Regeringens proposition 1992/93:105

med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93

Prop. 1992/93:105

Regeringen förelägger riksdagen vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 17 december 1992 för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenas hemställan.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Anne[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås utgifter m.m. på tilläggsbudget I till statsbudge­ten för innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår till 1 307 miljoner kronor. Den största delen av detta belopp, 602 miljoner kronor, avser utgifter för omsorg om äldre och handikappade. Därutöver föreslås bl.a. 150 miljoner kronor för utvecklingssamarbete genom SIDA, 197 miljoner kronor till trygghetsåtgärder för statsanställda samt 156 miljoner kronor till Statens invandrarverks förvaltningskostnader. I propositionen anmäls också att förslagsanslaget för förläggningskostnader för asyl­sökande torde komma att överskridas med ca 4 500 miljoner kronor. Osäkerheten i bedömningama, främst vad avser antalet asylsökande, är emellertid så stor att det föreslås att regeringen återkommer till riksdagen med förslag om uppräkning av anslaget först i samband med tilläggs­budget 11. 1 propositionen föreslås även en utvidgning av möjlighetema att anvisa arbetslösa till arbetslivsutvecklingen.

1 Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 105

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 december 1992        Prop. 1992/93:105

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B. Wester­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén, Hömlund,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkel­spiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkel­spiel,[REDACTED_EFTERNAMN], B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hömlund,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför:

Under hösten 1992 har regeringen föreslagit riksdagen att anvisa anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår i ett stort antal propositioner.

De begärda anslagen uppgår till sammanlagt 15 562 miljoner kronor. De största anslagen avser arbetsmarknadspolitiska åtgärder om 9 813 miljoner kronor (prop. 1992/93:50 bil. 7) samt förändringar i det kommunala bostadstillägget om 2 650 miljoner kronor (prop. 1992/93: 134). Vidare har regeringen i prop. 1992/93:130 föreslagit att riksdagen anvisar 1 600 miljoner kronor avseende omställningsåtgärder i jord­bruket.

De ytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget som nu kan överblickas och andra frågor som bör tas upp i detta sammanhang bör sanunanfattas i en gemensam proposition angående utgifter på tilläggs­budget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1992/93. Derma proposition bör föreläggas riksdagen nu. Skulle anslagsframställningar därutöver på tilläggsbudget för innevarande budgetår visa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas riksdagen vid en senare tidpunkt.

Statsråden föredrar frågor om förslag till anslag m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] avslutar:

Prop. 1992/93:105

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

besluta  om  anslag  på  tilläggsbudget  I   till  statsbudgeten   för

budgetåret 1992/93 och vidta åtgärder i enlighet med de förslag som

föredragandena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genom proposition förelägga riksdagen vad föredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som de har hemställt om.

Regeringen beslutar vidare att de anföranden som redovisas i under-protokollen och en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen enligt följande:

Kungliga hov- och slottsstatema

Bilaga

1

Justitiedepartementet

Bilaga

2

Utrikesdepartementet

Bilaga

3

Socialdepartementet

Bilaga

4

Kommuiukationsdepartementet

Bilaga

5

Finansdepartementet

Bilaga

6

Arbetsmarknadsdepartementet

Bilaga

7

Kulturdepartementet

Bilaga

8

Miljö- och naturresursdepartementet

Bilaga

9

Anslagsförteckning

Bilaga 10

Civildepartementet

pp- 

1992/93:105

Bilaga 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 december 1992

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93

Första huvudtiteln

B.   Kungliga slottsstaten

[1] B 1.   De Kungliga slotten: Driftkostnader

För budgetåret 1992/93 har för ändamålet anvisats ett förslagsanslag på 26 150 000 kronor.

För några år sedan gjordes en teknisk förändring av anslagskon­struktionen. Erfarenhetema sedan dess visar att anslagsbeloppet för att finansiera oförändrad verksamhetsvolym därvid blev för lågt beräknat. Detta har lett till att anslagsöverskridanden blivit ofrånkomliga under de senast budgetåren. Enligt min mening bör nu anslaget beräknas så att det motsvarar resursbehovet för en oförändrad verksamhetsvolym. Jag förordar därför att ytterligare 2 miljoner kronor anvisas på detta anslag för budgetåret 1992/93. Jag vill understryka att detta medför varken ökad vérksamhetsvolym eller ökade kostnader för staten jämfört med förra budgetåret.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till De kungliga slotten: Driftskostnader på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett förslagsanslag på 2 000 000 kronor.

Justitiedepartementet

Prop- 1992/93:105

Bilaga 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 december 1992

Föredragande: statsrådet Laurén

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93

Andra huvudtiteln

H.   Diverse

[1] H 5.   Bidrag till Stiftelsen för utvecklande av god redovisningssed

Från anslaget betalas bidrag till Stiftelsen för utvecklande av god redovis­ningssed. Stiftelsen har bildats gemensamt av staten genom Bokförings­nämnden, Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR och Sveriges Industriförbund. I statsbudgeten för iimevarande budgetår firms under denna rubrik uppfört ett anslag på 400 000 kr (prop. 1991/92:100 bil. 3, bet. 1991/92:LU22, rskr. 1991/92:166). Stiftelsen har hos stiftarna begärt att bidragen till stiftelsen höjs, för statens vidkommande från 400 000 kr till 600 000 kr.

Stiftelsen har till ändamål att främja god redovisningssed. Enligt stiftelsen är det syimerligen önskvärt att normbildningen anpassas till den intemationella utvecklingen, en utveckling som nu går snabbt och som kräver ytterligare resurser för arbetet. Jag delar denna uppfattning och föreslår därför att statens bidrag höjs med 200 000 kr till 600 000 kr för innevarande budgetår.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till Stiftelsen för utvecklande av god redovisningssed på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett förslagsanslag på 200 000 kronor.

Utrikesdepartementet

Prop. 1992/93:105

Bilaga 3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 december 1992

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p.  I och 3 och statsrådet Dinkelspiel vad avser p. 2.

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93

Tredje huvudtiteln

C.   Internationellt utvecklingssamarbete

[1]  C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA

Anslagsposten för katastrofinsatser under anslaget C 2. Utvecklings­samarbete genom SIDA är synnerligen ansträngt på grund av det stora behovet av akuta insatser i bl.a. Somalia, Kambodja, Afghanistan, Angola, Södra Afrika, Baltikum och Oberoende Staters Samvälde (OSS). Ett nytt katastrofområde är det foma Jugoslavien, där tre miljoner märmiskor är i akut behov av nödhjälp. Riksdagen har medgivit att medel, avsatta som täckning för skuldsedlar utfärdade för Intemationella utvecklingsfondens (IDA) räkning, tillgodoräknas katastrofanslaget med 150 iniljoner kronor för att täcka redan gjorda åtaganden i det foma Jugoslavien. Trots detta äterstår många akuta behov, bl.a. måste bostadssituationen för flyktingar lösas under vintem. Dessa insatser planeras i samarbete med i första hand UNHCR och gäller hela regionen med en prioritering av Bosnien/Hercegovina. Jag uppskattar behoven av dessa insatser till ytterligare 150 miljoner kronor.

Jag har i denna fråga samrått med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], som tillstyrker medelsbehovet med hänvisrung till att flyktinginsatser i regionen även bedöms minska invandringstrycket på Sverige från det foma Jugoslavien utan att Sveriges åtagande gentemot IDA inskränks.

HemstäUan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Utvecklingssamarbete genom SIDA på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett reservationsanslag på 150 000 000 kronor.

E.   Exportfrämjande och utrikeshandel

Prop. 1992/93:105

Bilaga 3 

[2] E 2.   Exportfrämjande verksamhet

Regeringen beslutade den 18 januari 1990 att tillsätta en delegation - med ställningen av myndighet - för att svara för översättning av bl.a. det regelverk som ingår i EES-avtalet. Arbetet har bedrivits i nära samråd med de arbetsgmpper som har upprättats för förhandlingama om EES-avtalet, berörda myndigheter och departement samt med EG-kommis­sionen. Delegationens uppdrag har efter hand preciserats och utvidgats från regeringens sida, innebärande bl.a. att arbetet skall fortgå till dess EES-avtalet träder i kraft.

Delegationens verksamhet har finansierats genom omprioriteringar under anslaget Exportfrämjande verksamhet.

Sverige ansökte den 1 juli 1991 om medlemskap i EG. Inför ett svenskt medlemskap aktualiseras ytterligare översättningsarbete. Preliminära bedömningar visar att den textmassa som tillkommer att översätta uppgår till ca 40 000 sidor.

Enligt regeringens bedömning måste översättningsarbetet inledas under innevarande budgetår för att de relevanta textema skall finnas på svenska vid den tidpunkt då Sverige beräknas bli medlem i EG. Regeringen har mot den bakgmnden den 25 juni 1992 uppdragit åt Översättnings­delegationen att också svara för översättning av de EG-rättsakter som aktualiseras vid ett svenskt medlemskap.

Jag anser det vara av största vikt att arbetet med översättning av de rättsakter som aktualiseras vid ett medlemskap kommer igång detta budgetår och att resurser härför ställs till delegationens förfogande. Ett belopp om 22 miljoner kronor bör ställas till förfogande detta budgetår. Dessa medel bör begäras på tilläggsbudget.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Exportfrämjande verksamhet på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett reservationsanslag på 22 000 000 kronor.

F.   Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m.

[3] F 2.   Konferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK)

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett förslagsanslag på 10 000 000 kr.

Vid ESK:s andra rådsmöte i Prag den 30-31 januari 1992 beslutades att dess tredje rådsmöte skulle förläggas till Stockholm, varvid Sverige skulle överta det roterande ordförandeskapet under nästföljande år.

Det tredje rådsmötet föriades till den 14-15 december 1992 samt dess Prop. 1992/93:105 förberedande ämbetsmaimakommittémöte till den 11-13 december 1992. Ett Bilaga 3 sekretariat för rådsmötets förberedelser och genomförande upprättades i UD i maj 1992. Organisaionen och genomförandet av ESK:s ämbets­mannakommitté- och rådsmöten med deltagande av femtioen utländska utrikesministrar, ungefär 900 övriga delegater och en omfattande tillströmning av intemationell press har krävt omfettande särskilda arrangemang, i syimerhet som Stockholm saknar ett för denna typ av möten avpassat konferenscentmm.

Föredragandens överväganden

Jag beräknar kostnaden för hyra och iordningsstallande av konferens­lokaler med inventarier enligt ESK:s normer, omfettande även individ­uella kontor för samtliga delegationer till 8,1 miljoner kronor. Utgifter för säkerhetsutrustning, kommunikation, akutsjukvårdsberedskap, kon­sulttjänster vid upphandling och extema personalkostnader beräknas till 4,1 miljoner kronor. Vidare uppskattar jag kostnaden för transport­tjänster, iordningsstallande av särskild mottagningsterminal på Arlanda och övriga utgifter inkl. represenfetion och utgifter för pressarrangemang och information till 2,4 miljoner kronor. Löner för personal belasfer departementets förvaltningsanslag.

Tofelt räknar jag med memtgifter till följd av konferensen på 14,6 miljoner kronor, som finansieras genom att andra anslag underskrids.

HemstäUan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till /Konferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK) på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett förslagsanslag på 14 600 000 kronor.

Socialdepartementet

Prop. 1992/93:105

Bilaga 4 Utdrag ur protokoll vid regeringssammmanträde den 17 december 1992

Föredragande:  statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p.   1-3 och sfetsrådet B.[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p. 4-6

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93

Femte huvudtiteln

B.   Administration av socialförsäkring m.m.

Inledning

Under år 1992 har ett flerfel propositioner förelagts riksdagen med förslag om väsentliga förändringar inom socialförsäkringssystemen.

Riksdagen har beslufet om

-

särskilt stöd till ensamstående med bam (prop. 1991/92:81, bet. SoU 1991/92:14, rskr. 1991/92:171)

-

lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialför­säkring och hälso- och sjukvård (prop. 1991/92:105, bet. 1991/92: SfU17, rskr. 1991/92:347)

-vissa ändringar i förmånssystemet för läkemedel m.m. (prop. 1991/92: 151, bet. 199I/92:SfUI3, rskr. 1991/92:341) Regeringen har till riksdagen länmat proposition om

-

ändring av begreppet arbetsskada (prop. 1992/93:30)

-

ändrad sjukersättning m.m. (prop. 1992/93:31)

-

ändrade bestämmelser i fråga om bosfedsbidrag för år 1993, m.m. (prop. 1992/93:63)

Besluten, som innebär tofelt sett minskade offentliga utgifter, medför ökade administrativa kostnader vid Riksförsäkringsverket (RFV) och de allmänna försäkringskassoma. Detfe har inte tidigare kunnat beakfes vid beräkningen av medelstilldelningen under berörda anslag för inne­varande budgetår.

