Regeringens skrivelse 2000/01:120

2001 års redogörelse för företag med statligt

Skr.

ägande

2000/01:120

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen. Stockholm den 31 maj 2001 Lena Hjelm-Wallén

Björn[REDACTED_EFTERNAMN] (Näringsdepartementet) Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för förvaltningen av statens företagsägande samt för verksamheten i de företag som Regeringskansliet hade ägande i vid årsskiftet 2000/01 samt affärsverken. 1

Innehållsförteckning

Skr. 2000/01:120

1

Introduktion .......................................................................................

4

Bilaga 1 2001 års redogörelse för företag med statligt ägande ..............

6

Bilaga 2 Kompletteringar och riktlinjer.............................................

154

2

Hel- och delägda företag ...............................................................

154

2.1

A-Banan projekt AB .......................................................

154

2.2

AB Swedcarrier...............................................................

155

2.3

ALMI Företagspartner AB ..............................................

155

2.4

Akademiska Hus AB ......................................................

156

2.5

Apoteket AB ...................................................................

156

2.6

AssiDomän AB ...............................................................

157

2.7

Bostadsgaranti, AB .........................................................

158

2.8

Civitas Holding AB, Vasakronan AB, Vasallen AB ......

158

2.8.1

Civitas Holding AB ......................................

159

2.8.2

Vasallen AB..................................................

159

2.8.3

Vasakronan AB.............................................

159

2.9

A/O Dom Shvetsii...........................................................

160

2.10

Stattum, Förvaltningsaktiebolaget ..................................

160

2.11

Green Cargo AB .............................................................

161

2.12

Göta Kanalbolag, AB ......................................................

161

2.13

Imego AB........................................................................

162

2.14

IRECO Institute for Research and Competence Holding

AB...................................................................................

162

2.15

Kasernen Fastighets AB..................................................

163

2.16

Kungliga Dramatiska Teatern AB ..................................

164

2.17

Kungliga Operan AB ......................................................

164

2.18

Lernia AB .......................................................................

165

2.19

Luossavaara-Kiirunavaara AB, LKAB...........................

166

2.20

Luftfartsverket.................................................................

166

2.21

Nordea AB ......................................................................

167

2.22

Norrland Center AB........................................................

168

2.23

OM Gruppen AB ............................................................

168

2.24

Posten AB .......................................................................

168

2.25

Samhall AB.....................................................................

169

2.26

SAS Gruppen ..................................................................

170

2.27

SIS Miljömärkning AB ...................................................

171

2.28

SJ AB ..............................................................................

171

2.29

Sjöfartsverket ..................................................................

172

2.30

SOS Alarm Sverige AB ..................................................

172

2.31

SP Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut, AB ......

173

2.32

Specialfastigheter Sverige AB ........................................

174

2.33

Statens Väg- och Baninvest AB......................................

175

2.34

Sveaskog AB...................................................................

175

2.35

Svensk Avfallskonvertering AB, SAKAB......................

176

2.36

Svensk Bilprovning, AB .................................................

177

2.37

Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB .............

178

2.38

Svensk-Danska broförbindelsen AB, SVEDAB .............

178

2.39

Svenska kraftnät, Affärsverket .......................................

179

2

2.40

Svensk Exportkredit, AB ................................................

179

Skr. 2000/01:120

2.41

Svenska Lagerhusaktiebolaget........................................

180

2.42

AB Svenska Miljöstyrningsrådet ....................................

181

2.43

Svenska rymdaktiebolaget ..............................................

182

2.44

Svenska skeppshypotekskassan ......................................

182

2.45

Svenska Skogsplantor AB ..............................................

183

2.46

Svenska Spel, AB ...........................................................

184

2.47

Sveriges Rese- och Turistråd AB....................................

184

2.48

Swedesurvey AB.............................................................

185

2.49

Swedfund International AB ............................................

186

2.50

Swedish National Road Consulting AB (SweRoad AB)186

2.51

Systembolaget AB ..........................................................

187

2.52

Telia AB..........................................................................

188

2.53

Teracom AB....................................................................

189

2.54

Vattenfall.........................................................................

190

2.55

Venantius AB..................................................................

190

2.56

V

2.57

Voksenåsen A/S ..............................................................

192

3

Avvecklingsbolag..........................................................................

193

3.1

Grängesbergs Gruvor AB ...............................................

193

3.2

SKD företagen AB ..........................................................

193

3.3

Sveriges Geologiska AB, SGAB (i likvidation) .............

193

3.4

Zenit Shipping AB ..........................................................

193

4

Avvecklade bolag ..........................................................................

194

4.1

AB Kurortsverksamhet ...................................................

194

4.2

Statens Premiefond AB...................................................

194

Bilaga 3 Tabell över föreslagna och definitiva utdelningar

våren 2001 ...........................................................................

195

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 maj 2001 .........

196

3

1

Introduktion

Skr. 2000/01:120

Regeringen lämnar varje år en redovisning till riksdagen av förvaltningen av företag med statligt ägande samt en redogörelse för företagens verksamhet, resultatutveckling m.m. I det följande lämnas uppgifter om utvecklingen i fråga om förvaltningen av statens företagsägande under 2000 fram till och med mars 2001. I redovisningen ingår dels aktiebolag vars aktier ägs av departementen, dels de vid årsskiftet fyra affärsdrivande verken Luftfartsverket, Sjöfartsverket, Statens järnvägar och Svenska kraftnät. Statens järnvägar ombildades till aktiebolag den 1 januari 2001. Ursprungligen fattades ett beslut i riksdagen i februari 1982 (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147) om att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse för företag med statligt ägande. År 1999 utgav regeringen för första gången en mer lättillgänglig version av skrivelsen. Liksom förra året utgör denna i sin helhet regeringens årliga redogörelse (bilaga 1). I syfte att öka genomlysningen av staten som ägare och företagen med statligt ägande publicerar Regeringskansliet sedan 2000 kvartalsrapporter över företag med statligt ägande. I skrivelsen ingår också uppgifter om de riktlinjer och riksdagsbeslut som ligger till grund för företagens verksamhet, uppgift om de nya styrelser som utsetts på bolagsstämmorna under våren 2001 eller genom regeringsbeslut våren 2001 (bilaga 2). I tabell redovisas föreslagna och i vissa fall definitiva utdelningar gjorda våren 2001 avseende verksamhetsåret 2000 (bilaga 3). Även i årets redogörelse har en rad förbättringar genomförts. En grundläggande förändring är att för varje företag redovisas mer fullständiga resultat- och balansräkningar, vilket gör redovisningen tydligare. I sammanställningarna följer Regeringskansliet nu också sedvanliga konventioner rörande redovisningsinformation. En ytterligare förbättring är att en konsoliderad balans- och resultaträkning redovisas. Denna redovisning ger en mer samlad, rättvisande och tydlig bild över statens samlade företagsengagemang och de totala värden som finns i den företagssfären. Liksom föregående år ingår bland annat uppgifter om miljö- och jämställdhetsarbete och mångfald samt andel kvinnor och män. För att den intresserade skall kunna finna mer information finns uppgifter om respektive företags hemsida. I kapitlet om de statliga ägarpolitiken har framför allt förvaltningsavsnittet utökats med en redovisning över Regeringskansliets förvaltningskostnader avseende bland annat departementens interna kostnader och köpta tjänster. I avsnittet om den statliga företagssfären har införts branschöversikter för att belysa under vilka förutsättningar företagen med statligt ägande verkar. I den siffermässiga presentationen och även i den skriftliga analysen av den statliga företagssfären har en väsentlig förändring införts i och med att företagen delats upp i två huvudgrupper: företag som verkar under marknadsmässiga villkor och krav, och företag som har särskilda samhällsintressen. Genom denna uppdelning ges en mer rättvisande bild 4 samtidigt som analysen av såväl hela portföljen som de enskilda Skr. 2000/01:120 företagens resultat och måluppfyllelse underlättas. Denna redogörelse liksom kvartalsrapporterna finns även att tillgå på engelska eftersom regeringen mött ett stort intresse från utlandet för den svenska modellen för förvaltningen av företag med statligt ägande. Bilaga 1 och 3 finns endast i det tryckta dokumentet och saknas alltså i det elektroniska dokumentet. 5

