Årsredovisning för staten 2008

Regeringens skrivelse

2008/09:101

Årsredovisning för staten 2008

Regeringens skrivelse

2008/09:101

Årsredovisning för staten 2008

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 8 april 2009

Fredrik[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN] (Finansdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten 2008. Skrivelsen omfattar resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på stats- budgetens inkomsttitlar och anslag under året. Vidare lämnas en uppföljning av de budgetpolitiska målen, uppgifter om utvecklingen av statens ekonomi de senaste fem åren, en redogörelse för statliga garantier och krediter, ett intygande gällande hanteringen av EU-medel inklusive redovisning av avgifter till och bidrag från EU, samt tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande. Myndigheter som fått revisionsberättelse med invändning omnämns och skälen för invändningarna anges. En redogörelse för den Europeiska revisionsrättens granskning av EU-medel lämnas.

Sammanfattning

Skr. 2008/09:101

Sammanfattning

Det ekonomiska utfallet för 2008

Nyckeltal för det ekonomiska utfallet

Trots att såväl den globala som den svenska konjunkturen försämrades drastiskt i slutet av 2008 uppvisar det samlade helårsutfallet för sta- tens ekonomi 2008 en relativt stabil bild av sta- tens finansiella resultat och ekonomiska ställ- ning.

Överskottet i de offentliga finanserna mins- kade från 3,8 procent av bruttonationalproduk- ten (BNP) 2007 till 2,5 procent 2008.

Utgiftstaket för 2008 klarades med en margi- nal på 14 miljarder kronor. Utgifterna under ut- giftstaket uppgick till 29,9 procent som andel av BNP. Överskottet i statsbudgeten uppgick till 135 miljarder kronor, vilket är en ökning med 32 miljarder kronor jämfört med 2007.

Resultaträkningen uppvisade 2008 ett över- skott på 92 miljarder kronor. Jämfört med 2007 har resultatet försämrats med 35 miljarder kro- nor. Statsskulden har minskat med 53 miljarder kronor. Som andel av BNP har statsskulden minskat från 36,4 till 33,6 procent.

I följande tabell redovisas några nyckeltal av- seende det ekonomiska utfallet 2008 jämfört med 2007.

Miljarder kronor

Utfall

Procent

Utfall

Procent

2008

av BNP1

2007

av BNP2

Den offentliga

sektorns

finansiella

sparande

80

2,5

116

3,8

Statsbudgetens

saldo

135

4,3

103

3,4

Utgiftstak

957

30,3

938

30,6

Takbegränsade

utgifter

943

29,9

910

29,7

Statens netto-

förmögenhet

-410

-13,0

-499

-16,3

Statsskuld

1 062

33,6

1 115

36,4

Årets över-/under-

skott i resultat-

räkningen

92

2,9

127

4,1

Garantiför-

bindelser3

1 040

32,9

799

26,1

EU-avgiften4

31

1,0

26

0,9

Nettoflöde till EU4

18

0,6

12

0,4

1Prel. BNP för 2008 uppgår till 3 157,8 miljarder kronor (löpande priser).

2Rev. BNP för 2007 uppgår till 3 063,9 miljarder kronor (löpande priser).

3Exkl. kapitaltäckningsgarantier och investerarskydd.

4Periodiserade uppgifter.

7

Överskott i de offentliga finanserna

Överskottsmålet innebär att den offentliga sek- torns finansiella sparande ska uppgå till i genom- snitt 1 procent av BNP över en konjunkturcykel. Utfallet för 2008 blev 80 miljarder kronor, mot- svarande 2,5 procent av BNP.

Utgiftstaket klarades

Utgiftstaket för staten har sedan det infördes budgetåret 1997 klarats samtliga år. Utgiftstaket omfattar statsbudgetens utgiftsområden 1–25 och 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. ingår inte i de takbegränsade utgif- terna eftersom riksdagen och regeringen i mycket begränsad utsträckning kan påverka dessa utgifter på kort sikt.

Det av riksdagen beslutade utgiftstaket för 2008 uppgick till 957 miljarder kronor. Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till 943 miljarder kronor. Utgiftstaket för 2008 klarades därmed med en marginal på 14 miljarder kronor.

Statens resultat- och balansräkningar

Resultaträkningen

Årets överskott, dvs. skillnaden mellan intäkter och kostnader i resultaträkningen, uppgick till 92 miljarder kronor, vilket var en minskning med 35 miljarder kronor jämfört med 2007.

Minskningen hänförs i huvudsak till att skat- teintäkterna minskade med 22 miljarder kronor. Skatteintäkterna uppgår därmed till 968 miljarder kronor och utgör 87 procent av de totala intäkterna.

Skatt på arbete ökade med nära 32 miljarder kronor jämfört med 2007. Ökningen förklaras framför allt av fortsatt hög sysselsättning och löneutvecklingen. Skatt på kapital minskade med 43 miljarder kronor. Skatt på kapital från hushåll minskade med 29 miljarder kronor till följd av minskade kapitalvinster. Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med 19 miljarder kronor, varav 15 miljarder kronor avsåg mervärdesskatt.

Kostnaderna för transfereringar ökade med ca 6 miljarder kronor jämfört med 2007 men i

förändringen ingår både stora ökningar och minskningar. Transfereringar till hushåll ökade med 5,4 miljarder kronor netto. Transfereringar till hushåll avseende socialförsäkringen ökade med 10,6 miljarder kronor netto. Kostnaden för sjukpenning minskade med 4,6 miljarder kronor vilket förklaras av att antalet sjukfall har fortsatt minska. Transfereringarna till kommuner mins- kade med 2,9 miljarder, transfereringar till före- tag minskade med 1,3 miljarder kronor medan transfereringar till utlandet ökade med 7 miljarder kronor. Avgiften till Europeiska uni- onen ökade med 4,5 miljarder kronor.

Kostnaderna för statens egen verksamhet steg med mer än 14 miljarder kronor jämfört med 2007. Kostnader för personal växte med 5,5 miljarder kronor, främst till följd av att av- sättningen för tjänstepensioner ökade som en följd av ändrade försäkringstekniska riktlinjer. Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgi- varavgifter ökade med 2,6 miljarder kronor, vil- ket motsvarar en ökning med 2,6 procent.

Resultat från andelar i dotter- och intressefö- retag påverkade utfallet positivt med 35 miljarder kronor, vilket motsvarar en minskning med 12 miljarder kronor jämfört med 2007. Försälj- ningen av Vin Sprit AB samt Civitas Holding med dotterbolaget Vasakronan AB bidrog till att minska resultatandelarna med 1,5 respektive 4,3 miljarder kronor. Vattenfall försämrade sitt resultat med 2,7 miljarder kronor, SAS AB med 1,5 miljarder kronor och Swedcarrier med 1,3 miljarder kronor.

Nettokostnaden för statsskulden uppgick till

76 miljarder kronor. Det motsvarar en kostnads- ökning med 22 miljarder kronor jämfört med 2007. Detta beror framför allt på att de orealise- rade valutaförlusterna ökade med 32 miljarder kronor till följd av den svaga kronkursen .

Övriga finansiella intäkter steg med

39 miljarder kronor. Ökningen avser främst rea- vinst vid försäljningen av Vin Sprit AB på ca 48 miljarder kronor.

Balansräkningen

Statens nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mel- lan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde (motsvarande eget kapital i ett företag), blev ne- gativ och uppgick till -410 miljarder kronor, vil- ket motsvarar -13 procent av BNP (se tabellen ovan). Nettoförmögenheten förbättrades med 89 miljarder kronor jämfört med 2007, främst till

följd av årets överskott i resultaträkningen på 92 miljarder kronor.

Den konsoliderade statsskulden minskade med 53 miljarder kronor till 1 062 miljarder kro- nor. Lånen i svenska kronor minskade med 45 miljarder kronor och lånen i utländsk valuta minskade med 8 miljarder kronor.

Statsbudgetens utfall

Inkomster

Statsbudgetens inkomster uppgick till 901 miljarder kronor 2008, varav skatter m.m. utgjorde 809 miljarder kronor och övriga in- komster 92 miljarder kronor. Jämfört med stats- budgeten blev inkomsterna 30 miljarder kronor högre. Det högre utfallet beror på att övriga in- komster blev högre än budgeterat.

Statens skatteintäkter beräknas uppgå till 786 miljarder kronor, vilket är 37 miljarder kro- nor lägre än i statsbudgeten för 2008. De största skillnaderna finns under skatt på kapital från hushåll (7 miljarder kronor), skatt på kapital från företagsvinster (18 miljarder kronor) samt skatt på konsumtion och insatsvaror (12 miljarder kronor).

Utgifter

Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 766 miljarder kronor 2008, vilket är 15 miljarder kronor lägre än den beräkning som redovisades i statsbudgeten för 2008. På tilläggsbudget anvisa- des 60 miljarder kronor, varav 25 miljarder kro- nor avsåg amortering av infrastrukturlån och 15 miljarder kronor tillskott till stabilitetsfon- den. I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev utgifterna 75 miljarder kronor lägre.

Skillnaden mellan utfall och ursprunglig stats- budget beror främst på att utgifterna för arbets- marknadsområdet blev 10 miljarder kronor lägre än budgeterat.

Statliga garantier och krediter

Statliga garantiåtaganden ökade med 241 miljarder kronor jämfört med 2007 och uppgick vid utgången av 2008 till 1 040 miljarder kronor. De statliga garantiåtagandena har som andel av BNP ökat från 26,1 procent 2007 till

Skr. 2008/09:101

32,9 procent 2008. Störst är insättningsgarantin med 639 miljarder kronor, kreditgarantier inklu- sive exportgarantier med 295 miljarder kronor och garantier om tillförsel av kapital med 96 miljarder kronor.

Statens externa utlåning med kreditrisk upp- gick vid utgången av 2008 till 203 miljarder kro- nor, varav 180 miljarder kronor avser studielån. Cirka 29 miljarder kronor av utlåningen bedöms som osäkra fordringar.

Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU

Intygandet grundas på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanter- ingen av EU-medel samt revisionens utlåtanden från granskningar varpå regeringen lämnar föl- jande intygande:

Rättvisande räkenskaper

Sammanställningen av EU-räkenskaperna, om- fattande resultat- och balansräkning samt en kas- samässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räken- skaperna i allt väsentligt är rättvisande.

Betryggande intern styrning och kontroll

Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen.

Redovisning av EU-medel

Sveriges kostnader för EU-avgiften uppgick till drygt 31 miljarder kronor eller 1,0 procent av BNP, vilket är en ökning med 4,6 miljarder kro- nor jämfört med 2007. Ökningen är främst hänförlig till att den BNI-baserade delen av av- giften ökade med 4,4 miljarder kronor samtidigt som jordbruksavgifterna ökade med 0,4 miljarder kronor. Bidragen från EU mins- kade med cirka 1,5 miljarder kronor, vilket inne- bär att nettoflödet från statsbudgeten till EU ökade med drygt 6 miljarder kronor.

Kassamässigt (enligt statsbudgeten) uppgick Sveriges avgift till EU till 31,5 miljarder kronor. Bidragen från EU uppgick till 11 miljarder kro- nor viket är en minskning med 2 miljarder kro- nor. Det kassamässiga nettoflödet från statsbud- geten till EU ökade med 6,9 miljarder kronor.

9

Skr. 2008/09:101

Statliga sektorns tillgångar och skulder

Utöver de myndigheter som konsolideras i sta- tens resultat- och balansräkningar innefattar sammanställningen över den s.k. statliga sektorn även AP-fonderna och Riksbanken. Vidare ingår statliga bolag, banker och finansinstitut där sta- tens ägarandel uppgår till minst 20 procent.

Vid utgången av 2008 var den statliga sektorns samlade tillgångar 3 746 miljarder kronor. Sam- mantaget innebär det en ökning av tillgångarna med 635 miljarder kronor jämfört med 2007.

De samlade skulderna uppgick till 3 378 miljarder kronor 2008, vilket motsvarar en ökning med 730 miljarder kronor. Sammantaget uppgick den statliga sektorns eget kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas

bokförda värde,

efter elimineringar,

till

368 miljarder

kronor,

en

minskning

med

95 miljarder kronor jämfört med 2007.

AP-fondernas

tillgångar

minskade

med

160 miljarder

kronor till

759 miljarder kronor.

AP-fondernas egna kapital

minskade

med

191 miljarder

kronor

och

uppgick

till

707 miljarder kronor i slutet av 2008.

Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till 1 539 miljarder kronor, en ökning med 208 miljarder kronor jämfört med 2007. Statens andel av bolagens skulder ökade med 206 miljarder kronor till sammanlagt 1 216 miljarder kronor. Det egna kapitalet är oförändrat jämfört med 2007 och uppgick därmed till 323 miljarder kronor.

Premiepensionssystemets tillgångar, som re- dovisas i anslutning till sammanställningen över den statliga sektorn, har minskat med 78 miljarder kronor jämfört med 2007. Skul- derna har ökat med motsvarande belopp, vilket innebär att det egna kapitalet är oförändrat och uppgår alltjämt till -1 miljard kronor.

Riksbankens tillgångar och skulder ökade un- der 2008 med 488 respektive 481 miljarder kro- nor. Riksbankens eget kapital ökade med 7,6 miljarder kronor, vilket förklaras av årets överskott på 11 miljarder kronor reducerat med utdelningen till staten på 3,6 miljarder kronor.

10

Skr. 2008/09:101

Innehållsförteckning

Sammanfattning……………………………………………………………………..7

1

Årsredovisningen för staten 2008 .......................................................................

21

2

Uppföljning av de budgetpolitiska målen...........................................................

27

2.1

Den offentliga sektorns finansiella sparande.......................................

27

2.2

Utgiftstak för staten .............................................................................

29

3

Utvecklingen av statens ekonomi........................................................................

35

3.1

Statsbudgetens utveckling ....................................................................

35

3.1.1

Statsbudgetens saldo.............................................................................

35

3.1.2

Statsbudgetens inkomster ....................................................................

35

3.1.3

Statsbudgetens utgifter.........................................................................

41

3.1.4

Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningarna.............................

45

3.1.5

Oförbrukade bidrag ..............................................................................

56

3.2

Revisionsberättelser ..............................................................................

56

3.2.1

Revisionsberättelser med invändning 2004–2008 ...............................

57

3.2.2Revisionsberättelser med invändning respektive upplysning

2008........................................................................................................

57

4

Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys....................................

61

4.1

Resultaträkning .....................................................................................

61

4.1.1

Intäkter ..................................................................................................

62

4.1.2

Kostnader ..............................................................................................

63

4.1.3

Transfereringar......................................................................................

63

4.1.4

Kostnader för statens egen verksamhet...............................................

64

4.1.5

Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag .............................

64

4.1.6Nettokostnad för statsskulden och övriga finansiella intäkter

och kostnader........................................................................................

64

4.2

Balansräkning ........................................................................................

64

4.2.1

Nettoförmögenheten............................................................................

65

4.2.2

Övriga förändringar i balansräkningen................................................

66

4.3

Finansieringsanalys ...............................................................................

67

4.3.1

Statens verksamhet................................................................................

67

4.3.2

Investeringar..........................................................................................

68

4.3.3

Utlåning.................................................................................................

68

4.3.4

Finansiella aktiviteter............................................................................

68

4.3.5

Statens nettoupplåning .........................................................................

68

4.3.6

Samband mellan resultaträkningen och statsbudgetens utfall............

68

4.4

Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar ................................

69

4.4.1

Transfereringar......................................................................................

69

4.4.2

Skatter....................................................................................................

70

4.4.3

Avgränsning av redovisningsenheten ..................................................

71

4.4.4

Metoder för konsolidering m.m...........................................................

71

11

Skr. 2008/09:101

4.4.5

Ändrade redovisningsprinciper m.m....................................................

72

4.4.6

Undantag från generella principer m.m. ..............................................

73

4.4.7

Kommentarer till särskilda poster ........................................................

74

4.4.8

Värderingsprinciper...............................................................................

77

4.5

Noter ......................................................................................................

81

4.5.1

Noter till resultaträkningen ..................................................................

81

4.5.2

Noter till balansräkningen ..................................................................

100

4.5.3

Noter till finansieringsanalysen..........................................................

125

5

Statsbudgetens utfall...........................................................................................

133

5.1

Statsbudgetens saldo 2008...................................................................

133

5.1.1

Statsbudgeten 2007 och 2008..............................................................

135

5.2

Statsbudgetens inkomster 2008 ..........................................................

136

5.2.1

Prognosförutsättningar .......................................................................

136

5.2.2

Totala skatteintäkter............................................................................

138

5.2.3

Övriga inkomster.................................................................................

143

5.3

Statsbudgetens utgifter 2008...............................................................

149

5.3.1

Makroekonomiska förutsättningar och beslut ..................................

149

5.3.2

Sammanfattning...................................................................................

151

5.3.3

Indragningar.........................................................................................

153

5.3.4

Medgivna överskridanden ...................................................................

154

5.3.5

Begränsningsbelopp.............................................................................

154

5.3.6

Politikområden ....................................................................................

155

5.4

Utfall per utgiftsområde .....................................................................

157

5.4.1

Utgiftsområde 1 Rikets styrelse .........................................................

157

5.4.2

Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ...............

157

5.4.3

Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ........................................

158

5.4.4

Utgiftsområde 4 Rättsväsendet ..........................................................

158

5.4.5

Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................

159

5.4.6

Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet..................

159

5.4.7

Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................

160

5.4.8

Utgiftsområde 8 Migration.................................................................

161

5.4.9

Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg.................

161

5.4.10

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp.............................................................................................

162

5.4.11

Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ......................

163

5.4.12

Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn .........

163

5.4.13

Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad......................................................

163

5.4.14

Utgiftsområde 14 Arbetsliv ................................................................

164

5.4.15

Utgiftsområde 15 Studiestöd..............................................................

165

5.4.16

Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning .................

165

5.4.17

Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ...............

165

5.4.18

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning,

byggande samt konsumentpolitik ......................................................

166

5.4.19

Utgiftsområde 19 Regional utveckling ..............................................

166

5.4.20

Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård................................

167

5.4.21

Utgiftsområde 21 Energi.....................................................................

167

5.4.22

Utgiftsområde 22 Kommunikationer.................................................

168

5.4.23

Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar.................................................................................................

169

5.4.24

Utgiftsområde 24 Näringsliv ..............................................................

170

12

Skr. 2008/09:101

5.4.25

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ..........................

170

5.4.26

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ........................................

171

5.4.27

Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

............... 173

5.4.28

Förändring av anslagsbehållningar.....................................................

173

5.4.29

Riksgäldskontorets nettoutlåning......................................................

175

5.4.30

Kassamässig korrigering .....................................................................

177

5.4.31

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten.........................

178

5.5

Realekonomisk fördelning av statsbudgeten.....................................

180

5.6

Bemyndiganden...................................................................................

193

6

Statliga garantier och krediter............................................................................

197

6.1

Statliga garantier..................................................................................

197

6.1.1

Garantiportföljens sammansättning ..................................................

197

6.1.2

De olika garantityperna ......................................................................

200

6.1.3

Risken i statens samlade garantiportfölj............................................

202

6.1.4

Fonder för att stödja det finansiella systemet...................................

203

6.1.5

Avsättningar för övriga garantier.......................................................

204

6.1.6

Tillgångar i garantiverksamheten .......................................................

204

6.1.7Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och

tillgångar i garantiverksamheten ........................................................

205

6.1.8Betalningsflöden och garantiverksamhetens påverkan på statens

finanser ................................................................................................

206

6.2

Statlig utlåning med kreditrisk...........................................................

208

6.2.1

Kreditportföljens sammansättning ....................................................

208

6.2.2

De olika lånen med kreditrisk ............................................................

209

7

Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU.............................

215

7.1

Intygande avseende EU-medel...........................................................

215

7.2

Ansvarsfördelningen inom den svenska statsförvaltningen.............

216

7.3

Räkenskapssammanställning av EU-medel .......................................

216

7.3.1

Resultaträkning ...................................................................................

218

7.3.2

Balansräkning ......................................................................................

219

7.3.3

Redovisning på statsbudgeten – kassamässig ....................................

219

7.4Ansvariga myndigheters samt revisionens bedömningar och

iakttagelser...........................................................................................

220

7.4.1Myndighetsledningarnas intygande och bedömning av

räkenskaperna samt den interna styrningen och kontrollen ............

220

7.4.2

Ekonomistyrningsverkets iakttagelser ..............................................

221

7.4.3Riksrevisionens granskning av myndigheternas årsredovisningar

och ledningens förvaltning .................................................................

221

7.5

Revisionsrättens granskningar ...........................................................

222

7.5.1

Väsentliga iakttagelser under 2007.....................................................

222

7.5.2

Revisionsrättens iakttagelser gällande Sverige ..................................

223

7.5.3Utgångspunkter för Sveriges agerande avseende revisionsrättens

iakttagelser...........................................................................................

223

7.6

Redovisning av samtliga EU-medel ...................................................

223

7.6.1

Avgiften till EU:s budget ...................................................................

224

7.6.2

Återflöde från EU-budgeten..............................................................

225

7.6.3

Redovisning i resultaträkningen.........................................................

225

7.6.4

Redovisning på statsbudgeten............................................................

226

7.6.5

Anslag finansierade med EU-medel...................................................

227

13

Skr. 2008/09:101

8

Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande

över

......................................................................................................................

231

8.1

Den statliga sektorns förmögenhet ....................................................

231

8.2

AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten................................

