Bilaga 1

Material avseende

resultaträkning,

balansräkning och

finansieringsanalys

Bilaga 1

Material avseende resultaträkning,

balansräkning och finansieringsanalys

Innehållsförteckning

1 Redovisningsprinciper 5

2 Noter 7

3 Sammanställning av den statliga sektorn 33

4 Statliga dotter- och intresseföretag 37

5 Statliga myndigheter och fonder 1999 39

Tabellförteckning

1.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder 33

1.2 Stora företag med statligt ägande 35

1.3 Statliga dotter- och intresseföretag 37

1.4 Fondställningar per 1999-12-31 42

1 Redovisningsprinciper

Allmänt

Underlag till årsredovisning för staten grundas

på de statliga myndigheternas årsredovisningar,

vilka upprättas enligt förordning (1996:882) om

myndigheters årsredovisning m.m.

Räkenskapsåret utgörs av kalenderår.

För periodisering av kostnader och intäkter

tillämpas normalt bokföringsmässiga grunder.

Uppbörd och transfereringar redovisas dock i

huvudsak enligt kontantmässiga principer men

behandlas i resultaträkningen som om de

utgjorde intäkter och kostnader.

Konsolidering

Avgränsning av redovisningsenheten

Balans- och resultaträkningarna samt

finansieringsanalysen omfattar myndigheterna

under riksdag och regering, med undantag för

Riksbanken som har en självständig ställning och

därför inte ingår. Riksbankens grundfond ingår

dock med 1 miljard kronor. Försäkringskassorna

betraktas i detta sammanhang som myndigheter

och ingår bl.a. därför att de ingår i den statliga

redovisningsorganisationen. En förteckning över

vilka myndigheter och fonder som ingår i denna

årsredovisning återfinns i bilaga 1.5.

Principer för konsolidering

Med konsolidering avses åtgärderna att efter

eliminering av interna transaktioner summera

och redovisa samtliga myndigheter som om de

vore en enhet. Konsolidering av staten sker

genom sammanläggning av myndigheternas

balansräkningar och resultaträkningar ur

myndigheternas årsredovisningar efter det att

interna mellanhavanden i form av t.ex.

fordringar, skulder, intäkter och kostnader

mellan myndigheterna eliminerats.

Informationen från myndigheterna har hämtats

både från statsredovisningen och ur

myndigheternas årsredovisningar.

Utöver elimineringar av transaktioner mellan

myndigheter har även transaktioner som varken

är intäkter eller kostnader respektive fordringar

eller skulder för staten som helhet eliminerats.

Exempel är statens arbetsgivaravgifter för egen

personal. Dessa redovisas som personalkostnad

hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd

hos Riksskatteverket.

Omklassificeringar av poster

Vissa typer av transaktioner omklassificeras i

statens årsredovisning i förhållande till

myndigheternas redovisning. Anledningen till

detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex.

kostnader för verksamheten och inte

transfereringar. Ett exempel är omklassificering

av statens tjänstepensioner som redovisas som

personalkostnad i statens årsredovisning men

som transferering i myndighetens

årsredovisning. I några fall följer inte

myndigheterna de resultat- och

balansräkningsscheman som är föreskrivna.

Detta medför att resultat- och/eller

balansräkningen måste omklassificeras innan

konsolidering görs.

Förändrade redovisningsprinciper

Till följd av ESV:s ändrade föreskrifter till

förordningen (1996:882) om myndigheters

årsredovisning m.m. har uppställningsformen för

balansräkningen ändrats och redovisas 1999 i

omvänd likviditetsordning jämfört med tidigare.

Den nya uppställningsformen innebär även att

skulder inte längre delas upp på långfristiga

respektive kortfristiga. Dessutom infördes

balansposten fonder 1999. Där redovisas vissa

medel som är avsedda att användas för

transfereringsändamål och som inte uppfyller

definitionen på skuld och/eller avsättning. Dessa

medel redovisades tidigare hos myndigheterna

som skuld eller under kapital som särskild

avsättning. Enligt de nya bestämmelserna

redovisas årets avsättning alternativt upplösning

av fonder under en särskild post i

resultaträkningen.

Härutöver förekommer att ändrade principer

hos vissa myndigheter påverkar underlaget till

årsredovisning för staten.

Jämförelsetalen för 1998 har i allt väsentligt

justerats i enlighet med de ändrade redovisnings-

principerna. Justeringarna har bl.a. inneburit att

Avsättning till/upplösning av fonder redovisas

med 8 045 miljoner kronor och att årets

underskott 1998 har justerats med 7 986 miljoner

kronor till -31 383 miljoner kronor.

Balansräkningens omslutning har justerats med 6

932 miljoner kronor till 635 757 miljoner kronor.

Fonder redovisas med 29 811 miljoner kronor

och statens nettoförmögenhet har justerats med

22 596 miljoner kronor till -1 176 884 miljoner

kronor.

Infasningspengar från Allmänna

pensionsfonden

Som ett led i den finansiella infasningen av det

nya ålderspensionssystemet har enligt

riksdagsbeslut 45 miljarder kronor överförts från

Allmänna pensionsfonden till Riksgäldskontoret

1999. Riksdagen har också beslutat att ytterligare

45 miljarder kronor skall överföras 2000 och 155

miljarder kronor 2001. Syftet med

överföringarna är att reducera den ökning av

statens lånebehov som det nya

ålderspensionssystemet annars leder till.

I enlighet med regeringsbeslut har

Riksgäldskontoret återredovisat de överförda

medlen som en kassamässig korrigering som har

debiterats postgirokonto och krediterats

statsverkets checkräkning. I den konsoliderade

årsredovisningen för staten återfinns de 45

miljarderna som ett kapitaltillskott som ej

redovisas över resultaträkningen. I

balansräkningen ingår de i nettoförmögenheten.

Se not 39.

Värderingsprinciper

Myndigheter följer normalt generella värderings-

principer för statlig redovisning i enlighet med

bokföringsförordningen (1979:1212). Det finns

dock myndigheter som p.g.a. verksamhetens

särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut

eller av annat särskilt skäl avviker ifrån dessa.

Sådana avvikelser av väsentligare art

kommenteras i not till aktuell post.

Omsättningstillgångar

Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta

värdets princip. Detta innebär att de tas upp till

anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet

om detta är lägre. Med verkligt värde avses

försäljningsvärde med avdrag för beräknad

försäljningskostnad. Om tillgångens särskilda

beskaffenhet eller andra omständigheter ger

anledning till detta får det verkliga värdet

bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat

värde som är förenligt med god redovisningssed.

Vidare får omsättningstillgångar tas upp över

anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda

omständigheter och det samtidigt är förenligt

med god redovisningssed. Osäkra fordringar

redovisas med det belopp varmed de beräknas

inflyta. Fordringar och skulder i främmande

valuta värderas till balansdagens kurs.

Anläggningstillgångar

Anläggningstillgångar värderas till

anskaffningsvärde med avdrag för ackumulerade

avskrivningar. Avskrivningstider anpassas till

respektive tillgångs förväntade ekonomiska

livslängd.

Aktier och andelar

Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag

har värderats enligt kapitalandelsmetoden.

Metoden innebär att statens andel av bolagens

justerade egna kapital och ackumulerade vinster,

reducerat med utbetalda utdelningar, har tagits

upp i myndigheternas redovisning.

Kapitalandelsmetoden har använts för både

intresse- och dotterföretag eftersom

myndigheterna inte upprättar någon

koncernredovisning. Affärsverkens dotterbolag

ingår dock med aktiernas anskaffningsvärde. I

bilaga 1.4 redovisas det bokförda värdet

(kapitalandelsvärdet) för varje bolag. I de fall

staten innehar aktier i börsnoterade företag

presenteras även marknadsvärdet för aktierna i

denna bilaga.

2 Noter

Noter till resultaträkningen (1 12)

Not 1

Skatter m.m.

Miljoner kronor

1999

1998

Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt

248 868

235 575

Mervärdesskatt

162 611

153 251

Skatter m.m. fysiska personer

150 617

126 946

Skatter juridiska personer

91 570

87 737

Övriga skatter på varor och tjänster

och tullavgifter

74 665

74 126

Utjämningsavg. kommuner och landsting

20 525

21 265

Riksbankens inlevererade överskott

7 600

9 300

Fordonsskatt

6 403

6 339

Ofördelbara skatter m.m.

4 713

6 407

Stämpelskatt

4 294

3 768

Betalningsdifferenser skattekonto

-8 497

15 091

Övrigt

6 789

2 448

Summa

770 158

742 253

Totalt ökade skatter m.m. med 28 miljarder

kronor 1999 jämfört med 1998.

Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt

ökade med 13 miljarder kronor. Det förklaras

främst av att lönesumman ökat.

Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt

redovisas av Skatteförvaltningen.

Mervärdesskatten ökade med 9 miljarder

kronor. Den viktigaste orsaken till ökningen är

ökad privat konsumtion och till viss del ökade

bygginvesteringar. Mervärdesskatt redovisas av

Skatteförvaltningen och Tullverket.

Fysiska personers inkomstskatter ökade med

24 miljarder kronor. Ökningen beror på högre

sysselsättning, ökad lönesumma och ökade

kapitalinkomster hänförliga till

realisationsvinster. Skatt på juridiska personer

ökade med knappt 4 miljarder kronor. Skatt på

fysiska och juridiska personer redovisas av

Skatteförvaltningen.

Riksbankens inlevererade överskott redovisas

av Kammarkollegiet. Fullmäktige i Riksbanken

fastställde under 1998 riktlinjer för Riksbankens

bokslutsdispositioner och inleverans till

statsverket. Enligt riktlinjerna skall det

årsresultat som läggs till grund för inleveransen

till staten inte påverkas av en eventuell upp- och

nedskrivning av kronans värde eller av

växelkurseffekter som en följd av växelkursregim

med flytande krona. För att uppnå stabilitet i

inleveransen till staten skall 80 procent av det

genomsnittliga resultatet före

bokslutsdispositioner under den senaste

femårsperioden ligga till grund för beräkningen

av inleveransen till statsverket. Till

dispositionsfonden skall årligen avsättas 10

procent av samma underlag. Återstoden av årets

överskott avsätts till ett resultatutjämningskonto.

Betalningsdifferenser skattekonto är

skillnaden mellan debiterade skatter och betalda

belopp. År 1999 var inbetalningarna 8 miljarder

kronor mindre än debiteringarna. År 1998 var

inbetalningarna 15 miljarder kronor större än

debiteringarna. Skillnaden mellan 1999 och 1998

är således en minskning på 24 miljarder kronor.

Förändringen beror på att en del av

slutavräkningen av inkomstskatter som debiteras

under december betalas först under våren 2000.

Betalningsdifferenser redovisas av

Skatteförvaltningen.

Not 2

Intäkter av avgifter och andra ersättningar

Miljoner kronor

1999

1998

Offentligrättslig verksamhet

Insättningsgarantinämnden

2 270

2 198

Riksskatteverket

772

804

Lantmäteriverket

581

564

Vägverket

561

543

Luftfartsverket

3 094

2 854

Sjöfartsverket

1 094

1 071

Svenska kraftnät

2 128

2 142

Övriga

3 016

3 160

Summa offentlig verksamhet

13 517

13 335

Uppdragsverksamhet

Statens institutionsstyrelse

836

783

Exportkreditnämnden

832

567

Vägverket

810

690

Banverket

964

290

Luftfartsverket

1 484

1 409

Sjöfartsverket

96

102

Statens järnvägar

11 014

11 183

Övriga

6 951

6 245

Summa uppdragsverksamhet

22 987

21 268

Andra ersättningar

Arbetsmarknadsstyrelsen

2 984

2 974

Regeringskansliet

1 624

1 561

Exportkreditnämnden

1 432

1 104

Vägverket

1 084

789

Övriga

2 937

3 464

Summa andra ersättningar

10 062

9 892

Summa

46 566

44 495

I noten indelas intäkterna beroende på om de

genererats i offentligrättslig verksamhet,

uppdragsverksamhet eller är att betrakta som

annan ersättning. Sammantaget ökade dessa

avgifter och andra ersättningar med drygt 2

miljarder kronor mellan 1998 och 1999.

Om det rör sig om offentligrättsliga, s.k.

tvingande avgifter, skall riksdagen ha beslutat att

verksamheten skall bedrivas och att den skall

vara avgiftsbelagd. En avgift betraktas som

offentligrättslig om den innebär ett ingrepp i

enskildas ekonomiska förhållanden.

Verksamheten styrs av bestämmelser i lag och

förordning. Man kan säga att en offentligrättslig

avgift i regel tas ut för en verksamhet som en

myndighet bedriver med ensamrätt inom landet.

Till uppdragsverksamhet har hänförts samtliga

avgifter som inte klassificerats som

offentligrättsliga. Med uppdragsverksamhet avses

i regel försäljning av sådana produkter som är

frivilligt efterfrågade. Andra ersättningar än

avgifter är oftast intäkter där ingen direkt

motprestation erhålls, t.ex. försäljning av statligt

aktieinnehav.

De avgiftsintäkter som hänförs till

offentligrättslig verksamhet ökade med 182

miljoner kronor mellan 1998 och 1999.

Insättningsgarantinämnden redovisar

garantiavgifter inom insättningsgarantisystemet

som skall skydda insättningar om ett

kreditinstitut går i konkurs. Riksskatteverkets

offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen

de utsökningsavgifter, avgifter i mål om

betalningsföreläggande m.m. som

kronofogdemyndigheterna tar ut. Lantmäteriet

redovisar offentligrättsliga avgiftsintäkter inom

fastighetsbildningsområdet och

expeditionsavgifter som skall finansiera

inskrivningsverksamheten t.ex. ansökan om

lagfart vid köp av fastighet. Vägverkets

offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. avgifter

för auktorisation av fordonstillverkare,

yrkesförare och andra förare. Detta avser

exempelvis avgifter för tillstånd till typbesiktning

av fordon och för linjetrafik, prov för

taxiförarlegitimation och för yrkeskompetens för

förare av buss eller lastbil samt avgifter för

förarprov, körkort och vid trafikskolor. Avgift

tas även ut för finansiering av bilregistret, vilken

debiteras i samband med uppbörd av

fordonsskatt.

Affärsverkens verksamhet har klassificerats

som offentligrättslig enligt följande.

Luftfartsverkets infrastrukturintäkter har

hänförts till offentligrättsliga avgifter och

omfattar bl.a. landningsavgifter och

passageraravgifter. Sjöfartsverkets intäkter

omfattar främst farleds- och lotsavgifter. Svenska

kraftnäts intäkter kommer från försäljning av

överföringskapacitet för transport av elektricitet

via stamnätet och utlandsförbindelserna.

