Regeringens proposition

1996/97:144

Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna

och deras medlemsstater och Slovenien

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 6 mars 1997

Lena Hjelm-Wallén

 Pierre[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utrikesdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner avtalet om upprättandet

av en associering mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och deras

medlemsstater å ena sidan och Republiken Slovenien å andra sidan (ett s.k.

Europaavtal).

I avtalet konstateras att Sloveniens slutmål är att bli medlem i

Europeiska unionen (EU) och att en associering genom detta avtal enligt

parternas mening kommer att hjälpa Slovenien att nå detta mål.

Associeringens mål är bl.a. att skapa ett ramverk för den politiska

dialogen och för Sloveniens gradvisa integration med EU samt att främja

en utökad handel och harmoniska ekonomiska förbindelser. Ett viktigt

element i denna process är det interimsavtal om handel och

handelsrelaterade frågor mellan EG och Slovenien som trädde i kraft i

februari 1997. Europaavtalet lägger också grunden till finansiellt, kulturellt

och socialt samarbete samt samarbete för att förhindra brottslig

verksamhet, liksom för gemenskapens bistånd till Slovenien.

Genom avtalet inrättas vissa gemensamma organ som skall övervaka

avtalets tillämpning.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Ärendet och dess beredning 3

3 Bakgrund 3

4 Utvecklingen i Slovenien 4

5 Sverige och Slovenien 5

6 Avtalets innehåll 5

6.1 Ingressen 5

6.2 Syftet 6

6.3 Allmänna principer 6

6.4 Politisk dialog 6

6.5 Fri rörlighet för varor 7

6.6 Arbetstagares rörlighet, etablering och tillhandahållande av

tjänster 9

6.7 Betalningar, kapital, konkurrensbestämmelser och andra

ekonomiska bestämmelser samt tillnärmning av lagar 10

6.8 Ekonomiskt samarbete 11

6.9 Förhindrande av olaglig verksamhet 12

6.10 Kulturellt samarbete 12

6.11 Ekonomiskt samarbete 13

6.12 Bestämmelser om Osimoavtalen och om ekonomiskt

samarbete mellan Slovenien och Italien 13

6.13 Institutionella och allmänna bestämmelser samt

slutbestämmelser 14

7 Godkännande av avtalet 15

Bilaga Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras

medlemsstater å ena sidan och Slovenien å andra sidan 16

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 mars 1997 434

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

godkänner Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan

Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, som handlar inom

ramen för Europeiska unionen, å ena sidan och Republiken Slovenien å

andra sidan.

2 Ärendet och dess beredning

Efter förberedande kontakter i december 1994 inledde kommissionen

förhandlingar med Slovenien i mars 1995 om ett Europaavtal mellan

Europeiska gemenskaperna (EG) och deras medlemsstater å ena sidan och

Republiken Slovenien å den andra. Sverige har under förhandlingarna

inhämtat synpunkter från den närmast berörda myndigheten

Kommerskollegium. Europaavtalet undertecknades den 10 juni 1996.

Innan avtalet kan träda i kraft skall det godkännas av parterna.

Avtalet i svensk text fogas som bilaga till propositionen.

3 Bakgrund

Berlinmurens fall och enandet av de två tyska staterna, det kalla krigets

slut och Sovjetunionens upplösning innebar att det framstod som möjligt

att förverkliga visionen av en europeisk union som omfattade

demokratiska stater i hela Europa. För dåvarande EG:s medlemsländer

blev det ett första rangens intresse att stärka stabiliteten och freden i

Europa genom att främja de central- och östeuropeiska staternas

integration med en europeisk gemenskap. Dessa stater gjorde också

mycket tidigt klart att medlemskap i dåvarande EG var ett av de främsta

politiska målen.

Ett första steg var att EG år 1990 erbjöd länderna i Central- och

Östeuropa att ingå traditionella handels- och samarbetsavtal med

gemenskapen, s.k. första generationens avtal. År 1990 upprättades också

ett särskilt program för tekniskt bistånd för Polen och Ungern, PHARE-

programmet. Detta kom sedan att successivt utvidgas till övriga Central-

och Östeuropa. Nu omfattar PHARE-programmet 13 länder, inklusive de

baltiska staterna, Albanien, Bosnien-Herzegovina och Makedonien.