[1] B 1.   Riksförsäkringsverket

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik an­visats ett förslagsanslag på 465 222 000 kronor.

Föredragandens överväganden

1 prop. (1991/92:105, bet. 1991/92:SfU17, rskr. 1991/92:347) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring

och hälso- och sjukvård har jag anfört att de ansvariga myndighetema i    Prop. 1992/93:105 särskild ordning bör erhålla ersättning för administration och utvär-    Bilaga 4 dering av försöksverksamheten.

Fr.o.m. år 1993 skall RFV fastställa priset på vissa läkemedel. RFV överfer härmed i princip Apoteksbolagets funktion att förhandla med läkemedelsföretagen. Resurser för detfe ändamål har tidigare inte beräknats.

Såvitt avser ändrad sjukersättning i form av en karensdag vid sjukfall, ändrade kompensationsgrader för ersättning vid sjukdom samt infö­randet av två nya förtidspensionsnivåer anges i motsvarande proposition (1991/92:31) att vissa medel för genomförandekostnader konuner att fes upp i tilläggsbudget I.

I proposition (1992/93:63) om ändrade bestämmelser i fråga om bo­sfedsbidrag för år 1993, m.m. har jag bl.a. föreslagit att bosfeds-bidragens administration förs över från kommunema till försäkrings­kassoma den 1 januari 1994. Förberedelsearbetet kommer att påbörjas inom RFV redan under innevarande budgetår.

De förändringar inom arbetsskadeförsäkringen som träder i kraft den 1 januari 1993 medför behov av resursförstärkning för genomförande­kostnader.

I enlighet med vad jag tidigare aviserat samt på gmndval av komplet­terande uppgifter från RFV beräknar jag behovet av resursförstärkning för budgetåret 1992/93 för ifrågavarande åtgärder till sammanlagt 30 900 000 kronor.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Riksförsäkringsverket på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett förslagsanslag på 30 900 000 kronor.

[2] B 2.   Allmänna försäkringskassor

I sfetsbudgeten för innevarande år har under denna mbrik anvisats ett förslagsanslag på 643 880 000 kronor.

Föredragandens överväganden

Till följd av beslutet att i enlighet med prop. 1991/92:81 inrätfe ett tillfålligt särskilt stöd till ensamstående med bara uppkommer vissa administrativa kostnader för försäkringskassoma. Försäkringskassoraas kostnader för administration av stödet under budgetåret 1992/93 beräk­nas uppgå till 16 miljoner kronor.

Såvitt avser de ändrade regler för sjukersättning som föreslagits träda i kraft den 1 april 1993, anges i motsvarande proposition (1992/93:31) att de olika förändringama sammanlagt kommer att medföra ökade resurskrav inom socialförsäkringsadministrationen. För innevarande budgetår beräknar jag att kostnaderaa för administration samt för utbildningsinsatser kommer att uppgå till 5 miljoner kronor.

10

Med utgångspunkt i RFVs kostnadsberäkning och i enlighet med vad    Prop. 1992/93:105 som  tidigare  aviserats  i  resp.   proposition  beräknar jag  behovet  av    Bilaga 4 resursförstärkning  till   sammanlagt  21   iniljoner kronor varav  (15%) 3 150 000 kronor på anslaget.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Allmänna försäkringskassor på tilläggsbudget I till sfetsbud­geten för budgetåret 1992/93 anvisa ett förslagsanslag på 3 150 000 kronor.

E.   Hälso- och sjukvård m.m.

Inledning

Regeringen ställde genom regleringsbrev den 11 juni 1987 bl.a. det i statsbudgeten för budgetåret 1987/88 under femte huvudtiteln uppförda reservationsanslaget E 23. Bidrag för viss operationsverksamhet inom allmän sjukvård till Socialstyrelsens disposition för utbefelning av bidrag till sjukvårdshuvudmännen i enlighet med de riktlinjer som senare skulle komma att meddelas av regeringen (prop. 1986/87:114, bet. 1986/87: SoU37, rskr. 1986/87:340).

Regeringen godkände den 1 oktober 1987 en överenskommelse mellan företrädare för sjukvårdshuvudmännen och sfeten om särskild ersättning till sjukvårdshuvudmännen för att öka operationskapaciteten inom sjukvården. Ersättningen skulle utgå med ett belopp för varje mer-operation år 1987 jämfört med motsvarande presfetion år 1986 i fråga om operationer för grå sferr samt höftleds- och kranskärlsoperationer.

Eftersom ersättningama till sjukvårdshuvudmännen från sjukför­säkringen enligt de s.k. Dagmaröverenskommelsema redan var festiagda för år 1987, finansierades den särskilda ersättningen för andra halvåret 1987 från det nämnda reservationsanslaget på sfetsbudgeten. Under anslaget hade anvisats 70 iniljoner kronor. Fr.o.m. år 1988 lämnades eraellertid bidragen för att öka viss operationskapacitet inom ramen för sjukförsäkringsersättningaraa.

Anslaget har av denna anledning inte fiinnits upptaget i sfetsbudgeten efter budgetåret 1987/88. Genom regeringsbeslut den 21 juni 1990 medgav emellertid regeringen att Socialstyrelsen fick disponera nyss­nämnda anslag även under tiden den 1 juli 1990 - den 30 juni 1991. Den kvarvarande reservationen om ca 29 miljoner kronor fick enligt regeringsbeslutet användas av Socialstyrelsen i samråd med Riksför­säkringsverket för att befela ut bidrag i enlighet med överenskommelsen den 20 april 1989 som en särskild ersättning för ökad tillgänglighet och kapacitet i hälso- och sjukvården. Härigenom kom den tofela ramen för det s.k. DAGMAR 50-arbetet att uppgå till ca 79 miljoner kronor år 1990.

11

För år 1991 ställdes ytteriigare 10 miljoner kronor till förfogande.

Prop. 1992/93:105

Socialstyrelsen har i september 1992 anhållit att få disponera utgående    Bilaga 4 reservation från budgetåret 1991/92 på anslaget Bidrag för viss opera­tionsverksamhet inom allmän sjukvård på 19 531 963 kronor även under budgetåren  1992/93 - 1994/95 för en uppföljning av DAGMAR 50 m.m.

[3] E 20.   Bidrag för att öka tillgängligheten och kapaciteten inom hälso- och sjukvården

Något anslag till detfe ändamål finns inte uppfeget i sfetsbudgeten för iimevarande budgetår.

Föredragandens övervägande

Den svenska hälso- och sjukvården har under en lång tid käimetecknats av brisfende tillgänglighet till vissa behandlingar. DAGMAR 50-arbetet, som har bedrivits i samarbete mellan Socialdepartementet, Social­styrelsen, Spri och Landstingsförbundet, har syftat till att öka till­gängligheten och kapaciteten inom sjukvården. Sex medicinska spe­cialiteter har särskilt studerats, nämligen ortopedi, kimrgi, intera-medicin, urologi, kvinnosjukvård och ögonsjukvård. De problem som stått i fokus för arbetet har varit köer och långa väntetider, att fårdigb-ehandlade patienter legat kvar inom den slutna vården och att över huvud feget en dålig genomströmning av patienter förekommit.

Skillnader i kapacitetsutnyttjande och produktivitet mellan olika kliniker har också kunnat påvisas. Arbetet har redovisats i särskilda rapporter avseende de olika specialiteteraa (Spri rapport nr 307-312). Vidare har särskilda rapporter publicerats vad avser dagkimrgi och operationsverksamhet (Spri rapport nr 336-337).

En analys har alltså genomförts, framför allt av produktiviteten inom de nämnda sjukvårdsverksamheteraa, i nära samarbete med professionen i form av olika expertgmpper. Vidare har ca 61 miljoner kronor delats ut i bidrag till sjukvårdshuvudmännen för olika projekt som syftat till att effektivisera vården. Ett hundratal av projekten har hittills redovisats. Enligt uppgift förbereds inom vissa av projekten ansökningar om fortsatt stöd. Socialstyrelsen svarar för en övergripande uppföljning av de projekt som har fått bidrag. Styrelsens arbete med denna beräknas pågå t.o.m. år 1994.

Arbetsgmppen för DAGMAR 50-projektet har i en slutrapport Mer sjukvård för pengama (Spri rapport nr 336) redovisat samlade erferen­heter från projektet. Förslag har lämnats om hur arbetet kan bedrivas i framtiden.

Med hänsyn till det goda genomslag som DAGMAR 50-arbetet har haft inora hälso- och sjukvården finner jag det angeläget att verksam­heten skall kunna fortsätfe. Jag avser då i försfe hand att fortsatt stöd bör utgå till expertgmpper och lokala projekt för att ytterligare öka tillgängligheten inom hälso- och sjukvården samt till olika insatser för att sprida erferenheteraa från DAGMAR 50-projektet.

12

Jag vill i detta sammanhang erinra om det särskilda sfetsbidraget för    Prop. 1992/93:105 viss vårdgaranti till huvudmännen för hälso- och sjukvården (prop.    Bilaga 4 1990/91:150 bil.  1:3, bet.   1990/91:SoU25,  rskr.   1990/91:384).  En uppföljning och utvärdering av denna vårdgaranti bör ske.

Enligt de villkor som riksdagen har slagit fest för reservationsanslag gäller att regeringen får disponera eventuellt återstående reservation på anslaget högst tre år efter det att anslaget senast var uppfört på stats­budgeten. Därefter måste regeringen ha riksdagens godkäimande för att medlen skall få disponeras. I det här aktuella fellet borde frågan alltså ha underställts riksdagen redan inför budgetåret 1991/92.

Regeringen bör mot denna bakgmnd föreslå riksdagen att anvisa ett nytt reservationsanslag som motsvarar den reservation på det äldre anslaget som inte har kunnat utnyttjas. Medlen som beräknas under det nya anslaget bör användas på det sätt jag har redovisat.

Jag vill i dette sanunanhang nämna att reservationen vid slutet av budgetåret 1991/92 var större än vid dess början, ca 19,5 miljoner kronor i förhållande till 15,5 iniljoner kronor. Detta beror på att Social­styrelsen har gjort en uppföljning av bidragen till sjukvårdshuvud­männen, som resulterat i att de senare har fått återbefela vissa bidrag som inte kunnat hänföras till konkrefe och påvisbara aktiviteter. Jag anser att det nya anslaget bör tes upp med dette större belopp.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag för att öka tillgänglig/teten och kapaciteten inom hälso- och sjuk\'ården på tilläggsbudget 1 till stetsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett reservationsanslag på 19 531 963 kronor.

G.   Omsorg om äldre och handikappade

Inledning

Riksd.igen beslutede med anledning av förslagen i 1991 års komplet-tering.sproposition (prop. 1990/91:150 bil. 1:3, bet. 1990/91:SoU25, rskr. 1990/91:384) att godkänna de föreslagna riktlinjema för stimulans­bidrag till grappbostäder och till ombyggnad av sjukhem m.m. I pro­positionen aimiäldes avsikten att ett stimulansbidrag på 2 miljarder kronor under fem år skall utgå för utbyggnad av grappbostäder och andra altemativa boendeformer för åldersdemente, utvecklingsstörda, fysiskt handikappade och psykiskt sjuka. Samtidigt anmäldes avsikten att ett stimulansbidrag på 1 miljard kronor under fem år skall utgå för ombyggnad av sjukhem m.m. För budgetåret 1992/93 har 400 miljoner kronor anvisats under femte huvudtitelns reservationsanslag G 12. Bidrag till byggande av grappbostäder och andra altemativa boende­former samt 200 miljoner kronor under femte huvudtitelns reservations­anslag G 13. Bidrag för viss ombyggnad av sjukhem m.m. Bidragen avses utbetelas av Socialstyrelsen kalenderårsvis i efterskott.

13

I propositionen anmäldes vidare riksdagens avsikt att anslå 25 mil-    Prop. 1992/93:105 joner kronor under fem år för de särskilda insatser som krävs  för    Bilaga 4 uppföljning och utvärdering av äldrereformen.