2001 års redogörelse för företag med statligt ägande

Skr. 2000/01:120

Bilaga 1

Bilaga 1 finns under följande adress

http://naring.regeringen.se/propositioner_mm/rapporter/n2001_024.pdf

6 Kompletteringar och riktlinjer Skr. 2000/01:120 Bilaga 2 2 Hel- och delägda företag 2.1 A-Banan projekt AB Riktlinjer

A-Banans aktier förvaltas till lika delar av Luftfartsverket och Banverket. Bolagets verksamhet finansieras genom löpande fakturering av dess kostnader till de båda ägarna. Därutöver erhåller A-Banan vissa intäkter genom en särskild kontroll- och övervakningsersättning från A-Train AB, det bolag som det privata näringslivet bildat för att på uppdrag av A- Banan genomföra projektet. Arlandabanan är det första infrastrukturprojektet i landet som samfinansieras av staten och det privata näringslivet. År 1993 fick den s.k. Delegationen för infrastrukturinvesteringar (K 1991:04) i uppdrag av regeringen att genomföra upphandlingen av projektet. A-Banan Projekt AB bildades för att dels administrera den fortsatta upphandlingen, dels samla statens rättigheter och skyldigheter i projektet (prop. 1993/94:39). Bolaget har vidare till uppgift att som ägare till Arlandabanan och part i Arlandabanan Project Agreement följa utvecklingen av verksamheten samt återbetalningen av det statliga villkorslånet. Arlandabanan öppnades för flygpendeltrafik, Arlanda Express, den 25 november 1999. Den 10 januari 2000 öppnades även anläggningen för den regionala och nationella tågtrafiken. Styrelse år 2001 Bårström, Sven, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Jan Danielson, Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Ulrika[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Kerstin Averstad, Kjell-Åke
[REDACTED_EFTERNAMN], Ulf, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Kjell, suppleant Verkställande direktör Kjell[REDACTED_EFTERNAMN] 154 2.2 AB Swedcarrier Styrelse 2001 Bonde, Ingrid, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Jan, vice ordförande Apler, Lena Detter, Dag Elväng, Katja[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], Mats, arbetstagarrepresentant Ersson, Örjan, arbetstagarrepresentant Hallén, Bertil, arbetstagarrepresentant Skr. 2000/01:120 Bilaga 2 Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Arne 2.3 ALMI Företagspartner AB Riktlinjer Riksdagen beslutade den 14 december 1993 att staten i samverkan med vissa näringslivsorganisationer skulle bilda ett centralt aktiebolag med uppgift att dels verka för företagsutveckling och dels äga aktier i ett antal regionala bolag, vars verksamhet skall vara att bedriva rådgivning och finansiering (prop. 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11 rskr. 1993/94:80). De övergripande målen för verksamheten är att främja tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv genom att via rådgivning, finansiering och kontakt- skapande insatser bidra till att nya företag startas och att de små företa- gen får en lönsam tillväxt. ALMI:s kunder är företag med mindre än 250 anställda och då särskilt företag med mindre än 50 anställda. Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Per-Ola, ordförande Arnelid, Håkan[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Gertrud[REDACTED_EFTERNAMN], Bibbi[REDACTED_EFTERNAMN], Gunvor[REDACTED_EFTERNAMN], Pelle[REDACTED_EFTERNAMN], Thomas[REDACTED_EFTERNAMN], Björn, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Leif, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör Lundwall, Göran 155

2.4

Akademiska Hus AB

Skr. 2000/01:120

Bilaga 2

Riktlinjer Efter riksdagens beslut 1992 ombildades Byggnadsstyrelsen varav bl.a. Akademiska hus bildades (prop. 1992/93:37, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1992/93:123). Akademiska hus skall långsiktigt upprätthålla värdet i statens innehav av högskolefastigheter och garantera att fastighets- och förmögenhetsförvaltningen genomförs på ett kompetent sätt. Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Charlotte Kantola, Birgitta Lundius, Annika[REDACTED_EFTERNAMN], Jan S Rundqvist, Veronica Staffas,[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Christina[REDACTED_EFTERNAMN], Hans, arbetstagarrepresentant Seradji, Parzin, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Christina Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Christina 2.5 Apoteket AB Riktlinjer Regeringen har, efter riksdagens bemyndigande, träffat avtal med Apote- ket AB om bolagets verksamhet i enlighet med lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. (prop.1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58 och prop.1998/99:1, bet. 1998/99:SoU1, rskr. 1998/99:104). Riktlinjerna för Apoteket AB:s verksamhet lades fast i samband med bolagets bildande 1970 (prop. 1970:74, bet. 1970:2LU, rskr. 1970:234). Därefter har riktlinjerna ändrats 1985 (prop. 1984/85:170, bet. 1984/85:SoU29, rskr. 1984/85:357) och 1996 (prop.1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58). Mot bakgrund av förslagen i Läkemedelsdistributionsutredningens hu- vudbetänkande Läkemedel i vård och handel (SOU 1998:28) om att kon- kurrensutsätta detaljhandel med läkemedel har regeringen i prop. 1998/99:106 Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. redovisat som sin bedömning att det för närvarande inte är aktuellt att förändra ensam- 156

rätten för Apoteket AB att bedriva detaljhandel med läkemedel. I sam-

Skr. 2000/01:120

band med riksdagsbehandlingen av propositionen avslog riksdagen mo-

Bilaga 2

tioner om avveckling av apoteksmonopolet (bet. 1998/99:SoU14,

rskr. 1998/99:209).

Styrelse 2001 Bergquist, Jan, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Barbro[REDACTED_EFTERNAMN], Susanne[REDACTED_EFTERNAMN] Laurent, Anna[REDACTED_EFTERNAMN], Eva Sjöberg, Mikael Furberg, Inga-Lill, arbetstagarrepresentant Skoglösa, Britt-Marie, arbetstagarrepresentant Söderhjelm, Margareta, arbetstagarrepresentant, suppleant Utterström, Anna Karin, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Stefan 2.6 AssiDomän AB Riktlinjer Domänverket ombildades 1912 till affärsverk med uppgift att förvalta statens skogs- och jordbruksmark. Dess myndighetsuppgifter övergick till andra myndigheter och sedan 1960-talet har verksamheten varit kommersiell. Genom beslut i riksdagen (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318) överfördes Domänverkets verksamhet till ett statligt ägt aktiebolag, AssiDomän. Detta bolag som även inklude- rar de tidigare statliga skogsbolagen, NCB och ASSI, ålades marknads- mässiga avkastningskrav. Knappt hälften av aktierna i AssiDomän sål des på förslag från regeringen under 1994 till institutioner och allmänhe ten (prop. 1991/92:69). Statens andel uppgår efter Sveaskogsaffären till 35,31 %. Styrelse 2001
[REDACTED_EFTERNAMN], Bernt, ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar

Björnsson, Björn
[REDACTED_EFTERNAMN], Jan
[REDACTED_EFTERNAMN], Hans

Duveblad, Gunnel
[REDACTED_EFTERNAMN], Carl Wilhelm
[REDACTED_EFTERNAMN], Per

157

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar

2.7

Bostadsgaranti, AB

Riktlinjer Bolaget bildades 1962 av dåvarande Svenska Byggnadsentreprenörföre- ningen (numera Sveriges Byggindustrier). Verksamheten bestod ur- sprungligen av att ställa garantier vid ny- och ombyggnad av bostads- rättslägenheter. Under 1976 introducerades en tioårsgaranti för köpare av nyproducerade småhus. Denna garanti gjordes 1984 till villkor för stat- liga lån (senare för räntesubventioner) till egnahem och småhus med bo- stadsrätt. I samband därmed inträdde staten som hälftenägare i bolaget (prop.1983/84:41, bet. 1983/84BoU8, rskr. 1983/84:64. Riksdagen moti- verade beslutet med att det mot bakgrund av bolagets starka ställning när det gäller utfärdande av produktionsgarantier och ansvarsutfästelser var rimligt att staten skaffade sig ett inflytande över verksamheten. Strategin är att med en liten organisation upprätthålla en hög nivå när det gäller granskning av byggföretag, projekt och handlingar för att kunna teckna garantier som ger ett gott konsumentskydd för köpare av nya bostadsrätter och egnahem. Skr. 2000/01:120 Bilaga 2 Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Stig, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Michael[REDACTED_EFTERNAMN], Mårten Kruuse, Thomas[REDACTED_EFTERNAMN], Sven Lönnberg, Anders Åbyhammar, Marianne Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Kåre 2.8 Civitas Holding AB, Vasakronan AB, Vasallen AB Riktlinjer Efter riksdagens beslut ombildades byggnadsstyrelsen med följd att bl.a. Akademiska hus och Vasakronan Holding AB bildades 1992 (prop. 1992/93:37, bet. 1997/92:FiU8, rskr. 1991/92:107). Vasakronans upp- drag är att som fastighetsföretag långsiktigt uppnå högsta möjliga totala avkastning på det egna kapitalet. Bolaget ägs till 100 % av Civitas Holding AB (f.d. Vasakronan Holding AB) som är ett av staten helägt 158

bolag. Civitas Holding har ingen operativ verksamhet. Civitas Holding

Skr. 2000/01:120

AB har i dag två dotterbolag: Vasallen och Vasakronan AB.