Den politiska utvecklingen gjorde snabbt förstagenerationsavtalen

föråldrade genom att gemenskapen måste vidta mer långtgående åtgärder.

Utöver krav på mer omfattande frihandelsavtal förelåg också önskemål av

inte minst säkerhetspolitiska skäl från länderna i Central- och Östeuropa

om en formell politisk dialog med gemenskapen.

Mot denna bakgrund fick kommissionen år 1990 ett mandat att inleda

förhandlingar med Polen, Ungern och dåvarande Tjeckoslovakien (fr.o.m.

år 1993 Tjeckien och Slovakien) om associeringsavtal, s.k. Europaavtal.

Mandatet utvidgades senare till att omfatta övriga Central- och Östeuropa.

Europaavtalen med Bulgarien, Polen, Rumänien Slovakien Tjeckien och

Ungern har nu trätt i kraft och Europaavtal med Estland, Lettland, Litauen

och Slovenien är under godkännande av parterna.

För Slovenien är Europaavtalet av mycket stor betydelse både politiskt

och ekonomiskt. Det är ett avgörande steg mot en integration med den

västeuropeiska gemenskapen. Syftet med avtalet är Sloveniens

medlemskap i Europeiska unionen (EU). Slovenien ansökte år 1996 om

medlemskap i EU.

Avtalet innebär också att Slovenien omfattas av den särskilda

förmedlemskapsstrategi som Europeiska rådet antog i[REDACTED_EFTERNAMN] i december

1994. Strategin omfattar bl.a. deltagande vid sidan av ministerrådsmöten

(den strukturerade dialogen) samt bistånd till medlemskapsförberedelser

och till EU-anpassning. Särskilt viktig är anpassningen till gemenskapens

inre marknad, för vilken kommissionen har utarbetat en vitbok där

färdriktningen för kandidatländernas anpassningsarbete är angiven.

4 Utvecklingen i Slovenien

I december 1990 hölls en folkomröstning i Slovenien om självständighet.

Nästan nittio procent röstade för detta och ett halvår senare, den 25 juni 1991,

utropade landet sin självständighet. Två dagar senare angreps Slovenien av

den jugoslaviska armén. Efter starkt slovenskt motstånd upphörde

stridshandlingarna efter mindre än två veckor.

Slovenien brukar föras fram som exempel på ett land som framgångsrikt

genomfört en ekonomisk övergångspolitik. Landet har i dag en

bruttonationalprodukt per capita som placerar Slovenien bland de främsta

kandidatländerna. Tillväxten har varit hög men mattats av något under de

senaste två åren.

Slovenien har hållit parlamentsval två gånger och presidentval en gång.

Landets regering har uttalat en klar målsättning att integreras i den

västeuropeiska värdegemenskapen. Den reformpolitik som genomförs

präglas av marknadsekonomi, demokrati och respekt för mänskliga

rättigheter.

Regeringen har förutom medlemskap i EU uttalat önskemål om att bli

medlem i Nato.

5 Sverige och Slovenien

Sverige upprättade diplomatiska förbindelser med Slovenien i mitten av

januari 1992, samtidigt med dåvarande EG:s medlemsstater. De bilaterala

förbindelserna mellan Sverige och Slovenien är goda.

Sveriges handel med Slovenien är mycket blygsam än så länge. Fram

till år 1994 hade Sverige handelsunderskott, men sedan har den svenska

exporten till Slovenien ökat kraftigt. År 1996 uppgick exporten till 660

miljoner kronor och importen till 393 miljoner kronor, vilket ger ett

handelsöverskott på 267 miljoner kronor. Sverige säljer främst

verkstadsprodukter och pappersmassa och importerar främst

hushållsmaskiner, möbler och sängkläder.

6 Avtalets innehåll

Genom Europaavtalet upprättas en associering mellan de europeiska

gemenskaperna och deras medlemsländer å ena sidan och Slovenien å

andra sidan. Avtalet innehåller bestämmelser om samarbete på en rad

områden, bl.a. politik, ekonomi och handel.

Europaavtalet omfattar sammanlagt 132 artiklar, 13 bilagor och sex

protokoll. Bilagorna och protokollen utgör en integrerad del av avtalet. I

slutakten anges att parterna har godkänt 21 gemensamma förklaringar och

beaktat en ensidig förklaring av Frankrikes regering och en ensidig

förklaring av Sloveniens regering.

