Regeringens proposition

1996/97:58

Prövning av frågor om kyrkotillhörighet för

medlemmar i icke-territoriella församlingar

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 5 december 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Marita[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Kulturdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås ändringar i 3 kap. kyrkolagen (1992:300) om

kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan. Ändringarna innebär att kyrkoherden

i en icke-territoriell församling får befogenhet att pröva frågor om

kyrkotillhörighet för församlingens medlemmar.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 april 1997.

1996 års kyrkomöte har för sin del antagit regeringens förslag (2KL

1996:1, kskr. 1996:8).

Innehållsförteckning

1 Förslag till

riksdagsbeslut.................................................................3

2 Förslag till lag om ändring i kyrkolagen

(1992:300)........................3

3 Ärendet och dess beredning 4

4 Nuvarande förhållanden 5

4.1 Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan 5

4.2 Medlemskap i icke-territoriella församlingar 6

5 Beslut om kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan 6

6 Meddelande om dop och om kyrkotillhörighet 7

Bilaga Förteckning över remissinstanserna 8

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 5 december 1996 9

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

antar regeringens förslag till lag om ändring i kyrkolagen (1992:300).

2 Förslag till lag om ändring i kyrkolagen

(1992:300)

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6, 10 och 11 §§ kyrkolagen (1992:300)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap

6 §

Frågor om kyrkotillhörighet

prövas av kyrkoherden i den

församling där den som ärendet

rör är folkbokförd.

Frågor om kyrkotillhörighet

prövas av kyrkoherden i den

församling där den som ärendet

rör är folkbokförd. I fråga om den

som är medlem i en icke-

territoriell församling prövas

ärendet i stället av kyrkoherden i

den församlingen.

Kyrkoherden får förordna en annan präst i pastoratet att pröva sådana

frågor.

I fråga om den som inte är folkbokförd i Sverige prövas ärendet av

Svenska kyrkans centralstyrelse.

10 §

Den som har förrättat ett dop i

Svenska kyrkans ordning skall

genast meddela detta till

kyrkoherden i den församling där

den döpte är folkbokförd, om den

döpte genom dopet har blivit

upptagen i kyrkan.

Den som har förrättat ett dop i

Svenska kyrkans ordning skall

genast meddela detta till

kyrkoherden i den församling där

den döpte är folkbokförd, om den

döpte genom dopet har blivit

upptagen i kyrkan. Om den döpte

är medlem i en icke-territoriell

församling, skall meddelandet i

stället sändas till kyrkoherden i

den församlingen.

I fråga om en svensk medborgare som inte är folkbokförd i Sverige

skall meddelandet sändas till Svenska kyrkans centralstyrelse.

11 §

Kyrkoherden skall genast meddela Svenska kyrkans centralstyrelse,

när någon som är folkbokförd i församlingen har tagits upp i eller trätt ut

ur Svenska kyrkan.

I fråga om den som är medlem i

en icke-territoriell församling

skall meddelandet lämnas av

kyrkoherden i den församlingen.

____________

Denna lag träder i kraft den 1 april 1997.

3 Ärendet och dess beredning

Från och med den 1 januari 1996 gäller nya regler om kyrkotillhörighet i

Svenska kyrkan. Föreskrifterna finns samlade i 3 kap. kyrkolagen

(1992:300, ändrad senast 1996:295). Tidigare fanns regler om

medlemskap i Svenska kyrkan i numera upphävda 6 19 §§ i

religionsfrihetslagen (1951:680).

Till grund för de nya kyrkotillhörighetsreglerna låg ett inomkyrkligt

utredningsarbete av Kyrkotillhörighetsberedningen på uppdrag av

Svenska kyrkans centralstyrelse och ett beslut av 1994 års kyrkomöte.

Regeringens förslag lades fram i proposition 1994/95:226

Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan. Propositionen antogs av riksdagen

den 8 november 1995 (bet. 1995/96:KU2, rskr. 1995/96:4).

Finska församlingen anhöll i skrivelse den 7 juni 1993 att regeringen

skulle låta utreda möjligheterna för pastor i Finska församlingen att

pröva inträde i och utträde ur Svenska kyrkan för den som tillhör eller

kommer att tillhöra Finska församlingen enligt lagen (1992:288) om

medlemskap i icke-territoriella församlingar. Svenska kyrkans

centralstyrelse yttrade sig den 28 april 1995 över församlingens

framställning. Centralstyrelsen tillstyrkte att kyrkoherdarna i de icke-

territoriella församlingarna skulle få pröva frågor om kyrkotillhörighet

för dem som är medlemmar i dessa församlingar. Motivet var enligt

centralstyrelsen kyrkoherdens pastorala ansvar för dem som tillhör

församlingen.

