet och stöder försfeget att genomföra \'issa strukturförändringar. En remissam­manställning finns tiUgängUg i 1'äTingsdepartementet.

Regeringen anser att mdustrilforskningens organisation och inrikbiing bör ses över med syfte att åstadkomma ytterUgare effektivisering. Över­synen bör ledas av en styrgmpp med fristående experter och genom­föras av NUTEK. Regeringen avser att våren 1993 utfärda direktiv för hur en successiv omsbukturering av industriforskningen skaU kunna genomföras i samverkan med berörda indusbiforskmngsinstitut, pro­gramorgan och berörda finansiärer.

Fömyelsen av indusbiforskningen är en vUctig fråga för framtiden sä att instituten kan arbeta effektivt. Det är nödvändigt att fömyelsean-strängningama görs i samverkan med indusbiinbessentema. Formema och resultatet mäste vara sådant att indusbiintressentema även fram­deles är beredda att bidra tUl finansieringen av institutens basverksam­het.

Omstruktureringen tar sUde på ytterUgare effektivisering av kun­skapsuppbyggnaden vid mstibiten och en föibättrad kunskapsöverföring meUan instittit och företag men ocksä meUan högskolor och näringsUv. Det är därvid önskvärt att omstrukttireringar kan leda tiU ett närmande meUan mstituten och högskolorna. Instibitens uppgift som brygga mel­lan mera gmndfeggande forskning och indusbin kräver en nära sam­verkan ocksä meUan instimten och universitet och högskolor. Instibitens medverkan i forskamtbUdning bör utvidgas och förankras. De små företagens möjUgheter att delta i forskningen bör ägnas särskUd upp­märksamhet.

12.2.3 En ny samvericaasfiinkticm och vissa kapitalfrägor

Förbättrade kontakter meUan universitetens och högskolomas forsknmg och näringsUvet bör ske i fomier som anpassas efter de vUUcor som gäUer vid respektive universitet eUer tekiusk högskofe.

De samverkansftinktioner som i detta sammanhang är aktuelfe är framför aUt:

-

Kontaktfunktion

-

God UtvecklingsmUjö

428

-

LicensfönnedUng

Prop. 1992/93:170

-

Lokal riskfinansiering

Avsnitt 12 HärtiU kommer forskning av särskUt intresse för företagen cxh som    Näringsdep.

inte lämpUgen kan ske inom universitetens och högskolomas egen orga­nisation.

För att föibättra samverkan med näringsUvet har universiteten cxh högskoloma sökt sig fram efter olika vägar. En sådan utgörs av de särskUda kontaktsekretariat som finns inrättade vid flertalet universitet och tekniska högskolor. Sekretariatens uppgifter är bl.a. att

-

Förmedfe samaibetsprojekt inom forskning och utbUdning mellan universitet och högskolor samt näringsUv och andra extema intressen.

-

Själva ge eUer förmedfe ekonomiskt cxh juridiskt stöd tiU forskare som önskar finna kommersieUa tillämpningar för sin forskning. Hämtöver finns särskUcfe teknilqiarker eUer forskaibyar i anslutning

tiU universitet och tekniska högskolor. Exempel på sädana är Ideon i[REDACTED_EFTERNAMN], Glunten i Uppsafe och Uminova i Umeå. De juridiska och ekono­miska villkoren för teknikparicema och forskarbyarna skiffer.

Det är viktigt att samverkan mellan universitet/teknisk högskofe cxh näringsUv kan förstäiicas för att bl.a. främja ett ökat kunskapsud}yte. Det bör ske i former som bygger på de erferenheter som har gjorts med de hittUIsvarande verksamhetema. En möjUghet är att bUda särskUda stiftelser för ändamålet. Former och villkor bör tiUätas att variera mel­lan respektive universitet/teknisk högskofe.

Finansiering av nysatsningar bör ske genom att resurser tillförs frän staten motsvarande ett värde av högst 1 mUjard kronor. Kapitalet avses förvaltas på sådant sätt att förmögenheten bibehåUs realt uitakt över tiden. Det bör utnyttjas så att kunskapsutveckling cxh kunskapsspridning främjas. Ägare bör kunna vara nyskapade eUer nägra nu verksamma stiftelser som verkar i anslutning tiU universiteten och de tekniska hög­skoloma.

De här aktueUa samverkansfiinktionema i form av teknikparker etc. bör kunna erbjucfe en god utvecklingsmUjö tiU de företag som uppstår kring ifrågavarande universitetet cxh tekniska högskolor. Exempelvis kan lokalhyran för de unga universitetsföretagen hållas fegre under de första åren. Vidare kan vissa gemensamma funktioner underfetta för företag som instaUerar sig vid en sådan teknikpark.

Varje här akmeU samverkansfunktion bör innehålfe en Ucensförmed-Ung. Denna har tiU uppgift att bisfe forskare med patentering och eko­nomisk exploatering av forsknings- och utvecklingsresultat.

En möjUg modeU för UcensförmedUng kan vara att forskaren vänder sig tiU förmedlingen för att fä sina nya rön prövade och patenterade. De framtida Ucensmtäktema skuUe sedan kunna delas meUan forskama cxh förmedlingen. Forskama själva får pä detta sätt hjälp med att ekono­miskt tiUgodogöra sig sina upptäckter.

429

Det finns särskUt skäl ab uppmärksamma finansieringsbehovet i tidiga utvecklingsstadier eftersom en sådan finansiering normalt inte tiWiancfe-hålls i de samverkansorganisaboner som finns i dag. Genom att samver-kansfunktionen ges sådana möjUgheter bör projekt kunna föras fram tiU eb sådant stadium att kommersieUa bedömare kan avgöra humvicfe idén

är gångbar eUer inte. Ifrågavarande finansiering är vUctig, eftersom det    Prop. 1992/93:170 pä tidiga stadier är svårt ab avgöra vilka projekt som är lovande. Pro-    Avsnitt 12 jekt mäste ofta förädlas med loltalt riskkapital innan en rimUg teknisk    Näringsdep. cxh kommersieU utvärdering kan göras.

Regeringen har redan pekat pi det angefegna i att universiteten cxh högskoloma ges möjUghet att bedriva forskning i bofegsform. IDärmed möjUggörs aifoetsformer som inb: kan rymmas inom universitetens cxh högskolomas ordinarie forskningsorganisation. (Se UdiUdningsdeparte-mentets avsnitt).

Det är naturUgt ab de här föntsfegna stiftelsema är defegare i forsk­ningsbofegen. Stiftelsema bör detsutom frän sin kapitafevkastning kunna finansiera forskning i sädana ibrskningsbofeg som med hänsyn tiU respektive stiiftelses inriktning bedöms vara av särsldlt inbesse.

Det är angefeget ab den vetenskapUga kvaUteten i forskningsbofegen är hög. Forskningen i samverkansfiinktionema bör därför utvärderas av sekretariatet för utvärdering av universitet cxh högskolor som leds av universitetskanslern. Regeringen bör ge Riksrevisionsverket i uppdrag att lämna försfeg tUl vilka krav och mtiner som bör beaktas vid bofegs-och StiftelsebUdningar för de ändamäl som nu beskrivits.

Riksdagen bör bemyndiga regeringen ab tillföra stiftelsema eb sam­manfegt kapital om högst 1 mUjard kronor i form av noterade aktier som staten innehar eUer i form av likvida medel som staten erhåUer vid försäljning av statens aktier med stöd av riksdagens bemyndigande om försäljning av aktier m.m. i vi&sa statUga företag (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr 1991/92:92).

Aieodet till riksdagen

Regeringen föreslår att rikstfegen

1.   gcxlkänner vad i propositionen anförts om samverkansfunktio­

ner universitet/högskofe-näringsUv,

2.

bemyndigar regeringen eUer myndighet som regeringen be­ stämmer att vid behov inrätta stiftelser för kunskapsutveckling cxh kunskapsspridning vid universitet cxh högskolor,

3.

bemyndigar regeringen eUer myndighet som regeringen be­stämmer att vidta de åtgäider som erfordras för att tillföra de aktuelfe stiftelserna eb sammanfegt kapital om högst 1 mUjard kronor form av noterade aktier som staten innehar eUer samma belopp i form av Ukvicfe medel som erhålls vid försäljning av vissa StatUga aktier.

12.2.4 FöU för smä och medeLtora förelag, forsknings- och teknik­baserat företagande

Bakgrund

Regeringens övergripande mäl eiiUgt regeringsförklaringen är ab åter­upprätta Sverige som en tiUväxt- och företagamation med en stark cxh

430

växande ekonomi. För ab detta skaU lyckas mäste små- och nyföreta-    Prop. 1992/93:170

gande ges en renässans.

Avsnitt 12

Den allmänna inrikbiingen av smäföretagspoUtiken innebär att goda Näringsdep. genereUa fömtsättningar successivt skapas för småföretagen. Direkt efter sitt tiUträde hösten 1991 presenterade regeringen en proposition med ett samfet program för en ny smäföretagarpoUtik (prop. 1991/92:51, bet. 199I/92:NU14, rskr. 1991/92:93). Den har följts av ytterUgare tvä propositioner under hösten 1992 med försfeg avseende kapitalförsörjning för små cxh medelstora företag. Riksdagen har god­känt försfegen. På skatteområdet har regeringen fegt ett anlal försfeg som innebär föifoättringar för de mindre företagen.

Statens uisatser för att främja forskning är inte primärt inriktade mot små och medelstora företag utan mot oUka tillämpnings- och kunskaps­områden. Det innebär att det inom teknikområdena inte finns särskUda StatUga forskningsprogram för nundre företag.

Erferenhetema har visat att smä cxh medelstora företag har svårt att utnyta de möjUgheter tUl statUgt forskningsstöd som eibjuds. Regelver­ket kring statiigt stödda projekt upplevs ofta av företagen som aUtför krångUgt. Kriterier avseende teknisk höjd och risknivå passar ofta dessa företag däUgt. SärskUcfe stödformer för mindre företag har därför in­förts i mänga länder.

De forskmngspoUtiska frågeställningama handlar fiämst om hur kuns­kapen skaU göras tiUgängUg för små cxh medelstora företag (xh hur kontaktema meUan dessa förefeg och FoU-systemet skaU kunna stärkas.

Regeringens övervägandea

NUTEK bör inrätta ett särskUt forskningsprogram riktat mot smä cxh medelstora företag. Inom ramen för detta program bör mindre företag kunna gå samman och bUcfe konsortter för gemensamma forsknings­projekt.

IDet föresfegna programmet bör drivas enUgt ungefar samma principer som EG:s s.k. CRAFT-program. CRAFT, som står för Cooperative Research Action for Technology, är särskUt riktat mot små cxh medelstora företag. Programmet bygger på att sädana företag, som saknar egna resurser för forskning, går samman i gmpper för att driva gemensam forskning. EG-kommissionen betalar 50 % av sådana sam­verkansprojekt. En svensk motsvarighet tiU detta program skuUe in­nebära betydUgt utökade möjUgheter i Sverige att fä tiU ständ forskning pä de mindre företagens villkor. Vicfere erhålls ett forskningsprogram som är väl harmoniserat med EG-forskningen. NUTEK:s roU bör vara att mitiera, samordna cxh finansiera föistudier för gemensamma forsk­ningsprojekt.

NUTEK bör vidare inrätta ett program för innovationsutveckling med teknikupphandlingsinriktning för teknikstarka mindre företag.

Ett exempel pä ett framgångsrikt statUgt program med denna inrikt­

ning är det amerikanska SBIR-progranunet. SBIR står för SmaU Busin­

ess Innovation Research. Syftet med ett sådant program, anpassat efter

431

svenska fömtsättningar, är att koppfe ihop teknikutvecklare och bestälfe-    Prop. 1992/93:170 re i ett tidigt skede och skapa fömtsättningar för teknikupphandling eUer    Avsnitt 12 nära kundrefetioner av annat sfeg. AvsUcten är att presentera behovsbe-    Näringsdep. skrivningar för teknikstarka nundre företag cxh att dessa stimuleras att bedriva tekniskt avancerad FoU inom teknikområden med hög prioritet. Även här bör NUTEK:s roU iBrämst vara att initiera, samordna cxh finansiera förstucUer.

De mindre företagen bör i högre grad bU delaktiga i indusbiforsk-ningsinstitutens forskningsaibete och H. del av forskningsresulfet m.m. NUTEK företräder staten i förhandlingar om gemensamma forsknings­program inom institutens ram. lnJT£K bör därför fe upp diskussioner med instibiten om särskUda ätgärder med sädant syfte.

Ökad samverkan meUan stora företag cxh små cxh medelstora företag inom ramen för NUTEK:s FoU-program bör eftersttävas. För att kunna öka antalet smä txh medelstora företags medverkan i nationelfe cxh in­temationelfe forskningsprogram beräknar regeringen särskUcfe medel inom rr-området (avsnitt 12.3.1) och det fordonstekniska omrädet (avsnitt 12.4.4). NUTEK bör genereUt, inom ramen för sina program, pröva metcxler att fä tiU ständ forskningssamverkande allianser mellan större cxh mindre företag.

Regeiingen bevUjade den 21 jiinuari 1993 NUTEK 3 mUjoner kronor för att omgående, tiUsammans med AMS, kunna påbörja ett projekt som syftar tiU att stärka den teknislia kompetensen i smä cxh medelstora företag. Projektet är inriktat pä att ge dessa företag möjUghet att an­stäUa aibetslösa cxh nyutexaminerade civilingenjörer som utveck-Ungsingenjörer för att bl.a. driva utvecklingsprojekt. För att projektet skaU kunna fuUföljas föreslär regeringen att särskUda medel anvisas för detta ändamäl.

Smä cxh medelstora företag S]xfer en vUctig roU för tUlväxten inom näringsUvet. Det är främst i dessa företag som nya möjUgheter cxh nya aibetstillfaUen finns. Utvecklingslkraften i dessa företag bör tas tiU vara.

Nya forsknings- cxh teknikbaserade företag är ett viktigt instmment för att industriaUsera ny teknik. En Uvaktig sektor av mindre företag med tiUväxtential har cxksä ett egenvärde genom att den ökar varia­tionsrikedomen i ekonomin. Utvecklingen inom nägra teknikområden med bred tillämpningspotential - som mformationsteknologi och biomedicinsk tekiuk - skapar en mängd affarsmöjUgheter. De mindre företagen har ofta bristande kafacitet för att utveckfe ny teknik och omsätta forskiungsresultat i den egna verksamheten. De bedriver sällan någon egen forskning. Den fegai andelen högskoIeutbUdade bland de anstäUcfe i dessa företag är i stor ut-sträckning hämmande för den tek­nologiska utvecklingen.

NUTEK bör därför sttäva efter att utveckfe arbetsformerna för stöd tiU affärsinriktad teknikutveckling. Ett vUctigt msfeg i det arbetet är att anpassa de befintUga stödformemi tiU olika projekts fömtsätbiingar.

432

De föresfegna åtgärdema syftar tUI att ge de niindre företagen kapaci­tet att tiUgcxlogöra sig resultat av forskning cxh ny teknik genom att höja den tekniska kompetensniv:ln cxh öka samverkan mellan dessa företag cxh universitet, högskolor, industriforskningsinstitut etc.

Regeringen kommer under ansfegen F 1. Teknisk forskning och ut-    Prop. 1992/93:170

veckling och B 14. SärskUda insatser inom industriforskningssystemet    Avsmtt 12

att beräkna medel för dessa ändamål.

Näringsdep.

12.2.5 IntematiooeUt samaibete

EG:s program för forskning och tekmsk utveckUng

Regeringen har tidigare redogjort för EG:s FoU-program, för fömtsätt­ningama för svenskt deltagande i cfeg och för vad som kommer att gälfe när EES-avtalet ttäder i kraft. I detta avsnitt redogöts för EG-program­men ur industrieU synvinkel.

Inom EG:s tredje ramprogram för forskning cxh teknisk utveckling löper nu flera program med målsättning att stärica den europeiska industrins vetenskapUga och teknologiska bas och göra den mera kon­kurrenskraftig pä den intemationeUa marioiaden. Deba mäl gäUer sär­skUt för de industriinriktade programmen infonnations- cxh kommuni­kationsteknologi, telematUc, industri- cxh materialteknologi, mät-cxh provteknik, marinteknik samt icke-niUdeär energi. De industrirefeterade programmen svaiar sammantagna för ca 60 prcxent av £G:s FoU-bud­get. Merparten av resursema i dessa program kanaliseras tiU företag. EG:s budget för de industrieUa programmen var år 1992 ca 11 mUjar­der kronor cxh beräknas för är 1993 tiU sainma belopp.

Inom programmet för mformationsteknologi feggs betoning pä demon­strationsprojekt som skaU ge underfeg för standardisering samt på forsk­ning inom omräden som kan fä betydelse för industrieUa innovationer. Insatsema görs inom fyra huvudsektorer: mikroelekbonik, system cxh program för informationsbehandling, avancerade system cxh periferiut-msbiing för kontorssektom samt datorintegrerad produktion.

Syftet med det kommunikationsteknologiska programmet är ab ut­veckfe integrerade bredbandsnät för nya tjänster. Programmet omfattar utveckling av intelUgenta nätverk, mobUa kommunikationer, bUdöver-föring, tjänsteteknologi, försök med avancerad kommunikation samt informationssäkerhet.

Telematik är den vetenskap som kombinerar telekommunikation cxh datateknologi. TelematUcprogrammet ska utveclda teknUc och föifoeretfe standarder för att de transeuropeiska nätverk för kommunUcation, som den gemensamma marknaden kräver, skaU kunna etableras och fungera. Sådana nätverk utveckfes bl.a. meUan medlemsländemas centrafe administrationer, pä transportonuädet, mom sjukvård och udiUdning.

Programmet för industti- och materialteknologi syftar tUl fömyelse av

europeisk tiUverkande industri genom integrering av ny teknik. Kon­

struktions- cxh tiUverkningsteknik, flygteknisk forskning samt ett brett

spektmm av materialforskning ingär. SärskUda insatser görs för att

stimulera smä- cxh medelstora företag att delta i FoU-arbetet. Harmoni­

sering av metoder för mätnmg, provning cxh analys utgör ett delområ-

.

de.

28 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

Inom det marintekniska programmet satsas pä bl.a. teknik för att    Prop. 1992/93:170

utforska cxh utnyttja nabirresuner utan att skatfe mUjön.

Avsnitt 12

Programmet för icke-nukleär energi omfettar utveckling av avancerad    Näringsdep. teknik för produktion av energi firän fossife bränslen, utsfeppsreduktion samt fömybara energUcäUor.

Motiv för svenskt deUagande

Svensk industri är kontinuerUgt beroende av kunskap cxh teknik för sin fömyelse och konkurrensförmåga. Det gäUer inte bara de högteknolo­giska företagen. Svensk industriis framtida konkurrenskraft Ugger inom prcxlukt- cxh prcxiuktionsområden som kräver kvalificerat ingenjörskun­nande, liksom ett ständigt tillsIi:ott av FoU-resultat. Samtidigt har det nödvändiga FoU-aifoetet bUvit dyrare och mer systeminriktat än tidiga­re. Kraven pä gmndfeggande kompetens inom aUt fler teknikområden ökar.

Europa, dominerat av EG cxh dess inre marknad, är det viktigaste avsättnmgsomrädet för svensk export. Svensk industri har säledes starkt intresse av att i största möjUga utsträckning delta i och påverica den gemensamma teknikutveckling som EG befirämjar i sina rampro­gram för FoU.

EG-programmen har resulterat i nya cxh varaktiga informationskana­ler meUan företag och forskningsmstitutioner i mecUemsländema. De kunskaper om varandra som delfegama i EG-programmen skaffar sig utgör en gmnd för en rationeU sttukturomvandling av säväl industri som forskningssystem inom EG. En sädan strukturomvandling Ugger i linje med strävandena att reaUsera en mre marknad är 1993. Det är av strate­gisk betydelse för svensk industti att delta i de kontaktnät som utvecklas inom programmen.

Gemensamma standarder är inom mänga områden en fömtsättning för att en gemensam marknad skaU lämna uppnäs. Standardiseringsfirägor är därför en viktig del av EG:s FoU-program. Det är av stor vUct att svensk industri kan päverka demia del.

Svenskt deUagande i dag

Svenslca företag och forskningsListtbitioner kan i dag delta pä projekt­nivå i samtUga industrieUa progiam. Företag och institutioner inom EG som deltar i EG-projekt får nonnalt upp tiU 50 prcxent av projektkost­naden betald ur EG:s FoU-budget. För att svenska företag och insbhi-tioner ska kunna delta i EG-projekt pä jämförbara finansielfe villkor som sina EG-partners ger svenslca staten vfe de FoU-stödjande organen nationeUt stöd upp tiU 50 prcxenit av projektkostnaden tiU svenska delta­gare. NUTEK svarar för det statUga stödet tiU svenska deltagare i indusbieUa program. För budgetåret 1992/93 beräknas stödet frän NUTEK uppgä tiU ca 260 nuljoner kronor.

Drivkraftema för företagen att medverka i intemationelfe FoU-pro­

gram varierar. De vUctigaste skiilen rör fördehiing av höga FoU-kost-

44

nåder, tiUgång tiU nätveric, behov av att utarbeta standarder, bevakning    Prop. 1992/93:170

av den tekniska utvecklingen cxh tiUgäng tiU en marknad.

Avsnitt 12

Företagen deltar i EG-projekt inom omräden där man har egen forsk-    Näringsdep. ning och där resultaten kan nyttiggöras i produktionen. För universite­tens cxh högskolomas del är det viktigt att hälfe kontakt med den intemationeUa forskningsfronten för att upprätthåUa vetenskapUg kvaU­tet i den nationeUa forskningen.

En sammanställning över svenskt delfegande i EG:s andra rampro­gram för FoU visar att under aren 1987 - 1991 gick knappt hälfien av det StatUga stödet för EG-samarbete tiU projekt inom informations- och konununikationsteknologi. Ca 30 prcxent av det statUga stödet gick under samma tid tiU EG-samarfoete inom energiområdet. En stor del utgjordes här av programkosbiader för fiisionsenergisamaifoetet.

BetydUgt mer än hälften av NUTEK:s stöd tiU EG-samarfoete har gått tiU företag. Resterande stöd har gått tiU universitet cxh högskolor samt institut. De svenska företag som deltar i EG:s program hör nästan uteslutande tUl de stora, medan de smä och medelstora företagen deltar i mycket Uten utsträckning. Svårigheterna för små cxh medelstora före­tag att delta i EG:s FoU-program foeror framst pä att det i dessa företag saknas tid och kunskap för att ubiyttja nätverken och forskningsresulta­ten för den egna prcxiuktionen. Dessutom är EG-programmen offe aUtför forskningsinriktade för dessa företags mera marknadsnära behov. Den finansielfe uthåUigheten är ocksä ett hinder för småföretagens deltagande dä det kan ta flera är frän det att ett EG-projekt planeras tiU dess att det kan genomföras. Vidare utgör språksvårigheter ett hinder. SärskUcfe insatser för att underfetta för smäförefegens deltagande håUer därför pä att genomföras inom FoU-programmen. Inom programmet för industri- och materialteknik finns tiU exempel särskUda medel avsatta för att småföretag skaU kunna konttaktera universitet, forskningsinstitu­tioner eUer andra företag att utföra forskningsprojekt som småföretagen själva anser sig ha nytta av, men saknar resurser för att utföra. Vidare kan småföretag söka bidrag för att fä innovativa idéer testade. Syftet är att bygga upp företagens kapacitet för FoU-arbete cxh FoU-samarbete samt att de idéer som faUer väl ut efter test skaU kunna ingå i ordinarie samarbetsprojekt.

EES

När EES-avtalet träder i kraft associeras Sverige tiU EG:s tredje ram­program för forskning och teknisk utveckling och aUa dess delprogram, utom de två program som styrs av Euratomfördraget dvs. fusionsenergi­forskning cxh kämkraftssäkerhet.

Sverige förbmder sig att erfegga en BNP-baserad andel av EG:s bud­

get för de FoU-program som ingär i avtalet. Av de program som

Sverige genom EES-avtalet föibinder sig att betafe andelar för feUer

följande inom Näringsdepartementets verksamhetsområde: informations­

teknologi, kommunikationsteknologi, telematik, industriteknologier cxh

material, marinteknik, icke nukleär energi samt programmet för sprid-

435

ning och exploatering av fontkningsresultat. Sveriges BNP-andel till    Prop. 1992/93:170

dessa program motsvarar ca 385 nuljoner Icronor, beräknat på 1993 ärs    Avsnitt 12

EG-budget.

Näringsdep.

När Sverige genom EES-avlalet har asscxierats tiU EG:s FoU-pro­gram kominer svenska projektdeltagare, liksom deltagare frän EG, att fä sina projektkosbiader feckta upp tUl 50 procent från EG:s FoU-bud­get. Behovet av nationeUt stöd kommer säledes att ininska i takt med att de projekt som startat före EES avvecklas. Nägon förändring av finansi­eringsprincip i pågående projelct kommer dock inte att ske. De projekt som har startat före EES-avtalets Ucraftträdande mäste finansieras natio­neUt under hefe projektperioden.

Rymdsamarbete

Rymdverksamhet är en refetivt ny företeelse inom forskning cxh ut­veckling där de första stora finunstegen gjordes för ca 30 år sedan dä sateUiter började sändas ut i rymden av de cfevarande tvä stora nationer­na inom rymdteknikens område, Sovjetunionen cxh USA. Viss rymd­verksamhet förekom emeUertid redan dä i Europa cxh för att åstadkom­ma ett oberoende av de två rjmidstormaktema iiuättades är 1964 det europeiska rymdsamarbetsorganet European Space Research Organiza­tion (ESRO), numera European Space Agency (ESA). Rymdverksamhet är tiU sin karaktär riskfyUd txh kostnadskrävande vilket var ytterUgare ett skäl för att starta ett organiserat europeiskt rymdsamaibete. För Europa med sä mänga refetivt smä länder är gemensam FoU-verksam­het inom rymdområdet en nödvändighet.

Sverige har varit medlem i ESA sedan starten. Rymdstyreben är den myndighet som svarar för det svenska deltagandet i ESA.

Samaibetet inom ESA är uppdefet i en obUgatorisk del cxh en frivilUg del. Bidraget tiU ESA utgör den största andelen av Rymdstyrelsens totafe ansfeg cxh beräknas för budgetåret 1992/93 uppgä tUl 469 nuljo­ner kronor.

Den obUgatoriska delen omiattar gmnd- cxh vetenskapsprogram. I gmndprogranunet ingår gemensamma ESA-aktiviteter som drift av markstationer och raketuppsändningspfetsen Kourou i Franska Guyana. Vetenskapsprogrammet syftar bland annat tiU att ge ökad kunskap inom de klassiska rymdforskningsdiscipUnema såsom asttonomi, magnetosfar-cxh jonosfarforskning. Medlemsländernas bidrag tiU ESAs kostnader för grund- cxh vetonskapsprogramnien äi beräknade i refetion tiU ländemas bmttonationalinkomster. Det svenska bidraget uppgår för närvarande tiU 3,35 % av kostnadema för dessa program.

I de friviUiga programmen är Sveriges genomsnittiiga andel ca 2 %. Sverige deltar i program för Qärranalys, mikrogravitation, telekom­munikation, bärraketer i Ariane-serien, feboratoriemodulen Columbus tiU den UitemationeUa rymdstationen Freedom samt utveckling av rymd­farkosten Hennes.

Deltagandet i ESA-programmen genererar uppdrag tiU medlems­

ländemas rymdindustrier. Ca 3/4 av de svenslca bidragen tiU ESA äter-

436

förs tiU den svenska rymdindustrin i form av beställningar av kvalifi­cerade prcxlukter och tjänster.

ESA har under många år expanderat och även nått stora vetenskapUga cxh tekniska framgångar. Under senare tid har ESA dcxk tvingats tiU nedskämingar och omprövningar av det tidigare planerade programmet. Framför aUt har de stora projekten Hennes cxh Cohunbus, som syftar tiU bemannade rymdferder, bUvit reducerade.

Det eittopeiska rymdsamaibetet utgår örän förslag tiU långtidspfener frän ESA:s generaldirektör. Beslut om långtidspfener las vid möten på ministemivå inom ESA. Ministermöten har under senare är häUits i Rom är 1985,[REDACTED_EFTERNAMN] är 1987, Munchen är 1991 och Granada är 1992.

Vid ministermötet i Munchen år 1991 bekräftades de långsiktiga niälen för det europeiska rymdsamaibetet I syfte att minska ESA:s sammanfegda programkostnader fick generaldirektören vid detta möte i uppdrag att undersöka möjUghetema tiU utökat samaifoete med icke-euiopeiska rymdnationer, i första hand USA, Japan cxh Oberoende Suters Samvälde (OSS).

Det senaste försfeget tUl längtidsplan presenterades i juni 1992 och diskuterades vid ministermötet i Granada i novemfoer 1992. Det foeslöts därvid att reducera ökningstakten för ESA:s längtidsprogram. Program-kosbiadema för perioden 1993 - 2000 reducerades med 12 % meUan ministermötet i Munchen 1991 cxh mötet i Granacfe. Vid mötet i Granada fettades ocksä beslut om ESA-samaifoete med USA och Ryska Federationen (Ryssland). Vidare fettades nya beslut om programmen för Qärranalys, datareläsatelUter, Columbus och Hennes.

De prioriteringar som regeringen gör innebär fortsatt deltagande i Columbus-programmets polära pfettform och feboratoriemodul pä oför­ändrad nivå (1,0 %), i Hermes-programmet pä en fegre nivå (0,5 %), i datareläsatelUter pä oförändrad nivä (1,8 %) samt ett fortsatt högt delta­gande i programmet Envisat-1 för mUjöövervakning (5,1 %).

Utöver ESA-samarbetet deltar Sverige i bifeteralt rymdsamarbete med i första hand Tyskland och Frankrike. Samarbetet med Tyskland om­fettar vetenskapUga instmment pä forskningssateUiten Freja, radar för mUjöövervakning txh studier rörande överljudsferkoster, det sä kallade Sänger-projektet. Samarbetet med Frankrike omfattar bland annat Qärr-analyssatelUter (SPÖT), instmment för mUjödata cxh en förbättrad motor för bärraketen Ariane 5.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 12 Näringsdep.

EUREKA

Eureka-samarbetet startade år 1985 efter ett initfetiv frän Frankrikes president. Det omfattar i dag 20 europeiska länder samt EG-konunissio­nen. Programmet syftar tiU att öka FoU-samarfoetet mellan företag i Europa i avsikt att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft. Projekten avser tiU övervägande delen företagsledd utveckling av prak­tiskt användbar teknologi.

Svenska företag deltar eUer har deltagit i ett 70-tal Eureka-projekt och i ytterUgare ett 30-tal projekt deltar svenska högskolor och mstibit.

437

Kosbiadema för hittUls fettade bmdande beslut om svenskt deltagande i   Prop. 1992/93:170 Eureka-projekt uppgår tiU ca 1 mUjard kronor, varav den helt över-    Avsmtt 12 vägande delen avser företagens deltagande. TiU skillnad från situationen    Näringsdep. i flera andra länder har i Sverige normalt inga statUga bidrag utgått tiU större företags deltagande i Eureka-samaifoetet.

Eureka-organisationen består av nationeUa projektkoordinatörer (NPC) i varje land samt ett mindre sekretariat i Bryssel. Det är tiU den natio­nelfe kcx)rdinatom företagen vänder sig för att komma in i samarbetet. VUctig att notera är Eureka:s gnmdprincip som bygger pä att initiativen tiU projekt kommer frän företagen. Detfe skUjer Eureka från EG-pro­grammen vilka formuleras centridt.

Finansieringen av projekten vilar främst på de deltagande företagen. De olika deltagarländerna har varierande principer för statUg medfinans­iering. I firamtiden kommer i vissa feU ocksä företag att kunna iä pro­jektstöd frän EG-kommissionen.

De medel som särskUt har avsiitts för Eureka-samaifoete inom ansfeget Teknisk forskning cxh utveckUng fär användas endast tiU förstudier av projekt cxh som projektmedel tiU smä företag. Refetivt sett har mänga av ländema i samarbetet betydU;;t mer omfattande resurser för projekt­bidrag än Sverige. För att åstadkomma nägot mer likartade viUkor för svenskt deltagande bör möjUghetema att fä stöd tiU Eureka-samarfoete föifoättras. Även projekt som drivs av större företag bör kunna fä stöd i de fidl dä den utländska partnern erhäUer statUg medfinansiering i sitt hemland. Krav foör dtxk samtidigt ställas pä att nägot eUer nägra mind­re svenska företag engageras i projektet. I övrigt bör projekten bedömas enUgt samma kriterier som hittUls. Vidare foör möjUghetema för svenska forskningsinstitutioner att fä uppdrag inom ramen för Eureka-samarfoetet tiUvaratas.

Regeringen föreslär att Eurekaiiamaibetet erhäUer vissa resursförstärk­ningar.

COST

COST-samarbetet (European Cooperation on Science and Technology) startade år 1971 och är i dag väl etablerat. Antalet deltagande länder är för närvarande 24. DärtiU kommer EG-kommissionen. Projekten gäUer såväl gmndforskning som tillämpad och konkurrensneuttal industrieU FoU. I jämförelse med Eureka hitr COST en starkare betoning pä forsk­ning, varför det svenska deltagandet domineras av universitet och hög­skolor.

COST syftar tiU att genom intemationeUt samaibete kraftsamfe främst europeiska forskningsresurser i s

Sverige tiUhör de länder som deltar i största antalet projelct. Samarbe­tet innebär genereUt att det egn

Svenslca deltagare står själva fot den finansiering som är förknippad

med att delta i COST-projekt. För den enskUde projektdeltagaren in-

438

nebär COST-samarbetet ofta att resultaten mer än väl uppväger den

Prop. 1992/93:170

marginelfe fördyring som det intemationelfe deltagandet medför. Sam-

Avsnitt 12

arbetsformerna är enkfe och obyräkratiska, vilket har bidragit tiU att

Näringsdep.

volymen av COST-projekt ökat kraftigt under senare är.

12.3. Forskning och utveckling kring nya basteknologier

Med basteknologier menas teknologier som kan tillämpas i mänga sammanhang. IntemationeUt benämns de ofta generic technologies cxh StatUga insatser görs för att främja utvecklingen av sädana teknologier i deras förkommersielfe feser. Utveckling av basteknologier fömtsätter som regel att gmndforskning, tUlämpad forskning och utvecklingsarfoete foedrivs paraUeUt cxh i ett kontinuerUgt samspel.

Informationsteknologi, foioteknik cxh materialteknik är foasteknologier som har mänga tillämpningar inom vUctiga delar av näringsUvet. De är nödvändiga för utveckling och konkurrenskraft inom en läng rad tiU-lämpningsomräden. Basteknologier Ugger ofta i gränsområdet mellan flera ämnesområden.

Regeringen föreslär i det följande insatser för forskning cxh utveck­ling kring nya basteknologier. Dessa rör refetivt nya teknikområden, som alfe ännu inte bUvit vetenskapUgt väletablerade. De prioriterade områdena är informationsteknologi, materialteknik, bioteknik och teknik för komplexa system. I propositionen görs en beskrivning av insatsema under respektive teknikområde. Det ankommei pä resp. FoU-finansier­ande myndighet att besluta om den närmare fördehiingen av forsknings­och utvecklingsinsatsema inom ramen för riktlinjer som festställs av regeringen.