6.1 Ingressen

I avtalets ingress hänvisas bl.a. till de band som redan finns mellan

parterna och de värderingar som de delar. Vidare erinras om avtalets

betydelse för att stärka dessa band, vilket skulle göra det möjligt för

Slovenien att delta i den europeiska integrationsprocessen. Vidare åtar sig

parterna att helt genomföra den europeiska säkerhetskonferensens

principer. Man önskar upprätta en regelbunden politisk dialog. Parterna

åtar sig att bedriva frihandel grundad på principerna i det allmänna tull-

och handelsavtalet (GATT) och världshandelsorganisationen WTO.

Sloveniens slutmål är att bli medlem i EU.

6.2 Syftet

Artikel 1

Genom avtalet upprättas en associering mellan EG och deras

medlemsstater å ena sidan och Slovenien å den andra. Dess syfte är att

skapa ett ramverk för den politiska dialogen mellan parterna, främja

handeln och de ekonomiska förbindelserna, upprätta ett frihandelsområde,

stödja Sloveniens ansträngningar att utveckla sin ekonomi samt skapa ett

ramverk för dess gradvisa integration med EU.

6.3 Allmänna principer

Artiklarna 2 och 3

Respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter liksom

marknadsekonomiska principer skall utgöra väsentliga beståndsdelar i

avtalet.

Avtalet omfattar en övergångsperiod på högst sex år uppdelad i en

etapp på fyra år och en på två. Ett associeringsråd skall regelbundet

granska tillämpningen av avtalet och Sloveniens genomförande av de

ekonomiska reformerna.

6.4 Politisk dialog

Artiklarna 4-7

Den politiska dialogen skall främja Sloveniens fullständiga integration

med de demokratiska nationernas gemenskap och gradvisa närmande till

EU, ett bättre samarbete inom områden som omfattas av EU:s

gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik samt en gemensam syn på

säkerheten och stabiliteten i Europa. Dialogen skall föras i följande fora:

på ministernivå i associeringsrådet, på parlamentarisk nivå i den

parlamentariska associeringskommittén, vid möten mellan högre

tjänstemän, genom diplomatiska kanaler och genom sådana möten som

regelbundet informerar om den gemensamma utrikes- och

säkerhetspolitiken.

6.5 Fri rörlighet för varor

Artikel 8

Ett frihandelsområde mellan gemenskapen och Slovenien upprättas under

en övergångsperiod på sex år räknat från det datum avtalet träder i kraft.

Industriprodukter

Artiklarna 9-18

Alla industriprodukter, utom de som anges i bilaga I till avtalet, omfattas

av avtalet. När avtalet träder i kraft avskaffar gemenskapen importtullar,

kvantitativa restriktioner och åtgärder med motsvarande verkan för

industriprodukter med ursprung i Slovenien med undantag för dem som

anges i bilaga II till avtalet och protokoll 1 (teko) och 2 (stål).

När avtalet träder i kraft avskaffar Slovenien å sin sida importtullarna

för industriprodukter med ursprung i gemenskapen med undantag för dem

som anges i bilagorna III och IV till avtalet. För bilaga III skall tullarna

vara avskaffade den 1 januari 2000 och för bilaga IV den 1 januari 2001.

Kvantitativa restriktioner och åtgärder med motsvarande verkan avskaffas

när avtalet träder i kraft.

För varorna i bilaga II till avtalet sker avvecklingen inom ramen för

årliga tulltak och denna skall vara avslutad den 1 januari 2000. I protokoll

1 regleras närmare handeln med tekovaror. I protokoll 2 regleras handeln

med stålvaror, i protokoll 3 regleras handeln med bearbetade

jordbruksprodukter och i protokoll 4 definieras ursprungsreglerna. I

protokoll 5 regleras tullsamarbetet mellan parterna.