I propositionen anmäldes också att Socialstyrelsen bör få i uppdrag att följa upp och beskriva utvecklingen när det gäller särskilda boende­former för äldre och handikappade och att fortlöpande avrapportera hur stimulansbidragen utnyttjas. Regeringen beslutede i september 1991 att ge Socialstyrelsen ett uppdrag med sådant innehåll.

[4] G 12. Bidrag till byggande av gruppbostäder och andra alternativa boendeformer

I stetsbudgeten för iimevarande budgetår har under denna mbrik an­visats ett reservationsanslag på 400 miljoner kronor.

[5] G 13.   Bidrag för viss ombyggnad av sjukhem m.m.

I stetsbudgeten för irmevarande budgetår har under denna rabrik an­visats ett reservationsanslag på 200 miljoner kronor.

[6] G 15.   Utvecklingsmedel m.m.

I stetsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rabrik bl.a. anvisats ett reservationsanslag på 5 miljoner kronor för uppföljning och utvärdering av äldrereformen.

Föredragandens överväganden

Bidraget till byggande av grappbostäder utbetelades förste gången i juni 1992 och avsåg verksamheter färdigställda under tiden januari 1991 t.o.m. juni 1992. Fr.o.m. budgetåret 1992/93 utges även bidrag till viss ombyggnad av sjukhem m.m. Av Socialstyrelsens förste avrapportering av äldrereformen och utnyttjandet av stimulansbidraget framgår att 278,5 miljoner kronor utbetelats till sammanlagt 557 gmppboende-projekt. De fleste projekten avser grappboende för åldersdemente (45%) samt grappboende för psykiskt utvecklingsstörda (37%). Ett mindre antel projekt avser grappboende för psykiskt sjuka och fysiskt handi­kappade.

Regeringen uttelade i propositionen att det är av stor betydelse att de föreslagna stimulansbidragen verkligen får den avsedda stimulans­effekten för att åsfedkomma en kraftfull utbyggnad av grappbostäder och andra alteraativa boendeformer samt förbättra boendemiljön på sjukhemmen genom bl.a. tillskapande av fler enkelram. Bidraget till byggande av grappboende kan redan anses ha haft en sådan stimu­lerande effekt. Jag har också erfarit att en mängd nya äldrebostäder planeras och det också pågår diskussioner kring ombyggnad av sjuk­hemmen.

14

I propositionen uttelades att bidraget bör utbetelas kalenderårsvis i Prop. 1992/93:105 efterskott. I syfte att ytterligare öka utbyggnadstakten och tillskapa fler Bilaga 4 grappbostäder samt förbättra miljön på sjukhemmen bör gälla att stimu­lansbidraget skall kunna utbetelas direkt i anslutning till fårdigställandet av byggprojektet. För irmevarande budgetår kräver dette ytterligare anslagsmedel för att täcka de ökade kostnader som kan uppstå på grand av tidigareläggning av utbetelningaraa. Jag föreslår därför att anslaget G 12. Bidrag till byggande av grappbostäder och andra alteraativa boendeformer samt anslaget G 13. Bidrag för viss ombyggnad av sjukhem m.m. tillförs extra medel motsvarande 400 miljoner kronor resp. 200 miljoner kronor för budgetåret 1992/93, Medel på anslagen som ej förbrakats den 31 juli 1992 överförs till budgetåret 1993/94. I enlighet med riksdagens avsikt avses de båda stimulansbidragen utgå inom en totel ram på 3 miljarder kronor under sammanlagt fem år.

För budgetåret 1991/92 anvisades 5 miljoner kronor för uppföljnings-och utvärderingsarbete under femte huvudtitelns förslagsanslag G I. Bidrag till social hemhjälp, ålderdomshem m.m. Medlen disponeras av Socialstyrelsen. Socialstyrelsen har under föregående budgetår förberett uppläggning av utvärderingsarbetet och endast tegit 3 iniljoner kronor i anspråk av anvisade 5 miljoner kronor. Resterande 2 iniljoner kronor från budgetåret 1991/92 behöver betelas ut under irmevarande budgetår. Budgetåret 1992/93 anvisas medel för uppföljning och utvärdering under anslaget G 15. Anslaget G 15. Utvecklingsmedel m.m. p. 2, Upp­följning och utvärdering av äldrereformen. Dette anslag bör tillföras 2 miljoner kronor under budgetåret 1992/93.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

till Bidrag till byggande av gruppbostäder och atidra alter­nativa boendeformer på tilläggsbudget I till stetsbudgeten för bud­getåret 1992/93 anvisa ett reservationsanslag på 400 000 000 kronor,

2.

till Bidrag för viss ombyggnad av sjukhem m.m. på tilläggs­budget I till stetsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett reser­vationsanslag på 200 000 000 kronor samt

3.

till Utvecklingsmedel m.m. på tilläggsbudget I till stetsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett reservationsanslag på 2 000 000 kronor.

15

Kommunikationsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 december 1992 Föredragande: stetsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1992/93:105 Bilaga 5

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93

Sjätte huvudtiteln

A.   Kommunikationsdepartementet m.m.

[1] A 5.   Kostnader för avveckling av Trafiksäkerhetsverket

Bakgrund

Trafiksäkerhetsverket (TSV) inrättedes den 1 januari 1968 som en följd av Bilföramtredningens och körtidsutredningens förslag. TSV har varit central förvaltningsmyndighet för frågor om säkerheten i vägtrafiken och har särskilt svarat för samordningen av trafiksäkerhetsarbetet.

Riksdagen fattede under hösten 1992 beslut (prop. 1992/93:2, bet. 1992/93:TU4, rskr. 1992/93:58) om att TSV skafl avvecklas fr.o.m. den 1 januari 1993. Verkets arbetsuppgifter skall i huvudsak föras över till Vägverket.

Föredragandens överväganden

Mitt förslag: 40 iniljoner kronor anvisas för kostnader i samband med avvecklingen av TSV.

Skälen för mitt förslag: I propositionen (1992/93:2) om vissa organi­satoriska frågor inom trafiksäkerhetsområdet framhöll jag att Vägverkets nya organisation innebär ett kraftigt minskat antel regionala enheter. En viktig föratsättning för att förändringen av Vägverkets nya organisation skall kunna medföra de effekter som riksdagen lagt fast är att ett övertegande av TSV:s uppgifter kan lösas på ett sådant sätt att syftet med och effekteraa av den nya organisationen inte påverkas mer än nöd­vändigt. Bl.a. mot denna bakgrand har riksdagen beslutet att TSV skall avvecklas fr.o.m. den 1 januari 1993. I samband härmed räknar jag också med en viss rationaliseringsvinst. I propositionen aviserade jag att en särskild avvecklingsmyndighet bör inrättes fr.o.m. den 1 januari 1993 för att avslute verksamheten vid TSV.

Regeringen har den 29 oktober 1992 bemyndigat mig att tillkalla en särskild utredare med uppgift att fullfölja awecklingen.

16

Kostnaden för den verksainhet vid TSV som skall avslutes konuner    Prop. 1992/93:105 främst att avse kostnader för övertalig personal vilkas uppsägningstid    Bilaga 5 kommer att löpa ut under år 1993. Häratöver tiUkonuner bl.a. kostnader för avveckling av lokaler, reskostnader och datorkostnader. Mot denna bakgrand föreslår jag att 40 miljoner kronor anvisas för att fullfölja avvecklingen av TSV.

Hemställan

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslär riksdagen

att  till   Kostnader för aweckling  av  Trafiksäkerhetsverket  på

tilläggsbudget I till stetsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett

förslagsanslag på 40 000 000 kronor.

17

2 Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 105

Finansdepartementet

Pp. 1992/93:105

Bilaga 6 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 december 1992

Föredragande: stetsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p. 1-4 och stetsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p. 5-6

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93

Sjunde huvudtiteln

A.   Finansdepartementet m.m. [1] A 3.   Utredningar m.m.

Problemen i de svenska bankema och andra kreditinstitut har föranlett regeringen att vidtega ett antel åtgärder.

Riksdagen har bemyndigat regeringen att inom en ram om 20 miljarder kronor besluta om lån, garantier och andra kapiteltillskott m.m. för att förstärka den finansiella basen i Nordbanken och Securum. En hand­lingsplan har tegits fram avseende Sparbanken[REDACTED_EFTERNAMN] AB och Spar­banksgruppen.

Regeringen har i proposition 1992/93:135 begärt bemyndigande att vidte ytterligare åtgärder för att stärka betalningssystemet och säkerställa kreditförsörjningen. Regeringen har därvid bl.a. föreslagit att en ny myndighet inrättes för att hantera dessa frågor.

Innan den nya myndigheten kan påbörja sin verksamhet skall hithör­ande frågor behandlas av en arbetsgrapp i Finansdepartementet. För dette iindamål beräknar jag medelsbehovet för löner m.m. till 3 miljoner kronor under innevarande budgetår.

Utöver dette beräknarjag ett medelsbehov av 5 miljoner kronor under innevarande budgetår för särskilda utredningsinsatser inom finans­marknadsområdet och avseende utvecklingen av den finansiella styraingen av statsförvaltningen.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget 1 till stetsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett reservationsanslag på 8 000 000 kronor.

18

E.   Vissa centrala myndigheter m.m.

pp- 

1992/93:105

Bilaga 6 

[2] E 11.   Nämnden för offentlig upphandling

Något anslag för dette ändamål finns inte uppteget i stetsbudgeten för innevarande budgetår.

Nämnden för offentlig upphandling inrättes snarast (prop. 1992/93:88, bet. 1992/93 FiUS, rskr. 1992/93:120).

Nämnden kommer inledningsvis att förbereda den tillsyn som den skall bedriva med anledning av den nya lagen om offentlig upphandling. Nämnden skall vidare utöva tillsyn enligt upphandlingsförordningen (1986:366). Nänmden skall också bl.a. fullgöra uppgifter enligt förordningen (1988:101) om tillämpning av GATT-överenskommelsen om stetlig upphandling. Övriga uppgifter som bör ankomma på nämnden framgår av vad jag anfört i prop. 1992/93:88 om offentiig upphandling (s. 42 O-

Finansutskottet uttelade att nämnden bör inrättes snarast (bet. 1992/ 93: FiU5, rskr. 1992/93:120).

Jag delar den bedönmingen. På grand av den nya situation som har uppkommit ifråga om EES-avtelet kommer ikraftträdandet av den nya lagen om offentlig upphandling inte till stånd vid årsskiftet. Nämnden har ändå en viktig uppgift att fylla genom det förberedelsarbete den kan bedriva under det förste halvåret 1993 och därmed underlätte en övergång till det nya systemet (jfr prop. 1992/93:88 s. 56).

Jag har beräknat medelsbehovet för andra hälften av innevarande budgetår till 3 250 000 kronor. Jag har då utgått ifrån att administrativt stöd tillhandahålls av Riksrevisionsverket på uppdragsbasis.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Nämnden för offentlig upphandling på tilläggsbudget I till stetsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett ramanslag på 3 250 000 kronor.

F.   Statliga arbetsgivarfrågor

[3] F 8.   Trygghetsåtgärder för statsanställda

Under  anslaget   för  innevarande  budgetår  har  anvisats  ett  reserva­tionsanslag på 61 738 000 kronor.

1 ett förhandlingsprotokoll daterat den 26 oktober 1992 angående 1992 års löner m.m. och ändring i RÄLS 1991-93 har Stetens arbetsgivarverk och de stetsanställdas huvudorganisationer kommit överens om att för finansiering av Trygghetsstiftelsen fr.o.m. den 1 juli 1992 avsatte 0,4% av lönesumman, dock lägst 57 kronor per månad och heltidsanställd. Ob-tillägg ingår inte. Vid deltidsanställning gäller det lägre belopp som svarar mot tjänstgöringens omfattning. Regeringen har godkänt avtelet.

19

Enligt vad som anmäldes i kompletteringspropositionen 1991/92 gjorde Prop. 1992/93:105 jag den bedömningen att mellan 24 000 och 25 000 personer riskerar att Bilaga 6 bli överteliga under de närmaste tre budgetåren. Ansvaret för att genom­föra strakturförändringar vilar på myndighetema och ledningarna för myndigheteraa. Enligt det stetliga trygghetssystemet har arbetsgivaren ett betydande ansvar. Det föratsätts att arbetsgivaren arbeter effektivt med trygghetsåtgärderaa och därvid använder trygghetssystemets möjligheter och resurser så att arbetslöshet så långt som möjligt undviks. Den hjälp Trygghetsstiftelsen kan ge i dette sammanhang är enligt min mening mycket betydelsefull och bör utnyttjas av alla berörda. Jag har med ledning av avtelet beräknat att medelsbehovet för budgetåret 1992/93 ökar med 197 025 000 kronor. Den sammanlagda belastningen på ans­laget beräknas därmed öka till 258 763 000 kronor.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Trygghetsåtgärder för statsanställda på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett reservationsanslag på 197 025 000 kronor.