12.3.1 InformationstBknologi

Definitioner

Informationsteknologi { är ett vitt begrepp, som spänner firån gmnd­läggande fysikaliskt vetande, över en mångfeld av tekniker cxh metcxler, tiU hur individer, företag och organisationer utnyttjar elekttonUc cxh data­teknik. IT används för att uisamla, överföra, lagra, bearbeta, presentera och använda information. Data av olika slag är bärare av infonnation cxh dessa data förekommer i flera former: mätvärden, signaler, siffror, text, tal, musik, bUder, ritningar txh symboler. IT-området kan delas upp på flera sätt. En vanUg uppdehiing är:

-

komponentteknik,

-

systemteknik,

-

uiformationsteknologms användningar.

Området mikroelekttonik är en del av IT-området. Det mnefettar gmnd-

tekniker, metodik cxh material för framställning av systemfunktioner upp­

byggda av integrerade mUcroelekttoniska, fotoniska, mikrosensor- och

mikromekaniska komponenter.

.,

Bakgrund

Prop. 1992/93:170

Avsnitt 12 Under 1980-talet har ett nationeUt niikroelektn)nUq>rogram (NMP) genom-    _ .      .

förts. Vicfere har Delegationen för industrieU utveciding inom informa-tionsteknologiområdet (TT-delegationen) under är 1992 slutfört ett femårigt systemtekniskt mriktat program (TT4). HUsammans har de båda program­men inneburit satsningar från staitsmaktema cxh näringsUvet på närmare 2 mUjarder kronor. De har gett en omfettande kunsksuppbyggnad mom universitet och högskolor, institut, myndigheter (xh näringsUv.

Under är 1991 genomfördes utredningen TF 2000. Den avgav i slutet av år 1991 betänkandet (Ds 1991:63) Svensk mfbrmationsteknologis möjUg­heter under 1990-talet, med försbig tUl riktlinjer för en TT-poUtik mom det näringspoUtiska området.

Utredningen konstaterar att in&irmationsteknologi är den enskUda tekno­logi som, om dess potential kiui utiiyttjas, kommer att mest påverka näringsUvets omvandUng och den tekniska utvecklingen. Dcxk kräver detta jämförelsevis stora resurser för forskning cxh utveckling. Pä gmndval av intemationelfe jämförelser gör uttedningen bedömningen att den viktigaste åtgärden för att återskapa en hög tiUväxttakt i Sverige, är att skapa bästa tänkbara fömtsättningar för ir-beroende industti i Sverige. Därför mäste det råda minst samma fömtsättniingar för tiUväxt som i de ledande län­dema, såväl för existerande direkta TT-företag och starkt FT-beroende indusbi och TT-tjänsteföretag som för svenska och utiändska nyetableringar pä TT-området i Sverige.

Statens viktigaste bidrag inom området IT-användning är, enligt utred­ningen, dels UtbUdning txh kompetenshöjning inom skolan och aibetsUvet, dels att utnyttja behovet av att effektivisera offentUg sektor som en kraft­fuU dragkraft för gcxl TT-användnuig avpassad efter svenska förhåUanden. Ytterligare ett viktigt bidrag är att fortsätta att bygga en god infrastmktur i form av tele- cxh cfetanät, samt att genom standardiseringsarbete under­lätta olika aktörers inträde i näten, VUctigt är ocksä att Sverige som nation har sådana kunskapsnivåer att vii förmår att återvinna de resurser som staten bidrar med tiU EG-programmen. Ett antal teknikområden inom TT-området pekas ut som strategiskt riktiga och föreslås bU föremål för kraft­fiilla FoU-satsningar.

Uttedningen föreslår vidare att NUTEK skaU satsa på basteknologier som utgår från mdusttins behov av TT-forskning och utbildning samt på FoU för god IT-användning. TiU basteknologierna hänförs kommunikation, mikroelekttonik, datavetenskap, systemteknik och prtxluktions/konstmk-tionsteknik. Sammantaget föreslår utredningen, med utgångspunkt i sina intemationeUa jämförelser, årUga satsnmgar firam tiU sekelskiftet på 600-9(X) nuljoner kronor utöver de dirygt 200 mUjoner kronor som NUTEK föreslog i sin anslagsframstäUan för år 1992/93.

I riksdagens beslut med anledning av proposition 1991/92:100 bU. 13 (bet. 1991/92:NU20, rskr. 1991/92:237) bekräftades TF 2000-uttedningens uppfattning att TT är en av de viktiga teknologier mom viUcen vi måste fortsätta att bedriva högkvaUtativ forskning txh utveckUng. NUTEK upp­manades därför i ännu högre grad än dittills prioritera TT-området.

440

TT-delegationen har i en skrivelse den 10 juni 1992 redovisat sm syn pä    Prop. 1992/93:170 den   industrielfe   utvecklingen   inom   TT-området  efter  det   att   TT4-    Avsnitt 12 programmet genomförts. £>elegationen anser att svensk industri inte har    Näringsdep. likvärdiga fömtsättningar som industtin i de länder den skaU konkurrera med. En stark infrasbuktur pä IT-omrädet framhåUs som en nödvändig fömtsättning inte bara för industrins utveckling cxh konkurrenskraft utan även för den offentUga sektoms rationaUsering.

Delegationen stäUer sig bakom försfegen i utredningen TT 2(XX). Vidare föreslär delegationen att ytterUgare medel skaU anslås för satsningar inom de samarbetsområden som mgätt i TT4 och där specieU hänsyn skaU tas tiU användarmedverkan cxh industrieU nytta.

En omfettande utvärdering av TT4-progiammet har är 1992 genomförts av intemationelfe experter. Statsmakternas övergripande mål med program­met var att genom stöd för en förstärkt indusbieU TT-tiUväxt skapa intema­tioneU konkurrenskraft, säkra kontaktema tiU den intemationeUa utveck­lingen samt tiUvarata svenska konkurrensfördelar. Sammanfetbiingsvis drogs bl.a. följande slutsatser i utvärderingen.

Programmet utgjorde i stort sett en effektiv och ändamålsenUg väg att snabbt nå de uppsatta målen. Det har haft en vUctig mverkan på kompe­tensuppbyggnaden av den nationeUa TT-basen men även andra förändringar cxh ätgärder krävs, särskUt för att intemationeU konkurrenskraft skaU uppnås.

Vidare föreslog utvärderama att regeringen på nationeU bas skaU fort­sätta att stödja konkurrensneutralt FoU-samaifoete, stödja framtida sam­aibete och samverkan inom försvarssektom, söka teknologiskt samarfoete bäde inom och utom Europa samt utveckla en strategi pä medeUång sikt för statens roU inom komponentforskning, utbUdning och den infrastmktureUa uppbyggnaden.

NUTEK:s huvudförslag i den fördjupade anslagsframställningen, som mnefettar vissa omprioriteringar, mnebär en ökning av insatsema för uiformationsteknologm cxh dess tillämpnuigar på breda områden i näringsUvet. En rad nya programsatsningar, bl.a. rörande informations­system cxh programvamteknik föresläs. Andra förslag - inom informa­tionsteknologins tiUämpningar - gäller utveckling cxh användning av nät­tjänster, cxh optimal användning av träråvara. Datavetenskap har genom den snabba cfetoriseringen bUvit viktig för stora delar av näringsUv txh samhäUe. Flera nya programsatsningar föreslås inom detta område. I NUTEKrs ökningsförslag föreslås dämtöver utökade insatser på TT-om­rådet pä 70 nuljoner kronor fördefet på 50 miljoner kronor tUI mikroelek-ttonUc och 20 mUjoner kronor tUl informationsteknik som huvudområde för tidsbegränsade uidustriinriktade kompetenscentra i ansluttiing tiU högsko­lor.

För närvarande utgår genom NUTEK årligen drygt 200 mUjoner kronor i StaUigt stöd tiU forsknmg och utveckling på TT-området. Därav går ca 80 mUjoner kronor tiU mikroelekttonUc. Hämtöver finansierar NUTEK vissa TT-satsningar integrerat inom andra teknikområden.

NUTEK anför att inom bl.a. huvudområdet informationsteknik kan s.k.

kompetenscentta komma att etableras, dä forskargmpper med verksam-

..

heter av hög kvalitet med viss finansiering firän bl.a. NUTEK redan är    Prop. 1992/93:170

etablerade.

Avsnitt 12

Tekniska högskolan i Stockholm (KTH) och Universitetet i Linköping Näringsdep. (ULi) har i en skrivelse den 14 december 1992 föreslagit att de fr.o.m. budgetåret 1993/94 gemensamt skaU överta huvudmannaskapet för de verksamheter som nu bedrivs inotn Stiftelsen Institutet för Mikroelekttoiuk (IM) samt att stiftelsen upplöses. Detta innebär att en för högskolorna gemensam aibetsenhet bUdas (D>IC), med uppgift att bedriva industrieUt tillämpad uppdragsforskning för såväl företag med Uten egen kompetens mom mikroelekbonikområdet scim stöne företag med egna forsknings­resurser. Förslaget fömtsätter en finansiering av verksamheten för den när­maste treårsperioden, varför KIH och ULi hemstäUer om fortsatt pro­jektstöd firån NUTEK.

Hämtöver har ett antal skrivelser frän företag, organisationer m.fl. avseende stöd tiU teknisk forskning cxh utveckling inom TT-området in­komnut tiU regeringen.

Regeringeos övorvägandea

Öveigripande mäl för informationsteknologiskt forsknings- och utveck­lingsaibete:

-

att skapa mtemationeUt konlcurrenskraftiga fömtsätbiingar för TT-beioende industri i Sverige,

-

att bygga den kunskapsmässiga gmnden för svensk TT-tiUverkning pä vUctiga delområden,

-

att svenskt näringsUv cxh offentUg förvalttiing skaU bU intemationeUt ledande som användare av mformationsteknologi (TT) mom för landet viktiga omräden,

-

att öka antalet smä och medelstora TT-företags medverkan i nationelfe och UitemationeUa forsknmgspiogram.

Regeringen anser mot den angivna bakgmnden det angeläget att insatsema på TT-området kan förstärkas. Detta möjUggörs nu genom de förslag rege­ringen framlägger i förevarande proposition.

För att infrastmkturen skaU llcunna fömyas cxh för att även andra angelägna samhäUsmål skaU kunna nås krävs betydande satsningar på informationsteknologi. Två huvudvägar bör nu följas paraUeUt.

Den ena vägen innebär att gjorda investeringar i FoU pä detta omride följs upp genom stöd tiU bl.a. demonstration av användning av informa­tionsteknologi. Vidare görs ökade msatser för infonnations- och teknik­spridning. E>en andra vägen inneliär fortsatt kraftfuU kunskapsuppbyggnad av säväl gmndläggande som tilUämpad karaktär pä framför aUt områdena datavetenskap, kommunUcation och mikroelekttonik. Härigenom kan kom­petensförsörjningen tryggas för etablerade företag cxh möjUgheter skapas för ett brett nyföretagande. Utvecklmgen mom mikroelekttonUcområdet är snabb, innovationspotontialen är mycket stor men omrädet är kapitalkrä­vande.

442

Användnmgen av informationsteknologi berör alfe sektorer i samhäUet   Prop. 1992/93:170 txh mänga sektorer medverkar cxksä i finansieringen av bl.a. ramprogram    Avsnitt 12 inom NUTEK: s verksamhet. Regeringen fömtsätter att samverkan sker    Näringsdep. meUan NUTEK och övriga berörda finansiärer av FoU inom omrädet.

Regeringen har tidigare under Kommunikationsdq>artementets avsnitt förordat att Televerkets ansvar för sektorsövergripande forskning den 1 juU 1993 skaU föras över tiU Transportforskningsberedningen (TFB) vad avser ansvaret föi kommunikationspoUtiskt inriktad forskning medan NUTEK ges ansvaret för den del av deima forskning som har industripoUtisk in­rikttiing.

Inledningsvis bör NUTEKrs sektorsansvar koncentreras till indu­striinriktad forskning om telekommunikationsnät och nättjänster. För TFB:s och NUTEK:s samlade insatser inom ramen för telekommunUca­tionsområdet bör totalt 75 mUjoner kronor tiUföras för kommande treårspe­ricxl. MetUen bör fördefes med 45 mUjoner kronor pä TFB cxh 30 mUjoner kronor på NUTEK.

Genom att målmedvetet förbättra fömtsättningama för teleindustrieU vericsamhet inom landet kan staten cxkså öka bärkraften för annan näringspoUtisk verksamhet. Dänned kan cxksä förväntas ökad efterfirågan på tillämpningsbara resultat från forskning cxh utveckling pä TT-området.

Det är regeringens uppfetttiing att fler smä och medelstora TT-företag bör engageras i den nationelfe och mtemationelfe forskningoi. NUTEK bör därför, inom ramen för ett nytt anslag tiU Informationsteknologi, verka för att denna målgmpp tar mer aktiv del i IT-/brskningen än hittiUs. Det bör ankomma pä regeiingen att besluta om vilka kosbiadsramar som bör gälfe för denna verksamhet.

Regeringen anser att de satsningar som nu möjUggörs innebär en väsent­Ug fömyelse av nuvarande mikroelektroruska forskning i landet. I teknik-hänseende avser fömyelsen framst en förskjutning mot mer systeminriktad verksamhet och att optotekniken med höghastighetselekttonik förs in i programmet. En förändring från stöd tiU diciplininriktade projekt tiU mer målinriktad forskning med starka industrielfe engagemang är viktig.

Mikroelektroniken är av betydelse för säväl industrin i bred bemäikelse som för UtveckUngen av infrasttukturen och för forskningsområden helt vid sidan av TT-området. För att nya systenudéer baserade pä strategiska prestandabestämmande komponenter skaU kunna prövas och utvärderas tidigt blir det aUt viktigare för företagen att ha förmåga att själva kunna framstäUa prototyper som inte finns att tiUgä pä världsmarknaden. Sverige kan genom att satsa pä avgränsade områden både behålfe viktig forskning cxh Icxka tiU sig utländska intressenter.

För utökade satsningar på mikroelektronUcområdet beräknar regeringen ytterUgare ca 50 mUjoner kronor per år. Detta ger NUTEK bl.a. möjUghet att medverka tiU en för universitet cxh högskolor och indusbin äncfe-målsenUg lösning inom mikroelektronikområdet i samband med att Stiftel­sen Instittitet för Mikroelektronik upplöses. Frågan om nya insatser från universitetens och högskolomas sida beaktas mom UtbUdningsdeparte­mentets ansvarsomräde.

Förslaget att genom en bred förslags- och bedömningsprocess etablera

3

industriinriktade kompetenscentra inom högskolan, som närmare har be-

skrivits i avsnitt 12.2.1, berör som nänmts även informationsteknologiom-   Prop. 1992/93:170 rådet. Vissa projekt bör kunna vara lämpUga att genomföra i konsortie-    Avsnitt 12 form, dvs. i direkt finansieU samverkan mellan industrin cxh staten. Medel    Näringsdep. för initial finansiering av centra inom informationsteknologiomrädet har särskUt beräknats mom ramen för detta ansfeg.

Dä svensk industri hittiUs i ringa grad valt att vfe egen forskningsverk­samhet säkra konttoUen över strategiska giundteknUcer blir umversitet och högskolor samt institutens roU som kunskapsbas, utbUdningsresurs cxh utvecklingsstöd för företagen aUt viktigare.

De av regeringen föreslagna satsningarna innebär förstärkningar för TF-området i sin heUiet och i synneihet vad avser mikroelektronUc och FoU för god TF-användning. Satsningarna bör dänned ocksä möjliggöra en ökad konkurrenskraft för den FF-beroende industrin. Resultaten bör pi sikt kunna omsättas i effektivare produktion och ma konkurrenskraftiga pro­dukter inom siväl den tiUverkande industrin som tjänstesektom.

12.3.2 Materialteknik

Bakgrund

Materialteknik oinfattar ett antal strategiska basteknologier med tillämp­ningar inom de flesta industri- cxh samhällssektorer. Materialteknisk forskning, utveckling och teknologisk kompetens är centrafe insfeg i det intemationeUa FoU-samaifoetet. För att vinna framsteg inom det mate­rialtekniska området krävs det Llngsiktiga och ofta flerdiscipUnära in­satser som enskUda företag eUer organisationer sällan kan mofoiUsera. I mänga industriländer genomförs därför statUga satsningar pä nationelfe program inom materialområdet.

Inriktningen av NUTEK:s insatser inom materialteknik foaseras i stor utsträckning pä en nationeU översyn av FoU inom materialområdet vilken gjordes inför 1990 ärs forskningspoUtiska proposition (prop. 1989/90:90, foet. 1989/90:NU40, rskr. 1989/90:337). De nya program som då påbörjades fortsätter cxh vidareutvecklas. För att nä sfegkraft cxh bredd genomförs flera av programmen i samverkan med andra finansiärer, bland annat NaturvetenskapUga forskningsrådet (NFR) Statens räd för byggiuidsfoiskning (BFR) och försvaret.

NUTEK:s insatser rör främst material med höga prestanda och nya fimktioner för specifika tillämpningar inom centrafe industri- och sam­häUssektorer. Förmågan att integrera ny materialteknik i prcxluktion cxh processer bedöms foU en av de vUctigaste konkurrensfaktorerna för svensk industri pä 1990-talet. Eluvuddelen av msatsema bland annat rörande polymera material, pulverteknik, metaUer cxh ytbehandling riktas därför specifikt mot verkstttdsindustrins behov.

NUTEK föreslär nya insatser med imikbiing mot materialteknikens

tillämpningar inom bland annat verkstadsindustrin (termoplastkomposi-

ter, tekniska keramer cxh mUjösmpassad ytfoehandling), energisektom

(högtemperaturmaterial), FF-omiådet (halvledande cxh supraledande

material) samt hälso- och sjukvårJssektom.

444

TvärvetenskapUga materialkonsortier

Prop. 1992/93:170

Näringsdep.

Avsnitt 12 Ett särskUt prognun i samarbete med NFR för att inom materialområdet

etablera tvärvetenskapUga konsortier inom högskolan med industrisam-aifoete har visat sig mycket framgängsrikt. Konsortiemas forskningsom­räden omfettar fofend annat avancerade funktionsmaterial, mycket tunna strukturer, ytvetenskap cxh ytteknik.

Materialkonsortiema har ticUgare finansierats under ett eget ansfeg, F 2. Materialteknisk forskning. Fr.o.m. budgetaret 1993/94 finansieras verksaniheten under ansfeget F 1. Teknisk forskning cxh utveckling, ansfegsposten 3. Materialkonsortier.

Syftet med materialkonsortieina är att skapa dels en ny arbetsform för tvärvetenskapUg forskning inom högsskolan, dels intemationeUt sfeg-kraftiga kompetenscentra för framtida industriutvecdding. I 1990 ärs forskningspoUtiska proposition festiades den långsiktiga inriktningen av programmet för de tvärvetenskapUga materialkonsortiema.

Industrin är i varierande grad anknuten tiU materialkonsortiema. Sammanfegt motsvarar industrins ekonomiska engagemang ett tillskott pä ca 10 % tiU den totafe foudgeten för samdiga konsortier.

I decemfoer 1991 gjordes en första utvärdering av konsortievericsam-heten av en gmpp bestående av fyra udändska experter. ResiUtatet av deras arbete pubUcerades i rapporten InterdiscipUnary Consortia in Materials Science and Materials Technology - Intemational Evaluation December 1991. Denna utvärdering gjordes för att fä en tidig indUcation pä inrikbungen av konsortierna och om verksainheten skuUe behöva förändras.

Utvärderama konstaterade att konsortieinitiativet hade varit mycket firamgängsrikt för att stimulera gränsöverskridande aktiviteter. De gav ocksä uttryck för en positiv syn pä kvaUtet, forskningsplanering cxh enhisiasm hos forskama samt pä högskolomas engagemang.

Utvärderama lämnade cxksä konstruktiva synpunkter på den fortsatta verksamheten, bland annat med avseende pä kunskaps- cxh tekniköver­föring tiU indusbin. En ny utvärdering, som genomfördes i december 1992, inriktades pä utvärdering av resultat. Denna nya utvärdering bekräftade cxh förstärkte det första goda omdömet om materialkonsorti­erna. Utvärderingen gjordes även denna gäng av intemationelfe experter och har redovisats i NUTEK/NFR:s rapport R 1992:45. Utvärderama konstaterade i rapporten bland annat att konsortierna kan förväntas förse svensk industri med värdefuU kunskap cxh kompetens samt uppmuntra­de tiU ökat ud)yte av personal mellan konsortierna cxh näringsUvet.

Regeringens överväganden

Utvecklingen pä det materialtekniska området är av stor betydelse för

flertalet mdustri- cxh samhällssektorer. Det är därför väsendigt att

pågående FoU-aktiviteter pä området kan fortsätta cxh vidareutvecklas.

Regeringen konstaterar att den verksamhet med materialkonsortier

som påbörjades är 1990 har faUit väl ut ifråga om säväl vetenskapUga

445

resultat som det nya sättet att arbeta inom universitet och högskolor. De    Prop. 1992/93:170 utvärderingar av konsortierna som har genomförts ger ett mycket gott    Avsnitt 12 betyg ät verksamheten. Regeringen finner det mot denna bakgmnd väl    Näringsdep. motiverat att verksainheten fortsätter. De gcxfe erfarenhetema frän materialkonsortiema bör utnyttjas även för insatser inom andra forsk­ningsomräden.

12.3.3 Biotekmk

Den mcxlema biotekniken har revohitionerat den biologiska cxh medicinska gmndforskningen. De veteaskapliga firamstegen har givit upphov tiU industrieUa tillämpningar främst inom företag som utvecklar och prcxlucerar vaccin, läkemedlel eUer diagnostika. Andra som utoytar framstegen inom bioteknik är Uvsmedelsindustrin, kemi- cxh växtför­ädlingsföretagen samt tiUverkare av apparatur cxh instmment för biotek­nisk cxh biomecUcinsk FoU.

Biotekniken är en brett användbar basteknologi med tillämpningar inom de flesta sektorer av näringsUvet. Sambandet meUan forskning cxh produktutveckUng är inom debii teknikområde vanUgtvis tydUgt.

Regeringen anser att insatser pä bioteknikoiniidet under ansfeget Teknisk forskning cxh utveckling bör kunna beräknas pä en ungefär oförändrad ekonomisk nivä. lJTEK bör ansvara för den närmare utformningen av dessa. De phuierade insatsema består i huvudsak av fortsättning och fullföljande av pågående program enUgt följande. De flesta programmen planeras pä nordisk basis.

NUTEK bör konsoUdera och vidareutveckfe sina tidigare insatser genom centmmbUdningar, intemationalisering cxh utvecklad industri­forskning.

Ramprogrammen Peptidteknologi cxh Protein engineering fortsätter. De syftar tiU att stärka kunskapen om sambandet mellan struktur cxh egenskaper hos farmakologiskt vUctiga molekyler av stort intresse för firämst läkemedelsindustrin. Även stödet tiU produktorienterad forskning inom AIDS-behandling fortsätter.

Industriforskningen bör inteniufieras inom det biotekniska omrädet sä att avtalsbundna nätverk meUan företag och universitet kan åstadkom­mas inom i första hand bioteknisk marksanering, immunteknik cxh Uvsmedelsindustrins hygienfrågor.

12.3.4 Tekiuk frä- komplexa system

Regeringen föreslir insatser på ett nytt teknUcområde benämnt Teknik för komplexa system. Regeringen anser att NUTEK och TFR, ev. i samverkan med andra FoU-finansierande organ bör svara för den när­mare utformningen av insatsema.

NUTEK har i ansfegsfiamslällningen redovisat försfeg bU en ny

programsatsning rörande systemteknik och utvecklingsmebxlik för

komplexa system. Exempel på sådana system är telekommunikationsnät,

44

kraftnät cxh flygplan. Syftet är att förstärka kunskapsbasen i landet

genom att ta firam formeUa metoder och verictyg för att utveckfe, hante-    Prop. 1992/93:170 ra, underhåUa cxh utvärdera prestanda för sammansätbiingar av olika    Avsmtt 12 sfegs delsystem som innehåller komplexa interaktioner inom systemen    Näringsdep. cxh med omgivningen.

TFR har föresfegit en satsning på genereU systemteknisk gmndforsk­ning med inriktning mot fordonstekniska tillämpningar säsom bUar cxh flygplan.

Svenska verkstadsföretag utvecklas mot att bU aUbner kvalificerade och renodlade systembyggare. Teknik för komplexa system är ett utvecklingsområde som bygger på flera foasteknologier.

Komplexa system utmäiks av att antalet fiinktioneUa krav cxh foeroen-det mellan oUka undersystem är stort. Ete komplexa systemen innehåUer i regel mänga delsystem. Dessa kan vara mekanik, etekttomk, hydraulik cxh programvara. Frän industrieU synpunkt är det nödvändigt att kunna utveckfe, hantera cxh underhåUa sammansättningar av sädana system. I komplexa interaktioner meUan delsystemen och med omgivningen skaU systemet som heUiet uppfyUa givna krav pä fiinktion, ekonomi och hanteifoaihet. De mäste dessutom vara möjUga att första. Det fömtsätter samaifoete mellan kompetenser firän ett stort antal omräden.

I komplexa system är människa-maskinkommunikationen av största vUct för systemets funktion. Flertalet produkter som baseras pä kom­plexa system är frän säväl teknisk som ekonoinisk synpunkt beroende av väl fiingerande kommunikationsuttusbiing meUan användaren cxh maskinen.

Svenska företag har visat stor förmåga och nätt industrieUa fram­gångar genom att utveckfe prcxlukter baserade pi stora komplexa sy­stem. Det gäUer exempelvis flygplan, foUar, eUcraftsnät och telekommu­nikationer. Samtidigt folir det aUbner tydUgt att den kunskap och den kompetens som de systemorienterade företagen behöver endast delvis finns vid svenska högskolor och institut.

Forsknmg och utveckling inom området bör inriktas pä de komplexa system cxh problem som svenska företag arbetar med. De vetenskapUga frägeställningama foör företrädesvis hämtas frän verkUga industrielfe utvecklingsprojekt. Aktiv medverkan firän företag i forskningsarbetet cxh brett samarbete mellan universitet cxh högskolor, institut cxh industti bedöms som nödvändigt för en fiamgängsrik veiksamhet.

12.4 Forskning och utveckling inom vissa utvecklingsområden

Regeringen föreslär i det följande insatser för forsknmg och utveckling inom utvecklingsområden med väsentUg industrieU potendial. De priori­terade områdena är biomedicmsk teknik, produktionstekiuk, processtek­nik, transportteknik och mUjötekmk. I propositionen görs en beskriv­ning av insatsema under respektive teknikområde. Det ankommer pä lesp. FoU-finansierande myndighet att besluta om den närmare för­delningen av forsknings- cxh utvecklingsinsatsema inom ramen för riktUnjer som fastställs av regeringen.

447

En stor del av de samfinuisierade industriforskningsprogrammen    Prop. 1992/93:170 med inriktning pä tUlverkningsindustri och svenska basnäringar redovi-    Avsnitt 12 sas här. I FoU-programmet innefettas också insatser där teknisk FoU    Näringsdep. bedöms i hög grad kunna bidra tiU utveckUngen av ny näringsvericsam-het. Insatser görs ocksä mot ut]}ekade samhäll.smäl, rörande t.ex. nuljö, ttansportväsendet samt hälso- och sjukvård. Pi flera omriden ingir frågor om aifoetsUv och aifoetsnuljö.

12.4.1 Bicxnedicmsk tekiuk

Den foiomedicinska forsknmgen i Sverige har i ett intemationeUt per-spék&y mycket hög klass. Svea

MecUcinsk tekiuk är en tidig iivnämare av resultat firin foasteknologier som informationsteknologi, malerialtdcmk och bioteknik. Som exempel kan nämnas nya material, sensorer, mikromekanik och telekommunika­tion.

Regeringen föreslär att de samlade msatsema pä detta område genom­förs på en i stort oförändrad ekonomisk nivä. Tre nya programförsfeg anges i det följande. Regeringen anser att NUTEK bör genomföra dessa i den omfattning anvisade ekonomiska ramar medger. Pågående pro­gram foör ftiUföljas.

Ett nytt program för kommersialisering av biomecUcinska forsknings­resultat, PUFFA, skaU bidra tiU att forskningsprojekt med hög kommer­sieU potential identifieras, utvecklas och förädlas sä längt att de kan bedömas av marknaden. Projel:ten kan ge upphov tiU en nyföretagar-satsning eUer ny verksainhet i nägot befintiigt företag. De bedrivs i den kreativa nuljö som har skapats mnt våra universitet och högskolor.

Minimalt invasiv (minsta möjUga mgrepp i människokroppen) medicinteknik är ett nytt program som skaU främja svensk utveckling och produktion av medicintekniska produkter, som i mänga faU kan ersätta den klassiska kimrgin.

Det tredje nya programmet btinämns Informationsteknologi för perso­ner med specieUa behov och liar som mäl att tillämpa informations­teknologi för att utveckfe inlärnings- cxh kommunikationstekniska pro­dukter.

Exempel pä pågående program är MEDiBUd, medicinska bUd- och

kunskapssystem, samt BiokompatibiUtet. Det senare är ett exempel pä

användning av basteknologisk kunskapsuppbyggnad frän det materialtek­

niska området.

448

Prop. 1992/93:170

12.4.2 Produktioiistekmk

Avsnitt 12

Näringsdep.

Förmåga att utveckfe cxh använda avancerad prcxluktionsteknik är en avgörande konkurrensfaktor för svensk tiUverkningsindustri. Den är en fömtsättning för ökad produktivitet cxh utveckling av intemationeUt konkurrenskraftiga prcxlukter. I de flesta industriländer cxh intematio­neUa samaifoetsprogram är FoU-satsningar pä avancerad cxh mUjöanpas­sad produktionsteknik centrafe uisfeg.

NUTEKrs roU inom vericstadsteknik är att påskynda utveckUngen av svensk verkstadsindustri genom att stimulera aktörerna inom FoU-syste­met tiU samverkan. En viktig uppgift är att ocksi att sprida teknikkim-nandet tiU mindre cxh medelstora förefeg.

Utvecklingen av foasteknologier skapar möjligheter för effektivare produktionsteknik. I NUTEK: s försfeg inom materialteknik cxh infor­mationsteknologins tillämpningar ingär insatser som riktas mot cxh görs i samspel tned tiUveikningsindustrin.

Regeringen anser att NUTEK foör genomföra insatser inom detta omiide inom ramen för i stort oförändrade ekonomiska resurser.

Regeringens försfeg syftar tiU att öka industrins intemationelfe kon­kurrenskraft genom ökad marknadsanpassning i prcxiuktionen cxh effek­tiv IT-användning. Programsatsningar kring datorintegrerade detaljtiU-vericningssystem och flexifofe monteringssystem samt CAD/CAM och kraftfuUt datorstöd bör fullföljas. De rör centrafe delar i produktfiram-tagningsprcxessen.

Frågan om ingenjörsaifoetets organisation och effektivitet fer en aUt viktigare roU i verkstadsföretagen. Därför föreslis nya FoU-insatser rörande integrerad produktfömyelse cxh prcxluktfömyelsens mekanis­mer, där även firägor om total kvaUtet och marknadsanpassning integre­ras med det tekniska utvecklingsaifoetet.

12.4.3 Pnxessteknik

Inom pnxessteknik stöds forskning cxh utveckling avseende system, utmstning cxh metcxler för tiUverkning av prcxessindustrins produkter. Hit hör även förpackningsteknik. De viktigaste processindustrierna är massa- och pappersindustrin, jäm-, stäl- och metalUndusttin, gmv- och mineralindusttin, kemiindustrin samt Uvsmedelsindustrin.

Processtekniken är högteknologisk och spänner över flera omriden samt kräver tiUging tiU kunskap inom olika foasteknologier, framför aUt system- och reglerteknik, materialteknik samt foioteknik. En väsentUg del av de satsningar NUTEK gör med avseende pä detta omride sker inom ramen för verksainheten vid olika industriforskningsinstitut. Rege­ringen räknar med att dessa insatser skaU fortsätta pä ungefär nuvarande nivä. De bedöms fä en viktig roU i industrins aifoete med energi- och mUjöfrågor samt i kopplingen mellan industri- och högskoleforskningen och ud}Udningen.

Ett nytt program rörande industrielfe produkter ur biologiska råvaror fömtses att genomföras i samverkan mellan NUTEK txh SJFR. Pro-

29 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

449

grammet är av brett intresse för den träråvamfoaserade industrin. Det    Prop. 1992/93:170

avses ingå i det program för kunskapsförsörjning för den träråvamba-    Avsmtt 12

serade industrin som presenteras i avsnitt 12.4.5.

Näringsdep.

Regeringen anser att NUTEK bör bibehålfe sma insatser för process­teknisk FoU.

12.4.4 TnmxMltekiuk

Pågående FoU-verksamhet inom transportomrädet är staikt fokuserat pä mUjöproblem genom satsningar pä tekmk för minskade emissioner och energiföifoiukning. Satsningarna inriktas främst mot FoU-oiniiden som förväntas lecfe tiU effektivare tnuisporter cxh fömyad indusbieU veik­samhet för produktion av nuljöimpassade transportsystem, fordon och komponenter.

Insatser som NUTEK planerar att fortsätta under treirspericxlen är fol.a. delprogrammen inom energiforskningen Motorer och drivsystem samt Altemativa drivmedel. De är främst inriktede pä nya teknologier för att förfoättra vägtrafikmUjön, framför aUt i innerstadsmUjöer. Inom omrädet ferkostteknik är stödet firamför aUt inriktat pä foasteknologier och deras användning utifirin samhäUets och industrins foehov av kun­skap cxh energi- cxh mUjöinriktade åtgärder. Detta gäUer såväl väg­fordon som flyg-, jämvägs- och sjöfartsteknik. För dessa transportom-riden gör NUTEK ocksi insatser inom omridet logistUcsystem. Ett exempel pi nya programsatsiungar som föresläs avser teknik för att minska fouUret specieUt firån fibkoster, maskiner cxh vindkraft.

Skrivelser från fordonsindustrin om insatser för forskning och utveck­ling har inkommit tiU regeringen.

Regeringens överväganden

Regeringen anser att utökade resurser nu foör avsättas för FoU-insatser av betydelse för den fordonstekniska utvecklingen, varvid industtin bör delta i finansieringen cxh i prioriteringen av forskningsområden. Behov finns av ett långsiktigt, utökat och stärkt samaifoete med universitet och högskolor.

Inom ett nytt kompletterande program för fordonsteknisk forskning

bör eftersträvas:

-

att skapa effektivare samverkan mellan företag, universitet cxh högskolor samt forskningsinstitut,

-

att inom det fordonstekniska området öka antalet examinerade doktorer,

-

att öka antalet smä cxh medelstora underleverantörers medverkan i nationeUa cxh intemationelfe fiirskningsprogram.