Samarbetet inom tullens område skall i huvudsak ske inom ramen för

det protokoll om tullsamarbete som ingår i avtalet. I protokollet förbinder

sig parterna att ge varandra administrativt bistånd för att förebygga,

upptäcka och utreda överträdelser av denna tullagstiftningen vad gäller

import, export och transitering av varor. Biståndet kan ges efter begäran

och omfattar överlämnande av information. Biståndet omfattar dessutom

övervakning av fysiska och juridiska personer, varurörelser och varulager,

samt transportmedel. Information om misstänkt illegal verksamhet, nya

medel och metoder samt varuslag som är kända som föremål för

smuggling skall däremot lämnas på eget initiativ. Protokollet kompletterar

och skall inte hindra tillämpningen av eventuella andra mellan parterna

ingångna tullsamarbetsavtal.

Parterna förklarar sig villiga att sänka sina tullar i snabbare takt om den

ekonomiska situationen tillåter detta.

Jordbruk och fiske

Artiklarna 19-24

När avtalet har trätt i kraft avskaffas alla kvantitativa restriktioner på

jordbruksvaror mellan parterna. I bilagorna VI och VIII till avtalet

redovisas de koncessioner för jordbruksprodukter som gemenskapen och

Slovenien beviljar varandra. I bilagorna VIa respektive VIIa till avtalet

återfinns gemenskapens och Sloveniens koncessioner på fiskeområdet.

Parterna åtar sig att undersöka möjligheterna att bevilja varandra

ytterligare koncessioner. Enligt avtalet ges parterna en möjlighet att vidta

de åtgärder som de bedömer nödvändiga om handeln orsakar allvarliga

störningar på den egna marknaden.

Gemensamma bestämmelser

Artiklarna 25-37

När avtalet har trätt i kraft får i handeln mellan gemenskapen och

Slovenien inga nya import- eller exporttullar, eller kvantitativa import-

eller exportrestriktioner eller åtgärder med motsvarande verkan införas. Ej

heller får befintliga tullar höjas respektive befintliga åtgärder göras mer

restriktiva. Parterna förbinder sig att inte vidta någon åtgärd av intern

fiskal natur som innebär att varor med ursprung på ena partens område

diskrimineras i förhållande till liknande produkter i den andra partens

territorium.

Associeringsavtalet hindrar inte parterna från att upprätta tullunioner,

frihandelsavtal eller ordningar för gränshandel utom när de ändrar den

handelsregim som fastställs i detta avtal. Samråd skall äga rum i

associeringsrådet i dessa frågor, särskilt om ett tredje land ansluter sig till

gemenskapen.

Skyddsåtgärder m.m.

Slovenien får under en begränsad tid om fem år vidta undantagsåtgärder i

form av höjda tullar. Dessa gäller endast för nyetablerade industrier eller

vissa sektorer som genomgår omstrukturering eller befinner sig i allvarliga

svårigheter, särskilt om de medför svåra sociala problem. De tullar som

införs får inte vara högre än 25 procent av värdet och skall innehålla en

preferensdel för varor med ursprung i gemenskapen och de får inte omfatta

mer än 15 procent av totalimporten av industriprodukter från

gemenskapen. De får inte tillämpas mer än tre år efter att tullar,

kvantitativa restriktioner m.m. har avskaffats för produkten i fråga.

Slovenien skall underrätta associeringsrådet om planerade

undantagsåtgärder och samråda om dessa om gemenskapen så begär.

Vid dumpning kan lämpliga åtgärder vidtas enligt artikel VI i GATT.

Om en produkt importeras i så kraftigt ökade mängder att den orsakar

eller hotar att orsaka allvarlig skada för inhemska producenter av samma

eller direkt konkurrerande varor hos mottagarparten kan denne vidta

lämpliga åtgärder. Detsamma gäller om ökningen orsakar allvarliga

störningar inom någon ekonomisk sektor eller orsakar svårigheter som kan

leda till en allvarlig försämring av den ekonomiska situationen i regionen.

Parterna får vidta skyddsåtgärder om en exportvara riskerar att vidare-

exporteras till ett land mot vilket den som ursprungligen exporterade varan

har exportbegränsningar eller om exporten riskerar en allvarlig brist på en

vara som är väsentlig för denne.

EU:s medlemsländer och Slovenien skall gradvis anpassa eventuella

statliga handelsmonopol så att det, fyra år efter det att avtalet har trätt i

kraft, inte föreligger någon diskriminering mellan medborgarna i

medlemsstaterna och medborgarna i Slovenien.