234

8.3

Statliga bolag, banker och finansinstitut ............................................

235

8.4

Riksbanken...........................................................................................

236

8.5

Pensionssystemets årsredovisning 2008.............................................

236

Bilagor:

Bilaga 1 Ordlista

Bilaga 2 Statliga myndigheter m.m.

Bilaga 3 Statliga bolag

Bilaga 4 Bemyndiganden

Bilaga 5 Specifikation av statsbudgetens inkomster

Bilaga 6 Specifikation av statsbudgetens utgifter

14

Skr. 2008/09:101

Tabellförteckning

Nyckeltal för det ekonomiska utfallet ............................................................................

7

2.1

Den offentliga sektorns finansiella sparande ..........................................................

27

2.2

Det finansiella sprandet i delsektorerna ..................................................................

28

2.3

Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot

överskottsmålet ....................................................................................................

29

2.4

Utgiftstak för staten.................................................................................................

30

2.5

Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2008...............................................

30

2.6

Takbegränsade utgifter .............................................................................................

31

3.1

Statsbudgetens utfall 2004–2008..............................................................................

35

3.2

Statens totala inkomster 2004–2008........................................................................

36

3.3

Den offentliga sektorns skatteintäkter 2004–2008.................................................

38

3.4

Skattekvoten 2004–2008...........................................................................................

40

3.5

Statsbudgetens utgifter 2004–2008..........................................................................

43

3.6

Nyckeluppgifter ur balans- och resultaträkningen 2004–2008..............................

45

3.7

Statliga myndigheters innehav av statspapper 2008................................................

46

3.8

Statsskuldens utveckling och sammansättning 2004–2008 ....................................

47

3.9

Nominella lån i svenska kronor 2004–2008 ............................................................

47

3.10

Statsskuldens kostnader 2004–2008 ......................................................................

49

3.11

Transfereringar 2004–2008 .....................................................................................

50

3.12

Socialförsäkringar 2004–2008 ................................................................................

50

3.13

Pensionstagare med ålderspension 2004–2008......................................................

51

3.14

Utbetald ålderspension 2004–2008........................................................................

51

3.15

Ersatta nettodagar med föräldrapenning 2004–2008............................................

51

3.16

Arbetslösa personer i genomsnitt per månad 2004–2008 ....................................

51

3.17

Studerande med studiemedel 2004–2008 ..............................................................

53

3.18

Studerande med studiemedel 2004–2008: Studielån.............................................

53

3.19

Antal statligt anställda 2004–2008, kvinnor respektive män................................

54

3.20

Antal statligt anställda 2004–2008 fördelade på åldersgrupper............................

54

3.21

Antal anställda 2004–2008 fördelade på sektorer .................................................

55

3.22

Oförbrukade bidrag................................................................................................

56

3.23

Antal revisionsberättelser med invändning 2004–2008........................................

57

4.1

Resultaträkning.........................................................................................................

62

4.2

Balansräkning............................................................................................................

65

4.3

Finansieringsanalys ...................................................................................................

67

4.4

Samband mellan resultaträkningen och statsbudgetens utfall 2008 ......................

68

4.5

Resultaträkningens saldo 2007.................................................................................

73

4.6

Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten........................................

79

5.1

Statsbudgetens utfall 2008......................................................................................

133

5.2

Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter 2008............................

134

5.3

Statsbudgetens utfall 2007 och 2008 .....................................................................

135

5.4

Skattereformer 2008 ...............................................................................................

136

15

Skr. 2008/09:101

5.5 Antaganden i 2009 års ekonomiska vårproposition jämfört med

budgetpropositionen för 2008............................................................................

137

5.6 Totala skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster jämfört med

statsbudgeten för 2008........................................................................................

139

5.7 Övriga inkomster, sammanfattning .......................................................................

144

5.8 Inkomster av statens verksamhet ...........................................................................

144

5.9 Rörelseöverskott .....................................................................................................

145

5.10

Ränteinkomster .....................................................................................................

145

5.11

Aktieutdelning.......................................................................................................

146

5.12

Inkomster av försåld egendom .............................................................................

147

5.13

Återbetalning av lån ..............................................................................................

147

5.14

Kalkylmässiga inkomster ......................................................................................

147

5.15

Statliga pensionsavgifter .......................................................................................

148

5.16

Bidrag m.m. från EU.............................................................................................

148

5.17

Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto .................................

149

5.18

Skillnad mellan utfall och statsbudget för 2008 ..................................................

150

5.19

Makroekonomiska förutsättningar ......................................................................

150

5.20

Statsbudgetens utgifter m.m.2008........................................................................

152

5.21

Indragningar 2008 .................................................................................................

153

5.22

Medgivna överskridanden 2008............................................................................

154

5.23

Utgiftsbegränsande åtgärder 2008........................................................................

154

5.24

Statsbudgetens utgifter m.m. 2008 fördelade på politikområden ......................

155

Fortsättning på 5.24 Statsbudgeten utgifter m.m. 2008 fördelade på

politikområden....................................................................................................

156

5.25

UO 1 Rikets styrelse.............................................................................................

157

5.26

UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ...................................................

158

5.27

UO 3 Skatt, tull och exekution ............................................................................

158

5.28

UO 4 Rättsväsendet..............................................................................................

158

5.29

UO 5 Internationell samverkan ...........................................................................

159

5.30

UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet .....................................................

159

5.31

UO 7 Internationellt bistånd................................................................................

160

5.32

Utfall för bistånd 1999–2008................................................................................

161

5.33 UO 8 Migration ....................................................................................................

161

5.34

UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg.....................................................

161

5.35 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp .................................

162

5.36

UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom..........................................................

163

5.37

UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn .............................................

163

5.38 UO 13 Arbetsmarknad .........................................................................................

164

5.39

UO 14 Arbetsliv....................................................................................................

164

5.40

UO 15 Studiestöd .................................................................................................

165

5.41

UO 16 Utbildning och universitetsforskning.....................................................

165

5.42

UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ...................................................

166

5.43

UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning byggande samt

konsumentpolitik................................................................................................

166

5.44

UO 19 Regional utveckling ..................................................................................

166

5.45

UO 20 Allmän miljö- och naturvård ...................................................................

167

5.46 UO 21 Energi ........................................................................................................

167

5.47 UO 22 Kommunikationer ....................................................................................

168

5.48

UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar .............................

169

5.49

UO 24 Näringsliv..................................................................................................

170

5.50

UO 25 Allmänna bidrag till kommuner ..............................................................

170

16

Skr. 2008/09:101

5.51

UO 26 Statsskuldsräntor m.m.............................................................................

171

5.52

Räntor på statsskulden 2004–2008 ......................................................................

171

5.53

Räntor och valutakurser 2004–2008 årsgenomsnitt ...........................................

172

5.54

Anslaget 92:2 Oförutsedda utgifter, utbetalningar 2007 och 2008 ...................

172

5.55

UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ...................................................

173

5.56

Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m.

2004–2008 ...........................................................................................................

175

5.57

Specifikation av anslagsbehållningar över 1 000 miljoner kronor 2004–2008...

175

5.58

Riksgäldskontorets nettoutlåning .......................................................................

176

5.59

Kassamässig korrigering.......................................................................................

178

5.60

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ..........................................

179

5.61

Realekonomisk fördelning av statsbudgeten 2005–2008 ...................................

181

5.62

Transfereringar per utgiftsområde 2005–2008 ....................................................

184

5.63

Transfereringar till hushåll 2005–2008, särredovisning av större anslag............

185

5.64

Transfereringar till kommuner 2005–2008, särredovisning av större anslag.....

186

5.65

Transfereringar till företag 2005–2008, särredovisning av större anslag............

186

5.66

Konsumtion per utgiftsområde 2005–2008.........................................................

188

5.67

Lön inkl. sociala avgifter 2005–2008, särredovisning av större anslag ..............

189

5.68

Investeringar per utgiftsområde 2005–2008........................................................

190

5.69

Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsområde 2005–2008..................

192

5.70 Bemyndiganden 2008 ...........................................................................................

193

6.1 Statliga garantiåtaganden och utfästelser 2008-12-31..........................................

198

6.2 Garantiramar och utfärdade garantier 2008-12-31 ...............................................

199

6.3 Avsättningar för förväntade garantikostnader 2008-12-31 (exklusive

insättningsgarantin, investerarskyddet, bankgarantier och garantikapital) ....

204

6.4 Tillgångar i garantiverksamheten 2008-12-31 (exklusive stabilitetsfonden).......

205

6.5Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och tillgångar i garantiverksamheten 2008-12-31 (exklusive insättningsgarantin,

investerarskyddet, bankgarantier och garantikapital) ......................................

206

6.6

Anslag vars ändamål omfattade garantiverksamhet 2008.....................................

206

6.7

Betalningsflöden under 2008..................................................................................

207

6.8

Statens utlåning med kreditrisk 2008-12-31 .........................................................

209

6.9

Statens utlåning med kreditrisk efter lånekategori 2008-12-31 ...........................

209

7.1

Resultaträkning avseende fleråriga budgetramen 2007–2013 ..............................

218

7.2

Balansräkning avseende fleråriga budgetramen 2007–2013 .................................

219

7.3

Utfall anslag/inkomsttitlar avseende fleråriga budgetramen 2007–2013 ............

219

7.4

Periodiserat utfall 2004–20081................................................................................

226

7.5

Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) 2004–2008 ...........................

227

7.6

Anslag finansierade med EU-medel ......................................................................

228

8.1

Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital..............................

232

8.2

Eliminering avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och

intresseföretag) och AP-fondernas innehav av statspapper.............................

233

8.3

PPM:s samlade tillgångar, skulder och kapital ......................................................

234

8.4

AP-fonderna 2008...................................................................................................

234

8.5

Inkomst- och premiepension, resultaträkning......................................................

237

8.6

Inkomst- och premiepension, balansräkning........................................................

237

8.7

Flerårsöversikt ........................................................................................................

238

17

Skr. 2008/09:101

Diagramförteckning

3.1

Utvecklingen av bolagens vinst före skatt 2004‑2008 ............................................

39

3.2

Hushållens konsumtion och underliggande mervärdesskatteintäkter från

privat sektor 1999–2008........................................................................................

39

3.3

Utveckling av arbetade timmar, timlön och lönesumma 1996–2008 .....................

40

3.4

Månadsvis utveckling av lönesumman 1999–2008 ..................................................

40

3.5

Skattekvot 1980‑2008 ...............................................................................................

41

3.6

Statens nettoförmögenhet och statsskuld 2004–2008 ............................................

45

3.7

Transfereringar per sektor 2004–2008......................................................................

49

3.8

Socialförsäkringar 2004–2008...................................................................................

50

3.9

Arbetsmarknad 2004–2008 .......................................................................................

51

3.10 Bistånd m.m., migration och integration 2004–2008............................................

52

3.11 Utbildning och studiestöd 2004-2008....................................................................

52

3.12 Statens egen verksamhet 2004–2008 ......................................................................

53

3.13 Skatteintäkter 2004–2008........................................................................................

55

3.14 Statens över-/underskott

2004–2008 .....................................................................

55

4.1

Statens intäkter..........................................................................................................

62

4.2

Statens kostnader ......................................................................................................

63

4.3

Transfereringar per sektor.........................................................................................

63

5.1

Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 1990–2008 ..............................

135

5.2

Statsbudgetens utgifter 2008 realekonomiskt fördelade, procentuell

fördelning ............................................................................................................

180

5.3

Statsbudgetens transfereringar 2008, procentuell fördelning efter

mottagarkategori.................................................................................................

182

6.1

Garantiåtaganden 2004–2008..................................................................................

198

6.2

Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och

administrationskostnader samt saldot för betalningsflödet 2004–2008 ..........

208

6.3

Statens utlåning med kreditrisk efter nedskrivning för osäkra fordringar

2004–2008............................................................................................................

209

18

1

Årsredovisningen för

staten 2008

Skr. 2008/09:101

1 Årsredovisningen för staten 2008

Enligt 38 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) ska regeringen så snart som möj- ligt, senast nio månader efter budgetårets ut- gång, lämna en årsredovisning för staten till riks- dagen. Efter önskemål från riksdagen lämnas års- redovisningen i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen.

Årsredovisningen ska enligt 38 § budgetlagen innehålla resultaträkning, balansräkning och fi- nansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag.

I 44 § budgetlagen anges vidare att regeringen är redovisningsskyldig inför riksdagen för sta- tens medel och övriga tillgångar som står till re- geringens disposition. Redovisningsskyldigheten omfattar även den verksamhet som bedrivs av staten samt statens skulder och övriga ekono- miska förpliktelser.

Regeringen beslutar årligen om avgränsningen av staten och former för uppställning av resultat- och balansräkning samt finansieringsanalys. Detta skedde senast den 11 december 2008 (dnr Fi2008/7778).

Den konsoliderade redovisningen i årsredo- visningen omfattar myndigheterna, inklusive af- färsverken, under riksdagen och regeringen med undantag för Riksbanken, AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten. Dessutom ingår de fonder som redovisas av myndigheter samt Riksbankens grundfond.

Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myn- digheterna och affärsverken lämnar till statsre- dovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. I fall där in- formationen inte varit tillräcklig har komplette- rande information inhämtats.

Redovisningen utgår från vedertagna redovis- nings- och värderingsprinciper som i så stor ut- sträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redovis- ningen sker dock fortlöpande. Under de drygt tio år som årsredovisning för staten tagits fram har redovisningsprinciperna i ökad grad tydlig- gjorts, bl.a. genom att tillgångar i ökad utsträck- ning invärderats och redovisats samt att redovis- ning enligt bokföringsmässiga principer vidare- utvecklats. Gällande principer och förutsätt- ningar beskrivs i avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar.

Resultaträkningen ger underlag för bedöm- ning av statens samlade inflöde och förbrukning av resurser. Värdet av statens tillgångar och skulder per den 31 december 2008 redovisas i balansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet för 2008 i resultat- och balansräkning- arna samt finansieringsanalysen med utfallet för 2007.

Statsbudgeten omfattar samtliga inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbud- getens utfall för 2008 dels med de budgeterade inkomsterna och utgifterna i budgetpropositio- nen för 2008, dels med utfallet för 2007.

Ekonomistyrningsverket, Riksgäldskontoret och Försäkringskassan har lämnat underlag till denna skrivelse (dnr Fi2009/2602).

En samlad bild av statens ekonomi

Den årliga skrivelsen Årsredovisning för staten syftar till att ge en samlad bild av hur statens fi- nansiella resultat och ekonomiska ställning ut-

21

Skr. 2008/09:101

vecklats. Utöver den redovisning som krävs en- ligt budgetlagen redovisar regeringen därför fler aspekter av det ekonomiska utfallet för 2008.

De budgetpolitiska målen följs upp och en översiktlig redovisning av utvecklingen av sta- tens ekonomi lämnas för den senaste femårs- perioden. Vidare lämnas en redovisning av stat- liga garantier och krediter, nationellt intygande och avgifter till och bidrag från EU-medel samt en redovisning av samlade tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt in- flytande.

I årsredovisningen lämnas en redogörelse av Riksrevisionens iakttagelser i revisionsberättelser över myndigheternas årsredovisningar. Därtill lämnas även en redogörelse för Europeiska revi- sionsrättens granskning av EU-medel.

Olika avgränsningar av staten

Statens ekonomiska utfall redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mel- lan olika redovisningar är att olika principer till- lämpas i räkenskaperna och i statsbudgeten. Be- roende på utgångspunkt kan en enskild ekono- misk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redovis- ningarna.

Den särskilda sammanställningen av verksam- heter som staten har ett väsentligt inflytande över omfattar en vidare definition av staten än de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och statsbudgeten (se ovan). Syftet med den re- dovisningen är att ge en samlad och översiktlig bild av samtliga verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande och samtidigt en bild av statens samlade tillgångar och skulder. I fråga om bolag, banker och finansinstitut har väsent- ligt inflytande definierats som att staten har en ägarandel på minst 20 procent i de aktuella orga- nisationerna.

Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräkenska- perna som är en statistisk sammanställning i kontoform över den samlade svenska ekonomin. Nationalräkenskapernas avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekom- mendationer från Förenta Nationerna samt EU:s förordning (EG nr 2223/96) om det euro- peiska national- och regionalräkenskapssystemet

i gemenskapen. Nationalräkenskapernas av- gränsning skiljer sig från de ovan nämnda bland annat genom att affärsverken inte ingår i dess av- gränsning av staten.

Förändringar i årets skrivelse

I årets skrivelse lämnas, med anledning av bl.a. Finansutskottets betänkande Årsredovisning för staten 2007 (bet. 2007/08:FiU25), en redovis- ning som förklarar skillnaderna mellan netto- förmögenheten enligt balansräkningen och netto förmögenheten enligt nationalräkenskaperna. Därtill kompletteras pensionssystemets årsredo- visning med en flerårsöversikt som visar syste- mets tillgångar, skulder, årets över-/underskott och balanstal (kvoten mellan tillgångar och skul- der).

I årets skrivelse lämnar regeringen för första gången ett intygande avseende EU-medel.

Kvalitetsgranskning

En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker främst genom Riksrevisionens år- liga revision av myndigheterna och deras års- redovisningar, vilka ligger till grund för bl.a. de delar av skrivelsen som regleras i budgetlagen, dvs. resultat- och balansräkningarna, finansie- ringsanalysen samt statsbudgetens utfall.

En kvalitetskontroll sker även genom etable- rade kvalitetssäkringsrutiner i samband med Ekonomistyrningsverkets konsolideringsarbete och genom Finansdepartementets arbete med att producera skrivelsen. Kvalitetssäkringen inne- fattar bl.a. kontroller av att myndigheternas rapporterade finansiella information överens- stämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, rimlighetskontroller samt analys av poster.

Granskning av årsredovisningen för staten 2007

Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av stat- lig verksamhet m.m. granskas årsredovisningen för staten av Riksrevisionen. Granskningen om- fattar den del av årsredovisningen som regleras i 38 § budgetlagen, dvs. resultat- och balansräk- ningarna, finansieringsanalysen och statsbud- getens utfall. Riksrevisionens bedömning av-

22

Skr. 2008/09:101

seende Årsredovisningen för staten 2007 var att redovisningen i allt väsentligt var rättvisande (redogörelse 2007/08:RRS20).

23

2

Uppföljning av de

budgetpolitiska målen

Skr. 2008/09:101

2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen

I detta kapitel redovisas uppföljningen av de budgetpolitiska målen för 2008, den offentliga sektorns finansiella sparande och utgiftstaket för staten.

2.1Den offentliga sektorns finansiella sparande

Regeringen angav i 2007 års ekonomiska vårpro- position att ett överskottsmål för den offentliga sektorn om i genomsnitt 1 procent av bruttona- tionalprodukten (BNP) över konjunkturcykeln bör upprätthållas under mandatperioden och så länge det är nödvändigt för att de offentliga finanserna ska utvecklas på ett långsiktigt uthål- ligt sätt. Det slogs senare fast i budgetproposi- tionen för 2008 och som riksdagen ställt sig bakom.

Definitionen av överskottsmålet

Det finansiella sparandet för den offentliga sek- torn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella net- toförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansi- ella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder. Målet för det finansi- ella sparandet omfattar hela den offentliga sek- torn, vilket inkluderar staten, ålderspensions- systemet samt den kommunala sektorn. Affärs- verken ingår enligt nationalräkenskapernas defi- nition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn.

Finansiellt sparande 2008

Det offentliga sparandet 2008 uppgick till 80 miljarder kronor, motsvarande 2,5 procent av BNP. Det är ca 10 miljarder kronor lägre än prognosen i budgetpropositionen för 2008. Den ekonomiska utvecklingen blev avsevärt sämre än väntat med en minskning av BNP med 0,2 procent i stället för en förväntad ökning med 3,0 procent. Detta medförde att skatteinkomst- erna blev 38 miljarder kronor lägre än beräknat. De lägre skatteinkomsterna kompenserades till stor del av högre övriga inkomster och lägre ut- gifter än vad som beräknades i budgetproposi- tionen för 2008, se tabell 2.1.

Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande

Miljarder kronor

2007

2008

2008

Utfall-

Utfall

BP2008

Utfall

BP2008

Inkomster

1 642

1 697

1 669

-29

varav skatter och

avgifter

1 473

1 522

1 4831

-38

Utgifter

1 526

1 608

1 589

-20

Finansiellt sparande

116

89

80

-10

Procent av BNP

3,8

2,8

2,5

-0,3

Källa: Statistiska centralbyrån och egna beräkningar.

1Utfallet av skatter och avgifter för 2008 är till vissa delar baserat på prognoser. Regeringens bedömning är att skatteintäkterna för den offentliga sektorn beräk- nas uppgå till 1 479 miljarder kronor och är därmed 4 miljarder kronor lägre än publicerade siffror i nationalräkenskaperna.

Som framgår av tabell 2.2 uppvisade samtliga del- sektorer i den offentliga sektorn överskott 2008. Statens finansiella sparande uppgick till 46 miljarder kronor, vilket är 10 miljarder kronor mindre än vad som bedömdes i budget- propositionen för 2008. Både inkomster och utgifter blev lägre än beräknat.

27

Skr. 2008/09:101

Tabell 2.2 Det finansiella sprandet i delsektorerna

Miljarder kronor

2007

2008

2008

Utfall-

Utfall

BP2008

Utfall

BP2008

Staten

74

56

46

-10

Ålderspensionssystemet

34

25

31

6

Kommunala sektorn

9

9

3

-6

Källa: Statistiska centralbyrån och egna beräkningar.