Regeringen avser att, inom en ärUg kostnadsram för programmet pä

högst 30 mUjoner kronor för de första tre åren, under vären 1993 på­

börja förhandlingar om finansieringen cxh inriktningen av programmet.

.

Inom flera teknikområden har fordonsindustrin en teknikdrivande roU    Prop. 1992/93:170 som cxkså bör komma tiU nytta inom andra sektorer av industrin cxh    Avsmtt 12 samhäUet i övrigt. Omvänt finns teknikområden utanför foidonsindu-    Näringsdep. strins direkta intressesfär som har betydelse även för fordonsindustrin. Ett exempel utgör informationsteknologi, bl.a.  de möjUgheter som skapas genom utvecklingen inom mikroelektroniken.

Forskning, som innebär att olika dicipliner cxh speciaUteter samver­kar, foör prioriteras i det särskilda forskningsprogiammet med inriktning pä att åstadkomma mUjövänUgare, säkrare cxh effektivare foidonsbase-rade ttansportsystem. Härvid foör foeaktas att foeslut om en fortsatt minskning av utsfepp av koldioxid i komfoination med kämkraftens aweckling cxksä kommer att stälfe stora krav pi en effektivare använd­ning av fossife foränslen cxh en inttoduktion av icke fossife drivmedel. EnUgt regeringens foedömning foör programmet utformas som ett kom­plement tiU NUTEK: s försfeg vad gäUer omrädet transportteknik, sä att utökade insatser för tillämpad forskning pä detta område möjUggörs. Vid genomförandet av forskningsprogrammet foör gällande ansvarsför­delning mellan olika sektorsforskningsområden beaktas.

I programmet foör eftersträvas att mUjöfoelastning firän fordon i möjU­gaste män undanröjs.

Fordonsindustrins firamticfe konkurrenskraft cxh möjUghetema att i enUghet med fettade foeslut minska skadUga utsfepp är foeroende av att forskningen bedrivs vid den intemationeUa forskningsfronten.

En gmndfömtsättning för forskningsprogrammet är att dttekta före­tagsstöd inte utgär, dvs. fiiU konkurrensneutraUtet skaU licfe, siväl nationeUt som intemationeUt. IntemationeUt forskningssamaifoete bör utiiyttjas där sä är möjUgt t.ex. genom deltagande i intemationelfe forskningsprogram.

Ett program av detta sfeg innebär att avtal behöver träffas med ett stort antal intressenter. För att utoytta samhäUets samlade resurser cxh undvUca onödigt dubfoelaifoete är det redan vid inrättandet av program­met viktigt att beakta vad som sker i andra program, säväl nya som pågående, genom finansiering frän olika sektorsorgan cxh forsknings­råd, t.ex. NUTEK, TeknikvetenskapUga forskningsrådet. Försvarets materielverk, Transportforskningsberedningen, Naturvårdsverket och ArbetsmUjöfonden. Det fömtsätts att den deltagande fordonsmdustrin medverkar i finansieringen pä minst samma nivå som staten bidrar med.

Det är viktigt att bäde små cxh stora underleverantörsföretag fär delta i ett fordonstekniskt forsknmgsprogram sä att de ges möjUghet att tiU­gcxlogöra sig de specialkompetenser och teknologiska framsteg som erfordras för att kunna utveckfe prodiUcter. Det bör ciärför vara ett StatUgt vUlkor att niindre cxh medelstor industri skaU ges möjUghet att delta i det fordonstekniska forskningsprogrammet. Inom ramen för programmet bör därför ges finansieUa möjUgheter att under en försöks-pericxl pä tre år underfetta för denna målgmpp att ta mer aktiv del i den fordonstekniska forskningen än hittills.

Det foör ankomma pä regeringen att foesluta om organisatoriska frågor

rörande det nya programmet.

.

Prop. 1992/93:170

12.4.5 Kuiisk:q)sfräsörjiiiiig för den träiivanibaaeiade industrin

Avsnitt 12

Näringsdep.

Bakgrund

Den akademiska gmndud)Udningen för massa- och pappersindustrin sker vid de tekniska högskolonui i Stockholm och Götefoorg, KTH och CTH. De eifojuder foäda möjUgheter tiU fördjupning i skogsindustrielfe ämnen inom ramen för uAildning av civilingenjöier. Skogsindustrins Tekniska Forskningsinstitut, STFI, bidrar med stipendier för examens­arbeten, medveikar i utfoildningen vid tekniska högskolor cxh ställer lokaler cxh utmsbiing tiU förfogsuide.

Högskolan i Karlstad eifojuder en melfeningenjörsutbildning med inriktning mot massa- cxh pappersindustrin.

Huvuddeten av forskamtfoUdningen foedrivs vid STFI som har ca 30 anstäUda i forskamtfoUdning och ytterUgare ca 20 icke anstäUcfe forskar­studerande. Forskningssidan domineras helt av STFI nten med viktiga foidrag firän de mindre instibiten med anknytning tiiU pappers- och ceUu-losaomrädet. Grafiska Forskningsfefooratoriet, Packforsk och Ytkemiska Lafooratoriet.

Vid de tekniska högskoloma ll>edrivs cxksä forskning inom omrädet men deras resurser är smä jämfört med institutens. Instibiten aifoetar aktivt med att överföra sina forsloiingsresultat tiU branschen. De funge­rar som en brygga mellan högskolor cxh branschen. Instituten delfinan­sieras av staten vfe NUTEK med 51 mUjoner kronor budgetåret 1992/93.

Högre utfoUdning för trititidustrin foedrivs pä tre stäUen i landet. CivilingenjörsutbUdning med triiteknisk inriktning finns vid dels hög­skolan i Luleä, avdekungen i SkeUefteå, dels KTH i Stockhohn. Vid Sveriges fend)ruksuniversitet, SLU, i Umei och Uppsafe utbUdas jäg­mästare med inrikming mot sågverksindustrin. ForskamtbUdning be­drivs vid dessa högskolor. Ofta är de forskarstuderande anstäUcfe vid industriforskningsinstitutet Trätek.

Trätek som dominerar pä forsloiingssidan har tre avdelningar förfegda tiU Stfxkhohn, SkeUefteå cxh Jönköping. Möbelinstitutet i Stockholm bedriver forskning cxh provnmgsverksamhet avseende möbler.

SLU har tre instittitioner som är delvis inriktade pä trä, en i Alnarp och tvä i Uppsafe.

Forskning av betydelse för träindustrin foedrivs i mindre omfettning vid högskolan i Luleä (avdehiingen i SkeUefteå), KTH, (TTH och Lunds universitet.

För överföring av forskningsresultat tiU träindustrin svarar i första hand Trätek. Instibitet delfinansieras från NUTEK med 22,5 mUjoner kronor foudgetiret 1992/93 vUket motsvarar 43% av det avtalsfoundna ramprogrammet. Andelen har tidigare varit betydUgt högre.

Frågor rörande skogsindusttins kunskapsförsörjning har ir 1991 ut­retts pi uppdrag av regeringen. Utredaren, professor Lennart Schotte, har lämnat sina försfeg i betänkandet (Ds 1991:62) Kunskap för kon­kurrenskraft - skogsindustrins liunskapsförsörjning. Uttedaren föreslär

452

bl.a. förstärkta satsningar pä den industtirelevanta forskningen i form    Prop. 1992/93:170 av ökade statUga ansfeg tiU de industriforskningsinstitut som är veik-    Avsnitt 12 sanuna inom omrädet, samt en kraftig förstärioiing av skogsindustrins    Näringsdep. ställning vid högskolan. Denna förstärkning skuUe innefetta ett flertal nya professurer.

Utredaren pekar pä att träindustrins foehov av akademiskt udiUdad personal är mycket stort. Ca 25 % av den träfoeaifoetande industrin i Sverige är lokaliserad tiU ett områcte inom en tänkt triangel Växjö-Jönköping-Linköping. Södra Sverige saknar högre ttäteknisk uäiUdning och industrin upplever därför rekryteringsprobtem.

Utredningen har remissbehandfets cxh majoriteten av remissinstan­sema är positiva tiU försfegen. Ett flertal remissmstanser berör löntegar­fondema som tänkfoar finansteringskäUa för reformförsfegen. En remissammanställning finns tiUgängUg pä Näringsdepartementet.

Regeringens övervägandea

Regeringen anser det angefeget att den träråvaminriktade tekniska forsk­ningen stärks. Det foör ske genom insatser säväl inom Närings­departementets som UtfoUdningsdepartementets och Jordfoniksdeparte-mentets verksamhetsområden. Regeringen avser att initiera förhand­lingar om finanstering av ett skogsmdustrieUt program (se även av­snitten om UtfoUdnings- och Jordfoiuksdepartementens verksamhetsom­råden). Regeringen beräknar 10 mUjoner kronor i ansfeg tiU NUTEK för nämnda program. Programmet foör innefetta insatser för hefe det skogsindustrielfe omiidet cxh fömtsätter medfinansiering frän industrin. I den närmare utfonnningen av programmet och dess organisation foör NUTEK samråda med Skogs- och jordbmkets forskningsråd (SJFR), TFR, STFI, Trätek m.fl.

12.4.6 Miljöteknik

Hänsyn tUl den yttre nuljön är en av nyckelfrågorna för näringsUvets överlevnad cxh utveckling. SamhäUets ökande krav pä näringsUvet i firäga om ätgärder för att förbättra den yttre mUjön kan innebära säväl hot som möjUgheter för företagen. Åtgärdema kan uppfettas som svära cxh kostsamma för i första hand de smä cxh medelstora företagen. Utökad mUjöhänsyn uppfettas ofta som en belastning i form av ökade kosbiader för dessa företag. Regeringen vUl dock understtyka att mUjö­hänsyn även leder tiU nya möjUgheter tiU positiva förändringar genom att det kan öka näringsUvets konkurrenskraft. Företag, som är tidigt ute i ett förändringsaifoete inriktat mot mUjöanpassad produktion, kan vinna konkurrensfördelar gentemot företag som är avvaktande i förhällande tiU mUjöfrågor.

NUTEK - och tidigare Styrelsen för teknisk utveckling (STU) samt

Statens energiverk - har i sma FoU-stöd länge och i hög grad beaktat

mUjöfrågomas betydelse. Under budgetåret 1990/91 var exempelvis ca

43

20 % av de teknik- och energirefeterade  projektsatsningarna vid STU

direkt mUjömotiverade eUer hade en stark anknytning tUl mUjöfrågor.    Prop. 1992/93:170 Regeringen anser att hänsyn tiU den ytbe mUjön i sä stor utsträckning    Avsnitt 12 som möjUgt bör integreras i aibetet inom samtUga teknikområden.    Näringsdep. Genom att i aUt FoU-aibete ta mUjöhänsyn sä ticUgt som möjUgt kan den kunskap utvecklas som krävs för en långsiktigt hällfoar utveckling.

NUTEK tillämpar s.k. mUjökonsekvensbeskrivningar vid foedömning av sä gott som alfe enskUda projekt. Syftet med dessa beskrivningar är att analysera om tUltänkta projeld kan bedömas piverka eten yttre nuljön cxh i si feU hur denna piveikan sker. Det år enligt regeringens mening viktigt att NUTEK i aU sin FoU-veiksamhet medveikar tiU att mUjö­aspekter cxh mUjökonsekvenser blir beaktade cxh redovisacte.

MUjökonsekvensbeskrivningar skaU även kunna ge infonnation om och underfeg för satsningar pä kunsksuppbyggnad och utveckling av mUjörefeterade basteknologter. Slädant aifoete bedrivs inom NUTEK i nära samaifoete med Naturvärdsverket, KemikaUeinspektionen cxh AvfeUsforskningsrädet, AFR.

Det övergripande mälet för AFR är att med ett konsekvent mUjö­tänkande skapa fömtsättningar for att deb uppfyUa de mUjöpoUtiska maten inom utvalda omriden, dels exploatera nya marknadssibuitioner. AFR kommer vid foudgetärsskiftet 1992/93 - 1993/94 att ha avslufet ett treirigt program för mUjöanpassiid produkbitveckling och avfaUshante­ring. Regeiingen redovisar under MUjö- och naturresursdepartementets avsnitt försfeg avseende AFR:s fortsaba vericsamhet.

12.5 Längsiktig förnyelse av energisystemet

Bakgnmd

Energiforskningen har sedan ir 1975 bedrivits i form av treiriga pro­gram. Sedan dess har ansfegitii ca 9 mUjarder kronor i 1990 irs penningvärde tiU energiforskningsprogrammen. Samtidigt har rikscfegen ansfegit betydande belopp för att utveckfe cxh demonstrera ny energi­teknik. Stöd har lämnats föi bii.a. investeringar i vindkraftverk cxh anfeggningar för utnyttjande av solvärme, tUl energieffektivisering samt tiU kraftvärmeprcxiuktion med biobränslen. Rikscfegen beslöt vären 1992 ab föra över 48,9 mUjoner kronor frän Näringsdepartementets energi-forskningsansfeg tiU JordbnUcsdepartementet för forskning om bio­bränslen (prop. 1991/92:100 bU. 13, foet. 1991/92:NU25, rskr. 1991/92:271).

Planeringsprcxessen pä energiforskningsområdet innebär att de an­svariga myndigheterna skaU svaia för bedömningar av den vetenskap­Uga kvaUteten cxh den energipolitiska relevansen i den forskning som stöds. De har inom sina områden ansvar för att foedöma foehovet av insatser i hefe forsknings- cxh u'ecklingsprcxessen. NUTEK svarar för samordningen mellan de myndigheter som har ansvar för energiforsk­ningsprogrammets delar.

454

Prop. 1992/93:170

IVA.-s och Energiforskningsgruppens rapporter

Avsnitt 12

Näringsdep.

En expertgmpp (N 1991:51) fick år 1991 regeringens uppdrag att med­verka vid utvärdering av forskning cxh utveckling pä energiomridet samt att foedöma energiforskningens effektivitet, samhällsrelevans cxh framticfe inriktning. Energiforskningsgruppen redovisade är 1992 rap­porten (Ds 1992:122) Energiforskningens mäl och medel.

Gmppen anser att energi- cxh mUjöfirägomas cUgnitet cxh komplexitet i samhäUet även i fortsätbiingen motiverar ett samfet sfetUgt nationeUt energiforskningsprogram och föreslir att en viss omprövning av pro­grammets inrikming cxh sttuktur görs. Strategisk gmndforskning och teknikutveckling är liksom systemstudter, enUgt gruppen, de viktigaste cxh naturUgaste omrädena för statUga insatser. Mer maiknadsnära msatser kan ocksi foehövas, men där foehöver nya former utvecklas i samverican med maiknadens aktörer. Statens ansvar i teknikutvecklingen foör koncentteras tiU stadter före prcxluktutvecklingen. Gmppen pekar dcxk pä att det, t.ex. inom mUjöomiidet, finns samhäUsmål som är överordnade marknadens mäl cxh att det där kan finnas skäl för ett större StatUgt engagemang.

Vidare understryker gmppen foetydelsen av ökade msatser mom en energirefeterad samhäUsvetenskapUg cxh systemvetenskUg forskning för att uppnä en foättre försfeelse för energisystemet som en del av vär samhällsstruktur.

rVA har under aren 1991 - 1992, pä eget initiativ men med statUgt foidrag, genomfört en studie av det statUga energiforskningsprogrammet, kallad Energi för kommande generationer. EnUgt IVA fordras pä sikt mer effektiva cxh för mUjön acceptabfe sätt att tillföra cxh använcfe energi. Bl.a. därför bör energiforskning, enUgt IVA, även fortsätt­ningsvis utgöra ett särskUt statUgt forskningsprogram med eget ansfeg.

FVA framhåUer att energiforskningen skaU ha en sidan bredd att UtbUdningssystemet kan förse avnämarna med kompetens inom samtUga relevanta omriden. Forskningen skaU ha ett sidant djup att den pi sUct kan skapa ny kunskap inom nischer som är särskUt viktiga för det sven­ska energisystemets cxh den svenska industrins utveckling.

För att leda tiU resultat mäste energiforskningsprogrammet ges en inrikbiing som är stabU under läng tid. Det foör enUgt IVA inte utsättas för kortsUctiga kris-, konjunktur- eUer poUtiskt refeterade svängningar. Det mäste ocksä utformas med starkt hänsynstagande tiU omvärlden.

De organisatoriska fömtsättningama för samaifoete meUan högskofe cxh näringsUv mäste stärkas genereUt. Direkt stöd tiU företag avseende utveckling och demonstration av specifika apparater cxh system bör dcxk enUgt IVA awecklas. Frigjorda medel bör omfördelas främst tiU gmndfeggande och tillämpad energuefeterad forskning vid universitet cxh högskolor, ökad medverkan i intemationeUa forskningssamaibeten, samt utökat stöd tiU branschgemensamt ägda FoU-projekt och FoU-företag pi energiområdet.

455

Utökad kompetens är enUgt lYA särskUt viktig inom följande om-    Prop. 1992/93:170 råden: transportsektoms energianvändning, bioenergi, kämenergi - såväl    Avsnitt 12 fusion som fission - samt bränsIe«eUer, efeckumufetorer cxh solcelter.       Näringsdep.

Myndigheter med ansvar inom energiforskningsprogrammet

NUTEK har i ansfegsframställniingen redogjort för planeracte insatser inom energiforskningen under perioden 1993 - 1996. MUjöfrågoma och utvecklingen av energisystemet mot högre energieffektivitet cxh mot ökad användning av foiobiänsten (xh andra fömybara energisfeg kom­mer att vara utgängspunkter för dessa planer. En ökad inriktning mot kompetensuppbyggnad cxh utveckling av energirefeterade foas­teknologier, som kan Ugga tiU grund för utvecklingen av nya energi­tekniker i näringsUvet planeras.

NUTEK avser att pröva nya former för kunskapsöverföring och sam­verican mellan högskolor, institut och industrin. MöjUghetema tiU inter-nationeUt samarfoete skaU tUlvsuatas. Samspelet meUan msatser för energiforskning och annan teknisk forskning skaU förstärkas ytterUgare. Viktiga forskningsområden är föiforänningsteknik, umytande av foio-energi, vind, sol cxh geotermi samt effektivisering av den energiinten­siva industrins energianvändning cxh eneigiprcxluktion.

Statens råd för byggnadsforskning (BFR) planerar en fortsatt kraftfuU satsning på forskning, utveckUng cxh experimenttiyggande avseende nya mUjövänUga energisystem, värmepumpar, solvärme och energifegring. Vidare erbjuder befoyggelsen möjUgheter tiU energieffektivisering som inte har tagits tiU vara. BFR anger att energifrågomas roU i den kommunafe planeringen cxh i själva foyggprocessen är viktiga områden.

NaturvetenskapUga forskningsrådet (NFR) stöder, med medel firän energiforskningsprogrammet, gmndforskning av betydelse för energi­omridet, främst för utvecklingen av fömybara energUcäUor cxh metcxler för effektivare energiomvandling cxh -användning. Vidare ingär forsk­ning om hur dagens energisystem påverkar mUjö cxh klimat. Under de senaste åren har en betydande satsning skett på rekryteringsstimulerande ätgärder i form av doktorand- cxh forskarassistenttjänster.

Transportforskningsberedningen (TFB) har tiU uppgift att stödja mUjö-och energirefeterad transportforskning. Ett särskUt program genomförs som skaU belysa fömtsättningama för att genomföra strukturelfe för­ändringar inom ttansportsektom i syfte att minska energiföifoiukningen cxh mUjöbefestningen. TFB dis]X)nerar cxksä särskUda ansfeg för ut­veckling cxh demonstration av dels energibesparande motorteknik för bl.a. bussar, dels användning av motoralkoholer. TFB föreslär i sin ansfegsfiramstäUning att energimiedlen skaU integreras i beredningens ordinarie ansfeg.

StudsvUc AB, som är ett dotterbofeg tiU VattenfaU AB, har programan­svar för den kämtekniska forsloiingen cxh utvecklingsverksamheten. Syftet med verksainheten är dels långsiktig kunskapsuppbyggnad hos de deltagande partema, dels bevarande av kämkraftsindustrins kompetens.

456

Stadigt stöd utgär tiU dels driften av forskningsreaktom R2, dels pro­grammen Ny kärnteknik cxh Övrig kärateknisk FoU. Studsvik AB delter vidare i EG:s fusionsforskning inom ramen för etet asscxfetions-avtal som Sverige tecknade med Euratom år 1976. Sbidsvik AB begär medel för nationeU delfinanstering för deltagancte i den materialtekniska forskningen inom £G:s fusionsteknologiprogram.

Programrådet vid Studsvik har tiU uppgift att bestälfe insatser inom omrädet för icke kämteknisk forskning och utveckling som finansteras med statsansfeg cxh som utförs av tre företag pi Sbidsvik. Frin ansfeget Energiforskning under tolfte huvudtiteln utgir statsanslag tUl distribu­tionsteknik vid bofeget Fjärrvärmeutveckling FVU AB samt tUl mate-rialteknUc vid Studsvik Material AB. Över ansfeget Bioenergiforskning under nionde huvudtiteln utgir ansfeg tiU förgasnings- och föiforännings-tekiuk vid TPS Termiska Prcxesser AB.

TeknikvetenskapUga forskningsrådet (TFR) fördelar inte nigra medel inom ramen för energiforskningsprogrammet. TFR har emeUertid över­tagit ansvaret för den energirefeterade inomvetenskapUgt motiveracte tekniska gmndforskning som ticUgare finansierades av bl.a. STU.

Vid en hearing pi Näringsdepartementet i oktober 1992 har firamför­aUt Energiforskningsgmppens cxh IVA:s rapporter diskuterats.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 12 Näringsdep.

Regeringens överväganden

De övergripande målen för energiforskningen är att skapa vetenskapUg och teknisk kunskap cxh kompetens inom universiteten, högskolorna cxh i näringsUvet för utvecklingen cxh omställningen av energisystemet i enUghet med rikscfegens riktlinjer för energipoUtiken.

EnUgt riksdagens beslut är 1991 (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91 :NU40, rskr. 1990/91:373) är energipoUtikens mål att pä kort cxh lång sikt trygga tiUgången pä el cxh annan energi pä med om­världen konkurrenskraftiga villkor. EnergipoUtUcen skaU utgä från vad nabir cxh nuljö kan bära. Regeringens försfeg i foudgeqiropositionen (prop. 1992/93:100 bU. 13) innebär en utökning av insatsema på energi­området under nästa budgetär.

Det är nödvändigt med nationeUa insatser för att firämja kvalificerad forskning cxh utveckling inom energiområdet. Dessa insatser skaU möjUggöra utvecklingen cxh omställningen av energisystemet i enUghet med 1991 irs energipoUtiska beslut. Betydelsen av energiforskningen har fått ökad aktuaUtet genom att ramkonventionen om klimatföränd­ringar undertecknades i Rio de Janeiro är 1992. Energiforskningen har stor betydelse för att ta fram energialternativ baserade på fömybara energUcäUor och effektiv energianvändning. För att tiUgcxiose dessa krav bör forskningen ha en långsiktig och uthåUig inriktning.

£>en bör syfta tiU att skapa en bred vetenskapUg cxh teknisk kompe­tens, säväl beträffande tillförsel och användning av energi som i firåga om energisystemets mUjökonsekvenser. En målinriktad forskning med

457

hög kvaUtet är en nödvändig föiutsättnmg för att säkra en god kvaUtet   Prop. 1992/93:170

på udiUdningen inom dessa områden.

Avsnitt 12

Regeringen anser att energifrågomas foetydelse för mUjö, klimat cxh Näringsdep. tiUväxt i ekonomin utgör skäl för att hålfe den stadigt finansierade energiforskningen samman i ett program. Detta synsätt Ugger väl i linje med de synpunkter som har framförts av NUTEK, IVA och Energi­forskningsgmppen. NUTEK foör även i fortsättningen vara ansvarig för samordningen mellan de programorgan som fördelar mectel inom ramen för energiforskningsprogrammet. Energiforskningen bör i högre grad än nu samordnas med annan forsknmg cxh utveckling, varvid möjUgheter tUl ytterUgare rationalisering av veiksamheten foör tiUvaratas.

Programmet foör inriktas mot energirefeterad grundforskning cxh lång­siktig kompetensuppbyggnad inom basteknologter på energiområdet samt energisystemstudter, medan kraftindustrin och andra företag som verkar inom energisystemet bör ta ett större ansvar för branschmriktad forskning cxh utvecklings- och demonstrationsvericsamhet. Regeringen har inhämtat att Svenska Kraftverksföreningen, VattenfaU AB, Svenska Elverksföreningen och Svenska Kraftnät har foUcfet ett gemensamt foofeg, Elforsk, för att foedriva forskning cxh utveckling inom omräden av foe­tydelse för prcxluktion, distrifoution, överföring cxh användning av elekt-riticitet.

Inom områden där de konuneraelfe fömtsätmingama är svaga, men den lingsiktiga inriktningen av 

Forskning om effektivare användning av energi är av väsentUg bety­delse. Med hänsyn tiU att transportsektorn stär för nämiare en Qärdedel av energianvändningen och ca i50 % av oljeanvändningen cxh även svaiar för en mycket stor del av mUjöbefestningen i samband med energianvändningen foör denna sektor uppmärksammas.

Regeringen har tidigare föresfegit ökade satsningar på informations­teknologi och fordonsteknisk forskning. Dessa satsningar foör fä rele­vans för bl.a. framticfe energitiUfiirsel cxh energianvändning.

Med den här angivna uirikbimgen av energiforskningen är det enUgt regeringens mening möjUgt att minska ansfegen för dessa ändamil.

12.6 Fömyelse och effektivisering av byggforskningen

Forshängens ontfattning och orgimisation

Byggforskning används som ett samlande begrepp för ett omfattande

forsknings- cxh utvecklingsarbete (FoU) med tyngdpunkten i frågor som

rör markanvändning, byggande, bosfedsförsöijning och förvalming.

Dessa frågor är tiU sm karaktär sektorsövergripande och forslcningen

finns företrädd inom flera vetenskapUga discipliner. Den forskning som

bedrivs har duekt cxh induekt beitydelse när det gäUer konkurrenskraft,

g

välfärd, UvskvaUtet, foUchälsa och hushällning med naburesurser och    Prop. 1992/93:170

nuljö.

Avsnitt 12

F)en gmndfeggande forskningen bedrivs firämst inom ete tekniska    Näringsdep. högskolorna men ocksi pä en rad instimtioner vid landets stora univer­sitet samt nigra regionafe högskolor. TiUämpad forskning och utveck­ling bedrivs i huvudsak inom instimt cxh i företag.

Byggforskningen har en heterogen avnämargmpp, omfettende alfe de parter, som agerar inom samhällsbyggande och förvalming, d.v.s. stat, kommuner, förvaltare, foyggherrar, arkitekter och konsulter, foyggent-reprenörer cxh byggmaterialindustrin samt försäkringsbofegen. Bran­schen innehåUer en stor andel smä företag.

Den StatUga finansieringen av byggforskningen kanaliseras i huvud­sak vfe Statens rid för byggnadsforskmng (BFR). Cida hälften av BFR:s medel fördelas tiU forskning vid universitet cxh högskolor. Res­ten gär tiU forskningsinstimt, enskUda förebig samt kommuner och StetUga instimtioner. Stetens instimt för byggnadsforskning (SIB) är tUl övervägande del ansfegsfinansierat.

Statens räd för byggnadsforskning

Stetens rid för foyggnadsforskning (BFR) planerar, initterar, samordnar cxh finansterar forsknings- cxh utvecklingsarfoete. BFR:s verksamhets-onuäde definieras som FoU-verksamhet kring förändringen cxh utform­ningen av den byggda nuljön med hjälp av markanvändning, byggande och förvaltning. Utvärderingar av FoU-insatser och infomiation om FoU-resultet av ny teknik är viktiga delar av verksamheten. BFR skaU bl.a. verka för

-

längsiktig kunskapsuppbyggnad genom satsning pä forskamuljöer och forskartjänster främst vid universitet cxh högskolor,

-

utvecklings- och experimentverksamhet som ger byggsektom använd­bar kunskap.

BFR är också programorgan mom energiforskningsprogrammet med ansvar för fol.a. ny energiteknik i foebyggelsen.

Statens institut för byggnadsforskning

Stetens instimt för byggnadsforskning (SIB) är ett forskningsutförande instimt inom samhäUsbyggnadsområdet, tiU formen en myndighet (in­struktion 1988:930). Verksaniheten är inriktad mot följande områden

-

bcxnde, bostedsförsörjning cxh bostedspoUtik,

-

planering och beslut om mark- cxh vattenanvändning, byggande cxh förvalming,

-

foyggnaders och byggmaterials tekniska egenskaper,

-

klimat- och instalfetionsfrågor samt

-

energUiushållning.

Chefen för Näringsdepartementet gav i maj 1992 förre stetssekretera-

ren vid UtbUdningsdepartementet, Sverker Gustevsson, i uppdrag att

j

göra en översyn av verksaniheten vid SIB. En rapport firin översynen

avlämnades den 15 september 1992. Rapporten har remissfoehandfets.    Prop. 1992/93:170

En sammanställning av remissvai-en finns tiUgängUg pi Näringsdeparte-    Avsnitt 12

mentet.

Näringsdep.

överläggningar med branschen

Som en följd av riksdagens foeslut med anlednmg av 1990 ärs forsk­mngspoUtiska proposition (profi. 1989/90:90, foet. 1989/90:BoU19, rskr. 1989/90:339) har överfeggningar förts meUan förettädare för regeringen och näringsUvet om ökade insatser firin näringsUvet för byggforskning. I kompletteringspropositionen vären 1991 (prop. 1990/ 91:150, foU. n:10, foet. 1990/91 :]8oU6y, rskr. 1990/91:390) redogjorde regeringen för de förda överfeggnmgama och de resultet som hade uppnitts. Vid sin foehandUng av ])ropositionen noterade foostadsutskottet med tiUfredsstäUelse att överenskommelse om ett ökat engagemang kunnat ttäffas med del av foranschen. Utskottet ansäg att överfeggningar-na foorde fortsätta. Riksdagen stäUde sig foakom utskottets försfeg.

I enUghet med tidigare riksdagsfoeslut har överfeggningama därefter fortsatt. Dessa har förts under en period av extrem fegkonjunkbtt som innefoär stora svärigheter för en betydande del av byggsektom. Trots byggforanschens problem har proiiäema om ökad medverkan frän bran­schens sida mötts av en positiv attityd. Behovet av satsningar pä forsk­ning, UtveckUng och uAUdning har understmkits. Resulteten frän över­feggningama har redovisats för Näringsdepartementet i en särskUd rapport.

Regeringens övervägandea

Omvärldsförändringama inom bygg-, bosteds- och fastighetsmarknader­na är stora. IntemationaUseringen av byggmarknaden, EES-avtalet och ett evenmeUt svenskt medlemssksip i EG öppnar nya möjUgheter sam­tidigt som kraven pä de svenska företegen skärps. Kunskapsutveck-Ungen måste vara långsUctig samitidigt som den bör vara flexifoel och kunna anpassas tiU snabfot ändrade fömtsättningar. Det intemationeUa forsknmgssamarbetet växer i betj-delse. Det innebär att svenska forsk­ningsmUjöer måste fitunsfe som atttaktiva vid en intemationeU jäm­förelse.

Pä den inhemska marknaden präglas simationen av starka krav pä effektivisering och fömyelse. Avregleringen inom byggandet, minskade bostedssufoventioner och ökade iniTasttukmrsatsningar stäUer den svens­ka foygg-, foosteds- och fastighetsmarknaden mför nya ubnamngar som kräver ny, häUbar kunskap. Den byggda mUjöns foetydelse för lokal, regional och nationeU utveckling är betydande. Den spelar också en vUctig roU när det gäUer utiändskii företegs och organisationers vUja att investera och etablera sig i Sverige.

Med hänsyn tiU den intemationelfe utvecklingen, fömtsätmingama i

Sverige och sttävandena ab underfetta tiUväxt och konkurrenskraft bör

460

den fiamtida mriknmgen i ökad utsträckning syfta tiU stöd för en ut-    Prop. 1992/93:170

veckUng vars bärkraft Ugger i medveten resurshushäUning cxh integre-    Avsmtt 12

rade, mUjöanpassade lösningar.

Näringsdep.

I denna förändrade omvärld är svensk byggforskning av strategisk betydelse. Det finns en växande insikt inom branschen om foehovet av ökat engagemang när det gäUer den tillämpade forskningen. Det stets­finansieUa feget StäUer vidare krav på fömyelse cxh effektivisering av de StetUga insatserna för byggforskning. De stetUga insatsema mäste ciärför samordnas cxh koncentreras. Regeringen har cxksä eten allmänna uppfettningen att sektorforskning ete. i viss utsträckning bör vara kon­kurrensutsatt. Förmigan att erhilfe extera finanstering kan ses som ett kvitto pi att forskningen har retevans.

Stetens resurser för foyggforskning foör i firamtiden i huvudsak kon­centreras tiU BFR och de telcniska högskolorna. BFR foör, i egenskap ay ansvarigt sektoisoigan, ha tiU uppgift att samordna de stetUga resur­serna för forskning cxh utveckling avseende markanvändning, foygg-ande, anfeggmngsveiksamhet cxh förvaltning. BFR foör vidare verka för en effektiv aifoetsfördelning mellan forskningsfinansierande organ inom angränsande forskningsomräden sä att dufofoelarfoete kan undvUcas.

Mot eten här angivna foakgmncten finner regeringen det vicfere angefe­get att den nuvarande verksamheten vid SIB omstnikmreras. I det föl­jande lämnas försfeg tUl en förändringsstrategi. Huvuddragen i denna innefoär att en ny instimtion för foygg- och fiistighetsforskning bUdas med koppUng tiU KungUga Tekniska Högskolan (KTH) men med loka­Usering tiU Gävle. Försfeget innebär vidare att verksamheten vid SIB under kommande budgetär koncentreras pä samhäUsvetenskapUgt in­riktad forskning samt att att denna forskning snarast utvärderas. Reger­ingen viU i sammanhanget betona vikten av att forskning om de scxiafe aspektema kring den byggda nuljön har fortsatt hög prioritet.

Ny institution för bygg- och fastighetsforskmng

En ny instimtion för bygg- och festighetsforskning bör bUdas den 1 juU 1993 med lokalisering tiU Gävle. Organisatoriskt foör instimtionen in­ordnas under KTH:s nya delfakultet som kommer att foUdas av de nuvarande sektionerna för arkitekter, lantmäteri och väg- cxh vatten­byggnad. Instimtionen avses foU ett komplement tiU och en förstärkning av delfekulteten.

Verksainheten vid den nya högskoleinstimtionen bör inriktas på forsk­

ningssamverkan inom områden med relevans för bygg- cxh fastighets­

sektorn. En följd av att nybyggandet av bosfeder och lokaler förväntas

ininska de närmaste åren folir att tyngdpunkten i byggandet förskjuts mot

infirastnikmrinvesteringar. Frågeställningar om förvalming, dvs. drift,

skötsel och underhåU av fastigheter samt av den byggda nuljön i övrigt,

blir aUt vUctigare. E)et växande behovet av att i ökad omfatming mtegre­

ra det ekonomiska perspektivet i markanvändningsplanering, byggande

och förvaltning stäUer krav pi forskningsinsatser inom bygg- cxh fastig­

hetsekonomi. Forskningsområden för den nya instimtionen kan vidare

461

inkludera förvaltning txh boendekvaUtet. Andra vUctiga omräden är    Prop. 1992/93:170 materialforskning med inriktning mot beständighet cxh kvaUtet samt    Avsnitt 12 metcxler att uppnä god luftkvaUtet i både befintUga cxh nya byggnacter.    Näringsdep. Vidare är informationsteknologins användning i projektering, byggande cxh förvalming av säväl byggnader som infirastruktur ett viktigt FoU-område.