Bilaga 2

2.8.1

Civitas Holding AB

Styrelse 2001 Bryngelson, Håkan[REDACTED_EFTERNAMN], Gerd[REDACTED_EFTERNAMN], Mats Kantola, Birgitta Kylberg, Lars Ljungh, Claes[REDACTED_EFTERNAMN], Marianne, arbetstagarrepresentant Kjällbring, Rolf, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör Bryngelson, Håkan

2.8.2

Vasallen AB

Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Pär, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Lena[REDACTED_EFTERNAMN], Jan-Peter
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars Rodosi, Agneta Netz, Bo Wästlund, Holger Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Jan-Peter

2.8.3 Vasakronan AB Styrelse 2001
[REDACTED_EFTERNAMN], Egon, ordförande

Kylberg, Lars V, vice ordförande

Bryngelson, Håkan
[REDACTED_EFTERNAMN], Georg
[REDACTED_EFTERNAMN], Gerd

Kantola, Birgitta
[REDACTED_EFTERNAMN], Maria

Ljungh, Claes

159
[REDACTED_EFTERNAMN], Marianne, arbetstagarrepresentant

Skr. 2000/01:120

Kjällbring, Rolf, arbetstagarrepresentant

Bilaga 2

Verkställande direktör Bryngelson, Håkan 2.9 A/O Dom Shvetsii Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, ordförande Alvemur, Christer Avdeev, Kirill V[REDACTED_EFTERNAMN], Johan[REDACTED_EFTERNAMN], Carl-Johan

Verkställande direktör Koppeli, Risto

2.10

Stattum, Förvaltningsaktiebolaget

Riktlinjer I samband med det tidigare statliga förvaltningsaktiebolaget Fortias lik- vidation 1993 överfördes vissa innehav till staten och vissa aktier, främst i delägda bolaget, till Förvaltningsaktiebolaget Stattum. Förvaltningen av bolaget har skötts i samarbete med Näringsdepartementet. Några sär- skilda mål för verksamheten har inte givits. Styrelse 2001 Rekke, Lars, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Per Olof[REDACTED_EFTERNAMN], Bernt[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart Sprängare, Björn[REDACTED_EFTERNAMN], Jan Verkställande direktör Detter, Dag 160

2.11

Green Cargo AB

Skr. 2000/01:120

Styrelse 2001

Bilaga 2
[REDACTED_EFTERNAMN], Karl Gunnar, ordförande

Bådholm, Christer
[REDACTED_EFTERNAMN], Eva
[REDACTED_EFTERNAMN], Daniel

Rennerstedt, Kristina
[REDACTED_EFTERNAMN], Peter
[REDACTED_EFTERNAMN], Birgitta
[REDACTED_EFTERNAMN],

Viggo

Bieder, Stefan, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Peter, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör Sundling, Jan 2.12 Göta Kanalbolag, AB Riktlinjer AB Göta kanalbolag bildades 1810 i samband med påbörjandet av byg- gandet av kanalen. Bygget av Göta kanal var klart 1832 när kanalen in- vigdes. Fram till 1978 var kanalen i privat ägo då bolaget övertogs av staten. Den senaste privata ägaren utgjordes av intressen inom Wallen- bergsfären. År 1984 blev AB Göta kanalbolag ett dotterbolag till dåva- rande Domänverket. I samband med riksdagens beslut våren 1992 om riktlinjer för att föra över verksamheter vid Domänverket till aktiebolags- form behandlades även det framtida ansvaret för AB Göta kanalbolag (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351). Riksdagen ansåg att det är en statlig angelägenhet att ansvara för att Göta kanal i framtiden rustas upp och drivs så att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och ett attraktivt turistmål kan vidmakthållas. Staten skall även i fortsättningen äga AB Göta kanalbolag där kanalbolaget och kanalfastigheten även i fortsättningen skall vara en sammanhållen enhet. Finansieringen av kanalens upprustning skall tillförsäkras genom stats- maktens försorg. Styrelse 2001

Janérus, Kaj, ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Christer, vice ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]
[REDACTED_EFTERNAMN], Anita

Svenheim, Lars-Olof
[REDACTED_EFTERNAMN], Thord

Wärn, Ragnhild

161

Löfström, Britt-Marie, arbetstagarrepresentant

Skr. 2000/01:120

Åhfeldt Per-Olof, arbetstagarrepresentant

Bilaga 2
[REDACTED_EFTERNAMN], Billy, arbetstagarrepresentant, suppleant
[REDACTED_EFTERNAMN] Leif, arbetstagarrepresentant, suppleant

Verkställande direktör Österlund, Claes-Göran

2.13 Imego AB Riktlinjer På förslag av utredningen om ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg (SOU 1997:37) bildades 1998 bolaget Imego AB med inriktning mot mikroelektronikbaserade system efter riksdagsbeslut (prop. 1997/98:1, prop. 1997/98:114, bet. 1997/98UbU17, rskr. 1997/98:271). Enligt den grundprincip som lades fast genom propositionen och riksdagsbeslutet skulle institutet erhålla viss statlig basfinansiering för driften men dess huvudsakliga finansiering efter uppbyggnadsskedet skulle utgöras av uppdragsforskning med medel från näringslivet. I samband med budget- propositionen 2000 beslöts om driftsbidrag för 2001 om 20 miljoner kronor (prop. 2000/01:1). Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Mauritz, ordförande Lewin, Thomas Netzler, Göran[REDACTED_EFTERNAMN], Aina[REDACTED_EFTERNAMN], Eva Omling, Pär Torell, Lena Verkställande direktör Brox, Bill 2.14 IRECO Institute for Research and Competence Holding AB Riktlinjer

I enlighet med riksdagens beslut bildades hösten 1997 holdingbolaget

IRECO Institute for Research and Competence Holding AB. Bolaget ägs

till 55 % av staten och till 45 % av Stiftelsen för Kunskaps- och Kompe-

tensutveckling (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr.

162

1996/97:284). Syftet med verksamheten är bl.a. att äga och förvalta ak-

Skr. 2000/01:120

tier eller andelar i bolag som bedriver industrinära forskning, att främja

Bilaga 2

industriforskningsinstitutens långsiktiga kompetensutveckling att främja

samverkan mellan industriforskningsinstitut, universitet, högskolor och

svenskt näringsliv samt att främja en ändamålsenlig struktur inom indust-

riforskningssystemet.

Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Christer Caesar, Madeleine Lübeck, Lennart Salzmann, Tomas Torell, Lena Verkställande direktör Widmark, Håkan 2.15 Kasernen Fastighets AB Riktlinjer Kasernen bildades 1990 med Diös fastigheter AB som majoritetsägare och med staten som delägare. Under december 1991 förvärvade staten alla aktier i som en följd av den statliga reformen inom lokalförsörj- ningen bolaget (prop.1991/92:44, bet.1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107). Bolaget har till uppgift att tillhandahålla främst korttidsbostäder åt För- svarsmakten. Styrelse 2001 Alvemur, Christer, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Björn[REDACTED_EFTERNAMN], Lena[REDACTED_EFTERNAMN], Arne[REDACTED_EFTERNAMN], Monica Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Arne 163 2.16 Kungliga Dramatiska Teatern AB Riktlinjer Dramaten är nationalscen för talteater. Nationalscensuppdraget definie- rades senast i Kulturpolitik prop. 1996/97:3. Det innebär att Dramaten skall vara den i Sverige ledande institutionen inom sitt konstområde, vara ett föredöme för andra scener, vårda och främja det svenska språket och det nationella kulturarvet inom sitt konstområde, nå en stor och bred pu- blik, ha en bred repertoar samt kunna hävda sig i jämförelse med de främsta scenerna utomlands. Skr. 2000/01:120 Bilaga 2 Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Jan-Erik, ordförande Bonnier, Eva[REDACTED_EFTERNAMN], Ingrid Efraimsson, Inger Låftman, Lennart[REDACTED_EFTERNAMN], Per Göranzon, Marie, arbetstagarrepresentant Åkerblom, Kjäll, arbetstagarrepresentant Wilkner, Pierre, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Jan, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Ingrid 2.17 Kungliga Operan AB Riktlinjer Operan är nationalscen för opera och balett. Nationalscensuppdraget de- finierades senast i Kulturpolitik prop. 1996/97:3. Det innebär att Operan skall vara den i Sverige ledande institutionen inom sina konstområden, vara ett föredöme för andra scener, vårda och främja det nationella kul- turarvet inom sina konstområden, nå en stor och bred publik, ha en bred repertoar samt kunna hävda sig i jämförelse med de främsta scenerna utomlands. Styrelse 2001 Dalborg, Hans, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Benny[REDACTED_EFTERNAMN], Horace Reinius, Ulla[REDACTED_EFTERNAMN], Karin 164
[REDACTED_EFTERNAMN], Jan

Skr. 2000/01:120

Tham, Carl

Bilaga 2

Tivéus, Meg

Gleisner, Per-Åke, arbetstagarrepresentant

Onne, Madeleine, arbetstagarrepresentant

Lundén, Gun-Maj, arbetstagarrepresentant, suppleant
[REDACTED_EFTERNAMN], Peter, arbetsstagarrepresentant, suppleant

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt 2.18 Lernia AB Riktlinjer Riktlinjerna för Lernia AB, f.d. AmuGruppen AB, lades fast i samband med bolagiseringen av AMU-gruppen 1993 (prop. 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:75). Överlåtelsen av verksamheten regleras i ett avtal mellan staten och AmuGruppen AB. Med anledning av propo- sitionen Kapitaltillskott m.m. till AmuGruppen AB (prop. 1996/97:55, bet. 1996/97:AU6, rskr. 1996/97:108) tillfördes bolaget som ett ägartill- skott 600 miljoner kronor. Därefter har under 1997 förändringar av- seende inriktning och organisation genomförts ( skr. 1996/97:95 bet. 1996/97:AU6, rskr. 1996/97:189). Vid ordinarie bolagsstämma 1997 an- togs ett ägardirektiv för överlämnande till styrelsen. Ägardirektivet syftar till att tydliggöra ägarens syn på verksamhetens inriktning samt ägarens förväntningar och krav på bolaget. Styrelse 2001 Dockered, Bo, ordförande Blomquist, Bo-Gunnar
[REDACTED_EFTERNAMN], Olle Hjalmarson, Lennart Iversen, Jonas Kronstam, Karin Lewin, Margareta