Principer för avstämning av överskottsmålet – flera indikatorer på måluppfyllelse Överskottsmålet är preciserat som att den of- fentliga sektorns faktiska finansiella sparande ska motsvara 1 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Att målet är formulerat i ter- mer av ett genomsnitt i stället för ett årligt krav på 1 procent av BNP är motiverat av stabilise- ringspolitiska skäl. Om målet om 1 procents sparande skulle gälla för varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt när konjunk- turen försvagas, och därmed procyklisk, för att säkerställa att det årliga målet uppnås. Det bety- der att man måste beakta konjunkturläget när överskottsmålet utvärderas. Det finns således goda skäl för att formulera ett överskottsmål för det finansiella sparandet som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Genomsnittsformu- leringen gör det samtidigt svårare att löpande följa upp om målet uppnås.

Regeringen följer upp överskottsmålet med tre olika indikatorer. 1) det genomsnittliga finansiella sparandet från 2000, det år överskottsmålet infördes, 2) ett 7-årigt centrerat glidande medelvärde och 3) strukturellt sparande.

Det genomsnittliga sparandet från 2000 är det genomsnittliga faktiska sparandet från och med 2000 till och med det år indikatorn beräknas för. Det 7-åriga glidande medelvärdet för ett visst angivet år omfattar sparandet justerat för större engångseffekter det angivna året, de tre utfalls- åren före det angivna året, samt de tre åren efter det angivna året. Det 7-åriga glidande medel- värdet för 2008 omfattar följaktligen perioden 2005–2011. För att beräkna denna indikator för 2008 krävs således prognoser för perioden 2009– 2011.

En fördel med det genomsnittliga sparandet från 2000 och 7-årsindikatorn är att de är enkla att beräkna och transparenta. De beaktar även konjunkturläget i viss utsträckning eftersom de är beräknade utifrån sparandet under flera år. Enkelheten gör dock att de inte beaktar kon- junkturläget på ett mer exakt sätt. Det gäller i

synnerhet 7-års indikatorn där det finns en risk att beräkningen kommer att omfatta fler hög- konjunkturår än lågkonjunkturår eller vice versa. För att värdera indikatorernas värden på ett mer korrekt sätt kan hänsyn tas till konjunkturläget i bedömningen av dessa indikatorer. Om det 7-åriga glidande medelvärdet för det finansiella sparandet ligger nära 1, samtidigt som det 7-åriga glidande medelvärdet för BNP-gapet ligger nära noll, indikerar detta att det finansiella sparandet ligger i linje med överskottsmålet.

Regeringen gör också en beräkning av det så kallade strukturella sparandet vilket direkt juste- rar det faktiska finansiella sparandet för kon- junkturläget. Det strukturella sparandet justerar även för större engångseffekter och extraordi- nära nivåer på hushållens kapitalvinster. Det strukturella sparandet syftar till att visa hur stort det finansiella sparandet skulle vara vid ett nor- malt konjunkturläge. Exempelvis visar ett posi- tivt strukturellt sparande att det finns ett under- liggande överskott i de offentliga finanserna, även om underskott tillfälligt uppstått till följd av ett svagt konjunkturläge.

Beräkningen av det strukturella sparandet är förknippad med mycket stor osäkerhet. För po- tentiell BNP redovisas aldrig något utfall, utan varje bedömare gör sin egen uppskattning av dess nuvarande och historiska värden. Ofta revi- deras synen på BNP-gapet såväl framåt som bakåt i tiden, vilket inte bara beror på en föränd- rad syn på konjunkturläget utan också på revide- ringar av utfallsstatistik. Även bedömningen av det offentliga sparandets konjunkturkänslighet är osäker. Den bygger oftast på en empirisk skattning av ett genomsnittligt förhållande under en längre tidsperiod, medan varje enskild kon- junkturförändring har egenheter som gör att den avviker från den genomsnittliga utvecklingen.

Det finns således ett antal problem med de in- dikatorer som används för att följa upp överskottsmålet. Eftersom målet är formulerat som ett genomsnitt över en konjunkturcykel måste en utvärdering med nödvändighet ändå ta hänsyn till konjunkturläget, trots att de indika- torer som används har brister. Av detta skäl an- vänds inte en enskild indikator för att utvärdera måluppfyllelsen. I stället görs en samlad bedöm- ning av alla tre indikatorer.

28

Skr. 2008/09:101

Tabell 2.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet

Procent av BNP

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Finansiellt sparande

3,7

1,7

–1,4

–1,2

0,6

2,0

2,4

3,8

2,5

Genomsnitt från 2000

3,7

2,7

1,3

0,7

0,7

0,9

1,1

1,5

1,6

7-års indikatorn

0,9

1,0

1,1

0,9

0,5

0,1

Strukturellt sparande

2,0

2,3

–0,6

–0,4

0,4

1,0

0,7

2,0

3,3

BNP-gap

0,6

–1,3

–1,0

–1,0

–0,1

0,7

2,3

1,9

–1,8

Genomsnitt från 2000

0,6

–0,3

–0,5

–0,7

–0,5

–0,3

0,0

0,3

0,0

7-årssnitt

0,0

0,2

0,1

-0,8

-1,9

-3,0

Källa: Statistiska centralbyrån och egna beräkningar

.

Avstämning av överskottsmålet till och med 2008

Sammanfattningsvis pekar det genomsnittliga

Det genomsnittliga finansiella sparandet under

och det strukturella sparandet på ett över-

2000–2008 uppgick till 1,6 procent av BNP (se

skridande av överskottsmålet, medan 7-års indi-

tabell 2.3). Under samma period var det genom-

katorn för 2008 pekar på ett underskridande.

snittliga resursutnyttjandet normalt mätt med

Prognoserna i 2009 års ekonomiska vårproposi-

BNP-gapet. Under dessa år låg det finansiella

tion visar att både genomsnittliga och det

sparandet därmed i genomsnitt drygt en halv

strukturella sparandet går ner mot 1 procent av

procentenhet

över överskottsmålet, utvärderat

BNP redan 2009. 7-års indikatorn för 2008 in-

på detta sätt.

kluderar den väntade djupa lågkonjunkturen

Tabell 2.3 visar även hur det finansiella spa-

med ett BNP-gap i snitt på -3 procent. En kon-

randet och BNP-gapet utvecklas mätta som ett

junkturjustering av 7-års indikatorn medför att

7-årigt centrerat glidande medelvärde. För 2003,

denna skulle överstiga 1 procent av BNP. Med

2004 och 2005 visar tabellen att det finansiella

hänsyn till prognoserna i 2009 års ekonomiska

sparandet för perioderna 2000–2006,

2001–2007

vårproposition bedömer regeringen att det fi-

respektive 2002–2008, ligger nära 1 procent av

nansiella sparandet för 2008 ligger i linje med

BNP i genomsnitt. Eftersom motsvarande 7-

målet.

åriga medelvärden för BNP-gapet samtidigt lig-

2.2

Utgiftstak för staten

ger nära noll är slutsatsen att det finansiella spa-

randet låg i linje med överskottsmålet under

Utgiftstaket för staten infördes budgetåret 1997.

dessa perioder, värderat med denna indikator.

Med de prognoser för åren 2009-2012 som re-

Fastställda tak har klarats samtliga år (se tabell

geringen presenterar i 2009 års ekonomiska

2.4). En viktig uppgift för utgiftstaket är att ge

vårproposition

uppgår 7-årsindikatorn till

förutsättningar för att uppnå överskottsmålet,

0,1 procent av BNP för 2008.

dvs. att skapa förutsättningar för långsiktigt ut-

År 2008 uppgick det faktiska finansiella spa-

hålliga offentliga finanser. Utgiftstaket för staten

randet till 2,5 procent av BNP och det struktu-

utgör ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som

rella sparandet beräknas till 3,3 procent av BNP.

främjar budgetdisciplinen och stärker trovärdig-

I budgetpropositionen för 2008 räknade reger-

heten i den ekonomiska politiken genom att

ingen med att ekonomin riskerade att överhettas.

förhindra att tillfälliga inkomster används för att

Finanspolitiken var därför återhållsam, vilket

finansiera varaktiga utgifter. Utgiftstaket under-

bidrog till att öka det strukturella sparandet

stryker även behovet av prioriteringar mellan

mellan 2007 och 2008. Den kraftiga konjunktur-

olika utgifter och förebygger en utveckling där

nedgången som inleddes under 2008 medförde

skatteuttaget stegvis måste höjas till följd av

endast en mindre försämring av den offentliga

bristfällig

utgiftskontroll. Tillsammans med

sektorns finansiella sparande jämfört med pro-

överskottsmålet är utgiftstaket styrande för det

gnosen i budgetpropositionen 2008. Det stora

totala skatteuttagets nivå. Utgiftstak ger dess-

överskottet 2008 har gett ett utrymme för en fi-

utom en fast utgångspunkt i den statliga budget-

nanspolitik som kan mildra effekterna av den

processen genom att fokus från början sätts på

djupa lågkonjunktur som nu är för handen.

helheten, det vill säga de totala takbegränsade

utgifterna.

29

Skr. 2008/09:101

Tabell 2.4 Utgiftstak för staten

Miljarder kronor

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Utgiftstaket, ursprungligt

fastställd nivå

723

720

735

744

770

810

847

877

894

931

949

971

Tekniska justeringar

0

0

18

21

21

2

-25

-19

-24

-24

-111

-14

Utgiftstak, slutligt fastställt

723

720

753

765

791

812

822

858

870

907

938

957

Takbegränsade utgifter

698,9

718,0

751,5

760,0

786,3

811,6

819,1

855,6

864,3

895,2

910,1

943,4

Budgeteringsmarginal

24,1

2,0

1,5

5,0

4,7

0,4

2,9

2,4

5,7

11,8

27,9

13,6

1Avser beslutad sänkning av utgiftstaket.

De takbegränsade utgifterna omfattar 26 utgifts- områden (1–25 samt 27) samt utgifterna för ål- derspensionssystemet vid sidan av statsbudge- ten. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattas inte av de takbegränsade utgifterna eftersom riksdagen och regeringen i begränsad omfattning på kort sikt kan påverka dessa utgif- ter. De takbegränsade utgifterna utgörs av fak- tiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av ingående anslagssparande och anslagskredit ingår i de takbegränsade utgifterna.

I budgetpropositionen för 2007 fastställde riksdagen utgiftstakets nivå för 2008 till 971 miljarder kronor. Därefter har utgiftstaket för staten tekniskt justerats i efterföljande bud- getpropositioner till 957 miljarder kronor, vilket är den slutligt fastställda nivån. De tekniska ju- steringar som gjorts sedan utgiftstaket för 2008 ursprungligen fastställdes redovisas i tabell 2.5.

Tabell 2.5 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2008

Miljarder kronor

2008

Ursprungligt fastställt utgiftstak (BP 2007)

971

Premiepensionsutgift redovisas i hushållssektorn

-0,78

Reglering av statsbidrag till kommunal sektor till följd av

minskad avdragsrätt för pensionssparande

-0,90

Reglering av statsbidrag till kommunal sektor till följd av

införande av kommunal fastighetsavgift

-12,06

Reglering statligt utjämningsbidrag till kommuner för LSS

kostnader

-0,12

Europeiska regionala utv. fonden, flytt av program till

utanför statsbudgeten

-0,05

Jämställdhetsbonus på statens inkomstsida

-0,04

Slutligt utgiftstak

957

Till följd av tekniska justeringar skiljer sig de ut- giftstak som ursprungligen beslutats från de slutligt fastställda utgiftstaken i stort sett samt-

liga år sedan utgiftstaket infördes. Justeringar av teknisk natur görs när reformer genomförs som inte har någon direkt nettoeffekt på den konso- liderade offentliga sektorns utgifter eller finansi- ella sparande, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgifterna. Tekniska juster- ingar syftar till att utgiftstaket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder justeringen. I enlighet med tidigare praxis har utgiftstaket, efter respektive justering, avrundats till hela miljarder kronor.

Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgif- ter som omfattas av utgiftstaket 2008 till 943,4 miljarder kronor. Därmed klarades utgiftstaket med en marginal på 13,6 miljarder kronor, vilket är lägre än 2007 men i linje med den säkerhets- marginal som eftersträvas.

De takbegränsade utgifterna blev 15,5 miljar- der kronor högre än den av riksdagen antagna statsbudgeten för 2008. Detta förklaras främst av lägre utgifter inom följande utgiftsområden:

Utgiftsområde

Mdkr

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

-1,6

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

-2,1

13

Arbetsmarknad

-10,0

16

Utbildning och universitetsforskning

-1,8

Inom några områden blev utgifterna högre än beräknat i statsbudgeten för 2007:

Utgiftsområde

Mdkr

22

Kommunikationer

25,7

24

Näringsliv

7,9

I kapitel 5 Statsbudgetens utfall redovisas skill- nader mellan utfall och budgeterade belopp för utgiftsområden och vissa anslag.

30

Skr. 2008/09:101

Utgifterna för ålderspensionssystemet vid si- dan av statsbudgeten uppgick till 201,4 miljarder kronor, vilket är 0,3 miljarder kronor högre än den beräkning som redovisades i statsbudgeten för 2008.

Tabell 2.6 Takbegränsade utgifter

Miljarder kronor

Utfall

SB

Utfall

Utfall-SB

2007

20081

2008

2008

Utgifter exkl.

statsskuldsräntor

721,9

726,8

742,1

15,2

Ålderspensionssystemet vid

sidan av statsbudgeten

188,2

201,1

201,4

0,3

Takbegränsade utgifter

910,1

927,9

943,4

15,5

Budgeteringsmarginal

27,9

29,1

13,6

-15,5

Utgiftstak för staten

938

957

957

1Den av riksdagen fastställda statsbudgeten för 2008, dvs. exkl. riksdagens beslut med anledning av tilläggsbudgetar 2008.

31

3

Utvecklingen av statens

ekonomi

Skr. 2008/09:101

3 Utvecklingen av statens ekonomi

I detta kapitel redovisas inledningsvis en femårs- översikt över statsbudgetens utveckling. Däref- ter redovisas utvecklingen av vissa nyckelupp- gifter hämtade ur statens resultat- och balans- räkning. Vidare lämnas en redovisning av oför- brukade bidrag för perioden 2004–2008. Avslut- ningsvis redovisas revisionsberättelser med invändning för perioden 2004–2008.

3.1Statsbudgetens utveckling

3.1.1Statsbudgetens saldo

Statsbudgetens saldo överensstämmer sedan 1997 med statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett budgetöverskott innebär följaktli- gen ett lika stort negativt lånebehov, vilket medför att staten har möjlighet att amortera på statsskulden.

Tabell 3.1 Statsbudgetens utfall 2004–2008

Miljarder kronor

2004

2005

2006

2007

2008

Inkomster

694,4

745,8

810,3

863,7

901,3

Skatter m.m.

672,4

743,1

806,3

815,5

808,9

Övriga inkomster

22,1

2,7

4,0

48,2

92,4

Utgifter m.m.

745,0

731,8

791,9

760,5

766,1

UO 1–25 och 27

688,0

692,3

716,1

721,9

742,1

Statsskuldsräntor

m.m. UO 26

52,7

32,7

49,5

47,3

48,2

Kassamässig

korrigering

-6,1

-3,3

-1,1

-4,3

-27,9

Riksgäldskontorets

nettoutlåning

10,3

10,1

27,5

-4,3

3,7

Budgetsaldo

-50,5

14,1

18,4

103,2

135,2

Under 2004 uppgick budgetunderskottet till drygt 50 miljarder kronor, vilket förklaras i hu- vudsak av minskade skatteinkomster, samtidigt som utgifterna ökade inom främst ohälsorelate- rade utgiftsområden och för statsskuldsräntor.

År 2005 uppvisade statsbudgeten ett över- skott på 14 miljarder kronor. Det förklaras i hu- vudsak av ökade skatteinkomster och minskade utgifter för statsskuldsräntor. Överskottet ökade under 2006 till 18 miljarder kronor, vilket förkla- ras av ökade skatteinkomster.

Statsbudgetens saldo 2007 uppgick till 103 miljarder kronor, vilket är en kraftig ökning jämfört med 2006. Överskottet förklaras främst av att övriga inkomster, exempelvis utdelningar från statligt aktieinnehav, ökade och att Riks- gäldskontorets nettoutlåning minskade. För 2008 ökade statsbudgetens saldo ytterligare i förhållande till 2007. Det stora överskottet beror i huvudsak på försäljningar av statligt aktieinne- hav.

3.1.2Statsbudgetens inkomster

Statens totala inkomster

Sedan 2004 har statens inkomster ökat med 207 miljarder kronor eller cirka 30 procent. Vari- ationer över åren är delvis en återspegling av makroekonomiska förändringar, delvis en åter- spegling av regeländringar, händelser av en- gångskaraktär samt periodiseringar. I tabell 3.2 redovisas statens totala inkomster för åren 2004–2008 enligt den struktur som gäller för den

35

Skr. 2008/09:101

Tabell 3.2 Statens totala inkomster 2004–2008

Miljarder kronor

Inkomstår

2004

2005

2006

2007

2008

Statens skatteintäkter

704,5

759,1

799,7

826,1

786,3

Periodiseringar

-32,2

-16,0

6,6

-10,6

22,6

1000

Skatter m.m.

672,4

743,1

806,3

815,5

808,9

2000

Inkomster av statens verksamhet

29,2

27,5

43,4

66,5

53,0

3000

Inkomster av försåld egendom

0,1

6,7

0,1

18,0

76,5

4000

Återbetalning av lån

2,4

2,3

2,1

2,0

1,9

5000

Kalkylmässiga inkomster

8,3

8,8

7,8

8,2

8,7

6000

Bidrag från EU

11,6

12,6

12,4

13,0

11,0

7000

Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet

-21,8

-41,5

-48,2

-51,9

-56,3

8000

Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot

-7,7

-13,6

-13,7

-7,7

-2,4

Statens övriga inkomster (2000–8000)

22,1

2,7

4,0

48,2

92,4

Statsbudgetens inkomster

694,4

745,8

810,3

863,7

901,3

beslutade statsbudgeten avseende 2008. I tabell 3.2 specificeras även skillnaden mellan statens skatteintäkter och statens skattein- komster. Skillnaden beror på att statens skatte- intäkter redovisas periodiserat och har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar, medan sta- tens skatteinkomster redovisas kassamässigt och i stället avser de skatter som debiteras eller beta- las ett visst inkomstår.

Statens övriga inkomster

Statens övriga inkomster, dvs. statens totala in- komster exklusive statens skatteinkomster, vari- erar kraftigt under perioden. I huvudsak förkla- ras variationen av tre typer av händelser under inkomsttyperna 2000, 3000 samt 7000.

Under ”Inkomster av statens verksamhet” re- dovisas aktieutdelningar. Dessa dubblerades nästan 2006, bl.a. beroende på en extrautdelning från TeliaSonera AB. Utdelningarna ökade yt- terligare under 2007, även detta år till stor del be- roende på utdelningar av engångskaraktär.

Under ”Inkomster av försåld egendom” redo- visas 2005 försäljningsinkomster från försälj- ningen av aktier i TeliaSonera AB och Nordea Bank AB motsvarande 7 miljarder kronor. Un- der 2007 såldes ytterligare aktier i TeliaSonera AB, vilket ökade inkomsterna med 18 miljarder kronor. Under 2008 redovisas stora försälj- ningsinkomster beroende på försäljningar av statens aktieinnehav i OMX, Vin Sprit AB

samt Civitas Holding AB som äger Vasakronan AB.

Under ”Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet” redovisades kommunala utjäm- ningsavgifter t.o.m. 2004. Fr.o.m. 2005 redovisas utjämningsavgifterna utanför statsbudgeten vilket minskar intäkterna med cirka 26 miljarder kronor.

Den offentliga sektorns skatteintäkter

I tabell 3.3 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter. De omfattar även kommunal- skatter samt avgifter till pensionssystemet, vilka inte är statliga intäkter och för vilka det görs av- drag i slutet av tabellen. Den offentliga sektorns skatteintäkter 2008 var 207 miljarder kronor högre än vad de var 2004. Detta motsvarar en genomsnittlig årlig utvecklingstakt om 4 procent. Regeländringar har minskat skattein- täkterna med 62 miljarder kronor perioden 2004–2008. Justerat för regeländringar har skat- teintäkterna en genomsnittlig årlig utvecklings- takt om 5 procent.

Förändringar under skatt på arbete

Under åren 2005 och 2006 genomfördes de två sista stegen av den s.k. reduktionen för den all- männa pensionsavgiften. Detta ökade skattere- duktionerna och minskade skatteintäkterna med cirka 10 miljarder kronor respektive år. Sam- mantaget gav reformen full reduktion för den allmänna pensionsavgiften. Samtidigt har avdra-

36

gen för den allmänna pensionsavgiften avskaf- fats, vilket ökat de kommunala skatteintäkterna med cirka 3 miljarder kronor respektive år.

Införandet av jobbskatteavdraget år 2007 ökade skattereduktionerna med ytterligare 40 miljarder kronor. Avskaffandet av skattere- duktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa samma år verkar i motsatt riktning och minskar skattereduktionerna med 4 miljarder kronor. Förstärkningen av jobbskat- teavdraget 2008 ökade skattereduktionerna med ytterligare 11 miljarder kronor.