Totalt redovisar omkring 100 myndigheter

offentligrättsliga avgifter och avgifterna tas ut i

en mängd verksamheter. Några exempel är

Centrala studiestödsnämnden (CSN), Patent-

och registreringsverket (PRV) samt Post- och

telestyrelsen (PTS). CSN tar t.ex. ut avgift vid

beviljning av studiestöd och återbetalning av

studielån. PTS redovisar avgifter för tillsyn och

tillståndsärenden inom tele-, post- och

radioverksamhet. Vidare redovisar PRV

avgiftsintäkter vid patent-, bolags- och

varumärkesregistreringar.

De avgiftsintäkter som hänförts till

uppdragsverksamhet ökade med 1,7 miljarder

kronor mellan 1998 och 1999. Drygt 200

myndigheter bedriver avgiftsbelagd

uppdragsverksamhet. Statens institutionsstyrelse

svarar bl.a. för att de som behöver vård vid

särskilt ungdomshem enligt lagen om vård av

missbrukare bereds vård. Den del av

verksamhetens kostnader som inte täcks av

myndighetens ramanslag skall finansieras med

avgifter från kommuner. Exportkreditnämnden

stödjer svensk exportindustri genom att erbjuda

företagen garantier som bland annat skyddar

mot risken att göra kundförluster utomlands.

Premieintäkterna (avgifterna) skall täcka

garantitagarnas eventuella framtida

kundförluster. Garantin är frivillig för företagen

och premiens storlek sätts på marknadsmässiga

grunder. Vägverkets uppdragsverksamhet

omfattar projekteringsverksamhet, anläggnings-,

underhålls- och driftproduktion samt

färjeverksamhet. Dessutom ingår trafikrelaterad

informationsförsörjning, utbildningsverksamhet

och annan uppdragsverksamhet. Vägverket

tillhandahåller också informationsuttag från

bilregistret mot avgift. Banverkets

uppdragsverksamhet omfattar drift- och

underhållstjänster samt nybyggnad av

järnvägsanläggningar. Vidare bedrivs

konsultverksamhet avseende bl.a. projektering,

byggstyrning av järnvägsanläggningar, tekniska

tjänster för underhåll och investeringar,

rådgivning m.m. Banverket hyr även ut data- och

teleförbindelser till externa kunder samt

förmedlar elförsäljning. Intäkterna i

Luftfartsverkets uppdragsverksamhet består

framför allt av avgifter vid bilparkeringar på

samtliga av affärsverkets flygplatser, uthyrning av

lokaler och avgifter från s.k. ground handling,

vilket inkluderar ramp- och expeditionstjänster,

biljettkontor, flygplansstädning och

flygplanstankning. Sjöfartsverkets intäkter från

uppdragsverksamhet härrör bl.a. från försäljning

av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag

inom affärsverkets kompetensområde. Inom

konsultverksamheten bedrivs till viss del även

tjänsteexport. Sjömätningsuppdragen finansieras

till största delen av de offentligrättsliga

farledsavgifterna men även av externa kunder

som beställer arbeten. Statens järnvägars (SJ)

intäkter består i huvudsak av biljett- och

godsavgifter.

Övriga myndigheter som har stora intäkter

från uppdragsverksamhet är t.ex.

Lantmäteriverket. Avgifter tas ut vid försäljning

av landskaps- och fastighetsinformation samt

genom att tillhandahålla lantmäteriservice på

uppdragsbasis. Vidare tar Riksförsäkringsverket

ut avgift för administration av

ålderspension/ATP. Bland gruppen övriga finns

också många universitet och högskolor som får

extern finansiering genom att bedriva utbildning

och uppdragsforskning.

De andra ersättningar som redovisas omfattar

bl.a. Arbetsmarknadsstyrelsens

finansieringsavgift från arbetslöshetskassor.

Avgiften syftar till att finansiera utbetalda

arbetslöshetsersättningar och för finansiering av

ett för kassorna gemensamt utjämningsbidrag.

Regeringskansliets intäkter av andra ersättningar

består bl.a. av intäkter från försäljning av

aktiebolaget SAQ Kontroll och utdelning från

Nordbanken. I posten Övriga under andra

ersättningar ingår bl.a. 945 miljoner kronor från

kärnkraftsindustrin som betalas till

kärnavfallfondens styrelse. Avgifterna betalas för

att finansiera omhändertagandet av använt

kärnbränsle och annat radioaktivt avfall.

Not 3

Intäkter av bidrag

Miljoner kronor

1999

1998

AP-fondsmedel

30 074

32 603

EU-bidrag

9 296

9 320

Bidrag till universitet och högskolor

3 866

3 675

Assistansersättning från kommuner

1 541

1 308

Underhållsstöd

1 695

1 595

Bidrag till övriga myndigheter

2 691

1 358

Summa

49 163

49 859

AP-fondsmedel är en nettopost som utgörs av

skillnaden mellan de medel som löpande erhålls

från Allmänna pensionsfonden vid utbetalning

av ålderspensioner, och de inbetalda

pensionsavgifter som överförts till AP-fonden.

Ålderspensionssystemet finansieras i första hand

med ålderspensionsavgifter från arbetsgivare

samt allmänna pensionsavgifter. Räcker inte

avgifterna till, täcks underskottet av medel från

AP-fondens avkastning. För 1999 blev detta

underskott cirka 30 miljarder kronor. Posten

AP-fondsmedel, som visar hur stor del av

utbetalda pensioner som inte täcks av inbetalda

socialavgifter och allmänna pensionsavgifter, har

minskat med cirka 2,5 miljarder kronor jämfört

med föregående år med anledning av de

förändringar i avgiftsuttag och AP-fondens

kostnadsansvar som gjorts i samband med

omläggningen av det allmänna pensionssystemet.

AP-fondmedel redovisas av

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna.

EU-bidraget utgörs bl.a. av arealersättning,

exportbidrag och djurbidrag och utbetalas till

Jordbruksverket inom ramen för

jordbruksfondens garantisektion (6 773 miljoner

kronor). Inom ramen för EG:s strukturfonder

utbetalas också struktur- och regionalstöd från

jordbruksfondens utvecklingssektion till

Jordbruksverket (365 miljoner kronor), bidrag

från socialfonden till Arbetsmarknadsstyrelsen

(1 112 miljoner kronor), bidrag från

regionalfonden till Närings- och

teknikutvecklingsverket (923 miljoner kronor)

och bidrag från fonden för fiskets utveckling till

Fiskeriverket (2 miljoner kronor). Vägverket (80

miljoner kronor) och Luftfartsverket

(11 miljoner kronor) har fått bidrag till

transeuropeiska nätverk. Övriga bidrag från EU

har utbetalats till ytterligare några myndigheter

med mindre belopp.

Underhållsbidrag och Assistansersättning från

kommuner redovisas av Riksförsäkringsverket

inklusive försäkringskassorna.

Not 4

Transfereringar och bidrag

Miljoner kronor

1999

1998

Socialförsäkring

Ersättning vid ålderdom pensioner inkl.

ATP

169 489

164 858

Ersättning vid sjukdom och handikapp

förtidspension, vårdbidrag

80 738

71 484

Stöd till barnfamiljer

43 827

43 993

Läkemedelsförmåner

14 200

12 862

Summa

308 254

293 197

Arbetsmarknad

Arbetslöshetsersättning

34 400

34 138

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder

29 815

29 384

Bidrag till Samhall AB

4 262

4 456

Lönegarantier m.m.

815

2 136

Summa

69 292

70 114

Bistånd och invandring

Bidrag via SIDA m.fl.

8 524

7 739

Internationella organisationer

3 570

3 719

Invandringsbidrag till kommuner

2 750

2 715

Summa

14 844

14 173

Övrigt

Generella bidrag och utjämningsbidrag till

kommuner och landsting

99 182

96 171

Varav utjämningsbidrag

20 526

21 265

Avsättning till premiereserven

23 528

11 366

Ränta på premiereserven

2 264

2 028

Studiestöd och avskrivningar

lånefordringar

22 380

18 283

Sveriges avgift till EU m.m.

21 067

21 210

Stöd till jordbruket

8 364

8 558

Räntebidrag m.m.

7 367

10 814

Bidrag inom skolväsendet

4 241

4 029

Bidrag till folkbildningen

2 494

2 418

Bidrag till näringslivet m.m. via NUTEK

2 465

1 873

Bidrag till investeringar i infrastruktur

1 599

1 480

Bidrag till enskilda och kommunala

högskoleutbildningar

1 474

1 461

Kreditgarantier vid bostadsbyggande

1 259

2 580

Bidrag till kulturverksamhet

1 172

1 166

Övrigt

15 324

11 639

Summa

214 180

195 076

Total summa

606 570

572 560

Transfereringar och bidrag ökade totalt med 34

miljarder kronor mellan 1998 och 1999. Av

ökningen förklaras drygt 12 miljarder kronor av

ökning av avsättningen till premiereserven och 9

miljarder kronor av ökning för ersättning vid

sjukdom.

Med socialförsäkring avses

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassornas definition av densamma

vilket innebär att utöver ålderspensionssystemet

ingår bl.a. stöd till barnfamiljer, sjukpenning och

förtidspensioner.

Inom socialförsäkring ökade transfereringarna

netto med drygt 15 miljarder kronor.

Ersättningen vid sjukdom ökade med drygt 9

miljarder kronor. En av de mest markanta

förändringarna under 1999 var att den

genomsnittliga dagsjukpenningen dessutom ökat

mer än motsvarande genomsnittliga lönenivå.

Slutsatsen måste bli att det blivit en ökad andel

mer inkomststarka grupper bland de sjukskrivna.

Dessutom har antalet ersatta sjukpenningdagar

ökat kraftigt bl.a. som följd av att

långtidssjukskrivningarna ökat.

Stöd till barnfamiljer sjönk något bl.a. till följd

av det sjunkande födelsetalet och därmed

minskande antal barnbidragsberättigade. Även

bostadsbidrag till barnfamiljer fortsätter att

sjunka p.g.a det nya bidragssystemet som

infördes 1997.

Utbetalda pensioner ökade med drygt 4,5

miljarder kronor p.g.a. att antalet ATP-

pensionärer blir fler och att den genomsnittliga

ATP-pensionen blir allt högre.

Arbetsmarknadsstödet minskade med nästan

1 miljard kronor vilket förklaras av att

arbetslösheten sjunkit och att utbetalade

lönegarantier minskat.

Bistånd och invandring visar på en ökning

med knappt 800 miljoner kronor under 1999

vilket främst utgörs av bidrag från SIDA för

insatser relaterade till stormen Mitch i

Centralamerika samt Kosovo-biståndet.

Transfereringarna under rubriken övrigt

ökade med 19 miljarder kronor under 1999. Som

nämnts ovan förklaras drygt 12 miljarder kronor

av ökningen av premiereserven. Ökningen beror

på förändrade avgiftssatser samt införandet av

den statliga ålderspensionsavgiften.

Premiereserven har under året överförts från

Riksförsäkringsverket till

Premiepensionsmyndigheten.

Avskrivningar och reservationer av

lånefordringar hos Centrala studiestödsnämnden

har ökat med 5,3 miljarder kronor. Detta beror

på de regler som finns om återbetalningens

storlek i förhållande till inkomsten och som gör

att avskrivning sker vid 65 års ålder, vilket i vissa

fall medför att skulden inte till fullo blir betald.

I Sveriges avgift till EU m.m. ingår förutom

nettoavgiften på 20 884 miljoner kronor även

några andra bidrag som Sverige ger till EU.

Räntebidragen minskade med 3,5 miljarder

kronor beroende på lägre räntenivåer och

neddragning av bidragen.

Posten övrigt som uppgår till 15 miljarder

kronor är summan av ett stort antal övriga bidrag

som utbetalas av Presstödsnämnden,

Länsstyrelserna, Bostadsdelegationen, Statens

energimyndighet Rymdstyrelsen, Statens

Räddningsverk med flera.

Not 5

Avsättning till/upplösning av fonder m.m. för

transfereringsändamål

Miljoner kronor

1999

1998

Insättningsgarantinämnden

2 301

2 184

Kärnavfallsfondens styrelse

1 369

381

Vägverket

182

-

Naturvårdsverket

126

101

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

26

5 373

Övriga myndigheter

4

6

Summa

4 008

8 045

År 1998 avvecklades delpensionsfonden och

arbetsskadefonden. Arbetsskadefonden hade ett

underskott på knappt 12 miljarder kronor.

Delpensionsfonden hade ett fondkapital på 6

miljarder kronor. Nettot av dessa förklarar

upplösningen 1998 av de fonder som redovisades

av Riksförsäkringsverket.

Fonderna redovisas i balansräkningen, not 40.

Not 6

Kostnader för personal

Miljoner kronor

1999

1998

Försvarsmakten

11 683

11 098

Polisväsendet

8 305

8 186

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

4 540

4 209

Skatteförvaltningen

4 422

4 473

Arbetsmarknadsstyrelsen

3 791

3 860

Vägverket

2 695

3 037

Banverket

2 683

2 720

Regeringskansliet

2 470

2 254

Kriminalvårdsstyrelsen

2 465

2 487

Lunds universitet

2 344

2 424

Domstolsverket

2 165

2 137

Uppsala universitet

1 916

1 824

Göteborgs universitet

1 687

1 566

Stockholms universitet

1 348

1 291

Försvarets materielverk

1 328

1 185

Kungliga tekniska högskolan

1 320

1 285

Karolinska institutet

1 291

1 165

Umeå Universitet

1 209

1 145

Sveriges lantbruks universitet

1 146

1 052

Linköpings universitet

1 116

1 065

Affärsverk

Statens järnvägar

4 080

4 043

Luftfartsverket

1 942

1 637

Sjöfartsverket

825

566

Svenska kraftnät

154

132

Övriga myndigheter

21 467

20 093

Statens tjänstepensioner m.m.

7 430

6 395

Elimineringar av arbetsgivaravgifter,

löneskatt m.m.

-22 907

-22 783

Summa

72 915

68 546

Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter,

löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner

och således inga kostnader för staten.

Kostnaderna ingår i myndighetsvärdena men har

eliminerats för att komma fram till summan för

statens kostnader för personal.

Statens löne- och pensionsverk (SPV)

redovisar fr.o.m. 1999 statens tjänstepensioner

enligt nya redovisningsprinciper. SPV har inte

justerat jämförelsevärdena för 1998 för nya

redovisningsprinciper eftersom helt nya

principer tillämpas 1999. Någon justering har

inte heller gjorts i denna årsredovisning.

Statens kostnader för personal ökade med

knappt 6 procent, om man bortser från ökningen

av statens tjänstepensioner. Detta förklaras delvis

av att ett antal myndigheter haft relativt kraftiga

ökningar beroende på olika faktorer. Försvars-

maktens ökning beror bl.a. på att en hög

avsättning för pensionsförpliktelser har gjorts.