H.   Bidrag och ersättningar till kommunerna

[4] H 3.   Statligt utjämningsbidrag till kommuner

Riksdagen har för budgetåret 1992/93 anvisat 950 miljoner kronor under anslaget Bidrag med anledning av införandet av ett nytt stetsbidrags­system m.m. Anslaget skall anviindas för att finansiera merkostnaden för de övergångsregler som har beslutets i anslutning till att det nya stetsbidragssystemet införs samt för att genom särskilda bidrag reglera effektema av skattereformen för de kommuner vars skatteunderlag relativt sett påverkats mest negativt.

1 prop. 1992/93:36 gjorde jag bedömningen att ca 160 miljoner kronor av dessa medel behöver användas för att under förste halvåret 1993 finansiera övergångsregleraa.

Jag har erfarit att det i tekniskt avseende skulle vara komplicerat att vid utbetalningen till kommunema - som sker samordnat med utbetelningen av de vanliga utjämningsbidragen - särredovisa kostnadema för över­gångsreglerna och låte dessa beläste det av riksdagen särskilt anvisade anslaget Bidrag med anledning av införandet av ett nytt stetsbidrags­system, m.m. Det skulle vara avsevärt enklare för skattemyndighetema att kunna bokföra hela utbetelningen på ett och samma anslag, nämligen anslaget Stetligt utjämningsbidrag till kommuner. Ett sådant förfarande skulle leda till att belastningen på sistnämnda anslag - som är anvisat som ett förslagsanslag - härigenom blir ca 160 miljoner kronor högre än det belopp med vilket anslaget är uppfört i stetsbudgeten för budgetåret 1992/93. Å andra sidan skulle belastningen på anslaget Bidrag med anledning   av   införandet   av   ett   nytt   stetbidragssystem,   m.m.   bli   i

20

motsvarande omfattning lägre. Effekten är således helt neutral med Prop. 1992/93:105 avseende på stetsbudgetens utfell. Mot denna bakgrand anser jag att Bilaga 6 ifrågavarande 160 miljoner kronor inte bör föras upp som ett anslag på tilläggsbudget uten regeringen bör inskränka sig till att inhämte riks­dagens medgivande till den ändrade medelsdispositionen. Jag vill tillägga att mina anslagsberäkningar till stetsbudgetförslaget för näste budgetår har skett med utgångspunkt i det enklare förfarandet.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att godkänna vad jag har anfört om utnyttjandet av förslagsanslaget Statligt utjämningsbidrag till kommuner.

I.   Övriga ändamål

[5] I 5.   Stöd till idrotten Bidrag till idrottsutbyte i Europa

Sveriges Riksidrottsförbund självt och i samarbete med bl.a. Europa­rådets idrottskommitté bedriver särskild projektverksamhet på bilateral och multilateral nivå. Verksamheten syfter till att understödja utveck­lingen av en demokratisk idrottsrörelse i Baltikum och övriga Öst- och Centraleuropa. Som nya demokratier är dessa länders intresse stort för att utveckla alteraativa modeller för bl.a. den nationella idrotten. Jag anser att ett bidrag som stöd för denna verksamhet utgör en viktigt del i att främja framväxten av demokratiska strakturer inom idrottsområdet.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Stöd till idrotten på tilläggsbudget I till stetsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett reservationsanslag om 1 000 000 kr.

[6]   Statlig garanti med anledning av Friidrotts-VM i Göteborg år 1995

Svenska Friidrottsförbundet står som värd för världsmästerskapen i friidrott i Göteborg år 1995. Friidrottsförbundets planering innefatter att bygga en tillfållig by i centrala Göteborg med husram för de aktiva vid mästerskapet. Friidrottsförbundet har av likviditetsskäl begärt hos rege­ringen en stetlig garanti om 28 miljoner kronor för att täcka förbundets åteganden på dette område. Friidrottsförbundet har utlovat ställa erforderliga säkerheter för en sådan stetlig garanti. Jag anser att, beaktende den betydelse Friidrotts-VM i Göteborg år 1995 har för Sverige och för svensk idrott samt de erforderliga säkerheter som Friidrottsförbundet lovat ställa, en stetlig garanti bör kurma ställas ut.

21

Hemställan

Prop. 1992/93:105

Bilaga 6 Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen att ställa en stetlig garanti till Svenska

Friidrottsförbundet i enlighet med vad jag här har redovisat.

22

Arbetsmarknadsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 december 1992 Föredragande: stetsrådet Hömlund

Prop. 1992/93:105 Bilaga 7

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93

Tionde huvudtiteln

A.   Arbetsmarknadsdepartementet m.m.

[1] A 2.   Utredningar m.m.

I stetsbudgeten för innevarande budgetår är dette anslag uppfört med 19 036 000 kronor. Vid ingången av budgetåret visade anslaget en ingående reservation på 15 916 000 kronor. Sammanlagt disponeras 34 952 000 kronor under budgetåret 1992/93.

Utredningsverksamheten inom departementets verksamhetsområde har blivit mer omfattande än vad som kunnat föratses vide den ursprangliga anslagsberäkningen hösten 1991. För att viktiga utredningsuppdrag inte skall behöva fördröjas behöver ytterligare medel anvisas redan under innevarande budgetår. Jag beräknar medelsbehovet till 1 910 000 kronor. Min beräkning av anslaget för budgetåret 1993/94 somjag anmält i dag har skett med utgångspunkt i dette.

Jag hemsfåller att regeringen föreslår riksdagen

att till Utredningar m.m pä tilläggsbudget I till stetsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett reservationsanslag på 1 910 000 kronor.

[2] Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för budgetåret 1991/92

Mitt förslag: Riksdagen föreslås i efterhand godkänna att under reservationsanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder har för budgetåret 1991/92 förbrakats anslagsmedel i större utsträckrung än vad som furmits tillgängligt.

Skälen för mitt förslag: Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) anmälde i skrivelse den 3 juli 1992 att anvisade medel under anslaget Arbets­marknadspolitiska åtgärder för budgetåret 1991/92 beräknades komma att överskridas med ca 500 miljoner kronor. Enligt AMS årsbokslut för budgetåret 1991/92 uppgår överskridandet till 499,9 miljoner kronor på den anslagspost inom anslaget som disponeras av AMS.

23

Det aktuella anslaget är ett reservationsanslag, dvs. det är anvisat av    Prop. 1992/93:105 riksdagen uten någon möjlighet för regeringen att disponera något högre    Bilaga 7 belopp än med vilket anslaget har förts upp i stetsbudgeten. Regeringen har i sin tur sfållt i det närmaste samtliga medel under anslaget till AMS och i viss mån Riksförsäkringsverkets disposition.

Jag ser allvarligt på det inträffede. AMS har inte kunnat följa medelsförbmkningen under budgetåret på ett tillfredssfållande sätt. Den ekonomiska uppföljningen har inte motsvarat de krav som måste kurma uppställas på en myndighet som hanterar så betydande belopp av allmänna medel.

Hänsyn måste dock tes till att föregående budgetår var det förste som en ny anslagsstraktur hos Arbetsmarknadsverket prövades. Vidare ökade arbetslösheten kraftigt under budgetåret. Dette faktum försvårade för AMS att på ett korrekt sätt följa upp och kontrollera medelsför-brakningen. AMS vidtog även våren 1992 åtgärder för att om möjligt undvika ett överskridande uten att drastiskt skära ned åtgärdsvolymen genom att avbryte åteganden gentemot de arbetssökande.

Med hänsyn tegen till det nuvarande arbetsmarknadsläget, skulle en kompenserande indragning nu av medel som motsvarar överskridande­beloppet medföra att det blev svårare att bekämpa den höga arbets­lösheten och ett stort anfel arbetslösa skulle gå miste om en arbets­marknadspolitisk åtgärd. Regeringen bör därför hos riksdagen utverka ett godkännande i efterhand av att under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för budgetåret 1991/92 anslagsmedel har förbrakats i större utsträckning än vad som funnits tillgängligt.

Jag föratsätter att kontrollen av medelsförbrakningen inom AMS nu har skärpts så att motsvarande förhållande inte skall komma att uppstå för det innevarande budgetåret.

Hemställan

Jag hemsfåller att regeringen föreslår riksdagen

att godkänna den fektiska medelsförbrakningen på tionde huvud­titelns reservationsanslag Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för budgefåret 1991/92.

24

[3]  Arbetsmarknadsfonden

Prop. 1992/93:105 Bilaga 7

Mitt förslag: En rörlig kredit om högst 15 000 miljoner kronor får tillfålligt disponeras under budgefåret 1992/93 för stetsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen och permitteringslöneersättningen samt för kontent arbetsmarknadsstöd (KAS) om vissa utbildningsbidrag.

Skälen för mitt förslag: I 1992 års kompletteringsproposition beräknade jag att kostnaderaa för stetsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen till följd av utvecklingen på arbetsmarknaden skulle bli så stora att ett underskott om ca 10 000 miljoner kronor skulle uppsfå i den s.k. arbets­marknadsfonden. Den negativa utvecklingen på arbetsmarknaden har emellertid förstärkts ytterligare. Till dette kommer att höjningen av de s.k. egenavgifteraa inte fiillföljs efter överenskommelsen mellan reger­ingen och Socialdemokratiska arbeterepartiet. Jag bedömer därför att underskottet kommer att överstiga det belopp som jag redovisade i kompletteringspropositionen.

För innevarande budgetår beräknarjag nu kostnadema för stetsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen till 26 700 miljoner kronor efter avdrag för finansieringsavgi fter.

Kostnaderaa för KAS, vissa utbildningsbidrag och stetsbidrag till permitteringslöneersättning beräknarjag till sammanlagt 6 000 miljoner kronor under innevarande budgefår.

Mot dessa utgifter på sanunanlagt 32 700 miljoner kronor skall sfållas de beräknade inkomsterna under innevarande budgefår på ca 12 800 miljoner kronor och en ingående balans om 6 800 miljoner kronor vid början av budgefåret 1992/93. Arbetsmarknadsfonden kommer med den beräkningen att uppvisa ett underskott om ca 13 000 miljoner kronor vid utgången av iimevarande budgefår. Till dette underskott kommer räntekostnader.

Till arbetsmarknadsfonden finns kopplat en rörlig kredit som dis­poneras av Riksförsäkringsverket. För innevarande budgefår har riksdagen beslutat att denna kredit får uppgå till högst 10 000 miljoner kronor för att täcka det underskott som enligt mina beräkningar i kompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150 bil. 1:8, bet. 1991/92: FiU30, rskr. 1991/92:350) bedömdes uppkomma. För att klara de beräknade utgiftema i arbetsmarknadsfonden bör krediten tillfålligt höjas.

Arbetsmarknadsläget är på grand av den senaste tidens ekonomiska utveckling, med bl.a. det minskade värdet på den svenska valutan, svår­bedömt och enligt min bedömning bör därför den rörliga krediten höjas till 15 000 miljoner kronor.

25

HemstäUan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att medge att en rörlig kredit får disponeras i Riksgäldskontoret om högst 15 000 000 000 kronor under budgefåret 1992/93 för stets­bidrag till arbetslöshetsförsäkringen och permitteringslöneersättningen samt för kontant arbetsmarknadsstöd och vissa utbildningsbidrag.

[4]  Arbetslivsutveckling

4.1  Utvidgad anvisningsmöjlighet

Prop. 1992/93:105 Bilaga 7

Mitt förslag: Arbetslösa som uppbär KAS skall kunna erbjudas möjlighet att delte i försöksverksamhet med den nya arbetsmarknads­politiska åtgärden arbetslivsutveckling.

Försöksverksamheten skall pågå under tiden den 1 april 1993 - den 31 december 1994.

Skälen för mitt förslag: Enligt regleraa för det av riksdagen helt nyligen godkända förslaget till arbetslivsutveckling (prop. 1992/93:50 bil.7, bet. 1992/93:FiUl, I992/93:AU2y) är det endast personer som uppbär ersättning från arbetslöshetsförsäkringen som kan anvisas till arbetslivsutuveckling.