Förändringar under skatt på kapital

Nettot av hushållens kapitalinkomster och ka- pitalutgifter utgör underlaget för hushållens skatt på kapital. Utvecklingen av intäkterna från hushållens skatt på kapital beror främst på ut- vecklingen av hushållens taxerade kapitalvinster. Kapitalvinsterna ökade mellan 2004 och 2007, för att 2007 uppgå till 172 miljarder kronor. Den kraftiga nedgången på börsen under 2008, i kombination med den finansiella oron under året, medför att kapitalvinsterna bedöms falla till 91 miljarder kronor 2008. Börsnedgången med- för också att hushållens kapitalförluster ökar. Skatt på kapital, hushåll beräknas sammantaget falla från 50 miljarder kronor 2007 till 21 miljarder kronor 2008.

Under de senaste fem åren har skatteintäk- terna från skatt på företagsvinster varit höga. Det beror dels på en snabb vinstutveckling och höga vinster i företagen. Men det beror också på att företagen, som följd av den räntebeläggning av periodiseringsfonderna som infördes 2005, i stor utsträckning valde att återföra periodise- ringsfonder till beskattning under 2004 och 2005. Regeringen bedömer att intäkterna från skatt på företagsvinster är som högst 2007, då de uppgick till 105 miljarder kronor. Under 2008 faller skatteintäkterna tillbaka till följd av den snabbt vikande konjunkturen.

Fastighetsskatteintäkternas utveckling de se- naste åren förklaras huvudsakligen av regeländ- ringar. År 2006 infördes en begränsning av fas- tighetsskatteuttaget på markvärdet, vilket med- förde att intäkterna från fastighetsskatten mins- kade trots den allmänna fastighetstaxeringen och ett högre skatteuttag på vattenkraft. År 2008 av- skaffades den statliga fastighetsskatten på bostä- der och ersattes med en kommunal fastighetsav- gift. Övergången medför att intäkterna från

Skr. 2008/09:101

fastighetsavgiften och fastighetsskatten minskar jämfört med 2007.

Förändringar under skatt på konsumtion och insatsvaror

Utvecklingen av intäkterna från mervärdesskat- ten påverkas i huvudsak av utvecklingen av hus- hållens konsumtion. Intäkterna från mervärdes- skatten har ökat årligen sedan 2004 och beräknas uppgå till 300 miljarder kronor år 2008. Under perioden 2005–2007 ökade de underliggande skatteintäkterna från mervärdesskatt i en snab- bare takt än hushållens konsumtionsutgifter, delvis till följd av en relativt snabb ökningstakt av hushållens konsumtion av bilar och andra säl- lanköpsvaror. Dessa varor beläggs med den högsta mervärdesskattesatsen. Konsumtionen av bilar och dämpades kraftigt under andra halvåret 2008 främst till följd av den intensifierade fi- nanskrisen och den avmattade konjunkturen.

Från och med den 1 januari 2008 började nya regler att gälla för redovisning av mervärdesskatt vid omsättning av bygg- och anläggningstjänster. De nya reglerna innebär att skatten debiteras lö- pande i stället för efter färdigställandetidpunk- ten. Debiteringarna beräknas därför tidigareläg- gas med cirka ett halvår. Övergången till de nya reglerna innebär att debiteringar sker enligt det nya och gamla systemet under 2008, vilket be- döms leda till en engångseffekt på 8 miljarder kronor i högre intäkter 2008. De underliggande mervärdesskatteintäkterna är därmed 8 miljarder kronor lägre än de faktiska intäkterna 2008.

Utvecklingen av intäkterna från skatt på energi de senaste åren förklaras främst av skatte- satsjusteringar. Även större delen av utveck- lingen för skatt på vägtrafik förklaras av regel- ändringar. Skattesatshöjningar, införandet och återinförandet av trängselskatt i Stockholms in- nerstad samt införandet av skatt på trafikförsäk- ringspremie har ökat intäkterna med sammanlagt drygt 7 miljarder under perioden. Likaså för to- baksskatten beror den positiva utvecklingen på regeländringar, i huvudsak de skattesatshöj- ningar som genomfördes 2007.

37

Skr. 2008/09:101

Tabell 3.3 Den offentliga sektorns skatteintäkter 2004–2008

Miljarder kronor

Inkomstår

2004

2005

2006

2007

2008

Skatt på arbete

806,9

829,6

857,2

873,5

905,7

Direkta skatter

465,6

476,9

490,1

483,0

496,9

Kommunal skatt

419,8

435,6

454,1

479,1

502,6

Statlig skatt

34,0

38,3

41,0

44,8

48,1

Allmän pensionsavgift

72,1

74,2

77,3

81,1

85,1

Skattereduktioner m.m.

-60,5

-71,3

-82,4

-122,0

-139,0

Artistskatt

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

Indirekta skatter

341,4

352,8

367,0

390,5

408,8

Arbetsgivaravgifter

329,0

341,1

357,0

382,0

403,5

Egenavgifter

9,3

10,1

10,9

11,8

12,1

Särskild löneskatt

28,3

29,3

28,9

30,2

30,7

Nedsättningar

-8,7

-8,5

-8,8

-10,5

-13,5

Tjänstegruppliv

1,3

1,1

1,2

0,9

1,2

Avgifter till premiepensionssystemet

-17,8

-20,3

-22,3

-23,9

-25,1

Skatt på kapital

135,9

167,9

192,2

208,7

165,8

Skatt på kapital, hushåll

11,9

22,9

37,4

49,7

21,2

Skatt på företagsvinster

71,5

92,0

99,2

104,6

90,8

Avkastningsskatt

11,3

12,0

11,1

12,8

16,2

Fastighetsskatt

24,3

25,1

25,0

25,9

22,6

Stämpelskatt

7,1

7,8

9,5

9,4

9,4

Förmögenhetsskatt

5,3

5,0

6,1

0,0

0,0

Kupongskatt m.m.

1,8

1,9

3,7

6,3

5,5

Arvs- och gåvoskatt

2,6

1,1

0,1

0,0

0,0

Skatt på konsumtion och insatsvaror

337,8

357,3

375,3

399,6

418,6

Mervärdesskatt

235,4

250,1

265,2

284,8

300,1

Tobaksskatt

8,2

8,2

8,6

9,7

9,9

Skatt på etylalkohol

4,1

4,1

4,2

4,2

4,2

Skatt på vin m.m.

3,5

3,6

3,8

4,0

4,1

Skatt på öl

2,5

2,6

2,7

2,8

3,1

Energiskatt

35,1

37,8

38,2

38,2

38,8

Koldioxidskatt

26,4

25,5

24,7

25,1

25,7

Övriga skatter på energi och miljö

3,5

3,3

4,7

4,7

5,1

Skatt på vägtrafik

8,8

11,0

11,8

13,1

16,0

Skatt på import

3,9

4,7

5,2

5,9

5,9

Övriga skatter

6,4

6,4

6,3

7,1

5,5

Restförda och övriga skatter

-1,9

-1,3

-1,8

-0,5

-3,9

Restförda skatter

-5,9

-7,6

-5,4

-7,6

-8,2

Övriga skatter

4,1

6,3

3,5

7,2

4,3

Totala skatteintäkter

1 278,9

1 353,5

1 422,8

1 481,4

1 486,2

EU-skatter

-7,3

-7,8

-9,4

-7,2

-7,2

Offentliga sektorns skatteintäkter

1 271,6

1 345,7

1 413,5

1 474,1

1 478,9

Kommunal inkomstskatt

-419,8

-435,6

-454,1

-479,1

-514,6

Avgifter till ålderspensionssystemet

-147,2

-151,0

-159,6

-168,9

-178,0

Statens skatteintäkter

704,5

759,1

799,7

826,1

786,3

38

Inbromsningen av den ekonomiska konjunkturen och bortfall av skatteintäkter 2008

Finanskrisen har vuxit i styrka under 2008 sam- tidigt som BNP-tillväxten har utvecklats svagare för varje kvartal. Turbulensen på de finansiella marknaderna accelererade i september och ef- fekterna på den reala ekonomin dröjde inte länge. BNP-tillväxten blev lägre både tredje och fjärde kvartalet 2008 jämfört med samma kvartal föregående år. Fjärde kvartalet 2008 föll BNP- tillväxten med 4,8 procent1 jämfört med fjärde kvartalet 2007. Inbromsningen av ekonomin medförde att statens skatteintäkter bedöms bli lägre 2008 jämfört med 2007, framförallt till följd av lägre intäkter från skatt på företagsvins- ter och mervärdesskatt.

Bolagens vinster föll dramatiskt under fjärde kvartalet 2008 (se diagram 3.1). Fallet i vinsterna medför att intäkterna från skatt på företagsvins- ter bedöms bli betydligt lägre 2008 jämfört med 2007. Bidragande orsaker till de lägre vinsterna var en lägre orderingång i många verkstadsbolag och ökade kreditförluster i banksektorn.

Diagram 3.1 Utvecklingen av bolagens vinst före skatt 2004‑2008

Procentuell utveckling jämfört med samma kvartal året innan

50

40

30

20

10

0

-10

Kvartal 1

-20

Kvartal 2

Kvartal 3

-30

Kvartal 4

-40

2004

2005

2006

2007

2008

Även intäkterna från skatt på konsumtion ut- vecklades svagt under andra halvåret 2008. Den svaga utvecklingen förklaras framförallt av vikande skatteintäkter från mervärdesskatten, som i sin tur främst beror på fallet i hushållens konsumtion. Nedgången på börsen och osäker- heten om den ekonomiska konjunkturen bidrog till att hushållens konsumtion föll med 3,3 procent fjärde kvartalet 2008. Hushållens

1Procenttalen i avsnittet avser, om inget annat anges, volymförändringar i förhållande till motsvarande period föregående år.

Skr. 2008/09:101

konsumtion har inte fallit lika mycket ett enskilt kvartal sedan 1993. De underliggande mervär- desskatteintäkterna från privat sektor, dvs. in- täkter där effekten av förändrade skatte- och re- dovisningsregler är exkluderad, minskade med 6,7 procent fjärde kvartalet 2008 jämfört med samma kvartal 2007. Nedgången i intäkterna förväntas bli större än nedgången i hushållens konsumtion. Detta beror främst på en ändrad sammansättning i konsumtionen. Efterfrågan på varor som beskattas med den högsta mervärdes- skattesatsen, bilar och andra sällanköpsvaror, föll relativt mycket jämfört med andra varor. Utöver den negativa förmögenhetseffekten av en fal- lande börs bidrog sannolikt åtstramningar av bankernas kreditgivning till den relativt kraftiga inbromsningen i hushållens konsumtion av säl- lanköpsvaror under det tredje och fjärde kvarta- let 2008.

I diagram 3.2 redovisas utvecklingen av de un- derliggande mervärdesskatteintäkterna från pri- vat sektor och hushållens konsumtion av bilar och sällanköpsvaror 1999–2008. Nedgången av de underliggande mervärdesskatteintäkterna un- der det fjärde kvartalet 2008 är den största ned- gången sett till den angivna tidsperioden. Av dia- gram 3.2 framgår även det dramatiska fallet i hushållens konsumtion av bilar och andra sällan- köpsvaror som påbörjades fjärde kvartalet 2008 och som förväntas nå sin botten 2009.

Diagram 3.2 Hushållens konsumtion och underliggande mervärdesskatteintäkter från privat sektor 1999–2008

Procentuell utveckling jämfört med samma kvartal året innan

15

12

9

6

3

0

-3

-6

Underliggande mervärdesskatt från privat sektor

-9

Hushållens konsumtion av sällanköpsvaror och bilar

-12

99

00

01

02

03

04

05

06

07

08

Källor: Skatteverket, Statistiska centralbyrån och egna beräkningar.

Trots inbromsningen i konjunkturen under 2008 bedöms intäkterna från skatt på arbete öka 2008 jämfört med 2007. Anledningen är att bortfall i intäkter från skatt på arbete ofta sker med en tidsfördröjning på 1–2 år i förhållande till pro- duktionsutvecklingen (BNP). De höga antalet varsel som rapporterades under hösten 2008 för-

39

Skr. 2008/09:101

väntas realiseras i högre arbetslöshet och lägre sysselsättning kommande år. Utvecklingen av lönesumman, dvs. antalet arbetade timmar i eko- nomin multiplicerat med den genomsnittliga timlönen, är av stor betydelse för intäkterna från skatt på arbete. I diagram 3.3 redovisas utveck- lingen av arbetade timmar, timlön och löne- summa i ekonomin 1996–2008. Av diagrammet framgår att utvecklingen av lönesumman däm- pades 2008 främst till följd av en svagare utveck- ling av antalet arbetade timmar.

Diagram 3.3 Utveckling av arbetade timmar, timlön och lönesumma 1996–2008

Procentuell utveckling

9

7

5

3

1

-1

Arbetade timmar

-3

Timlön

-5

Lönesumma

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

06

07

08

Källor: Statistiska centralbyrån och egna beräkningar.

Utvecklingen av summan av utbetalda löner i slutet av 2008 var betydligt svagare än vad som framgår av att jämföra utvecklingen mellan hel- året 2008 och helåret 2007. I diagram 3.4 redovi- sas utvecklingen av lönesumman månadsvis, mätt som procentuell utveckling jämfört med samma månad föregående år. I diagrammet illu- streras hur utvecklingstakten för lönesumman först dämpas i november 2008 för att sedan falla kraftigt i december.

Diagram 3.4 Månadsvis utveckling av lönesumman 1999– 2008

Procentuell utveckling jämfört med samma månad föregående år

9

6

3

0

99

00

01

02

03

04

05

06

07

08

Källor: Skatteverket och egna beräkningar.

Den intensifierade finanskrisen och den efter- följande kraftiga inbromsningen av konjunk- turen är den avgörande förklaringen till att sta- tens skatteintäkter bedöms minska 2008 jämfört med 2007.

Skattekvoten

Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och bruttonationalprodukten (BNP). I tabell 3.4 redovisas skattekvoten perio- den 2004–2008. Skattekvoten har minskat från 48,7 procent 2004 till 47,1 procent 2008.

Tabell 3.4 Skattekvoten 2004–2008

Procent av BNP

2004

2005

2006

2007

2008

Skattekvot

48,7

49,5

49,1

48,3

47,1

varav

Staten

26,8

27,8

27,6

27,0

24,9

Kommunsektorn

16,0

15,9

15,7

15,6

16,3

ÅP-systemet

6,3

6,3

6,3

6,3

6,4

EU

0,3

0,3

0,3

0,2

0,2

varav

Arbete

30,7

30,3

29,5

28,5

28,7

Kapital

5,2

6,1

6,6

6,8

5,2

Konsumtion m.m.

12,9

13,1

12,9

13,0

13,3

Restfört m.m.

-0,1

0,0

-0,1

0,0

-0,1

Exkl. skatt på

44,6

45,5

45,3

44,9

43,6

transfereringar

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

År 2004 och 2005 ökade skattekvoten, vilket i huvudsak berodde på höga intäkter från skatt på kapital. En stor del av intäkterna kom från åter- förda periodiseringsfonder. År 2006 minskade skattekvoten, något som till största delen be- rodde på det sista steget i den skattereform som syftade till att ge full reduktion för den allmänna pensionsavgiften. Införandet av jobbskatteav- draget 2007 minskade skatteintäkterna med 40 miljarder kronor 2007. Under året slopades också förmögenhetsskatten och det gjordes lätt- nader i fastighetsskatteuttaget. Sammanlagt genomfördes skattesänkningar på totalt 42 miljarder kronor och skattekvoten minskade med 0,8 procentenheter mellan 2006 och 2007. År 2008 bedöms skattekvoten minska ytterligare och uppgå till 47,1 procent. Minskningen beror i huvudsak på att intäkterna från skatt på kapital förväntas bli lägre.

I diagram 3.5 redovisas utvecklingen av skat- tekvoten perioden 1980–2008.

40

Diagram 3.5 Skattekvot 1980‑2008

Procent av BNP

54

52

50

48

46

Skattekvot

44

Skattekvot exkl. skatt på transfereringar

42

40

80

82

84

86

88

90

92

94

96

98

00

02

04

06

08

3.1.3Statsbudgetens utgifter

För att möjliggöra jämförelser av statsbudgetens utgifter över tiden redovisas i detta avsnitt ut- gifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av de totala utgifterna under utgifts- taket (de takbegränsade utgifterna) för perioden 2004–2008. Tidsserierna är angivna i 2008 års an- slagsstruktur. Genom att utgiftsområdena redo- visas i en och samma struktur för åren 2004– 2008 elimineras de skillnader som beror på att anslag före 2008 kan ha tillhört ett annat utgifts- område.

Av tabell 3.5 framgår utgifternas utfall per ut- giftsområde åren 2004–2008. Skillnader i fördel- ningen mellan åren kan bero på utgiftsreformer och besparingar, förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom regel- styrda transfereringssystem, engångshändelser och tekniska förändringar.

Ett exempel på en teknisk justering är den förändring av avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften som genomfördes 2005. För- ändringen beräknades öka de kommunala skat- teintäkterna med 2,9 miljarder kronor 2005 och 3,1 miljarder kronor 2006, vilket medförde att statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten på statsbudgeten är därför saldoneutral på kort sikt. Förändringen innebar dock att statsbudgetens utgifter mins- kade med 2,9 miljarder kronor och 3,1 miljarder kronor för 2005 respektive 2006. Sådana föränd- ringar ger upphov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tiden redovisas där- för även ett utfall som rensats för större tekniska förändringar. De är kursiverade i tabell 3.5. För- klaringar till större tekniska förändringar som

Skr. 2008/09:101

påverkar tidsserien finns redovisade i fotnoter till tabell 3.5.2

Utgifternas fördelning mellan olika utgifts- områden kan ses som ett uttryck för politiska prioriteringar perioden 2004–2008. Flera utgifts- områden uppvisar en betydande förändring un- der perioden såvitt avser utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna.

Under perioden 2004–2008 varierade de mak- roekonomiska förutsättningarna. Till exempel har bruttonationalinkomsten (BNI) ökat under perioden, vilket har bidragit till att utgifterna inom bland annat utgiftsområde 7 Internatio- nellt bistånd har ökat.

Utgifterna kan också förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom regelstyrda system. Några av de största volymförändring- arna under perioden 2004–2008 återfinns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och handikapp. Exempelvis har ett minskat antal sjukpenningdagar inneburit minskade ut- gifter inom utgiftsområdet.

Ett exempel på en engångshändelse som på- verkar de takbegränsade utgifterna återfinns un- der utgiftsområde 22 Kommunikationer i och med att en extra amortering på infrastrukturlån gjordes under 2007 och 2008.

Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna som andel av takbegränsade utgifter mellan 2004 och 2008.

Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

Som andel av de takbegränsade utgifterna ökade utgifterna med 0,9 procentenheter under perio- den. Ökningen förklaras främst av ökade utgifter för statlig assistansersättning, men även bidrag till läkemedelsförmåner, stimulansbidrag och tandvårdsförmåner m.m. bidrar till utgiftsök- ningen.

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Justerat för tekniska förändringar minskade ut- giftsområdets andel av de takbegränsade utgif- terna med 2,6 procentenheter mellan 2004 och

2Då en teknisk förändring skett har tidsserien justerats för åren före ändringens ikraftträdande. Justeringen har gjorts med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde året då ändringen trädde ikraft. Vissa av de justerade beloppen är ungefärliga.

41

Skr. 2008/09:101

2008. De minskade utgifterna beror främst på ett kontinuerligt minskat antal sjukpenningdagar.

Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Justerat för tekniska förändringar minskade ut- giftsområdets andel av de takbegränsade utgif- terna under perioden 2004–2008 med 1,0 procentenheter. Minskningen förklaras av lägre utgifter för garantipension och bostads- tillägg till pensionärer.

Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

Justerat för tekniska förändringar minskade ut- giftsområdets andel av de takbegränsade utgif- terna med 2,9 procentenheter under perioden 2004–2008. Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd

m.m.minskade från 44 miljarder kronor 2006 till cirka 23 miljarder kronor 2008, vilket främst förklaras av en minskning av antalet öppet ar- betslösa, reformer som genomförts inom ar- betslöshetsförsäkringen och färre antalet perso- ner i arbetsmarknadspolitiska program.

Utgiftsområde 22 Kommunikationer

Som andel av de takbegränsade utgifterna ökade utgifterna med 3,1 procentenheter under perio- den 2004–2008. Utgiftsökningen beror i huvud- sak på de extra amorteringarna på infrastruktur- lån om 10 respektive 25 miljarder kronor som genomfördes 2007 och 2008.

42

Skr. 2008/09:101

Tabell 3.5 Statsbudgetens utgifter 2004–2008

Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhörde i statsbudgeten för 2008. Utfall som justerats för tekniska förändringar anges i kursiv stil.