Innan någon av parterna vidtar skyddsåtgärder skall denne förse

associeringsrådet med alla relevanta upplysningar i syfte att nå en för båda

parter godtagbar lösning. Kommer associeringsrådet inom 30 dagar inte

fram till en lösning får åtgärderna vidtas. De skall dock begränsas till vad

som är absolut nödvändigt för att råda bot på de uppkomna svårigheterna.

Avtalet hindrar inte parterna från att tillämpa förbud eller restriktioner

som grundas på bl.a. hänsyn till allmän moral, allmän ordning eller

säkerhet, skydd för människors och djurs liv och hälsa, bevarande av

växter, naturresurser, bevarande av nationella kulturella tillgångar samt

skydd av immaterialrättigheter.

6.6 Arbetstagares rörlighet, etablering och tillhandahållande

av tjänster

Artiklarna 38-61

En arbetstagare med slovensk nationalitet som är lagligen anställd i ett

medlemsland skall, om inte annat följer av de villkor som gäller i vart och

ett av medlemsländerna, behandlas på samma sätt som de egna

medborgarna i fråga om arbetsförhållanden, lön eller avskedande.

Arbetstagarens lagligen bosatta make och barn har med vissa undantag

tillträde till medlemslandets arbetsmarknad. Motsvarande gäller för

medborgare i en medlemsstat som är lagligen anställd i Slovenien.

Slovenska arbetstagares möjligheter till anställning i medlemsländerna bör

bevaras och om möjligt förbättras om arbetsmarknadssituationen tillåter

det. Vidare bör rörligheten förbättras. Associeringsrådet skall avge

rekommendationer i detta avseende.

Associeringsrådet skall anta lämpliga bestämmelser för att uppnå en

samordning av de sociala trygghetssystemen för slovenska arbetstagare

som arbetar i en medlemsstat. Bestämmelserna skall grunda sig på de EG-

rättsliga principerna om sammanläggning av försäkringsperioder och

export av avgiftsfinansierade pensioner. Vidare skall gemenskapen ge

tekniskt bistånd för inrättandet av ett socialt trygghetssystem i Slovenien,

som är anpassat till de nya sociala och ekonomiska krav som följer av den

ekonomiska omstruktureringen i Slovenien. Under avtalets

övergångsperiod skall Slovenien underlätta för bolag och medborgare i

gemenskapen att etablera sig på landets territorium. Slovenien skall, med

angivna undantag, inte behandla gemenskapsbolagen sämre än landets

egna bolag eller bolag från tredje land. Gemenskapen för sin del åtar sig

att på motsvarande sätt, med vissa undantag, underlätta för och behandla

företag från Slovenien. Ovanstående gäller inte för lufttransporttjänster,

transporttjänster på inre vattenvägar och sjötransporter i form av cabotage.

Vidare innehåller avtalet bestämmelser om personal och dess rättigheter.

Slovenien får också övergångsvis under fyra år vidta åtgärder som avviker

från avtalet i fråga om gemenskapsföretag som etablerar sig i Slovenien

om vissa inhemska industrigrenar genomgår omstrukturering, har

allvarliga svårigheter, står inför svår förlust eller minskning av

marknadsandel eller är industrier som håller på att växa fram i landet.

Parterna förpliktar sig att stegvis och i ökande omfattning göra det

möjligt att tillhandahålla tjänster hos varandra. Associeringsrådet skall

senast åtta år efter det att avtalet har trätt i kraft vidta nödvändiga åtgärder

för att möjliggöra detta. Vidare får parterna inte vidta åtgärder som i

märkbar omfattning begränsar villkoren för parternas bolag eller

medborgare att tillhandahålla tjänster i jämförelse med den situation som

rådde på dagen före avtalets ikraftträdande. För transporttjänster gäller

vissa särbestämmelser. I avtalet hänvisas bl.a. till 1993 års transportavtal

mellan EG och Slovenien och transittrafiken genom Österrike.

Dessutom anges att bestämmelserna om tjänster och deras

tillhandahållande skall gradvis anpassas, särskilt mot bakgrund av de krav

som uppkommer på grund av artikel V i Allmänna tjänstehandelsavtalet

(GATS).