Det rörliga lönetillägget har dessutom ökat

jämfört med föregående år, vilket bl.a. beror på

större övertidsuttag. Ökningen vid

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna förklaras av att ett stort

antal personer anställts främst för att arbeta med

det nya pensionssystemet. Vidare har

kostnaderna för pensionsavsättningar ökat.

Regeringskansliets ökning förklaras

huvudsakligen av en ökad personalvolym.

Uppsala universitets ökning beror huvudsakligen

på kostnader av engångskaraktär för

pensionsavtal m.m. Försvarets materielverk har

under 1999 genomfört omstruktureringar m.m.

vilket medfört ökade kostnader för personal.

Sveriges lantbruksuniversitet ökade

personalkostnader förklaras av att löneökningen

för 1998 belastat 1999. Luftfartsverkets ökade

lönekostnader beror på höjda löner och fler

anställda. På Sjöfartsverket svarar ökade

pensionskostnader för den största förändringen.

I tabell 7.3 i kapitel 7 redovisas uppgifter om

antalet anställda inom staten under 1998 och

1999.

Not 7

Kostnader för lokaler

Miljoner kronor

1999

1998

Försvarsmakten

2 370

2 324

Polisväsendet

1 158

1 162

Regeringskansliet

1 017

 995

Kriminalvårdsstyrelsen

 635

 564

Skatteförvaltningen

 626

 643

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

 511

 565

Arbetsmarknadsverket

 496

 516

Lunds universitet

 475

 459

Uppsala universitet

 461

 425

Domstolsverket

 459

 454

Göteborgs universitet

 457

 446

Stockholms universitet

 402

 372

Kungliga Tekniska högskolan

 379

 347

Linköpings universitet

 283

 261

Karolinska institutet

 279

 263

Sveriges lantbruksuniversitet

259

 281

Vägverket

 240

 260

Försvarets materielverk

 235

 202

Umeå universitet

 220

 213

Statens invandrarverk

 193

 179

Affärsverk

Statens järnvägar

 94

 87

Sjöfartsverket

 54

 45

Luftfartsverket

 32

 36

Svenska kraftnät

 17

 17

Övriga myndigheter

4 043

3 718

Eliminering av inomstatliga lokalkostnader

-4 581

-3 995

Summa

10 814

10 839

Elimineringarna sist i tabellen utgörs av

myndigheternas lokalkostnader som betalas till

Fortifikationsverket och Statens fastighetsverk.

Not 8

Övriga driftskostnader

Miljoner kronor

1999

1998

Försvarets materielverk

17 518

20 641

Försvarsmakten

15 532

29 873

Vägverket

7 077

5 839

Polisväsendet

1 445

1 304

Skatteförvaltningen

1 228

1 180

Domstolsverket

1 210

1 286

Fortifikationsverket

1 164

1 161

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

1 152

729

Arbetsmarknadsverket

1 151

 866

Banverket

1 130

 687

Regeringskansliet

1 102

1 155

Karolinska institutet

1 082

1 014

Statens fastighetsverk

1 075

 928

Lunds universitet

 968

 906

Kriminalvårdsstyrelsen

 870

 967

Affärsverk

Statens järnvägar

5 702

6 642

Luftfartsverket

1 906

1 140

Svenska kraftnät

1 173

1 158

Sjöfartsverket

 682

 399

Övriga myndigheter

16 762

17 401

Elimineringar

-28 462

-31 363

Summa

51 467

63 913

Driftskostnaderna består till största delen av

förvaltningskostnader. Elimineringarna sist i

tabellen avser köp av varor och tjänster mellan

myndigheterna.

Försvarets materielverk redovisar kostnader

för varor och materiel. År 1998 redovisades här

knappt 4 miljarder kronor avseende

anskaffningsutgifter för anläggningstillgångar.

Den största delen av dessa anläggningstillgångar

avsåg maskiner och inventarier som balanserats

som pågående nyanläggningar.

Försvarsmakten redovisar fr.o.m. 1999

anskaffning av krigsorganisatoriska

anläggningstillgångar som investering medan den

anskaffning som skedde 1998 redovisades som

driftskostnad. Försvarsmakten har inte justerat

jämförelsevärden för 1998 för ändrad

redovisningsprincip, varför detta inte heller

ändrats i denna årsredovisning.

Vägverkets post består av kostnader för

verksamhet som inte är aktiverade i

väganläggningar och inte heller kan hänföras till

personal- och lokalkostnader.

Not 9

Avskrivningar

Miljoner kronor

1999

1998

Försvarsmakten

3 474

3 425

Vägverket

2 506

2 403

Banverket

1 992

1 952

Fortifikationsverket

772

764

Polisväsendet

551

423

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

384

320

Skatteförvaltningen

275

270

Affärsverk

Statens järnvägar

839

702

Luftfartsverket

592

697

Svenska kraftnät

350

351

Sjöfartsverket

80

80

Övriga myndigheter

4 010

3 690

Summa

15 825

15 077

Försvarsmaktens avskrivningar avser fr.o.m.

1999 även krigsorganisatoriska

anläggningstillgångar anskaffade t.o.m. 1998,

invärderade 1998 och 1999.

Vägverkets avskrivningar avser främst

avskrivningar av väganläggningar.

Banverkets avskrivningar avser främst

avskrivningar av järnvägsanläggningar.

Not 10

Resultat av andelar i dotterföretag och

intresseföretag

Miljoner kronor

1999

1998

Regeringskansliet:

Förvaltningsaktiebolaget Stattum

8 543

97

Telia AB

3 337

4 691

Vattenfall AB

2 726

2 995

Civitas Holding AB

772

1 097

Vin & Sprit AB

770

434

Statliga Akademiska Hus AB

539

301

Apoteket AB

470

1 084

Svensk Exportkredit AB

347

359

Systembolaget AB

310

193

SBAB

266

384

AssiDomän AB

146

304

Specialfastigheter AB

110

45

Posten AB

92

1 252

TERACOM Svensk Rundradio AB

78

45

Sveaskog AB

77

-

SAS Sverige AB

72

537

Svenska Rymdaktiebolaget

65

34

Svenska Spel

58

135

Celsius AB

54

93

Amu-Gruppen AB

31

50

VPC AB

22

29

Svenska Lagerhus AB

12

-3

LKAB

9

709

Kasernens Fastighets AB

8

2

SOS Alarm Sverige AB

7

28

Svenska Skogsplantor AB

-4

34

Swedfund International AB

-16

12

Almi Företagspartner AB

-25

217

AB Svensk Bilprovning

-25

5

Venantius AB

-33

-153

Samhall AB

-76

-89

Övriga bolag inom Regeringskansliet

14

2

Summa Regeringskansliet

18 756

14 923

Affärsverk

Statens järnvägar

0

2

Svenska Kraftnät

5

0

Övriga myndigheter

16

-11

Summa

18 777

14 914

Med dotterbolag avses bolag där statens

ägarandel överstiger 50 procent. Med

intresseföretag avses bolag där statens ägarandel

är minst 20 procent, men lägre än 50 procent.

För 15 av de ovanstående bolagen var

förändringen från föregående år större än 100

miljoner kronor. Ökningen av resultatandelen i

Förvaltningsbolaget Stattum beror i huvudsak på

försäljning av Pharmacia & Upjohn-aktier.

I bilaga 1.4 redovisas information om statliga

dotter- och intresseföretag.

Not 11

Finansiella intäkter

Miljoner kronor

1999

1998

Riksgäldskontoret

Ränteintäkter avseende

upplåningsverksamheten i utländsk valuta

28 847

36 241

Ränteintäkter avseende

upplåningsverksamheten i SEK

25 862

32 892

Överkurs vid emissioner (netto)

327

2 316

Intäktsförda preskriberade obligationer

m.m.

48

35

Orealiserade valutavinster (netto)

17 242

-

Realiserade valutavinster (netto)

6 251

-

Delsumma Riksgäldskontoret

78 577

71 484

CSN,

4 068

4 289

varav ränteintäkter avseende studielån som

finansierats via upplåning i RGK

3 966

4 175

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna, ränteintäkter, fonder

m.m.

138

609

Affärsverk

Statens järnvägar

405

0

Svenska Kraftnät

35

36

Luftfartsverket

28

24

Sjöfartsverket

3

3

Övriga myndigheter

492

364

Summa

83 746

76 809

De finansiella intäkterna har ökat med 7

miljarder kronor jämfört med föregående år.

Ökningen är hänförlig till att den svenska

kronan stärkts vilket medfört orealiserade och

realiserade valutavinster. Dessa poster redovisas

av Riksgäldskontoret (RGK) och var föregående

år förluster och redovisades då under finansiella

kostnader. Den löpande administrationen av

upplåningsverksamheten omfattar även en

betydande utlåning och även ränteintäkterna i

denna del av verksamheten redovisas här. RGK:s

ränteintäkter i samband med utlåning i svensk

och utländsk valuta har minskat med drygt 14

miljarder kronor. Även nettot mellan överkurser

och underkurser vid emissioner har minskat

jämfört med 1998. Minskningen uppgår till 2

miljarder kronor.

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassornas minskning beror främst på

att delpensionsfonden avvecklades 1998.

Från och med 1998 särredovisas finansiella

intäkter som inte är räntor separat under

rubriken Övriga finansiella intäkter.

Övriga finansiella intäkter

Miljoner kronor

1999

1998

Kammarkollegiet

270

-

Allmänna arvsfonden

81

-

Försvarets materielverk

80

-

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

18

550

Affärsverk

Statens järnvägar

108

863

Svenska kraftnät

0

4

Luftfartsverket

0

3

Övriga finansiella intäkter

306

307

Summa

863

1 727

Kammarkollegiets intäkter består till största del

av överskott från statsstödda exportkrediter,

vilka 1998 uppgick till 258 miljoner kronor och

som föregående år redovisades under skatter.

Allmänna arvsfondens intäkter är utdelning

från aktie- och räntekonsortium. År 1998

uppgick utdelningen till 88 miljoner kronor men

redovisades då under finansiella intäkter.

Försvarets materielverks (FMV) intäkter är

valutakursvinster. År 1999 bruttoredovisade

FMV kursdifferenser. Föregående år

nettoredovisades dessa varför jämförelsevärde

för 1998 saknas.

Riksförsäkringsverkets inklusive

försäkringskassornas minskning beror på

avvecklingen av delpensionsfonden 1998.

Staten Järnvägars (SJ:s) finansiella intäkter

består huvudsakligen av realisationsvinst vid

försäljning av värdepapper. Av SJ:s övriga

finansiella intäkter 1998 avsåg 463 miljoner

kronor räntor vilka skulle ha redovisats under

finansiella intäkter.

Miljoner kronor

1999

1998

Finansiella intäkter

83 746

76 809

Övriga finansiella intäkter

 863

1 727

Summa finansiella intäkter totalt

84 609

78 536

Not 12

Finansiella kostnader

Miljoner kronor

1999

1998

Riksgäldskontoret

Räntekostnader avseende upplåning i SEK

89 006

104 176

Räntekostnader avseende upplåning i

utländsk valuta

50 177

60 148

Realiserade kursförluster (netto)

9 562

15 518

Orealiserade valutaförluster (netto)

0

29 505

Realiserade valutaförluster (netto)

0

9 821

Provisioner till banker

326

390

Räntekostnader ungdomsbospar

4

5

Delsumma Riksgäldskontoret

149 074

219 576

Affärsverk

Svenska Kraftnät

4

3

Statens järnvägar

195

-

Luftfartsverket

8

-

Sjöfartsverket

12

-

Övriga myndigheter

214

136

Summa

149 507

219 715

Minskningen av de finansiella kostnader som

redovisas av Riksgäldskontoret uppgår till 70,5

miljarder kronor jämfört med 1998. Av

minskningen är 25 miljarder kronor hänförliga

till minskade räntekostnader för upplåning i

svensk och utländsk valuta. Kronförstärkningen

under 1999 har medfört realiserade och

orealiserade valutavinster, vilket förklarar drygt

39 miljarder kronor av minskningen då dessa

poster i år redovisas på intäktssidan.

Resterande skillnad är hänförlig till

kursförluster på obligationer som minskat med 6

miljarder kronor.

För närmare kommentarer och redovisning av

statsskuldens kostnader hänvisas till textavsnittet

4.5 om statsskulden.

Från och med 1998 särredovisas finansiella

kostnader som inte är räntor separat under

rubriken Övriga finansiella kostnader.

 Övriga finansiella kostnader

Miljoner kronor

1999

1998

Exportkreditnämnden

1943

1 335

Riksgäldskontoret

157

-

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

72

272

Regeringskansliet

22

110

Affärsverk

Statens järnvägar

632

786

Sjöfartsverket

0

13

Luftfartsverket

0

12

Övriga myndigheter

42

217

Summa

2 868

2 745

Från och med 1998 års bokslut redovisar

Exportkreditnämnden det bedömda värdet på

utestående fordringar liksom risken för slutliga

förluster i det utestående engagemanget. Av

kostnaderna på nästan 2 miljarder kronor avser 1

miljard kronor reservering för engagemangsrisk

och knappt 0,5 miljard kronor reservering av

skadefordringar.

Riksgäldskontorets övriga finansiella

kostnader består nästan uteslutande av

reservering för framtida garantiförluster.

Reserveringen är en ny redovisningsprincip och

något jämförelsetal är inte framräknat.

Riksförsäkringsverkets inklusive

försäkringskassornas minskning beror på

delpensionens avveckling 1998.

Statens järnvägars (SJ) kostnader är till största

delen hänförliga till leasingkostnader. Av SJ:s

övriga finansiella kostnader 1998 avsåg 288

miljoner kronor räntor vilka borde redovisats

under finansiella kostnader.

Miljoner kronor

1999

1998

Finansiella kostnader

149 507

219 715

Övriga finansiella kostnader

2 868

2 745

Summa finansiella kostnader

152 375

222 460

Noter till balansräkningen (13 51)

Not 13

Balanserade utgifter för forskning och utveckling

Miljoner kronor

1999

1998

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

600

439

Polisväsendet

136

83

Totalförsvarets pliktverk

128

145

Skatteförvaltningen

60

-

Centrala studiestödsnämnden

50

-

Kungliga Tekniska högskolan

28

22

Statens invandrarverk

25

12

Försvarets materielverk

21

14

Affärsverk

Svenska Kraftnät

65

-

Statens järnvägar

-

86

Övriga myndigheter

94

47

Summa

1 207

848

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassornas forsknings- och

utvecklingstillgångar utgörs i huvudsak av

aktiverade kostnader för utveckling av det nya

pensionssystemet. Enligt regeringens beslut

aktiveras kostnaderna och finansieras med lån i

Riksgäldskontoret. Lånet amorteras och när

pensionssystemet tas i drift görs avskrivningar på

tillgången.