I den nya instimtionen bör ingi den veiksamhet inom nuvarande SIB som passar in i KTH:s profil cxh har retevans för foygg- (xh festighete-sektora. E)ette innefoär att motsvairande vericsamhet inom ramen för SIB upphör. Instimtionen bör inrymma ett antel professurer, bl.a. de som redan har tillsatte inom SIB samt den professur i nationatekonomi som är under tillsättande.

Genom att instimtionen folir en del av KTH skapas en koppling mellan den forskning som kommer att ttedrivas inom instimtionen cxh utbUd­ning och forskning inom övriga KTH. Professorer och forskare som kommer att tillhöra den nya instimtionen foör defe sin tid mellan KTH i Stockholm och Gävte. Teknologer och forskare vid KTH fer möjUghet att umyttja de laboratorieresurser m.m. som konuner att finnas vid instimtionen i Gävte för bl.a. examensaifoete.

Den nya högskoleinstimtionen kommer att innebära en kompetens-mässig förstärkning av regionen som inrymmer utvecklingsmöjUgheter. Samverkan med högskolan i Gävle bör utvecklas. Personal vid instim­tionen foör delte i uAUdningen iriom högskolan. Vidare finns fömtsätt­ningar för att instimtionen, bll&immans med högskolan, skaU kunna medverka tUl att utveckfe en sädm civiUngenjörsutfoUdning med inrikt­ning pä foygg- och festighetsekonomi som har föresfegits vid KTH. När­heten tiU Stetens lantmäteriverk (xh Centralnämnden för festighetscfete i Gävle innebär möjUgheter att inom instimtionen bygga upp nya FoU-nuljöer.

Ambitionen är att den nya instimtionen inledningsvis fär en omsätt­ning i ekonomiska termer motsvarande tvä tredjedelar av verksamheten vid SIB. Det är rimUgt att steten vfe BFR tillskjuter en viss basfinanste-ring. Mot bakgmnd av den nya högskoleinstimtionens föresfegna in­riktning gör regeringen bedömningen att branschen kommer att finan­siera specifika forskningsprojekt vid instimtionen. Instimtionen kommer oclcsä, pä sedvanUgt sätt, att kunna söka särskUda projekbnedel hos forskningsråd eto. i konkurrens med andra forskiungsutförare. Omfett­ningen av verksamheten blir slutUgen beroende av i vUken utsträckning beställare av forskning kommer att umyttja uistimtionens resurser.

Regeringen avser att uppdra åt BFR att tUlsammans med KTH läinna försfeg tiU hur den nya högskoleinstimtionen skaU utformas.

SamhäUsvetenskapUgt inriktad forskrung vid SIB

Av SIB:s verksamhet finns delar, bl.a. inom den samhäUsvetenskapUga forskningen avseende bostedspoUtik cxh bostedsscxiafe firägor, som inte namrUgen hör hemma inom den föresfegna KTH-instimtionen utan

462

passar bättre tUlsammans med annan högskoleforskning. Forskning av    Prop. 1992/93:170

likartat sfeg bedrivs inom olika universitet cxh högskolor i landet.

Avsnitt 12

Regeringen har redan tidigare betonat vikten av en samhällsvetenskap- Näringsdep. Ug forskning om bostadspoUtik cxh bostadsscxiafe frågor med hög kvaUtet. Den föresfegna omstruktureringen av foyggforskningen mäste därför ge fömtsättningar för fortsatte insatser pä etette område. Forsk­ning av dette sfeg, i likhet med foyggforskningen i övrigt, mäste samti­digt i ökad utsttäckning foedrivas med stöd frin forskningsråd, sektors­organ cxh andra intressenter.

Det finns inte nu tillräckUgt underfeg för ett slutgUtigt ställningstegan­de tiU framtiden för den samhäUsvetenskapUgt inriktade forskningen vid SEB. Regeringen avser därför att fefe utvärdera denna del av SIB:s nuvarande vericsamhet och pröva fömtsäbningama för dess fortsatte existens.

Budgetaret 1993/94 bör den samhäUsvetenskapUgt inriktade verksam­heten vid SIB fortsatte men knytas tiU Uppsafe universitet. TillräckUg finanstering bör garanteras under detta är i awaktan pä ställningstegan­de tiU utredningens försfeg. Regeringen utesluter säledes inte att fortsatt StetUgt stöd i nägon omfattning kan ges under åren därefter vfe Uppsafe universitet.

De föresfegna förändringarna innefoär att UtfoUdningsdepartementet 0j ansvaret för den föresfegna KTH-instimtionen liksom för beredningen av frågan om den samhäUsvetenskapUgt inriktade forskningens omfatt­ning cxh organisation. SIB bör upphöra den 1 juU 1993.

Ärendet tUl riksdagen

Regeringen föreslär att rikscfegen

1.          godkänner de föresfegna riktlinjema för byggforskningen,

2.   gcxlkänner vad regeringen anfört om awecklingen av Stetens

instimt för byggnadsforskning samt bemyndigar regeringen att

vidte erforderUga ätgärder för att aweckfe instimtet.

12.7 Fördjupad prövning av FoU-myndigheter

12.7.1 Närings- cxh teknikutvecklingsveiket

Närings- cxh teknikutvecklingsverket (NUTEK) är enUgt sin instruktion (1991:960) central förvalmingsmyndighet för firägor om näringsUvete tiUväxt cxh fömyelse samt för omställning av energisysteniet.

I budgetpropositionen 1992/93:100 foU. 13 s. 20-33 har redovisate en fördjupad prövning av verksamheten vid NUTEK avseende verlcsam­hetsområdena Utredningar cxh utvärderingar, Företegsutveckling, Re­gional UtveckUng samt Energiförsörjning, energianvändning och elsäker­het. Övergripande mäl, resultetfoedömning, fördjupad prövnmg, resurser m.m. för verksamhetsområdet Tekmsk forskning och utveckling redo­visas i det följande.

463

Teknisk forskning och UtveckUng

Prop. 1992/93:170

Avsmtt 12 NUTEK   har   i   sin   fördjupade   ansfegsframstäUning   för   pericxten    j. .      .

1993/94 - 1995/96 redovisat resulteten av verksaniheten samt försfeg tiU       an g   ep.

inriktning inom fol.a. omridet telaiisk forskning cxh utveckling.

Mot bakgmnd av den analys NUTEK har genomfört av fömtsätt-

mngania för den industrirefeteraile forskningen föreslir NUTEK en ny

progiamstrukmr för teknisk FoU liksom för energiforskningen (ansfeget

tiU Energiforskning). En utgingspunkt för de föreslagna satsningarna är

att de skaU koncentreras tiU teknologier med tillämpningar inom flera

defer av näringsUvet cxh tiU FoU-omridra där svenska företeg har

särskUt goda fömtsätbiingar att utvecklas ytterUgare. Insatserna foör

enUgt NUTEK koncentreras tUl följande prioriterade tekmkomriden.

Nya foasteknologter och deras användning:

-

Informationsteknologi och dess tillämpningar

-

Materialteknik

-

Bioteknik

-

Teknik för komplexa system

-

Energirelevante basteknologier (ansfeget tiU Energiforskning) Utvecklingsomräden för svenskt näringsUv och samhällsprioriteringar:

-

BiomecUcinsk teknik

-

Produktionsteknik

-

Prcxessteknik/EnergUntensiv   industri   (även   ansfeget   tiU   Energi­forskning)

-

Transportteknik/Transportsektorn

-

MUjöteknik

-

Bioenergi

-

Kraft-ZvärmetUlförsel (även ansfeget tiU Energiforskning)

NUTEK har i sin ansfegsframställning för samtUga dessa områden föresfegU nya ramprogram och insatsområden respektive fortsätbiingar av pågående program.

Ett särskUt program rörande elva tvärvetenskapUga konsortier inom högskolan fiinansieras för närvanmde under ett eget ansfeg. Material­teknisk forskning. Programmet leds cxh finansieras gemensamt av NUTEK och NFR. NUTEK föreslår att 42,2 mUjoner kronor anvisas för konsortievericsamheten för foudgetäret 1993/94. Dämtöver har NUTEK föresfegit att 10 nuljoner kronor per år avsätts firin löntegar­fondsmedel för en förstärknmg o

Under de senaste sex iren hai' NUTEK (tidigare STU cxh Stetens energiverk) irUgen genomfört uitvärderingar inom FoU-omrädet för­delade pä:

-

kvaUtetevärderingar med hjälp av mtemationelfe bedömare,

-

uppföljningar av industriforskningsprogram,

-

utvärderingar och uppföljningar av aktörsgmpper, aifoeteformer, olika särskUcfe insatser, effektmätningar m.m.

464

I syfte att säkerstäUa en konsistent uppföljning, samlas varje är in    Prop. 1992/93:170 rapporter frän samtUga forskargmpper vid universitet cxh högskolor    Avsnitt 12 som har erhälUt stöd och foidrag från NUTEK. En motsvarande upp-    Näringsdep. följning görs av verksainheten vid industtiforskningsinstimt cxh pro­gramstyrelser (tidigare under foeteckningen koUektivforskning).

Utvecklingen av resultetmått fortsätter. Under slutet av ir 1991 cxh foörjan av ir 1992 genomfördes ett försöksprojekt. Nio program valdes ut fördelade pi gmndfeggande forskning, industriforskning, tillämpad forskning, utvecklingsinsatser och demonsttationsprojekt finansterade via Energiteknikfonden. Intemationelfe erfarenheter umytades.

Projektet har utmynnat i förslag tiU resultebnått cxh indikatorer for de nio programmen, inklusive uppgifter om vilka underfegsdate dessa fömtsätter. Avsikten är att med tämUgen enkfe, firämst kvantitativa mitt löpande följa programmen. Resultetmitten komptetterar utvärderingarna som är mer analysuiriktede. Erferenheteraa frän försöksprojektet kom­mer att Ugga tiU gmnd för det fortsatte aifoetet med att involvera flera program och engagera fler inttessenter.

465

30 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

Regoingeos överväganden

Sammartfattning

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 12 Näringsdep.

Övagrqande mäl

Det övergripande mälet för verksamhetsomrädet Teknisk forskning och UtveckUng vid NUTEK år att:

-

foidra tiU att stärka det svtaiska näringsUvete konkurrenskraft och den svenska ekonomins attraktionskraft när det gäUer mdustrieU verksamhet,

-

bidra tiiU att skapa. kunska:p och kompetens mom det tekiukveten-slcUga området pi universitet, högskolor samt i näringsUvet för utvecklingen och omställningen av energisystemet i enUghet med ete riktlinjer för energipoUtiken som riksdagen beslutat.

Resurser:

Medel föreslis för verksamhetsområdet under ansfegen pi tolfte huvudtiteln

B 14.    SärskUcfe insatser inom industriforskningssystemet F 1.      Teknisk forskning txh

utveckling F 2.      Informationsteknologi F 7.      Europeiskt FoU-sanuubete F 9.      Energiforskning

samt under anslagen pä nionde huvudtiteln

J 1.       Bioenergiforskmng

J 2.       Bidrag för ny energiteknik

J 3.       Främjande av biobränsleanvändningen

Övrigt

I budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bU. 13) har medel före­slagits för verksamhetsomrädet under anslagen

E 7.      Insatser för ny energiteknik E 8.      Bidrag tiU energiteknikfonden

Resuäatbedömning och fördjupad prövmng

Med utgingspunkt i den redovisning NUTEK har lämnat i sm för­djupade ansfegsframställning bedömer regeringen att verksamheten i aUt väsendigt foedrivite pä ett ändamålsenUgt sätt och att tillfiredsställande resultet uppnätts. Dette bekräftas ocksi av de utvärderingar av oUka program cxh projekt som har gjorts under de senaste aren.

466

Regeringen anser att NUTEK:s resultettedovisnmgar foör vidareut-    Prop. 1992/93:170 veckfes sä att det blir möjUgt att i framtiden värdera prestationer och    Avsnitt 12 effekter pi ett mer konkret sätt än hibills. Värderingen av prestetioner    Näringsdep. och effekter bör utgä frän det angivna övergripande måtet. Absolute värdeskalor liksom inbördes rangordning av de olika insatserna utifrån graden av framgång i förhällancte tiU uppstäUcfe mäl bör eftersträvas. I övrigt foör NUTEK göra en kvaUtetiv foeskrivning cxh foedömning av resultetens innehäU och värde.

Inom FoU-omrädet finns ständigt foetydande foehov av insatser. Begränsade resurser fömtsätter emeUertid prioriteringar. Regering cxh riksdag har etet ytterste ansvaret för prioriteringarna inedan det är NUTEK:s uppgift att te fram underfeg och försfeg tUl prioriteringar. Det är säledes inte tillräckUgt att föresfe genereUa medelsökningar för projekt och program utan varje försfeg foör rangordnas i förhällande tiU de övriga. NUTEK mäste även kunna motivera försfeg tiU ökningar.

Slutsatser

Genom sina insatser har NUTEK och det tidigare STU utgjort ett viktigt teknikpoUtiskt insttument i det medeUänga och länga tidspeispektivet. Regeringen foedömer att detta kommer att gälfe även för den kommande treårsperioden.

Informationsteknologi (FI) har utveckfets tiU ett teknikområde som utgör basteknologi för nästan aU mcxiera industrieU verksamhet. Den berör i dag praktiskt teget ocksä aU övrig näringsUvsverksamhet.

Regeringen har i avsnitt 12.3.1 redovisat sina överväganden foeträf-fende insatser inom omridet informationsteknologi. Genom de ökade msatser som föresläs möjUggörs förstärkningar inom firämst omrädena mikroelekttonik, datevetenskap, kommunikation och FoU för god IT-användning. NUTEK ges vidare möjUghet att verka för att industti-relevante kompetenscentra inrättas inom IT-området. Vidare bör smä txh medelstora företeg ges ökade möjUgheter att medverka i forskning inom rr-området.

NUTEK foör liksom tidigare prioritera omrädena materialteknik, foio­teknik cxh foiomedicmsk teknik. MUjötekniska hänsyn tas genom att mUjökonsekvensanalyser görs för aUa projekt och program.

Inom avancerade teknikområden som informationsteknologi, elek­ttonik, foioteknik cxh foiomedicinsk teknik är steget mellan forskning cxh kommersieUa prcxliUcter mänga gånger kort. NUTEK bör därför avsatte ökade resurser för stöd tiU produkmtveckUng och teknUcbaserade affärs­verksamheter firämst mom NUTEK:s prioriterade teknikområden.

Regeringen har i avsnitt 12.3.2 redovisat sina överväganden beträf­fende uisatser pä det materialtekniska området samt programmet för tvärvetenskapUga konsortier inom högskolan med uidustrisamarfoete. Det är angefeget att pågående FoU-aktiviteter pä omrädet fortsäber cxh vidareutvecklas. Verksamheten vid nuterialkonsortiema bör fortsätta i en nägot ökad omfatttiing.

467

Ett av regeringens mäl för näringspoUtiken är att firämja utveckUngen    Prop. 1992/93:170 i små och medelstora företeg. En rad ätgäider har vidtagite av rege-    Avsnitt 12 ringen i deba syfte, t.ex. när det gäUer kapitalfrärjningen. Utveck-    Näringsdep. lingen av småföreteg fömtsätter även kunskapsuppbyggnad. Regeringen föreslär därför, vUket nämnare har foeskrivite i avsnitt 12.2.4, inledande satsningar pi FoU-program fcir små och medelstora företeg inom en kosmadsram om 10 miljoner kronor per ir. Vidare fräeslis itgärder frä' att underfetta anställnmg av civilingenjörBr i smiföretag. Kosbiadema för dessa senare sateningar foeniknas tiU ca 10 mUjoner kronor i form av ett engingsansfeg.

Inom det interaationeUa sanviifoetet brä ytterUgare medel avsättas för Eureka. £>e utökade insatseraa bar preliminärt foeräknate tiU ca 20 nul­joner kronor. Dessa är avsedda att underfetta samaifoetet mellan de mindre och större företegen i E!urekaprojekt.

NUTEK bör vidare öka sina insatser när det gäUer den ttäråvam­baserade industtin. KunskEq>sförsörjningen inom detta omräde har nyUgen uttetts, (se avsnitt 12.4.5). NUTEK bör nu tiUföras medel för att bidra tUl att ett program för kunskapsförsörjning byggs upp. För ändamåtet beräknas 10 nuljoner kronor.

LUcsom tidigare, under det liittillsvarande programmet Ny kunskap, bör en viss del av resurserna under det nya programmet Nya foastekno­logter och deras användning liilfes firfe för projektetöd utenför ram­programmen för kunsksutveckling.

Regeringen anser att utökade resurser nu foör avsättas för FoU-insatser av foetydelse för den fordonstekniska utvecklingen. Programmet foeskrivs närmare under avsnitt 12.4.4. För dette ändamäl har foeräknate en ärUg ram om 30 mUjoner kronor för budgetåren 1993/94 - 1995/96.

För flygteknisk forskmng har beräknats 10 mUjoner kronor för de in­satser som feUer inom Näringixlepartementete verksamhetsområde. En närmare beskrivning av programmet finns i avsnittet om Försvarsdepar-tementete verksamhetsområde.

Regeringen har i avsnitt 12.5 redovisat sina överväganden bettäffande energiforskningsprogrammet. NUTEK foör även under den kommande treårsperioden ha det övergripande ansvaret för programmet. I enUghet med de riktlinjer som har före&fegite för energiforsknuigen foör denna i högre grad än nu samordnas med annan forskmng och utveckUng.

En ny progranundehung foör införas för verksamhetsomrädet Teknisk forskning och utveckling vid NUTEK och omfatte huvudprogranunen "Nya basteknologier och deras användning" samt "UtveckUngsområden för svenskt näringsUv och samhäUsprioriteringar". Därmed firängås den nuvarande indehungen i Ny kunskap, Ny teknUc och Nya produkter.

Avtalsbunden industriforsknuig (tidigare benämnd koUektivforskning) ertiäUer 189 mUjoner kronor från NUTEK budgeferet 1992/93. Mot­svarande industrifinansiering uppgår tiU ca 500 nuljoner Icronor. Under innevarande verksamhetsår påbörjas en omstrukmrering av industri­forskningssystemet i avsUct att öka effektiviteten och att ytterUgare stärka denna forsknmgs ställning som brygga mellan industrin cxh unl­versitete- och högskolesystemet.. Regeringen beräknar att verksaniheten

under budgetåret 1993/94 konuner att foedrivas inom ungefar oför­ändrade ramar.

I det treårsprogram som laeles fest våren 1990 foehandlades fofend intemationeUa frågor foehovet av en ökad satsning på projekt som utförs i europeiskt samaifoete, exempelvis inom EG:s ramprogram för FoU och Eureka. NUTEK foör i fortsättningen fegga stor vUtt vid svensk medverkan i dessa samaifoetsprogram. För medvedcan i Eureka fömtses som tidigare har nämnts, vissa ekade insatser.

Prop. 1992/93:170 Avsmtt 12 Näringsdep.

12.7.2 Rymdstyielsea

Rymdstyrelsen är central förvalttiingsmyndighet för fiågor som gäUer den svenska rymd- cxh fjärranalysverksamheten, särskilt för forskning cxh UtveckUng.

Rymdstyrelsen skaU enUgt sin insttuktion (1988:343) te initfetiv tUl, samordna cxh fördefe det stetUga stödet tiU forskning och utveckling inom svensk rymd- och Qärranalysveiksamhet. Vidare skaU Rymdstyrel­sen foeieda ärenden rörande interaationeUt rymd- och ärranalyssam-aifoete samt vara kontaktorgan för intemationelfe organisationer och udändska instimtioner inom sitt vericsamhetsområde. Rymdstyrelsen skaU dessutom foereefe ärenden om tillständ för cxh utöva konttoU av rymdverksamhet, föra register över rymdföremål samt främja en äncfe-mälsenUg informations- cxh dokumentetionsverksamhet inom rymd- och ärranalysområdet.

Rymdstyrelsens verksainhet finansieras under Näringsdepartementete cxh UtfoUdningsdepartementete huvudtitlar genom program för nationeU lymdverksamhet cxh interaationeUt rymdsamarfoete samt under Närings­departementete huvudtitel ett program för ledning och samordning.

Medel för verksamheten anvisas för innevarande budgetår under följande ansfeg.

Näringsdepartementet, tolfte huvudtUeln

F 5. Europeiskt rymdsamarbete m.m.

447 439 (X)0 kr

F 6. NationeU rymdverksamhet

58 287 000 kr

Utbildningsdepartementet, ättonde huvudtiteln

E 18. Rymdforsknmg

32 257 000 kr

E 19. Europeisk forskningssamverkan

80 040 000 kr

(Rymdstyrelsens del)

Summa

618 023 000 kr

Som ett led i den nya mål- cxh resultetorienterade budgerocessen har Rymdstyrelsen anmocfete att tiU regeringen uige en särskUd rapport innehållande en mål- och resultetanalys av Rymdstyrelsens verksamhet. EnUgt direktiven innehåUer rapporten dels en målstnUcmr för närings-cxh forskningspoUtiskt finansierad rymdverksamhet, dels en tiU mål-

469

sttTikmren anknuten modeU för resultatanalys med försfeg tiU resultet-    Prop. 1992/93:170 mått. Som ett .demonstrationsexempel umytas mcxleUen för en resultet-    Avsnitt 12 analys baserad på en enkämndersökning bland 14 större cxh mindre    Näringsdep. rymdföreteg. Dessutom femnib Rymdstyrelsen en redogörelse för ett med svensk rymdindustri samfinansterat utvecklingsprogram.

De övergripande målen eUer riktlinjeraa för den svenska rymdveric-samheten har successivt vuxit firam ur fofend annat regeringens av riks­dagen antegna propositioner och konventionen för European Space Agency, ESA, om hur lymdsamaifoete skaU bedrivas. De kan samman-febas i fyra övergripande politiska mål, nämligen forsknings-, närings-, Europa- och regionalpoUtiska mål, för eten svenska rymdveiksamheten.

Rymdstyrelsen föreslår i sin särskilda rapport att vericsamheten skaU redovisas enUgt de två förste övergripande maten, nämligen de forsk­nings- respektive näringspoUtiska målen.

Regeringen har under UftiUdnmgsdepartementete avsnitt redogjort för den forskningspolitbka delen av Rymdstyrelsens verksamhet som i större elter mindre uteträckning även foerör näringspoUtiken.

De näringspolitbka målen har Rymdstyrelsen angivit som att åstad­komma ökad

-

konkurrenskraft

-

teknikspridning

-

Europasamverkan

-

regionutveckling

Dessa mål har Rymdstyrelsen defet upp i ett antel debnäl. TUl varje dehnål finns ett eUer flera resultetmått eUer mädiara variafoler kopplade. I syfte att värdera den näringspoUtiska måluppfyUelsen har Rymdsfy­relsen i enkämndersökningen prövat att umyttja 18 oUka resultebnått.

470

Regeringens överväganden

Sammartfattning

Prop. 1992/93:170 Avsmtt 12 Näringsdep.

Övergripande mil

För den kommande tteirspericxlen skaU de näringspoUtiska målen för Rymdstyrelsens verksamhet vara att åstadkomma ökad

-

konkurrenskraft genom att svensk mdustri ges fömtsätmingar att utveckfe konkurrenskraftiga rymdpiodukter cxh rymdtjänster,

-

teknikspridning som skaU ge positiva näringspoUtiska eftekter även utanför lymdindustrin,

-

Europasamverkan innebäranete att Sverige skaU vara en attraktiv partner i det europeiska mdustrisamaifoetet,

-

regionutveckUng som bidrar tiU näringsUvets utveckUng i Kimnaregionen.

I   Resurser:

Följande medel föreslås för Rymdstyrelsens verksamhet under an­slagen

5 700 000 kr

54 300 000 kr

450 100 000 kr

43 925 000 kr

80 040 000 kr

F 4. Rymdstyrelsen: Förvaltningskosbiader F 5. NationeU rymdverksamhet F 6. Europeiskt rymdsamaibete m.m. Utbildningsdepartemeraet, ättonde huvudtiteln B 25. Rymdforskning E 27. Europeisk forskningssamverkan (Rymdstyrelsens del)

Planeringsram för Rymdstyrelsen: Förvalmingskostnader

1993/94

1994/95

1995/96

5 700 000kr

5 700 000kr

5 700 000kr

Planeringsram för NationeU rymdverksamhet:

1993/94

1994/95

1995/96

54 300 000 kr

54 300 000 kr

54 300 000 kr

Planeringsram för Europeiskt rymdsamaibete m.m.

1993/94

1994/95

1995/96

450 100 000 kr

450 100 000 kr

450 100 000 kr

Övrigt

I övrigt gäUer bemyndiganden för regeringen för betalningar under kommande budgetär dels inom nationeU rymdverksamhet om högst 131 000 000 kr, dels inom europeiskt rymdsamarbete om högst 192 000 000 kr.

471

Resultatbedömning

Prop. 1992/93:170

Avsmtt 12 Regeringen konsteterar att Rymdstyrelsens fördjupade anslagsframstäUning    __ .      .

samt den i särskUd ordning ingivna mål- cxh resultetanalysen utgör ett bra och relevant underlag för beslut om uirikbimgen av den svenska rymd­verksamheten under budgetåren 1993/94 - 1995/96. Den målanalys som Rymdstyrelsen har redogjort för finner regeringen vara i enlighet med de övergripande målsätmingar som stetsmaktema redovisat.

Resultetmått skaU ge en fydlig bUd av resultat och måluppfyUelse i refetion tiU insatte resurser. Liför kommancte budgetår gör regermgen bedömnmgen att den mcxleU som Rymdstyrelsen presenterat för redo­visning av näringspoUtiska resultat av svensk rymdverksamhet utgör ett bra underlag. McxleUen bör dcxk kunna förenklas utan att väsentUg infor­mation för regeringens firamticfe bedömning därvid går förlorad.

Resultetanalysen visar enUgt regeringen att den svenska rymdverksam­heten nu nått en sådan omfetming och sbukmr som gör det befogat att tafe om en svensk rymdindustri. Rymdverksamheten har varit expansiv men uppvisar fortferande svag lönsamhet. Företegen investerar dock stora summor i byggnader, utmsbiuig samt forskning och utveckling. Dette är enUgt regeringen en klar indUcation pä att lymdföretagen tror pä branschens långsUctiga befydelse. En avgörande faktor i dette sammanhang är branschens försäljning av system och komponenter tiU ESA:s program cxh Sveriges medverkan i dette samaifoete.

Beträffande övrigt underlag för resultetbedömning har Riksdagens revi­sorer i plenum den 25 november 1992 beslutet att granska stetens msatser inom rymdonuådet med avseende på dels utvärdering av de närings­poUtiska insatsema, etels redovisning till riksdagen. Granskningen beräknas vara avslutad vären 1993.

Fördjupad prövrung

Regeiingen konsteterar sammanfetbiingsvis att Rymdstyrelsens och rymdindustrins verksamhet genererar värdefuUa effekter för samhäUet, företag cxh enskUcfe medborgare när det gäUer att umyttja rymdens möjUg­heter. Rymdverksamheten skaU ses som en sektor för uppbyggnad av samhällets infrastmkmr för bland annat telekommunUcation, Qärranalys och olika övervakningssystem. Verksamheten fer allt större befydelse för en uitensiflerad nationeU cxh intemationeU mUjöövervakning.

De långsiktiga vinstema av en utbyggd uifrastmktur i rymden tiUfaUer samhäUet varför endast begränsade private satsningar är att förvänte. Effektivare kommunikationer, bättre väderprognoser och föibättrad mUjö­övervakning har ett värde för samhället cxh medför vinster som inte är direkt mätbara.

Rymdtekniken möjliggör gmndforskning inom centrafe forskningsom­råden. Rymden är cxkså ett forskningsfält i sig. Dette har regeringen redogjort för i avsnittet 12.2.5.

TiU Rymdsfyrelsens resultetanalys av verksamhetens effekter har reger­

mgen följande kommentarer.

.-

De verksamhetemål som är formuterade för Rymdstyrelsen finner rege-    Prop. 1992/93:170 ringen vara relevante. Beträffancte det förste verksamhetsmålet, ökad kon-    Avsnitt 12 kurrenskraft, kan regeringen endast konstetera det fekmm att den svenska    Näringsdep. lymdmdustrin uppvisar svag lönsamhet. Regeringen gör emeUertid be­dömningen att svensk rymdindustri håUer en mycket hög kompetens på delsystemnivå där de tire stora lymdföretagen utgör en käma. Inget av dessa företag har dcxk de fömtsättningar som krävs för att åte sig roUen som  sammanhållande  systemleverantör  för  större projekt inom det europeiska rymdsamarbetet. För detta krävs att Sverige bidrar med ca 20% av finansieringen tiU sådana projekt I dette »aminanhang konsfeterar rege­ringen vidare att de mindre företagen mte har utvecldate lika starkt utan snarare fär ses som kompletterande tmderleverantörer tiU de större före­tagen.

Regeiingen noterar vidare att ESA har byggte upp tiU en sterk och sam­manhållande organisation inom europeisk rymdverksamhet. Det europeiska rymdsamarbetet inom ramen för ESA är ett exempel på effektivt euro­peiskt samaifoete. Regeringen förordar att Sverige även i fortsättningen deltar i programmen för Qärranalys, mUcrogravitetion, telekommunikation, bärraketema Ariane, rymdlaboratoriemodulen Columbus samt rymdfer-kosten Hermes.

I programmen för Qänanalys prioriterar Sverige de defer som är ui-riktede pä mUjöövervakmng. Ett exempel på dette är det svenska delte­gandet med storleksordnmgen 5 % i mUjösateUiten Envisat-1. MUjööver­vakning ingär dessutom som en väsentUg del i de tre verksamhetemålen teknikspridning, Europa-samverkan cxh regionutveckling. Den bedrivs i Stor uteträckning i europeiskt samaibete och är i Sverige koncentrerad tiU anläggningar cxh organisationer som byggs upp i Kimna-omrädet.

Rymdverksamheten innebär ett väsendigt tiUskott tiU näringsUvete ut­veckling i Kimna-regionen. Detta är enUgt regeringens mening ett befydelseftiUt komplement tiU regionens traditioneUt starka gmvnäiing.

Regeringen anser också att den nationeUa rymdverksamheten har ett värde i sig cxh utgör en bas för och ett värdefiiUt komplement tiU det europeiska rymdsamaibetet.

Regeringen föreslär slutUgen ett nytt anslag, Rymdsfyrelsen: förvalt­ningskosmader, för Rymdstyrelsens program för ledning och samordning (förvaltningskosmader).

SUttsatser

Mot bakgmnd av den fördjupade prövningen anser regeringen att Rymd­sfyrelsens verksamhetsmål inom Näringsdepartementets ansvarsområde SkaU vara att åstedkomma ökad ~ konkunenskraft

- teknikspridning

- Europasamverkan

- regionutveckling

Resultet beträffande dessa verksamhetsmål skall redovisas tiU regeringen.

Rymdsfyrelsen bör dokumentera tidsserier för de fyra delmålens resultet-

473

mått.  Bettäffande  konkurrenslcraft bör resulteten  i tillämpUga delar

Prop. 1992/93:170

refeteras tiU utvecklingen aUmiint i svensk verkstadsindustri. Beträffande

Avsnitt 12

teknikspridning cxh regionutveckling bör positiva förändringar i resultet-

Näringsdep.

måtten kunna påvisas.

12.7.3 Statens rid frä byggnadlsfocskning

Stetens råd för byggnadsforsllcning (BFR) har enUgt sin instnUction (1988:232) tiU uppgift att te iniativ tiJl samt firämja och stödja forsk-mngs-och utveckUngsarfoete inom planfeggnings-, foyggnads- och anfegg-ningsområdet. Rådet fär dock iinte vara huvudman för forskning.

Byggforskning

Under senare är har BFR i eiUighet med rikscfegens ställningstegande (prop. 1990/91:150, BUaga n:10, foet. 1991/92: BoU6y, rskr. 1991/92:390) med anledning av uttedningen (SOU 1991:23) Ett nytt BFR anpassat sin organisation tUl en delvis ny roU. Antalet enheter har reducerate, forskarinflytandet över ansfegsbesluten har ökat genom att BFR inrättet program och uppföljningsgmpper. Branschens inflytande i vid mening över BFR:s långsiktiga planering kommer att öka genom att tre systemgmpper för infrastrulcmr, förvalming cxh produktion är under bUdande.

Riktlinjer för personalpoUtilcen har aifoetete firam, som Ugger tiU gmnd för förändringsaibetet inklusive den neddragnmg av antalet an­stäUda med trettio procent tiU ca femtiofem personer, som förestår i enUghet med riksefegsbelutet om det nya BFR. Eten egentUga neddrag­ningen har ännu inte genomförts.

BFR har i sin fördjupade ansfegsframställning för pericxlen 1993/94 -1995/96 redovisat sina verksamhetsplaner. De sju områden som BFR önskar prioritera under pericxlen är:

-

infrastmkmr cxh samhällsutvcxkling,

-

informationsteknologi (TT) i planerings-, bygg- cxh förvalbiings-prexessen,

-

foyggnaders foeständighet och Uvslängd,

-

materialteknik,

-

förvalming - ombyggnad, fömyelse, underhåU,

-

klimat och nuljö i befoyggelsen,

-

energianvändning i foefoyggelsen cxh nya energisystem.

BFR har i sm ansfegsfiramställlnmg anhåUit om ansfegsökningar under åren 1993/94 - 1995/96 med 36,5, 4,6 respektive 4,7 mUjoner kronor.

Genom BFR:s vetenskapUga nämnd (BVN) sker en kontinuerUg utvär­dering av den vetenskapUga kvaUteten i BFR-finansierade FoU-projekt. Utvärderingarna genomförs som s.k. peer reviews, d.v.s. koUegiafe bedömningar med ett befydande: insfeg av interaationeU expertis. Hittills har ett tiotal sådana utvärderingar företegite inom ett antal områden.

474

Vid sidan av BVN:s verksainhet, som i huvudsak inriktes mot den    Prop. 1992/93:170

vetenskapUga kvaUteten, har BFR cxksä genom åren utvärderat relevan-    Avsnitt 12

sen hos projekten, dvs. dess användbaihet, användning cxh nytte.

Näringsdep.

Den BFR-stödda FoU-veiksamheten har avkastet en rad resultet som bidragit tiU att effektivisera svensk planerings-, bygg- och förvaltnings-verksamhet. Forskningen har visat på infrastiuktairinvesteringarnas betydelsefuUa roU i samhällsutvecklingen. Viktiga resultet har tegite fram t.ex. mom dag vattenhantering, va-teknUc, unctermaiksfoyggande samt gmndfeggning i fetort.