6.7 Betalningar, kapital, konkurrensbestämmelser och andra

ekonomiska bestämmelser samt tillnärmning av lagar

Artiklarna 62-72

Parterna åtar sig att tillåta alla betalningar på betalningsbalansens av-

räkningskonto i fritt konvertibel valuta för de transaktioner som gäller

varors, tjänsters eller personers rörlighet mellan parterna. Fri rörlighet för

kapital garanteras vid direkta investeringar och vid omvandling till likvida

medel eller återförande till hemlandet av avkastning på dessa investeringar

och eventuell vinst. Vidare garanteras fri rörlighet för kapital i samband

med krediter vid affärstransaktioner, tillhandahållande av tjänster och för

finansieringskrediter. Likaså garanteras fri rörlighet för kapital i samband

med portföljinvesteringar från och med det fjärde året efter det att avtalet

har trätt i kraft. Under de fyra första åren som avtalet gäller skall parterna

skapa nödvändiga villkor för en gradvis tillämpning av gemenskapens

regler om fri rörlighet av kapital.

Följande förfaranden strider mot detta avtals syfte att främja handeln

mellan gemenskapen och Slovenien: konkurrensbegränsande avtal mellan

företag, företagssammanslutningar och samordnade förfaranden mellan

företag, ett eller flera företags missbruk av dominerande ställning och alla

offentliga stödåtgärder som snedvrider eller hotar att snedvrida

konkurrensen genom att gynna vissa företag eller produkter. Sådana

förfaranden skall utvärderas på grundval av artiklarna 85, 86 och 92 i

Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget).

Under en övergångstid på fyra år skall Slovenien betraktas som en region

där levnadsstandarden är särskilt låg eller där allvarlig brist på

sysselsättning råder (artikel 92.3 a i EG-fördraget). Associeringsrådet kan

förlänga denna period. Parterna skall årligen för varandra redovisa det

totala beloppet och fördelningen av de offentliga stödåtgärderna.

Införande av restriktiva åtgärder, inklusive åtgärder mot import, i

betalningsbalanssyfte skall där så är möjligt undvikas. Parterna får dock

vidta tidsbegränsade skyddsåtgärder som skall följa reglerna i WTO-

avtalet. Dessa åtgärder får inte tillämpas på överföringar vid investeringar,

återförande av medel som investerats eller avkastning av investeringar.

När avtalet har trätt i kraft skall Slovenien skydda immateriell,

industriell och kommersiell äganderätt på en skyddsnivå som motsvarar

gemenskapens. Innan avtalet har trätt i kraft skall Slovenien ansluta sig till

vissa i bilaga X till avtalet angivna multilaterala konventioner och

överenskommelser.

Parterna åtar sig också att ge den andra partens bolag tillträde till den

andra partens upphandlingsförfaranden.

För Sloveniens integrering med gemenskapen är tillnärmningen av

landets nuvarande och framtida lagstiftning till gemenskapens en viktig

förutsättning. Landet skall därför sträva efter att lagstiftningen gradvis

anpassas till gemenskapens. Snabba framsteg bör göras främst på områden

som den inre marknaden, konkurrens, arbetar-, miljö- och

konsumentskydd. I övrigt bör tillnärmningen omfatta områden som

tullagar, bolagsrätt, bankrätt, försäkringsrätt, bolagsredovisning och

bolagsbeskattning, finansiella tjänster, konkurrensregler, offentlig

upphandling, skydd av människors hälsa och liv, bevarande av växter,

indirekt beskattning, tekniska föreskrifter och standarder, lagar och andra

författningar om kärnkraft, transporter och telekommunikation.

Gemenskapen åtar sig att ge Slovenien tekniskt bistånd för att genomföra

detta.

6.8 Ekonomiskt samarbete

Artiklarna 73-97

Parterna skall etablera ekonomiskt samarbete som syftar till att bidra till

att stärka Sloveniens utveckling och tillväxtmöjligheter samt stärka de

befintliga ekonomiska förbindelserna. Samarbetet skall bidra till en hållbar

ekonomisk och social utveckling i Slovenien. Särskilt uppmärksamhet bör

ägnas åt åtgärder som gynnar samarbetet mellan Slovenien och länderna i

Central- och Östeuropa.