Polisväsendets kostnader avser utveckling av

datorsystem, bl.a. avseende en teknisk plattform

gemensam för hela polisväsendet.

Totalförsvarets pliktverk kostnader utgörs i

huvudsak av utveckling av informationssystem.

Not 14

Rättigheter och andra immateriella

anläggningstillgångar

Miljoner kronor

1999

1998

Premiepensionsmyndigheten

54

-

Statens fastighetsverk

12

13

Skogsstyrelsen

4

5

Kungliga Tekniska Högskolan

3

2

Affärsverk

Svenska Kraftnät

152

153

Övriga myndigheter

11

20

Summa

236

193

Premiepensionsmyndighetens immateriella del

av det kontoadministrativa system som hanterar

pensionsmedlen har aktiverats och

avskrivningarna påbörjas när systemet tas i drift.

Statens fastighetsverks immateriella tillgångar

avser hyres-, bostads- och tomträtter.

Svenska Kraftnäts immateriella tillgångar avser

markrättigheter i form av servitut och

ledningsrätter.

Not 15

Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar

Miljoner kronor

1999

1998

Läkemedelsverket

7

-

Statens räddningsverk

5

4

Skatteförvaltningen

-

1

Övriga myndigheter

1

2

Summa

13

7

Här redovisas långfristiga förskott till

leverantörer av immateriella

anläggningstillgångar, t.ex. utvecklingskostnader

för dataprogram.

Not 16

Byggnader, mark och annan fast egendom

Miljoner kronor

1999

1998

Statens fastighetsverk

10 811

11 114

Fortifikationsverket

10 744

10 861

Naturvårdsverket

1 660

1 459

Riksdagens förvaltningskontor

959

982

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

284

340

Banverket

389

384

Vägverket

247

185

Affärsverk

Statens järnvägar

3 939

4 240

Luftfartsverket

3 459

1 920

Sjöfartsverket

350

352

Svenska kraftnät

208

217

Övriga myndigheter

387

353

Summa

33 437

32 407

Statens fastighetsverk förvaltar för statens

räkning det fastighetsbestånd som regeringen

bestämmer. Den största delen av fastigheterna

tillhör vårt nationella kulturarv. Exempel på

fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal

fästningar, nationalteatrarna, museerna,

regeringens byggnader och

landshövdingsresidensen.

De markegendomar som redovisas av Statens

fastighetsverk består till stora delar av

markområden ovan odlingsgränsen i

Västerbottens och Norrbottens län samt

renbetesfjällen i Jämtlands län. I mellersta och

södra Sverige förvaltas främst

jordbruksegendomar som av kulturella skäl är i

statens ägo, t.ex. kungsgårdarna.

Fortifikationsverket förvaltar fastigheter

avsedda för försvarsändamål.

Naturvårdsverket redovisar främst

nationalparker och naturreservat. Dessa är dock

upptagna till ett lågt värde eller inget värde alls.

Riksdagens förvaltningskontor förvaltar

riksdagsbyggnaderna.

Not 17

Förbättringsutgifter på annans fastighet

Miljoner kronor

1999

1998

Polisväsendet

449

235

Kriminalvårdsstyrelsen

178

152

Lunds universitet

84

63

Göteborgs universitet

71

69

Kungliga tekniska högskolan

63

54

Sveriges lantbruksuniversitet

60

58

Stockholms universitet

58

60

Uppsala universitet

57

62

Övriga myndigheter

585

347

Summa

1 605

1 100

Förbättringsutgifter avser sådana utgifter som

myndigheten haft för att anpassa hyrda lokaler

till den egna verksamheten t.ex. om- och

tillbyggnationer och larmanordningar.

Polisväsendets ökade utgifter förklaras av att

nya polishus tagits i bruk i Halmstad och

Karlstad. Dessutom har Citypolisen i Stockholm

bytt lokaler.

Not 18

Maskiner, inventarier, installationer m. m.

Miljoner kronor

1999

1998

Polisväsendet

1 189

965

Försvarets materielverk

1 000

1 170

Vägverket

986

946

Försvarsmakten

969

819

Banverket

890

328

Göteborgs universitet

543

514

Lunds universitet

514

529

Kustbevakningen

467

465

Uppsala universitet

423

316

Skatteförvaltningen

413

533

Försvarets radioanstalt

406

400

Regeringskansliet

400

321

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

397

279

Kungliga tekniska högskolan

381

425

Arbetsmarknadsstyrelsen

362

379

Domstolsverket

325

371

Affärsverk

Statens järnvägar

7 522

7 776

Svenska kraftnät

6 330

6 467

Luftfartsverket

1 373

1 519

Sjöfartsverket

643

541

Övriga myndigheter

4 512

6 406

Summa

30 045

31 469

Bilar, persondatorer med kringutrustning,

kontorsapparater m.m. är exempel på tillgångar

som redovisas under denna post.

Statens järnvägar redovisar finansiell leasing av

lok och vagnar till ett värde av 7,5 miljarder

kronor. Motsvarande skuld redovisas under

övriga skulder.

Not 19

Pågående nyanläggningar

Miljoner kronor

1999

1998

Banverket, järnvägsanläggningar

10 843

11 678

Vägverket, väganläggningar

11 241

9 785

Försvarets Materielverk

3 904

5 542

Fortifikationsverket

1 010

894

Statens fastighetsverk

254

341

Affärsverk

Luftfartsverket

2 035

1 121

Statens järnvägar

398

275

Svenska kraftnät

113

113

Sjöfartsverket

72

69

Övriga myndigheter

707

475

Summa

30 577

30 293

Merparten av Luftfartsverkets nyanläggningar är

byggnader som inte åsatts något taxeringsvärde.

Till viss del är anläggningarna finansierade med

investeringsbidrag från Flygvapnet, kommuner

m.fl.

Försvarets materielverks post avser uppdrag

från Försvarsmakten på 3,9 miljarder kronor.

Not 20

Beredskapstillgångar

Miljoner kronor

1999

1998

Försvarsmakten

65 040

69 389

Statens räddningsverk, räddningstjänst- och

varningsmateriel m.m.

1 099

1 081

Överstyrelsen för civil beredskap, metall,

verkstads, och kemiska produkter

444

541

Socialstyrelsen, läkemedel och

sjukvårdsförnödenheter

182

441

Jordbruksverket, fodervaror,

bekämpningsmedel m.m.

66

164

Övriga myndigheter

24

9

Summa

66 855

71 625

Försvarsmakten invärderade huvuddelen av sina

beredskapstillgångar för första gången 1998. De

övertog också i januari 1998 lager av

reservmateriel och drivmedel från Försvarets

materielverk uppgående till 7,2 miljarder kronor.

Under 1999 har justeringar av föregående års

invärderade värde gjorts med 20 miljarder kronor

p.g.a. felaktig bedömning. Dessutom har

ytterligare 6 miljarder kronor värderats in under

1999. En del materiel återstår att invärdera.

Not 21

Förskott avseende materiella anläggningstillgångar

Miljoner kronor

1999

1998

Vägverket

226

244

Banverket

110

117

Statens väg- och transportforskningsinstitut

5

-

Statens Räddningsverk

-

14

Kungliga Tekniska Högskolan

2

11

Övriga myndigheter

6

11

Summa

349

397

Not 22

Statliga vägar

Miljoner kronor

1999

1998

Vägverket

63 185

61 340

Vägverket har sedan 1994 värderat och redovisat

investeringar i statliga vägar och broar.

Väginvesteringar under åren 1955 1994 har

invärderats retroaktivt. Avskrivningstiden för

väginvesteringar är 40 år. Redovisade belopp är

nettovärden efter avskrivning.

Not 23

Statliga järnvägsanläggningar

Miljoner kronor

1999

1998

Banverket

53 149

48 877

Banverket har fr.o.m 1996 värderat och redovisat

järnvägarna. Tidigare redovisades endast tele-, el-

och SL-anläggningar. De investeringar som

gjorts i det statliga järnvägsnätet och som

finansieras med statliga anslag har i Banverkets

redovisning tidigare direktavskrivits.

Avskrivningar för järnvägsanläggningar är 40 år.

Redovisade belopp är nettovärden efter

värdeminskningsavdrag. Under året har bron

över Öresund och Ostkustbanan färdigställts.

Arlanda Express har startat sin flygpendel mellan

Stockholm och Arlanda.

Not 24

Andelar i dotterföretag

Miljoner kronor

1999

1998

Vattenfall AB

32 995

31 793

Telia AB

28 640

26 927

Förvaltningsaktiebolaget Stattum

12 325

3 673

Civitas Holding AB

9 742

9 371

LKAB

8 522

8 802

Statliga Akademiska Hus AB

6 298

6 213

Posten AB

4 940

4 846

Almi Företagspartner AB

4 431

4 479

SBAB

3 620

3 451

Venantius AB

3 507

3 529

Apoteket AB

2 143

1 766

Vin & Sprit AB

1 849

1 920

Samhall AB

1 525

1 601

Specialfastigheter AB

1 264

1 284

Systembolaget AB

1 241

1 053

TERACOM Svensk Rundradio AB

1 040

978

Swedfund International AB

813

836

Sveaskog AB

471

0

Svenska Rymdaktiebolaget

447

387

Amu-gruppen AB

390

381

AB Svensk Bilprovning

231

258

Sveriges Provnings och Forskningsinstitut

AB

198

187

Svenska Spel AB

192

135

Svenska Skogsplantor AB

136

143

SAQ kontroll AB

0

104

Affärsverk

Statens järnvägar AB Swedcarrier

831

716

Luftfartsverket LFV Holding AB

75

75

Svenska kraftnät

12

3

Övriga

436

408

Summa

128 314

115 319

Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag

värderas enligt kapitalandelsmetoden. Metoden

innebär att statens andel av bolagens egna kapital

och ackumulerade vinster, reducerat med

utbetalda utdelningar, har tagits upp i

årsredovisningen. I balansräkningen redovisas

aktier och andelar i dotter- och intressebolag

summerat till en post. I denna not redovisas de

separat. Med dotterbolag avses bolag där statens

ägarandel överstiger 50 procent.

Ökningen mellan åren förklaras i huvudsak av

Förvaltningsaktiebolaget Stattum, vars ökning

förklaras av försäljning av Pharmacia & Upjohn-

aktier. Under året har Sveaskog AB erhållits via

aktier i Assi Domän AB. Därigenom har statens

ägarandel i Assi Domän AB minskat från 50,4

procent till 35,7 procent varför bolaget i år

redovisas under intresseföretag.

Newtel AB och IMEGO AB har förvärvats

under året. Det förstnämnda inför den planerade

fusionen mellan Telia och Telenor. IMEGO AB

är ett nystartat forskningsbolag. Vidare har

SAQ-kontroll AB avyttrats under året.

Affärsverkens aktieinnehav i dotterbolag är

bokförda till anskaffningsvärde.

Andelar i intresseföretag

Miljoner kronor

1999

1998

Assi Domän AB

5 206

7 900

SAS Sverige AB

2 993

2 989

AB Svensk Exportkredit

2 238

2 224

Celsius AB

818

798

SOS Alarm Sverige AB

67

66

Värdepapperscentralen (VPC) AB

0

105

Affärsverk

Nord Pool ASA m.fl., Svenska Kraftnät

71

71

A-Banan Projekt AB, Luftfartsverket

5

5

Övriga myndigheter

53

68

Summa

11 451

14 226

Jämförelsesiffran för Assi Domän AB 1998 är

baserad på en ägarandel på 50,4 procent. (Se

ovan.) Under året har Värdepapperscentralen AB

sålts.

Med intresseföretag avses bolag där statens

ägarandel är minst 20 procent, men lägre än 50

procent.

Andelar i dotter- och intresseföretag totalt

Miljoner kronor

1999

1998

Aktier och andelar i dotterföretag

128 314

115 319

Aktier och anderlar i intresseföretag

11 451

14 226

Riksbankens grundfond

1 000

1 000

Summa

140 765

130 545

I bilaga 1.4 finns ytterligare redovisning av

statliga dotter- och intresseföretag.

Not 25

Andra långfristiga värdepappersinnehav

Miljoner kronor

1999

1998

Regeringskansliet, Europeiska

Investeringsbanken

1 677

0

Regeringskansliet, Nordiska

Investeringsbanken

1 329

0

Regeringskansliet, Europeiska

utvecklingsbanken

695

0

Regeringskansliet, IBRD Världsbanken

593

593

Regeringskansliet, OM-gruppen

452

452

Regeringskansliet, Europarådets

utvecklingsbank

34

0

Allmänna arvsfonden, andelar i aktie- och

räntekonsortium

952

955

Karolinska institutet, aktier, andelar och

obligationer

241

362

Göteborgs universitet

135

125

Affärsverk

Statens järnvägar, nollkupongsplaceringar

3 281

2 945

Övriga myndigheter

170

80

Summa

9 559

5 512

Förändringen mellan åren förklaras till största

del av att Regeringskansliet för första gången

1999 redovisat inbetalat kapital till Europeiska

investeringsbanken, Nordiska

Investeringsbanken, Europeiska

utvecklingsbanken och Europarådets

utvecklingsbank.

Statens järnvägars långfristiga

värdepappersinnehav avser innehav av

nollkupongplaceringar. Innehavet syftar till att

finansiera betalningar som blir nödvändiga när

olika leasingkontrakt förfaller.

Av Karolinska Institutets innehav 1998 avsåg

137 miljoner kronor statsobligationer vilka ej

eliminerades. För jämförbarhet med 1999 bör

1998 års värde minskas med 137 miljoner

kronor.

Not 26

Andra långfristiga fordringar

Miljoner kronor

1999

1998

Exportkreditnämnden

5 231

5 668

Statens bostadskreditnämnd,

regressfordringar på utbetald ersättning för

infriade garantier

393

340

NUTEK

185

0

Affärsverk

Sjöfartsverket, förskottshyra för

offshorefartyg

160

74

Övriga myndigheter

387

440

Summa

6 356

6 523

Exportkreditnämndens (EKN) fordringar är

nettovärderade skadefordringar. Värderingen

baseras på de skadebelopp som EKN utbetalat.

Från detta görs avdrag för återvunna eller

avskrivna belopp. Till detta belopp läggs

kapitaliserade räntor, förfallna obetalda

avtalsräntor samt ej förfallna räntor enligt avtal.

Anspråk på dröjsmålsräntor läggs ej till

fordringarna förrän avtal om storleken på

anspråket slutits med gäldenären.

Värdering av EKN:s fordringar görs utifrån

olika kriterier. Vid bedömning av fordringar på

andra länder är en utgångspunkt landets totala

skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet

skött sina skuldbetalningar. Detta kompletteras

bl.a. med gjorda bedömningar av landets

allmänna riskläge vad gäller krediter sammanvägt

med fordrans återstående löptid. Större

kommersiella fordringar undersöks och värderas

individuellt.