Forskning cxh utveckling kring eneigteffektiva foyggnader, Iiiktsäkert foyggande och sunda hus har tett tiU effektivisering och bätbe kvaUtet inom byggandet och har uppmärksammate interaationeUt.

Insatserna vad gäUer förayelse och förvaltning av bostadsområden cxh byggnader visar att en kombmation av tekniska och scxiafe åtgärder är en fömtsättning för att uppnå positiva cxh bestående resultet cxh gcxl totatekonomi.

BFR:s ctel av energiforskningsprogrammet har varit föremål för flera utvärderingar och särskUda utredningar, som utförte av den tidigare Energiforsknmgsnämnden, BFR:s vetenskapUga nämnd och Närings­departementete Energiforskningsgmpp. De visar att forskningsverksam­heten har hög relevans för foyggsektoms kompetens cxh kunskaps­utveckling samt att den svenska forskningen genomgående Ugger pä en hög mtemationeU nivå. I utredningama konsteteras också att BFR:s experiiTiend)yggande har gcxl forskningsanknytning genom att försmdier, genomförande cxh utvärdering är nära koppfet tiU högskoleforskningen.

BFR har under senare är aifoetet med att utveckfe resultetmått för verksamheten. Detta arfoete har gäUt såväl den administrativa verksam­heten som resiUteten av de FoU-projekt som BFR finansierat. Dette aifoete kommer att mtensifieras fol.a. i det s.k. NOGA-projektet, som har tiU uppgift att utveckfe metoder för utvärdering och mäbiing av användning, användfoarhet och nytfe av BFR-finansierade FoU-projekt.

Beträffande den administrativa verksamheten har möjUghetema att utveckfe redovisningen av resultebnått cxh nyckeltal underfettete genom BFR:s projektdatasystem (PDS). På detta område pägär nu ett fortsatt UtveckUngsarfoete.

Samfinansiering av BFR-projekt med näringsUv och organisationer har under den senaste treårs-pericxlen nästan fördubbfete från ca 70 mUjonor kronor avseende foudgetäret 1989/90 tiU ca 130 nuljoner kronor avseende foudgetäret 1991/92.

BFR har under senare är utökat sin bevakning och förmedling av den intemationeUa utvecklingen, särskUt avseende EG. Dette har skett dels genom samarbete med Stiftelsen Sveriges teknisk-vetenskapUga atteché-verksamhet, STATT, dels genom att BFR har byggt upp ett särskUt EG-nätverk tillsammans med aktörerna inom bygg-, festighete- och förvalt-ningssektora.

475

Regeringens övervägandea

SammanfattTung

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 12 Näringsdep.

Övergrqtande mål

Det övergripande mälet för BFR:s satsnmgar på forskning och UtveckUng är att bidra tiU att stärka och utveckfe den byggda mUjöns kvaUtet med syfte att bidra tdl en bärkraftig utveckling av samhäUet och tUl att stärka vårt lands ekononu, välfärd och mtemationeUa konkurrenskraft.

Resurser:

Medel föreslås för verksamhetsområdet under anslagen pä tolfte huvudtitehi.

F 9.  Energiforskning F 11. Byggforskning

Residtatbedömning och fördjupad prövning

Med utgångspunkt i den redovisning BFR har lämnat i sm fördjupade anslagsfiramstääning gör regeringen bedömningen att verksamheten i aUt väsentUgt bedrivite på ett ändamålsenUgt sätt och att tiiUfredsställande resultet uppnåtts. Detfe bekräftas ocksä av de utvärderingar av olilca verk­samhetsområden som gjorts under de senaste åren.

Regeiingen anser dcxk att BER:s resultetredovisningar bör vidareutveck­las så att det blir möjUgt att i framtiden värdera prestetioner och effekter på ett mer konkret sätt än hittiUs. Värderingen av prestetioner cxh effektei skaU utgå frän det angivna övergripande målet. Absolute värdeskalor liksom inbördes rangordning av de olika insatserna utifrån graden av fram­gång i förhåUande tiU uppstäUcIa mål bör eftersträvas. I övrigt bör BFR göra en kvaUtetiv beskrivning och bedömning av resultetens mnehåU och värde.

SUdsatser

BFR har i sin samordnande roU ett särskUt ansvar för att de stetiiga resur­serna för byggforskning umyttjas effektivt. Beträffande den egna verksam­heten innebär dette bl.a. att FoU-satsnmgar bör ske efter gjorda priorit­eringar cxh att den administrati>'a hanteringen skaU vara smidig och effek­tiv. Det mnebär ocksä att BFR bör eftersträva en hög grad av samverkan med näraUggande FoU-organ, kommuner och näringsUv inom omrädet byggd mUjö för att pä så sätt effektivisera och stärka sektoms FoU-resur­ser. En viktig uppgift för BFR är att se tiU att de forskningsresultet som tegits fram blir tillgängliga för sektoms aktörer på ett ändamålsenUgt sätt.

476

EnUgt regeringens uppfettiung har BFR följt de likUuijer betiäffande   Prop. 1992/93:170 verksamheten som lagte fast i tidigare riksdagsbeslut. Mot bakgrund av de    Avsnitt 12 delvis nya fömtsättningar som gäUer sedan tidigare beslut bör dock BFR   Näringsdep. vidte ätgärder för att uppnä högre kosmadseffektivitet. Den genom tidigare riksdagsbeslut fömtsatte personalminskningen brä snarast genomföias.

De prioriteringar BFR föreslär i sin anslagsframställning bedöms som ändamålsenUga och bör vara vägledande för BFR:s FoU-satsningar. Tyngdpunkten foör även fortsättningsvis Ugga på långsiktig kunsk2q)supp-byggnad.

När det gäller frågan om ökad bianschfinansiering av byggfoiskning har positiva resultet uppnåtte under den gångna treårsperioden. Samfinan­sierade BFR-projekt har ökat. EnUgt regeringens bedömning böi denna utveckling fortsatte. BFR bör också fortsatte överfeggnmgama med näringsUvet, i enUghet med ticUgare riksdagsbeslut, med målet att från och med budgetåret 1993/94 uppnå en extra finansiering med ca 70 mUjoner kronor per är. Trote den besvärUga ekonomiska simation som många företag inom sektom för näivarande befinner sig i gör regeringen bedöm­ningen att näringsUvet skaU kunna bidra med ytterUgare resurser tiU bygg­forskningen.

Utvecklingen av resultetmått skaU fortsatte aktivt.

12.8 Konkurrensforskning

KonkurrensförhåUandena är av avgörande befydelse för dynamiken i den svenska ekonomin och för en väl fungerande marknadsekonomi. Stetemakteraa ger för närvarande hög prioritet åt insatser som firämjar konkurrensen. Konkurrenstrycket mäste öka både i privat cxh offentUg verksamhet. Frihandel, avreglering, ökad konkurrens inom offentUga sektora, tydUga cxh fiiste spelregler för företegen och en effektiv kon­kurrenstillsyn är viktiga insfeg i regeringens ansträngningar för att fe en effektiv konkurrens på den svenska marknaden.

RUcsdagen beslutade i december 1992 (prop. 1992/93:56, foet. 1992/93:NU17, rskr. 1992/93:144) om en ny, skärpt konkurrensfegstift-nuig. Konkurrensfegen (SFS 1993:20) mnehåUer principieUa föifoud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företeg cxh missbiuk av maiknadsdominans. Lagen innehåUer cxksä nya regler för prövning av företagsförvärv. Lagen, som har utformate med EG:s konkurrensregler som förebUd, innebär en strängare syn på konkurrensfoegränsande för­faranden.

Avregleringar som skaU öka den konkurrensutsatte sektora pågår inom nästan alfe samhällsområden. Inom den offendiga sektora kan vidare stora foesparingar göras om varor cxh tjänster upphandlas i kon­kurrens. I departementepromemorian (Ds 1992:121) Anfoudskonkurrens vid offentUg prcxluktion - ett fegförsfeg har presenterate en modeU i syfte att skapa en marknad i konkurrens även inom den offentiiga sek­torns änsteproduktion. Promemorian har remissfoehandfete cxh foereds för närvarande i Näringsdepartementet.

477

KonkurrenstiUsynen har effeMviserate genom att det nya Konkunens-    Prop. 1992/93:170

verket uirättades den 1 juU 1992. Frän samma tidpunkt fick vidare    Avsnitt 12

länsstyrelserna uppgiften att friimja konkurrensen regionalt.

Näringsdep.

KonkurrenspoUtiken mäste i viktiga avseencten bygga på utvärdering av olika marknaders fiinktionsiätt cxh konkurrensbegränsningars effek­ter. Det är viktigt att konkurrenspoUtUcen utformas med utgångspunkt frän kunskaper om hur konkurrensförhållandena förändrate över tieten pä olika marknader, t.ex. tiU följd av intematiooaliseringen liksom om effekter av redan vidtegna åtgärder för att firämja konkurrensen. Den nya konkurrensfegen bygger i stor utettäckning på den kartfeggmng cxh utvärdering som genomförs av konkurrenskcHnmittén i foefenkaiKtet (SOU 1991:59) Konkurrens för ökad välferd. Utifirån kommitténs inven­tering av egna cxh andras smdier kan konstateras att fiämst etet ekono­miska vetenskapUga underfeget tiU ledning för prioriteringen inom konkurrenspoUtiken är foristfalligt. Kommitten fick därför i huvudsak foygga sina slutsatser pä egna omfettande smdter. En fortlöpande ut­värdering av verksainheten pä konkurrensområdet åUgger självfaUet den tillämpande myndigheten, näiT)iUgen Konkurrensverket att genomföra. Bredare utvärderingar cxh analys av orsakssamband innefettar emeUer­tid sädana vetenskapUga metcxlprofotem att det är en uppgift för forsk­nmgen inom universitet cxh högskolor.

Forskningen i Sverige med anknytning tiU konkurrensomrädet har icfeg ganska Uten omfattning. Den är framför aUt etablerad inom det juridiska området. Utöver forslmingen pä dette område har dcxk under senare är ekonomer vid flera högskolor och universitet startat forsk-ningsprojket med inriktning pji konlcurrensfrågor. Denna forskning är tiU stor del teoretiskt inrikted. Empiriska resultet fär för närvarande främst hämtas från utländska studier. Forskningen inom främst national­ekonomin har i stor uteträckning eb makrcxkonomiskt perspektiv. Där­emot saknas i stor uteträckning forskning kring konkuirensbeteendet på olilca dehnarknader.

Sammanteget är forslcningen på konkurrensomrädet begränsad. Kon­kurrenskommittén (C 1989:03) fede i sitt slutbetänkande (SOU 1991:59) Konkurrens för ökad välfärd fram försfeg om att stärka forskningen på områden som har betydelse för konkurrensfirågoma. Dette mottogs posi­tivt av de remissinstanser som yttrade sig i firågan.

Regeringens överväganden

Mot den här bakgmnden bedömer regeringen det som angefeget att inriktningen av konkurrenspolitiken i ökad utsträckning baseras på resultet som forslcningen ger. Åtgärder behöver därför vidtas för att stärka forskningen på konkurrensomrädet. Angefegna forskningsuppgif­ter finns fömtom inom nuvarande akademiska discipliner framföraUt i skärningspunkten mellan ekonomi cxh juridik.

Det är rimUgt att ante att inttesset för forskning pä konkurrensom­

rädet kommer att öka med den fokusering frågoma för närvarande fär.

De resurser som erfordras för librskningen på området torde emeUertid

.o

inte kunna fäs fram tiUräckUgl: snabfot genom en omfördehiing inom

ramen för foefindiga resurser vid umversitet och högskolor. SärskUt stöd    Prop. 1992/93:170 foör därför ges. Medel foör anvisas över ett särskUt reservationsansfeg    Avsnitt 12 som disponeras av Konkurrensverket. Medten under anslaget foör an-    Näringsdep. vändas för att stimulera i förste hand tillämpad forskning på konkur­rensområdet samt för spridning av infonnation om feirskningen cxh dess resultet.

TiU Konkurrensverket är knutet ett vetenskapligt lid med uppgift att stimulera forskningen på konkurrensområetet samt att tUlföra veiket sådana resultat från utvecklingen inom de ekonomiska och juridiska vetenskaperna som kan ha foefydelse för veiksamheten. Dette räd kom­mer att som rådgivande oigan ctelte i foeredningen av ärenden rörande forskningsansfeget.

12.9 Anslagsfrågor

I foudgeropositionen (prop. 1992/93:100, bU. 13 s.93) har medel för teknisk, provnings- cxh mätteknisk samt geovetenskapUg forskning m.m. endast beräknate preUminärt. I det följande redovisas försfeg tiU ansfeg för budgetåret 1993/94 samt tiU resursramar för foudgetiren 1994/95 och 1995/96.

Tolfte huvudtiteln

B. Näringspolitik m.m.

B 14. Särskilda insatser inom industriforskningssystemet 

Nytt ansfeg (Försfeg) 10 000 000

Regeringen har under avsnittet 12.2.4 FoU för smi och medelstora företag, forsknings- cxh teknikbaserat företagande lämnat försfeg tiU särskUda insatsei för att stärka den tekniska kompetensen i små cxh medelstora företeg. Kostnaderna beräknas tiU 10 nuljoner kronor. Ett reservationsansfeg bör föras upp för budgetåret 1993/94 med dette belopp.

Ärendet tiU riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen tiU Särskilda insatser inom irulustriförskningssystemet för budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsansfeg på 10 OCX) 000 kr.

D. Marknads- och konkurrensfrågor

D 4. Konkurrensforskning Nytt ansfeg (försfeg) 6 000 000

479

Regeringen har i avsnitt 12.8 föresfegit att ett särskilt ansfeg för forsk-    Prop. 1992/93:170

ning pä konkurrensområdet inrättas cxh att medten under ansfeget admi-    Avsnitt 12

nistreras av Konkurrensvericet.

Näringsdep.

Övergrqxuide mål

Inriktningen av konkuirenspoUtiken bör i ökad utstiäckning gruncfe sig på resultat som forskningen ger. Forskningea bör ge kunskap om olika marknaders ftinktioinssätt, eftekter av konkurrensbegräns­ningar samt verkningama av olika konkunenspoUtiska medel.

Resurser

Reseivationsanslag 1993/94 6 000 000 kronor.

Resursram:

1993/94

1994/95

1995/96  

6000000kr

6000Cl00kr

6000000kr

Mot bakgmnd av den befydelse som konkurrensförhåUandena har för samhäUsekonomin cxh för konsumenternas välfärd är det angeläget att forskningen på konkurrensområdet, som f.n. är mycket begränsad, byggs ut. E>et är väsentUgt att inrikbiingen av de mtensifierade satsmngama på att öka konkurrenstrycket i privat och offentUg verksamhet baseras pä resultet som forskningen ger. Angelä|:na forskningsuppgifter finns framför aUt mom omrädena ekonomi och juridUc samt särskUt i skärningspunkten mellan dem.

Mot denna bakgmnd anser K:geiingen att ett säiskUt reservationsanslag bör mrättes för forskning på konkurrensomrädet. Regeringen bör vidare medges att göra fleråriga åtaganden när det gäUer ekonoiniska förpUktelser i samband med stöd tiU konkunensforskningen.

Aiendet tUl tiksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

1.   godkänner de övergripande mål för forsknmgen på konkurrens­

området som regeringen har förordat,

2.

tiU Konkurrensforskning för budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag pä 6 000 000 kr,

3.

bemyndigar regeringen att i enlighet med vad som har anförts under budgetåret 1993/94 fete steten te på sig ekonomiska förpliktel­ser i samband med stöd dU konkunensfoiskning, som innebär åte­ganden på högst 3 000 000 kr under budgetåret 1994/95 och högst 3 000 000 kr under budgeitåret 1995/96.

480

F. Teknisk forskning och utveckling 

F I. Teknisk forskning och utveckling

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 12 Näringsdep.

1991/92 Utgift 1992/93  Ansfeg 1993/93  Försfeg

841 751 235 753 348 000 575 548 000

Reservaticm

309 950 110

Under denna ansfegsmbrik anvisas meetel tiU teknisk forskning cxh utveckling vid Närings- cxh teknikutvecklingsveiket (NUTEIQ. Medel för insatser inom omrädet informationsteknologi föreslås anvisas under ett särskUt reservationsansfeg fr.o.m. budgetåret 1993/94, F 2. Informa­tionsteknologi.

Från ansfeget finansieras dessutom vissa veiksamheter inom omrädet teknisk vetenskapUg informationsförsörjning, däribland forsknings- cxh utvecklingsarfoete.

En närmare foeskrivning av de veiksamheter som finansteras under ansfeget cxh föresfegna riktUnjer för dessa redovisas under avsnitten 12.2, 12.3, 12.4 och 12.5. En fördjupad prövmng av NUTEK:s FoU-verksamhet redovisas under avsnitt 12.7.1.

Följande sammanställning ger en ekonomisk översikt av verksamheten under dette anslag (mUjoner kronor).

1991/92       1992/93       1993/94 UtfeU        Budget     Beräknat*

1. Nya basteknologier

414,0

388,1

2. UtveckUngsonuåden

359,4

312,6

(Summa)

(773,4)

(700,7)

(507,3)

3. Materialkonsortier

(26,2)

(36,2)*

41,5

4. Informationsförsörjnuig

6,7

6,6

6,7

5. Nya progiam

96,1

95,9

50,0

6. TiU regeringens förfogande

16,1

10,1

10,0

813,3

Verks.volym/summa kosmader

892,3

Avgår finansiering utöver anslag

Återbetalade projektmedel

Ej umyttjade medel

Summa Fl.

841,8

' Exkl. Informationsteknologi * Tidigare eget anslag

615,5

30

20

30

20

753,3

575,5

Fördelningen av anslaget för budgetåret 1993/94 är preUminär. Det bör ankomma på regeringen att beslute om den slutUga fördehiingen.

31 Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 170

481

FörsUig fi-ån myndigheter m.fl.

Prop. 1992/93:170

Avsnitt 12 NUTEK har i sm fördjupade anslagsframställning för perioden 1993/94-    »,_ .      .

1995/96 redovisat sina verksamhetsplaner inom bl.a. omrädet teknisk

forskning cxh utveckling. En närmare redogörelse för försfegen finns i

avsnitt 12.7.1.

Anslagsframställningar i övrigt har uikommit från Forskningsråds­nämnden, Tekniska nomenkfebircntralen och Tekniska UtteratursäUskapet. Skrivelser frin företag, organisationer m.fl. avseende stöd tiU teknisk forskning och utveckling har inkommit.

Ingenjörsvetenskapsakademien, IVA, har inkommit med skriften Ut­veckfe kunskapssamhäUet. Skriften innehåUer rekommendationer från FVA om StetUga insatser för utbUdning, forskning cxh industrieU fömyelse.

Regeringens övoväganden

Tekrusk forsknings- och utvecklingsverksamhet

Regeringen finner att den av NUTEK föreslagna programindelningen är ändamålsenUg cxh väl stämmer överens med den industripoUtiska inrikt­ning som regeringen förordar för FoU-verksamheten vid NUTEK.

Den närmare beskrivningen a\ regeringens förslag avseende NUTEK: s verksamhet inom anslaget F 1. Teknisk forskning cxh utveckling redovisas under avsnitt 12.2.1, 12.2.2, 12.2.4, 12.2.5, 12.3.2 - 12.3.4, 12.4 och 12.7.1.

Informationsteknologi (FF) har utveckfete tiU ett teknikområde som utgör basteknologi för nästan aU modem indusbieU verksamhet. Det finns därför skäl att redovisa FF under eget ansfeg. Informationsteknologi. TiU dette anslag har förte de medel för FF (288 mkr) som tidigare redovisats under anslagr! Teknisk forskning cxh utveckling.

Materialteknisk forsknmg i form av elva tvärvetenskapUga konsortier som för närvarande finansieras under ett eget anslag bör nu finansieras under dette anslag. 41,5 mUjoner kronor bör anvisas för konsortieverksam­heten för budgetåret 1993/94.

I avsnitt 12.4.5. har redovisati; förslag tiU ökade insatser för den ttärå­vambaserade mdusttin. NUTEK bör för ändamålet tiUföras 10 mUjoner kronor per år under en tteårsperiod.

I avsnitt 12.2.5 har redovisats förstärkte insatser för Eurekaprojekt. NUTEK bör för ändamålet tillföras 20 miljoner kronor per år under en tteårsperiod.

Regeringen har under avsnitt 12.4.4 redovisat sitt förslag tiU ett fordons-teknikt forskningsprogram. För dette program bör anvisas högst 30 nuljo­ner kronor per är under en tteårspericxl. Det bör ankomma pä regeringen att utfärda de närmare föreskriftema för medlens användning.

Regeringen har tidigare under Försvarsdepartementete verksamhetsom­råde föreslagit ett nationeUt flygtekniskt program. Frin Näringsdeparte­mentete verksamhetsområde bör anvisas högst 10 miljoner kronor per är under en tteårsperiod som bidraj; tiU ett nationeUt flygtekniskt forsknings-

482

program. Det bör ankomma på regeringen att utfärda de närmare före-    Prop. 1992/93:170

skrifterna för medlens användning.

Avsnitt 12

För den verksamhet som finansieras över anslaget F 1. Teknisk forsk-    Näringsdep. ning cxh utveckling beräknas ett medelsbehov om 575,5 mUjoner kronor för budgetåret 1993/94. Regeiingen föreslår dessutom att 588,4 mUjoner kronor disponeras för denna verksamhet vardera av budgetåren 1994/95 och 1995/96.

För budgetåret 1992/93 har regeiingen, i Ukhet med tidigare budgetår, av riksdagen bemyndigate att godkänna avtal cxh beslut som rör stöd tUl teknisk forskning och utveckling m.m. vilka innefoär åteganden för flera budgetär. Även under budgetåret 1993/94 bör det skapas möjUghet att för delar av verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis om­fettar långsUctiga ramprogram och insatsområden under en femårig plane­ringsperiod. Regeringen bör därför av riksdagen bemyndigas att under budgetåret 1993/94 fä fette beslut om stöd tiU teknisk forskning och ut­veckling, som uiberäknat löpande avtal och beslut, inndiär åtaganden om högst 295 mUjoner kronor under budgetåret 1994/95, högst 250 mUjoner kronor under budgetåret 1995/96, högst 210 mUjoner kronor under bud­getåret 1996/97 och högst 175 mUjoner kronor under budgetåret 1997/98.

övrig verksamhet

NUTEK ansvarar för stöd tiU tekniskt utvecklingsaibete samt övriga firägor rörancte mformationsförsöijning som faUer mom myndighetens verksam­hetsområde.

För mformationsförsöijnmg har dessutom beräknate 6,7 nuljoner kronor för de övriga msatser som feUer mom Näringsdepartementete verksam­hetsområde. Dessa medel avser bl.a. bidrag tiU Forskningsrådsnämnden, Tekniska nomenkfetuicenben och Tekniska UtterabirsäUskapet för forsk­nmgs- och UtveckUngsverksamhet inom omrädet teknisk vetenskapUg infor­mationsförsörjning.

Det bör ankomma på regeringen att utferda närmare föreskrifter för medlens användning.

Aiendet tUl riksdagen

Regeringen föreslär att liksdagen

1.

godkänner de föreslagna riktlinjema för teknisk forskning och utveckling,

2.

tiU Teknbk forskning och utveckling för budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 575 548 000 kr,

3.

godkänner de riktlinjer för resursramen för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angette för anslaget F 1. Teknisk forskning cxh utveckling,

4.

bemyndigar regeringen att i enUghet med vad som anförts, under budgetåret   1993/94   fete   steten   te   på   sig   ekonomiska

förpliktelser i samband med stöd tiU teknisk forskning och utveck-

.

lingsarbete m.m. som, uiberäknat löpande avtal cxh beslut, innebär

åtaganden om högst 295 000 000 kr under foudgetäret 1994/95, högst

Prop. 1992/93:170

250 000 000 kr under budgetåret 1995/96, högst 210 000 000 kr

Avsnitt 12

under budgetåret 1996/97 o:h högst 175 000 000 kr under budgetåret

Näringsdep.

1997/98.

F 2. Informationsteknologi Nytt ansfeg (försfeg) 358 000 000

Under detta ansfeg anvisas meetel tiU Närings- och teknikutveck­lingsverket (NUTEK) för insatser inom området informationsteknologi (IT). IT-vericsamheten redovisas under avsnitt 12.3.1.

En fördjupad prövning av (nJTEKis FoU-veiksamhet redovisas i avsnittet 12.7.1.

Följancte sammanställning ger en ekonomisk översikt av verksainheten under dette ansfeg (nuljoner kronor).

1992/93

1993/94

Budget        Beräknat

1.

MUcroelekttonUc

77,9

2.

Datevetenskap/Kommunikation

80,2

3.

FF:s användnmg

48,4

Verksamhetsvolym/summa kosbuider

206,5

378,0

Avgår finansiering

utöver anslag:

Återbetalade projekbnedel

10,0

10,0

Ej umyttjade medel

10,0

10,0

Summa F2

186,5

358,0

Det bör ankomma på regeringen att beslute om den slutUga fördehiingen av anslaget.

Regeringen har i avsnitt 12.3.1 redovisat sina överväganden betiäffande insatser inom området informationsteknologi. Regeringens försfeg innebär att ett nytt anslag för mformationsteknologi inrättas. Genom de ökade insatser som föreslås möjUggörs förstärkningar mom främst områdena mUcroelektronik och FoU för god FF-användning. NUTEK fär vidare möjUghet att verka för att uidustriinriktade kompetenscentra mrättas mom FF-omrädet. Vidare föreslär regeringen ökade möjligheter för små och medelstora företag att medverka i forskning inom FF-området.

Frågan om ansvarsfördehiingen mellan NUTEK och Tiansportforsk-nmgsberedningen (TFB) behandkis närmare i avsnitt 12.3.1.

För den verksamhet som finaiisieras över anslaget F 2. Informations­

teknologi beräknas ett medelsbeh

1993/94. Regeringen föreslår dessutom att riksdagen godkänner att 358

484

mUjoner kronor disponeras för denna verksamhet under vardera av bud-   Prop. 1992/93:170

getåren 1994/95 och 1995/96.

Avsmtt 12

En viss del av resurserna under anslaget bör hållas frfe för projektetöd    Näringsdep. utanför ramprogrammen för kunskapsutveckling.

Inom ramen för dette ansfeg bör det liksom mom ramen för anslaget Teknisk forskning och utveckUng, skapas möjUghet att för delar av verk­samheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis om&ttar långsiktiga ramprogram cxh msatsområden under en femårig pfeneringsperiod. Re-ringen bör därför av riksdagen bemyndigas att under budgetåret 1993/94 fe fetfe beslut om stöd tiU teknisk forskning cxh utveckUng mom FF-området, som inberäknat löpande avtal och foeslut, mnebär åteganden om högst 179 nuljoner kronor under budgetåret 1994/95, högst 154 mUjoner kronor under budgetåret 1995/96, högst 125 mUjona kronor under budgetåret 1996/97 och högst 107 mUjoner kronor under budgetåret 1997/98.

Aiendet tOl liksdagen

Regeringen föreslår att liksdagen

1.

godkänner de föreslagna riktlinjema för teknisk forskning cxh UtveckUng uiom FF-området,

2.

tUI Irtformationsteknologi föi budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag pä 358 000 000 kr,

3.

godkänner de riktUnjer för resursramen för budgetåren 1994/95 cxh 1995/96 som har angette för anslaget F 2. Informationsteknologi,

4.

bemyndigar regeringen att i enUghet med vad som anförts, under budgetåret 1993/94 fete steten te på sig ekonoiniska förpliktelser i samband med stöd tiU teknisk forskning och utveck­lingsarfoete m.m. inom FF-omrädet som, uiberäknat löpande avtal och beslut, umebär åtaganden på högst 179 000 

(XX) 

kr under budgetåret 1994/95, högst 154 000 000 kr under budgeferet 1995/96, högst 125 000 000 kr under budgetåret 1996/97 och högst 107 000 000 fa-under budgetåret 1997/98.

F 4. Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader Nytt ansfeg (försfeg) 5 700 000

Under detta ansfeg anvisas medel tUl löne- och övriga förvalmings­kosmader samt lokalkosmader vid Rymdsfyrelsen. Rymdsfyrelsens förvalmingskosmader har tidigare finansierats under ansfeget Europeiskt rymdsamaibete m.m., ansfegspost 1.

Rymdsfyrelsen har i sin fördjupade ansfegsframställning för perioden

1993/94 - 1995/96 foedömt ab dess totefe verksamhet konuner att öka i

omfettning. Rymdsfyrelsen har dock foegärt oförändrad nivä för sin

myndigheteverksamhet uinefoärande 5,7 mUjoner kronor för vardera av

foudgetåren 1993/94 - 1995/96. Den föreskrivna rationaliseringen på

,,

5 % har myndigheten foegärt att fe använda mom programmet ledning

och samordning. Rymdstyrelsen har i särskUd ordning redovisat konse-    Prop. 1992/93:170

kvenserna av motsvarande reduktion (ca 275 

(XX) 

kronor) av program-    Avsnitt 12

met.

Näringsdep.

En fördjupad prövning av Rymdstyrelsens verksamhet redovisas i av­snitt 12.7.2.

Ett nytt ramansfeg om 5,7 mUjoner kronor för Rymdstyrelsens förvalt­ningskostnader bör föras upp på. stetsbudgeten.

Ansfegen tiU forskning och forskamtbUdning har foudgeterate utan hänsyn tUl de tekniska justeringiu som mäste göras tUl följd av ändring­en av nivän på lönekosbiadspålägget, den ändnute finansteringsformen för Stetshälsan samt de nya principerna för foudgetering av ansfegen. Rikdinjema för dessa förändringar har redovisate i 1993 års foudget-proposition av chefen för Finansctepartementet (foifega 1, Stetsbudgeten och särskUda frägor, avsnitt 2.2)i. Det belopp som kommer att ställas tiU myndighetens disposition kommer slutUgt att fiistetällas enUgt de redovi­sacte riktlinjerna cxh kan därför avvika firän det nu budgeterade belop­pet. Dette gäUer även justering med hänsyn tUl s.k. feckningsansfeg avseende budgetåret 1992/93.

Aiendet tUl riksdagen

Regeringen föreslär att riksdageii

1.   gcxlkänner de föresfe{;na riktlinjeraa för Rymdsfyrelsens

verksainhet,

2.     tiU Rymdstyreben: Förvaltmngskostnader för budgetåret

1993/94 anvisar ett ramamJag pä 5 700 000 kr.

F 5. Nationell rymdverksamhet

1991/92 Utgift

56 742 OCO

1992/93  Ansfeg        58 287 OCO 1993/94  Försfeg       54 300 OCO

Riktlinjema för Rymdsfyrelsens verksamhet har tidigare presenterate i avsnittet 12.7.2 Fördjupad prövmng av Rymdsfyrelsen.

Följande sammanställning ger en översikt av ansfeget (1 000-tel kro­nor i 1992 års prisnivå).

Anvisat

Försfeg

Beräknat

Beräknat

1992/93

1993/94

1994/95

1995/96

F 5. NationeU

rymdverksamhet         58 287

54 300

54 300

54 300

486

Under ansfeget anvisas medel tiU program för Qärranalys, industriut-    Prop. 1992/93:170

veckling, småsateUiter och veiksamhet i Kimnaregionen.

Avsmtt 12

Fjärranalys innebär i korthet att strålning från jordytan mate cxh re-      Näringsdep. gistreras av sensorer t.ex. ombord på sateUiter cxh därefter omvandlas tiU bUddate som i sin mr vidareförädfes vid maricstetioner. Fjärranalys är ett omräde där ett nära samaifoete äger rum mellan forskning, utveck­ling cxh tUlämpning.

Det nationeUa programmet för Qärranalys utgör en relativt Uten del, ca 3 %, av det totafe svenska lymdprogrammet. Rymdstyrelsens am­bition med det nationeUa Qärranalysprogrammet är att dels stödja forsk­ning inom området, defe föra ut Qänanalystekniken tiU operativa tiU-lämpningar.

Industtiutvecklingsprogrammet syftar tiU att åstadkomma en långsiktig kompetenshöjning inom rymcUndustrins specialområden. I stäUet för att som många andra länder direkt eUer induekt stödja sm industri genom att subventionera eftertraktade ESA-kontrakt har Rymdstyrelsen valt denna kompetensuppbyggande linje. Villkoret för samfinansiering inom programmet är att de större företegen själva står för 2/3 av kostnaderaa.

De svenska småsatelUtprogrammen har väckt stor uppmäricsamhet utomlands. Sverige har i dette avseende gjort sig känt för effektivitet, kosbiadsmedvetande cxh påUdighet säväl i planering som i genom­förande.

Den förste svenska småsateUiten, Viking, sändes upp år 1986 och fotev en stor firamgång. Efterföljaren, forskningssateUiten Freja, sändes upp i oktober 1992 cxh är även den tekniskt cxh vetenskapUgt fram­gångsrik. Ombord på Freja finns instmment för smdier av rymdplasma-fysUc och processer i rymden som fofend annat ger upphov tiU norrsken. Nedtegning av date cxh konttoU av sateUitema sker frän rymdfoasen Esrange utanför Kirana.

I Kimna med onmejd finns en omfettande rymdverksamhet. Totalt sysselsatte ca 3(X) personer i den direkte rymdverksamheten i Kimna-omrädet. Vid instimtet för rymdfysik foedrivs huvudsakUgen gmndforsk-lung inom rymdområdet. Vid Rymdfoofegete anfeggning Esrange utanför Kimna emottas sateUitdate cxh styrs ett flertal sateUiter. Esrange an­vänds även som uppsändningsfoas för sondraketer cxh baUonger. Vid SatelUd)Ud AB i Kimna bearfoetes och säljs bUder frän sateUitdate. I Sahnijärvi i närheten av Esrange finns en markstetion för mottegning av cfete från den europeiska QärranalyssateUiten ERS-1. Sahnijärvi-anfegg-nuigen ägs av ESA cxh bemannas av Rymdbofeget.

Inom det nationeUa programmet planerar Rymdsfyrelsen för näsfe sateUirojekt, Odin. Uppsändning av sateUiten Odin kan ske tidigast år 1996. Instmmenten ombord på Odin skaU bland annat kartfegga före­komsten av vattenånga, syrgas, klor-, kol- och kväveoxider samt ozon i olika abnosfarskUct.

Rymdsfyrelsen föreslår en öknmg av den nationelfe rymdverksamhe­ten med 13 mUjoner kronor fr.o.m. budgetåret 1993/94 för att kunna fortsätta Odinprojektet med gott utbyte för svensk mdustri.

487

Hämtöver har Rymdstyrelsen hemstäUt om bemyndigande för rege-    Prop. 1992/93:170

ringen  bettäffande  nya  förplUctelser  inom ansfeget om högst  131    Avsnitt 12

mUjoner kronor.

Näringsdep.

Regingens överväganden

Regeringen har tidigare i avsnitt 12.7.2 redogjort för sina försfeg foetiäf-iande de övergripande målen för inrikmingen av Rymdstyrelsens veric­samhet.