I samband med riksdagsbehandlingen av propositionen 1994/95:226

Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan togs frågan om icke-territoriella

församlingar och prövning av kyrkotillhörighet upp av

konstitutionsutskottet (bet. 1995/96:KU2 s.6). Företrädare för Tyska S:ta

Gertruds församling hade föreslagit att utskottet skulle lägga fram ett

förslag till ny lydelse av 3 kap. 6 § kyrkolagen med innebörd att frågor

om kyrkotillhörighet för den som är medlem i en icke-territoriell

församling skulle prövas av kyrkoherden i den församlingen.

Utskottet framhöll att föreskrifter om medlemskap i Svenska kyrkan

enligt punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen skall

meddelas genom lag som stiftas av riksdagen med samtycke av

kyrkomötet. Riksdagen saknar möjlighet att utan kyrkomötets samtycke

besluta i frågor som gäller medlemskapet i Svenska kyrkan. Utskottet

ansåg emellertid att det fanns skäl för regeringen att överväga frågan om

befogenhet för kyrkoherden i en icke-territoriell församling att pröva

frågor om tillhörighet i Svenska kyrkan samt att ett regeringsförslag

borde kunna läggas fram för 1996 års kyrkomöte. Utskottets hemställan

att detta skulle ges regeringen tillkänna bifölls av riksdagen (rskr.

1995/96:4).

Med anledning härav har inom dåvarande Civildepartementet

utarbetats ett förslag till ändring i kyrkolagen som redovisats i en

promemoria den 23 februari 1996 om prövning av frågor om

kyrkotillhörighet för medlemmar i icke-territoriella församlingar.

Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över

remissinstanserna finns i bilagan. Remissyttrandena finns tillgängliga i

Inrikesdepartementet (dnr C95/551/KY).

I skrivelse till 1996 års kyrkomöte (RegSkr 1996:1) föreslog

regeringen att kyrkomötet för sin del skulle anta regeringens förslag till

lag om ändring i kyrkolagen. Kyrkomötet antog förslaget genom beslut

den 29 augusti 1996 (2KL 1996:1, kskr. 1996:8).

4 Nuvarande förhållanden

4.1 Kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan

Föreskrifterna i 3 kap. kyrkolagen innebär i korthet följande.

Huvudregeln är att den som döps i Svenska kyrkans ordning blir

upptagen i kyrkan. Men det finns också möjlighet att under vissa

förutsättningar tillhöra kyrkan efter ett meddelande eller en anmälan.

Utträde får ske efter anmälan. Frågor om kyrkotillhörighet prövas av

kyrkoherden i den församling där den som ärendet rör är folkbokförd.

Kyrkoherden får förordna en annan präst i pastoratet att pröva sådana

frågor. Beträffande den som inte är folkbokförd i Sverige prövas ärendet

av Svenska kyrkans centralstyrelse.

Av 6 § folkbokföringslagen (1991:481) framgår att en person skall

folkbokföras på den fastighet och i den territoriella församling där han är

att anse som bosatt. Detta gäller medlemmar både i territoriella och icke-

territoriella församlingar.

4.2 Medlemskap i icke-territoriella församlingar

Det finns fem icke-territoriella församlingar inom Svenska kyrkan,

nämligen Karlskrona amiralitetsförsamling, Göteborgs tyska församling,

Tyska S:ta Gertruds församling, Finska församlingen och

Hovförsamlingen (4 kap 2 § kyrkolagen).

Av lagen om medlemskap i icke-territoriella församlingar framgår att

medlemmar i andra icke-territoriella församlingar än Hovförsamlingen är

personer med viss angiven anställning, medborgarskap, språklig eller

nationell härkomst som är folkbokförda i respektive Karlskrona,

Göteborgs och Stockholms kommun. Hovförsamlingen har inget speciellt

upptagningsområde utan består av medlemmarna av Kungliga huset och

vissa andra angivna personer. Frågor om medlemskap i de icke-

territoriella församlingarna prövas och registreras av den skatte-

myndighet inom vars område personen är folkbokförd.

För en person som tillhör en icke-territoriell församling prövas alltså

frågor om det kyrkokommunala medlemskapet av skattemyndigheten

medan frågor om den kyrkliga tillhörigheten prövas av kyrkoherden eller

annan präst i den församling där personen är folkbokförd.

5 Beslut om kyrkotillhörighet i Svenska kyrkan

Regeringens förslag: Kyrkoherden i en icke-territoriell församling får

befogenhet att pröva frågor om kyrkotillhörighet för församlingens

medlemmar.

Departementspromemorians förslag: Överensstämmer med

regeringens förslag.

Remissinstanserna tillstyrker promemorians förslag eller har inte

några erinringar mot dem. Riksskatteverket lämnar inga synpunkter på

förslagen eftersom kyrkotillhörigheten är en inomkyrklig angelägenhet

och förslagen inte påverkar folkbokföringen eller något annat av

skatteförvaltningens områden.