Andel i procent av de takbegränsade utgifterna

Miljarder kronor

Utgiftsområden

2004

2005

2006

2007

2008

2004

2005

2006

2007

2008

1

Rikets styrelse

1,1

1,1

1,2

1,2

1,2

9,8

9,9

10,6

10,6

11,0

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

1,1

1,3

1,3

1,2

1,2

9,2

11,0

11,8

11,2

11,4

3

Skatt, tull och exekution

1,0

1,0

1,0

1,1

1,0

8,6

8,6

9,0

9,7

9,4

4

Rättsväsendet

3,1

3,1

3,2

3,4

3,5

26,3

27,0

28,5

30,6

32,7

5

Internationell samverkan

0,1

0,2

0,2

0,2

0,2

1,3

1,4

1,4

1,6

1,8

6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

5,1

5,1

4,9

5,1

4,6

43,3

44,0

44,3

46,5

43,0

7

Internationellt bistånd

2,3

2,6

2,9

2,8

2,9

19,9

22,3

25,9

25,4

27,5

8

Migration

0,6

0,6

0,5

0,6

0,7

5,2

4,8

4,5

5,3

6,1

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

4,3

4,4

4,7

5,1

5,2

36,8

38,5

42,2

46,7

49,1

10

Ek. trygghet vid sjukdom och handikapp1

14,4

14,7

14,0

13,1

12,3

122,9

127,0

125,7

119,5

115,9

10

Justerat för teknisk förändring1

14,9

14,7

14,0

13,1

12,3

127,1

127,0

125,7

119,5

115,9

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom2

6,0

5,3

5,0

4,8

4,5

51,2

46,1

45,0

43,7

42,6

11

Justerat för teknisk förändring2

5,5

5,3

5,0

4,8

4,5

47,4

46,1

45,0

43,7

42,6

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

6,7

6,8

7,1

7,1

7,0

57,5

59,1

63,7

64,9

66,4

13

Arbetsmarknad3

8,2

8,3

8,0

6,4

5,5

69,8

71,7

71,7

58,0

51,8

13

Justerat för teknisk förändring3

8,4

8,5

8,2

6,6

5,5

71,9

73,8

78,3

60,3

51,8

14

Arbetsliv

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

1,1

1,1

1,2

1,1

1,0

15

Studiestöd

2,4

2,3

2,2

2,1

2,0

20,8

19,8

20,1

19,3

19,1

16

Utbildning och universitetsforskning4

5,1

5,1

5,2

4,6

4,7

44,0

43,7

46,5

42,2

44,5

16

Justerat för teknisk förändring4

4,2

4,4

4,7

4,6

4,7

35,8

38,3

41,8

42,2

44,5

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

1,0

1,0

1,1

1,1

1,1

8,7

9,0

9,6

10,1

10,1

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning,

byggande samt konsumentpolitik

0,4

0,4

0,3

0,3

0,2

3,1

3,1

2,9

2,4

2,1

19

Regional utveckling

0,4

0,4

0,4

0,3

0,3

3,3

3,3

3,3

2,9

2,8

20

Allmän miljö- och naturvård

0,4

0,5

0,5

0,5

0,5

3,1

4,0

4,5

4,3

4,7

21

Energi5

0,2

0,2

0,2

0,2

0,2

2,1

1,4

1,6

2,2

2,1

22

Kommunikationer

3,4

3,7

3,5

4,9

6,5

29,0

31,7

31,0

44,3

61,5

23

Jord- och skogsbruk, fiske m. ansl. näring

1,4

2,0

2,3

1,7

1,7

12,2

17,4

21,0

15,5

16,5

24

Näringsliv

0,4

0,4

0,4

0,5

0,4

3,5

3,6

3,9

4,3

12,8

25

Allmänna bidrag till kommuner 6

8,2

6,6

6,7

8,0

6,9

69,8

57,3

60,2

73,0

64,8

25

Justerat för teknisk förändring6

6,0

6,5

6,6

6,6

6,9

51,5

56,4

59,0

60,5

64,8

26

Statsskuldsräntor m.m.7

52,7

32,7

49,5

47,3

48,2

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

3,0

3,0

2,9

2,9

3,3

25,6

25,6

25,9

26,6

31,5

Summa utgiftsområden

740,7

725,0

765,5

769,2

790,3

Ålderspensionssystemet vid sidan av SB

19,6

19,9

20,0

20,7

21,3

167,5

172,0

179,1

188,2

201,4

Takbegränsade utgifter

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

855,5

864,3

895,2

910,1

943,4

Budgeteringsmarginal

0,3

0,7

1,3

3,1

1,4

2,5

5,7

11,8

27,9

13,6

Utgiftstak för staten

858,0

870,0

907,0

938,0

957,0

1År 2005 ökade utgifterna med 3,8 miljarder kronor då bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning fördes från utgiftsområde 11 till utgiftsområde

10.I och med att de allmänna försäkringskassorna förstatligades 2005 kom de att omfattas av det statliga tjänstepensionssystemet, vilket ökade utgifterna under utgiftsområde 10 med 0,4 miljarder kronor 2005.

2År 2005 minskade utgifterna med 3,8 miljarder kronor då bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning fördes från utgiftsområde 11 till utgiftsområde 10.

3År 2008 flyttades skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (OSA) och särskilt anställningsstöd från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan motsvarande

2,3 miljarder kronor.

43

Skr. 2008/09:101

4Under 2005–2006 överfördes 0,125 miljarder kronor per år från utgiftsområde 25 till utgiftsområde 16 till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. År 2005 överfördes 3 miljarder kronor från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25, och ytterligare 1 miljard kronor per år 2006– 2007, avseende medel för personalförstärkning i skolan. Under 2007 tillfördes 1,22 miljarder kronor till utgiftsområde 25 avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna, medan utgiftsområde 16 minskades med 1,82 miljarder kronor. År 2007 överfördes 2,0 miljarder kronor från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25 avseende medel för personalförstärkning i förskolan.

5År 2007 flyttades olika energistöd från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan motsvarande cirka 1,1 miljarder kronor. Det har inte föranlett en teknisk justering i tabell 3.5, men det kan däremot förklara en del av utgiftsutvecklingen.

6Sammantaget sker tekniska förändringar som påverkar tidsserien inom utgiftsområde 25 med -18,3 miljarder kronor 2004, 0,9 miljarder kronor 2005, -1,2 miljarder kronor 2006 och +12,5 miljarder kronor 2007. För 2005 beräknas utgifterna för LSS-utjämning till nära 1,8 miljarder kronor. En förändrad redovisning av det kommunala utjämningssystemet år 2005, som innebär en övergång till nettoredovisning, innebär tekniskt sett en minskning av utgifterna för det kommunala utjämningssystemet, vilket också motiverat en minskning av utgiftstaket för staten om 26 miljarder kronor. År 2005 överfördes 3 miljarder kronor från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25, och ytterligare 1 miljard kronor per år 2006–2007 avseende medel för personalförstärkning i skolan. År 2005 tillfördes statsbidragen 4,7 miljarder kronor, då tillfälliga stöd som tidigare fanns på statsbudgetens inkomstsida flyttades till statsbudgetens utgiftssida. Under 2005–2006 överfördes 0,125 miljarder kronor per år från utgiftsområde 25 till utgiftsområde 16 till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. Under 2005–2006 ändrades avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften, vilket beräknades öka de kommunala skatteintäkterna med 2,94 miljarder kronor 2005 och 3,06 miljarder kronor 2006. Därför minskades statsbidragen i motsvarande mån. Samtidigt höjdes grundavdraget, vilket beräknades minska de kommunala skatteintäkterna med 3,72 miljarder kronor 2005 och 2,5 miljarder kronor 2006, varför statsbidraget höjdes i motsvarande mån. Under 2007 tillfördes utgiftsområde 25 1,22 miljarder kronor avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna, medan utgiftsområde 16 minskades med 1,82 miljarder kronor. År 2007 överfördes 2,0 miljarder kronor från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25 avseende medel för personalförstärkning i förskolan. År 2007 flyttades sysselsättningsstöd från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan motsvarande 7,0 miljarder kronor. År 2008 minskade UO25 med 12,1 miljarder kronor till följd av att den statliga fastighetsskatten på bostäder slopas och ersattes av en fastighetsavgift som tillfaller kommunerna. Till följd av minskad avdragsrätt för pensionssparande minskade UO25 med 0,9 miljarder kronor 2008.

7Ingår inte i takbegränsade utgifter.

44

3.1.4Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningarna

I tabell 3.6 redovisas utvecklingen av ett antal nyckeluppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkning.

Tabell 3.6 Nyckeluppgifter ur balans- och resultaträkningen 2004–2008

Miljarder kronor

2004

2005

2006

2007

2008

Statens netto-

förmögenhet

-775

-746

-635

-499

-410

Statsskulden

1 213

1 262

1 220

1 115

1 062

Transfereringar

exkl.

avsättningar

722

742

759

762

768

Kostnader för

statens egen

verksamhet

178

194

202

195

210

Skatteintäkter

839

902

964

990

968

Årets över-

/underskott

enligt resultat-

räkningen

-18

37

104

127

92

Redovisningen för 2005 har justerats i enlighet med de ändrade redovisningsprinciper m.m. för skatteintäkter som gäller sedan 2006 (se avsnitt

4.4.2Redovisningsprinciper och tilläggsupplys- ningar). Däremot har redovisningen inte juste- rats i detta avseende för året 2004. Skatteintäkter enligt de nya principerna har inte beräknats för det året. I övrigt har de mindre justeringar av re- dovisningsprinciper som genomförts ett visst år även tillämpats på tidigare år.

Statens nettoförmögenhet

I diagram 3.6 redovisas utvecklingen av statens totala nettoförmögenhet och statsskulden under den senaste femårsperioden. Nettoförmögen- heten har under perioden förbättrats med 365 miljarder kronor. Förändringen har främst inträffat under de senaste tre åren. Den avgö- rande förklaringen till nettoförmögenhetens för- ändring under perioden är resultaträkningens överskott.

Nettoförmögenheten har även påverkats av omvärderingar och förändrade värden av resul- tatandelar i dotter- och intresseföretag vid sidan av resultaträkningen.

Skr. 2008/09:101

Diagram 3.6 Statens nettoförmögenhet och statsskuld 2004–2008

Miljarder kronor

2004

2005

2006

2007

2008

0 -200

-400

-600

-800

-1 000 -1 200 -1 400

Nettoförmögenhet

Statsskuld

Statsskulden

Lånebehovet och statsskuldens utveckling Statsbudgetens saldo visade ett överskott på 135 miljarder kronor för 2008. Detta innebar att statens lånebehov – definitionsmässigt lika med statsbudgetens saldo, men med omvänt tecken – var negativt och bidrog till att minska statsskul- den med drygt 135 miljarder kronor 2008. Den konsoliderade statsskulden minskade med 53 miljarder kronor till 1 062 miljarder kronor 2008.

Anledningen till att statsskulden inte mins- kade i samma utsträckning som statsbudgetens saldo var i första hand att Riksgäldskontoret vid årsskiftet hade långt större kassatillgångar än normalt. Det berodde i sin tur på två faktorer. För det första gav Riksgäldskontoret under hösten 2008 ut mer statsskuldväxlar än vad som motsvarade lånebehovet. Syftet var att möta en kraftigt ökad efterfrågan på statspapper till följd av finanskrisen. Denna extra upplåning, som bi- drog till att dra upp statsskulden, placerades kortfristigt i bostadsobligationer. För det andra hade Riksgäldskontoret tillgångar i utländsk valuta. Det var en följd av att betalningen för statens aktier i Vin Sprit AB inte växlades till kronor och användes för löpande betalningar. I stället behöll Riksgäldskontoret dem som valu- tatillgångar som användes för att täcka räntebe- talningar och förfall i valutaskulden. Föränd- ringen av Riksgäldskontoret kassa ökade statsskulden med totalt 55 miljarder kronor.

Förutom statsbudgetens överskott och för- ändringar i Riksgäldskontorets kassa påverkar även omvärdering av valutaskulden till aktuella valutakurser statsskuldens storlek. Försvag-

45

Skr. 2008/09:101

ningen av den svenska kronan under 2008 ökade statsskulden med 36 miljarder kronor.

Den statsskuld som redovisas i årsredovis- ningen för staten (konsoliderad) skiljer sig från den som Riksgäldskontoret redovisar (okonsoli- derad) på grund av elimineringar för myndighe- ters innehav av statsobligationer och statsskuld- växlar. Myndigheter som bedriver en omfattande tillgångshantering av medel avsatta för ändamål vid sidan av statsbudgeten har rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. Därigenom påverkar även förändringar i myndigheters inne- hav av statspapper statsskulden.

Tabell 3.7 Statliga myndigheters innehav av statspapper 2008

Miljarder kronor

RGK

RGK,

Övriga-

Elimineras i

myndig-

balans-

(IG)

KAF

övrig

heter

räkningen

Statsskuld-

växlar

0,0

0,0

Premieobliga-

tioner

0,3

0,3

Nominella

statsobliga-

tioner

17,8

17,5

0,3

35,6

Reala stats-

obligationer

21,3

21,3

Totalt

17,8

38,8

0,3

0,3

57,2

Anm. Med RGK (IG) avses Riksgäldskontorets innehav av statspapper inom insättningsgarantin, med KAF avses Kärnavfallsfondens styrelse och med RGK, övrig avses Riksgäldskontorets övriga innehav av statspapper.

Elimineringen av statliga myndigheters innehav av statspapper uppgick till 57,2 miljarder kronor 2008, varav nästan hela beloppet avser Kärnav- fallsfondens och Insättningsgarantifondens in- nehav. Övriga myndigheters innehav har varit mindre än 1 miljard kronor de senaste åren. Premiepensionsmyndighetens innehav av stats- papper elimineras inte eftersom myndigheten inte ingår i den konsoliderade årsredovisningen för staten. Sammantaget medför detta att den okonsoliderade statsskulden som Riksgälds- kontoret redovisar är 57,2 miljarder kronor högre än vad som redovisas i balansräkningen (se kapitel 4 Resultaträkning, balansräkning och fi- nansieringsanalys).

Definition av statsskulden

Sedan den 1 januari 2003 definieras statsskulden så att samtliga låneinstrument värderas till nomi- nellt slutvärde. Det betyder att instrumenten tas upp till det belopp som betalas på förfallodagen. Även derivatinstrument inkluderas, t.ex. de

skuldbytesavtal (swappar) som Riksgäldskonto- ret ingår för att påverka sammansättningen och löptiden i statsskulden. Derivatinstrument, lik- som övriga åtaganden i utländsk valuta, värderas med hänsyn till aktuell valutakurs. För reala in- strument inkluderas upplupen inflationskom- pensation som med tidigare definition skuldför- des först vid förfall. Nuvarande mått överensstämmer med hur skulden mäts i EU- sammanhang.

Statsskuldens sammansättning

Det lagfästa målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld ska förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimeras, samtidigt som risken i förvaltningen beaktas. Den övergripande mål- sättningen konkretiseras genom att regeringen årligen fastställer riktlinjer för statsskuldens för- valtning avseende statsskuldens sammansättning och löptid. Det av regeringen beslutade riktvär- det anger att den genomsnittliga räntebind- ningstiden för hela statsskulden skulle vara 4,8 år vid slutet av 2008. Fram till 2007 angavs endast löptidsriktvärde för den nominella delen av stats- skulden.

Inför 2007 beslutade regeringen också om ett nytt andelsmått för att mäta sammansättningen av statsskulden. Det nya andelsmåttet skuldens summerade kassaflöden (SSK) förbättrar bilden av statsskuldens samlade riskexponering. Måttet beaktar skuldslagens samtliga kontrakterade kas- saflöden genom att, förutom det nominella slut- beloppet, även inkludera framtida kupongbetal- ningar och inflationskompensation.

Det nya måttet innebar att andelarna i stats- skulden ändrades. Vid årsskiftet 2008/2009 var andelen nominella lån 55 procent, andelen reala lån 28 procent och andelen valutaskuld 17 procent mätt enligt SSK (30 dagars glidande medelvärde). I riktlinjebeslutet fastställdes att målandelen för den nominella och reala skulden skulle uppgå till 60 respektive 25 procent av statsskulden. För valutaskulden beslutades att andelen ska minska till 15 procent av statsskul- den. SSK-måttet används endast för att beskriva statsskuldens sammansättning i riktlinjesam- manhang. För övriga syften används det tradi- tionella skuldmåttet, så även i årsredovisning för staten.

Inom ramen för riktlinjerna fastställer Riks- gäldskontoret delmål och riktmärken för löpti- den i den nominella kronskulden, reala kron- skulden och valutaskulden. Det är

46

Riksgäldskontoret som svarar för den operativa förvaltningen av statsskulden.

Tabell 3.8 Statsskuldens utveckling och sammansättning 2004–2008

Miljarder kronor

2004

2005

2006

2007

2008

Nominella lån i

svenska kronor

745

770

754

683

651

Reala lån i

svenska kronor

167

189

200

199

186

Nominella lån i

utländsk valuta

301

303

266

233

225

Summa konsoli-

derad statsskuld

1 213

1 262

1 220

1 115

1 062

Nominella lån i svenska kronor utgör den vikti- gaste källan för finansiering av statsskulden. Merparten av upplåningen sker på den inhemska värdepappersmarknaden genom statsobligatio- ner (kuponglån med en löptid över ett år vid emissionstillfället) och statsskuldväxlar (noll- kuponglån, i huvudsak med en löptid på högst sex månader vid emissionstillfället). I nominella lån i svenska kronor ingår även privatmarknads- lån. Privatmarknadslån består dels av premieob- ligationer, dels av Riksgäldsspar. Under 2008 har privatmarknadsupplåningen ökat med 18 miljar- der kronor jämfört med 2007 och uppgick till

81 miljarder

kronor

vid

slutet

av

året

eller

7,6 procent

av total

statsskuld.

Riksgäldsspar

ökade

med

19 miljarder

kronor

under

året

medan

premieobligationerna minskade

med

0,7 miljarder

kronor. Den

stora

ökningen

för

Riksgäldsspar är en effekt av höstens finanskris. Den stora oron för säkerheten i banksystemet ledde till rekordstora insättningar på Riksgäldsspar. De stora insättningarna ebbade dock ut efter höjningen av insättningsgarantin och lägre räntor mot slutet av året. Privatmarknadsupplåning syftar till att ge Riksgäldskontoret billigare upplåning än kon- ventionella statspapper i kombination med möj- ligheter att sprida upplåningen till fler långivare, företrädesvis privatpersoner. Upplåningen på privatmarknaden minskade kostnaderna för statsskulden med drygt 0,1 miljarder kronor i förhållande till alternativ upplåning på kapital- marknaden under 2008. För femårsperioden 2004–2008 blev den sammanlagda kostnadsbe- sparingen drygt 0,7 miljarder kronor.

Volymen

statsskuldväxlar

minskade med

31 miljarder

kronor 2008.

Statsskuldväxlar

emitteras varannan vecka och utgör huvuddelen

Skr. 2008/09:101

av Riksgäldskontorets kortfristiga upplåning. Volymen av emitterade statsskuldväxlar kan va- riera kraftigt mellan auktionstillfällena, vilket be- ror på att statens lånebehov varierar över året. I mitten av september beslutade Riksgäldskonto- ret att ge ut mer statsskuldväxlar än vad som be- hövdes för att finansiera den egentliga statsskul- den. Orsaken var den stora efterfrågan på statspapper som uppstått på grund av oron på finansmarknaden. De extra medel som kom in till Riksgäldskontorets kassa till följd av extra- emitteringarna placerades i första hand i repor i bostadsobligationer. Vid årsskiftet var extra statsskuldsväxlar för 52 miljarder kronor fortfa- rande utestående, varav de sista förfaller i mars 2009.

Tabell 3.9 Nominella lån i svenska kronor 2004–2008

Miljarder kronor

2004

2005

2006

2007

2008

Statsobligationer,

nominella

565

543

525

478

473

Ränte- och valuta-

swappar

-202

-228

-239

-226

-228

Statsskuldväxlar

256

284

252

170

139

Ränteswappar

45

85

94

112

134

Nominella privat-

marknadslån

59

63

63

63

81

Likviditetsinstrument

22

23

45

69

50

Valutaterminer m.m.

0

0

14

17

2

Nominella lån i

svenska kronor

745

770

754

683

651

Den reala lånestocken uppgick till 186 miljarder kronor i slutet av 2008. I slutet av 2007 uppgick den till 199 miljarder kronor.

Reala lån i svenska kronor fyller en viktig funktion i statens låneportfölj då de bidrar till en mer diversifierad upplåning med ytterligare ett skuldslag utöver nominell kron- och valutaskuld. Staten får därmed tillgång till en finansierings- källa med andra kostnads- och riskegenskaper än nominell upplåning, vilket medför att risken kan reduceras. Låneformen ger även fördelar för in- vesteraren eftersom investeraren erbjuds en möjlighet att försäkra sig mot inflation genom att staten övertar inflationsrisken.

Den nuvarande valutaskulden byggdes upp under en period när lånebehovet var mycket stort. Lån i utländsk valuta bidrog till att täcka en del av lånebehovet. Sedan flera år amorterar staten på valutaskulden för att minska den totala risknivån i statsskulden. Eftersom statsskulden

47

Skr. 2008/09:101

löpande mäts och värderas i kronor slår änd- ringar i växelkursen direkt igenom på skuldens storlek. Målet är dock inte att avveckla valuta- skulden, även om den medför en växelkursrisk. Valutaskulden bidrar på samma sätt som realob- ligationer till att diversifiera statsskulden, efter- som den minskar exponeringen mot svenska räntor.