NUTEK har överlåtit en stor del av

lokaliseringslånen och regionala utvecklingslånen

till stiftelsen Norrlandsfonden. Med anledning

av övertagandet har en revers mellan svenska

staten och stiftelsen upprättats. Överenskommet

belopp jämte ränta har NUTEK tagit upp som

en fordran på stiftelsen med en motsvarande

skuld till staten.

Not 27

Utlåning

Miljoner kronor

1999

1998

Centrala studiestödsnämnden (CSN),

nyare studielån samt hemutrustningslån

90 818

84 639

CSN, äldre studielån beviljade t.o.m. 1988

26 811

29 059

CSN, återkrav på lån och bidrag

556

428

CSN, skuldsaneringslån

8

6

CSN, övrigt

-11

25

Riksgäldskontoret (RGK), investeringslån

till Svensk-Danska Broförb AB

2 770

2 340

RGK, investeringslån till A-train AB

1 000

1 000

RGK, övrigt

311

300

Kammarkollegiet, näringslån

225

680

Kammarkollegiet, övriga lån

10

17

Statens energimyndighet, Baltikumlån

128

119

Statens energimyndighet, villkorslån

9

9

NUTEK, villkorslån

66

71

NUTEK, lokaliseringslån

62

277

Styrelsen för internationellt

utvecklingsarbete

101

107

Övriga myndigheter

249

192

Summa

123 113

119 269

Centrala studiestödsnämnden (CSN)

administrerar ett flertal lånetyper som kan delas

in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån

finansierade av Riksgäldskontoret, främst

studielån beviljade fr.o.m. 1989. Den andra

kategorin är lån som ursprungligen finansierats

via stadsbudgeten, främst studielån beviljade

t.o.m. 1988. CSN:s fordringar uppgår till totalt

118 miljarder kronor då hänsyn tagits till

reservationer för osäkra fordringar. Två

kategorier av osäkra fordringar finns. Den ena

typen är fordringar på personer som missköter

betalningarna. Efter genomgång har värdet på

sådana fordringar skrivits ned med 2,3 miljarder

kronor. Den andra kategorien av osäkra

fordringar är sådana där låntagarna på grund av

lånereglernas utformning inte kommer att hinna

betala tillbaka lånet före 65 års ålder, vilket är den

gräns som fastställts. Föregående år gjorde CSN

enbart en mindre reservation på 699 miljoner

kronor för dessa fordringar. I år har en

reservation gjorts på 5,9 miljarder kronor av de

skulder som CSN anser ligga inom det

skuldintervall där risken för framtida

avskrivningar är störst, vilket är låntagare med

skulder över 400 000 kronor.

Totalt har reservationer gjorts med 8,6

miljarder kronor på en lånefordran motsvarande

127 miljarder kronor.

I resultaträkningen under

transfereringsavsnittet uppgår årets faktiska

avskrivningar och nedskrivningar av

lånefordringar till 497 miljoner kronor och årets

reservation av lånefordringar till 6,3 miljarder

kronor, se not 4.

Not 28

Varulager och förråd

Miljoner kronor

1999

1998

Banverket

341

307

Försvarsmakten

211

196

Försvarets materielverk

169

173

Vägverket

105

92

Kriminalvårdsstyrelsen

69

73

Polisväsendet

66

59

Sveriges geologiska undersökning

12

134

Affärsverk

Statens järnvägar

35

104

Luftfartsverket

35

29

Svenska kraftnät

23

22

Sjöfartsverket

21

21

Övriga myndigheter

312

340

Summa

1 399

1 550

Förändringen mellan åren består i huvudsak av

att Sveriges geologiska undersökning sålt det

lager de 1998 övertog från Statens Oljelager och

att Statens Järnvägar minskat sitt lager.

Banverkets lager består av material för

reparation och underhåll av

anläggningstillgångar.

Försvarets Materielverks lager utgörs i

huvudsak av elektronikkomponenter för

försvarets telenät.

Not 29

Pågående arbeten

Miljoner kronor

1999

1998

Lantmäteriverket

183

106

Banverket

58

187

Fortifikationsverket

38

26

Försvarets forskningsanstalt

30

27

Försvarsmakten

17

57

Allmänna advokatbyråerna

0

20

Affärsverk

Sjöfartsverket

18

9

Statens järnvägar

6

17

Övriga myndigheter

92

71

Summa

442

520

Här redovisas främst pågående tjänsteuppdrag

och andra pågående arbeten i avgiftsbelagd

verksamhet.

Not 30

Fastigheter

Miljoner kronor

1999

1998

Länsstyrelsen i Dalarnas län

81

67

Länsstyrelsen i Västra Götalands län

21

16

Karolinska Institutet

17

0

Länsstyrelsen i Gävleborgs län

13

12

Länsstyrelsen i Västerbottens län

8

7

Länsstyrelsen i Västernorrlands län

6

6

Övriga länsstyrelser

9

18

Summa

155

126

Här redovisas fastigheter som vid anskaffningen

inte är avsedda att stadigvarande innehas eller

brukas.

Länsstyrelsernas fastigheter avser jordfonden

vilka från och med 1998 redovisas som en egen

post i Balansräkningen. Tidigare redovisades

dessa under posten Varulager och Förråd.

Karolinska Institutet har under året donerat

fastigheter vilka upptas till taxeringsvärde tills de

säljs.

Not 31

Förskott till leverantörer

Miljoner kronor

1999

1998

Försvarets materielverk

11 856

13 493

Övriga myndigheter

102

101

Summa

11 958

13 594

De leverantörer som Försvarets materielverk

lämnat förskott till är i huvudsak

Industrigruppen JAS och Celsiuskoncernen.

Not 32

Kundfordringar

Miljoner kronor

1999

1998

Exportkreditnämnden

774

335

Banverket

378

265

Vägverket

325

218

Försvarsmakten

172

112

Lantmäteriverket

128

120

Försvarets materielverk

56

123

Affärsverk

Luftfartsverket

383

565

Sjöfartsverket

140

158

Svenska kraftnät

134

174

Statens järnvägar

113

22

Övriga myndigheter

1 418

1 344

Summa

4 021

3 436

Exportkreditnämndens fordringar avser

fakturerade premier för garantitagare.

Not 33

Övriga fordringar

Miljoner kronor

1999

1998

Skatteförvaltningen, fordringar avseende

kommuners och landstings mervärdesskatt

2 365

1 170

Skatteförvaltningen, fordringar lämnade till

Kronofogdemyndigheten för indrivning m.m.

5 020

5 007

Jordbruksverket, bidragsfordringar på EU

m.m.

4 514

4 878

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna, fordran AP-fonden för

administration av ålderspension m.m.

2 667

2 359

Tullverket, uppbördsfordringar

1 624

1 773

Riksgäldskontoret

1 497

1 209

Regeringskansliet

500

35

Affärsverk

Statens järnvägar

541

1 032

Luftfartsverket

388

207

Sjöfartsverket

0

110

Svenska Kraftnät

0

6

Övriga myndigheter

991

1 453

Summa

20 107

19 239

Skatteförvaltningen har skattefordringar under

indrivning på nominellt 46,6 miljarder kronor.

Av dessa beräknas 5 miljarder kronor flyta in

vilket utgör merparten av RSV:s fordringspost.

Värdet av återstående fordringar under

indrivning har beräknats med ledning av

uppgifter från redovisningssystemet för

exekutionsväsendet (REX). Individuell prövning

av varje enskild fordrans verkliga värde är inte

möjlig att göra p.g.a. det mycket stora antalet

fordringar. Fordringarna har i likhet med

föregående år analyserats med avseende på olika

kategorier av gäldenärer, ålder, hur betalningarna

fördelat sig på fordringar av olika ålder etc.

Skatteförvaltningens fordran på kommuner

och landsting avser framtida inbetalningar till de

räntebärande kontona hos Riksgäldskontoret för

att täcka nuvarande kreditutnyttjande.

Statens jordbruksverks bidragsfordringar på

EU avser gjorda utbetalningar av bidrag inom

garantisektionen, rekvirerade medel inom

utvecklingssektionen och bundet kapital i

offentliga lager för EU:s räkning.

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassornas fordringar avser till största

delen fordringar på bidragsskyldiga avseende

underhållsstöd (2 014 miljoner kronor) och

återkravsfordringar avseende bostadsbidrag till

barnfamiljer (131 miljoner kronor). Fordringar

på underhållsskyldiga har värderats till 75

procent av bruttofordran med ledning av

inbetalningsgraden under de senaste tre åren.

Tullverkets uppbördsfordringar utgörs av

obetalda tullräkningar avseende mervärdesskatt,

tull- och importavgifter på jordbruksprodukter,

energiskatter m.fl. skatter och avgifter.

Bedömning av fordringarnas verkliga värde har

gjorts med en statistisk metod.

Riksgäldskontorets (RGK) fordringar består i

huvudsak av depositioner för handel med

standardiserade terminskontrakt (s.k. futures)

samt fordringar på banker avseende obligationer

och vinster. RGK har ändrat jämförelsevärdet för

1998 till 1,8 miljarder kronor vilket inte skett i

årsredovisning för staten.

Regeringskansliets ökning förklaras i

huvudsak av en fordran på Venantius AB

Statens järnvägars fordringar avser främst

fordringar på bolag inom SJ-koncernen.

Not 34

Periodavgränsningsposter - Förutbetalda kostnader

Miljoner kronor

1999

1998

Riksgäldskontoret

19 193

20 529

varav förutbetalda underkurser avseende,

upplåning i svenska kronor

18 359

19 322

upplåning i utländsk valuta

832

1 199

övrigt

2

8

Polisväsendet

298

296

Skatteförvaltningen

171

168

Kriminalvårdsstyrelsen

155

146

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

142

106

Lunds universitet

114

112

Göteborgs universitet

113

118

Uppsala universitet

111

101

Domstolsverket

105

119

Affärsverk

Statens järnvägar

86

110

Sjöfartsverket

40

45

Luftfartsverket

28

27

Övriga myndigheter

1 506

1 402

Summa

22 062

23 279

Vid emissioner av statsobligationer med kupong

redovisas det nominella värdet som statsskuld.

Skillnaden mellan erhållen likvid och bokförd

statsskuld redovisas som över- eller underkurs.

Storleken på över- eller underkurser beräknas

utifrån gällande marknadsränta vid emissions-

tillfället, jämfört med villkoren (kupongränta,

ränteförfallodag) i det lån som emitterats.

Utgiften avräknas anslaget A1 Statsskuldsräntor

m.m. Den uppkomna över- eller underkursen

balanseras (som periodavgränsningspost) och

intäkts- respektive kostnadsförs i

resultaträkningen fördelat över lånets löptid.

Not 35

Periodavgränsningsposter Upplupna

bidragsintäkter

Miljoner kronor

1999

1998

Kungliga tekniska högskolan

76

56

Göteborgs universitet

53

43

Lunds universitet

53

206

Sveriges lantbruksuniversitet

34

26

Karolinska institutet

33

27

Stockholms universitet

21

17

Övriga myndigheter

186

127

Summa

486

524

Upplupna bidragsintäkter är intäkter som skall

erhållas för arbete som redan utförts men där

myndigheten ännu inte erhållit överenskommen

betalning.

Not 36

Periodavgränsningsposter Övriga upplupna intäkter

Miljoner kronor

1999

1998

Riksgäldskontoret, främst ränteintäkter

13 446

16 024

Kärnavfallsfondens styrelse

277

259

Banverket

125

54

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

88

43

Exportkreditnämnden

66

177

Kammarkollegiet

49

57

Lunds Universitet

34

26

Affärsverk

Statens järnvägar

196

215

Svenska kraftnät

159

140

Luftfartsverket

50

113

Sjöfartsverket

4

13

Övriga myndigheter

227

251

Summa

14 721

17 372

Övriga upplupna intäkter är räntor och andra

intäkter som upparbetats men ännu inte

fakturerats eller blivit betalda.

Riksgäldskontoret redovisar huvudsakligen

ränteintäkter från skuldskötselåtgärder men även

upplupna ränteintäkter för uppköpta

obligationer i svenska kronor och upplupna

ränteintäkter avseende kredit- och

garantigivning.

Kärnavfallsfonden redovisar upplupna avgifter

från reaktorinnehavarna, vilka betalar avgifterna

kvartalsvis i efterskott. En mindre del av

beloppet, 2,1 miljoner kronor, avser upplupna

ränteintäkter på avgifterna.

Not 37

Värdepapper och andelar

Miljoner kronor

1999

1998

Riksgäldskontoret, dagslån placerade

hos banker

11 308

3 526

Regeringskansliet, aktier i Nordbanken

Holding AB

4 646

4 646

Exportkreditnämnden, valutadepositioner

i svenska banker

1 113

1 300

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna, hypoteksobligationer

m.m.

1 155

1 271

Regeringskansliet, Expo 98

0

3

Regeringskansliet, diverse fonder

2

2

Affärsverk

Luftfartsverket

138

472

Övriga myndigheter

38

18

Summa

18 400

11 238

Ökningen totalt förklaras i huvudsak av

Riksgäldskontorets ökning av placeringar i form

av dagslån. Detta förklaras av att oväntat stora

skatteinbetalningar influtit i slutet av året, vilket

genererat ett överskott som placerats som

dagslån.

Riksförsäkringsverkets inklusive

försäkringskassornas innehav utgörs av

hypoteksobligationer.

Exportkreditnämndens innehav består av

valutadepositioner i svenska banker, bundna upp

till tolv månader.

Luftfartsverkets innehav utgörs av

företagscertifikat.

Not 38

Kassa, postgiro och bank

Miljoner kronor

1999

1998

Riksgäldskontoret

2 126

101

Skatteförvaltningen

1 962

1 748

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

283

213

Exportkreditnämnden

175

58

Länsstyrelsen i Norrbottens län

162

159

Allmänna arvsfonden

107

20

Försvarets Materielverk

79

108

Affärsverk

Svenska Kraftnät

830

758

Statens järnvägar

252

334

Luftfartsverket

64

30

Sjöfartsverket

15

57

Övriga myndigheter

688

888

Summa

6 743

4 474

Ökningen totalt förklaras av att

Riksgäldskontorets lät behållningarna på

valutakontona i Riksbanken ligga kvar över

årsskiftet. Detta var en beredskapsåtgärd inför

millennieskiftet.

Merparten av Skatteförvaltningens behållning

utgörs av inbetalningar till bank sista bankdagen i

december, vilka töms till postgirot första

bankdagen i januari.

Allmänna arvsfondens innehav består av

bankmedel på ett företagskonto där även övriga,

av Kammarkollegiet, förvaltade fonder ligger.