Normark-Nilsson, Ann-Stina

Tingsråd, Tone[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt[REDACTED_EFTERNAMN], Jan, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör Carrick, Peter 165 2.19 Luossavaara-Kiirunavaara AB, LKAB Styrelse 2001 Sprängare, Björn, ordförande Ameln, Carl[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Åke
[REDACTED_EFTERNAMN], Hans Christer[REDACTED_EFTERNAMN], Carl Wilhelm Tengelin, Ursula Ullebø, Egil Östholm, Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Christer, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Håkan, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Hans, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Karl, arbetstagarrepresentant Kohkoinen, Thomas, arbetstagarrepresentant, suppleant Thornéus, Torsten, arbetstagarrepresentant, suppleant Åhult, Henrik, arbetstagarrepresentant, suppleant Skr. 2000/01:120 Bilaga 2 Verkställande direktör Ameln, Carl 2.20 Luftfartsverket Riktlinjer Luftfartsverket bildades 1947 efter ombildande av luftfartsfonden till en affärsverksfond och av luftfartsstyrelsen till ett affärsdrivande verk (prop. 1947:194). Det affärsdrivande verket fick benämningen Luftfarts verket. Som skäl angavs bl.a. att verksamheten skulle få bättre affärsmäs siga förutsättningar och kunna drivas effektivare. Luftfartsverket har i uppdrag att skapa förutsättningar för ett säkert, effektivt och miljöan- passat flyg som kan tillgodose människors och näringslivets behov av resor och godstransporter, bl.a. genom att tillhandahålla, driva och ut- veckla statens flygplatser och flygtrafiktjänster. Luftfartsverkets huvud- uppgifter är att främja utvecklingen av den civila luftfarten, att ansvara för statens flygplatser för civil luftfart, att utöva tillsyn över flygsäker- heten för den civila luftfarten, att svara för skyddet av miljön mot förore- ningar från den civila luftfarten, att ansvara för flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfart, att ombesörja beredskapsplanläggning för civila flygtransporter. Luftfartsverket ansvarar för delfunktionen Flygtransporter inom funk- tionen Transporter inom den civila delen av totalförsvaret. Styrelse 2001
[REDACTED_EFTERNAMN], Ulf, ordförande

166

Annell, Elisabet

Skr. 2000/01:120
[REDACTED_EFTERNAMN], Jan

Bilaga 2

Orrenius, Jan

Plogéus, Eva

Thapper, Inger
[REDACTED_EFTERNAMN], Krister
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Krister, arbetstagarrepresentant Dittmer, Ulf, arbetstagarrepresentant, suppleant Nilssen, Roal, arbetstagarrepresentant, suppleant Generaldirektör Skogö, Ingemar Lars Rekke fr.o.m. 1 augusti 2001 2.21 Nordea AB Riktlinjer Som ett led i statens åtgärder för att stärka det finansiella systemet köpte staten in samtliga utestående aktier i Nordbanken (1991/92: 153, bet. 1991/92:NU36, rskr. 352). I enlighet med tidigare beslut tog staten det första steget i oktober 1995 i en utförsäljning av statens aktier genom att sälja 34,5 %. Styrelse 2001 Vainio, Vesa, ordförande Dalborg, Hans[REDACTED_EFTERNAMN], Dan[REDACTED_EFTERNAMN], Edward Brandinger, Rune Madsen Høeg, Claus[REDACTED_EFTERNAMN], Bernt[REDACTED_EFTERNAMN] Høeg, Jørgen Peltola, Timo Krarup, Thorleif, suppleant Haulrik, Lene, arbetstagarrepresentant

Roukala-Huvärinen, Kaija, arbetstagarrepresentant Finskas, Bertel, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör Krarup, Thorleif 167 2.22 Norrland Center AB Riktlinjer Norrland Center AB bildades för att främja företagande i Norrland. Verksamheten bygger på samarbete mellan staten, Norhold AB och stif- telsen Norrlandsfonden. Skr. 2000/01:120 Bilaga 2 Styrelse 2001 Näsman, Jan, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Peter[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Olov

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Sture 2.23 OM Gruppen AB Styrelse 2001 Stenhammar, Olof, ordförande Brock, Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], Thomas[REDACTED_EFTERNAMN], Per E.[REDACTED_EFTERNAMN], Sven[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt Carendi, Jan Nyblæus, Nils-Fredrik

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Per E. 2.24 Posten AB Riktlinjer Grundbeslut: Förändrad verksamhet för Postverket (prop. 1993/94:38, bet. 1993/1994:TU9, bet. 1993/94:TU1, rskr.1993/94:119). Kompletterad med Postens finansiella tjänster (prop. 1995/96:3, bet. 1995/96:NU3, rskr. 1995/96:41). 168

Styrelse 2001

Skr. 2000/01:120
[REDACTED_EFTERNAMN], Göte ordförande

Bilaga 2
[REDACTED_EFTERNAMN] Rampe, Annette

Grabe, Lennart

Iversen, Jonas
[REDACTED_EFTERNAMN], Jan

Litzén, Ulla
[REDACTED_EFTERNAMN], Sören

Malmborg, Curt
[REDACTED_EFTERNAMN], Karin

Spång, Ulf
[REDACTED_EFTERNAMN], Åke, arbetstagarrepresentant

Mellström, Alf, arbetstagarrepresentant
[REDACTED_EFTERNAMN], Björn, arbetstagarrepresentant, suppleant
[REDACTED_EFTERNAMN], Kjell, arbetstagarrepresentant, suppleant

Verkställande direktör

Grabe, Lennart

2.25

Samhall AB

Riktlinjer

Riksdagen beslutade 1992 att den dåvarande stiftelsen Samhall skulle bli

aktiebolag (prop. 1991/92:91, bet 1991/92:AU16, rskr. 1991/92:249).

Aktiebolaget består av ett moderbolag och dotterbolag. Moderbolaget

äger samtliga aktier i dotterbolagen. Omvandlingen skedde för att före-

tagsgruppen därigenom skulle få bättre affärsmässiga förutsättningar för

sin verksamhet och verksamheten skulle bli effektivare. Vidare innebär

aktiebolagsformen en ansvars- och befogenhetsfördelning som är klar,

känd och beprövad av samarbetspartners och konkurrenter, nationellt och

internationellt.

Uppgiften för Samhall AB är att anordna, leda och samordna verksam-

het, som bedrivs inom koncernen för att ge utvecklande och meningsfullt

arbete åt arbetshandikappade där behoven finns. Koncernen skall upp-

fylla vissa resultatkrav i fråga om sysselsättningsvolym, effektivitetsför-

bättringar, rekrytering av vissa grupper arbetshandikappade samt ifråga

om andel anställda som under året lämnar Samhall för arbete på den re-

guljära arbetsmarknaden.

Styrelse 2001

Tidlund, Håkan, ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Boel

Iversen, Jonas
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Ewa
[REDACTED_EFTERNAMN], Margareta

169

Wolrath, Björn

Skr. 2000/01:120

Johansson-Wester, Margaretha

Bilaga 2

Frideborger, Bengt, arbetstagarrepresentant

Litzell, Per-Olof, arbetstagarrepresentant
[REDACTED_EFTERNAMN], Sören, arbetstagarrepresentant

Gardelin, Olle, arbetstagarrepresentant, suppleant

Leppäniemi, Sven-Olof, arbetstagarrepresentant, suppleant

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Göran 2.26 SAS Gruppen Riktlinjer

SAS-samarbetet etablerades i slutet av 1950 genom retroaktiv tillämp- ning av ett konsortialavtal som slöts i början av 1951 mellan de dåva- rande nationella moderbolagen i konsortiet. Konsortialavtalet godkändes av de tre ländernas regeringar och följdes i slutet av 1951 av ett avtal mellan de tre ländernas regeringar rörande samarbete på luftfartens om- råde. Detta avtal gäller så länge samarbetet i SAS upprätthålls. Vidare utfärdades under 1951 parallella koncessioner för moderbolagens flygtra- fik. Tillsammans utgör dessa beslut grundvalen för det skandinaviska luftfartssamarbetet. Nu gällande svenska koncession beslutades av rege- ringen 1988 efter hörande av riksdagen. Regeringsavtalet förlängdes se- nast genom regeringsbeslut 1989. Riksdagen godkände den 16 maj 1997 en föreslagen förlängning av SAS-samarbetet till den 30 september 2020 (prop. 1996/97:126, bet. 1996/97:TU9, rskr. 1996/97:232). Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Bo, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Urban, vice ordförande Belfrage, Erik[REDACTED_EFTERNAMN], Nina Verkställande direktör Lindegaard, Jørgen 170 2.27 SIS Miljömärkning AB Riktlinjer År 1989 beslutade Nordiska ministerrådet att införa en gemensam, offi- ciell miljömärkning i Norden. Man valde Svanen som symbol, en variant av Nordiska ministerrådets logotyp. Regeringen gav SIS Standardiseringen i Sverige uppdraget att sköta Svanmärkningen. Sedan 1994 har SIS Miljömärkning även hand om den europeiska miljömärkningen EU-blomman.