Arbetsmarknadsutskottet har emellertid i yttrande till finansutskottet (1992/93:AU2y) över förslaget till arbetslivsutveckling anfört att även möjligheten att kunna anvisa arbetslösa med KAS till arbetslivsutveckling bör övervägas. Finansutskottet har i sitt befånkande (1992/93:FiUl) godkänt vad arbetsmarknadsutskottet anfört angående möjligheteraa att utvidga arbetslivsutveckling. Riksdagen har beslutet i enlighet med finansutskottets befånkande.

Den möjlighet att aktivera sig och behålla anknytningen till arbetslivet som systemet med arbetslivsutveckling ger de arbetslösa som uppbär ersättning från arbetslöshetsförsäkringen bör fr.o.m. den 1 april 1993 t.o.m. den 31 december 1994 även öppnas för dem som uppbär KAS.

26

4.2 Ersättningen

Prop. 1992/93:105 Bilaga 7

Mitt förslag: En KAS-stödtegare som delter i arbetslivsutveckling uppbär KAS. Den ersättning som utges till den arbetslöse under de dagar han eller hon delter i arbetslivsutveckling benämns emellertid utbildningsbidrag och skall särredovisas. Vidare skall i ersättnings­perioden för KAS inte inräknas dagar då den arbetslöse har anvisats arbetslivsutveckling. Deltegande i arbetslivsutveckling skall även kunna vara kvalificerande för en ny ersättningsperiod under förat­sättning att den arbetslöse följer vad länsarbetsnämnden besfåmmer i fråga om anvisningen. Om arbetslivsutvecklingen inte sker i enlighet med vad länsarbetsnämnden besfåmt, skall tiden för deltegande i sfållet utgöra s.k. överhoppningsbar tid.

Skälen för mitt förslag: Avsikten med inrättandet av arbetslivsut­veckling är bl.a. att genom en omdisposition av de medel som används för passiva kontente understöd möjliggöra en ökning av de aktiva insatseraa för arbetslösa. Den som uppbär KAS bör därför även få en ersättning som motsvarar dette stöd när han eller hon delter i arbetslivs­utveckling. Er-sättningen som utgår i samband med delfegande i arbetslivsutveckling skall emellertid benämnas utbildningsbidrag och särredovisas av försäkringskassoraa.

Arbetslivsutveckling innebär att den arbetslöse i någon form såväl bibehåller som utvecklar sin kompetens. Den som delter i arbetslivs­utveckling utför därför en aktivitet som bör tillgodräknas honom eller henne på i huvudsak samma sätt som den som delter i arbetsmarknads­utbildning.

I likhet med vad som gäller för arbetslöshetsförsäkringen bör de dagar som den arbetslöse deltegit i arbetslivsutveckling inte räknas in i ersättningsperioden för KAS.

Deltegande i arbetslivsutveckling bör även kvalificera för en ny ersättningsperiod med KAS eller räknas som s.k. överhoppningsbar tid. Den tid som den arbetslöse delter i arbetslivsutvecklingen bör jämsfållas med tid under vilken förvärvsarbete skall ha utförts för att arbetsvillkoret enligt 6 § lagen (1973:371) om kontent arbetsmarknadsstöd skall vara uppfyllt. Den arbetslöse skall alltså genom sitt deltegande i arbetslivs­utveckling kunna tjäna in en ny ersättningsperiod med KAS. En föratsättning för detfe bör dock vara att den arbetslöse deltegit i arbetslivsutvecklingen i enlighet med länsarbetsnämndens anvisrung. För att få tiden tiUgodoräkningsbar när en anvisning inte fullföljts skall länsarbetsnänmden ha medgivit att avbrott sker.

I en situation där arbetslivsutvecklingen avbmtits utan länsarbets­nämndens medgivande bör den tid som den arbetslöse deltegit i arbets­livsutveckling i sfållet räknas som s.k. överhoppningsbar tid enligt 8 § lagen om kontant arbetsmarknadsstöd.

27

Den utvidgning av arbetslivsutvecklingen som jag nu föreslagit Prop. 1992/93:105 föratsätter ändringar i den nyligen antegna tidsbegränsade lagen om Bilaga 7 arbetslivsutveckling (1992:000) och i lagen(I973:37I) om kontant arbetsmarknadsstöd. Ändringama bör träda i kraft den I april 1993. Jag vill erinra om att regeringen också i propositionen 1992/93:155 om höjd pensionsålder m.m. föreslår en ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd.

4.3  Upprättade lagförslag

i enlighet med vad jag nu anfört har inom Arbetsmarknadsdepartementet upprättets förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1992:000) om arbetslivsutveckling,

2.

lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Förslagen bör fogas till protokollet i dette ärende som bilaga 7.1.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att ante förslagen till

1.

lag om ändring i lagen (1992:000) om arbetslivsutveckling,

2.

lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd.

28

1   Förslag till

Lag om ändring i lagen (1992:000) om arbetslivsutveckling

Härigenom   föreskrivs  att  2   §  lagen   (1992:000)  om  arbetslivsut­veckling' skall ha följande lydelse.

Prop. 1992/93:105 

Bilaga 7

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2

§

Den tid under vilken en för­säkrad deltegit i verksamhet för arbetslivsutveckling i enlighet med länsarbetsnämndens anvisning jäm­ställs med tid under vilken &n för­säkrad enligt 6 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring skall ha utfört förvärvsarbete. Vid best­ämmande av ramtid enligt samma bestämmelse räknas inte tid då den försäkrade varit hindrad att arbete på gmnd av deltegandet, i den mån tiden inte jämställs enligt vad som nyss sagts.

Den tid under vilken en arbetslös deltegit i verksainhet för arbetslivs­utveckling i enlighet med länsar­betsnämndens anvisning jämställs med tid under vilken en arbetslös enligt 6 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsföräkring eller 6 § lagen (1973:371) om koritam ar­betsmarknadsstöd skall ha utfört förvärvsarbete. Vid bestämmande av ramtid enligt samma be­stämmelser räknas inte tid då den arbetslöse varit hindrad att arbete på grand av deltegandet, i den mån tiden inte jämsfålls enligt vad som nyss sagts.

Denna lag träder i kraft den 1 april 1993.

'Lydelse enligt bet. 1992/93:FiUl.

29

2   Förslag till

Prop. 1992/93:105

Lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant

Bilaga 7

arbetsmarknadsstöd

Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1973:371) om kontent arbets­marknadsstöd' skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Kontant arbetsmarknadsstöd Kontant arbetsmarknadsstöd

utgår under längst 150 dagar (er- utgår under längst 150 dagar (er­

sättningsperiod), om inte annat sättningsperioden), om inte annat

följer av 15 § siste stycket. Har följer av andra stycket eller av

stödtagaren uppnått 55 års ålder 15 § siste stycket. Har stödtegaren

innan ersättningsperioden gått till uppnått 55 års ålder innan er-

ända, är perioden i sfållet 300 sätfningsperioden gått till ända, är

dagar. Sedan stödtegaren uppnått perioden i stället 300 dagar. Sedan

60 års ålder, är ersättningsperioden stödtagaren uppnått 60 års ålder, är

450 dagar.

ersättningsperioden 450 dagar.

1  ersättningsperioden   inräknas inte dagar, under vilka stödtagaren har anvisats verksamhet för arbets­livsutveckling i enlighet medföre­skrifter   som   har   meddelats   av regeringen. Rätten   till   kontent  arbetsmarknadsstöd   upphör  vid   utgången   av månaden före den under vilken den arbetslöse fyller 65 år eller när han dessförinnan börjar uppbära hel ålderspension, hel förtidspension eller helt sjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Denna lag träder i kraft den I april 1993.

'Lagen omtryckt 1982:433. -Senaste lydelse 1988:646.

30

Kulturdepartementet

Prop. 1992/93:105

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 december 1992        Bilaga 8 Föredragande: stetsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93

Elfte huvudtiteln

B.   Kulturverksamhet m.m.

[1] Avtal mellan staten och Stockholms läns landsting om det ekonomiska ansvaret m.m. för Skansen, Konserthuset i Stockholm och Dansens Hus

Regeringen uppdrog den 6 febraari 1992 åt landshövdingen Ulf[REDACTED_EFTERNAMN] att förhandla med Stockholms läns landsting om huvudmannaskapet för Stockholms konserthusstiftelse och om den framtida fmansieringen av Konserthusets verksainhet m.m. Den 27 maj och den 4 juni 1992 uppdrog regeringen åt landshövdingen Jan-Erik[REDACTED_EFTERNAMN] att förhandla med landstinget om den framtida bidragsgivningen till Skansen och Dansens Hus.

Förhandlingsmännen och landstingets företrädare undertecknade den 22 september 1992 ett avtel om det ekonoiniska ansvaret m.m. för Skansen, Konserthuset och Dansens Hus. Avtelet godkändes av reger­ingen den 15 oktober och av landstinget den 8 december 1992. Avtalet, vars text bör fogas till protokollet i dette ärende som bilaga 0.1., innebär i huvudsak följande.

Staten överter fr.o.m. den 1 januari 1993 det ekonomiska ansvaret för Skansen, medan landstinget från samma tidpunkt överter det ekonomiska ansvaret för Stockholms konserthus. Steten överter även landstingets ekonoiniska åtegande vad gäller Dansens Hus, varvid det föratsätts att Stockholms sted bidrar till verksamheten enligt tidigare träffad överens­kommelse. Genom den nya ansvarsfördelningen ökar stetens kostnader, varför landstinget har åtegit sig att betela steten ett engångsbelopp på 8,2 miljoner kronor.

Partema har vidare åtegit sig att gemensamt bidra med tillfålliga investeringsmedel för upprastningsåtgärder på Skansen och ombyggnad av Konserthuset. Steten har förklarat sig angelägen om att satsade investeringsmedel kan ge snara sysselsättningseffekter. Med anledning härav har regeringen den 15 oktober 1992 tilldelat Skansen 10 miljoner kronor och Stockholms konserthusstiftelse 15 miljoner kronor för upprustnings- och ombyggnadsåtgärder från medel som anvisats för sysselsättningsskapande  åtgärder  på   kulturområdet  under  budgetåret

31

1992/93   (prop.   1991/92:150,   bil.   1:9,   bet.   1991/92:FiU30,   rskr.    Prop. 1992/93:105

1991/92:350).

Bilaga 8

Avtelet ersätter avtelet den 14 febraari 1968 mellan steten och Stock­holms sted om bidrag till Stiftelsen Skansen samt avtelet den 5 maj 1982 mellan Stockholms kommun och Stockholms läns landsting om att landstinget träder i konununens sfålle i det år 1968 träffede avtelet. Riksdagen har godkänt de tidigare avtelen om Skansen (prop. 1968:46, bet. 1968:SU84, rskr. 1968:202; prop. 1983/84:25, bet. I983/84:KrU9, rskr. 1983/84:115). Med hänsyn härtill och till att det nya avtelet innebär väsentliga förändringar i stetens åteganden beträffande några betydande kulturinstitutioner bör frågan underställas riksdagen.

Den ändrade ansvarsfördelningen mellan steten och landstinget vad gäller Skansen, Konserthuset och Dansens Hus är således avsedd att gälla fr.o.m. den 1 januari 1993. Dette betyder att viss omdisposition av medel måste ske redan innevarande budgetår mellan de anslag i stetsbudgeten, varifrån bidrag utgår till de tre stiftelseraa. Vidare finner jag det lämpligt att bidraget till Skansen konstraeras om i och med att steten blir ensam ekonomisk huvudman för verksamheten. Jag övergår nu till att redovisa dessa frågor.

[2] B 2.   Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m.

Under denna rabrik finns för iimevarande budgetår uppteget ett reserva­tionsanslag på 216 517 000 kronor. Härav avser 6 820 000 kronor bidrag till verksamheten vid Dansens Hus. Bidraget avser stetens andel av det totela samhällsstödet, av vilket sfeten enligt en överenskommelse år 1988 skulle stå för 50% och Stockholms läns landsting och Stockholms sted för 25 % vardera. I beloppet ingår också hyreskostnader för repetitions­lokaler (det s.k. Dansklotet) i Dansens Hus, som steten ensidigt bekoster. Enligt det nya avtelet med landstinget skall steten överte landstingets åtegande vad gäller Dansens Hus. Dette innebär att stetens andel av samhällsstödet fr.o.m. år 1993 uppgår till 75%. Stockholms sted föratsätts även i fortsättningen stå för 25%. Förhandlingar har inletts med Stockholms sted om principeraa för framtida beräkning av samhälls­stödet.