Enligt riktlinjerna skulle valutaskulden amor- teras med 40 miljarder kronor 2008. Riksgälds- kontoret fick avvika med 15 miljarder kronor. I augusti beslutade dock regeringen att Riksgälds- kontoret skulle övergå till att styra valutaande- len. Orsaken var att valutaandelen närmat sig riktvärdet 15 procent till följd av valutainbetal- ningar från försäljningen av Vin Sprit AB. Betalningen av Vin Sprit AB (cirka 50 miljar- der kronor) gjordes i utländsk valuta och Riks- gäldskontoret valde i samråd med regeringen att inte växla till kronor utan behöll medlen som tillgångar i utländsk valuta. Detta eftersom myn- digheten hade stora utbetalningar i utländsk va- luta under hösten och januari 2009. Genom att använda inkomsterna för betalningar i utländsk valuta kunde staten undvika en valutarisk. Vid utgången av 2008 var fortfarande 18 miljarder kronor kvar som annars skulle ha använts till att minska statsskulden.

Riksgäldskontoret amorterade 37 miljarder kronor på valutaskulden under 2008. Valuta- skulden minskade dock endast med 8 miljarder kronor. Förklaringen till att valutaskulden inte minskade i samma utsträckning som amorte- ringarna är att även orealiserade valutakursför- ändringar ingår i valutaskulden. Dessa kan vari- era kraftigt mellan åren. För 2008 uppgick de orealiserade valutaförlusterna till 36 miljarder kronor och ökade därmed valutaskulden. De re- aliserade valutavinsterna uppgick till 6 miljarder kronor.

Statsskuldens kostnader

De anslagsavräknade utgifterna för statsskulden, som redovisas i redovisningen av Statsbudgetens utfall, uppgick till cirka 33 miljarder kronor 2008 (se kapitel 5, Statsbudgetens utfall, avsnitt 5.4.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.). Det är en minskning med 14 miljarder kronor jäm- fört med 2007.

Beloppen i statsbudgeten redovisas enligt ut- giftsmässiga principer och utgör ett netto av in- komster och utgifter i upplåningsverksamheten. Den utgiftsmässiga redovisningen är dock inte

fullständig när det gäller att beskriva statsskulds- räntornas utveckling över tiden. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på an- slagsbelastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning ger därför en bättre beskrivning av hur räntekostnaderna under en viss period på- verkas av underliggande skuld-, ränte- och valu- tautveckling.

I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer efter elimin- ering av räntor till/från statliga myndigheter. I kostnaderna ingår även en omvärdering av skul- den i utländsk valuta. Av tabell 3.10 framgår statsskuldens kostnader, vilket utgör en sam- manfattning och specificering av uppgifterna i resultaträkningen (se not 12, Nettokostnad för statsskulden, Noter till resultaträkningen).

48

Tabell 3.10 Statsskuldens kostnader 2004–2008

Miljarder kronor

2004

2005

2006

2007

2008

Räntekostnader på lån i

svenska kronor

52

49

52

55

55

Räntekostnader på lån i

utländsk valuta

23

24

23

26

21

Realiserade valutakurs-

differenser

5

-10

6

2

-6

Realiserade

kursdifferenser

14

8

6

4

5

Orealiserade valutakurs-

differenser

-5

22

-15

0

17

Över- /underkurs vid emis-

sion m.m.

-9

-7

-7

-6

-7

Summa kostnader

81

86

65

81

85

Ränteintäkter i upplå-

ningsverksamheten

-27

-27

-28

-31

-28

Nettokostnader efter in-

täkter, exklusive skuld-

skötselåtgärder

54

59

37

50

57

Orealiserade valutavinster

(-) / förluster (+) hänför-

bara till skuldskötsel-

instrument

-5

8

-9

4

19

Nettokostnader inklusive

skuldskötselåtgärder

49

67

28

54

76

Enligt resultaträkningen för 2008 uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutakursförändringar m.m.) till 76 miljarder kronor, vilket är en ökning med 22 miljarder kronor jämfört med 2007. Ök- ningen beror i första hand på orealiserade valuta- kursförändringar som ökat statsskuldens kost- nader med 32 miljarder kronor jämfört med 2007. De realiserade valuta- och kursdifferen- serna gick åt motsatt håll och minskade i stället kostnaderna med 7 miljarder kronor jämfört med 2007.

Räntekostnaderna på lån i svenska kronor uppgick till 55 miljarder kronor, vilket är oför- ändrat jämfört med 2007. Räntekostnaderna för lån i utländsk valuta minskade däremot med 5 miljarder kronor till 21 miljarder kronor. Staten gjorde valutavinster på 6 miljarder kronor, jämfört med förluster om 2 miljarder kronor 2007.

Valutavinster/-förluster påverkas framför allt av kronans växelkurs mot andra valutor när ett lån förfaller, men också av inbördes förändringar mellan andra valutors växelkurser genom olika derivatinstrument som används i förvaltningen av valutaskulden. Under 2008 ökade de realise-

Skr. 2008/09:101

rade kursförlusterna med 1 miljard kronor, från 4 miljarder kronor till 5 miljarder kronor. De orealiserade valutakursdifferenserna, exklusive skuldskötselåtgärder, ökade skuldkostnaderna med 17 miljarder kronor jämfört med 2007. Det beror på att kronan försvagats mot skuldvalu- torna. Över- och underkurser vid emission av statspapper m.m. medförde att kostnaderna minskade med 7 miljarder kronor 2008, vilket är en förbättring med 1 miljard kronor jämfört med 2007.

Tillsammans med ränteintäkter i upplånings- verksamheten på 28 miljarder kronor uppgick nettokostnaden för statsskulden exklusive skuldskötselåtgärder till 57 miljarder kronor 2008. Skillnaden mellan statsskuldens utgifts- mässiga räntekostnader på 33 miljarder kronor och nettokostnaden på 57 miljarder kronor för- klaras av att kursdifferenser vid emission, noll- kupongräntor och orealiserade valutakursför- ändringar redovisas på olika sätt i statsbudgeten och i resultaträkningen.

Transfereringar

Diagram 3.7 Transfereringar per sektor 2004–2008

Miljoner kronor

800 000

700 000

600 000

500 000

400000

300000

200000

100000

0

2004 2005 2006 2007 2008

 Nettoöverföring till ålderspensionssystemet, AP-fonderna

 Transfereringar till utlandet

 Transfereringar till kommuner

 Transfereringar till företag

 Transfereringar till hushåll

I diagram 3.7 redovisas transfereringarna per sektor 2004–2008. De totala kostnaderna för transfereringar har ökat med 46 miljarder kronor eller 6 procent under perioden. Den största delen, 65 procent, av de statliga transfereringarna går till hushållen inklusive hushållens ideella organisationer och föreningar. Transfereringarna till hushållssektorn har ökat med 12 miljarder kronor eller 2,4 procent mellan 2004 och 2008.

49

Skr. 2008/09:101

Tabell 3.11 Transfereringar 2004–2008

Miljoner kronor

2004

2005

2006

2007

2008

Socialförsäkring

402 149

408 704

419 618

427 972

438 751

Allmänna bidrag

till kommuner

101 238

106 472

109 359

123 709

120 734

Arbetsmarknad

65 663

71 052

68 169

48 786

40 106

Nettoöverföring

till premie-

pensionssystemet

20 021

23 805

25 920

26 387

27 546

Nettoöverföring

till ålders-

pensionssystemet,

AP-fonderna

7 620

9 577

7 334

5 916

3 542

Avgiften till

Europeiska

gemenskapen

23 156

25 793

26 066

26 498

31 080

Bistånd m.m.,

migration och

integration

23 144

24 700

29 262

29 880

33 769

Utbildning,

studiestöd

36 116

19 868

26 838

22 581

22 130

Övrigt

42 574

52 022

46 589

50 017

49 881

Summa

721 681

741 993

759 155

761 746

767 539

Anm. Från 2007 räknas inte nettoöverföringen till premiepensionssystemet med i transfereringar till ålderspensionssystemet utan dessa ligger som transfereringar till hushållen. För att möjliggöra jämförelsen över perioden är tabellen justerad med dessa värden för samtliga år.

I tabell 3.11 redovisas utvecklingen av olika transfereringar under den senaste femårsperio- den. Nedan lämnas en närmare redovisning av delområdena socialförsäkring, arbetsmarknad, bistånd m.m. samt utbildning och studiestöd.

Socialförsäkring

Diagram 3.8 Socialförsäkringar 2004–2008

Miljoner kronor

500000

450000

400 000

350 000

300 000

250 000

200 000

150000

100000

50000

0

2004

2005

2006

2007

2008

 Läkemedelsförmånerna

 Ersättning vid arbetsoförmåga m.m.

 Handikappolitik

 Ekonomisk familjepolitik

 Ålderspensioner m.m.

Kostnaderna för socialförsäkringar ökade varje år under femårsperioden. År 2008 ökade kostna- derna med drygt 10 miljarder kronor eller 2,4 procent. Under hela femårsperioden var ök-

ningen totalt 36 miljarder kronor

eller knappt

9 procent.

Tabell 3.12 Socialförsäkringar 2004–2008

Miljoner kronor

2004

2005

2006

2007

2008

Ålderspensioner

m.m.

211 083

215 227

221 232

229 915

242 665

Ekonomisk

familjepolitik

53 094

54 232

58 415

59 335

60 409

Handikappolitik

12 995

14 603

16 338

18 416

20 058

Ersättning vid

arbetsoförmåga m.m.

105 357

104 344

102 841

98 939

94 035

Läkemedelsför-

månerna

19 620

20 298

20 792

21 367

21 584

Summa

transfereringar

402 149

408 704

419 618

427 972

438 751

Av ökningen

mellan 2004 och 2008 är

31 miljarder kronor hänförliga till ökade pen- sionskostnader. Ökningen av pensionskostna- derna har varit tämligen jämnt fördelad under åren. De ökade pensionskostnaderna beror på ett ökat antal pensionärer, att en allt större andel av dessa har inkomstpension och att den genom- snittliga pensionspoängen ökat, men även på in- dexomräkning av pensionsbelopp (se även not 4, Transfereringar, Noter till resultaträkningen).

Kostnaderna för ersättning vid arbetsoför- måga m.m. minskade med sammanlagt 11,3 miljarder kronor eller 10,7 procent under perioden. Från 2005 bröts den tidigare upp- gången av kostnaderna inom ohälsoområdet och de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning har minskat för varje år. Kostnaden för sjukpenning mins- kade med 1,6 miljarder kronor eller 4,9 procent 2006, under 2007 blev den 2,8 miljarder eller 9,2 procent och även under 2008 fortsatte minskningen med ytterligare 4,6 miljarder kronor eller 16,4 procent. Det förklaras av att antalet sjukpenningdagar fortsatt sjunka. Kostnaderna för sjuk- och aktivitets- ersättningarna (tidigare benämnt förtidspension) var i princip oförändrade mellan 2007 och 2008.

I tabellerna 3.13 och 3.14 redovisas antalet pensionstagare med ålderspension respektive ut- betald ålderspension under perioden 2004–2008.

50

Skr. 2008/09:101

Tabell 3.13 Pensionstagare med ålderspension 2004–2008

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2004

925 186

56

724 695

44

1 649 881

2005

942 578

56

745 499

44

1 688 077

2006

955 994

56

764 622

44

1 720 616

2007

971 518

55

788 215

45

1 759 733

2008

975 687

55

802 128

45

1 777 815

Källa: Försäkringskassan

År 2008 var cirka 1,8 miljoner personer pen- sionstagare med ålderspension, varav 55 procent kvinnor. Antalet pensionstagare har ökat med knappt 8 procent sedan 2004.

Tabell 3.14 Utbetald ålderspension 2004–2008

Miljoner kronor

Kvinnor

Medel-

Medel-

ersättning

Män

ersättning

Kronor

per månad

Kronor

per månad

Summa

2004

86 837

7 677

101 144

11 631

187 981

2005

89 076

7 875

104 017

11 627

193 093

2006

92 053

8 024

107 609

11 728

199 662

2007

96 405

8 269

112 424

11 886

208 829

2008

102 011

8 713

119 672

12 433

221 683

Källa: Försäkringskassan

År 2008 utbetalades cirka 222 miljarder kronor, varav 46 procent eller 102 miljarder kronor till kvinnor och 54 procent eller knappt 120 miljarder kronor till män. Kvinnors medel- ersättning per månad var 8 713 kronor och mäns var 12 433 kronor per månad. Kvinnornas me- delersättning per månad var således 30 procent lägre än männens medelersättning 2008. Skillna- den mellan kvinnors och mäns medelersättning har dock minskat med cirka 4 procentenheter från 2004 till 2008.

Tabell 3.15 Ersatta nettodagar med föräldrapenning 2004– 2008

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2004

34 407 653

81

7 901 514

19

42 309 167

2005

34 338 735

80

8 320 078

20

42 658 813

2006

34 524 796

79

8 957 898

21

43 482 694

2007

35 856 090

79

9 434 538

21

45 290 628

2008

37 117 288

79

10 143 062

21

47 260 350

Källa: Försäkringskassan

Antal ersatta dagar var 47,3 miljoner 2008, varav 79 procent uttagna av kvinnor och 21 procent

uttagna av män. Andelen dagar uttagna av män har ökat med 2 procentenheter mellan 2004 och 2006, för att därefter vara oförändrad. Antalet ersatta nettodagar med föräldrapenning har ökat för såväl män som kvinnor 2008 i jämförelse med 2007.

Arbetsmarknad

Diagram 3.9 Arbetsmarknad 2004–2008

Miljoner kronor

80 000

70 000

60000

50000

40 000

30 000

20000

10000

0

2004

2005

2006

2007

2008

Arbetslöshetsersättning

Arbetsmarknadsutbildning m.m.

Övrigt

Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken mins- kade under perioden 2004–2008 med 26 miljarder kronor. Under 2006 skedde ett trendbrott och kostnaderna för arbetsmarknads- politiken har därefter minskat. Minskningen förklaras av att arbetslöshetsersättningen mins- kade med 4 miljarder kronor till följd av minskad arbetslöshet. Den öppna arbetslösheten fortsatte att minska under hela 2007 (årsgenomsnitt 6,1 %), och under 2008 fortsatte minskningen in på tredje kvartalet av året (årsgenomsnitt 6,2 %), vilket gav en total minskning av kostnaderna för arbetslöshetsersättning med drygt 6 miljarder kronor under året.

Tabell 3.16 Arbetslösa personer i genomsnitt per månad 2004–2008

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Summa

Antal

Procent

Antal

Procent

2004

108 900

44

137 300

56

246 200

2005

124 000

46

145 100

54

269 100

2006

114 300

47

131 300

53

245 600

2007

104 400

48

111 400

52

215 800

20071

148 400

50

149 200

50

297 600

2008

152 400

50

152 300

50

304 700

Källa: AKU, SCB

1Omräknad statistik för 2007, som avser personer i åldersintervallet 15–74 år.

51

Skr. 2008/09:101

Av tabell 3.16 framgår antalet personer som var arbetslösa i genomsnitt per månad perioden 2004–2008. I april 2005 förändrade SCB sin sta- tistik i enlighet med EU:s normer varför upp- gifterna inte är direkt jämförbara med tidigare år. Statistiken för 2005 grundar sig dessutom endast på månaderna april–december.

I oktober 2007 ändrades statistiken återigen och avser personer i åldern 15–74 år (tidigare var åldersintervallet 16–65 år). På grund av detta är inte statistiken jämförbar mellan åren. För att möjliggöra jämförelser mellan 2007 och 2008 har utfallet för 2007 även räknats om enligt nu gäl- lande principer.

Antalet arbetslösa var i genomsnitt per månad 297 600 under 2007. Det har skett en ökning med i medeltal 7 100 personer per månad under 2008. Det har successivt skett en utjämning mellan könen avseende andelen arbetslösa.

Bistånd m.m., migration och integration.

Diagram 3.10 Bistånd m.m., migration och integration 2004–2008

Miljoner kronor

40000

35000

30000

25000

20000

15000

10000

5000

0

2004

2005

2006

2007

2008

Bidrag via Sida

Bidrag via UD

Bidrag till migration, integration

Kostnaderna för bistånd, internationella bi- drag, migration och integration ökade med 10,7 miljarder kronor eller 46 procent under perioden 2004–2008. Under 2006 ökade kost- naderna med 4,6 miljarder kronor till följd av bland annat att biståndsmålet höjdes från 0,88 till 1 procent av BNI och på grund av föränd- rade BNI-prognoser. I posten ingår även sam- arbete med Central- och Östeuropa och bidrag till utlandet utöver bistånd. Ökningen har skett på Bidrag till migration och integration som ökat med 39 procent mellan 2006 och 2007. Alla biståndsposter har ökat något under 2008, men trenden från fjolåret att den stora

ökningen sker på Bidrag till migration och in- tegration håller i sig, ökningen 2008 var 25 procent.

Utbildning och studiestöd

Diagram 3.11 Utbildning och studiestöd 2004-2008

Miljoner kronor

40 000

35 000

30 000

25 000

20 000

15 000

10000

5000

0

2004

2005

2006

2007

2008

 Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda utbildningssamordnare, Kammarkollegiet,

 Utbildningspolitik Kammarkollegiet (bidrag till folkbildningsorganisationer)

 Utbildningspolitik vid Skolverket

 Studiestöd inkl. av- och nedskrivningar, CSN

Kostnaden för utbildning och studiestöd har minskat med 14 miljarder kronor under perio- den. Kostnaden för studiestöd, inklusive av- och nedskrivningar, har minskat med närmare 9 miljarder kronor eller 39,6 procent under för- månsperioden. Kostnaden för utbetalda studie- stöd har ökat marginellt. Någon post motsva- rande 2005 års återföring av reservation för lånefordringar, som då gjorde att nettokostna- den för studiestöd minskade med 16 miljarder kronor, har inte förekommit detta år. Återfö- ringen under 2005 berodde bl.a. på ett lägre rän- teläge som medförde att flera kunde betala sina skulder. För 2004 var kostnaderna beroende av en kostnad för reservation av lånefordringar som då beräknats enligt en ny modell.

De studiestöd som når flest personer är stu- diehjälp och studiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Studiemedel kan dock läm- nas med en högre bidragsdel, men i detta avse- ende är studiemedlet inte rättighetsstyrt.

Studiemedel består av studiebidrag och studie- lån och utgår till studerande i studiestödsberät- tigande utbildning.

Studiehjälpen består av studiebidrag, inackor- deringstillägg och extra tillägg. Studiebidraget är generellt och lämnas normalt med 1 050 kronor per studiemånad för den som är mellan 16 och 20 år och studerar i en gymnasial utbildning

52

inom gymnasieskola, folkhögskola, kommunal vuxenutbildning eller vissa andra utbildningar.

Antalet studerande med studiemedel har minskat under femårsperioden.

Tabell 3.17 Studerande med studiemedel 2004–2008

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2004

260 653

60

173 670

40

434 323

2005

257 018

60

171 511

40

428 529

2006

250 952

61

163 743

39

414 695

2007

252 363

61

159 923

39

412 286

2008

250 302

61

157 514

39

407 816

Källa: Centrala studiestödsnämnden

Tabell 3.18 Studerande med studiemedel 2004–2008: Studielån

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2004

197 561

60

132 651

40

330 212

2005

189 697

60

126 684

40

316 381

2006

178 842

60

117 216

40

296 058

2007

173 311

61

111 339

39

284 650

2008

169 776

61

108 648

39

278 424

Källa: Centrala studiestödsnämnden

I tabell 3.17 redovisas antalet studerande med studiemedel perioden 2004–2008. Studiemedel lämnas till studerande vid universitet och hög- skolor, vid godkända utbildningar utomlands och till studerande äldre än 20 år i gymnasiala utbildningar. Studiemedel består av studiebidrag och lån. Totalt fick 407 816 studerande studie- medel under 2008, vilket är en minskning med 4 470 studerande jämfört med 2007. Av dessa hade 278 424 studielån medan 129 392 stude- rande endast utnyttjade studiebidrag. Andelen studerande med studiemedel som utöver studie- bidraget även har studielån har minskat stadigt under den senaste femårsperioden (se tabell 3.18).

Skr. 2008/09:101

Statens egen verksamhet

Diagram 3.12 Statens egen verksamhet 2004–2008

Miljoner kronor

250 000

200 000

150 000

100 000

50 000

0

2004

2005

2006

2007

2008

 Avskrivningar och nedskrivningar

 Övriga driftkostnader

 Kostnader för lokaler

 Kostnader för personal

Statens egen verksamhet avser främst kostna- derna för de statliga myndigheternas drift, dvs. personalkostnader, lokalkostnader, avskrivningar och nedskrivningar samt övriga driftkostnader. Kostnaderna för statens egen verksamhet den senaste femårsperioden framgår av diagram 3.12. Kostnaderna har ökat med totalt 32 miljarder kronor eller 18 procent under perioden. Den största ökningen inträffade 2005 då framför allt Försvarsmaktens driftkostnader ökade på grund av avsättningar för omstruktureringskostnader och stora nedskrivningar av beredskapsvaror. 2007 gjordes ytterligare nedskrivning på försva- ret av beredskapsinventarier med 3,2 miljarder kronor.

För att öka jämförbarheten mellan åren har personalkostnaderna rensats för förändring av statens tjänstepensionsskuld (försäkringsteknisk avsättning hos Statens pensionsverk). Övriga driftkostnader har rensats för förändringar av av- sättningar för förluster i garanti- och utlånings- verksamhet hos Riksgäldskontoret och Export- kreditnämnden från 2004–2005, vilka fr.o.m. 2006 även särredovisas i resultaträkningen (se även not 8, Vissa garanti- och kreditkostnader, Noter till resultaträkningen).