1996 års kyrkomöte har antagit regeringens förslag.

Skälen för regeringens förslag: Frågor om kyrkotillhörighet prövas

av kyrkoherden i den församling där den som ärendet rör är folkbokförd.

För medlemmar i territoriella församlingar innebär detta att de skall

vända sig till sin egen kyrkoherde. Medlemmar i icke-territoriella

församlingar som inte kan folkbokföras i sin församling är däremot

tvungna att vända sig till en annan kyrkoherde än den som i andra frågor

än kyrkotillhörigheten har det pastorala ansvaret för dem.

I fråga om det lokala ansvaret för Svenska kyrkans verksamhet har de

icke-territoriella församlingarna samma ställning och uppgifter som de

territoriella församlingarna. Kyrkorådet och kyrkoherden har också

samma uppgifter i en icke-territoriell församling som i en territoriell

församling. För den enskilde som tillhör Svenska kyrkan och är medlem i

en icke-territoriell församling innebär detta medlemskap samma relation

till församlingen som för den som är medlem i en territoriell församling.

Några egentliga skäl för att ansvarsfördelningen skall vara annorlunda i

frågor som avser kyrkotillhörigheten än vad som gäller i övrigt föreligger

inte. Tvärtom finns det goda skäl som talar för att kyrkoherden i en icke-

territoriell församling skall pröva frågor om kyrkotillhörigheten för den

som är medlem i en sådan församling.

Enligt riktlinjer fastställda av Svenska kyrkans församlingsnämnd efter

samråd med Biskopsmötet och Svenska kyrkans centralstyrelse skall i

varje församling utarbetas och antas ett pastoralt program för dop och

dopuppföljning. Programmet skall antas av kyrkoherden efter samråd

med kyrkorådet och sedan fastställas av domkapitlet, som har ett

övergripande ansvar. I detta hänseende råder det inte någon skillnad

mellan territoriella och icke-territoriella församlingar. Även i de icke-

territoriella församlingarna skall således kyrkoherden efter samråd med

kyrkorådet anta ett pastoralt program för dopet.

Med den starka koppling som finns mellan dop och kyrkotillhörighet

är det naturligt att det är församlingens kyrkoherde, oavsett om det är en

territoriell eller en icke-territoriell församling, som har att pröva frågor

om kyrkotillhörigheten.

6 Meddelande om dop och om kyrkotillhörighet

Regeringens förslag: Om en medlem i en icke-territoriell församling

döps i Svenska kyrkans ordning skall detta meddelas till kyrkoherden i

den församlingen.

Kyrkoherden i en icke-territoriell församling skall meddela Svenska

kyrkans centralstyrelse när en medlem i församlingen har tagits upp i

eller trätt ut ur Svenska kyrkan.

Departementspromemorians förslag: Överensstämmer med

regeringens förslag.

Remissinstanserna har inte särskilt kommenterat detta förslag.

1996 års kyrkomöte har antagit regeringens förslag.

Skälen för regeringens förslag: Förslaget att kyrkoherden i en icke-

territoriell församling skall få befogenhet att pröva frågor om

kyrkotillhörighet för den egna församlingens medlemmar leder till

konsekvensändringar i 3 kap. 10 och 11 §§ kyrkolagen. Meddelande om

dop som innebär att den döpte blir upptagen i Svenska kyrkan bör

således lämnas till kyrkoherden i den icke-territoriella församlingen och

inte till kyrkoherden i folkbokföringsförsamlingen i fråga om den som är

medlem i en icke-territoriell församling. Det bör vidare vara en uppgift

för kyrkoherden i den icke-territoriella församlingen att underrätta

Svenska kyrkans centralstyrelse när någon som är medlem i församlingen

tagits upp i eller trätt ut ur Svenska kyrkan.

Förteckning över remissinstanserna

Remissyttranden har avgetts av Kammarrätten i Stockholm, Riksskatte-

verket, Svenska kyrkans centralstyrelse, domkapitlen i[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg

och Stockholm, Hovkonsistoriet, Karlskrona amiralitetsförsamling,

Tyska S:ta Gertruds församling och Finska församlingen.

Göteborgs tyska församling och Hovförsamlingen har avstått från att

lämna synpunkter.

KULTURDEPARTEMENTET

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 december 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1996/97:58 Prövning av frågor om

kyrkotillhörighet för medlemmar i icke-territoriella församlingar.

 Senaste lydelse 1995:1211.

 Senaste lydelse 1995:1211.

 Senaste lydelse 1995:1211.

Prop. 1996/97:58

2

1

Prop. 1996/97:58

Bilaga

Prop. 1996/97:58