Med utgångspunkt från dette bör stetsanslaget till Dansens Hus för budgetåret 1992/93 ökas med 1 150 000 kronor avseende förste halvåret 1993.

[3] B 16. Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner

För irmevarande budgetår har under derma rabrik anvisats ett förslags­anslag på 365 473 000 kronor. Stetsbidraget till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner utgår i form av grandbidrag. Underlaget för beräkningen av grandbidraget utgörs av det antel grandbelopp som varje år fastsfålls för resp. institution. För irmevarande

32

budgetår har beräknats totelt 719 grandbelopp för musikinstitutioner    Prop. 1992/93:105

varav   170   till   Stockholms   konserthusstiftelse.   Grandbeloppet   för    Bilaga 8

musikinstitutioner har för budgefåret 1992/93 preliminärt festsfållts till

260 000 kronor varav sfetsbidrag utgår med 55 %. Enligt det nya avtelet

med landstinget skall landstinget överte det ekonomiska ansvaret för

Konserthuset i Stockholm och steten skall således inte lämna något bidrag

till verksamheten efter utgången av år 1992.

Halvårseffekten av stetsbidraget till Konserthuset motsvarar budgefåret

1992/93 12 200 000 kronor. Förevarande anslag konuner därför inte att

belästes med dette belopp.

[4] B 36.   Bidrag till Skansen

För innevarande budgefår har under denna rabrik anvisats ett förslags­anslag på 17 354 000 kronor. Av det anvisade beloppet avser 7 918 000 kronor stetens fyrtioprocentiga andel av ett preliminärt beräknat driftbidrag till Skansen på 19 795 000 kronor för förste halvåret 1993, inkl. täckning för eventuella löneökningar. Enligt det nya avtelet med landstinget skall steten stå för 100% av driftbidraget, vilket irmebär att anslaget måste tillföras II 877 000 kronor. Merkostnaden fåcks av den minskade belastningen på anslaget Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner.

Enligt hittills gällande avtel har bidrag till driften av Skansen utgått i form av underskottsfåckning på grandval av en av regeringen per kalenderår fastsfålld inkomst- och utgiftsstet. Det har inneburit, att Skansen inte har behövt bära de ekonoiniska konsekvensema av en mindre framgångsrik säsong, men att Skansen heller inte fått tillgodogöra sig eventuella överskott till följd av ökade intäkter eller gjorda besp­aringar. En sådan form för bidragsgivningen är enligt min mening knappast befrämjande för en god ekonomisk planering. Därför bör bidraget till Skansen fr.o.m. den I januari 1993 utgöra ett fast belopp, vars storlek bestäms efter sedvanlig budgetprövning. Inom den anvisade bidragsramen föratsätts stiftelsen rymma även kostnadsökningar som följer t.ex. av träffede löneavtel.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna den ändrade ansvarsfördelning och de ekonomiska för­pliktelser som följer av det mellan steten och Stockholms läns landsting träffade avtalet om Skarisen, Konserthuset och Dansens Hus,

2.

till Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m., på tilläggsbudget I till stetsbudgeten för budgefåret 1992/93 anv­isa ett reservationsanslag på 1 150 000 kronor,

3.

till Bidrag till Skarisen på tilläggsbudget I till stetsbudgeten för budgetåret 1992/93 anvisa ett förslagsanslag på II 877 000 kronor.

33

.3 Riksdagen 1992193. 1 saml. Nr 105

[5] B 8.   Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras   Prop. 1992/93:105

verk genom bibliotek m.m.

Bilaga 8

Under denna mbrik har i stetsbudgeten för innevarande budgefår förts upp ett förslagsanslag på 77 773 000 kronor. Från anslaget utgår s.k. biblioteksersättning till litterära upphovsmän och översättere för att deras verk lånas ut genom folk- och skolbibliotek. Ersättningen, som årligen tillförs Sveriges förfetterfond, beräknas på gmndval av vissa belopp per hemlån och referensexemplar. För närvarande uppgår gmndbeloppet till 77 öre per hemlån och 308 öre per referensexemplar av originalverk och till hälften av nänrnda belopp per hemlån resp. referensexemplar av verk i svensk översättning.

Regeringen uppdrog den 7 november 1991 åt direktören Bill[REDACTED_EFTERNAMN] att förhandla med berörda upphovsmannaorganisationer om biblioteks-ersättningens grandbelopp. Förhandlingsmannen har den 9 juni 1992 för regeringen redovisat den överenskonunelse som har träffats. Den innebär att biblioteksersättningens grundbelopp bör ändras redan fr.o.m. innevarande budgetår.

I årets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 12 s. 36) anförde jag att medelsbehovet för biblioteksersättningen borde beräknas med utgångspunkt i nu gällande grandbelopp i avvakten på resultetet av pågående förhandlingar med berörda upphovsmannaorganisationer om nya grandbelopp. För biblioteksersättningen har riksdagen anvisat ett preliminärt belopp på 73 595 000 kronor för budgetåret 1992/93 (bet. 1991/92:KrU19, rskr. 1991/92:205).

Regeringens förhandlare har den 9 juni 1992 träffet en överens­konunelse med Sveriges författerförbund. Föreningen svenska tecknare och Svenska fotografernas förbund om biblioteksersättningens grund­belopp för budgetåret 1992/93. Enligt överenskommelsen skall grand­beloppet för hemlån av originalverk vara 83 öre. Regeringen har den 10 december 1992 godkänt överenskommelsen.

Den sålunda träffade överenskonunelsen innebär, att regeringen åtegit sig att föreslå riksdagen att för innevarande budgetår räkna upp grand­beloppet för hemlån av originalverk med sex öre. Övriga grandbelopp bör höjas i motsvarande mån. Beloppen bör således vara 83 öre för hemlån och 3 kr 32 öre för referensexemplar av originalverk samt 41,5 öre för hemlån och I kr 66 öre för referensexemplar av översatte verk. På grundval av dessa belopp samt den av Sveriges förfetterfond senast redovisade stetistiken angående utlåning och bestånd av referensexemplar beräknarjag medelsbehovet för biblioteksersättningen till 80 116 000 kr, dvs. 6 521 000 kronor utöver vad riksdagen preliminärt har anvisat för innevarande budgetår.

34

HemstäUan

Prop. 1992/93:105

Jag hemsfåller att regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna vad jag har anfört om grandbelopp för biblioteks­ersättningen,

2.

till Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m.m. på tilläggsbudget I till stetsbudgeten för budgefåret 1992/93 anvisa ett förslagsanslag på 6 521 000 kronor.

D.   Invandring m.m.

Asylsökande

Hittillsvarande utveckling

Under perioden juli 1991 t.o.m. september 1992 ökade antelet asyl­sökande successivt och blev extremt högt under sommaren och den tidiga hösten 1992. Därefter skedde en markant nedgång. Kvartelssiffror från budgetåret 1991/92 och förste delen av iimevarande budgefår illustrerar dette:

Juli - september 1991

9 290

Oktober - december 1991

10 934

Januari - mars 1992

11 058

April-juni 1992

23 228

Summa 1991/92

54 510

Juli - september 1992

34 IOO

Oktober - december 1992 (prognos)  15 000

Summa halva 1992/93

49 100

Den stora ökningen av asylsökande berodde på att så mänga personer från f.d. Jugoslavien lämnade hemorterna och sökte sig ut i Europa och då i relativt stor omfattning till Sverige. Inte mindre än 75 % av de asylsökande budgefåret 1991/92 kom från f.d. Jugoslavien, företrädesvis från den serbiska Kosovoprovinsen. Under perioden juli-september 1992 utgjordes hela 85% av de asylsökande av f.d. jugoslaver. Efter FN:s beslut att Serbien-Montenegro inte skall betraktes som successorsstet till det foma Jugoslavien upphävde regeringen med verkan fr.o.m. den 10 oktober 1992 viseringsfriheten för medborgare från Makedonien och Serbien-Montenegro. Antelet asylsökande minskade då kraftigt. För att skyddsbehövande från Bosnien-Hercegovina även fortsättningsvis vid behov skall kunna få en fristed i Sverige, infördes samtidigt viserings-frihet för medborgare i Bosnien-Hercegovina.

Antaganden om antalet asylsökande budgetåret 1992/93

Tillståndet i f.d. Jugoslavien ger tyvärr ingen grand för en bedömning att strömmen av asylsökande varaktigt skall minska och stebilisera sig på

35

en låg nivå. Det sammanlagda antelet asylsökande under innevarande    Prop. 1992/93:105 budgetår kan antes komma att uppgå till 65 000 - 80 000 personer. När    Bilaga 8 jag längre fram redovisar kostnadsberäkningar, har jag för säkerhets skull utgått ifrån den högre inströmningsnivån.

Asylärenden

Grundärenden  hos  Statens  invandrarverk  (SIV)  och  polisen  -hittillsvarande utveckling

Det stora antelet asylsökande har resulterat i mycket stora balanser av asylprövningsärenden hos framför allt Stetens invandrarverk men även hos överprövningsinstensen, Utlänningsnämnden.

Vid ingången av förra budgefåret, 1991/92, hade SIV en balans av 14 700 asylärenden där verket ännu inte hade fattet beslut i förste instans. Polisen hade vid sanmia tid I 144 outredda asylärenden. Vid utgången av budgetåret hade balanseraa ökat till 28 100 utredda men ej beslutede grundärenden hos SIV. Vid sainma tid hade SIV dessutom en balans på ca 8 200 grandärenden där asylutredningen inte hade gjorts. Invandrarverket tog den 1 juli 1992 formellt över utredningsansvaret från polisen - i praktiken skedde dock övergången redan den 16 juni genom att alla nya ärenden då fördes till SIV. Polisen hade vid budgetårsskiftet 5 900 outredda asylärenden.

Orsaken till balanstillväxteraa var naturligtvis främst den kraftigt ökande tillströnmingen av asylsökande, där både SIV och polisen hastigt ställdes inför en situation man inte var rastede för. SIV fettede dessutom under perioden november 1991 - febmari 1992 inga avvisningsbeslut med avsedd verkställighet till f.d. Jugoslavien, s.k. verkställighetsstopp. Dette upphävdes delvis under våren sedan läget i Kroatien och Slovenien förändrats. I fråga om asylsökande från Kosovo avvaktede SIV med beslutsfattende till i juli 1992. För närvarande gäller det s.k. verkställig­hetsstoppet enbart för asylsökande som konuner från Bosnien-Hercegovina. Asylansökningar från andra f.d. jugoslaver prövas i vanlig ordning.

Under de tre förste månaderaa budgetåret 1992/93 växte SIV:s balans av öppna grundärenden till 64 500, varav 52 700 avsåg f.d. jugoslaver. Polisens eftersläpande balans av outredda asylärenden från tiden före det att SIV tog över utredningsansvaret hade minskat till 1 300. Under oktober - november ökade SIV:s balans till 69 500 öppna grandärenden. Polisens balans är nu i princip avarbeted.

Gruridärenden: Antaganden om balansutvecklingen hos SIV

Med sanunanlagt 42 200 öppna grundärenden hos SIV och polisen den 1 juli 1992, en maximal tillströmning av 80 000 asylsökande och föratsatt att 62 000 ärenden kan avgöras under budgetåret, resulterar dette i en utgående balans på 60 200 grundärenden den 30 juni 1993.

36

Utlänriingsnämndens överprövning av asylärenden - hittillsvarande

Prop. 1992/93:105

utveckling

Bilaga 8

Utlänningsnämnden, som trädde i funktion den 1 januari 1992, övertog från regeringskansliet en balans på drygt 6 400 avlägsnandeärenden, dvs överklaganden av SIVs avslagsbeslut. Eftersom SIV och Utlännings­nämnden för närvarande har olika ärendebegrepp, måste jag kort klargöra skillnaden.