År 1998 blev SIS Miljömärkning ett aktiebolag, ett dotterbolag till SIS med staten som delägare (10%). SIS är en oberoende ideell förening med en styrelse som representerar näringsliv och samhälle. Verksamheten drivs utan vinstsyfte och finansieras genom licensavgifter och statsan- slag. SIS Miljömärkning AB är organiserad i två avdelningar: en för krite- rieutveckling och en för licensfrågor, d.v.s. licensansökningar, företags- kontakter och marknadsföring. Skr. 2000/01:120 Bilaga 2 Styrelse 2001 Thiberg, Sven, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Ingolf[REDACTED_EFTERNAMN], Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Pernilla[REDACTED_EFTERNAMN], Anna Sköldefors, Walter Verkställande direktör Unge, Ragnar 2.28 SJ AB Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Daniel, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Gunilla Fallenius, Peter[REDACTED_EFTERNAMN], Marie[REDACTED_EFTERNAMN], Eva[REDACTED_EFTERNAMN], Roland[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil Aldenmark, Lena, arbetstagarrepresentant Nyholm, Nils-Gunnar, arbetstagarrepresentant Saxvold, Bror, arbetstagarrepresentant 171 Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Kjell

2.29

Sjöfartsverket

Riktlinjer Sjöfartsverket blev affärsverk den 1 juli 1987 då riksdagen bl.a. beslutade att Sjöfartsverket fick disponera sina avskrivningsmedel för finansiering av investeringar (prop. 1986/87:100). Sjöfartsverket har till uppgift att se till att sjöfart kan bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse under säkra och effektiva former. Sjöfartsverket skall även verka för säkerheten ombord på svenska fartyg, oberoende av farvatten. Vidare skall Sjöfarts- verket arbeta för att sjöfarten miljöanpassas. Sjöfartsverket ansvarar för delfunktionen Sjötransporter inom funktio- nen Transporter inom den civila delen av totalförsvaret. Skr. 2000/01:120 Bilaga 2 Styrelse 2001 Färm, Gunnel, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Claes-Göran
[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf[REDACTED_EFTERNAMN], Elizabeth[REDACTED_EFTERNAMN], Elisabeth[REDACTED_EFTERNAMN], Karin[REDACTED_EFTERNAMN], Kent Starkerud, Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Göte, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Birgitta, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Uno, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Daniel, arbetstagarrepresentant, suppleant Hoffrén, Tapani, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart, arbetstagarrepresentant, suppleant Generaldirektör Selén, Jan Olof

2.30

SOS Alarm Sverige AB

Riktlinjer

SOS Alarm ägs av Svenska Staten (50 %), Landstingsförbundet (25 %)

och Förenade Kommunföretag (25 %). På deras uppdrag ansvarar

bolaget för SOS-tjänsten i Sverige, genom att ta emot och förmedla larm

på

nöd numret 112. För kommunernas räkning alarmeras

172

räddningstjänsten och för landstingen alarmeras och dirigeras Skr. 2000/01:120 ambulanstrafiken. På uppdrag av landstingen ansvarar SOS Alarm även Bilaga 2 för sjukvårdsupplysningen. Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Curt, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Benny, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Olof, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Hjördis Brögger, Lise Fredlund, Michael Lennerwald, Ingrid Salomonson, Christina[REDACTED_EFTERNAMN], Åke, arbetstagarrepresentant Rålin, Berit, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Sven Rune 2.31 SP Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut, AB Riktlinjer Sveriges Provnings- och forskningsinstitut AB är ett av staten helägt bo- lag för teknisk utvärdering, mätteknik, provning, forskning och utveck- ling samt certifiering av produkter och kvalitetssystem. Verksamheten startade 1920 under namnet Statens Provningsanstalt. SP Sveriges Prov- nings- och forskningsinstitut AB bildades 1993 sedan riksdagen i juni 1993 beslutat överföra verksamheten i Statens provningsanstalt till det nybildade bolaget (prop. 1992/93:239, bet. 1992/93:NU32, rskr. 1992/93:384). De ekonomiska målen är formulerade i den nämnda pro- positionen som föregick bolagiseringen. Verksamheten skall generera de överskott som erfordras för investeringar och utveckling hos ett teknik- och FoU-institut på en europeisk nivå. Avkastningskraven skall ställas utifrån normala kommersiella bedömningar med beaktande av verksam- hetens förutsättningar. Styrelse 2001
[REDACTED_EFTERNAMN], Jan-Crister, ordförande

Bankvall, Claes
[REDACTED_EFTERNAMN], Hasse
[REDACTED_EFTERNAMN], Solveig
[REDACTED_EFTERNAMN], Gun
[REDACTED_EFTERNAMN], Hans Christer
[REDACTED_EFTERNAMN], Jan-Eric

173

Weichbrodt, Björn

Skr. 2000/01:120
[REDACTED_EFTERNAMN], Klas, arbetstagarrepresentant

Bilaga 2
[REDACTED_EFTERNAMN], Karin, arbetstagarrepresentant

Bogren, Bengt, arbetstagarrepresentant, suppleant
[REDACTED_EFTERNAMN], Ulrika, arbetstagarrepresentant, suppleant

Verkställande direktör Bankvall, Claes 2.32 Specialfastigheter Sverige AB Riktlinjer I en strävan att renodla Vasakronan AB till ett rent kommersiellt fastig- hetsbolag bildades Specialfastigheter Sverige AB som den 1 juli 1998 delades ut till staten (prop. 1997/98:137). I propositionen står bl.a. föl- jande: Gemensamt för statliga ändamålsfastigheter är att de är starkt för- bundna med en viss statlig verksamhet och att de inte kan förvaltas på renodlat kommersiella grunder. Ett motiv för ett långsiktigt statligt ägande av ändamålsfastigheter är att kunna erbjuda statlig verksamhet långsiktiga och stabila förutsättningar. Inriktningen på en fastighetsrörelse av ändamålskaraktär bör vara att stödja den myndighet som brukar ändamålslokalerna i sin verksamhet. Ett självklart mål bör vara att optimera kundnyttan, dvs. att till en given hyresnivå erbjuda maximal nytta i form av t.ex. funktionella lokaler, hög standard och god service. Regeringen anser att bolag och verk som äger ändamålsfastigheter skall bedriva verksamheten på ett kostnadseffektivt sätt. Avkastningskra- ven skall bestämmas utifrån affärsmässiga principer med beaktande av risktagande. Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Eva-Britt, ordförande Balazsi, Per[REDACTED_EFTERNAMN], Curt Falkman, Eva Kjellander, Claes Lennersand, Håkan Ziegler, Ingemar Cling, Thord, arbetstagarrepresentant, SIF[REDACTED_EFTERNAMN], Hans, arbetstagarrepresentant, SEKO Verkställande direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Curt

174

2.33 Statens Väg- och Baninvest AB Riktlinjer Vägverkets Investeringsaktiebolag Väginvest (AB Väginvest) etablera- des vid årsskiftet 1990/91 i syfte att hantera sådana hel- och delägda bo- lag som bildas i anslutning till avgifts- och lånefinansierade väg- och broprojekt (projektfinansieringsbolag). AB Väginvest är ett av staten hel- ägt bolag som konsolideras i Vägverkets balansräkning. Bolaget förval tas enligt beslut av regeringen sedan den 24 april 1995 av Kommunika- tionsdepartementet. AB Väginvest äger och förvaltar aktier i Stockholmsleder AB (SLAB) 100 %, Göteborgs Trafikleder AB (GTLAB) 100 % och Botniabanan AB (91 %). Väginvests verksamhet skall omfatta skilda former av projektfinansie- ring av infrastrukturanläggningar, att äga och förvalta aktier, andelar och andra rättigheter i bolag och skall bedrivas inom vägsektorn och banhåll- ningsområdet (prop. 1997/98:150). Skr. 2000/01:120 Bilaga 2 Styrelse[REDACTED_EFTERNAMN], Gösta, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Ulf[REDACTED_EFTERNAMN], Gerd[REDACTED_EFTERNAMN], Eva-Britt
[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], Thomas Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Bo 2.34 Sveaskog AB Styrelse 2001 Dockered, Bo, ordförande Cederlund, Lars Johan[REDACTED_EFTERNAMN], Åsa[REDACTED_EFTERNAMN], Lena Liffner, Christina[REDACTED_EFTERNAMN], Lena[REDACTED_EFTERNAMN], Tofte, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Karl-Erik, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Jan-Ove, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, arbetstagarrepresentant, suppleant 175 Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Lars