Not 39

Nettoförmögenhet

Miljoner kronor

1999

1998

Statskapital

319 666

332 258

Uppskrivningskapital

516

407

Gåvo- och donationskapital

236

613

Resultatandelar i dotterföretag

59 199

52 925

Balanserad kapitalförändring

-1 522 771

-1 531 704

Årets över-/underskott enligt

resultaträkningen

55 299

-31 383

Summa

-1 087 855

-1 176 884

Nettoförmögenheten är skillnaden mellan

tillgångar och skulder. Eftersom statens skulder

är större än tillgångarna är statens

nettoförmögenhet negativ.

Infasningspengar från AP-fonden på 45

miljarder kronor ingår i balanserad

kapitalförändring och redovisas av

Riksgäldskontoret. Dessa medel har inte

redovisats över resultaträkningen (se även

redovisningsprinciper i bilaga 1.1).

Statskapital består främst av kapital som staten

tillskjutit för investeringar i vägar och järnvägar

men även av kapitaltillskott till investeringar som

de olika departementen gjort. Försvarsmakten

har under 1999 korrigerat värdet av de

beredskapstillgångar som invärderades under

1998 med -20,2 miljarder kronor samt invärderat

beredskapstillgångar med 5,8 miljarder kronor.

Förändringen av uppskrivningskapital är i

huvudsak hänförlig till Statens järnvägars

uppskrivning av aktier i AB Swedcarrier samt

övertaget leasingåtagande.

Minskningen av donationskapital avser till

största delen en omklassificering som Karolinska

institutet gjort med 252 miljoner kronor till

balanserad kapitalförändring samt med 42

miljoner kronor till oförbrukade bidrag.

59 169 miljoner kronor av posten

resultatandelar i dotterföretag redovisas av

Regeringskansliet vilka också svarade för en

ökning på 6 280 miljoner kronor.

I en enskild myndighets bokslut utgörs posten

balanserad kapitalförändring normalt av

föregående års balanserade kapitalförändring

plus föregående års kapitalförändring enligt

resultaträkningen. I årsredovisningen för staten

uppnås ingen sådan överensstämmelse. En orsak

är att posten avräkning med statsverket, som

redovisas av respektive myndighet, ingår i statens

årsredovisning i balanserad kapitalförändring och

därmed också förändringen av denna.

Not 40

Fonder

Miljoner kronor

1999

1998

Kärnavfallsfondens styrelse

23 413

22 044

Insättningsgarantinämnden

7 627

5 326

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

1 053

1 027

Vägverket

917

735

Naturvårdsverket

347

221

Länsstyrelsen i Västerbotten

155

152

Fiskeriverket

113

118

Övriga

194

188

Summa

33 819

29 811

Kärnavfallsfondens styrelse redovisar

Kärnavfallsfonden som består av avgifter från

kärnkraftföretagen, vilka baseras på

produktionen av elektricitet. Avgifterna skall

täcka alla kostnader nu och i framtiden för

hantering och slutförvaring av använt

kärnbränsle och annat avfall.

Insättningsgarantinämndens fond förvaltas av

Kammarkollegiet och fyra externa

kapitalförvaltare enligt de riktlinjer som beslutas

av Insättningsgarantinämnden. Fonden utgörs av

avgifter från institut som omfattas av garantin.

Avgiftens storlek, som baseras på institutens

kapitaltäckningsgrad, används till att bygga upp

en fond varifrån ersättning betalas ut till de

institut som försätts i konkurs och som omfattas

av garantin. Insättningsgarantin gäller för såväl

privatpersoner som företag och andra juridiska

personer.

Riksförsäkringsverkets inklusive

försäkringskassornas fonder utgörs till största

del av trafiklivräntefonden (494 miljoner kronor)

och fonder för frivillig sjukförsäkring (286

miljoner kronor).

Mer detaljerad fondredovisning återfinns i

bilaga 1.5.

Not 41

Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser

Miljoner kronor

1999

1998

Statens pensionsverk

104 500

103 145

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

7 817

7 629

Försvarsmakten

1 661

989

Polisväsendet

465

679

Banverket

170

0

Arbetsmarknadsstyrelsen

130

150

Försvarets materielverk

121

0

Skatteförvaltningen

119

161

Affärsverk

Luftfartsverket

1 714

1 568

Sjöfartsverket

622

465

Svenska kraftnät

96

86

Statens järnvägar

56

1 121

Övriga myndigheter

220

156

Summa

117 691

116 149

Flertalet myndigheter betalar pensionspremier

till Nämnden för statens avtalsförsäkringar inom

Statens pensionsverk (SPV) som administrerar

merparten av statens pensionsåtagande.

Undantag är affärsverken samt några få andra

myndigheter vilka specificeras i noten ovan.

Försvarsmakten, Banverket och Försvarets

materielverk har ökat sina avsättningar med

hänsyn till kommande förtidspensioneringar.

Statens järnvägar har överlåtit sin

pensionsskuld till ett privat livförsäkringsbolag.

Not 42

Övriga avsättningar

Miljoner kronor

1999

1998

Premiepensionsmyndigheten

72 105

0

Exportkreditnämnden

4 651

3 621

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

758

46 194

Sveriges geologiska undersökning

391

0

Riksgäldskontoret

378

0

Banverket

170

411

Affärsverk

Statens Järnvägar

1 638

1 692

Luftfartsverket

601

0

Övriga myndigheter

14

11

Summa

80 706

51 929

Premiepensionsmyndigheten har fr.o.m. 1

januari 1999 övertagit ansvaret för förvaltningen

av de avgiftsmedel som placeras på räntebärande

konto i Riksgäldskontoret. År 1998 redovisades

avsättningen av Riksförsäkringsverket. Årets

avsättning i resultaträkningen ingår i posten

transfereringar och bidrag.

Exportkreditnämnden gör avsättningar för

risker i garantiengagemanget.

Statens järnvägar gör avsättningar främst för

förlustavtal på 1 miljard kronor.

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna redovisar 1999 en avsättning

för frivillig pensionsförsäkring. År 1998

redovisades den under posten kapital med 811

miljoner kronor. År 1998 redovisades

premiereserven av Riksförsäkringsverket.

Luftfartsverket gör en avsättning på 601

miljoner kronor för skuld till SAS avseende

Terminal 2 Arlanda.

Sveriges geologiska undersökning redovisar

1999 en avsättning för framtida

miljösäkringsinsatser avseende avvecklade

oljelagringsanläggningar. År 1998 redovisades

den under posten andra långfristiga skulder med

403 miljoner kronor.

Riksgäldskontoret redovisar 1999 en

avsättning för framtida garantiförluster. År 1998

redovisades den under posten kapital med 234

miljoner kronor.

Banverket har upplöst den avsättning för

återanskaffning av produktionsanläggningar som

redovisades 1998 eftersom de särskilda

redovisningsprinciper som låg till grund för

denna avsättning har upphävts. År 1999 återstår

avsättningar för sanering,

projekteringslagerinkurans, investeringsprojekt

och brister vid slutbesiktning.

Not 43

Övriga skulder

Miljoner kronor

1999

1998

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

4 810

4 733

Vägverket

4 396

6 502

Riksgäldskontoret

2 471

17 925

Regeringskansliet

1 775

111

Statens pensionsverk

1 098

1 350

Skatteförvaltningen

438

963

Försvarsmakten

344

320

Banverket

266

618

Allmänna arvsfonden

248

263

Polisväsendet

229

194

Affärsverk

Statens Järnvägar

11 007

10 597

Luftfartsverket

206

258

Sjöfartsverket

169

241

Övriga myndigheter

5 734

3 763

Summa

33 191

47 838

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna redovisar innehållna skatter

på pensioner m.m.

Riksgäldskontoret redovisar skuldbytesavtal

som netto uppgår till 0,5 miljarder kronor. 1998

uppgick dessa till 11,2 miljarder kronor, netto.

Skulden värderas till bokslutsdagens

valutakurser. Terminskontrakt netto uppgick

1999 till -1,4 miljarder kronor. År 1998 uppgick

de till 1,8 miljarder kronor. Riksgäldskontoret

redovisar även förfallna obligationer, vinster och

räntor under övriga skulder. Dessa uppgick 1999

till 3,2 miljarder kronor. År 1998 uppgick de till

2,3 miljarder kronor.

Regeringskansliets ökning av övriga skulder

sammanhänger med ett inlevererat överskott för

Svenska Spel AB på 1,5 miljarder kronor som

redovisats som skuld i avvaktan på att det

definitiva överskottet har fastställts och beloppet

kan redovisas mot inkomsttitel.

Vägverket redovisar skulder till

Stockholmsleder AB och Göteborgs trafikleder

AB på 3,3 miljarder kronor. 1998 uppgick dessa

till 4,7 miljarder kronor. Skulden avser

finansiering av delar inom de särskilda

trafiklösningarna i Stockholm och Göteborg.

Skatteförvaltningens minskning beror på

ändrade redovisningsprinciper.

Not 44

Leverantörsskulder

Miljoner kronor

1999

1998

Försvarets materielverk

2 151

2 113

Vägverket

2 012

2 678

Banverket

934

1 147

Försvarsmakten

818

755

Polisväsendet

595

429

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

564

430

Arbetsmarknadsverket

344

573

Kriminalvårdsstyrelsen

300

158

Fortifikationsverket

280

278

Affärsverk

Luftfartsverket

580

333

Statens järnvägar

500

541

Svenska kraftnät

232

231

Sjöfartsverket

125

121

Övriga myndigheter

3 400

3 031

Summa

12 835

12 818

Not 45

Depositioner

Miljoner kronor

1999

1998

Skatteförvaltningen

377

371

Länsstyrelsen i Stockholms län

268

274

Länsstyrelsen i Jämtlands län

49

50

Tullverket

31

58

Länsstyrelsen i Västra Götalands län

23

26

Allmänna advokatbyråerna

0

63

Övriga myndigheter

69

92

Summa

817

934

Depositioner som redovisas av

Skatteförvaltningen avser främst indrivna medel

som kronofogdemyndigheterna förvaltar i

avvaktan på beslut och redovisning i vissa mål.

Länsstyrelsen i Stockholms län redovisar

tvångsinlösta aktier, hyresdepositioner m.m.

De allmänna advokatbyråerna har avvecklats

under 1999.

Not 46

Förskott från uppdragsgivare och kund

Miljoner kronor

1999

1998

Försvarets materielverk

105

159

Karolinska institutet

87

75

Linköpings universitet

37

55

Fortifikationsverket

28

50

Uppsala universitet

18

14

Kungliga tekniska högskolan

18

0

Lantmäteriverket

17

44

Riksantikvarieämbetet

17

24

Mitthögskolan

15

24

Affärsverk

Sjöfartsverket

11

8

Övriga myndigheter

123

117

Summa

476

570

Not 47

Statsskulden Riksgäldskontoret

Lån i Sverige

Miljoner kronor

1999

1998

Statsobligationslån

771 588

777 248

Statsskuldväxlar

243 582

225 673

Premieobligationslån

54 400

58 700

Dagslån

0

11 135

Riksgäldskonto

3 037

5 507

Riksgäldssparkonto

6 474

5 173

Summa

1 079 080

1 083 436

Statsskuldväxlarna och de reala

statsobligationslånen redovisas till vid

emissionstillfället inbetalda belopp.

Riksgäldskontoret (RGK),

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna och Svenska Kraftnät

innehar statliga obligationer och skuldväxlar.

Innehaven uppgår till totalt 4 miljarder kronor

och har eliminerats mot statsskulden. RGK:s

redovisning av statsskuldens storlek avviker

därför med samma belopp mot den som

redovisas i statens balansräkning.

Lån utomlands

Miljoner kronor

1999

1998

Lån i utländsk valuta exkl. derivatportfölj

291 075

362 525

Lån i utländsk valuta inkl. derivatportfölj

402 146

459 378

Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till

den valutakurs som gällde på bokslutsdagen.

Lånens anskaffningsvärde uppgick den 31

december 1999 till 280 miljarder kronor. Den

redovisade valutaskulden minskade med 71,5

miljarder kronor. Bakom denna siffra ligger en

nettominskning av valutaskulden värderad till

anskaffningsvärde med 68,6 miljarder kronor,

samt en omvärdering till rådande kronkurs, som

minskat valutaskulden med 2,8 miljarder kronor

till följd av att den svenska kronan har förstärkts

under 1999.

En mer rättvisande bild av statsskuldens

valutaexponering inkluderar även de

skuldbytesavtal i kronor och utländsk valuta och

derivatpositioner som ingåtts i syfte att uppnå

avsedd valutafördelning och ränterisk.

Statsskulden totalt

Miljoner kronor

1999

1998

Lån i Sverige

1 079 080

1 083 436

Lån utomlands1

291 075

362 525

Summa

1 370 155

1 445 961

1 Lån i utländsk valuta exkl. derivatportfölj.

Minskningen av statsskulden uppgick till 75,8

miljarder kronor. Skillnaden mot de 74,7

miljarder kronor som anges i Vårpropositionen

beror på elimineringar med hänsyn till

förändring av statligt innehav av

statsobligationer.

Statsskulden behandlas i textavsnittet 4.5 samt

i not 12 Finansiella kostnader under

resultaträkningen.

Not 48

Periodavgränsningsposter upplupna kostnader

Miljoner kronor

1999

1998

Riksgäldskontoret, upplupna räntor

66 698

75 193

Vägverket

903

968

Försvarsmakten

811

711

Riksförsäkringsverket inklusive

försäkringskassorna

660

647

Polisväsendet

583

637

Banverket

468

514

Affärsverk

Statens järnvägar

934

750

Luftfartsverket

779

305

Svenska kraftnät

247

133

Sjöfartsverket

87

52

Övriga myndigheter

3 757

3 758

Summa

75 927

83 668

Som upplupna kostnader redovisas bl.a.

myndigheternas beräknade semesterskulder.

Riksgäldskontorets upplupna kostnader avser

räntekostnader för upplåning i svenska kronor

och i utländsk valuta samt räntekostnader för

skuldskötselåtgärder.

Not 49

Periodavgränsningsposter oförbrukade bidrag

Miljoner kronor

1999

1998

Göteborgs universitet

863

858

Karolinska institutet

785

738

Lunds universitet

498

421

Uppsala universitet

282

273

Umeå universitet

190

120

Kungliga Tekniska Högskolan

142

150

Linköpings universitet

72

109

Övriga myndigheter

640

562

Summa

3 472

3 231

Oförbrukade bidrag utgörs av bidragsmedel som

erhållits men ännu inte förbrukats för sitt

ändamål.

Not 50

Periodavgränsningsposter övriga förutbetalda

intäkter

Miljoner kronor

1999

1998

Riksgäldkontoret, förutbetalda överkurser

vid upplåning m.m.