SIV lägger upp ett ärende för varje person. Ett Utläimingsnämnds-ärende kan däremot omfatte en eller flera personer beroende på om det gäller ensamsfående eller familjer. Arbete pågår för att inom kort göra det möjligt att hos Utlänningsnämnden redovisa individuppgifter. I min fortsätfe framsfellning kommer jag att utgå ifrån att ett ärende hos Utlänningsnämnden i genomsnitt avser två personer. Nämnden inrätfedes med mycket kort varsel och sfålldes omedelbart inför stora administrativa problem, inte minst på lokalsidan. Det dröjde därför innan Utlänningsnämnden kom igång med beslutsfattende av någon större omfattning. Under tiden byggdes balansen på med nya överklaganden, vilket medförde att den vid utgången av budgetåret 1991/92 omfettede 7 140 ärenden, motsvarande ca 14 300 personer. Under de fyra försfe månaderaa budgetåret 1992/93 överlämnade SIV 4 100 överklaganden (avseende lika många asylsökanden) till Utlännings-nänmden.   Efter avarbetningar  uppgick  nämndens  balans  till   6  660 ärenden den 31 oktober, motsvarande ca 13 300 asylsökande. Den 30 november hade balansen sjunkit till 5 850 avlägsnandeärenden, mot­svarande 11 700 personer.

Antaganden om balansutvecklingen hos Utlänningsnämnden

SIV räknar med att överlänma tofelt 23 400 överklaganden (avseende lika många asylsökande) till Utlänningsnämnden under innevarande budgefår. Den 30 juiu 1992 hade Utiäniungsnämnden öppna ärenden motsvarande 14 300 asylsökande. Om nämnden kan avgöra ärenden i en omfattning som motsvarar 33 500 asylsökande, kommer den utgående balansen den 30 juni 1993 att svara emot 4 200 personer.

Förläggningssituationen m.m.

Förläggningsvolymer och resursbehov

I början av budgefåret 1991/92 såg det ut som om asyl tillströmningen och SIVs avarbetningar av balanser i asylärenden skulle göra det möjligt att avveckla stora delar av den förläggningsvolym som tidigare varit i brak. Den omfettning asyltillströmningen kom att fe, omöjliggjorde emellertid detfe och den av SIV påbörjade förläggningsavvecklingen fick avbrytes. Verket fick i sfållet i allt snabbare tekt ordna fram nya inkvarterings­möjligheter i en aldrig tidigare skådad omfattning. Vid ingången av budgetåret 1991/92 vistedes 24 150 personer på förläggning; vid budgetårets utgång hade antelet mer än fördubblats och uppgick till 51 800. Den 30 september 1992 bodde 75 700 personer på

37

SIVs förläggningar.  Därefter har ökningstakten avtegit    så att för-    Prop. 1992/93:105 läggningsboendet den 31 oktober och den 30 november omfettede 77 400    Bilaga 8 respektive 77 100 personer. SIV bedömer att förläggningaraa kommer att hysa drygt 80 000 personer den sisfe december  1992 men att en minskning kan ske ned till 76 000 - 77 000 vid budgefårets utgång.

Med deima utveckling av förläggningsvolymen, som innebär en genomsnittlig beläggning av 72 000 förläggningsplatser under budgefåret 1992/93, samt vid den av SIV anfegna genomsnittliga dygnskostnaden på 287 kronor, blir förläggningskostnadema 7 542 miljoner kronor. Till detfe kommer förvarskostnader om 10 miljoner kronor. Den 1 december

1992 sänktes dagersättningen till de asylsökande och hälsounder­

sökningama skall bli mindre omfettande. Dette beräknas sänka dygns-

kostnaderaa vid förläggningsvistelse med ca 10 kronor Kostnads-

minskningaraa till följd av detfe kan för perioden december 1992 - juni

1993 överslagsvis beräknas till 170 railjoner kronor.

Omläggningen av sfetsbidragsgivningen till kommunema den 1 januari

1993 leder till att många kommuner med förläggningar får en väsentiigt lägre täckning av skolkostnadema för asylsökande bam genom generella stetsbidrag. Skolkostnader för asylsökande bam inskrivna på för­läggningar som inte fåcks av generella stetsbidrag ersätts för närvarande av invandrarverket, enligt särskilda avtel med förläggningskommunema.

Derma ersättning belaster förläggningskostnadema. Genom omläg­gningen av de generella stetsbidragen konuner SIV att behöva ersatte en väsentligt större del av skolkostnadema för asylsökande bam än för närvarande över förläggningsanslaget. SIV måste dock härvid beakte att vissa medel för skolkostnader för asylsökande bara redan har räknats in i det nya generella stetsbidraget till kommunema. Genom den delvis ändrade finansieringen av skolkostnader för asylsökande bam på förläggningar beräknas förläggningsanslaget öka med uppskattningsvis ca 100 miljoner kronor under innevarande budgefår. Jag avser att åter­komma till regeringen med förslag till åtgärder för att nedbringa skolkostnadema för asylsökande bara under budgefåret 1993/94. Totelt kan förläggningskostnadema under innevarande budgefår beräknas uppgå till ca 7 480 miljoner kronor.

Förslagsanslaget D 2. Förläggningskostnader skulle under de angivna föratsättningaraa komma att överskridas med drygt 4 500 miljoner kronor. Osäkerheten i bedömningaraa, främst vad avser antelet asyl­sökande, är emellertid så stor att jag föreslår att regeringen först senare lämnar riksdagen förslag om förstärkning av förläggningsanslaget för budgefåret 1992/93.

Katastrofbistånd till f.d. Jugoslavien

Som tidigare nämnts, har merparten av dem som sökt asyl i Sverige under innevarande budgetår kommit från f.d. Jugoslavien. Kostnadema för asylmottegning i Sverige har ofte jämförts med vad man för motsvarande kostnader skulle kunna uppnå i närområdet. Sverige har under innevarande budgefår från tredje huvudtitelns s.k. katestrofenslag,

38

c 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA, kunnat ge stöd till främst    Prop. 1992/93:105

multilaterala insatser i det foma jugoslaviska onuådet.

Bilaga 8

En genomgång som gjorts av behoven av flyktingbistånd, särskilt inför vintem, visar dock att ytterligare insatser måste ske. Eljest kommer sannolikt ett betydande anfel personer inte längre att kuima ges skydd i närområdet, utan blir utsatfe för ett eventuellt tvång att fly en andra gång. En sådan flykt kan för en del komma att ske till Sverige, med ett ökat resursbehov för SIVs förläggningsverksamhet som följd.

Anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA behöver mot denna bakgrand tillföras ytterligare 150 mkr för att Sverige skall kunna medverka i det intemationellt samordnade program för f.d. Jugoslavien som genomförs i försfe hand av FN:s flyktingkonunissarie. Sfetsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] har tidigare idag behandlat dette vid sin anmälan av behovet av anslagstillskott under tredje huvudtiteln.

Kommunmottagandet

1 förhållande till asylinströnmingen och de stora förläggningsvolymema är behovet av kommunplatser litet under innevarande budgetår. Det beror på att SIVs och Utlänningsnänmdens beslutskapacitet inte omedelbart kan anpassas till det verkliga behovet, samt att de beslut som fettes har hög avslagsfrekvens.

Det totela behovet av konununplatser under budgefåret 1992/93 bedöms uppgå till 26 000. Häri ingår 2 200 platser för kvotflyktingar och 7 000 för anhöriga till flyktingar. Endast 16 800 platser avser mottegande av asylsökande som fått uppehållstillstånd i Sverige.

Eftersom det anvisade anslaget för konununersättningar - D 5. Ersättning till kommunema för åtgärder för flyktingar m.m. - beräknats för 28 000 mottegna personer, minskar kostnadema när 2 000 fårre kommunplaceras. Om 26 000 personer tes emot i kommuneraa under 1992/93 beräknas dette leda till kostnadsminskningar på anslaget i storleksordningen 350 miljoner kronor. Jag har härvid också tegit hänsyn till den höjning av schablonersättningens nivå fr.o.m. den I januari 1993 som regeringen nyligen beslutet om efter överläggningar med Svenska kommunförbundet. Höjningen innebär att schablonersättningen blir 138 300 kr för vuxna och 84 800 kr för bara under 16 år.

Jag har vid beräkningen av kostnadsminskningen på anslaget också beaktet att Invandrarverket under iimevarande budgefår bör få disponera 15 miljoner kronor - utöver de 40 miljoner kronor som disponerades förra budgetåret - för att kompensera kommuner som drabbas hårt av övergångsreglema   vid   införandet   av   nuvarande   ersättningssystem.

Tillskottet motsvarar i stort outnyttjade medel för ersättning av extra­ordinära kostnader under föregående budgefår.

39

Resursbedömningar för asylprövningskapaciteten hos Statens

Prop. 1992/93:105

invandrarverk och Utlänningsnämnden

Bilaga 8

Den redogörelse jag lämnat för ärendeavverkningar och balansutveckling i asylprövningsprocessen bygger på föratsättningen att såväl SIV som Utlänningsnämnden kan disponera extraresurser under innevarande budgefår. Det kommer dessutom att bli nödvändigt att fortsätfe med de extra insatseraa även under näsfe budgefår. Vad gäller budgefåret 1993/94 har jag tidigare i dag redovisat bedömningar och beräkningar i mina förslag till budgetpropositionen.

Såväl SIV som Utlänningsnämnden redovisar kontinuerligt till regeringen hur verksamheteraa utvecklas och vilka eventuella problem som kan finnas. Redan på försommmaren kunde därför de båda myndigheteraa få underhandsbesked om att de skulle försfårka ut­rednings- och beslutskapaciteteraa för att motverka balanstillväxteraa och därmed utdragna väntetider för de asylsökande. Ur stetsfinansieU synpunkt är det dessutom oerhört kostsamt att under lång tid betela uppehället för så många asylsökande som nu vänter på att få sina asylärenden prövade.

Just Utlänningsnämndens balanssituation, såsom den såg ut i våras, anmäldes till riksdagen i den s.k. kompletteringspropositionen för budgetåret 1992/93. Samtidigt anmäldes att regeringen skulle återkomma till riksdagen i tilläggsbudget I för budgefåret 1992/93 med närmare bedömningar av resursbehovet. Utvecklingen blev sedan dessvärre mycket ogynnsammare än vad som då kunde föratses.

Det går inte att med kort varsel ställa om organisationeraa till för­dubblade, eller kanske tredubblade arbetsmängder. SIVs och Utlännings­nämndens basorganisationer är dimensionerade för att klara av 30 000 asylsökande per budgefår - inte uppemot 80 000.

När tillströmningen av asylsökande var som högst fick Invandrarverket inrikte sig på att i förste hand skaffe fram inkvarteringsmöjligheter och att sköfe ärenderegistreringama på alla dem som kom. I andra hand kommer asylutredningama och beslutsfettande i redan utredda ärenden.

Detfe gjorde att inte så många överklagandeärenden i försfe skedet kom att överlämnas till Utlänningsnämnden. Det ligger därför nu en inbyggd "ärendepuckel"  hos  SIV  som successivt  flytfes över till  nämnden.

Utlänningsnämnden har å andra sidan haft full sysselsättning med att arbefe av tidigare balanser.

Genom de försfårkningar som gjorts av SIV:s och Utlänningsnämndens utrednings- och beslutskapacitet har ökningen av förläggningskostnaderaa kunnat begränsas. Jag kan dock inte lämna någon exakt uppgift om vilken konsekvens det skulle ha fått om SIV och Utlänningsnämnden inte så pass snabbt kommit igång med extrainsatsema. I SIVs fell kan man i alla fell räkna med att verket kommer att kunna avgöra 32 000 fler grandärenden än vad som hade varit möjligt med verkets grand­dimensionering. Med en trolig avslagsfrekvens på 69% innebär det att ca 10 000 personer får uppehållstillsfånd i Sverige och kan flytfe ut ur förläggningaraa. Så gott som samtliga avslag leder erferenhetsmässigt

40

till överklaganden, varför ca 22 000 asylsökande torde bli kvar på    Prop. 1992/93:105

föriäggningama,  åtminstone budgefåret  1992/93 ut.  För Utlännings-    Bilaga 8

nämndens del gör försfårkningama det möjligt för nänmden att i stort sett

arbete av liggande balanser och därefter te sig an den ärendepuckel som

nu konuner att flyttes över från SIV. Det innebär att nämnden genom

extraresursema beräknas kunna beslute i ca 8 500 fler ärenden än vad

som eljest skulle ha varit fellet. I individer räknat innebär det att ca

17 000 personer kan lämna förläggningaraa,  antingen för utresa ur

Sverige eller för att fes emot i någon kommun.

Jag har tidigare redovisat att föriäggningama under innevarande budgefår troligen kommer att hysa i genomsnitt 72 000 personer och vid utgången av juni månad 1993 omfetfe uppemot 77 000 belagda platser.