2.35

Svensk Avfallskonvertering AB, SAKAB

Riktlinjer Bolaget svarar för att omhänderta, behandla och destruera farligt avfall åt kommuner och företag. Huvudägarens, WM Sellbergs AB, en gagemang i Sakab regleras i ett aktieägaravtal. Bland annat skall engagemanget vara långsiktigt och verksamheten bedrivas på ett miljöan passat och kommersiellt sätt. Riksdagen beslutade den 18 december 1991 att bemyndiga regeringen att sälja aktier i Sakab (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92). I regeringens proposition anges bl.a. att i syfte att uppnå industriellt riktiga lösningar kan vissa företag behöva säljas direkt till ett annat företag. Vidare anges det att det i vissa särskilda fall kan vara mo- tiverat att staten behåller ett minoritetsintresse för att i någon mån kunna påverka företagets verksamhet. I augusti 1992 sålde staten 90,1 % av sina aktier till WM Sellbergs AB. Vid försäljningen fick staten en option att sälja ytterligare poster inom tre år. Denna option utnyttjades under hösten 1995, då resterande aktier, med undantag av en, såldes till WM Sellbergs. Denna enda aktie, "The Golden Share", tillförsäkrar staten fortsatt insyn i företaget, bl.a. genom representation i styrelsen. SAKAB:s tidigare huvudägare WM Sellbergs ingick från den 20 november 2000 i det nya företaget SITA Sverige AB. SITA har, tillsammans med Sydkraft, förvärvat WM Sellbergs/SAKAB. Sydkraft kommer att ha ansvaret för SAKAB och namnet kommer att ändras till Sydkraft SAKAB Aktiebolag. Under 2001 kommer SAKAB:s tidigare verksamhet att införlivas i Sydkrafts övriga verksamhet samtidigt som ett samarbete kommer att påbörjas kring utvecklingen av energiåtervinning ur avfall i Sverige tillsammans med SITA/miljöservice. Skr. 2000/01:120 Bilaga 2 Styrelse 2001 Cervin, Tommy Dennery, Xavier[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Erik Kluge, Jan Lyngsjö, Gert[REDACTED_EFTERNAMN], Eva[REDACTED_EFTERNAMN], Jan-Åke

Vestergren, Lennart Dufva, Björn, suppleant Erhagen, Conny, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Johan, suppleant 176
[REDACTED_EFTERNAMN], Bo, suppleant

Skr. 2000/01:120
[REDACTED_EFTERNAMN], Per-Anders, suppleant

Bilaga 2

Verkställande direktör Svantemark, Lars Krister 2.36 Svensk Bilprovning, AB Riktlinjer Organisationen av den periodiska fordonskontrollen och verksamheten inom AB Svensk Bilprovning behandlades senast i riksdagen med anled- ning av budgetpropositionen 1997 utg.omr. 22, sid. 92 ff (prop. 1996/97:1, utg.omr. 22, bet 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115). Då beslöt riksdagen om en fortsatt ensamrätt för AB Svensk Bilprovning att göra nationella typbesiktningar, registreringsbesiktningar, kontrollbesiktningar m.m. Vidare beslöts att den fortsatta besiktningsverksamheten vid AB Svensk Bilprovning skall möta minst samma kravnivå som gäller för öv- riga aktörer på provnings- och kontrollmarknaden. En klar avgränsning skall göras för verksamheter som bedrivs i konkurrens. I det senare avseendet fastslogs att inkomster från monopolverksamheten inte får användas inom den konkurrensutsatta verksamheten. Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, ordförande Alkärr, Kjell, vice ordförande Cederlund, Lars Johan Elväng, Katja Forssén, Göran Frejhagen, Birgitta von Oelreich, Jan Ohlson, Göran[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], Sonny, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Bo, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Tommy, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör Ehrenstråle, Magnus 177 2.37 Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB Riktlinjer Till och med budgetåret 1984/85 finansierades statliga bostadslån över statsbudgeten. Från och med den 1 juli 1985 övertogs denna uppgift av SBAB. Bolaget finansierade lån som beslutades av bostadsstyrelsen och länsbostadsnämnderna. I samband med bolagets ombildande (prop. 1993/94:228) befästes bolagets nuvarande roll att med utgångspunkt i sedvanlig företagsekonomisk målsättning bidra till mångfalden och kon- kurrensen på marknaden. Skr. 2000/01:120 Bilaga 2 Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Jan Rung, Sören[REDACTED_EFTERNAMN], Per Erik

Linder-Aronsson, Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Christer Ragsten[REDACTED_EFTERNAMN], Christina Marking, Bo Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Christer 2.38 Svensk-Danska broförbindelsen AB, SVEDAB Styrelse 2001 Skogö, Ingemar, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Göran Bondestam, Anitha Brandborn, Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Bo Yngvesson, Nils[REDACTED_EFTERNAMN], Ann, suppleant Saxton, Ulla-Brita, suppleant Verkställande direktör Wemming, Mats 178 2.39 Svenska kraftnät, Affärsverket Riktlinjer Riksdagen beslutade våren 1991 att verksamheten med storkraftnätet inom statens vattenfallsverk skulle föras över till en separat organisation, när huvuddelen av verksamheten i Statens Vattenfallsverk fr.o.m. 1992 skulle övergå till att drivas i aktiebolagsform (prop. 1990/91:97, 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318). Affärsverket svenska kraftnät (Svenska kraftnät) inrättades genom regeringsbeslut hösten 1991. Svenska kraftnät driver och förvaltar det svenska storkraftnätet, dvs. kraftledningar med en spänning om 220 kV och däröver, samt de statligt ägda utlandsförbindelserna. Svenska kraftnät är enligt förordningen (1994:1806) om systemansvaret för elektrisk ström sedan den 1 januari 1995 systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857). Svenska kraftnät skall enligt riksdagens riktlinjer ansvara för driften av stamnätet, den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets över- gripande driftsäkerhet. Svenska kraftnät ansvarar också för delfunktionen Elförsörjning inom funktionen Energiförsörjning inom den civila delen av totalförsvaret (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:112). Svenska kraft- nät är sedan den 1 juli 1997 elberedskapsmyndighet enligt elbered- skapslagen (1997:288) (prop. 1996/97:86, bet. 1996/97:FöU6, rskr. 1996/97:204). Svenska kraftnät har vidare sedan 1998 det centrala myn- dighetsansvaret för dammsäkerheten Skr. 2000/01:120 Bilaga 2 Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Per-Olof, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Christer[REDACTED_EFTERNAMN], Yvonne Kvart, Sussi[REDACTED_EFTERNAMN], Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Pia[REDACTED_EFTERNAMN], Agata, arbetstagarrepresentant Örtegren, Bengt, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Jan 2.40 Svensk Exportkredit, AB Riktlinjer

AB Svensk Exportkredit bildades 1962 gemensamt av staten och de

svenska affärsbankerna. Den främsta orsaken till att SEK bildades var

kapitalmarknadens bristande institutionella förutsättningar att lämna av

179

exportindustrins kunder efterfrågade långa och bundna exportkrediter. Skr. 2000/01:120 Hälften av aktierna (A-aktier) ägs av staten och hälften (B-aktier) av Bilaga 2 bankerna. Det av riksdagen beslutade huvudsyftet med SEK är att stödja den svenska exportindustrin genom att ställa krediter till förfogande vid export av varor och tjänster. Verksamheten skall drivas så att den ger en tillfredsställande avkastning på satsat kapital. I mars 1996 (prop. 1995/96:105, bet. 1995/96:NU18, rskr. 1995/96:197) godkände riksdagen en ändring i bolagsordningen och gav därmed SEK ett utökat arbetsområde. Uppgiften innefattar därefter också att kunna erbjuda långfristig finansiering för utbyggnad av infrastrukturen i Sverige och utvecklingsprojekt inom exportindustrin för att stärka den svenska industrins internationella konkurrenskraft. SEK hanterar också statens system för u-kre diter. Styrelse 2001 Wolrath, Björn, ordförande Blecher, Lennart, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Peter Cederlund, Lars Johan[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt Nivert, Marianne Hedenström, Anders, suppleant Hedengran, Petra, suppleant Lidefelt, Anders, suppleant Östensson, Per, suppleant Verkställande direktör Yngwe, Peter 2.41 Svenska Lagerhusaktiebolaget Riktlinjer Redan 1954 års riksdag fastställde att Svenska Lagerhus AB skulle för- valta de statliga lagerhusen, handha lagring av spannmål, frö, fodermedel och andra varor ävensom bedriva handel och annan verksamhet som är förenlig med lagerrörelsen. Svenska Lagerhus AB skulle vidare i sin verksamhet vara beredd att åta sig de särskilda uppgifter som avtalades med statsmakterna. Den 1 januari 1992 överlät Överstyrelsen för Civil Beredskap (ÖCB), efter godkännande av staten, samtliga anläggningstillgångar och viss per- sonal som ingick i ÖCB:s förrådssektion till Svenska Lagerhus AB. Samma år överläts bolagets samtliga aktier från statliga Procordia till staten. 180

Styrelse 2001

Skr. 2000/01:120
[REDACTED_EFTERNAMN], Reinhold, ordförande

Bilaga 2

Hentzel, Mats
[REDACTED_EFTERNAMN], Christer
[REDACTED_EFTERNAMN], Göran

Ringström, Anita

Sedolin, Maria

Skarell,Gunnar
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Åke, arbetstagarrepresentant

Verkställande direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Göran

2.42

AB Svenska Miljöstyrningsrådet

Riktlinjer

Regeringen beslutade den 2 mars 1995 med stöd av 2 § lagen

(1994:1596) om frivillig miljöstyrning och miljörevision att ett nybildat

bolag, Aktiebolaget Svenska Miljöstyrningsrådet, skulle ansvara för re-

gistrering av anläggningar och offentliggörande av förteckningen över

registrerade anläggningar, i enlighet med vad som anförs i artikel 8 och 9

i rådets förordning (EEG) nr 1836/93 av den 29 juni 1993 om frivilligt

deltagande för industriföretag i gemenskapens miljöstyrnings- och miljö-

revisionsordning. Genom regeringsbeslut den 17 juni 1998 utvidgades

antalet sektorer som kan delta i verksamheten. Bolaget ägs gemensamt av

staten, Svenska Kommunförbundet och Sveriges Industriförbund.