I avtalet räknas följande samarbetsområden upp: industriellt samarbete,

främjande och skydd av investeringar, standarder och bedömning av

överensstämmelse, tekniskt-vetenskapligt samarbete, utbildning och

yrkesutbildning, jordbruk och jordbrukets förädlingsindustri, energi,

kärnsäkerhet, miljö och skydd mot naturkatastrofer, transport, post och

telekommunikationer, bank- och försäkringsväsenden och andra

finansiella tjänster, penningpolitik, förhindrande av penningtvätt, regional

utveckling, socialt samarbete, turism, små och medelstora företag,

information och kommunikation, konsumentskydd, tull, statistiskt

samarbete, ekonomisk politik samt bekämpning av narkotikamissbruk.

6.9 Förhindrande av olaglig verksamhet

Artikel 98

Enligt avtalet skall parterna samarbeta för att förhindra olaglig

verksamhet, bl.a. dold invandring, olaglig närvaro på den andra partens

territorium, olaglig ekonomisk verksamhet, främst korruption, olaglig

handel med varor, narkotika och motorfordon, organiserad brottslighet

samt handel med radioaktivt och nukleärt material. Samarbetet skall vara

föremål för ömsesidigt samråd och nära samordning. Det skall omfatta

tekniskt och administrativt bistånd på följande områden: utarbetande av

nationell lagstiftning för att förhindra olaglig verksamhet, inrättande av

informationscentra, höjning av effektiviteten hos de brottsförhindrande

institutionerna, utbildning och metodutveckling samt utarbetande av

ömsesidigt godkända åtgärder för att förhindra olaglig verksamhet.

6.10 Kulturellt samarbete

Artikel 99

Parterna förpliktar sig att främja det kulturella samarbetet. Det skall

särskilt omfatta: översättningar av litterära verk, utbyte av icke-

kommersiella konstverk och konstnärer, bevarande och restaurering av

monument och historiska platser, utbildning av kulturellt verksamma

personer, kulturevenemang, samarbete för att främja den audiovisuella

industrin i Europa. Parterna skall samordna och när så är lämpligt

harmonisera sin regleringspolitik för gränsöverskridande radio- och

televisionssändningar.

6.11 Ekonomiskt samarbete

Artiklarna 100-106

För att uppnå avtalets mål skall Slovenien erhålla tillfälligt ekonomiskt

bistånd av gemenskapen i form av bidrag och lån. Biståndet ges antingen

inom PHARE-programmet eller som lån från Europeiska

investeringsbanken. Parterna skall i ett vägledande åtgärdsprogram

fastställa målen och områdena för biståndet. Vid speciella behov kan

tillfälligt bistånd lämnas för att stödja strukturanpassningsinsatser (bl.a.

betalningsbalansstöd) och åtgärder för att upprätthålla den slovenska

valutans konvertibilitet och för att säkerställa de slovenska

utlandskontonas livskraft. För att få biståndet måste Slovenien lägga fram

stabiliseringsprogram för sin ekonomi som är godkända av Internationella

valutafonden och gemenskapen. Slovenien måste vidare hålla fast vid

programmen och snabbt gå över till att stödja sig på privat finansiering.

Gemenskapens bidrag samordnas med andra källor som Internationella

valutafonden, Världsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad

och utveckling.

6.12 Bestämmelser om Osimoavtalen och om ekonomiskt

samarbete mellan Slovenien och Italien

Artiklarna 107-109

Gemenskapen och Slovenien skall vid sitt samarbete ägna särskild

uppmärksamhet åt sådan verksamhet som täcks av Osimoavtalen mellan

Italien och Jugoslavien från år 1975. Dessa avtal reglerar frågor om

gränsdragning och ekonomisk kompensation till Italien för förlorade

områden efter andra världskriget. Särskild uppmärksamhet skall även

ägnas åt de gränsöverskridande samarbetsinitiativ som ingår i den

allmänna ramen för ekonomiskt samarbetet mellan Italien och Slovenien.

Slovenien och gemenskapen skall också ge alla produkter som är

ursprungsprodukter enligt protokoll 4 fritt tillträde till de fria gränszoner

som kan skapas genom överenskommelse mellan Italien och Slovenien..

6.13 Institutionella och allmänna bestämmelser samt

slutbestämmelser

Artiklarna 110-132

Ett associeringsråd inrättas med uppgift att övervaka hur avtalet tillämpas.

Det sammanträder minst en gång om året. Det skall fatta beslut inom de

områden som anges i avtalet och behandla tvister om avtalets tillämpning

eller tolkning. Besluten fattas i samförstånd mellan båda parterna och är

bindande för parterna.