Min överslagsvisa bedömning blir att utan SIVs och Utlännings­nämndens extrainsatser skulle den utgående förläggningsbalansen omfetfe drygt IOO 000 belagda platser. Satsning på utökad asylprövningskapacitet ger således stor "återbäring" i minskade förläggningsvolymer. Som jag tidigare varit inne på, begränsas tyvärr omfettningen av de extraordinära ärendeavarbetningama hos SIV och Utlänningsnämnden av de administrativa möjligheteraa att utnyttja tillfålliga försfårkningar. Jag delar därför de båda myndigheteraas bedömning att de försfårkningar som nu skett, åtminstone tillfålligt, är maximala och att ytterligare resurser inte torde leda till nämnvärt fler avgjorda ärenden. Detfe utesluter inte att situationen kan komma att se annorlunda ut framåt våren 1993 och att det då kan bli aktuellt att överväga vad som ytterligare kan göras för att minska på väntetider och förläggningsvistelser. Jag vill i det sammanhanget erinra om att SIV i regleringsbrev givits möjlighet att under vissa föratsättningar göra tillfålliga försfårkningar inom en 25-miljonersram.

[6] D 1.   Statens invandrarverks förvaltningskostnader

Jag beräknar att verkets myndighetsanslag på för närvarande 444 329 000 kronor behöver försfårkas med sammanlagt 156 000 000 kronor under budgetåret 1992/93.

Härav avser 16 mkr administration av verkets förläggningar, 90 mkr två extrastyrkor på sammanlagt ca 200 personer som rekryterades i somras och nu är utbildade och i arbete och 10 mkr administrativa stöd­funktioner.

Kostnaderaa för tolkar och översättningar beräknas öka med 40 mkr, vilket innebär något mer än en fördubbling.

Fr.o.m. näsfe budgetår skall SIV finansiera sina investeringar i an­läggningstillgångar genom att fe upp lån hos Riksgäldskontoret. Lånekostnadema skall sedan bestridas från verkets myndighetsanslag, som avses omvandlas till ramanslag budgefåret 1993/94. Verket har anmält ett lånebehov redan för innevarande budgefår om 15 mkr för ADB-investeringar. Några lånekostnader uppsfår inte, enligt SIV, under innevarande budgefår. Jag föreslår att verket får fe upp ett lån hos Riksgäldskontoret i nämnd storleksordning och föratsätter att ADB-inves-

41

teringaraa genomförs på sådant sätt att lånekostnadema kan befelas med    Prop. 1992/93:105 den anslagskredit som medges inom ramanslaget. Jag fömtsätter vidare    Bilaga 8 att investeringama på några års sikt är så lönsamma att anslagskrediten återbetelas och att de helst leder till minskat anslagsbehov.

Hemställan

Jag hemsfåller att regeringen föreslår riksdagen

att till Statens invandrarverks förvaltningskostnader på tiUäggs­budget I till stetsbudgeten för budgefåret 1992/93 anvisa ett förslags­anslag på 156 000 000 kronor.

[7] D 9.   Utlänningsnämnden

Till Utiänningsnämnden har innevarande budgefår anvisats 34 000 000 kronor, varav 26 100 000 kronor avser nämndens permanente organi­sation och 7 900 000 kronor tidigare beslutede balansavarbelningar.

Den preliminära bedönming av behovet av försfårkt beslutskapacitet som gjordes i kompletteringspropositionen är, mot bakgmnd av den faktiska utvecklingen av asylprövningsvolymeraa, helt otillräcklig. Jag delar den bedömning som Utlänningsnämnden gjort i en särskild framsfållan till regeringen i höst, där nämnden anger det nödvändiga resurstillskottet till 29 700 000 kronor.

När Utlänningsnämnden eteblerades den 1 januari 1992 disponerade nämnden särskilda anslagsmedel för ombyggnader av lokaler, anskaffiiing av utmstning, ledningsdragning för ADB-nät etc. Genom att nämnden fick tillträde till huvuddelen av sina lokaler mycket sent under budgefåret 1991/92 hann man inte med alla instellationer. I sfållet har arbeten och anskaffningar för 1 030 000 kronor fått göras under iimevarande budgefår. Jag föreslår att även dette belopp anvisas på anslaget till Utlänningsnämnden på tilläggsbudget till innevarande budgeters stetsbudget.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Utlänningsnämnden på tilläggsbudget I till stetsbudgeten för budgefåret 1992/93 anvisa ett förslagsanslag på 30 730 000 kronor.

42

Underbilaga 8.1

Prop. 1992/93:105

Bilaga 8.1 Avtel mellan svenska steten och Stockholms läns landsting om det

ekonomiska ansvaret m.m. för Skansen, Konserthuset och Dansens Hus Följande skall gälla fr.o.m. den 1 januari 1993.

1.

Steten överter det ekonoiniska ansvaret för Stiftelsen Skansen. Stockholms läns landsting lämnar inget bidrag till Skansen efter utgången av år 1992. Landstinget skall dock betela sin del av eventuellt före­kommande underskott i Skansens bokslut för år 1992.

2.

Stockholms läns landsting överter det ekonomiska ansvaret för Stockholms konserthusstiftelse. Steten lämnar inget bidrag till Konsert­huset efter utgången av år 1992. Bidraget för andra halvåret 1992 regleras slutiigt i samband med att slutligt grandbelopp till regionala musikinstitutioner fastställs för budgefåret 1992/93!

3.

Parteraa är ense om att Landstinget efter utgången av år 1992 inte skall vara representerat i styrelsen för Skansen. Landstinget avser att te upp överläggningar med Stockholms konserthusstiftelse om huvud-marmaskap och styrelserepresentetion. Partema är vidare eniga om att banden mellan Nordiska museet och Skansen resp. mellan Musikaliska akademien och Konserthuset även i fortsättningen bör återspeglas i resp. styrelses sammansättning. Styrelsema bör ha ininst två ledamöter med erfarenhet från finans- och affårsvärlden.

4.

Parteraa är överens om att var för sig pröva frågan om humvida Skansen resp. Konserthuset i framtiden bör drivas i bolagsform. Oavsett organisationsform skall resp. verksamhet drivas med företegsmässig inriktning, resultetinrikted ekonomiförvaltning och långsiktig resurs­hushållning. Ekonomiskt stöd från utomsfående intressenter skall eftersträvas.

5.    Steten överter Landstingets ekonomiska åtegande vad gäller

Stiftelsen Dansens Hus. Landstinget upphör att läinna bidrag till Dansens

Hus, sedan ett engångsbelopp av I 150 000 kronor, utgörande lands­

tingets andel av underskottstäckning för år 1992, betelats till stiftelsen.

Det föratsätts att Stockholms sted bidrar till verksaniheten enligt tidigare

träffad överenskommelse.

6.

Parteraa är ense om att ett bibehållet ekonomiskt ansvarstegande från samhällets sida utgör en föratsättning för nämnda institutioners fort­levnad.

7.

Parteraa är vidare överens om att det nu träffade avtelet skall vara kostnadsneutralt, vilket iimebär att ingendera parten får åsamkas någon meratgift till följd av dette. Genom den nya ansvarsfördelningen ökar Stetens kostnader, varför Landstinget åter sig att till Steten erlägga ett engångsbelopp om 8,2 miljoner kronor.

8.

Parteraa åter sig att gemensarat bidra raed tillfålliga investerings­medel för att möjliggöra nödvändiga upprastningsåtgärder på Skansen och en ombyggnad av Konserthuset. Steten lämnar engångsvis 15 miljoner kronor till Stockholms konserthusstiftelse och 10 miljoner kronor till

43

Stiftelsen   Skansen   under  budgefåret   1992/93.   Häratöver   beräknas    Prop. 1992/93:105

Länsarbetsnämnden i Stockholm kunna bidra med ca 5 miljoner kronor    Bilaga 8.1

till   Konserthusets   ombyggnad.   Ytterligare  investeringsbehov   prövar

Stockholms läns landsting vad gäller Konserthuset och Steten vad gäller

Skansen. Steten är angelägen om att givna investeringsmedel kan ge

snara sysselsättningseffekter.

9.   Stockholms läns landsting bidrar även fortsättningsvis med 0,55

miljoner kronor (1992 års nivå) per år till Konstnäreraas Kollektiv-

verksted i Nacka. Åtegandet görs mot bakgmnd av att frågan om stetliga

bidrag till kollektivverksteden inte kan behandlas i samband med dette

avtel.

Landstinget föratsätter att Steten genom Kulhirrådet/Konstnärsnämnden samt Stockholms sted ra.fl. lämnar stöd i nuvarande omfattning.

10.   Dette avtel gäller under föratsättning av Regeringens och Stock­

holms läns landstings godkännande. Avtelet ersätter avtelet av den 14

febraari 1968 om bidrag till Stiftelsen Skansen.

Stockholm 1992-09-22

För Steten:

För Stockholms läns landsting:

44

Miljö- och naturresursdepartementet

pp- 

1992/93:105

Bilaga 9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 december 1992

Föredragande: stetsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1992/93

Fjortonde huvudtiteln

A,   Miljö- och naturresursdepartementet m.m.

[1] A 2.  Utredningar m.m.

1 stetsbudgeten för innevarande budgetår har anvisats ett reservations­anslag på 17 miljoner kronor för utredningar ra.ra. Efter förslag i prop. 1992/93:99 om vissa åtgärder inomkliraatområdet och i Östersjöregionen har riksdagen anvisat 2,5 miljoner kronor på tilläggsbudget. För tillkom­mande utredningsverksamhet däratöver beräknar jag ett medelsbehov på ytterligare 5 250 000 kronor.

HemstäUan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget I till stetsbudgeten för budgefåret 1992/93 utöver tidigare anvisat belopp anvisa ett reserva­tionsanslag på 5 250 000 kronor.

45

Förteckning

Prop. 1992/93:105

Bilaga 10 över anslag som regenngen begär i samlingspropositionen om anslag på

tilläggsbudget I till stetsbudgeten för budgefåret 1992/93.

/. Kungliga hov- och slottsstaterna Bl     De Kungliga slotten:

Driftkostnader, förslagsanslag

2 000 000

77. Justitedepartementet H5     Bidrag till Stiftelsen för utvecklande

av god redovisningssed, förslagsanslag

200 000

///. Utrikesdepartementet C2     Utvecklingssaraarbetet genora SIDA,

reservationsanslag

150 000 000

E2     Exportfrärajande verksamhet,

reservationsanslag

22 000 000

F2     Konferensen om säkerhet och samarbete

i Europa (ESK), förslagsanslag

14 600 000

V.         Socialdepartementet

Bl      Riksförsäkringsverket,/örj/afln/ag

30 900 000

B2      Allmänna försäkringskassor,

förslagsanslag

3 150 000

E 20 Bidrag för att öka tillgängligheten

och kapacitet inom hälso- och

sjukvården, reservationsanslag

19 531 963

G12   Bidrag till byggande av grappbosfåder

och andra altemativa boendeformer,

reservationsanslag

400 000 000

G13   Bidrag för viss ombyggnad av sjukhem,

m.m., reservationsanslag

200 000 000

G15   Utvecklingsmedel m.m., reservationsanslag

2 000 000

VI.        

Kommunikationsdepartementet

A5     Kostnader för avveckling av Trafiksäkerhetsverket,

förslagsanslag

40 000 000

VII. Finansdepartementet

A3 Utredningar, reservationsanslag

8 000 000

Ell    Näranden för offentlig upphandling,

ramanslag

3 250 000

F8     Trygghetsåtgärder för stetsanstellda,

reservationsanslag

197 025 000

15       Stöd till idrotten, reservationsanslag

1 000 000

46

X. 

Arbetsmarknadsdepartementet

Prop. 1992/93:105

A2     Vtxeånmgår m.m., reservationsanslag

I 910 000    Bilaga 10

XI 

Kulturdepartementet

B2     Bidrag till utvecklingsverksarahet inom kultur­

området m.m., reservationsanslag

1 150 000

B 8     Ersättning åt författere mfl. för utlåning av deras

verk genom bibliotek m.m.,

förslagsanslag

6 521 000

B36   Bidrag till sViansen, förslagsanslag

11 877 000

DI     Stetens invandrarverks förvaltnings­

kostnader, förslagsanslag

156 000 000

D9     Utlänningsnämnden, förslagsanslag

30 730 000

XIV. Miljö- och naturresursdepartementet

A2     Utredningar ra.m., reservationsanslag

5 250 000

Summa

1 307 094 963

47

gotab   42653. Stockholm 1992