18 591

17 890

Banverket

279

43

Göteborgs universitet

91

69

Vägverket

6

834

Fortifikationsverket

-

109

Affärsverk

Luftfartsverket

128

95

Statens Järnvägar

71

288

Övriga myndigheter

543

516

Summa

19 709

19 732

Under övriga förutbetalda intäkter rapporteras

avgiftsintäkter m.m. som betalats före

periodskifte, men som är hänförliga till

nästföljande period.

I Vägverkets förutbetalda intäkter ingår under

1998 intäkter från Stockholms Stad på 827

miljoner kronor som avser Stockholms Stads del

av Södra länken. Under 1999 har Vägverket

intäktsfört bidraget 407 miljoner kronor som

intäkter av bidrag i resultaträkningen.

Not 51

Ansvarsförbindelser

Miljoner kronor

1999

1998

Garantier

681 253

667 700

Garantierna redovisas i kapitel 6.

Noter till finansieringsanalysen (52 55)

Not 52

Justering till betalningar

Miljoner kronor

1999

1998

Förändring av långfristiga fordringar

167

-1 314

Förändring av omsättningstillgångar

-6 787

7 548

Förändring av kassa, bank

-2 269

-1 675

Förändring av avsättningar

3 482

-

Förändring av skulder

317

8 036

Summa justeringar till betalningar

-5 090

12 595

Förändringar av avsättningar redovisades

föregående år under förändring av skulder.

Not 53

Investeringar

Miljoner kronor

1999

1998

Finansiella investeringar

Karolinska institutet

512

133

Regeringskansliet

1

1 554

Materiella investeringar

Försvarsmakten

11 984

-

Vägverket

5 550

7 476

Banverket

5 143

7 002

Luftfartsverket

1 746

823

Fortifikationsverket

843

786

Statens järnvägar

750

858

Försvarsmakten har ändrat

redovisningsprinciperna från och med 1999

vilket medför att de tillgångsredovisar

anskaffningar av beredskapstillgångar. Det har

inte varit möjligt att retroaktivt få fram

Försvarsmaktens anskaffningar för 1998.

Luftfartsverkets har mer än fördubblat sina

investeringar från föregående år. Ökningen är till

stor del hänförbar till utbyggnaden av Arlanda

flygplats.

Not 54

Utlåning

Nyutlåning

Miljoner kronor

1999

1998

CSN

11 753 735

11 276 813

Riksgäldskontoret

1 058 230

1 300 000

Statens energimyndighet

247 661

40 729

NUTEK

182 605

129 286

Styrelsen för internationellt

utvecklingsarbete

27 120

32 903

Övriga myndigheter

5 890

5 486

Summa nyutlåning

13 275 241

12 785 217

Amorteringar

Miljoner kronor

1999

1998

CSN

3 902 369

3 716 452

Riksgäldskontoret

620 000

0

Kammarkollegiet

50 854

189 228

NUTEK

39 992

63 743

Styrelsen för internationellt

utvecklingsarbete

24 711

8 333

Övriga myndigheter

16 969

24 031

Summa amorteringar

4 654 895

4 001 787

I likhet med föregående år svarade CSN för den

största nyutlåningen, som till största delen består

av studielån. Riksgäldskontorets nyutlåning och

amorteringar avser Svensk-Danska

broförbindelsen AB.

Not 55

Justering till betalningar

Miljoner kronor

1999

1998

Förändring av omsättningstillgångar

hänförbara till statens upplåning

3 914

2 874

Förändring av skulder hänförbara till

statens upplåning

-7 794

-1 125

Summa justeringar till betalningar

-3 880

1 749

3 Sammanställning av den statliga

sektorn

Bokslutet omfattar i allt väsentligt de statliga

myndigheterna. Genom ägarintressen i bolag och

genom att t.ex. Riksbanken faller utanför den av-

gränsning som gjorts, är emellertid det som

brukar benämnas den statliga sektorn i realiteten

större.

Förevarande sammanställning görs i syfte att

ge en samlad och översiktlig bild av samtliga

verksamheter som staten har ett väsentligt

inflytande över. Väsentligt inflytande har

definierats som att staten har en ägarandel på

minst 20 procent i de aktuella organisationerna.

Definitionen överensstämmer med näringslivets

definition av intresseföretag. Med denna

definition bortfaller stiftelser, som är självägande.

Den statliga sektorn inkluderar därmed förutom

myndigheterna även statliga bolag och

finansinstitut samt Riksbanken och Allmänna

pensionsfonden.

Sammanställningen, som bygger på de olika

organisationernas officiella årsredovisningar eller

delårsrapporter, ger en uppfattning om den

totala statliga förmögenheten.

När det gäller de tillgångar och skulder som

bara indirekt ägs av staten via annan juridisk

person har statens andel medräknats med hänsyn

tagen till ägarandelen. Någon fullständig

eliminering av mellanhavanden såsom fordringar

och skulder samt intäkter och kostnader har inte

kunnat göras eftersom underlag för detta saknas i

vissa fall och de olika organisationernas

redovisningsperioder och redovisningsprinciper

skiljer sig åt. Dessutom lyder de under olika

regelverk vilket komplicerar konsolideringen. De

elimineringar som gjorts framgår av noter till

tabell 1.1.

Den statliga sektorns samlade ekonomiska

ställning

Tabell 1.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och

skulder

Miljarder kronor

Myndigheter (Not 1)

99

98

97

96

94/95

93/94

92/93

Summa tillgångar

661

636

540

548

474

398

475

Summa skulder

1749

1813

1598

1586

1514

1322

1167

Nettoförmögen-

het/Eget kapital

-1088

-1177

-1058

-1038

-1040

-924

-692

S:a skulder och

kapital

661

636

540

548

474

398

475

Statliga Bolag (Not 2)

99

98

97

96

95

94

93

Summa tillgångar

379

355

344

322

312

344

362

Summa skulder

255

229

219

210

209

246

274

Nettoförmögen-

het/Eget kapital

124

126

125

112

103

98

88

S:a skulder och

kapital

379

355

344

322

312

344

362

Statliga banker och finansinstitut (Not 3)

99

98

97

96

95

94

93

Summa tillgångar

259

264

409

576

504

560

619

Summa skulder

243

243

391

538

466

527

593

Nettoförmögen-

het/kapital

16

21

18

38

38

33

26

S:a skulder och

kapital

259

264

409

576

504

560

619

Riksbanken

99

98

97

96

95

94

93

Summa tillgångar

229

214

189

213

257

269

275

Summa skulder

113

95

95

126

180

204

192

Nettoförmögen-

het/Eget kapital

116

119

94

87

77

65

83

S:a skulder och

kapital

229

214

189

213

257

269

275

AP-fonden (Not 4)

99

98

97

96

95

94

93

Summa tillgångar

621

642

622

600

575

544

548

Summa skulder

2

1

2

3

1

3

14

Nettoförmögen-

het/Eget kapital

619

641

620

597

574

541

534

S:a skulder och

kapital

621

642

622

600

575

544

548

Den statliga sektorn1

99

98

97

96

95

94

93

Summa tillgångar

2004

1976

1979

2134

2094

2127

2144

Summa skulder

2362

2381

2305

2463

2444

2495

2395

Nettoförmögen-

het/Eget kapital

-358

-405

-326

-329

-350

-368

-251

S:a skulder och

kapital

2004

1976

1979

2134

2094

2127

2144

1 Efter elimineringar enligt Not 1.

Förändringar i den statliga sektorns

förmögenhet

Förvaltnings AB Stattum sålde i januari 1999

statens resterande aktieinnehav i Pharmacia &

Upjohn, vilket gav en realisationsvinst på cirka

10,8 miljarder kronor. I juni såldes SAQ

Kontroll AB till Det Norske Veritas och i juli

såldes statens 50-procentiga andel i

Värdepapperscentralen VPC AB till de fyra

bankerna FöreningsSparbanken, Nordbanken,

Skandinaviska Enskilda Banken och Svenska

Handelsbanken.

I november 1999 offentliggjorde styrelsen i

SAAB AB ett erbjudande att förvärva samtliga

aktier i Celsius AB. Riksdagen beslutade den 16

februari 2000 att godkänna försäljningen. Vid

utgången av 1999, dvs. före försäljningen,

innehade staten 25 procent av aktierna i Celsius

AB.

Assidomän AB delade ut dotterbolaget Sveaskog

AB, med cirka 900 000 ha skogstillgångar, till

sina aktieägare efter beslut av ordinarie

bolagsstämma. Staten erbjöd sig i anslutning till

utdelningen att byta till sig aktier i Sveaskog i

utbyte mot en del av sitt aktieinnehav i

Assidomän. Statens ägarandel i Assidomän har

därefter sjunkit från 50,2 procent till 35,7

procent. Statens intention beträffande Sveaskog

är att inneha 100 procent av aktierna.

Ett samgående mellan

MeritaNordbankengruppens två tidigare

ägarbolag, Merita Abp och Nordbanken

Holding, beslutades på extra bolagsstämmor i de

respektive bolagen i december 1999. Det nya

ägarbolaget, Nordic Baltic Holding (NBH) AB

(publ), ägs till cirka 25,9 procent av staten.

I december 1999 offentliggjordes att arbetet

med sammanslagningen av Telia AB och Telenor

AS skulle avbrytas. Riksdagen har den 17 maj

2000 beslutat om en minskning av statens ägande

i Telia till lägst 51 procent av samtliga aktier och

att börsintroducera bolaget.

Nytillkomna företag under 1999 är IMEGO

AB, ett nystartat forskningsbolag, och Newtel

AB, som bildades inför fusionen mellan Telia AB

och Telenor AS.

Stora företag med statligt ägande

Företagen i nedanstående tabell klassificeras som

stora företag i Regeringens skrivelse

1999/2000:20 Redogörelse för företag med

statligt ägande.

Tabell 1.2 Stora företag med statligt ägande

Statens ägarandel

Procent

Omsättning

Rörelseresultat

Balansomslutning

Antal anställda

Medeltal

Apoteket AB 1

100,00

23 420

244

7 336

9 147

Assidomän AB

35,5

24 497

-201

30 304

17 060

Celsius AB

25,0

11 700

157

12 765

10 114

LKAB

100,0

3 985

-448

11 650

3 279

Nordic Baltic Holding AB2

25,9

41 734

12 221

890 304

19 302

Posten AB

100,0

24 217

-3 984

68 600

41 825

Samhall AB

100,0

9 380

-429

3 766

26 183

SAS Sverige AB 3

50,0

41 508

1 662

42 460

28 863

Statens Bostadsfinansierings AB

100,0

8 807

397

150 982

374

AB Svenska Spel

100,0

13 540

3 701

4 724

511

Systembolaget AB

100,0

16 625

564

4 036

3 246

Telia AB

100,0

52 121

5 946

75 991

30 643

Vasakronan AB

100,0

2 380

1 018

20 049

348

Vattenfall AB

100,0

27 754

5 515

86 663

7 991

V&S Vin & Sprit AB

100,0

4 072

918

7 232

771

1) Siffrorna avser 1998.

2) Omsättning, resultat, omslutning och antal anställda för

MeritaNordbankengruppen. Nordic Baltic Holding AB är moderbolag i

MeritaNordbankengruppen.

3) Omsättning, resultat, omslutning och antal anställda för SAS Gruppen. SAS

Sverige AB äger 3/7 av SAS Gruppen.

Noter till tabell 1.1 Den statliga sektorns samlade

tillgångar och skulder

Not 1.

Myndigheter

I bilaga 1.5 redovisas de myndigheter som ingår i

sammanställningen avseende

redovisningsperioden 1999. Statens innehav av

aktier i de statliga bolagen redovisas främst av

Regeringskansliet, jämför not 24, andelar i

dotter- och intresseföretag, under noter till

balansräkningen. Regeringskansliets innehav av

aktier i Nordic Baltic Holding AB(publ),

tidigare Nordbanken Holding AB, redovisas

dock under värdepapper och andelar, not 37 till

balansräkningen.

Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag

ingår liksom även Riksbankens grundfond och

redovisas under andelar i dotter- och

intresseföretag. För att undvika dubbel

redovisning elimineras ovan nämnda innehav

enligt tabell nedan mot summa tillgångar och

nettoförmögenhet för den statliga sektorn.

Miljoner kronor

Elimineringar

1999

1998

1997

1996

1995/94

Regerings-

kansliet

143 265

133 174

123 179

122 597

102 034

Riksbankens

grundfond

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

Affärsverk

Luftfartsverket

80

80

50

50

39

Statens

järnvägar

831

716

716

741

215

Svenska

kraftnät

83

74

62

59

4

Övriga

myndigheter

153

147

134

832

0

Totalt

145 412

135 191

125 141

125 279

103 292

Däremot har inte AP-fondens innehav av

statspapper eliminerats mot statsskulden. AP-

fondens innehav av svenska statsobligationer per

den 31 december 1999 uppgick till 163 miljarder

kronor.

Not 2.

Statliga bolag

I bilaga 1.4 redovisas de statliga bolag som ingår i

sammanställningen. Med statliga bolag avses de

bolag som ingår i regeringens skrivelse

1999/2000:20 1999 års redogörelse för företag

med statligt ägande och där statens ägarandel

uppgår till minst 20 procent. Uppgifter ur

föregående års regeringsskrivelser har använts

som underlag för 1992 1998 års värden.

Not 3.

Statliga banker och finansinstitut

År 1999 ingick Nordic Baltic Holding AB

(tidigare Nordbanken Holding AB), Statens

Bostadsfinansieringsaktiebolag, AB Svensk

Exportkredit och Venantius AB. Dessa ingår

också i regeringens skrivelse 1999/2000:20 1999

års redogörelse för företag med statligt ägande.

Not 4.

AP-fonderna 1999

Bokslut 99

 (i miljoner kronor)

Tillgångar

Skulder

Kapital

1 3 fondstyrelsen

551 839

84

551 755

4:e fondstyrelsen

42 631

14

42 617

5:e fondstyrelsen

11 808

41

11 767

6:e fondstyrelsen

14 869

1 818

13 051

Totalt

621 147

1 957

619 190

De skulder som 4:e och 5:e fondstyrelserna har

till 1 3 fondstyrelsen är eliminerade.