Rådet biträds i sitt arbete av en associeringskommitté som består av

företrädare för ministerrådet och kommissionen å ena sidan och

företrädare för slovenska regeringen å andra sidan. En av kommitténs

uppgifter är att förbereda associeringsrådets sammanträden. Rådet får

delegera alla eller vissa av sina befogenheter till kommittén. Rådet får

inrätta andra särskilda kommittéer och organ för att bistå det.

En parlamentarisk associeringskommitté inrättas. Dess uppgift är att

vara ett diskussionsforum för medlemmarna i det slovenska parlamentet

och Europaparlamentet. Kommittén bestämmer själv hur ofta den skall

sammanträda.

Artiklarna 119-132

Avtalet reglerar bl.a. åtgärder för att skydda parternas säkerhetsintressen,

handel med och produktion av krigsmateriel. Vidare berörs frågor om

icke-diskriminering. Enligt en bestämmelse i avtalet får lämpliga åtgärder

vidtas om en part har underlåtit att fullgöra åtaganden enligt avtalet.

Associeringsavtalet ingås på obestämd tid. Det kan sägas upp av endera

parten. Uppsägningstiden är sex månader. Avtalet träder i kraft den första

dagen i den andra månaden efter den dag då parterna till varandra anmäler

att de har godkänt det. Det ersätter då samarbetsavtalet mellan Europeiska

ekonomiska gemenskapen och Slovenien av den 5 april 1993 och avtalet

mellan Europeiska kol- och stålgemenskapen och dess medlemsstater och

Slovenien av den 5 april 1993.

7 Godkännande av avtalet

Regeringens förslag: Riksdagen godkänner Europaavtalet mellan

Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och

Republiken Slovenien å andra sidan.

Skälen för regeringens förslag: Europaavtalen är en central del av

gemenskapens politik gentemot länderna i Central- och Östeuropa. De

lägger grunden för ett omfattande samarbete med syfte att dessa länder

kommer närmare EU på en rad områden och att de till slut blir medlemmar

i unionen.

Sloveniens närmande till EU är ett viktigt led i denna

integrationsprocess och ett väsentligt bidrag till strävan efter stabilitet,

fred

och en positiv ekonomisk och social utveckling i regionen. Ur svensk

synvinkel är det därför av stor vikt att Europaavtalet med Slovenien ingås.

I avtalet är det Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- och

stålgemenskapen, Europeiska atomenergigemenskapen och

medlemsländerna som är avtalsparter på den ena sidan. Avtalet är därför

ett s.k. blandat avtal. Avtalet reglerar bl.a. frågor inom den gemensamma

handelspolitiken och gränsöverskridande tjänstehandel. Enligt artikel 113 i

EG-fördraget och EG-domstolens praxis har gemenskapen exklusiv

kompetens att sluta avtal på dessa områden. Kompetensen att ingå

associeringsavtal är också i princip exklusiv.

Europaavtalet med Slovenien reglerar emellertid också förhållanden

som ligger utanför gemenskapens kompetens och därmed inom

medlemsstaternas kompetens. Avtalet innehåller sålunda bestämmelser

som innebär åtaganden för dessa och därmed också för Sverige. Bland

annat gäller detta inom områdena politisk dialog, socialt och finansiellt

samarbete samt brottsbekämpande verksamhet.

Som redovisats tidigare (avsnitt 6.5) innehåller protokoll 5 i Europa-

avtalet bestämmelser om ömsesidigt bistånd i tullfrågor mellan

administrativa myndigheter. Information som lämnas eller erhålls med

stöd av detta tullsamarbetsprotokoll skall vara konfidentiell (artikel 10 i

protokollet). Enligt 9 kap. 3 § sekretesslagen (1980:100, aktuell lydelse

1992:1775) gäller sekretess i dylik verksamhet för enskilds personliga

eller ekonomiska förhållanden i den mån riksdagen har godkänt avtal om

detta med främmande stat eller mellanfolklig organisation. En anslutning

till Europaavtalet föranleder därför ingen lagändring för Sveriges del när

det gäller dessa frågor.

Avtalet är enligt regeringens bedömning av större vikt och skall därför

enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkännas av riksdagen.

Prop. 1996/97:144

15

1