Planeringsramen för perioden 1993/94 - 1995/96 har regeringen foeräknat tUl 162 900 nuljoner kronor för anslaget F 5. NationeU rymdverksamhet.

För budgetåret 1992/93 har regeringea, i Ukhet med tidigare bud­getär, av riksdagen bemyndigats att godkänna avtal och beslut som rör stöd tiU nationeU rymdverksamhet vilka innebär åteganden för flera budgetår. Även under foudgetän;t 1993/94 foör det skapas möjUghet att för delar av vericsamheten göra ekonomiska åteganden som exempelvis omfattar långsiktiga program under en flerårig planeringsperiod. Regeringen foör därför av rikscfegen foemyndigas att under budgetåret 1993/94 fe fette foeslut om stöd tiU nationeU lymdveiksamhet mnefoär åteganden om högst 131 mUjonex Icronor under kommande foudgetår.

Aiendet till liksdagen

Regeringen föreslår att rikscfegen

1.   tiU NationeU rymdverksamhet för budgetåret 1993/94 anvisar

ett reservationsansfeg på 54 300 kr,

2.     godkänner de riktlinjer för resursramen för budgetåren

1994/95 och 1995/96 som angetts för ansfeget F 5. NationeU

rymdverksamhet,

3.    bemyndigar regeringen att, i enUghet med vad som anförts,

under foudgetäret 1993/94 fete steten te pä sig ansvaret för foetel-

ningar under kommande budgetår inom nationeU rymdverksamhet

om högst 131 000 000 kr.

F 6. Europeiskt rymdsamarbete m.m.

1991/92 Utgift 427 928 OCX) 1992/93 Ansfeg 447 439 0(X) 1993/94 Försfeg     450 100 OCX)

Under dette ansfeg anvisas medel tiU program för europeiskt rymd­samarbete, foifeteralt rymdsamarbete samt, Lo.m. uinevarande foudgetår, Rymdsfyrelsens förvaltningskostnader.

E>e övergripande mälen för det europeiska rymdsamaibetet har tidi­

gare presenterate i avsnitten 12.2.5 IntemationeUt samarfoete cxh

12.7.2. Fördjupad prövning av Rymdstyrelsen.

488

Följande sammanställning ger en översUct av ansfeget (1 000-tal kro­ nor i 1992 ärs prisnivå).

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 12 Näringsdep.

Anvisat     Försfeg     Beräknat     Beräknat 1992/93     1993/94       1994/95       1995/96

InteraationeUt rymdsamaibete

441 736    450 100      450 100      450 100

Rymdsfyrelsens

förvalmings-

kosttiader'

5 703

Sununa

447 439 450 100  450 100  450 100

'Anvisas under anslaget F 4. Rymdstyrelsen: Förvalmingskosmader fr.o.m. budgetåret 1993/94.

Större delen av ansfeget utgör det svenska foidraget tiU det europeiska rymdsamaifoetsorganet ESA. En mindre del av ansfeget utgör kosbiader för bUateralt rymdsamaibete. Deltegandet säväl i ESA-progranunen som de foUaterafe programmen genererar foestäUnmgar tiU den svenska rymd-industtin av kvaUficerade produkter och änster. Av följande figur framgår fördehungen av ESA-konbakt tiU svenska leverantörer under perioden 1988 - 1990.

489

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 12 Näringsdep.

1%        4%

44%

n Volvo Flygmotor AB

Saab Space AB

I[REDACTED_EFTERNAMN] AB

D Rymdbolaget

9 Tre h

ö

gskolor

D 

Ö

vriga f

ö

retag och institutioner

IDet sammanlagda leveransvärdet tiU ESA motevarade under perioden 1988 - 1990 ca 716,4 mUjoner kronor fördefet i procent enUgt figuren. Ett fätal företag svarar för den störste delen av de svenska leveransema tiU ESA.

Efter sammansfegningen av Saab:s och Ericssons rymdverksamheter i ett bofeg är de störste svenska rymdföretegen Volvo Flygmotor AB, Saab-Ericsson Space AB och Rymdbolaget.

Utöver dessa refetivt stora svenska rymdföreteg finns det en gmpp på ca 25 övriga företeg som har registterats som leverantörer från Sverige tiU ESA. De fleste av dessa företeg har dock tiUverkning för rymdapp­likation som en sidoverksamhet.

Rymdstyrelsen

Rymdstyrelsen har i sin fördjupade anslagsframställning redovisat en plan för verksamhetens inriktning under budgetåren 1993/94 - 1995/96. Rymdsfyrelsen konsteterar att de obligatoriska gmnd- och vetenskaps-programmen mom ESA kommer att fortgå enligt tidigare planering. En

490

utökning med 5 % av vetenskapsprogrammet för åren 1993 och 1994 är   Prop. 1992/93:170 beslutad mom ESA:s räd. Rymdstyrelsen förordar att det sammanfegda   Avsnitt 12 svenska foidraget tiU ESA successivt ökas från nuvarande 2,1 % tiU    Näringsdep. 3,3 % av kostnaderna.

Inom det foifeterafe samaifoetet fömtser Rymdstyrelsen en fortsatt ut­veckling under den kommande treårsperioden tiU en sammanfegd kost­nad av 294 mUjoner kronor.

Hämföver har Rymdsfyrelsen hemställt om bemyndigande för rege­ringen foebäfifende nya förpUktelser inom anslaget for foudgetäret 1993/94 om högst 192 mUjoner kronor.

Regeringens övnväganden

Regeringen har tidigare i avsnitt 12.7.2 redogjort för sina försfeg foe-träffande de övergripande mälen för och uirikmingen av Rymdsfyrelsens verksamhet.

Resursramen för pericxlen 1993/94 - 1995/96 har regeringen foeräknat tiU 1 350 mUjoner kronor för ansfeget F 6. Europeisk rymdvericsamhet m.m. Denna foeräkning är gjord utan hänsyn tiU den svenska kronans deprectering, vars effekt på de svenska åtegandena i ESA ännu ej är fiiUt klarfegd.

För foudgetäret 1992/93 har regeringen, i likhet med tidigare foud­getår, av rikscfegen foemyndigate att gocUcänna avtal och foeslut som rör stöd tiU europeiskt rymdsamarfoete m.m. vilka innefoär åteganden för flera foudgetår. Även under foudgetäret 1993/94 foör det skapas möjUghet att för delar av verksamheten göra ekonomiska åteganden som exempel­vis omfattar långsUctiga program inom ESA under en flerårig plane­ringsperiod. Regeringen foör därför av riksdagen bemyndigas att under foudgetäret 1993/94 fe fette foeslut om stöd tiU europeiskt rymdsamarfoete m.m. innefoär åteganden om högst 192 mUjoner kronor under kom­mande foudgetår.

Den dominerande delen av kostnaderna inom dette ansfeg kommer att defoiteias Sverige kalenderårsvis i utländsk valute. Dette förhållande samt justeringar orsakade av förändringar i växelkursen gör att den årUga foelastningen av ansfeget är svår att foeräkna. Regeiingen föreslår därför att ansfeget övergår tiU ramansfeg, vilket ger möjUgheter tiU omfördelning av ansfegsmedlen mellan budgetåren. Regeiingen avser vidare att vären 1993 återkomma tiU rikscfegen i frågan om erforderUgt resursbehov.

Ärendet tiU riksdagen

Regeringen föreslår att rikscfegen

1.   tiU Europeiskt rymdsamarbete m.m. för budgetåret 1993/94

anvisar ett ramansfeg pä 450 ICX) 000 kr,

2. godkänner de riktlinjer för resursramen för foudgetåren

1994/95 och 1995/96 som angette för ansfeget F 6. Europeiskt

rymdsamarbete m.m..

3. bemyndigar regeringen att i enUghet med vad som anförts,

Prop. 1992/93:170

under budgetåret 1993/94 llåte steten te pä sig ansvaret för betel-

Avsnitt 12

ningar under kommande budgetär inom europeiskt rymdsamarbete

Näringsdep.

m.m. om högst 192 000 OCO kr.

F 7. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete

1991/92  Utgift

72 150 929

Reservation

104 502 976

1992/93  Ansfeg       291 000 OOO* 1993/94 Försfeg     211000 000

'varav 80 imljoner kronor pä tilläggsbudget.

Under dette ansfeg anvisas medesl för:

1.        forsknings- cxh utvecklingssamarbete med Europeiska Gemenskapen,

EG, mom ramen för EG:s ram])rogram för forskning och teknisk ut­

veckling,

2.

utbetalningar tiU EG som är följden av avtalet om ett europeiskt ekonomiskt samarfoetsomiåde, EES,

3.

europeiskt samarfoete inom väg-, jämvägs-, cxh flygtrafikens om­råden.

Regeringens överväganden

MöjUgheteraa för svenska företeg och forskiungsmsttmtioner att delte i EG:s forsknings- cxh utvecklingssamaifoete foör tas tiUvara. De konkur­rensfördelar som EG:s företeg fär genom att delte i de industrielfe programmen foör komma även svenska företeg tiU del. Därför bör fort­satt nationeUt stöd kunna ges tUl svenska projekt som vinner godkän­nande mom EG-program tiU dess att EES-avtalet har fett fiiUt genom­sfeg och aU finansiering av svenslka projekt sker vfe EG:s FoU-budget.

För budgetåret 1992/93 beräknas det nationeUa stödet vfe NUTEK uppgä tiU 260 mUjoner kronor viilket motevarar en deltegandenivå på 2 prcxent i de industrieUa programmen. När Sverige asscxieras tiU EG:s ramprogram för FoU kommer Sveriges andel på tre års sikt att mot­svara ca 3,5 procent. Det är regeringens ambition att EG-samaibetet bör närma sig denna nivå under treårsperioden. Det finns en risk för att svensk FoU inte kommer att kunna tiUgodogöra sig det insatte bidraget om inte ett forett samaifoete kan etableras under infasningen i program-samarbetet.

De medel som här har beräknate för FoU-samarfoete med EG skaU täcka dels nationeUt finansierade projekt, dels de programavgifter som uppkommer när programsamaifoeiet inom EES har trätt i kraft. Balansen mellan de foäda posterna avgörs av antalet nya projekt som startar efter tidpunkten för ikraftträdandet. Programavgiftemas storlek stär i direkt refetion tiU EG:s FoU-budget under den kommande treårspericxlen. Dä beslut om EG:s FoU-budget fettes årUgen och ännu saknas för år 1994, kan exakte foeräkningar av programavgiftema inte göras. Regeringen

avser att vären 1993 återkomma tiU riksdagen i firågan om resursfoehov    Prop. 1992/93:170

för EG-samaifoetet när ytterUgare underfeg föreUgger för foeräkning av    Avsnitt 12

programavgiftema under treårsperioden.

Näringsdep.

Regeringen foeräknar för närvarande 186 nuljoner kronor för EG-sam-aifoete budgetåret 1993/94, vilket motevarar oförändrad nivå jämfört med försfeget i 1992 års budgeiroposition.

Det europeiska trafiktekniska samaifoetet drivs i etet svenska RTI-programmet (Road Traflic Informatics) där ete svenska insatserna i Eurekaprojektet Prometheus och EG-programmet DRIVE samordnas. I veiksamheten medverkar svensk industri, forskare och andra intressen­ter som Transportforskningsfoeiedningen, Vägveiket cxh Tetevericet. NUTEK svarar för den stetUga etelfinansteringen av den industrirefe­terade tekniska FoU-verksamheten.

För europeiskt trafiktekniskt samaifoete foeräknas for foudgetäret 1993/94 25 nuljoner kronor vilket motevarar en oförändrad nivä. Det svenska RTI-programmet avslutas i och med utgängen av budgetåret 1993/94.

Den dominerande delen av kosbiadema inom dette ansfeg kommer att debiteras Sverige i utländsk valute. Förändringar i växelkursen påverkar därför i hög grad dette ansfeg. Programavgifteraa tUl EG är svära att exakt foeräkna för treårspericxlen. Regeringen föreslär tills vidare ett ettårigt ramansfeg, som för foudgetäret 1993/94 har foeräknate tiU 211 mUjoner kronor. Regeringen avser att våren 1993 återiconuna tiU riks­dagen med frägan om erforderUgt resursbehov.

Aiendet tiU riksdagen

Regeringen föreslår att rikscfegen

tiU Europebkt forsknings- och utvecklingssamarbete för budgetåret 1993/94 anvisar ett ramansfeg på 211 000 000 kr.

F 9. Energiforskning

1991/92  Utgift        351 179 345

Reservation

96 427 953

1992/93  Ansfeg      280 764 000 1993/94 Försfeg      220 800 000

Under ansfeget redovisas utgifterna för stetens stöd för forsknmg och utveckling på energiområdet mom ramen för energiforskningsprogram­met. Stöd för forskning cxh utveckling inom biobränsleområdet utgår under nionde huvudtiteln.

Regeringens överväganden

Regeringen har i avsnitt 12.5 redovisat energiforskningsprogrammet

och anfört att energiforskningen även i fortsättningen bor hålfes samman

i ett särskUt program.  Ansvariga myndigheter, programorgan, bör

493

Uksom   hittUls   vara   Namrvet

Insatserna inom energiforskningsprogrammet bör inriktes mot ener­guefeterad grandforskning, energirefeterade foasteknologter, systemsm-dter, kraft- cxh värmetillförsel, energiintensiv industri samt energiteknik i foefoyggelsen och mom transpoitsektora. Det ankomnter på regeringen att, på grundval av fol.a. underfeg firån foerörda myndigheter, te ställning tiU dels fördehiingen av medel mellan teknikområdena, etefe fördehiing­en av ansvar för teknikområdena mellan myneUgheteraa.

Regeringen foeräknar att rn Iwsparing om 60 miljoner kronor kan göras på förevarande ansfeg. Progranunet foör inriktas mot energirefete­rad grandforskning cxh långsiktig kompetensuppbyggnad inom foastek­nologier pä energiområdet, medan industrin foör ett större ansvar för foranschinriktad forskning samt utvecklings- cxh demonsttationsveik-samhet. MöjUgheter tiU effektiviiiering av verksaniheten bör tas tiU vara genom en ökad samordning med övrig forskning cxh utveckling.

För foudgetåren 1994/95 och 1995/96 föreslår regeringen en i förhål­lande tiU budgetåret 1993/94 oförändrad ansfegsnivå.

Riksdagen har årUgen bemyndigat regeringen att i samband med stöd tiU energiforskningen göra åfeganden även för flera år efter det akmelfe budgetåret cxh efter det beslutede treärsprogrammete slut. Sädana be­myndiganden behövs även under budgetåret 1993/94 för att möjUggöra kontinuitet cxh långsiktighet i foisknings- cxh utvecklingsverksamheten. Dette är av särskUd vikt med hänsyn tiU energiforskningens långsiktiga mrikming. Lämnas dessa bemyndiganden ankommer det på regeringen att meddefe de närmare föreskrifter som behövs.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslär ab rikscfegen

1.

godkänner de i avsnitt 12.5 föresfegna riktlinjerna för energi­forskningen,

2.

till Energiforskning föt budgetåret 1993/94 anvisar ett re­servationsansfeg på 220 800 000 kr,

3.    gcxlkänner de riktUrjer för resursramar för budgetåren

1994/95 och 1995/96 som angetts,

4.    foemyndigar regeringen att under budgetåret 1993/94 ikläcfe

steten ekonomisk förpUktelse i samband med stöd tiU forskning

och utveckling inom energiområdet som, inräknat redan fettade

beslut, innefoär åteganden om 170 000 OCX) kr för foudgetäret

1994/95, 140 000 000 kr för foudgeferet 1995/96, 110 000 000 kr

för foudgeferet 1996/97, 90 000 000 kr för foudgetäret 1997/98,

60 000 000 kr för budgetåret 1998/99 samt 30 000 000 kr för bud­

getåret 1999/2000.

44

F 10. Statens råd för byggnadsforskning:

Förvaltningskostnader

Nytt ansfeg (Försfeg)  19 885 000

Prop. 1992/93:170 Avsmtt 12 Näringsdep.

Frin ansfeget bekostas löne- och övriga förvalmingskosmader samt lokalkostnader vid Stetens rid för byggnadsforskning (BFR). Under avsnitt 12.7.3 har regeringen bl.a. redovisat sina slutsatser med anled­nmg av den fördjupade prövningen som gjorte av BFR. Enligt regering­ens uppfettiung bor BFR vidte åtgärder för att uppnå högre kostnadsef­fektivitet. Regeringen beräknar förvalmingskostnadema för budgetåret 1993/94 tiU 25 885 000 kr varav 19 885 000 kr finansieras under detta ansfeg och 6 (X)0 OCX) kr finansieras under ansfeget F 9. Energiforsk­ning. Dette innefoär en minskning med 7 000 000 kr jämfört med in­nevarande foudgetår. För vartdera av budgetåren 1994/95 och 1995/96 foeräknar regeringen förvaltningskostnaderna vid BFR tiU totalt 23 885 000 kr.

Ansfeget tiU BFR har foudgeterate utan hänsyn tiU ete tekniska juste­ringar som måste göras tiU följd av ändringen av nivån pä lönekost­nadspåfegget, den ändrade finansieringsformen för Stetshälsan, över­gången tiiU lån i Riksgäldskontoret samt de nya principerna för budgete­ring av ansfegen. Riktlinjerna för dessa förändringar har tidigare redovi­sate av chefen för Finansdepartementet (bifega 1, Stetsbudgeten och särskUda firägor avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tiU myndighetens disposition kommer slutUgt att festetäUas enUgt de redovi­sade riktlinjema cxh kan därför awika frän det nu budgeterade belop­pet.

Ärendet tiU riksdagm

Regeringen föreslår att riksdagen

tiU Statens rådför byggnadsforskning: Förvaltmngskostnader för budgetåret 1993/94 anvisar ett ramansfeg pä 19 885 000 kr.

F 11. Byggforskning Nytt ansfeg (Försfeg)

174 000 000

Från ansfeget foetalas foidrag tiU forsknings- och utvecklingsaifoete (FoU) inom markanvändnings-, byggnads-, anfeggnings- cxh förvalt-lungsområdena samt bidrag enUgt förordningen (1990:818) om stöd tiU experimentfoyggande m.m. Medlen fördelas av Stetens råd för foygg­nadsforskning (BFR).

Under avsnitt 12.6 Förayelse cxh effektivisering av byggforskningen redovisas försfeg tiU vissa förändringar som syftar tiiU ett effektivare umyttjande av byggforskningsansfegen.

495

En fördjupad prövning av BFR:s FoU-vericsamhet redovisas i avsnitt    Prop. 1992/93:170

12.7.3.

Avsmtt 12

Regeringen beräknar bidraget tiU experimentbyggande tUI 10 mUjoner Näringsdep. kronor. Under ansfeget beräknas vidare foidrag avseende foasansfeg för den under avsnitt 12.6 föresfegna instimtionen vid KungUga Tekniska Högskolan på 15 nuljoner kronor. Vidare foör humanistisk-samhälls-vetenskapUga forskmngsrådet (HSFR) fe disponera 4 mUjoner kr. HSFR skaU vid fördelningen av dessa medel samråcfe med BFR.

Fördelningen inom ansfeget är preliminär. Det foör ankomma på rege­ringen att foeslute om den slutUga fördelningen. För den verksainhet som finansieras över ansfeget foeräknas ett medels-foehov om totalt 174 mUjoner kronor för foudgetäret 1993/94. Regering­en beräknar ansfeget på en i huvudsak oföränchad nivå under vardera foudgetåren 1994/95 och 1995/9

För foudgetäret 1992/93 har regeringen, i likhet med tidigare foud­getår, av rikscfegen foemyndigats att fete steten te på sig förpliktelser i samfoand med stöd tiU foyggforslming vilka innebär åteganden för flera budgetår. Även under budgetåret 1993/94 bör det skapas möjUghet att göra ekonomiska åteganden under en sexårig planeringspericxl. För åte­ganden som avser de fem budgetåren efter budgetåret 1993/94 beräknar regeringen högst 100 nuljoner kronor under foudgetäret 1994/95, högst 60 mUjoner kronor under foudgetäret 1995/96, högst 25 mUjoner kronor under foudgetäret 1996/97, högsit 25 mUjoner kronor under foudgetäret 1997/98 och högst 25 nuljoner kronor under budgetåret 1998/99.

Aiendet tiU riksdagen

Regeringen föreslår att rikscfegen

1.   tiU Byggforskrung för budgetåret 1993/94 anvisar ett reserva­

tionsansfeg pä 174 000 000 kr,

2.    godkänner de riktUnjer för resursramar för budgetåren

1994/95 txh 1995/96 som suiges för ansfeget Byggforskning,

3.    bemyndigar regeringen att i enUghet med vad som anförts,

under budgetåret 1993/94, fete steten te på sig ekonoiniska för­

pliktelser i samband med stöd tiU foyggforskning som innefoär

åteganden om högst 100 000 000 kr under foudgetäret 1994/95,

högst 60 000 000 kronor under budgetåret 1995/96, högst 25 000

000 kr under budgetåret 1996/97, högst 25 000 000 kr under

budgetåret 1997/98 och högst 25 000 000 kr under budgeferet

1998/99.

F 12. Särskilda awecklingskostnader för Statens institut för byggnadsforskning

Nytt ansfeg (försfeg)  1 000

Regeringen har under avsnitt 12.6 Förayelse och effektivisering av

.q,

foyggforskningen lämnat försfeg tiU förändringar avseende byggforsk-

mngsansfegen innebärande fol.a. att Stetens instimt för byggnadsfors-

Prop. 1992/93:170

kning awecklas den 30 juni 1993. Kosbiader under budgetåret 1993/94

Avsnitt 12

för personal, lokater och viss övrig förvaltning foör foesttidas frän ett

Näringsdep.

särskUt ansfeg. Ansfeget foör föras upp med 1 OCX) kr.

Aieodet tiU rikscfegen

Regeringen föreslår att riksdagen

tiU Särskilda awecklingskostruider för Statens institut för bygg­nadsforskning för budgetåret 1993/94 anvisar ett försfegsansfeg på 1000 kr.

F 13. Avgifter till vissa intemationella FoU-organisationer

1991/92 Utgift

448 000'

1992/93  Ansfeg

544 000

1993/94 Försfeg

1 994 000

'ingående som del av anslaget B 8 under Ubikesdqiartemeotets huvudtitel.

Under detta ansfeg beräknas foidrag tiU avgifter för feckande av Sveriges andel av sekretariatskostnadema för EUREKA och COST enUgt mgångna avtal avseende interaationeU FoU-samverkan inom dessa organisationer.

Verksamheten mom EUREKA och COST har foeskrivite i det föregående (se avsnitt 12.2.5).

Under år 1992 har EG-kommissionen fetit försfe att man fr.o.m. år 1993 kommer att ge COST-sekretariatet egen foudget inom EG-kommis­sionen och att sekretariatet kominer att utökas. EG-konunissionen drar samtidigt tiUbaka de extraresurser som sekretariatet tidigare har åmjutit. Dänned ökar bl.a. Sveriges kosbiader för COST-sekretariatet i moteva­rande grad.

Sekretariatskosmadema för EUREKA respektive COST betelas av medlemsländerna enUgt mgångna avtal, baserade på BNP-nyckeln. Sverige ska i enUghet härmed för COST fecka 3,70 % och för EUREKA 3,19 % av de totafe sekretariatskosmadema.

Regeringens övervägandea

Deltegandet i EUREKA och i COST har hittUls varit tiU nytta för svensk FoU-verksamhet. GenereUt har värdet av resulteten väl motive­rat de merkosmader som det mtemationelfe samarbetet medfört. Inom säväl EUREKA som COST har antalet projekt ökat starkt under senare är, vidare har verksamheterna gentemot Östeuropa utökats.

Det svenska bidraget beräknas tiU 655 000 kr för EUREKA och tiU 1 335 000 kr för COST. För foudgeferet 1993/94 mnebär det för

32 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

EUREKA oförändrad och för C:OST höjd avgift jämfört med föregående    Prop. 1992/93

budgetår.

Bil. 13

Aiendet tiU riksdagen

Regeringen föreslår att rikscfegen

tiU Avgifter till vbsa intemationeUa FoU-organisationer för budgetåret 1993/94 anvisar ett ramansfeg pä 1 994 000 kr.

G. Teknologisk infrastmktur m.m.

G 2. Bidrag till provnings- och mätteknisk FoU m.m. Nytt anslag (forslag) 51 722 000

Under denna anslagsrabrik tinvisas medel till teknisk forskmng och utveckUng av mät- och provningsteknik, normaUehåUning samt därtiU anknuten standardisering cxh lidgivning.

Uppgifterna fuUgörs av Sfetens provningsanstalt (SP) cxh medel an­visas for innevarande budgetår under anslagen pä tolfte huvudtiteln G 2. Stetens provningsanstalt: Uppdragsverksamhet samt G 3. Bidrag tiU Statens provningsanstalt. Cyvergripande. mål for SP:s verksamhet är att som landete centrala instimtion for teknisk utvärdering, prov­ning cxh mätteknik samt därmed förenad rådgivning, forskmng cxh UtveckUng eifojuda näringsUv, myndigheter cxh andra organisationer tjänster inom dessa omräden.

I prop. 1992/93:1(X) bU. 13 s. 10 har aviserate en omorganisatiion av SP cxh regeringen åteikommer tiU vårriksdagen med en proposition om riktUnjer för överföring av verksamheten vid SP till ett helägt stedigt bolag den 1 juU 1993.

Utrediungen 'Prova privat'

Regeringen bemyndigade i böijan av år 1992 chefen for Näringsde­partementet att tiUkaUa en särskild utredare för att utreda möjUg-hetorna och formerna for en begränsning av sfetens engagemang inom provnings- cxh mätteknik samt anslutende verksamheter inom bl.a. SP (dir 1992:7). Uttedaren redovisade i augusti 1992 sina för­slag i betänkandet (SOU 1992:74) "Prova privat - provning cxh mättoknik inom SP och SMP i Europa-perspektiv", som sedan re­missbehandlades. I det följande redovisas förslag, som rör bidraget tiU provnings- cxh mätteknisk FoU m.m.

FoU inom SP

Den FoU-verksamhet som SP bedriver är dels riktad kunskapsupp­byggande grandforskning om provning cxh mattekniska principer,

498

dels tUlämpad FoU i samverkan med olika branscher rörande mate-    Prop. 1992/93:170 rials cxh produkters egenskaper. Inom SP organiseras cxh drivs FoU-    Avsnitt 12 verksainheten som projekt enUgt samma principer som gäUer för   Näringsdep. uppdrag. Verksamheten har en klar marknadskoppUng,   dvs. olika intressentgrappers behov styr verksamheten. Målet är att rikte FoU-insatsen så att SP:s resurser, så efifektivt som möjUgt, bidrar tiU industrieU utveckUng och stärkt internationell konkurrenskraft. Aktu­eUa teknikområden är foratom mätteknik och metrologi bl.a. bygg­nadsteknik, byggnadsfysik, brandteknik, kemisk analys, mekanik och materialteknik, energi- cxh mUjöteknik samt fysik cxh elteknik.

Utredaren bedömer SP som ett kompetent och effektivt FoU-organ cxh framhåller särskilt förmågan att driva tvärtekniska projekt över foranschgränser, forskningsdiscipliner cxh teknikområden. SP:s fore-fegsmässiga kulmr bidrar tiU en effektiv projekthantering. Den breefe kontaktytan mot industrin ger FoU-projekten nära marknadskoppUng cxh resulfeten mycket gcxl cxh systematisk spridning. SP har gcxfe cxh väl fiingerande kontakter med högskoleforskningen. Konkunens eUer överlappning med högskolans FoU-aktivitetor saknas helt. Ut­redningen konsfeterar att effektivisering cxh samordningsvinster i första hand kan göras genom att annan FoU-verksamhet samordnas med den inom SP.

Den intemationeUa utveckUngen inom SP:s verksamhetsområde

Utredaren har redovisat smdier av de interaationeUa föriiåUandena inom prcnming och mätteknik. Resurser för provning och mätteknik ses i de smderade länderaa genomgående som en viktig del i den tekniska infrastrakmren cxh det stetUga engagemanget som finansiär foär en betydUgt större andel utomlands än i Sverige. NormaUe­håUning txh FoU inom mät- och provningsteknik betraktas som namrUga stetUga angelägenheter. Genomgående eftersträvas multicUs-cipUnära organisationer som kan arbete över flera teknikområden på samma sätt som redan finns i SP. Provning, utvärdering cxh tiU­ämpad FoU bedrivs normalt integrerat på samma sätt som vid SP. Huvuddelen av SP:s motsvarigheter är myndigheter, men cn utveck­Ung mot fnare cxh privaträtteUga verksamhetsformer pågår. SP är interaationeUt välkänd cxh har gott anseende i det europeiska samar­betet.

Anslagsfinansiering

Den interaationeUa smdien cxh kontakter med olika intressenter har

understrakit betydelsen av sfetUg finansiering av koUektiva nyttig­

heter som uppstår ur normaliehållning cxh FoU inom mät- cxh prov­

ningsteknik. Det förhåUandet att sfeten finansierar en del av verksam­

heten innebär dock inte nödvändigtvis att sfeten cxkså måste äga

verksamheten. Sfeten kan använda privattätteUga organ for prcxluk-

.

tion av kollektiva nyttigheter. Om sfeten köper sådana tjänster är det

dock viktigt att detta sker på ett sätt som är konkurrensneuttalt. I   Prop. 1992/93:170 dette sammanhang föreslår utiedningen att det nuvarande systemet   Avsmtt 12 med ansfeg tiiU SP utvecklas tUl en ordning med en tydUgare bestal-   Näringsdep. larfunktion. NUTEK föreslås få ett samlat programansvar för for­delning av medel för mät- cxh provningsteknisk FoU, därtiU an­knuten standardisering samt normaUehåUning.

Renussinstansema

Remissinstanseraa understryker betydelsen av att upprätUiåUa en stark teknisk infrasttuktur vad gäUcr FoU och resurser med inriktning på provning, certifiering och kvaUtetesäkring. En bred och stark forsk­ningsbas är en viktig föratsättning.

SP får aUmänt ett gott bet)'g som kompetent FoU-organ. Beträf­fande forslagen att ge NUTEK ett samlat programansvar är remiss­opinionen spUttrad. En ftiUstiindig remissammanställning finns till­gängUg i Näringsdepartementet.

Statens provningsanstalt

SP har i sin anslagsframställning för 1993/94 samt tidigare i en för­djupad ansfegsfiramstäUning för foudgetåren 1992/93 - 1994/95 lämnat analyser av resultat, framtida utveckUng och resurser samt på grand­val av dessa analyser redovisat två budgetalteraativ. Den firamtids-analys som redovisades av SIP i anslutning tiU den fördjupade an­slagsframstäUningen stämmer väl överens med de slutsatser som utt-edaren redovisat i betänkandet "Prova privat".

SP har hemstäUt om 52,9 miljoner kronor för att genomföra FoU-och rådgivningsverksamhet budgetåret 1993/94.

Regeringens överväganden

Som tidigare har nämnts kommer regeringen att foreslå att SP om­

bildas tiU helägt stetligt bolag. SP är i dag ett kompetent och effektivt

FoU-organ, och den heU dominerande resursen för FoU inom om­

rådet provning cxh mätteknUc. SP är en teknikbred, multidiscipUnär

organisation. Kombinationen av mätteknik, provning, FoU, standar­

disering och rådgivmng har givit flera fördelar och väsentUga delar

av SP:s värde Ugger i den sammanhåUna verksamheten. Förmågan att

driva tvärtekniska projekt över branschgränser och teknikområden är

delvis unik. Genom sin breda kontaktyte mot industrin fiingerar SP

som en kunskapsförmedlare meUan FoU-systemet och svenskt

näringsUv. I denna roU bör SP kunna vara en länk i olika teknik­

spridningsinsatser särskilt mot grappen små och medelstora förefeg,

vUken erfarenhetsmässigt är svår att nå. I samband med överföring

av SP:s verksamhet från uppdragsmyndigheteformen tiU bolagsform

bör även formema for sfetens finansiering på sikt utvecklas enligt

500

nedan. De nuvarande anslagen G 2 och G 3 tUl SP upphör och ersätts    Prop. 1992/93:170 med ett nytt anslag G 2. Bidrag tiU provnings- cxh mätteknisk FoU.     Avsmtt 12

I sina uppgifter som expertorgan är SP ett viktigt instrament i nä- Näringsdep. rings- cxh forskningspoUtiken cxh en betydelsefiiU resibs för svensk industris fortsatta utveckling och konkurrenskraft. Det är därför an­gefeget att SP:s kompetens och resurser umyttjas väl även i den StetUgt finansierade forskningen cxh teknikutveckliiigeii, bland annat mot bakgrand av mät- cxh provningsteknikens betydelse for forsk­nings- cxh utveckUngsprocessen. För att stärka detta bör SP inrätta en särskUd samrådsgrapp for provnings- cx:h mätteknisk FoU m.m. Denna bör ha förettädare för bland annat NUTEK och andra forsk­ningsråd samt sektorsorgan, industri cx högskola. Mot bakgrund av NUTEKrs uppgifter inom teknikutveckling cxh teknikspridning är det SärskUt angeläget att SP cxh NUTEK utvecklar samaibete inom området med koppUng tiU högskolor och näringsUv. Därmed ges en god bas for att stärka verksamheten inom provnings- cxh mätteknisk FoU, normaUehåUning cxh därtiU knuten standardisering och råd­givning. Den föreslagna samrådsgrappen skaU umyttjas for inrikt­ning, uppföljning och utvärdering av verksamheter inom området. Kontinuitet och långsiktighet är viktigt for verksamheten. Det bör ankomma på regeringen att ge närmare riktUnjer för det föreslagna samarbetet, vilket pä sUct kan ge föratsättningar för att bidraget tiU provnings- och mätteknisk FoU m.m. kan ingå i det system fÖr sfetens forskningsfinansiering som hanteras av NUTEK.

Aiendet till riksdagen

Regeringen föreslär att riksdagen

tiU Bidrag tiU provnings- och mätteknisk FoU m.m. anvisar ett reservationsanslag på 51 722 OCX) kr.

G  12.  Sveriges geologiska undersökning:  Geovetenskaplig forskning

1991/92 Utgift

3 938 000

Reservation

39 000

1992/93 Anslag

5 000 000

1993/94 Förelag       5 000 000

Frän anslaget bekostas insatser for att främja cxh stödja geoveten­skapUg riktad grandforskning och tiUämpad forskning.

Sveriges geologiska undersökning

Sveriges geologiska undersökning (SGU) har i sin anslagsfiramstäU-ning lämnat forslag avseende geovetenskUg forskning för budget­åren 1993/94 - 1995/96.

501

Den verksamhet som SGU bedriver är kunskapsintensiv och veten-    Prop. 1992/93:170 skapsbaserad. Verksamhetens geovetenskapliga kvaUtet mäste enUgt    Avsnitt 12 SGU följa den interaationeUa geologisk-vetenskapUga utvecklingen.    Näringsdep. För att säkerstäUa dette krävs

-

att SGU bedriver en egen långsiktigt kunskapsökande forsknings­verksamhet,

-

att geovetenskapUg rikted [randforskning och tiUämpad forskning vid främst universitet och högskolor stöds i ökad utsträckning,

-

att SGU följer och samverkar med grandforskning vid universitet och högskolor samt

- att SGU deltar i det internalionella geovetenskapliga samaibetet.