4 Statliga dotter- och intresseföretag

Tabell 1.3 Statliga dotter- och intresseföretag

Miljoner kronor

Statliga dotter- och intresseföretag

Statens

ägarandel

%

1999

Summa

tillgångar

Summa skulder

Summa

eget kapital

Bokfört värde

1999-12-31

Utdelning 1999

Börsvärde

1999-12-31

Totalt

A-Banan Projekt AB

100

2 303

2 293

10

10

Almi Företagspartner AB

100

4 924

558

4 366

4 431

AMUGruppen AB

100

633

245

388

390

22

Apoteket AB 1)

100

7 336

5 463

1 873

2 143

100

AssiDomän AB

35,7

10 819

6 108

4 710

5 206

307

16 395

AB Bostadsgaranti

50

116

109

8

14

Celsius AB

25

3 191

2 195

997

818

14

4 940

Civitas Holding AB (= Vasakronan AB)

100

20 049

12 456

7 593

9 742

411

A O Dom Svetsii 1)

36

62

53

9

13

Förvaltnings AB Stattum

100

5 447

7

5 440

12 325

1 000

Grängesbergs gruvor AB

100

7

4

3

3

AB Göta Kanalbolag

100

51

12

38

36

Ireco Holding AB

55

4

3

0

0

Kasernen Fastighets AB

100

247

181

66

79

2

Kungliga Dramatiska Teatern AB

100

46

40

6

9

Kungliga Operan AB

100

90

86

4

1

AB Kurortsverksamhet 1)

100

100

70

31

27

LFV Holding AB 1)

100

251

52

199

75

12

LKAB

100

11 650

3 238

8 412

8 522

231

AB Svenska Miljöstyrningsrådet 2)

90

0

0

0

1

Nordic Baltic Holding (NBH) AB (publ)

42,6

7 779

913

6 866

4 646

889

63 763

Norrland Center AB

33,3

6

1

5

5

Posten AB

100

68 600

66 823

1 777

4 940

Samhall AB

100

3 766

2 520

 1 246

1 525

SAQ Kontroll AB, sålt 9906

0

0

0

0

0

SAS Sverige AB

50

4 025

3 047

978

2 993

141

5 358

SKD Företagen AB 1)

100

4

1

3

3

SOS Alarm Sverige AB

50

174

105

69

67

Specialfastigheter i Sverige AB

100

5 537

4 203

1 334

1 264

115

Statens

Bostadsfinansieringsaktiebolag

(SBAB)

100

150 982

147 296

3 686

3 620

96

Statens Väg- och Baninvest AB

100

18

5

13

32

Statliga Akademiska Hus AB

100

23 530

16 984

6 546

6 298

400

Sveaskog AB

98

957

435

522

471

AB Svensk Bilprovning

52

439

240

199

231

1

AB Svensk Exportkredit, SEK

50

74 738

72 424

2 315

2 238

334

Svenska Lagerhusaktiebolaget

100

99

56

43

67

4

Svenska Rymdaktiebolaget

100

743

270

473

447

Svenska Skogsplantor AB

100

327

204

122

136

3

AB Svenska Spel

100

4 724

985

3 739

192

0

Svensk-Danska Broförbindelsen AB,

SVEDAB AB

100

16 215

16 200

15

15

Svenskhemmet Voksenåsen A/S 1)

100

8

1

6

7

Sveriges Geologiska AB, SGAB (i

likvidation)

100

36

0

36

35

SP Sveriges Provnings- och

forskningsinstitut AB

100

357

139

218

198

Sveriges Rese- och Turistråd AB

50

15

9

7

4

Swedcarrier AB

100

3 438

2 575

863

831

Swedesurvey AB 1)

100

66

43

23

28

Swedfund International AB

100

957

169

788

813

Systembolaget AB

100

4 036

2 559

1 476

1 241

122

Telia AB

100

75 991

43 711

32 280

28 640

1 400

Teracom AB

100

2 850

1 827

1 023

1 040

16

AB Tumba Bruk

100

382

182

200

43

9

V&S Vin & Sprit AB

100

7 232

5 069

2 163

1 849

840

Vattenfall AB

100

86 663

53 316

33 347

32 995

1 500

Venantius AB

100

25 708

22 310

3 398

3 507

Värdepapperscentralen VPC AB, sålt

9907

0

0

0

0

0

Zenit Shipping AB

100

9

5

5

6

Totalt

637 736

497 799

139 937

144 273

7 968

Tabellen baseras på regeringens skrivelse 1999/2000:20 1999 års redogörelse för

företag med statligt ägande. I skrivelsen ingår även Svenska

Skeppshypotekskassan

som är en egen associationsform med offentligrättslig prägel.

Skeppshypotekskassan inkluderas ej i sammanställningen av den statliga sektorn.

De under 1999

nytillkomna företagen IMEGO AB och Newtel AB ingår ej i skrivelsen. Det bokförda

 värdet på dessa två är 1 miljon kronor respektive 60 000 kronor.

Statens ägarandel i Assidomän AB har sjunkit från 50,2 procent 1998 till 35,7

procent 1999 genom utbytet av aktier i Assidomän AB till aktier i Sveaskog AB.

Efter

ombildningen av MeritaNordbankengruppen är statens innehav av aktier i Nordic

Baltic Holding AB 25,9 procent, mot tidigare 42,6 procent i Nordbanken Holding.

Dessa redovisas i balansräkningen som värdepapper och andelar.

1) Siffror avseende tillgångar, skulder och eget kapital avser 1998.

2) Uppgifter avseende tillgångar, skulder och eget kapital saknas.

5 Statliga myndigheter och fonder

 1999

Myndigheter

A

Alkoholinspektionen

Allmänna advokatbyråerna

Allmänna reklamationsnämnden

Arbetarskyddsstyrelsen

Arbetsdomstolen

Arbetsgivarverket

Arbetslivsinstitutet

Arbetsmarknadsstyrelsen

Arkitekturmuseet

Arkivet för ljud och bild

B

Banverket

Barnombudsmannen

Birgittaskolan, Örebro

Bostadsdelegationen

Boverket

Brottsförebyggande rådet

Brottsoffermyndigheten

Byggforskningsrådet

C

Centrala försöksdjursnämnden

Centrala studiestödsnämnden

Centrum för ekologisk hållbarhet

Civilbefälhavaren i Mellersta civilområdet

Civilbefälhavaren i Norra civilområdet

Civilbefälhavaren i Södra civilområdet

D

Danshögskolan

Datainspektionen

Delegationen för genomförande

av vissa EU-program

Delegationen för IT i skolan

Delegationen för utländska investeringar

i Sverige

Distansutbildningsmyndigheten

Domstolsverket

Dramatiska institutet

E

Ekeskolan, Örebro

Ekobrottsmyndigheten

Ekonomistyrningsverket

Elsäkerhetsverket

Exportkreditnämnden

F

Fastighetsmäklarnämnden

Finansinspektionen

Fiskeriverket

Flygtekniska försöksanstalten

Folkens museum/Etnografiska

Folkhälsoinstitutet

Forskningsrådsnämnden

Fortifikationsverket

Försvarets forskningsanstalt

Försvarets materielverk

Försvarets radioanstalt

Försvarshögskolan

Försvarsmakten

G

Gentekniknämnden

Glesbygdsverket

Granskningsnämnden för radio och TV

Göteborgs universitet

H

Handelsflottans kultur och fritidsråd

Handikappombudsmannen

Humanistisk- samhällsvetenskapliga

forskningsrådet

Hällsboskolan, Sigtuna

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd

Högskolan Dalarna

Högskolan i Borås

Högskolan i Gävle/Sandviken

Högskolan i Halmstad

Högskolan i Kalmar

Högskolan i Karlskrona/Ronneby

Högskolan i Karlstad

Högskolan i Kristianstad

Högskolan i Skövde

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

Högskolan i Växjö

Högskolan i Örebro

Högskolan på Gotland

Högskoleverket

I

Idrottshögskolan i Stockholm

Inspektionen för strategiska produkter

Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering

Institutet för rymdfysik

Insättningsgarantinämnden

Integrationsverket

J

Justitiekanslern

Jämställdhetsombudsmannen och

Jämställdhetsnämnden

K

Kammarkollegiet

Karolinska institutet

Kemikalieinspektionen

Kommerskollegium

Kommunikationsforskningsberedningen

Konjunkturinstitutet

Konkurrensverket

Konstfack

Konstnärsnämnden

Konsumentverket

Kriminalvårdsstyrelsen

Kristinaskolan, Härnösand

Kungliga Biblioteket

Kungliga Konsthögskolan

Kungliga Musikhögskolan i Stockholm

Kungliga Slottsstaten

Kungliga Tekniska högskolan

Kustbevakningen

Kärnavfallsfondens styrelse

L

Lantmäteriverket

Linköpings universitet

Livrustkammaren/Skoklosters slott/

Hallwylska museet

Livsmedelsekonomiska institutet

Lotteriinspektionen

Luftfartsverket, affv

Luleå tekniska universitet

Lunds universitet

Läkemedelsverket

Länsstyrelsen i Blekinge län

Länsstyrelsen i Dalarnas län

Länsstyrelsen i Gotlands län

Länsstyrelsen i Gävleborgs län

Länsstyrelsen i Hallands län

Länsstyrelsen i Jämtlands län

Länsstyrelsen i Jönköpings län

Länsstyrelsen i Kalmar län

Länsstyrelsen i Kronobergs län

Länsstyrelsen i Norrbottens län

Länsstyrelsen i Skaraborgs län

Länsstyrelsen i Skåne län

Länsstyrelsen i Stockholms län

Länsstyrelsen i Södermanlands län

Länsstyrelsen i Uppsala län

Länsstyrelsen i Värmlands län

Länsstyrelsen i Västerbottens län

Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Länsstyrelsen i Västmanlands län

Länsstyrelsen i Västra Götalands län

Länsstyrelsen i Älvsborgs län

Länsstyrelsen i Örebro län

Länsstyrelsen i Östergötlands län

Lärarhögskolan i Stockholm

M

Malmö Högskola

Manillaskolan, Stockholm

Marknadsdomstolen

Medicinska forskningsrådet

Mitthögskolan

Moderna museet

Mälardalens högskola

N

Naturhistoriska riksmuseet

Naturvetenskapliga forskningsrådet

Naturvårdsverket

Nordiska Afrikainstitutet

Nämnden för offentlig upphandling

Närings- och teknikutvecklingsverket

O

Ombudsmannen mot diskriminering pga av

sexuell läggning (HOMO)

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och

nämnden mot etnisk diskriminering

Operahögskolan i Stockholm

P

Patent- och registreringsverket

Patentbesvärsrätten

Polarforskningssekretariatet

Post- och Telestyrelsen

Premiepensionsmyndigheten

Presstödsnämnden

R

Radio- och TV-verket

Regeringskansliet

Revisorsnämnden

Riksantikvarieämbetet och statens historiska

museer

Riksarkivet

Riksdagens förvaltningskontor

Riksdagens ombudsmän JO

Riksdagens revisorer

Riksförsäkringsverket

Riksgäldskontoret

Rikspolisstyrelsen

Riksrevisionsverket

Riksskatteverket

Riksutställningar

Rikstrafiken

Riksåklagaren

Rymdstyrelsen

Rådet för arbetslivsforskning

Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete

mellan Sverige och EU

Rättsmedicinalverket

S

Sameskolstyrelsen

Sametinget

Sjöfartsverket, affv

Skogs- och jordbrukets forskningsråd

Skogsstyrelsen

Smittskyddsinstitutet

Socialstyrelsen

Socialvetenskapliga forskningsrådet

Språk- och folkminnesinstitutet

Sprängämnesinspektionen

Statens beredning för utvärdering av medicinsk

metodik

Statens biografbyrå

Statens bostadskreditnämnd

Statens energimyndighet

Statens fastighetsverk

Statens försvarshistoriska museer

Statens geotekniska institut

Statens haverikommission

Statens historiska muséer

Statens institut för handikappfrågor i skolan

Statens institut för kommunikationsanalys

Statens institut för psykosocial miljömedicin

Statens institut för regional forskning

Statens institut för särskilt utbildningsstöd

Statens institutionsstyrelse

Statens invandrarverk

Statens jordbruksverk

Statens järnvägar, affv

Statens konstmuseer

Statens konstråd

Statens kulturråd

Statens kvalitets- och kompetensråd

Statens kärnkraftinspektion

Statens livsmedelsverk

Statens löne- och pensionsverk

Statens museer för världskultur

Statens musiksamlingar

Statens nämnd för internationella

adoptionsfrågor

Statens oljelager

Statens räddningsverk

Statens sjöhistoriska museer

Statens skola för vuxna i Härnösand

Statens skola för vuxna i Norrköping

Statens skolverk

Statens strålskyddsinstitut

Statens utsädeskontroll

Statens VA-nämnd

Statens veterinärmedicinska anstalt

Statens väg- och transportforskningsinstitut

Statens växtsortnämnd

Statistiska centralbyrån

Statskontoret

Steriliseringsersättningsnämnden

Stockholms universitet

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll

Styrelsen för internationellt utvecklings-

samarbete

Styrelsen för psykologiskt försvar

Svenska institutet

Svenska kraftnät, affv

Svenskt biografiskt lexikon

Sveriges geologiska undersökning

Sveriges lantbruksuniversitet

Sveriges meteorologiska och hydrologiska

institut

Säkerhetspolisen

Södertörns högskola

T

Talboks- och punktskriftsbiblioteket

Teaterhögskolan i Stockholm

Teknikvetenskapliga forskningsrådet

Tomtebodaskolans resurscenter

Totalförsvarets chefsnämnd

Totalförsvarets pliktverk

Tullverket

Turistdelegationen

U

Umeå universitet

Ungdomsstyrelsen

Uppsala universitet

Uppsala universitets datacentral

Utlänningsnämnden

V

Verket för högskoleservice

Vägverket

Vänerskolan, Vänersborg

Å

Åsbackaskolan, Gnesta

Ö

Östervångsskolan,[REDACTED_EFTERNAMN]

Överklagandenämnden för totalförsvaret

Överstyrelsen för civil beredskap

Fonder

Tabell 1.4 Fondställningar per 1999-12-31

Miljoner kronor

Fond

Fondens

kapital

 1999-12-31

Redovisande myndighet

Kärnavfallsfonden

23 413

Kärnavfallsfondens styrelse

Insättningsgaranti-

fonden

7 627

Insättningsgarantinämnden

Bilskrotningsfonden

894

Vägverket

Trafiklivräntefonden

494

Riksförsäkringsverket

Batterifonden

347

Naturvårdsverket

Frivillig sjukförsäkring

286

Försäkringskassorna

Bygdemedel

207

Länsstyrelser

Fond avseende medel

från vattendomar

111

Fiskeriverket

Övriga fonder RFV

95

Riksförsäkringsverket

Affärsverksfonden

91

Riksförsäkringsverket

Frivilliga

yrkesskadefonden

87

Riksförsäkringsverket

Jaktvårdsfonden

66

Kammarkollegiet

Brottsofferfonden

25

Brottsoffermyndigheten

Älgvårdsfonden

25

Länsstyrelser

Fond avs. nya garantier

23

Statens bostadskreditnämnd

Skyltfonden

23

Vägverket

Övriga fonder

5

Summa

33 819

Skr. 1999/2000:150 BILAGA 1

Skr. 1999/2000:150 BILAGA 1

2

41