De högsta personalkostnaderna (se även not 6, Kostnader för personal, Noter till resul- taträkningen) finns hos Rikspolisstyrelsen, För- svarsmakten och Försäkringskassan samt Skat- teverket. Under femårsperioden har löne- kostnaderna ökat med 23 procent vid Riks- polisstyrelsen medan de övriga tre myndighe- terna ligger kvar på ungefär samma nivåer.

53

Skr. 2008/09:101

Lokalkostnaderna avser hyror för de statliga myndigheternas lokaler. De högsta lokalkost- naderna finns hos Försvarsmakten, Rikspolis- styrelsen och Regeringskansliet (se även not 7, Kostnader för lokaler, Noter till resultaträk- ningen).

Under 2008 har framförallt övriga driftskost- nader ökat. Övriga driftkostnader avser omkost- nader för de statliga myndigheternas verksam- het. De största ökningarna avser köpta entreprenadtjänster vid Vägverket och Banverket (se även not 9 Övriga driftskostnader, Noter till resultaträkningen).

Statens personal

I det följande redovisas en beskrivning av statens personal avseende antal anställda3 fördelat på kön, åldersgrupper och sektorer. Avgränsningen av staten är densamma som för resultaträk- ningen. Det innebär bl.a. att anställda vid de all- männa försäkringskassorna inkluderas i uppgif- terna för 2004 även om de blev statligt anställda först 2005 genom bildandet av den statliga myn- digheten Försäkringskassan. I bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. redovisas vilka myndigheter som omfattas av redovisningen nedan samt vilka myndigheter som hör till respektive sektor.

Till riksdagen lämnas varje år, senast i budget- propositionen för 2009 (prop. 2008/09:1, ut- giftsområde 2, bilaga 1), en utförlig redovisning av statsförvaltningens utveckling, bl.a. bedöm- ningen av framtida personalkonsekvenser som följer av regeringens förslag till riksdagen.

Tabell 3.19 Antal statligt anställda 2004–2008, kvinnor respektive män

Antal1

2004

2005

2006

2007

2008

Kvinnor

106 359

105 223

109 678

109 357

107 601

Män

113 445

110 614

110 727

109 460

106 336

Summa

219 804

215 837

220 405

218 817

213 937

1Anställda med en omfattning av tjänst understigande 40 procent ingår inte. År 2008 utgjorde de cirka 5 250 personer. Betings-, dag- eller timanställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde drygt 16 700 personer 2008.

Statligt anställda utgör ungefär 5,5 procent av det totala antalet sysselsatta på arbetsmarknaden. Under 1990-talets första hälft minskade antalet statsanställda. Därefter har det totalt antalet statligt anställda varit relativt stabilt. Sedan 2007

3Observera att antalet anställda skiljer sig från antalet årsarbetskrafter. Årsarbetskrafter redovisas i not 6 till resultaträkningen.

har antalet anställda börjat att minska och 2008 minskade staten med nästan 5 000 anställda. Minskningen 2008 är den största sedan åren 2000–2001 då Statens järnvägar bolagiserades. Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen minskade med vardera över 1 000 anställda, För- svarsmakten med nästan 1 000 anställda och Skatteverket med drygt 500 anställda. Polisen och Kriminalvården ökade med cirka 250 re- spektive 200 anställda.

Staten är den sektor som har jämnast köns- fördelning på arbetsmarknaden. Andelen stats- anställda kvinnor har ökat de senaste åren. År 2008 fanns det för första gången fler kvinnor än män bland de statsanställda (50,3 procent). De könsmässiga skillnaderna mellan olika ålders- grupper är fortfarande marginell (se tabell 3.20), men varierar mellan olika sektorer.

Tabell 3.20 Antal statligt anställda 2004–2008 fördelade

på åldersgrupper

Antal och procentuell fördelning

Ålder och

kön

2004

2005

2006

2007

2008

–34

45 748

43 407

45 704

44 788

43 499

Kvinnor

48

49

51

51

52

Män

52

51

49

49

48

35–44

54 259

53 708

55 673

56 280

55 913

Kvinnor

48

48

50

50

51

Män

52

52

50

50

49

45–54

59 884

57 866

57 113

56 052

54 311

Kvinnor

49

48

49

49

49

Män

51

52

51

51

51

55–

59 913

60 856

61 915

61 697

60 214

Kvinnor

49

49

50

50

50

Män

51

51

50

50

50

I jämförelse med arbetsmarknaden i övrigt har staten en äldre personalstyrka. Utmärkande för staten är att andelen äldre är högre samtidigt som andelen i de yngsta åldersgrupperna är lägre i jämförelse med arbetsmarknaden i sin helhet.

Åldersfördelningen i staten 2008 var ungefär densamma som 2007. Genomsnittsåldern låg kvar på samma nivå som 2007, dvs. 46 år. År 2008 var drygt 28 procent av de statsanställda 55 år eller äldre, medan drygt 20 procent var 34 år eller yngre.

Arbetsgivarverkets sektorsindelning av statlig verksamhet har ändrats i och med att den nya sektorn Centro bildats. Därför redovisas antalet anställda på sektorerna Affärsverk, Försvar,

54

Universitet och högskolor samt Övrig verksam- het.

Tabell 3.21 Antal anställda 2004–2008 fördelade på sektorer

Sektor

Kön

2004

2005

2006

2007

2008

Affärsverk1

19 317

18 553

18 943

19 124

18 892

Kvinnor

24

24

25

26

27

Män

76

76

75

74

73

Universitet2

53 429

52 435

52 366

52 266

51 456

Kvinnor

52

52

53

53

54

Män

48

48

47

47

46

Försvar3

20 122

18 551

16 599

16 138

15 181

Kvinnor

20

21

21

21

19

Män

80

79

79

79

81

Övrig

verksamhet4

125 936

126 298

132 497

131 289

128 408

Kvinnor

55

55

56

56

56

Män

45

45

44

44

44

1Affärsverk och infrastruktur

2Universitet och högskolor

3Försvarsmakten

4Omfattar bl.a. Miljö, teknik och jordbruk, men även arbetsliv, omsorg och utbildning samt länsstyrelser, Regeringskansliet och stabsmyndigheter Källa: Arbetsgivarverket

Flertalet av de statsanställda arbetar vid en stor myndighet. Drygt tre fjärdedelar av de statsan- ställda arbetar vid någon av de 40-talet myndig- het som har minst 1 000 personer anställda. Mindre än en procent av de statsanställda arbetar vid någon av de 65 myndigheter som har färre än 50 anställda.

Skatteintäkter

Diagram 3.13 Skatteintäkter 2004–2008

Miljoner kronor

1 050 000

1 000 000

950000

900000

850000

800000

750 000

2004

2005

2006

2007

2008

 Skatteintäkter

Anm. Hur skatteintäkter enligt resultaträkningen, som redovisas i ovanstående diagram, förhåller sig till statens skatteintäkter enligt statsbudgetavgränsningen framgår av not 1 Skatteintäkter, Noter till resultaträkningen.

Skr. 2008/09:101

Skatteintäkterna har ökat med 129 miljarder kronor eller 18 procent under perioden. Skatte- intäkterna ökade med 151 miljarder kronor mel- lan 2004 och 2007 eller med 18 procent. Där- emot minskade skatteintäkterna med cirka 22 miljarder kronor mellan 2007 och 2008.

Resultaträkningens över-/underskott

Diagram 3.14 Statens över-/underskott

2004–2008

Miljoner kronor

140000

120000

100 000

80000

60000

40 000

20 000

0 -20 000 -40 000

2004

2005

2006

2007

2008

Över/-underskott

Av diagram 3.14 framgår att den konsoliderade resultaträkningen uppvisade ett underskott 2004. Följande år under perioden har statens verksam- het genererat ett överskott, med som mest drygt 127 miljarder kronor 2007. Mellan 2008 och 2007 minskade överskottet med 28 procent, eller med cirka 35 miljarder kronor, till cirka 92 mil- jarder kronor.

55

Skr. 2008/09:101

3.1.5Oförbrukade bidrag

Oförbrukade bidrag är en balanspost som visar mottagna bidragsintäkter som ska täcka framtida kostnader.

Tabell 3.22 Oförbrukade bidrag

Miljoner kronor

2004

2005

2006

2007

2008

Universitet och

högskolor

6 816

7 041

7 915

8 846

10 069

- inomstatliga

2 676

2 767

3 195

3 841

4 812

- utomstatliga

4 140

4 274

4 720

5 005

5 257

Länsstyrelser

1 106

1 503

2 216

2 553

2 253

- inomstatliga

1 006

1 395

2 128

2 496

2 190

- utomstatliga

100

108

88

57

63

Övriga

1 643

3 200

3 751

3 641

3 548

- inomstatliga

896

875

1 160

1 274

1 133

- utomstatliga

747

2 325

2 591

2 367

2 415

Summa

9 566

11 744

13 882

15 040

15 870

- inomstatliga

4 578

5 037

6 483

7 611

8 135

- utomstatliga

4 988

6 707

7 399

7 429

7 735

Av tabell 3.22 framgår att de oförbrukade bidra- gen totalt har ökat med 6,3 miljarder kronor eller med 66 procent under perioden 2004–2008.

De inomstatliga bidragen är medel som beta- lats från en statlig myndighet till en annan statlig myndighet, och som i många fall redovisats mot anslag hos den betalande myndigheten trots att de ännu inte förbrukats hos den mottagande myndigheten eller utbetalats till slutanvändare. Denna post ökade med 3,6 miljarder kronor eller 78 procent under perioden och uppgår vid ut- gången av 2008 till 8,1 miljarder kronor.

Huvuddelen, 59 procent, av de inomstatliga oförbrukade bidragen finns hos universitet och högskolor. För universitet och högskolor utgör dessa bidrag en del av finansieringen av forsk- ning och utbildning. Den beloppsmässiga ök- ningen för universitet och högskolor under peri- oden är 80 procent och de står också för hela ökningen under 2008, då beloppet ökat med nära en miljard kronor eller 25 procent. De lärosäten som redovisar störst belopp är Uppsala univer- sitet, Lunds universitet, Karolinska institutet och Sveriges lantbruksuniversitet, vilka också står för stora ökningar under 2008. En förklaring till denna utveckling är att Vetenskapsrådets bi- dragsutbetalningar till stora lärosäten som Upp- sala universitet, Lunds universitet och Karo- linska institutet har ökat i betydande omfattning (den volymmässiga ökningen av utbetalda bidrag

till dessa är mellan tio och tjugo procent). En annan förklaring är att några universitet har änd- rat princip för avräkning av overheadkostnader. I dessa fall sker ingen avräkning mot bidraget för- rän bidraget används, vilket kan antas leda till att posten oförbrukade bidrag tilltar i balansräk- ningen.

Länsstyrelserna står för 27 procent av de in- omstatliga oförbrukade bidragen, en ökning från 22 procent 2004. Vid länsstyrelserna är det ofta fråga om medel som ska förmedlas som bidrag till olika regionala projekt.

Andelen inomstatliga oförbrukade bidrag vid övriga myndigheter uppgick 2008 till 14 procent. Motsvarande andel 2004 vara cirka 20 procent.

I årsredovisningen för staten elimineras de in- omstatliga bidragen när balansräkningen konso- lideras. Det sker eftersom de inte motsvaras av någon förpliktelse i relation till någon utomstå- ende motpart.

Oförbrukade bidrag från utomstatliga givare ökade med 2,7 miljarder kronor eller 55 procent mellan 2004 och 2008. De uppgår till 7,7 miljarder kronor 2008. Universitet och hög- skolor är mottagare för cirka 70 procent av dessa bidrag. Motsvarande andel 2004 var drygt 80 procent. Bidragen avser exempelvis medel från forskningsstiftelser.

Länsstyrelsernas oförbrukade bidrag från ut- omstatliga givare är förhållandevis obetydliga, medan övriga myndigheters andel av dessa bi- drag uppgår till drygt 30 procent 2008. Bland dessa myndigheter kan nämnas Statens jord- bruksverk och Vägverket.

I not 51, Periodavgränsningsposter – Oför- brukade bidrag (Noter till balansräkningen), specificeras de utomstatliga oförbrukade bidra- gen. Av noten framgår såväl belopp per myndig- het som bidragets ändamål.

3.2Revisionsberättelser

Riksrevisionen genomför revision genom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga re- visionen avslutas genom uttalanden i revisions- berättelser om bl.a. myndigheternas årsredovis- ningar.

I avsnitt 3.2.1 redovisas utvecklingen av revi- sionsberättelser med invändning för perioden 2004–2008.

56

I avsnitt 3.2.2. redovisas revisionsberättelser med invändning respektive upplysning avseende räkenskapsåret 2008. Regeringen avser att på sedvanligt sätt återkomma i budgetpropositio- nen för 2010 med en redovisning av vilka åtgär- der som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av invändningarna. I budgetpro- positionen för 2010 avser regeringen även att re- dovisa och kommentera Riksrevisionens gransk- ningsrapporter som lämnats av effektivitets- revisionen.

3.2.1Revisionsberättelser med invändning 2004–2008

Tabell 3.23 Antal revisionsberättelser med invändning 2004–2008

Antal

2004

2005

2006

2007

2008

Summa

12

16

11

10

5

Antalet revisionsberättelser med invändning har minskat under femårsperioden. Vid en jämfö- relse mellan 2007 och 2008 framgår att antalet invändningar har halverats. Föregående år var fel i redovisningen den vanligaste förklaringen till att en myndighet erhöll en revisionsberättelse med invändning. För 2008 kvarstår i något en- staka fall denna grund för invändning, men även brist på information i myndigheternas årsredo- visningar utgör i några fall grund för en invänd- ning. Värt att notera är att en av de redovisade invändningarna avser en myndighet som av- vecklades under 2008.

3.2.2Revisionsberättelser med invändning respektive upplysning 2008

Om myndigheten på ett rättvisande sätt beskri- vit sin verksamhet inklusive väsentliga brister i denna lämnar Riksrevisionen en revisionsberät- telse i standardutformning.

En upplysning kan lämnas för att peka på in- formation av särskild vikt som kan anses oväntad eller på annat sätt central för att årsredovis- ningen ska kunna anses rättvisande.

Om årsredovisningen saknar central informa- tion eller är missvisande avger Riksrevisionen en revisionsberättelse med invändning.

Nedan lämnas en redovisning av de invänd- ningar respektive upplysningar Riksrevisionen

Skr. 2008/09:101

lämnat i sju revisionsberättelser avseende räken- skapsåret 2008. Invändningarna respektive upp- lysningarna återges i enlighet med beslutade revi- sionsberättelser.

Revisionsberättelser med invändning

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd Riksrevisionen har följande invändning: Riksrevisionen har 2008-06-18 lämnat Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd en revisionsrapport (Dnr 32-2008-0544) med kritik gällande ärende- handläggningen. Nämnden har inte vidtagit några åtgärder med anledning av denna rapport.

Riksrevisionens bedömning är att tolkning av rättsläget, hur nämnden skall beakta de krav som förvaltningslagen ställer avseende partsinsyn i ärendehanteringen inom nämnden, är oklar. Riksrevisionen och nämnden gör olika juridiska bedömningar i fråga om detta.

Detta förhållande framgår inte av årsredovis- ningen varför väsentlig information av betydelse för regeringens uppföljning och prövning av verk- samheten saknas. Genom att årsredovisningen inte behandlar denna väsentliga omständighet bedömer Riksrevisionen att årsredovisningen inte är rätt- visande.

Årsredovisningen har i övrigt upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag, reglerings- brev och övriga beslut för myndigheten.

Riksrevisionen bedömer att årsredovisningen i övrigt är i allt väsentligt rättvisande.

Regionala etikprövningsnämnden i[REDACTED_EFTERNAMN] Riksrevisionen har följande invändning: Årsredovisningen kom in till regeringen den 2 mars 2009. Enligt förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag 2 kap. 1 § ska myndigheten senast den 22 februari lämna en årsredovisning till regeringen. Årsredovisningen för Regionala etikprövningsnämnden i[REDACTED_EFTERNAMN] har därmed lämnats för sent.

Årsredovisningen har i övrigt upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag, reglerings- brev och övriga beslut för myndigheten.

Riksrevisionen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande.

Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete Riksrevisionen har följande invändning: Riksrevisionens bedömning är att Sida inte på ett

57

Skr. 2008/09:101

tillfredsställande sätt har tillämpat sin valda metod att använda revisioner och granskningar som kontrollmetod avseende biståndsgivning. Sida upplyser inte om denna brist i sitt uttalande om den interna styrningen och kontrollen.

Årsredovisningen har i övrigt upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag, reglerings- brev och övriga beslut för myndigheten.

Riksrevisionen bedömer att årsredovisningen i övrigt är i allt väsentligt rättvisande.

Institutet för språk och folkminnen Riksrevisionen har följande invändning: Institutet för språk och folkminnen har ett lager av publikationer med ett uppskattat värde på ca 2 mnkr. Lagrets värde redovisas inte i balansräkningen, vilket utgör ett väsentligt fel. Myndighetskapitalet har också påverkats av felet med samma belopp.

Årsredovisningen har i övrigt upprättats i en- lighet med förordningen om myndigheters års- redovisning och budgetunderlag, regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten.

Riksrevisionen bedömer att årsredovisningen i övrigt är i allt väsentligt rättvisande.

Statens strålskyddsinstitut Riksrevisionen har följande invändning:

Statens strålskyddsinstitut redovisar i sin balansräkning en balanserad kapitalförändring på 10 371 tkr. Detta ger en missvisande bild av myndighetens ställning på balansdagen då bidrag för finansiering av anläggningstillgångar felaktigt ingår i detta belopp med ca 14 mkr. En korrekt redovisning enligt god redovisningssed skulle inneburit att den balanserade kapitalförändringen i så fall redovisats till ett negativt belopp på ca 3,7 mkr.

Därmed ger inte årsredovisningen en rättvisande bild i detta avseende.

Årsredovisningen har upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredo- visning och budgetunderlag, regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten.

Revisionsberättelser med upplysning

Försäkringskassan

Riksrevisionen har följande upplysning:

Som framgår av årsredovisningen har Försäkringskassan brister avseende intern styrning och kontroll. Bristerna har beskrivits i Försäkringskassans samlade bedömning (s. 7-11), men framgår även av årsredovisningen i övrigt.

Riksrevisionen bedömer att årsredovisningen därigenom är i allt väsentligt rättvisande.

Rymdstyrelsen

Riksrevisionen har följande upplysning:

För anslaget 38:12 Rymdverksamhet, anslagspost 1 har bemyndiganderamen överskridits med 265 mnkr. Överskridandet framgår av rättelse till årsredovisningen, samt av sidan 26 i insänd pdf-fil.

Årsredovisningen inklusive rättelse har upp- rättats i enlighet med förordningen om myndig- heters årsredovisning och budgetunderlag, re- gleringsbrev och övriga beslut för myndigheten.

Riksrevisionen bedömer att årsredovisningen inklusive rättelse i allt väsentligt är rättvisande.

58

4

Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys

Skr. 2008/09:101

4Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys

Resultat- och balansräkningarna samt finansier- ingsanalysen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under riksdagen och regeringen. Riksbankens grundfond ingår eftersom den ut- görs av kapital som ursprungligen tillskjutits av staten. Däremot ingår inte Riksbanken, AP-fon- derna och Premiepensionsmyndigheten. En full- ständig förteckning över samtliga ingående or- ganisationer framgår av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m.

Till skillnad från vad som är fallet i statsbud- geten redovisas i resultaträkningen intäkter och kostnader, vilket bl.a. innebär att utgifterna för en investering, i form av avskrivningar, fördelas över investeringens hela livslängd. Gällande prin- ciper och förutsättningar under det senaste året beskrivs i avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar.

Myndigheternas redovisning konsolideras, vilket innebär att transaktioner mellan myndig- heter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt an- ställda och bidrag mellan myndigheter, tas bort (elimineras) i resultaträkningen och att ford- ringar och skulder mellan myndigheter elimi- neras i balansräkningen. På så vis erhålls en kon- soliderad redovisning för staten.

4.1Resultaträkning

Resultaträkningen för 2008 redovisar ett över- skott på 92 miljarder kronor, vilket innebär en minskning med 35 miljarder kronor jämfört med föregående år.

61

Skr. 2008/09:101

Tabell 4.1 Resultaträkning

Miljoner kronor

Not

2008

2007

Intäkter

Skatteintäkter

1

967 576

989 854

Intäkter av avgifter och andra

ersättningar

2

58 243

54 285

Intäkter av bidrag

3

25 609

26 656

Summa intäkter

1 051 428

1 070 795

Kostnader

Transfereringar m.m.

Transfereringar till hushåll

4

-501 846

-496 451

Transfereringar till företag

4

-36 607

-37 863

Transfereringar till kommuner

4

-170 376

-173 300

Transfereringar till utlandet

4

-55 168

-48 216

Nettoöverföring till

ålderspensionssystemet

4

-3 542

-5 916

Avsättningar till/upplösning av

fonder

5

-3 294

-2 010

Summa transfereringar m.m.