SGU framhåUer att myndigheten genom anslaget för geoveten­

skaplig forskning i dag är den enda finansiären av geovetenskapUg

riktad grandforskning cxh tiUämpad forskning. Stödet motsvarar ca

10 procent av de medel som sfeten satear på geologisk grandforsk­

ning. De satsningar som görs inom andra områden är större på tiU-

lämpad forskning än på grandforskning. Vidare är de resurser som

satsas pä utvecklingsarbete i sin mr större än de som läggs ned på

tiUämpad forskning. Det iimebär att förateättningaraa för utveckUng

inom det geovetenskapUga omrädet är väsentUgt sämre än for

exempelvis det tekniskt industriella omrädet.

De medel som hittiUs anvisate for stöd tiU geovetenskapUg rikted grandforskning och tiUämpad forskning är enUgt SGU:s uppfattning alltför små jämfört med behoven txh jämfört med det stöd som läm­nas tiU andra forskningsområden. För att kunna skapa ett tiUfredsstäl-lande cxh väl fungerande kunskapsflöde meUan grandforskning, tiUämpad forskning och utvecidingsarbete inom det geovetenskapUga området behövs ett kraftigt ölcat stöd tiU rikfed grandforskning och tUlämpad forskmng.

SGU begär att anslaget för den geovetenskapliga forskningen ökas tiU 10 mUjoner kronor för budgetåret 1993/94, till 15 mUjoner kro­nor för budgetåret 1994/95 och till 20 miljoner kronor för budgetåret 1995/96.

För att den geologiska forskningen skall, speciellt på det tillämpade området, nå interaationell nivå cxh för att geologisk infonnation, kunskap cxh kompetens skaU kunna anpassas tUl samhällets behov inom vitt skilda sektorer föreslår SGU vidare bl.a. följande insatser:

- stöd tiU prospekteringsinriktiid malmgeologisk forskning,

-

medel för medverkan i internationell geovetenskaplig forskning av betydelse för utvecklingen a\' SGU:s kompetens,

-

medel för fem adjungerade professorer vid universitet cxh hög­skolor samt för fem doktorandtjänster.

SGU begär för dessa ändamiU totalt 6,25 miljoner kronor för bud­getåret 1993/94 och 9,25 miljoner kronor för vardera av budgetåren 1994/95 - 1995/96.

502

Regeringens överväganden

Prop. 1992/93:170

Avsnitt 12 Regeringen anser att stödet tUl geovetenskaplig rikted grandforskning    .      ,

och tUlämpad forskning är en nödvändig länk i kunskapsflödet meUan

*     *'

grandforskningen, den tillämpade forskningen och utvecklingsarbetet inom det geologisk-vetenskapliga området. Kunskapsuppbyggnaden inom dette område är av stor betydelse för samhällete möjUgheter att kunna tUlgodose över tiden förändrade behov av relevant geologisk­vetenskaplig information för olika sektorer.

Den av SGU med anslaget stödda forskningen bidrar tiU att uppnå de av regeringen fastlagda övergripande mälen för forsknings­politiken.

Möjligheten för SGU att främja och stödja geovetenskaplig forsk­ning vid universitet och högskolor har nu funnite under i stort sett två år. Det stöd som lämnats har gått till fleråriga forskningsprojekt. Det är därför i detfe skede inte meningsfullt att försöka göra en resultette­dovisning av hittiUs gjorda sateningar som i kvantitetiva eUer kvaUte­tiva termer uttrycker uppnådda resultet. De erfarenheter som SGU har redovisat av stödet visar emellertid redan nu att gränsyten meUan SGU och universiteten är mycket fraktbar för den geologisk-veten­skapliga UtveckUngen. Detfe Ugger väl i linje med regeringens am­bitioner inom forskningsområdet.

Regeringen delar SGU:s uppfattning att det råder viss obalans mellan satsningen på å den ena sidan geovetenskaplig grandforskning och å den andra sidan riktad grandforskning och tUlämpad forskning. Till grand för eventuella omprioriteringar av ifrågavarande stöd bör enligt regeringens uppfattning bl.a. ligga en utvärdering av under en längre period gjorda satsningar. Regeringen anser att en sådan ut­värdering bör göras under våren 1995. 1 avvakfen på denna utvärde­ring bör anslaget under den kommande tteårsperioden ligga kvar på nuvarande nivå.

I detta sammanhang bör också firamhåUas att det inte enbart kan anses vara en angelägenhet för sfeten att över ifrågavarande anslag finansiera här aktuell forskning. OUka användare som för sin verk­samhet är beroende av geologisk-vetenskaplig information bör också på lämpligt sätt bidra till att nödvändiga resurser avsätts för framför allt tillämpad forskning inom dette område. Former för samverkan mellan SGU och olika användare i dessa frågor bör utvecklas.

De av SGU i övrigt föreslagna insatserna för den geologiska forsk­ningen bör övervägas inom ramen för den nyss nämnda utvärde­ringen. Regeringen är därför inte nu beredd att te ställmng till SGU:s förslag i denna del.

För geovetenskaplig riktad grandforskning och tillämpad forskning har regeringen beräknat 5 miljoner kronor för budgetåret 1993/94. För budgetåren 1994/95 och 1995/96 föreslår regeringen oförändrad anslagsnivå.

503

Prop. 1992/93:170

Ärendet tiiU riksdagen

Avsnitt 12

Regeringen föreslår att riksdagen

*    '

1.   UU Sveriges geologiska undersökning: GeovetenskapUg

forskning för budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag

på 5 000 000 kr,

2.  godkänner de riktUnjer för resursramar för budgetåren

1994/95 och 1995/96 som angette.

504

13   Civildepartementets verksamhetsområde

Prop. 1992/93:170

Avsnitt 13 CivUdepartementete verksamhet omfetter länsstyrelsema, kommunema    Civildep. och landstijigen, Svenska kyrkan och andra ttossamfiind, folkrörelsema, kooperationen, allmänna samlingslokaler, konsumentpoUtik cxh ung­domsfrågor.

I dette avsnitt behandlas forskning om den offentUga sektom, folkrör­elser och kooperation, ungdomsfrågor cxh konsumentfrågor. För konsu­mentforskning finns ett särskUt ansfeg under ttettonde huvudtitehi (Ci­vUdepartementet). Inom de övriga omrädena finansieras forskningen i huvudsak genom ansfeg under åttonde huvudtitehi (UtbUdningsdeparte­mentet).

TUl CivUdepartementet finns två organ knubia vUkas uppgift bl.a. är att stimulera, utveckfe och informera om forskning. Arbetsgmppen (C 1991: A) för forskningsfrågor har inrättots för samverkan mellan stet och kommun om forskning som gäUer den offentUga sektoms utveckUng. Bam- och ungdomsdelegationen (Ju 1983:01) har en rädgivande roU gentemot regeringen. I delegationens uppdrag ingår bl.a. att uppmärk­samma behovet av ytterUgare insatser inom ungdomsforskningen.

13.1 Forskning om den offentliga sektom

Det pågår i dag ett omfattande förändrmgs- txh förayelsearbete inom den offentUga sektom. Dette arbete kan förväntas bU ännu intensivare under resten av 1990-talet. Fömyelsen påverkar direkt eUer mdUekt den poUtiska demokratin, de administrativa styrsystemen cxh välfärden. Den kännetecknas bl.a. av en strävan mot ökad individueU valfrihet, privati­sering, främjande av olika effektivitetevärden cxh utveckling av nya modeUer för poUtisk styming. En viktig utgängspunkt för fömyelse­arbetet är den s.k. subsidiariteteprincipen, vilken innebär att beslut skaU fattas på lägsto möjliga effektiva nivå.

I det faktiska förändringsarbetet i konununer, landsting och stotUga verksamheter framttäder också i aUt större uteträckning nya former för att finansiera och producera tjänster. Det blir aUt vanUgare att privato och kooperativa instimtioner medverkar i den offentUga sektoms tjänste-prcxluktion. För den offentUga sektom gäUer också aUtmer marknadsUk-nande fömtsättningar. Förändringarna och fömyelsen skapar ett kun­skapsbehov, vilket endast tiU en del kan tiUgodoses genom befintUg kunskap. TiU betydande del handlar behovet om ny kunskap som kräver ytterUgare forskning.

I november 1991 beslutede riksdagen att godkänna regeringens försfeg

rörande forskning om den offentUga sektom (prop. 1991/92:16, bet.

l991/92:FiU4, rskr. 1991/92:14). Beslutet innebar att resurser fördefe-

des tiU två forskningscentra i Stockhohn cxh Göteborg samt tiU Hu-

manistisk-samhäUsvetenskapUga forskningsrådet (HSFR) för finansiering

av nationeUa disciplinforskningsprogram. Av beloppet tiU HSFR skuUe

viss del anslås tiU KoUegiet för samhäUsforskning i Uppsafe för ett tema

om offentiig sektor.

5Q3

När det gäUer inriktningen av forslcningen vid de båcfe centra är ut-    Prop. 1992/93:170 gångspunkten att den skaU gälfe gmndfeggande forskning om den of-    Avsnitt 13 fentUga sektoms lednmg, styrning, organisation cxh utvärdering. Vid    Civildep. centmmet i Göteborg kommer särskUt lokafe cxh regionafe ftågor att uppmärksammas.

Av discipUnforskningsprograinmen vid HSFR avser ett stotevetenskap. Programmet benämns "Demokrati i förändring - svenska kommuner och landsting i det lokafe välfardssannhäUet" cxh skaU bedrivas i samarbete meUan samtUga stotsvetenskapUga instimtioner. Det andra programmet vid HSFR avser företegsekonomi och har betecknats "InstimtioneU omvandling i den offentUga sektom". Programmet kommer att bedrivas i samarbete mellan Handelshögskolan i Stockhobn cxh universiteten i[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Umeå.

För att forskningens resultot skaU kunna berika det praktiska utveck­lingsarbetet inom den offentUga sektom krävs ett nära samspel mellan universiteten och högskoloma å ena sidan och det omgivande samhäUet å den andra. De som är verksaimma i stot, landsting cxh kommun be­höver ha namrUga kontaktvägsu tiU de vetenskapUga instimtionema. Möten mellan teori och praktik förstärker cxkså kvaUteten i forskning­en.

För att få tiU stånd en samverkan om forskningsfrägor inom hefe den offentUga sektom har som nämnte Arbetegmppen för forsknmgsfrågor inrättets. En fråga som arbetsgmppen skaU ägna specieU uppmärksam­het är hur forskningsresultot skaU göras mer tiUgängUga för dem som är verksamma inom olika samhäUsområden. I detto syfte har arbetsgmppen pubUcerat antologin "Forskning om den offentUga sektom". En särskUd forskningskonferens har också :irrangerate med forskare cxh praktiker som deltogare. Vidare har en referensgmpp med forskare från olika ämnesområden knutits tiU CivUdepartementet. Arbetegmppens verksam­het finansieras genom ttettonde huvudtitelns ansfeg A 2. Uttedningar m.m.

CivUdepartementet har vicfere tiUsammans med Svenska kommunför­bundet och Landstingsförbundet under åren 1991 cxh 1992 gett stöd tiU Högskolan i Örebro i syfte att skapa ett fomm för forskning cxh ut­bUdning om offentUg verksamhet (NOVEMUS). Det skaU främst fimge­ra som en mötesplats mellan forskare och olika sfeg av praktiskt verk­samma kring fömyelsearbetet mom den offentUga sektom. Medel för ett fortsatt stöd tiU NOVEMUS hajr beräknate i budgetpropositionen inom ttettonde huvudtitelns ansfeg A 2. Utredningar m.m. (prop. 1992/93:100 bU. 14 s. 31).

Regeringens överväganden

Förändringama och fömyelsen inom den offentUga sektom skapar som tidigare framhåUits ett behov av ytterUgare forskning. Regeringen anser bl.a. mot denna bakgmnd att forskning om den offentUga sektom bör ges hög prioritet även i fortsätmingen.

Viktiga forskningsområden gäller den offentUga verksamhetens faktis­

ka innehåU och praktiska konselkvenser för medborgama. I detto sam-

506

manhang är bl.a. ftågor om kvaUtet och etik i den offentUga verksam-    Prop. 1992/93:170

heten av stor betydelse. Ett annat centralt område för forskning gäUer    Avsrutt 13

gränszonen mellan offentUg, privat cxh ideeU verksamhet.

CivUdep.

13.2 Forskning om folkrörelser och kooperation

Forskning om folkrörelser cxh föreningsUv bedrivs inom en rad veten­skapUga discipliner. Vid universitetet i Uppsafe finns exempelvis en professur med särskUd inriktning på de svenska folkrörelsemas historia. Inom ramen för den samhäUsvetenskapUga forskningen förekommer också viss forsknmg om föreningsUvete roU. Resultotet av ett forsk­ningsprojekt om framticfe foUcrörelser har nyUgen redovisate av In­stimtet för främtidssmdier i rapporterna "Mot denna framtid" och "Sju foUcrörelser om framtiden". När det gäUer forskning om kooperation bedrivs denna i dag framför aUt vid Handelshögskolan i Stcxkholm cxh Sveriges Lantbmksuniversitet, Ulmna.

Regeringens övervägancten

Folkrörelser, föreningar, kooperativ txh enskUcfe personer - det som ibland kaUas den ideelfe sektom - deltar i aUt högre grad i fömyelsen av samhäUsUvet. Det finns i cfeg ett starkt behov av att utveckfe forsk­ningen inom detto område.

I årets budgetproposition (prop. 1992/93:l(X) bU. 14 s. 22) aviseras att ett samfet utvecklingsarbete skaU inlecfes om den ideeUa sektoms roU i samhäUet. I detta sammanhang är det angefeget att få ökad kunskap om bl.a. de områden där de ideeUa rörelsema kan komplettera stotens och kommunemas arbete. Som tidigare nämnte finns skäl att ytterUgare belysa gränszonen meUan ideeU, privat och offentUg verksamhet. Forsk­ningen skuUe vidare kunna ge värdefuUa bidrag om föreningaraas roU i samhäUet. FöreningsUvet som Uvsform reser ocksä inttessanto fråge­ställningar. Det kan t.ex. gälfe varför mänmskor engagerar sig i före­ningar. Det kan också handfe om ungdomars och kvinnors roU i före­ningsUvet. Även när det gäUer kooperationsfrågor finns behov av ökad kunskap om såväl traditionelfe kcK)perationsgrenar som nykooperativa rörelser.

För att utveckfe forskningen om den ideelfe sektom bör ett handlings­program utarbetes. En utgångspunkt bör vara att stimulera forsknings­projekt med mångvetenskapUg inriktning. Det är också vUctigt att forsk­ningen skaU kunna integreras i ett intemationeUt forskningssamarbete. Regeringen avser att to initfetiv tiU att ett sådant handlingsprogram utarbetos. Medel för arbetet har beräknate i budgetpropositionen under ttettonde huvudtitelns ansfeg A 2. Uttedningar m.m. (prop. 1992/93:100 bU. 14 s. 31).

507

13.3 Ungdomsforskning

Ungdomsforsknmgen har kommit att uppmärksammas aUt mer i Sverige under senare är. Ett förstärkt intemationeUt intresse är en av orsakema tiU detto. För att skapa en nationeU pfettform och firämja samarbetet mellan olika forskare som är verksamma inom ungdomsforskningen har ett antal forskningscentra knutna tiU sex universitet cxh högskolor byggte upp.

I samband med 1990 års forskningspoUtiska beslut fick Forsknings­rådsnämnden (FRN) i uppdrag att fördefe medel tiU ungdomsforskning. För budgetåret 1992/93 avsäbeir FRN drygt 4 nuljoner kronor för detto ändamål.

Från de ungdomsforskningscentra som byggte upp redovisas över­vägande positiva erfarenheter. Samarbetet mellan olilca forskare, fors­kargmpper och ämnesområden liar ökat och visat sig vara mycket frukt­bart. Dessutom kan noteras ab fler forskarsmderande arbetar med av­handlingsprojekt mom ungdomsforsknmgens område cxh fler ansök­ningar om stöd tiU ungdomsforskning har kommit in tiU forsknings­råden.

De särskUt avsatta resursenw för ungdomsforskning är begränsade. FRN framhåUer att tiUgängUga resurser bör ges tiU projekt som kan få spridning i de forskningsmUjär där ungdomsforskare verkar och tiU nätverksbyggande meUan och utöver centmmbUdningama samt tiU tematiska ansatser. Stödet tiU ccmtmmbUdningania har därför minskats.

Bam- och ungdomsdelegationen har i en skrivelse den 17 september 1992 framfört synpunkter om den framticfe ungdomsforskningens in­riktning. Delegationen menar att de sateningar som gjordes genom 1990 års forskningspoUtiska beslut hiar inneburit att en mer mångfasetterad forskning om ungdom uppnätts;. Fömtom försfeg om fortsatt stöd tiU ungdomsforskmngscentra, gmndforskning samt mtemationeUt utbyte och samarbete meUan nordiska ungdomsforskare har delegationen också lämnat försfeg på ett antal nya falt för insatser.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 13 Civildep.

Regeringens överväganden

CentmmbUdningama har på ett framgångsrikt sätt vitaUserat den svenska ungdomsforskningen. Inte minst mot bakgmnd av den ut­vidgning mot Europa som samarbetet ungdomsforskare emeUan nu närmar sig är det av vikt att utveckUngen av ungdomsforskningen i Sverige fortsätter. SärskUt har behovet av en fungerande samordning för intemationeUa kontakter understrukite i och med Europarådete försfeg om ett utveckfet samarbete. Vidare behövs en beredskap inför EG:s samarbete på ungdomsforskningens område.

Även från nationeUa utgångspunkter finns ett starkt behov av att öka kunskapen om ungdomars uppväxtvillkor. VUctiga firågor gäUer bl.a. amtyd- och värderingsförändringar i ungdomsgenerationen.

EnUgt regeringens mening äi det angefeget att den mångfald i ung­domsforskningen som uppnåtts bl.a. genom FRN:s stöd kan bibehållas och utveckfes. Regeringen har därför tidigare under avsnittet UtbUd-

508

ningsdepartementets  verksamheteområde  föresfegit  att  FRN genom    Prop. 1992/93:170 omfördehiing inom ramen för sitt ansfeg avsätter ytterUgare 0,5 mUjo-    Avsnitt 13 ner kronor årUgen för forskning om ungdom. Hämtöver avser regering-    CivUdep. en att från bettonde huvudtitehis ansfeg E 2. Bidrag tUl cenbal och lokal ungdomsverksamhet m.m. stälfe 0,5 mUjoner kronor tiU FRN:s förfogande för ändamålet. Därmed kan FRN stödja forskning om ung­dom med minst 5 mUjoner kronor.

13.4 Konsumentforskning

I prop. 1992/93:1(X) bU. 14 har regeringen i avvaktan på förevarande proposition föresfegit att det tiU konsumentforskning för budgetåret 1993/94 anvisas ett ansfeg på 1 939 000 kronor. Regeringen tar nu upp denna fråga.

Trettonde huvudtiteln D 4. Konsumentforskning

1991/92  Utgift

1617 938

Reservation

1762 404

1992/93  Ansfeg

1 939 000

1993/94  Förslag

2 100 000

Genom riksdagens forskningspoUtiska beslut våren 1990 (prop. 1989/90:90, bet. 1989/90:LU 22, rskr. 1989/90:331) anvisades 2 mUjo­ner kronor för konsumentpoUtisk forskning under budgetåret 1990/91. Medel har därefter anvisate även för budgetåren 1991/92 och 1992/93. Medlen disponeras av Konsumentverket.

Från anslaget har projekt om bl.a. konsumentteknik, hushåUsekonomi, vamförsörjning och reklam fett stöd. Sateningen på det konsumenttek­niska området har skett i nära samarbete med Konsumenttekniska nämn­den, som är rådgivande tUl Konsumentverket. Nämnden har spefet en viktig roU för att skapa kontakter med andra mttessenter av denna forskning samt för att initiera och värdera enskUcfe projekt. Konsument­verket har vidare utveckfet ett samarbete med den refetivt nyetoblerade konsumentforsknmgen vid Chalmers tekniska högskofe. Projekt med tydUg konsumentprofil har fått stöd.

För närvarande pågår en konsumentpoUtisk översyn (dir. 1992:63). En parlamentarisk kommitté har tillkaUate för att se över den stotUga konsumentverksamheten och bedöma arten, omfatmingen cxh inrikt­ningen av det StetUga engagemanget. Den organisatoriska strakmren på området skaU också ses över. Arbetet skaU vara avslutet senast den 1 september 1993.

Konsumentverket firamhåUer i sin ansfegsframställning att det finns ett stort behov av ökad konsumentforskmng. Med hänsyn tiU översynen av det konsumentpoUtiska området föreslår verket dock inte någon ökning av anslaget nu.

509

Konsumenttekmska nämnden har i en skrivelse den 12 november 1992   Prop. 1992/93:170

framfört synpunkter på den fiamtida konsumentforskningens inriktning    Avsnitt 13

och föreslagit att ansfegen skaU förstärkas.

Civildep.

Regeringens överväganden

Det är enUgt regeringens mening angefeget att forskningen på konsu-mentområdet kan utvecklas. Ett viktigt problemområde är hur konsu­mentemas attityder och beteenden påverkas av olika åtgärder och för­ändringar i samhäUet. På det hushåUsekonomiska området finns vUctiga forskningsuppgifter. Som exemipel kan nämnas hur hushåUen använder cxh förmår umyttja sina ekonomiska resurser i ett ekonomiskt krisfege. Också på det konsumenträtteUga omrädet behövs forskningsinsatser, särskUt i ljuset av den europeiska integrationen. Även rättesociologisk forskning är angelägen för att belysa hur genomsfegskraften av olika rättsregler - bl.a. sådana som införs p.g.a. ett EES-avtal - faktiskt blir. Vidare bUr intemationelfe jämförelser viktiga för att värdera behovet av kompletterande eUer förändrade konsumentpoUtiska åtgärder. Den decentraUserade konsumentverksamheten i Sverige - konununal verk­samhet samt sådan som bedrivs av organisationer - stäUer också krav på fortiöpande uppföljnmg cxh analys även vfe forskning.

Mot bakgmnd av vad som har sagte nu bör Konsumentverket ha tiUgång tiU ett forskningsanslag, Även ett förhållandevis Utet ansfeg bör kunna ge utiymme för stöd tiU värdefuUa projekt. Genom att förfoga över ett sådant ansfeg får verket också möjUghet att etoblera och vid­makthålfe kontakter med forskniingsvärlden.

I avvaktan på den konsumentpoUtiska översynen bör ansfeget tiU konsumentforskning tiUs vidare Ugga på i huvudsak oförändrad nivå. Regeringen föreslär att 2 100 0(X) kr tos upp för budgetåret 1993/94.

13.5 Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att rikscfegen tiU Konsumentforskning för budgetåret 1993/94 an­visar ett reservationsansfeg på 2 100 OCX) kr.

510

14. Miljö- och naturresursdepartementets verksamhetsområde

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 14 Miljö- och natur­resursdepartementen

Inom MUjö- och namrresursdepartementets verksamhetsomräde finansie­ras mUjöforskning via anslaget B 4. MUjöforskning som disponeras av Statens namrvårdsverk.

För att stödja interaationeUt samarbete finansierar stoten via anslaget B 11. Stockhohns intemationeUa nuljöinstimt verksaniheten vid detto in­stimt.

Vidare finansieras nuljöforskning över ansfeget B 12. Forskning för ett avfåUssnålt samhäUe: AvfaUshantering vfe AvfåUsforskningsrådet.

Sttålskyddsforskning stöds särskUt via ansfeget C 1. Stotens sttål-skyddsinstimt som disponeras av instimtet. Detto anslag har i sin heUiet behandlats i budgetpropositionen 1993.

Sammanfattande tabell 

ö

ver resursema till anslag under Milj

ö­

och naturresursdepartementet 1992/93-1995/96

Anvisat

Förslag

Beräknat

Beräknat

1992/93

1993/94

1994/95

1995/96

ticr

tkr

tkr

tkr

3 4.

Miljöforskning

151 783

159 372

159 372

159 372

B 11.

Stockholms

intemationeUa

miljöinstimt

25 000

12 000

12 000

12 000

B 12.

Forskning för

en kretslopps-

anpassad samhäUs-

utveckling'

17 199

32 760

32 760

32 760

"Anslaget B 12. Forskning f

ö

r ett avfallssn

å

lt samh

ä

lle: Avfallshantering

511

14.1  Miljöforskning

1 det följande redovisas den forskning som bör prioriteras den kom­mande tteårsperioden inom ramen för de ansfeg som hör tiU MUjö- och namrresursdepartementets verksamhetsområde.

Miljöforskningsuttedningen har haft regeringens uppdrag att belysa hur relevant den sektorsfinansierade mUjöforskningen är för samhäUet och hur resultoten sprids och används, samt att fegga förslag tiU priori­teringar av insatser inom detto område. KungUga Vetenskapsakademien har haft i uppdrag att göra en utvärdering av den svenska miljöforsk­ningens kvaUtet och inriktning. Akademiens uppdrag har redovisats i rapporten "Svensk nuljöforskning. Utvärdering av kvaUtet och inrikt­ning", vars innehåU delvis redovisas i MUjöforskningsuttedningens slutrapport.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 14 Miljö- och natur­resursdepartementen

14.1.1 Relevans och kvalitet

Utredningen

MUjöforskningsuttedningen konstoterar i sitt betänkande "LångsUctig miljöforskning" (SOU 1992:68) att den svenska forskningen inom nuljö­området genereUt fått goda vitsord av intemationeU expertis bettäffande kvalitet och bredd. Relevansen är en mera svårbedömd faktor, men ut­redningen anser att nuljöforsljiingen "varit relevant för samhäUet". Riktlinjema för den framtida forskningen bör preciseras ytterUgare och uttedningama lägger fram förslag om den firamtida mUjöforskningen som på ett mer målmedvetet sätt bör styras mot de mUjöpoUtiska målen. Stotens namrvårdsverk bör erligt Miljöforskningsuttedningen även i fortsättningen ha ett övergripande ansvar för överbUck och uppföljning av mUjöforskningen. Varje myndighet har självfaUet det primära an­svaret att inom sina resp. områden bevaka att den forskning som be­drivs är relevant från mUjösynpunkt. Uttedningen anser att de myn­digheter som bedriver nuljöforskning tiUsammans bör överväga hur samordningen i framtiden skaU ske på mUjöforskningens område.

Remissinstansema

Uttedningen har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tiUgängUg på MUjö- och namrresursdepartementet (M92/2281/8). Många remissinstanser instämmer i stort eUer delvis med uttedningens slutsatser. De flesto anser att uttedningen ger en mycket gcxl överblick över den pågående mUjöforslningen. Flera forskningsråd och hög­skolor, Riksrevisionsverket och Stotskontoret, är dock kritiska tiU det snäva myndighetsperspektivet. De anser att uttedningen inte ägnar tiU­räckUg uppmärksamhet åt den mUjöforskning som Ugger utanför vad som kan betecknas som "sektorsforskning".

512

Regeringens överväganden

Utmärkande för svensk mUjövård har varit att forskningsresultot har fått ett snabbt genomsfeg i form av konkreto åtgärder. Samtidigt är det viktigt att beakto mUjöproblemens ändrade karaktär. Regionala och glo­bala problem kommer äUtmer i förgmnden. Sådana problem kräver in­temationeUa lösningar. Beslut och rekommendationer vid UNCED, FN:s konferens om nuljö och utveckling, är viktiga exempel. Det ut­ökade forskningssamarbetet med EG bör ses som en möjUghet att genom gemensamma forskningsresultot påverka EG:s mUjöarbete.

De samstämmiga synpunktema från olika remissorgan på uttedningen "Långsiktig miljöforskning" är att ökad uppmärksamhet måste ägnas miljörelaterad forskning utanför sektororganens nuljöforskning, liksom att behovet av helhetssyn ytterUgare bör uppmärksammas.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 14 Miljö- och natur­resursdepartementen

14.1.2  Omr

å

den som b

ö

r prioriteras

Utredningen

Miljöforskningsuttedningens förslag innebär i stort följande priorite­ringar och omfördelningar i förhåUande tiU anslagen för budgetåret 1991/92.

Ökade eUer oförändrade satsningar föreslås på områdena klimatföränd­ringar inkl. växthusgaser, ozonskiktet, marknära ozon, fysisk påverkan samt avfeU och restprodukter. Minskning av medlen föreslås för för­suming och övergödning, metaUer, organiska mUjögifter. För fetorter och hälsa, samhäUsvetenskapUg forskning, industtiforskning (IVL:s del av anslaget) och EG-forskning föresfes program som kan beröra samt­Uga nu nämnda områden.

SamhäUsvetenskapUg nuljöforskning är av stor betydelse för att det skaU bh möjUgt att uppnå de nuljömål som angivits av riksdagen. Ut­redningen föreslår att samhäUsvetenskapUg forskning får ökade anslag.

Storleken på anslaget tiU industriforskningen är delvis beroende av det inttesse näringsUvet visar för att bedriva nuljöforskning gemensamt finansierad med stoten. Prelimmärt beräknar uttedningen en Uten ökning tiU industriforskning jämfört med tidigare år.

Det finns starka önskemål om långsikrighet i stöd tiU tvärvetenskapUga forskarmiljöer där angelägen forskning bedrivs. Därför bör även miljö­forskningen få lägga ut åtoganderamar om förslagsvis sex år på samma sätt som sker inom byggnads,- material-, och energiforskningen.

Remissinstansema ansluter sig i huvudsak tiU uttedningens priorite­ringar vad gäUer forskningsområden.

33 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170

513

Regeringens bedömning

Regeringen anser att forskningsiinsatsema i stort bör följa uttedningens förslag.

Regeringen anser också att de åtoganden som Sverige gjort i inter-nationeUa överenskommelser km komma att påverka prioriteringama inom forskningsområdet. I samband med FN-konferensen i Rio de Janeiro om nuljö och utveckling (UNCED) i juni. 1992 undertecknades konventioner om biologisk mångfald och klimatfrågor. Dessutom be­slutodes om ett handlingsprognun för det 21:e århundradet på mUjö­området. För att fuUfölja intentionema i dessa konventioner och i hand­lingsprogrammet kommer ytteriigare forskning att krävas såväl natio­neUt som i intemationeUt samarbete. Forskning inom sådana områden där Sverige verkar för intemationeUa mUjööverenskommelser i övrigt bör stärkas. Regeringen viU därför också framhåUa betydelsen av forsk­ningssatsningar inom följande o/nråden.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 14 Miljö- och natur­resursdepartementen

Biologisk mängfald

I syfte att bevara den biologiska mångfelden behöver forskningen stärkas pä ett stort antol områden. Av särskUd betydelse är behovet av att inom de areeUa näringama vidareutveckfe bmkmngsmetoder som i så stor utsttäckning som möjUgt är anpassade tiU de ekologiska syste­mens namrUga föryngringsprocesser.

Betydande kunskaper finns redan om vilka krav olilca arter och namr-typer stäUer för att de skaU kunna fortieva i Uvskraftiga bestånd. Sär­skilda insatser behövs därför föir att, i samarbete med de areeUa näring­ama, snabbt kunna to fram bmlcningsmetoder som upprätthåUer en hög biologisk mångfald och samtidigt medger en hög produktion. Praktiskt upplagd metodforsknmg med tvärvetenskapUg ansate är angelägen. Resultoten måste snabbt kunna tiUgodogöras i den dagUga verksaniheten inom jordbmk, skogsbmk och fiske. Därför är det vUctigt att koppling­ama tiU UtbUdning och rådgivning ses över. Namrvårdsverket bör i sin forskningsverksamhet komplettera Skogs- och Jordbmkets Forskmngs­råd som är huvudfinansiär av sådan forsknmg. Det bör särskUt under­strykas att denna forskning i så stor utsträckning som möjUgt bör be­drivas i nära samarbete med de areelfe näringanm, gäma i form av samfinansierade projekt.

Klimatforskning

YtterUgare forskiungsinsatser krävs om gmndläggande mekanismer för klimatförändring. Osäkerheten är stor om hur havscirkulationen i Nordadanten, särskUt Golfsttönmiens förlopp, kommer att påverkas om vi går mot ett varmare klimat. Systematiska analyser av klimatdate samt hydrologiska och oceanografiska dato bör utföras med tyngdpunkt på Norden. Forskning kring effekter på ekosystem och samhäUsflinktioner i ett nordUgt klimat måste utfiiras gmndad på oUka scenarier. Det är

514

också viktigt att Sverige bedriver forskning kring skogens roU som sänka för koldioxid.

Forskningen om klimatförändringar är i hög grad intemationeU. Denna utvecklmg kommer ytterUgare att förstärkas mot bakgmnd av den nya klimatkonventionen som 153 länder undertecknade i samband med FN:s konferens om nuljö och utveckling ijuni 1992. Sverige kom­mer att ha intemationeUa åtoganden att fuUfölja, bl.a. inom ramen för den nyUgen antogna klimaticonventionen. Det är nödvändigt att ansvaret fördelas på olika organ, men helhetsbUden av forsknmgs- och utveck­lingsbehoven får inte gå förlorat. EnUgt regermgens uppfettning finns det därför ett starkt behov att särskUt stödja den klimattefeterade forsk­ningen och skapa en nationeU kommitté med uppgift att samordna denna forskning och svara för en sammanhåUen rapportering tiU regeringen och ohka intemationeUa program om den svenska klimatforskningen. Kommittén bör knyto samman det vetenskapUga arbetet inom de namr-vetenskapUga, tekniska och samhäUsvetenskapUga områdena. Regering­en avser inom kort att återkomma tiU denna fråga i samband med en proposition om åtgärder inom klimatområdet.

Kompetensen i klimatförändringsfrågor i Sverige skaU förstärkas genom ökat mtemationeUt samarbete och ökad satsning på forskning och UtbUdning.

Nödvändiga förändringar i energi- och transportsystemen för att bromsa klimateffektema kommer att påverka hela samhäUet. Därför krävs också en stor insats för att föra ut forskningsresultoten i vida kretsar.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 14 Miljö- och natur­resursdepartementen

Forskning för ett kretsloppssamhälle

Regeringen anser vidare att forskning inom sådana områden som behövs för att uppnå ett kretsloppsanpassat samhäUe skaU stärkas. Det stora materialflödet i industrisamhäUet är ett växande nuljöproblem - vam­produktionen i mdustriaUserade länder är större nu än någonsm och den fortsätter att växa samtidigt som dess sammansätttiing ändras bland annat genom att många nya kemikaUer ständigt tos i bmk. Det är nöd­vändigt att få större kunskap om de miljöproblem som hänger samman med produktemas innehåU av olika ämnen, liksom om produktemas ned­brytningsprocesser och långsiktiga verkan i storskaUg spridnmg. Här finns ett stort behov av ökad forskmng om återvinning, återanvändning och avfåUsbehandling, men också forskning om umyttjande av fömy­bara namrresurser inom nya användningsområden. Helhetssynen på pro­blemen får inte gå förlorad, det är av störsto vikt att hefe kedjan råvara - industriprocess - distribution - användning - kvittbUvning utforskas väl. Forskning kring ekonomiska mekanismer och incitament är central i sammanhanget.