Enligt regeringens beslut den 13 november 1997 utvidgades bolagets

verksamhet till att även omfatta att förvalta system för certifierade miljö-

varudeklarationer, registrering av miljövarudeklarationer, att informera

om systemets uppbyggnad samt om miljövarudeklarerade varor, produk-

ter och tjänster m.m. och om den principiella skillnaden gentemot den

positiva miljömärkningen.

Styrelse 2001

Wenblad, Axel, ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Eva, vice ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Richard
[REDACTED_EFTERNAMN], Ulf
[REDACTED_EFTERNAMN], Henry

Haglind, Ingrid
[REDACTED_EFTERNAMN], Annaa
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven-Olof

Waldner, Lars

Wide, Anna-Maria
[REDACTED_EFTERNAMN], Erik, adjungerad

181

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Sven-Olof

2.43

Svenska rymdaktiebolaget

Riktlinjer Sedan 1962 har Sverige deltagit i internationellt rymdsamarbete och un- der sextiotalet inleddes verksamheten, målen utreddes i bl.a. SOU 1963:61. Svenska rymdbolagets verksamhet syftar dels till att, uppfylla de åtaganden som följer av Sveriges deltagande i ESA (prop. 1985/86:127, bet. 1985/86:NU21), för att stärka svenskt näringslivs kon- kurrenskraft på området samt att utnyttja de synergier som rymdforsk- ningen ger (prop. 1992/93:170). Därutöver finns regionalpolitiska motiv till verksamheten (prop. 1985/86:127, bet. 1985/86:NU21). Skr. 2000/01:120 Bilaga 2 Styrelse 2001 Lübeck, Lennart, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Birgitta[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar Cederlund, Lars Johan Fredga, Kerstin Mohlin, Per-Erik[REDACTED_EFTERNAMN], Per[REDACTED_EFTERNAMN] Bonde, Ingrid Jordung, Åsa, arbetstagarrepresentant Mörtberg, Carl-Ivar, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Claes-Göran

2.44

Svenska skeppshypotekskassan

Riktlinjer

För

verksamheten

i Svenska Skeppshypotekskassan gäller lagen

(1980: 1097) om

Svenska Skeppshypotekskassan. Detta innebär att

kassan inte är något aktiebolag utan en egen associationsform med offentligrättslig prägel. Regeringen utser styrelsen och beviljar styrelsen ansvarsfrihet. Staten har ställt en garantifond till förfogande för kassan och låntagaren har ett ansvar vid en eventuell likvidation av kassan. Enligt lagen, som ändrades senast våren 1998, är ändamålet med kas- san att medverka vid finansiering av rederiverksamhet som bedrivs av svenskt rederi eller av utländsk juridisk person där svenska fysiska eller 182

juridiska personer har ett betydande inflytande eller intresse. Vidare finns

Skr. 2000/01:120

i lagen regler om säkerhet för lån, värdering av panter m. m. Kassan har

Bilaga 2

redovisat en kreditförlust sedan starten 1929.

Styrelse 2001 Gyllenhammar, Pehr G., ordförande Källson, Jan, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Christer Kastman Heuman, Åsa[REDACTED_EFTERNAMN], Ulla[REDACTED_EFTERNAMN], Foke[REDACTED_EFTERNAMN], Anna-Lisa
[REDACTED_EFTERNAMN], Anders, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Morgan, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Ture, suppleant Rodosi, Agneta, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Göran
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Göran, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Hans-Yngve, suppleant Severed, Bo, suppleant Verkställande direktör Wickenberg[REDACTED_EFTERNAMN], Birgitta 2.45 Svenska Skogsplantor AB Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Lena, ordförande Fredlund, Michael Idermark, Thomas Leonardsson, Lars Sennerby Forsse, Lisa[REDACTED_EFTERNAMN], Anders, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart, arbetstagarrepresentant Waern, Monika, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Anders, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör Lidén, Sverker 183

2.46

Svenska Spel, AB

Skr. 2000/01:120

Riktlinjer

Bilaga 2

AB Svenska Spel bildades 1996 då Svenska Penninglotteriet AB och AB

Tipstjänst slogs samman. Den verksamhet som AB Svenska Spel skall

bedriva, samt utgångspunkterna för regeringens förslag om sammanslag-

ning, framgår av propositionen Sammanslagning av Svenska Penning-

lotteriet

AB och AB Tipstjänst m.m. (prop. 1995/96:169, bet.

1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248). Statens ambition är att verka för att

spelmarknaden långsiktigt utvecklas på ett positivt sätt för att möjliggöra

höga inkomster till staten och föreningslivet. Detta skall dock ske inom

ramen för ett socialt ansvarstagande, en väl utbyggd service och utan risk

för att säkerheten i hanteringen eftersätts. AB Svenska Spel har senast

den 22 december 1999 fått regeringens tillstånd att anordna lotterier,

nummerspel och vadhållning på idrottstävlingar samt anordnar spel på

värdeautomater.

Styrelse 2001
[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt Åke, ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Jan

Dalborg, Hans
[REDACTED_EFTERNAMN], Rose-Marie

Lagrell, Lars-Åke
[REDACTED_EFTERNAMN], Eva
[REDACTED_EFTERNAMN], Kjell

Söderblom, Anna

Tivéus, Meg
[REDACTED_EFTERNAMN], Gerd, arbetstagarrepresentant
[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil, arbetstagarrepresentant

Othberg, Maria, arbetstagarrepresentant, suppleant

Verkställande direktör

Tivéus, Meg

2.47

Sveriges Rese- och Turistråd AB

Riktlinjer

Riksdagen beslutade våren 1995 om inriktningen och utformningen av

turistpolitiken (prop. 1994/95:100 bil. 13 och prop. 1994/95:177, bet.

1994/95:KrU28, rskr. 1994/95:395). Det övergripande målet för turist-

politiken är att Sverige skall ha en hög attraktionskraft som turistland och

en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. Den 1 juli 1995 bildades

det av staten och turistnäringen gemensamt ägda bolaget, Sveriges Rese-

och Turistråd AB, med uppgift att svara för övergripande marknadsfö-

ring och information utomlands av Sverige som turistland. Turismen har

184

stor betydelse för sysselsättningen, särskilt i vissa regionalpolitiskt prio-

Skr. 2000/01:120

riterade områden. För att öka turismen i och till Sverige samt för att ut-

Bilaga 2

veckla branschen krävs en rad olika åtgärder. Huvudansvaret för att ut-

veckla näringen måste åvila företagen. Staten kan emellertid spela en

strategisk roll framförallt när det gäller marknadsföringen av Sverige

som turistland i utlandet. Regeringens bedömning är att den övergripande

internationella marknadsföringen bäst främjas om den sker i samverkan

mellan staten och turistbranschens företag och organisationer.

Styrelse 2001 Carmén, Lars, ordförande Bjerkne, Claes[REDACTED_EFTERNAMN], Nils Creydt, Martin Holmström, Inger Klaesson, Bengt Rentzhog, Sten Reuterskiöld, Marianne Forssman, Peter, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Magnus, suppleant Verkställande direktör Strand, Karl-Erik

2.48

Swedesurvey AB

Riktlinjer

Bolaget bildades den 23 juni 1993 genom en bolagisering av den tjänste-

exporterande delen av uppdragsverksamheten inom Statens lantmäteri-

verk och Centralnämnden för fastighetsdata (prop. 1992/93:100 bilaga

15, bet. 1992/93:BoU14, rskr. 1992/93:217). Bolaget skall i första hand

utnyttja resurser från det numera omstrukturerade statliga lantmäteriet.

Syftet med verksamheten är att bedriva verksamhet utomlands inom fas-

tighetsområdet, mätnings- och kartläggningsområdet samt därmed fören-

lig verksamhet.

Bolagets vision är att inom dessa områden vara ett ledande kunskaps-

företag som utvecklar och ökar svensk tjänsteexport inom prioriterade

marknader.