Mark- och planfrågomas stora betydelse för en god nuljö måste under­strykas. Forskrung relaterad tiU sådana områden bör lyftas fram. Som exempel kan nämnas forskningsuppgifter för den nystartode lantmäteri-utbUdningen i[REDACTED_EFTERNAMN], satelUtbUdsanalys och analys av geografisk infor-

515

mation för nuljöövervakning och samhäUsplanering samt forskning som    Prop. 1992/93:170

syftar tiU att ge lösningar på miljöproblem i kommunerito.

Avsnitt 14

Miljö- och natur­resursdepartementen

Ökade insatser för intemationaUsering

Omfattningen och inriktningen av forsknings- och utveckUngsverksam-heten inom den europeiska gemenskapen avvgörs i fleråriga rampro­gram. Ett ramprograms löptid är i regel fem år. Det försto ramprogram­met startode år 1984. Såväl onifattmngen som budgeten för dessa pro­gram har med tiden utvidgats. För det försto ramprogrammet avsattes 3 800 mUjoner ECU. Det planerade Qärde ramprogrammet kan komma att få en budget om ca 15 

(XX) 

mUjoner ECU.

EFTA-ländema har hittiUs kunnat delto i forskningsprogrammen på program-och projektnivå. 1 det pågående ttedje programmet deltar Sverige på projektnivå. Det innebär att svenska forskare får delto i olika projekt, och att deras deltogande finansieras av Sverige.

I det pågående ttedje ramprogrammet inom EG har en förstärkning av miljöforskning och forskning i biologiska ämnen gjorts. MUjöforskning förekommer dels integrerat i flera delprogram, dels i det enskilda nuljö-forskningsprogrammet Environment, som startode år 1991 och avslutos år 1994. Budgeten uppgår preliminärt tiU 550 nuljoner ECU. MUjö­forskningen kommer att utgöni ett viktigt ämnesområde även i det planerade Qärde ramprogrammet.

I syfte att vägleda framtida satsningar på infrastmkmr, energisystem och ttansportnät så att dessa också bidrar tiU ett långsiktigt håUbart samhäUe och bättte hushållning med de gemensamma mark- och vatten­resursema, pågår inom EG ett intensifierat arbete inom områdena fysisk planering och regional utveckling. Ett särskUt planeringsunderlag kaUat "Europé 2000" följs nu upp för Norden, Östeuropa och sydöstta medel­havsområdet. Sverige har togit initiativ tiU planering för Östersjöom­rådet med deltogande av berörda, stoter och regioner mnt Östersjön.

En bedömning av den kommsmde tteårspericxlen är att antalet med­verkande svenska forskare i EG:s mUjöforskningsverksamhet kommer, att öka. Utöver den inträdesavgift för deltogande som Sveriges regering genom avtal inbetalar tiU EG behövs finansieUt stöd för att bekosto den del av projektens kosmad som inte betalas av EG. Namrvårdsverket är genom sin forskningsnämnd den störsto svenska finansisären av svensk nuljöforskning och har av regeiringen utsetts tiU huvudansvarig svensk myndighet för EG:s nuljöforskningsprogram.

Det svenska forskarsamhäUet har visat stort inttesse för deltogande i Environment. EG har hittiUs tUlstyrkt 32 projekt där svenska forskare deltar.

Svenskt deltogande i EG:s miljöforskning utgör ett komplement tiU

den nationeUa mUjöforskningen. EES-avtalet innebär att EFTA-ländema

inklusive Sverige aktivt kan delto i EG:s "Joint Research Centtes".

Eftersom miljöforskning är ett betydande inslag vid dessa är det mycket

ttoligt att svenska mUjöforskare och administtatörer i olika grad invol­

veras i verksamheten. I EES-avtalet tillkorruner också möjUgheten för

516

svenska forskare att aktivt delto i EG:s omfebande program för Öst-     Prop. 1992/93:170

och Centraleuropa. I detto program utgör mUjöforskningen en väsentUg     Avsnitt 14

del.

Miljö- och natur-

resursdepartementen

14.2 Anslagsfrågor Fjortonde huvudtiteln 

B. MUjövård

B 4. MUjöforskning

1991/92

Utgift

1992/93

Anslag

1993/94

Försfeg

136 926 697 151 783 000 159 372 000

Reservation 5 367 301

Anslaget tiU nuljöforskning som disponeras av Stotens namrvårdsverk används för nuljöforskning utanför verket. Forskningen skaU ge ökade kunskaper inom området och en vetenskapUg gmnd för planering, ini­tiativ och beslut i olika mUjöfrågor, såväl nationeUt som intemationeUt. Anslaget tiU mUjöforsknmg har förstärkts kraftigt under den senaste tteårsperioden, från drygt 112 nuljoner kronor för budgetåret 1990/91 tiU ca 152 nuljoner kronor för budgetåret 1992/93.

Statens naturv

å

rdsverk

Syftet med Namrvärdsverkets forskning är att medverka tiU att lägga en vetenskapUg gmnd för mUjöpoUtiska beslut såväl nationeUt som intema­tioneUt. Dessa beslut skaU säkerstälfe, för oss och konunande generatio­ner, en god mUjö och biologisk mångfald. Forskningen utförs tiU ca tte fjärdedelar vid universitet och högskolor och resten vid olika sektors­organ.

Förslag tiU forskningsprojekt som kommer in tiU forskningsnämnden vid Namrvårdsverket granskas vetenskapUgt av kommittéer besfeende av forskare och avnämare med särskild kompetens. Det finns för närvaran­de åtto vetenskapUga kommittéer. Bidrag kan erhållas för både tiUäm­pad och gmndläggande forskmng.

När en stor och aUvarUg nuljöfråga behöver belysas ur olika aspekter inrättos för detto ändamål ett projektområde. Det innebär att aU forsk­ning som rör ett visst ämnesområde ges en gemensam plattform. Ett projektområde drivs vanUgen i fyra tiU sex år.

För att möjUggöra en mer långsiktig kompetensuppbyggnad inom mUjövårdsområdet bekostar forskningsnämnden närmare tjugo forskar­tjänster på professors- och högskolelektorsnivå med placering i försto hand vid universitet och högskolor. Under det senaste året har forsk­ningsnämnden börjat förhandfe med högskoloma om långsiktiga avtal om forskning inom vissa ämnesområden. Samarbetsformen innebär i stort att gmpper skapas genom att nya tjänster inrättos vid högskolan, en projektiedare och ett antal forskartjänster, inom ett bestämt forsk-

517

34 Riksdagen 1992193. 1 samL Nr 170

ningsfält. Namrvärdsverkets ibrskningsnämnd har inrättot två festo forskargmpper vid Lunds Universitet och Lantbmksuniversitetet om vardera fem resp. sex tjänster. Forskningen berör främst områdena skogs- och jordbmksmark.

Den svenska andelen i hittiUs tiUstyrkte projekt inom EG:s nuljöforsk­ningsprogram uppgår tiiU drygt 91 mUjoner kronor för en period om 24-36 månader och drygt 40 miljoner kronor för 1992/93. Namrvårds­verket har för budgetåret 1992/93 avsatt 11,5 mUjoner kronor av det nationeUa forsknmgsansfeget för finansiering av i EG tiUstyrkte projekt. EG-projekten kommer att behandfes av Namrvårdsverkete forsknings­nämnd tiUsammans med övriga, nationeUa forskningsansökningar.

Vidare stöds mdustriforskhing inom nuljöområdet. Ansvarig för pro­grammets genomförande är Stiftelsen Instimtet för Vatten- och Luft­vårdsforskning i enUghet med ett särskUt ramprogram.

Namrvårdsverket bedömer att det är svårt att tiUgodose behovet av kunskap och kompetens vid en oförändrad ansfegsnivå som en följd av det beslut om framtida mUjöpolitik riksdagen beslutode om år 1991.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 14 Miljö- och natur­resursdepartementen

Regeringens bed

ö

mning

Regeringen delar Namrvärdsverkets bedömnmg att en förstärkning av mUjöforskningen är nödvändig för att uppfyUa de mål som riksdagen beslutode om år 1991 för miljöjjolitiken. Regeringen lägger i propositio­nen om forskning för löntogarfondsmedel denna dag förslag om särskU­da satsningar på mUjösttategisk forskning.

Inom anslaget B 4. MUjöforskning skaU medel även fortsättningsvis avsättos för att fecka Sveriges kosmader för EG:s basprogram.' Det är vidare angeläget att stödja ensicilda forskiungsprojekt för svenska fors­kare inom EG:s program. Härigenom har Sverige möjUghet att maxi­malt umyttja den resursförstärkmng som EG-samverkan på forsknings­området innebär.

Namrvårdsverket bör stödja den långsiktiga kompetensförsörjningen på nuljöforskmngsområdet genom att inrätto ytterUgare forskartjänster på prioriterade områden. Långsiktiga avtal bör träffas med såväl umver­sitet och högskolor som uppclragsmyndigheter. Namrvårdsverket bör vidare stödja sådana forskningsprojekt som behövs för att uppfyUa Sveriges intemationeUa åtoganden. Namrvårdsverket bör också stödja sådan biologisk forskning som kan ge en långsUctig kunskapsutveckling tiU stöd för arbetet med att skydda nuljön.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår:

1. att riksdagen godkänner de riktlinjer för mUjöforskningen som har angetts.

518

2. att riksdagen tiU Miljöforskning för budgeferet 1993/94 an-     Prop. 1992/93:170

visar ett reservationsansfeg på 159 372 000 kronor.

Avsnitt 14

Miljö- och natur-resursdepartementen

Bil. Stockholms intemationelfe mUjöinstimt

1991/92 1992/93 1993/94

Utgift

Anslag

Försfeg

25 000 000 25 000 000 12 000 000

Under anslaget redovisas utgiftema för stotens stöd tiU stiftelsen Stockhohn Envu-onmental Instimte, SEI (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88: JoU23, rskr. 1987/88:373).

25 nuljoner kronor har anvisate per år under budgetåren 1988/89-1992/93.

Stockhohn Environment Instimte, SEI, (Stockholms intemationeUa miljöinstimt), upprättodes efter ett riksdagsbeslut år 1988.

SEI:s huvuduppgift enhgt stodgama är att bedriva forskning om mUjöstyming och strategier för en miljömässigt håUbar utveckling. Instimtet har en styrelse bestående av 15 mtemationeUt framsfeende personer. SEI har fömtom sitt huvudkontor i Stockholm tte övriga kontor, ett i Boston, ett i York och ett i Tallinn.

SEI:s huvudsakUga uppgifter är att initiera, genomföra och föra ut resultotet av smdier och forskning vad gäUer värdering och utveckling av miljöteknik, nuljö- och utvecklingspoUcy samt refeterad mUjöstyr-ning och strategier för en håUbar utveckling.

Instimtet har under sin hittiUsvarande verksamhet inriktet sm verk­samhet på fem huvudområden: energismdier, klimatfrågor, bioteknik, ekonomi med etik och mUjövärden samt särskUda smdier.

Instimtet har varit nära knutet tiU förberedelsema inför FN:s konferens om miljö och utvecklmg i Rio de Janeiro i jum 1992.

SEI har under senare år engagerat sig aUtmer i mUjöfrågor i Östersjöregionen, främst i de baltiska stotema. Öppnandet av ett lokalkontor i Tallinn under hösten 1992 är ett tecken på detto.

Under år 1992 har en utvärdering ägt mm av SEI:s verksamhet. Utvärderingen uttrycker stor uppskattning över vad instimtet uträttot. Man har på enbart ett par år lyckats uppnå en erkänd ställning inter-nationeUt. Man nämner särskUt arbetet om växmusgasema som ett exempel.

Utvärderama anser att instimtet har mycket gocfe fömtsättningar att fortsätto att vara tongivande under den kommande tteårspericxlen vad gäUer nuljö, teknik och utveckUng.

I utvärderingen framhåUs vidare att SEI bör fegga större vikt vid att sprida sina smdier och kunskaper utanför en snäv krets av forskare. Instimtets organisationsidentitet bör göras tydUgare. I utvärderingen förslås också att styrelsen ombUdas under år 1993 och minskas frän 15 tiU 10-12 personer och att SEI bör göra större ansträngningar att nå ut med sitt budskap såväl tiU öst- och u-länder som i Sverige.

519

Regeringens bed

ö

mning

Regeringen delar utvärderamas bedömning att mstimtet har byggt upp en mtemationeUt erkänd verk&mihet och utveckfet forsknmgen inom områden som är relevanto för de globafe mUjöproblemen. Inrikbungen bör vara i stort sett densamma under den kommande tteårsperioden. Regeringen anser emeUertid att instimtet bör öka sina insatser att sprida forskningsresultoten, så att de kommer tiU större användning både natio­neUt och intemationeUt.

Regeringen anser att instimtet i större omfettning bör kuima bU upp-dragsfinansierat genom nationeUa cxh intemationeUa uppdrag. Det stot­Uga stödet bör på längre sikt kunna minskas. Regeringen föreslår därför en neddragning av anslaget under den kommande tteårsperioden. Med hänvisning tiU att SEI har vissa innesfeende medel föreslås för budgetåret 1993/94 bidraget uppgå tiU 12 nuljoner kronor vUket innebär en besparing på 13 nuljoner kronor.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 14 Miljö- och natur­resursdepartementen

Ärendet till riksdagen Regeringen föreslår:

1. att riksdagen godkänner de riktUnjer för instimtet som har

angette,

2. att riksdagen tiU Stockholms Intemationella miljöinstitut för

budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsansfeg på 12 000 000

kronor.

B 12. Forskmng för en kretsloppsanpassad samhäUsutveckUng

Nytt anslag (försfeg)

32 760 000

Medlen tiU forskmng för en kretsloppsanpassad samhäUsutveckling har tidigare varit fördelat på två anslag, dels ansfeget F 9. MUjöanpassad produkmtveckUng under Näringsdepartementete huvudtitel, dels anslaget B 12. Forskning för ett avfeUssnålt samhäUe: AvfeUshantering under MUjö- och namrresursdepartementet. För budgetåret 1993/94 föresfes merparten av Näringsdepartementets andel av medlen tiU AvfeUsforsk­ningsrädet överföras tiU MUjö- och namnesursdepartementets huvud­titel.

Avfallsforskningsr

å

det

Syftet med FoU-verksamheten inom avfeUsområdet är dels att identi­fiera de risker som en olämpUg och ofiiUständig avfeUshantering in­nebär för en god mUjö, dels precisera de krav som behöver stäUas på

520

produkmtveckUng, konsumenter och avfaUshantering för att minska av­feUets mängd och fårhghet. AvfåUsforskningsrådete uppgift är att se tiU att forskningen får en inrikming som stämmer med de mUjöpoUtiska målen samt att forskningsinsatsema samordnas så ab eb effektivt umyttjande av ansfegen uppnås. AvfeUsforskningsrådet (AFR) har i sin fördjupade ansfegsfiramstäUan föresfegit 64 000 000 kronor för budget­året 1993/94.

AFR har funnit att den svenska forskningen för ett avfeUssnålt sam­häUe är eftersatt och spUtttad, och att den i stor utsttäckning saknar långsiktighet och tvärvetenskapUga angreppssätt. Rådet anser därför att det krävs en mycket kraftfiiU och långsUctig satsning för att föra upp den svenska forskningen tiU en mtemationeUt konkurrenskraftig nivå och föra ut resultoten tiU användning.

AFR föreslår en fortsatt utbyggnad av följande huvudprogram: RUctod gmndforskmng och tiUämpad forskmng. Basstöd tiU utbUdnmg, UtveckUngsprojekt och Demonsttationsanläggningar.

Prop. 1992/93:170 Avsnitt 14 Miljö- och natur­resursdepartementen

Regeringens bed

ö

mning

RUcsdagen har år 1990 beslutot om programrådet för forskning för ett avfeUssnålt samhäUe (AFR) (prop. 1989/90:90, NU 40, rskr. 337). Målet är att stödja forskning för att åstodkomma en mUjöanpassad produkmtveckUng, återvinning av restprodukter och ett mUjöriktigt slutUgt omhändertogjmde av avfåU. AFR kommer vid budgetårsskiftet 1992/93 - 1993/94 att ha avslutot ett tteårigt program för mUjöanpassad produkmtveckUng och avfaUshantering.

EnUgt regeringens bedömning är deba ett område som även fortsätt­ningsvis bör prioriteras. För den fortsaba verksaniheten inom detto forskningsområde föreslår regeringen för budgetåret 1993/94 medel under ett nytt anslag B 12. Forskning för en kretsloppsanpassad sam­häUsutveckling. Redan för budgetåret 1994/95 krävs betydUgt större be­lopp än vad som för närvarande står tUl förfogande. Frågan om finan­siermg av en ökning av anslagen är beroende av löntogarfondemas användning.

Den reservation som kan finnas vid utgången av budgetåret 1992/93 under Qortonde huvudtitems anslag B 12. Forskmng för ett avfeUssnålt samhäUe: AvfaUshantering och under tolfte huvudtitehis anslag F 9. Forskning för ett avfeUssnålt samhäUe: MUjöanpassad produkmtveckUng bör tiUföras detta nya anslag.

Ärendet till riksdagen 

Regeringen föreslår:

1. att riksdagen godkänner de riktlinjer för forskningen som har angetts.

521

2. att riksdagen tUl Forskning för en kretsloppsanpassad sam-    Prop. 1992/93:170

hälbutveckUng för budgeläret 1993/94 anvisar ett reservations-    Avsnitt 14

ansfeg på 32 760 000 kronor,

M'ljö- och natur-

resursdepartementen

522

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den II februari 1993

Prop. 1992/93:170

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B. Wes­terberg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och Jo­hansson anmäler frågor om den framtida forskningspolitiken och anslag till forskning för budgetåret 1993/94, m.m.

Regeringen beslutar att genom proposition lämna förslag till riksdagen om forskning för kunskap och framsteg i enlighet med bilagan till det­ta protokoll.

De olka avsnitten i propositionen har utarbetats inom regeringskans­liet enligt följande:

Avsnitt 1 Avsnitt 2 Avsnitt 3 Avsnitt 4 Avsnitt 5 Avsnitt 6 Avsnitt 7 Avsnitt 8 Avsnitt 9 Avsnitt 10 Avsnitt 11 Avsnitt 12 Avsnitt 13 Avsnitt 14

Utbildningsdepartementet Justitiedepartementet Utrikesdepartementet Försvarsdepartementet Socialdepartementet Kommunikationsdepartementet Finansdepartementet Utbildningsdepartementet Jordbruksdepartementet Arbetsmarknadsdepartementet Kulturdepartementet Näringsdepartementet Civildepartementet Miljö- och   naturresursdepartemen­tet

Ur protokollet Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

523

Innehåll

Prop. 1992/93:170

Propositionens huvudsakliga innehåll    ........................... 

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 februari 1993

1

Inledning

1.1

Forskningens möjligheter och begränsningar   ... 

1.2

En ny forskningspolitik   ...................................... 

1.2.1

Forskningens olika villkor    ........................... 

1.2.2

Öppen förberedelse   .................................... 

1.2.3

De avgörande utmaningarna   ...................... 

1.2.4

Statens roll    ................................................ 

1.2.5

Utbildningen - forskningens bas

1.3        Det svenska forskningssystemet    ..................... 

1.3.1

Definitioner av forskning och utveckling    ..... 

1.3.2

Forskningens finansiering och utförande  ..... 

1.3.3

Metoder för val av forskningsproblem   ......... 

1.4        Sverige i forskningsvärlden    .............................. 

1.4.1

Forskningstendenser i omvärlden

............. 

1.4.2

Forskningspolitik i några viktiga länder    ...... 

1.4.3

Några sammanfattande slutsatser   .............. 

1.5

Forskningssamarbete med EG    ..........    ........... 

1.6

Forskning och utveckling för industriell kompetens och kon­kurrenskraft        

1.7

Koncentrerade forskningssatsningar inom strategiska områden

1.7.1

Strategisk forskning  ..................................... 

1.7.2

Miljöstrategisk forskning   ............................. 

1.7.3

Kulturvetenskaplig forskning

......................... 

1.7.4

Varaktighet och storlek   ............................... 

1.8

Flexibilitet och förnyelse inom universiteten och högskolorna 1.8.1

Förnyelsens förutsättningar   .............................................................. 

1.9

Rekrytering av forskare    .................................... 

1.10

Internationell samverkan   .................................. 

1.11

Vissa särskilda frågor   ........................................ 

1.1 II

Forskningsrådsorganisationens utveckling   .. 

1.11.2

Forskning för särskilda syften    ..................... 

1.11.3

Forskning vid mindre och medelstora högskolor  ....

1.11.4

Jämställdhet i forskningsvärlden    .    ............ 

1.11.5

Frågor rörande hälsa, sjukvård och omsorg  . 

1.12

Forskning för välfärd   ......................................... 

1.13

Forskning för en bättre miljö   ............................. 

1.14

Forskning för näringslivets utveckling   ................ 

1.15     Forskning för transporter och kommunikation    .. 

1.16

Forskning för försvarets utveckling    ................... 

1.17

Forskning om kultur skall det vara om    .............. 

1.18

Fortsatta åtgärder   ............................................ 

524

Prop. 1992/93:170

2     Justitiedepartementets verksamhetsområde   .......... 

2.1

Inledning.............................................................. 

2.2

Kriminologisk och kriminalpolitisk forskning   ....... 

2.3

Brottsförebyggande rådet (BRÅ).......................... 

2.4

Rikspolisstyrelsens forskningsenhet    ................. 

2.5

Övriga myndigheter   ........................................... 

2.6

Anslagsfrågor   .................................................... 

3     Utrikesdepartementets verksamhetsområde  ........... 

3.1

Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskning     ....

3.2

Biståndsmotiverad forskning    ............................ 

3.2.1

Svensk u-landsforsknings organisation och omfattning

3.2.2

Framställningar från berörda myndigheter    . 

3.2.3

Regeringens överväganden  ......................... 

3.3

Forskning motiverad från utrikeshandelssynpunkt m.m.

3.4

Anslagsfrågor.................................................... 

4     Försvarsdepartementets verksamhetsområde   ........ 

4.1

Allmän inledning................................................... 

4.2

Forskning för totalförsvaret   ............................... 

4.2.1

Inledning    ..........................................    ...... 

4.2.2

Utredningens bedömningar och förslag   ....... 

4.2.3

Utvidgad uppdragsstyrning............................ 

4.2.4

Kompetens vid FOA   ..................................... 

4.2.5

Anslag för strategisk försvarsforskning.......... 

4.2.6

Inriktning av besparingar    ........................... 

4.3        Flygteknisk forskning och utbildning  ................... 

4.3.1

Bakgrund    .................................................... 

4.3.2

Regeringens överväganden........................... 

4.4        Övriga frågor   ..................................................... 

4.4.1

Sårbarhet och beredskapshänsyn   ............... 

4.4.2

Fordonsteknisk forskning m.m........................ 

4.4.3

Anslagsfrågor för budgetåret 1993/94   ........ 

4.5        Ärendet till riksdagen     ...................................... 

5     Socialdepartementets verksamhetsområde............... 

5.1

Inledning   ........................................................... 

5.2

Forskning rörande de ekonomiska trygghetssystemen          

5.3

Forskning inom socialtjänstområdet  ................... 

5.3.1

Forskning om handikapp    ............................ 

5.3.2

Forskning om äldre  ....................................... 

5.3.3

Forskning om missbruk    ............................... 

5.4

Forskning om barn och familj   ............................. 

5.5

Forskning om internationell migration och etniska relationer

5.6

Folkhälsoforskning    ............................................ 

525

5.7

Forsknings- och utvecklingsarbete inom och till stöd för hälso-     Prop. 1992/93:170 och sjukvården                                                                                

5.8

Ökad internationalisering    ................................. 

5.9

Forsknings-och utvecklingsarbete inom vissa myndigheter m.m         

5.10

Forskning vid Smittskyddsinstitutet   ................... 

5.11

Anslagsfrågor   .................................................... 

6     Kommunikationsdepartementets område    .............. 

6.1

Allmän inledning................................................... 

6.2

Forskning inom kommunikationsområdet   ........... 

6.2.1

Omvärldsförändringar  ................................... 

6.2.2

Nuvarande kommunikationsforskning    ......... 

6.3........................................................................ Kommunikationsforskningens fortsatta omfattning och inrikt­

ning   ................................................................... 

6.3.1

Statens ansvar för sektorsforskning   ............ 

6.3.2

Forskningens inriktning och omfattning   ....... 

6.3.3

Principer för styrning och samordning av forskningsinsat­serna         

6.4        Kommunikationsforskningens organisation   ....... 

6.4.1

Transportforskningsberedningens roll stärks        

6.4.2

Forskning.s-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom kollektivtrafiken    ..................................... 

6.4.3

Verksamheten vid Statens väg- och irafikinstitut renodlas

6.5

Prognosverksamhet m.m. inom transportsektorn       

6.6

Anslagsfrågor   ..................................................... 

7     Finansdepartementets verksamhetsområde    .......... 

7.1

Forskningens inriktning........................................ 

7.2

Ekonomisk forskning............................................ 

8     Utbildningsdepartementets verksamhetsområde    ... 

8.1

Inledning   ........................................................... 

8.2

Fasta och rörliga resurser för grundläggande forskning    . .

8.3

Forskningsrådsorganisalionen    .......................... 

8.4

Forskarutbildningen     ......................................... 

8.5

Tjänsteorganisatoriska frågor    .......................... 

8.6

Jämställdhet   ...................................................... 

8.7

Forskningssamverkan näringsliv-universitet och högskolor

8.8

Forskning vid de mindre och medelstora högskolorna   . . .

8.9

Vissa infrastrukturfrågor    ................................... 

8.9.1

Informationsförsörjning.................................. 

8.9.2

Pliktleveranser    ............................................ 

8.9.3

Superdatorer     ............................................. 

8.9.4

Universitetsdatornätet SUNET    .................... 

8.9.5

Nationella forskningsanläggningar  ............... 

8.9.6

Vissa institut och centra    ............................. 

526

8.10

Internationellt forskningssamarbete   ................. 

Prop. 1992/93:170

8.11

Kvalitet och utvärderingar.................................... 

8.12

Forskning och forskarutbildning under treårsperioden 1993/94-1995/96      

8.12.1

Omfattning och inriktning   ........................ 

8.12.2

Kulturvetenskapliga forskningsområdet    . 

Humanistiska fakulteterna    ..................... 

Teologiska fakulteterna  ............................ 

Juridiska fakulteterna   .............................. 

Samhällsvetenskapliga fakulteterna   ........ 

Humanistisk-sam hällsvetenskapliga forskningsrådet

8.12.3            Medicinska forskningsområdet   ................. 

Medicinska fakulteterna   .......................... 

Odontologiska fakulteterna   ..................... 

Farmaceutiska fakulteten    ....................... 

Medicinska forskningsrådet    .................... 

8.12.4            Naturvetenskapliga forskningsområdet   ... 

Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna               

Polarforskning   ......................................... 

Naturvetenskapliga forskningsrådet  ........ 

8.12.5            Tekniska forskningsområdet   .................... 

Tekniska fakulteterna   .............................. 

Teknikvetenskapliga forskningsrådet  ....... 

Rymdforskning  .......................................... 

8.12.6            Interdisciplinär forskning   ......................... 

Forskningsrådsnämnden   ......................... 

Temaorienterad forskning........................... 

8.12.7

Konstnärligt utvecklingsarbete    ............... 

8.12.8

Forskning om universitet och högskolor  ... 

8.13      Anslag till forskning och forskarutbildning    ........ 

8.13.1

Vissa anslagstekniska frågor    .................. 

8.13.2

Anslagsberäkningar.................................... 

E   1.    Universitetet i Uppsala............................. 

E 2.     Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]    ............................... 

E 3.    Universitetet i Göteborg   .......................... 

E 4.    Universitetet i Stockholm   .......    ............. 

E 5.     Universitetet i Umeå...    ........................... 

E 6.     Universitetet i Linköping   ......................... 

E 7.    Karolinska inslitutet   ................................ 

E  8.    Tekniska högskolan i Stockholm    ............ 

E 9.    Chalmers tekniska högskola   .................. 

EIO.     Högskolan i Luleå  ................................... 

Ell.      Konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskole­

enheter   ................................................... 

E12.     Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medel­

stora högskolor   ....................................... 

E13.     Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål   ....

527

E14.       Vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskning

Prop. 1992/93:170

E 15.      Forskningsrådsnämnden: Forskning och forskningsinfor­

mation    ........................................................ 

E 16.      Forskningsrådsnämnden; Förvaltning   ....... 

E 17.      Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet:

Forskning   ..................................................... 

E 18.      Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet;

Förvaltning   .................................................. 

E 19.      Medicinska forskningsrådet; Forskning   ...... 

E 20.      Medicinska forskningsrådet: Förvaltning   ... 

E 21.      Naturvetenskapliga forskningsrådet; Forskning   .....

E 22.      Naturvetenskapliga forskningsrådet; Förvaltning   ....

E 23.      Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning   ....

E 24.      Teknikvetenskapliga forskningsrådet; Förvaltning   . . .

E 25.      Rymdforskning   .......................................... 

E 26.      Rådet för forskning om universitet och högskolor   . . .

E 27.      Europeisk forskningssamverkan    ............... 

E 28.      Kungl. biblioteket......................................... 

E 29.      Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek        

E 30.      Arkivet för ljud och bild   ............................... 

E 31.      Institutet för rymdfysik................................. 

E 32.      Polarforskning.............................................. 

E 33.      Vissa bidrag till forskningsverksamhet  ..... 

E 34.      Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning

8.14      Lokalförsörjning m.m.

G 2        Lokalkostnader mm. vid universitet och högskolor

m.m................................................................ 

G 3         Inredning och utrustning av lokaler m.m. vid univer­

sitet och högskolor m.m..................................... 

8.15      Forskning inom skolväsendet..       ...................... 

9     Jordbruksdepartementets verksamhetsområde  ....... 

9.1        Forskning om nyttjande av biologiska naturresurser    ....

9.1.1

Forskningsområden   ..................................... 

9.1.2

Prioriteringar för framtiden     ........................ 

9.1.3

Program för träteknisk forskning och träfiberforskning

9.2

Landskap Näring Kunskap (SOU 1991;101), en utvärdering av Sveriges lantbruksuniversitet    ......................................... 

9.3

Anslagsfrågor   .................................................... 

10   Arbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde     

10.1

Inledning   ........................................................... 

10.2

Arbetsmarknadspolitisk forskning    ..................... 

10.2.1              Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvärderings-

studier (EFA)    ................................................. 

10.3      Arbetslivsforskning m.m........................................ 

10.3.1

Arbelsmiljöinstitulet   ..................................... 

528

10.3.2

Arbetslivscentrum   ........................................ 

.......... 

Prop. 1992/93:170

10.3.3

Arbetsmiljöfonden     ..................................... 

10.4        Regionalpolitisk forskning   ............................... 

10.4.1

Expertgruppen för forskning om regional utveckling

(ERU)   ........................................................... 

11  Kulturdepartementets verksamhetsområde   ............ 

11.1

Inledning   ........................................................... 

11.2

Kulturområdets forskning    ................................. 

11.2.1

Utgångspunkter   .......................................... 

11.2.2

Forskning för kulturområdets verksamheter   

11.2.3

Kulturmyndigheternas ansvar som basinstitutioner för forskning och för långsiktiga forskningsföretag   ...................... 

11.3

Medieområdets forskning  ................................... 

11.4

Forskning inom det invandrar- och migrationspolitiska områ­det         

11.5

Kvinno-och jämställdhetsforskning   .................... 

11.6

Anslagsfrågor   .................................................... 

12  Näringsdepartementels verksamhetsområde    ......... 

12.1     Teknisk forskning och utveckling för 2000-talet   

12.1.1

Sverige i ett internationellt perspektiv   ........ 

12.1.2

FoU en hörnsten i näringspolitiken     ............ 

12.1.3

Beskrivning av  FoU-sysiemet inom Näringsdepartemen-lets ansvarsområde

12.1.4

Inriktning och huvudförslag   ......................... 

12.2     Forskningssamverkan för förnyelse    .................. 

12.2.1        Samverkan mellan högskola och näringsliv   . 

- utveckling av olika .samverkanformer   ....... 

12.2.2

Industriforskningsinstituten  ......................... 

12.2.3

En ny samverkansfunktion och vissa kapitalfrågor

12.2.4

FoU för små och medelstora företag, forsknings-   .... och teknikbaserat förelagande    ................................................ 

12.2.5

Internationellt samarbete.............................. 

12.3     Forskning och utveckling kring nya basteknologier     

12.3.1

Informationsteknologi   ................................. 

12.3.2

Materialteknik................................................. 

12.3.3

Bioteknik    ..................................................... 

12.3.4

Teknik för komplexa system   ........................ 

12.4     Forskning och utveckling inom vissa utvecklingsområden

12.4.1

Biomedicinsk teknik   ..................................... 

12.4.2

Produktionsteknik  ......................................... 

12.4.3

Processteknik

12.4.4

Transportteknik    .......................................... 

12.4.5

Kunskapsförsörjning för den Iräråvarubaserade industrin

12.4.6

Miljöteknik   ................................................... 

12.5     Långsiktig förnyelse av energisystemet    ........... 

529

12.6

Förnyelse och effektivisering av byggforskningen

Prop. 1992/93:170

12.7

Fördjupad prövning av FoU-myndigheter

12.7.1

Närings- och leknikutvecklingsverket

12.7.2

Rymdstyrelsen

12.7.3

Statens råd för by{;gnadsforskning

12.8

Konkurrensforskning

12.9

Anslagsfrågor

B 14 Särskilda insatser inom industriforsknings­

systemet   .................................................. 

D   4 Konkurrensforskning    ................................ 

F    1  Teknisk forskning och utveckling   ............. 

F   2 Informationsteknologi  ................................ 

F     4 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader    .. 

F    5 Nationell rymdverksamhet   ........................ 

F    6 Europeiskt rymdsamarbete   ...................... 

F     7 Europeiskt forsknings-och utvecklingssamarbete   ..

F     9 Energiforskning.......................................... 

F   10 Slalens råd för byggnadsforskning; Förvaltnings­

kostnader   ................................................. 

F   11 Byggforskning

F   12 Särskilda avvecklingskostnader för Statens institut

för byggnadsforskning   ............................. 

F   13       Avgifier lill vissa internationella FoU-orgänisationer G     2Bidrag till provnings- och mätteknisk FoU m.m. G   12Sveriges geologiska undersökning:

Geovetenskaplig forskning

13  Civildepartemeniets verksamhetsområde   .......... 

13.1

Forskning om den offentliga sektorn    ........... 

13.2

Forskning om folkrörelser och kooperation   ... 

13.3

Ungdomsforskning  ......................................... 

13.4

Konsumentforskning   ..................................... 

13.5

Ärendet till riksdagen     ................................. 

14  Miljö- och naturresursdepariementets verksamhetsområde

14.1     Miljöforskning   ............................................... 

14.1.1

Relevans och kvalitet  .............................. 

14.1.2

Områden som bör prioriteras   ................. 

14.2     Anslagsfrågor   ............................................... 

530