Styrelse 2001
[REDACTED_EFTERNAMN], Joakim, ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Axel
[REDACTED_EFTERNAMN], Annika

Jeding, Lars

185
[REDACTED_EFTERNAMN], Staffan

Skr. 2000/01:120

Kristiansen, Thormod

Bilaga 2

Bjälkefors, Ulf, arbetstagarrepresentant
[REDACTED_EFTERNAMN], Sören, arbetstagarrepresentant

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Sture 2.49 Swedfund International AB Riktlinjer Swedfund bildades 1978 i form av en stiftelse men omvandlades 1991 efter riksdagsbeslut till aktiebolag (prop. 1991/92:100). Bolaget har i uppdrag att förena utvecklingsmål med affärsmässighet. Huvudmotivet för bolagiseringen var att kombinera verksamheten med affärsmässighet. Målet var att nå så hög grad av kostnadstäckning som möjligt. I början av 1991 beslöt regeringen att utvidga bolagets verksamhetsområde till att även omfatta länder i Central- och Östeuropa. Styrelse 2001 Cedergren, Jan, ordförande Thelin, Hugo, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Boel Liljeson, Lars Rooth, Lena Uustalo, Ann[REDACTED_EFTERNAMN], Carin Öjefors, Lars Verkställande direktör Aarefalk, Olle 2.50 Swedish National Road Consulting AB (SweRoad AB) Styrelse 2001

Färm, Gunnel, ordförande

Bergfalk, Lars, vice ordförande

Kärre, Malin

Mannerstråle, Gunnar

Utterström, Brittmarie
[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf, arbetstagarrepresentant

186

Jörud, Leif, arbetstagarrepresentant, suppleant

Skr. 2000/01:120

Bilaga 2

Verkställande direktör Bauducco, Roberto G 2.51 Systembolaget AB Riktlinjer Systembolaget AB är det särskilda bolag, ägt av staten, som enligt alko- hollagen (1994:1738) ensamt skall svara för detaljhandel med sprit- drycker, vin och starköl (prop. 1994/95:89, bet. 1994/95:SoU9, rskr. 1994/95:106). Systembolagets verksamhet regleras förutom i alkoholla- gen i ett avtal mellan bolaget och staten. Ett nytt sådant avtal har träffats den 15 maj 2000, tillkännagivande (2000:383) av avtal mellan System- bolaget Aktiebolag och staten, vilket ersätter ett tidigare avtal från 1994. Riktlinjerna för Systembolaget lades fast i samband med att riksdagen 1977 godkände grunderna för den nuvarande svenska alkoholpolitiken (prop. 1976/77:108, bet. SkU 1976/77:40, rskr. 1976/77:231). Dessa grunder gäller i huvudsak fortfarande. Som en följd av EES-avtalet god- kände riksdagen 1994 riktlinjer för ett nytt tillståndssystem för import, export, tillverkning och partihandel med alkoholdrycker (prop. 1993/94:136, bet. 1993/94:SoU22, rskr. 1993/94:249). Riksdagen har vidare godkänt riktlinjer för Systembolagets öppethållande (prop. 1998/99:134, bet. 1999/2000:SoU14 rskr. 1999/2000:42). Regeringen har i proposition till riksdagen i mars 2001 lämnat förslag om lördagsöppet (prop. 2000/01:97). I målet C-185/95 slog EG-domstolen fast att ett statligt detaljhandels- monopol för alkoholdrycker utformat och anpassat såsom det svenska Systembolaget inte stred mot EG-fördragets artikel 37 om anpassningen av statliga handelsmonopol. Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, ordförande Begler, Ann-Marie, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Elisebeht[REDACTED_EFTERNAMN], Ulf[REDACTED_EFTERNAMN], Sören[REDACTED_EFTERNAMN], Monica[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt Ånstand, Claes[REDACTED_EFTERNAMN], Margareta, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Robin, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Evert, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Karin, suppleant 187
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven-Olof, arbetstagarrepresentant

Skr. 2000/01:120
[REDACTED_EFTERNAMN], Karin, arbetstagarrepresentant

Bilaga 2

Hagelberg, Eva, arbetstagarrepresentant, suppleant

Kjellström, Hans, arbetstagarrepresentant, suppleant

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Anitra 2.52 Telia AB Riktlinjer Telia bildades 1993 genom en bolagisering av dåvarande Televerket (prop. 1992/93:200, bet. TU11992/93:30, rskr. 1992/93:443). Bolagets huvudinriktning blev att arbeta inom telekommunikationer i första hand i Sverige och med tillfredsställande avkastning. Telia kunde driva annan verksamhet än denna under förutsättning att den kompletterade huvudin- riktningen och att det skedde med ett rimligt risktagande. Riksdagen be- slöt våren 1998 om nya riktlinjer för Telia (prop. 1997/98:121, bet. 1997/98NU:14, rskr. 1992/93:308). Huvudinriktningen blir att i Norden och Östersjöområdet erbjuda telekommunikationer i vid bemärkelse samt bedriva internationell verksamhet som behövs för dessa tjänster. Telia skall erbjuda telekombaserade informationstjänster där Telias roll är att paketera information till tjänster som görs tillgängliga på Telias olika nät. Annan verksamhet kan bedrivas om den kompletterar huvudinriktningen men högre avkastningskrav skall gälla i de fall risktagandet är högre. Svenska och norska regeringen träffade den 29 mars 1999 ett avtal att slå samman Telia AB och Telenor AB till ett bolag. Riksdagen har därefter godkänt avtalet (prop. 1998/99:99, bet. NU 1998/99:14, rskr. 260). I december 1999 avbröts fusionen. Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Eric, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Peter Bennet, Carl[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar Igel, Anders

Johansson-Hedberg, Birgitta Nivert, Marianne[REDACTED_EFTERNAMN], Lars Sundewall, Caroline[REDACTED_EFTERNAMN], Elof, arbetstagarrepresentant Käck, Ronny, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Berith, arbetstagarrepresentant André Christer, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Anders, arbetstagarrepresentant, suppleant 188
[REDACTED_EFTERNAMN], Gösta, arbetstagarrepresentant, suppleant

Skr. 2000/01:120

Bilaga 2

Verkställande direktör Nivert, Marianne 2.53 Teracom AB Riktlinjer Teracom AB bildades den 1 juli 1992 efter beslut i riksdagen den 2 juni 1992 (prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329). Regering och riksdag ansåg att rundradionätet som en del av samhällets grundläggande infrastruktur samt av bl.a. beredskapsskäl borde behållas i helt statlig ägo. Det statliga ägandet skulle också ses som en garanti för konkurrensneutralitet inom rundradioverksamheten, och för att priserna i den del av verksamheten som inte är konkurrensutsatt, dvs. Utsändningstjänsterna för TV via marknätet, inte blir oskäligt höga. Enligt bolagsordningen skall bolaget bedriva utsändning och överfö- ring av radio- och TV-program. Bolaget skall vidare utveckla, marknads- föra och utföra andra tjänster med stöd av de resurser som har byggts upp för radio- och TV-verksamheten eller som på annat sätt är förenliga med verksamheten inom radio- och TV-området.

Teracom har ett avtal med staten om verksamheten under höjd bered- skap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Finansieringen av Teracoms beredskapsåtgärder tas ut via avgifter av de programvaruföre- tag som använder sig av Teracoms distributionstjänster. Styrelse 2001[REDACTED_EFTERNAMN], Per-Ola, ordförande Aktharzand, Minoo Dyrssen, Helena[REDACTED_EFTERNAMN], Karl Erik[REDACTED_EFTERNAMN], Åke Ilshammar, Lars[REDACTED_EFTERNAMN], John-Olof, arbetstagarrepresentant Howe, Peter, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Lena, arbetstagarrepresentant, suppleant Viktorsson, Elisabeth, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Jan 189

2.54

Vattenfall

Skr. 2000/01:120

Riktlinjer

Bilaga 2

Vattenfall AB bildades 1992 sedan riksdagen i juni 1991 beslutat att överföra huvuddelen av verksamheten i Statens Vattenfallsverk till det nybildade bolaget (prop. 1990/91:87, bet. 1991/92:NU38, rskr. 1991/92:318). Huvudmotivet för bolagiseringen var att effektivisera för- valtningen av statens kapital. Genom bolagiseringen skulle bl.a. effekti- visering och rationalisering av Vattenfalls verksamhet underlättas, lik- som anpassningen till internationaliseringen av elmarknaden. Bolagsfor- men skulle även ge Vattenfall ökade möjligheter att ta tillvara affärsmöj- ligheter i Sverige och utomlands samt att konkurrera på lika villkor med övriga företag på elmarknaden. En långsiktigt god lönsamhet och avkast- ningsförmåga ansågs nödvändig för att Vattenfall skulle kunna fylla sin uppgift att svara för en väl fungerande energiförsörjning (prop. 1991/92:49). Vattenfall har också uppgifter inom den beslutade kärn- kraftsavvecklingen (Ds 1997:14). Styrelse 2001 Klackenberg, Dag, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN] Rampe, Annette Fallenius, Peter[REDACTED_EFTERNAMN], Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Göran Marking, Bo[REDACTED_EFTERNAMN], Jan, suppleant Ögren, Kent, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Johnny, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, arbetstagarrepresentant Ekwall, Ronny, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, arbetstagarrepresentant, suppleant Lööv, Per-Ove, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Stig, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Lars 2.55 Venantius AB Riktlinjer

Bolaget har som huvudsakliga uppgifter att förvalta och finansiera myn-

dighetsbeslutade bostadslån (prop. 1994/95:219, bet. 1994/95:BoU20).

Inriktningen för verksamheten skall vara att på ett för staten som helhet

förmånligt sätt sköta förvaltningen av dessa lån under resterande avtals-

period.

190

Styrelse 2001

Skr. 2000/01:120
[REDACTED_EFTERNAMN], Curt, ordförande

Bilaga 2

Dillén, Mats
[REDACTED_EFTERNAMN], Barbara
[REDACTED_EFTERNAMN], Eva-Britt

Kjellander, Claes

Rönnberg, Mats

Verkställande direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Eva-Britt

2.56

V

Riktlinjer V

4 Avvecklade bolag

4.1

AB Kurortsverksamhet

4.2

Statens Premiefond AB

194 Tabell över föreslagna och definitiva utdelningar våren 2001 Skr. 2000/01:120 Bilaga 3 Bilaga 3 finns endast i den trycka upplagan .

195

Näringsdepartementet

Skr. 2000/01:120

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 maj 2001 Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: Björn[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar Regeringens skrivelse 2000/01:120 2001 års redogörelse för företag med statligt ägande 2001 196