-770 833

-763 756

Statens egen verksamhet

Kostnader för personal

6

-99 040

-93 498

Kostnader för lokaler

7

-15 949

-15 365

Vissa garanti- och

-1 875

2 597

kreditkostnader

8

Övriga driftkostnader

9

-69 233

-62 935

Avskrivningar och

nedskrivningar

10

-23 699

-26 118

Summa statens egen

verksamhet

-209 796

-195 319

Summa kostnader

-980 629

-959 075

Saldo före resultat från andelar

70 799

111 720

och finansiella poster

Resultat från andelar i dotter-

34 851

46 818

och intresseföretag

11

Finansiella intäkter och

kostnader

Nettokostnad för statsskulden

12

-75 910

-54 137

Övriga finansiella intäkter

13

63 624

24 962

Övriga finansiella kostnader

14

-1 519

-1 917

Summa finansiella poster

-13 805

-31 092

ÅRETS ÖVERSKOTT

91 845

127 446

Till resultaträkningens överskott bidrog rea- vinsten i samband med försäljningen av Vin Sprit AB med knappt 48 miljarder kronor. Öv- riga finansiella intäkter blev därmed 39 miljarder kronor högre än föregående år (då försäljning av aktier i TeliaSonera gav en reavinst på nästan 11 miljarder). Försvagningen av resultaträkning-

ens överskott beror bland annat på att netto- kostnaden för statsskulden ökade och att skat- teintäkterna minskade med 22 miljarder kronor vardera. Resultatet från andelar i dotter- och in- tresseföretag försämrades med 12 miljarder kro- nor. Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade med 14 miljarder och kostnaden för transfereringar m.m. ökade med 7 miljarder kro- nor.

4.1.1Intäkter

Diagram 4.1 Statens intäkter

Intäkter av bidrag

2%

Finansiella intäkter

6%

Intäkter av avgifter

och andra ersättningar

5%

Skatteintäkter

87%

Skatteintäkterna uppgick till 968 miljarder kro- nor och utgör 87 procent av statens totala in- täkter. Statens skatteintäkter minskade med 22 miljarder kronor eller 2,3 procent jämfört med 2007. Skatter redovisas fullt periodiserade.

Skatt på arbete ökade med 32 miljarder kronor jämfört med 2007. Därav ökade inkomstskat- terna med 27 miljarder och arbetsgivaravgifterna med 21 miljarder kronor. Skattereduktionerna ökade med 17 miljarder kronor. Ökningen av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter förklaras framför allt av fortsatt hög sysselsättning och högre lönenivåer under 2008. Ökningen av skattereduktionerna beror till största delen på det utökade jobbskatteavdraget. Preliminärt ökade lönesumman 2008 med 5,9 procent och avgiftssatsen för arbetsgivaravgifterna var oför- ändrad och uppgick till 32,42 procent. Den del av skatteintäkterna som avser kommunala in- komstskatter och går till kommunerna ökade med 36 miljarder kronor.

Jämfört med 2007 minskade skatt på kapital med 43 miljarder kronor eller 21 procent. Skatt på kapital från hushåll minskade med

62

29 miljarder kronor eller 58 procent framför allt till följd av lägre kapitalvinster. Skatt på före- tagsvinster minskade med 14 miljarder kronor på grund av företagens lägre vinster.

Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med 19 miljarder kronor eller 4,8 procent. Därav ökade intäkter av mervärdesskatt med 15 miljarder kronor. De högre intäkterna av mervärdesskatt förklaras i huvudsak av en ökad privat konsumtion i löpande priser (i fasta priser minskade konsumtionen 2008 med 0,2 procent enligt nationalräkenskapernas preliminära utfall). Momsintäkterna har också påverkats positivt av byggföretagens ändrade redovisning vilket givit en engångsintäkt 2008 på 8 miljarder kronor.

Skr. 2008/09:101

Diagram 4.3 Transfereringar per sektor

Nettoöverföring till

ålderspensionssystemet

1%

Transfereringar

till utlandet

7%

Transfereringar

till kommuner

22%

Transfereringar

Transfereringar

till företag

till hushåll

5%

65%

4.1.2Kostnader

Diagram 4.2 Statens kostnader

Finansiella kostnader 7%

Kostnader för statens egen verksamhet 20%

Transfereringar

73%

Av statens kostnader under 2008 utgjorde 73 procent transfereringar, varav transfereringar till hushåll var den största delen. Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde 20 procent och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader 7 procent.

4.1.3Transfereringar

Diagram 4.3 visar 2008 års transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar förde- lade på mottagarsektorer enligt nationalräken- skapernas indelning. Den s.k. realekonomiska indelningen redovisas även ur ett statsbudgetper- spektiv i Statsbudgetens utfall.

Av diagram 4.3 framgår att hushållssektorn är den dominerande mottagaren av statliga transfe- reringar. Transfereringarna till hushåll innefattar bl.a. ålderspensioner, sjukpenning, föräldrapen- ning, barnbidrag och arbetslöshetsersättning, men även bidrag till organisationer inom t.ex. utbildningsområdet eller biståndsområdet. Kommunerna tar emot 22 procent av transfere- ringarna i olika former av statsbidrag, företags- sektorn 5 procent och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot 7 procent av de stat- liga transfereringarna. Ungefär en halv procent avser nettoöverföring till ålderspensionssystemet för fondering hos AP-fonderna (se vidare Överföringar till och från pensionssystemet i av- snittet Redovisningsprinciper och tilläggsupp- lysningar).

Kostnaderna för transfereringar (exklusive av- sättningar till fonder) uppgick till 768 miljarder kronor 2008. De ökade 5,8 miljarder kronor mellan 2007 och 2008 men i förändringen ingår både stora ökningar och minskningar.

Transfereringar till hushåll har under 2008 ökat med 5,4 miljarder kronor netto men inne- fattar såväl stora ökningar som minskningar.

Transfereringar till hushåll avseende socialför- säkringen har ökat med 10,6 miljarder kronor netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med 13,5 miljarder kro- nor eller 7,3 procent. Ökningen beror främst på den positiva inkomstutvecklingen.

Kostnaden för sjukpenning minskade med 4,6 miljarder kronor eller 16 procent 2008 vilket förklaras av att antalet sjukfall har fortsatt minska.

Bland transfereringar till hushåll minskade kostnaderna för arbetsmarknadspolitik med

63

Skr. 2008/09:101

5,6 miljarder kronor. Arbetslöshetsersättningen minskade med 6,2 miljarder kronor då färre per- soner fick ersättning.

Transfereringar till företag minskade under 2008 med 1,3 miljarder kronor. Anställningsstöd i form av nedsättningar av skatter minskade 1,4 miljarder. Till viss del motsvaras den minsk- ningen av ökade kostnader för Köp av arbets- marknadsutbildning samt Lönebidrag och Sam- hall som ökade med 0,7 respektive 0,6 miljarder kronor.

Kostnaderna för transfereringar till kommu- ner minskade totalt med 2,9 miljarder kronor. Kompensation för mervärdesskatt till kommu- ner och landsting var 4 miljarder kronor högre än 2007 till följd av ökad kommunal konsum- tion. Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting minskade med 8,5 miljarder kronor.

På arbetsmarknadspolitikens område har an- ställningsstöd till kommuner i form av nedsätt- ningar av skatter minskat med 3,5 miljarder kro- nor. Till viss del motsvaras den minskningen även här av ökade kostnader för Lönebidrag och Samhall med 0,9 miljarder kronor.

Transfereringar till utlandet ökade med 7 miljarder kronor. Bland dessa har avgiften till Europeiska unionen ökat med 4,5 miljarder kro- nor.

4.1.4Kostnader för statens egen verksamhet

Kostnaderna för statens egen verksamhet upp- gick till 210 miljarder kronor 2008, vilket är en ökning med mer än 14 miljarder kronor jämfört med 2007.

Statens personalkostnader ökade med 5,5 miljarder kronor. Löner och pensionsutbetal- ningar ökade, men den viktigaste förklaringen är att avsättningen för tjänstepensioner ökade i samband med ändrade försäkringstekniska rikt- linjer hos Statens pensionsverk. Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med 2,6 miljarder kronor eller med 2,6 procent. Övriga driftkostnader ökade med 6,3 miljarder kronor. Därav ökade kostnaderna för köpta entreprenadtjänster vid Vägverket och Banverket med 1,8 respektive 2,3 miljarder kronor.

4.1.5Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag

Resultatet från andelar i dotter- och intresse- företag minskade med 12 miljarder kronor. Det resultat som redovisas baseras på bolagens redo- visade nettoresultat enligt respektive årsbokslut.

Bland dotterbolagen har Civitas Holding med dotterbolaget Vasakronan AB sålts till AP fastigheter under året. Resultatandelen blev nära noll och är därmed 4,3 miljarder kronor lägre än föregående år. Vin Sprit AB har också sålts under året. Resultatandelen blev nära noll från att föregående år varit 1,5 miljarder kronor.

LKAB har förbättrat sitt resultat med 3 miljarder kronor. Vattenfall har försämrat sitt resultat med 2,7 miljarder, SAS AB med 1,5 miljarder och Swedcarrier med 1,3 miljarder kronor.

4.1.6Nettokostnad för statsskulden och övriga finansiella intäkter och kostnader

Nettokostnaden för statsskulden ökade med 22 miljarder kronor.

Den viktigaste förklaringen är att de orealise- rade valutaförlusterna ökat med 32 miljarder kronor från 4 miljarder till 36 miljarder kronor till följd av den svaga kronkursen. Under året realiserade staten valutavinster på 6 miljarder kronor, jämfört med förra årets förluster på 2 miljarder kronor. Realiserade kursförluster ökade med 0,5 miljarder kronor.

Ökningen av övriga finansiella intäkter med

39 miljarder kronor förklaras av Regeringskans- liets reavinst vid försäljningen av Vin Sprit AB på nära 48 miljarder kronor. Övriga finansiella intäkter blev därmed 39 miljarder kronor högre än föregående år då försäljning av aktier i TeliaSonera gav en reavinst på nästan 11 miljarder kronor.

4.2Balansräkning

I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital. Värdet är beräknat per den 31 december 2008 (se även av- snittet Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). I de fall marknadsvärden finns att

64

tillgå för aktier och andelar i statliga bolag pre- senteras dessa i bilaga 3 Statliga bolag.

Tabell 4.2 Balansräkning

Miljoner kronor

TILLGÅNGAR

Not

2008

2007

Anläggningstillgångar

Immateriella

anläggningstillgångar

Balanserade utgifter för

5 196

4 151

utveckling

15

Rättigheter och andra

immateriella anläggnings-

881

819

tillgångar

16

Förskott avseende immateriella

11

33

anläggningstillgångar

17

Summa immateriella

anläggningstillgångar

6 088

5 003

Materiella

anläggningstillgångar

Statliga väganläggningar

18

102 586

98 907

Statliga järnvägsanläggningar

19

72 418

69 268

Byggnader, mark och annan

42 182

41 407

fast egendom

20

Förbättringsutgifter på annans

fastighet

21

3 367

3 300

Maskiner, inventarier,

installationer m.m.

22

23 309

22 830

Pågående nyanläggningar

23

58 061

47 485

Beredskapstillgångar

24

95 858

95 065

Förskott avseende materiella

3 322

4 038

anläggningstillgångar

25

Summa materiella

anläggningstillgångar

401 103

382 300

Finansiella

anläggningstillgångar

Andelar i dotter- och

322 017

319 007

intresseföretag

26

Andra långfristiga

värdepappersinnehav

27

10 473

10 496

Långfristiga fordringar

28

6 509

7 148

Summa finansiella

anläggningstillgångar

338 999

336 651

Summa anläggningstillgångar

746 190

723 954

Utlåning

29

176 119

172 030

Varulager m.m.

Varulager och förråd

30

1 756

1 746

Pågående arbeten

31

316

299

Fastigheter

32

140

116

Förskott till leverantörer

33

105

29

Summa varulager m.m.

2 317

2 190

Fordringar

Kundfordringar

34

7 618

7 166

Övriga fordringar

35

51 523

43 160

Summa fordringar

59 141

50 326

Skr. 2008/09:101

Periodavgränsningsposter

Förutbetalda kostnader

36

11 350

12 225

Upplupna bidragsintäkter

37

1 241

1 129

Övriga upplupna intäkter

38

14 420

33 912

Summa

27 011

47 266

periodavgränsningsposter

Kortfristiga placeringar

Värdepapper och andelar

39

75 411

19 276

Summa kortfristiga

placeringar

75 411

19 276

Kassa och bank

40

3 521

2 937

SUMMA TILLGÅNGAR

1 089 710

1 017 979

KAPITAL OCH SKULDER

Not

2008

2007

Nettoförmögenhet

41

-409 914

-498 957

Fonder

42

77 327

59 033

Avsättningar

Avsättningar för pensioner

178 667

171 911

och liknande förpliktelser

43

Övriga avsättningar

44

17 021

15 153

Summa avsättningar

195 688

187 064

Statsskulden

Lån i Sverige

836 712

882 053

Lån utomlands

225 047

232 841

Summa statsskulden

45

1 061 759

1 114 894

Skulder m.m.

Leverantörsskulder

46

15 367

16 614

Övriga skulder

47

78 954

74 382

Depositioner

48

1 011

964

Förskott från

uppdragsgivare och kunder

49

446

363

Summa skulder m.m.

95 778

92 323

Periodavgränsningsposter

Upplupna kostnader

50

33 756

34 572

Oförbrukade bidrag

51

7 735

7 428

Övriga förutbetalda intäkter

52

27 581

21 622

Summa

periodavgränsningsposter

69 072

63 622

SUMMA KAPITAL OCH

1 089 710

1 017 979

SKULDER

Garantiförbindelser

53

879 654

658 532

Övriga ansvarsförbindelser

54

12 085

10 357

4.2.1Nettoförmögenheten

Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar statsbudgetens ackumulerade underskott under åren, svarar för den övervägande delen av

65

Skr. 2008/09:101

skulderna och därmed den negativa nettoförmö-

nationalräkenskapernas (NR) finansräkenskaper.

genheten. Vid utgången av 2008 var nettoförmö-

NR:s beräkningar finns inte färdigställda för

genheten -410 miljarder kronor, dvs. staten hade

2008 och jämförelsen görs därför för 2007. NR:s

en nettoskuld på motsvarande belopp. Det är en

uppgifter har dessutom kompletterats på några

förbättring

med

89 miljarder kronor jämfört

punkter för att öka jämförbarheten. Skillnaden

med

2007

då

nettoförmögenheten

var

mellan balansräkningens nettoförmögenhet vid

-499 miljarder kronor.

utgången av 2007 på -499 miljarder kronor och

Nettoförmögenhetens förändring fördelad på

den beräkning i anslutning till NR som gjorts i

balansräkningens olika delar kan sammanfattas

2009 års ekonomiska vårpropositionen (prop.

enligt nedan:

2008/09:100) på 191 miljarder kronor innebär att

NR-beräkningen visar en positiv nettoförmö-

Mdkr

genhet som är 690 miljarder kronor högre än vad

Ökning av tillgångar

72

som redovisas i balansräkningen.

Minskning av skulder

44

Skillnaderna beror dels på olika värderings-

Ökning av avsättningar

-9

principer och dels på olika avgränsning av staten.

Ökning av fonder

-18

Den enskilt största skillnaden beror på att fasta

realtillgångar i finansräkenskaperna värderas till

Summa

89

återanskaffningsvärdet, dvs. restvärdet efter av-

Förändringen av nettoförmögenheten kan även

skrivningar räknas upp med prisindex samt med

moms. Detta står för cirka hälften av skillnaden i

beskrivas på följande sätt:

förmögenheten. En annan stor del beror på att

Mdkr

finansräkenskaperna använder marknadsprisvär-

dering där sådan finns tillgänglig t.ex. för vissa

Årets överskott enligt resultaträkning

92

aktieinnehav och för skulder i form av bl.a.

Tillskott till Stabilitetsfonden

-15

statsobligationer. Beredskapstillgångar ingår en-

Värdeförändring av aktier och andelar

11

dast till den del det inte avser s.k. förstörelse-

Övriga direkta förändringar av nettoförmögenheten

1

materiel. I fråga om avgränsning ingår Riksban-

Summa

89

ken som kapitalandel och inte endast med

grundfonden. Dessutom finns andra mindre en-

Förändringen av nettoförmögenheten är i första

heter som avviker. För tillgångar och skulder i

hand hänförbar till årets överskott i resultaträk-

övrigt tas främst vissa stora myndigheter med

ningen på 92 miljarder kronor. Därutöver påver-

omfattande finansiell verksamhet med i finans-

kas nettoförmögenheten av enstaka transaktio-

räkenskaperna och fordringar och skulder av lö-

ner som förändrar tillgångars eller skulders värde

pande karaktär är till största delen inte med i fi-

utan att redovisas över resultaträkningen. Under

nansräkenskaperna. I anslutning till not 41 visas

året har kapital tillskjutits vid bildandet av Stabi-

de viktigaste skillnaderna för 2007 och 2006 i en

litetsfonden. Tillskottet på 15 miljarder kronor

tabell.

har inte gått via resultaträkningen utan direkt

medfört en motsvarande minskning av netto-

4.2.2

Övriga förändringar i

förmögenheten. En återkommande förklarings-

post är dessutom förändringar av aktier och an-

balansräkningen

delar som redovisas direkt i balansräkningen,

Under räkenskapsåret 2008 ökade de totala till-

t.ex. förändringar av statligt ägda bolags egna ka-

pital som inte är hänförbara till periodens resul-

gångarna med

72 miljarder

kronor

till

tat.

Under

2008

uppgick dessa effekter

till

1 090 miljarder kronor.

11 miljarder kronor.

De

materiella

anläggningstillgångarna

ökade

Jämförelse med nettoförmögenheten enligt

med

19 miljarder

kronor. Statliga väganlägg-

ningar ökade med 3,7 miljarder kronor. Statliga

nationalräkenskapsdefinitionen

järnvägsanläggningar ökade med

3,2 miljarder

För att belysa sambandet mellan olika sätt att re-

kronor. Pågående nyanläggningar har ökat med

dovisa statens finansiella ställning har en jämfö-

11 miljarder kronor, varav 9,5 miljarder vid Ban-

relse gjorts mellan nettoförmögenheten i balans-

verket. Banverkets pågående större investerings-

räkningen i

årsredovisningen för staten

och

projekt avser Hallandsåsenprojektet, citytunneln

66

i Malmö, Citybanan i Stockholm, Bana väg i väst, Ådalsbanan och ny järnväg i Kiruna. Vägverkets pågående nyanläggningar har ökat med 2,2 miljarder kronor och de större projekten är Norra länken i Stockholm och utbyggnaden av E6 genom Bohuslän norr om Uddevalla.

De finansiella anläggningstillgångarna ökade med 2,3 miljarder kronor. Andelar i dotter- och intresseföretag ökade med 3 miljarder kronor trots flera avyttringar under året.

Värdepapper och andelar har ökat med

56 miljarder kronor då Riksgäldskontoret ökat sina kortfristiga placeringar med 57 miljarder kronor. Det beror till stor del på att Riksgälds- kontoret har gett ut extra statsskuldväxlar utan att motsvarande lånebehov har funnits. Riks- gäldskontorets innehav avser bl.a. placeringar i andra låneinstituts obligationer på 42 miljarder kronor.

Fonder ökade med 18 miljarder kronor. I samband med finanskrisen under hösten 2008 beslutade riksdagen att inrätta Stabilitetsfonden för att finansiera framtida stödåtgärder. Inled- ningsvis tillfördes 15 miljarder kronor genom särskilt anslag på statsbudgeten. Avsikten är att banker och andra institut framöver ska betala en årlig stabilitetsavgift, så att fonden inom 15 år uppgår till motsvarande 2,5 procent av BNP.

Statsskulden minskade med 53 miljarder kro-

nor och uppgick vid

2008

års utgång till

1 062 miljarder kronor.

Lån i

svenska kronor

minskade med 45 miljarder kronor och lån i ut- ländsk valuta minskade med 8 miljarder kronor. Den andel av statsskulden som upptas i utländsk valuta var oförändrat 21 procent. För en närmare beskrivning av statsskuldens utveckling, se Stats- skulden i avsnitt 3.1.4.

4.3Finansieringsanalys

Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, inve- steringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens nettoupplåning under redovisningsperioden. Statens nettoupplåning definieras som föränd- ringen av statsskulden justerad för orealiserade valutakursförändringar.

Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från resultat- och balansräkningarna

Skr. 2008/09:101

samt från den information som myndigheterna inrapporterat i statsredovisningssystemet eller myndigheternas årsredovisningar med eventuella kompletteringar.

Tabell 4.3 Finansieringsanalys

Miljoner kronor

Not

2008

2007

Statens verksamhet

Skatter

55

986 183

981 897

Avgifter och andra ersättningar

56

81 307

86 243

Intäkter av bidrag

25 609

26 656

Summa justerade intäkter

1 093 099

1 094 796

Transfereringar

57

-766 750

-761 381

Statens egen verksamhet

58

-177 022

-169 960

Summa justerade kostnader

-943 772

-931 341

Justeringar till betalningar

59

-54 588

13 081

Saldo statens verksamhet

94 739

176 536

Investeringar

60

Finansiella investeringar

-13 414

-51

Materiella investeringar

-43 268

-36 989

Immateriella investeringar

-2 639

-1 646

Summa investeringsutgifter

-59 321

-38 686

Försäljning av anläggningstillgångar

81 068

18 292

Summa investeringsverksamhet

21 747

-20 394

Utlåning

61

Nyutlåning

-20 114

-20 649

Amorteringar

17 283

15 204

Summa nettoutlåning

-2 831

-5 445

Finansiella aktiviteter

Finansiellt netto för statens upplåning

62

-40 197

-48 842

Övrigt finansiellt netto

63

14 028

11 165

Justeringar till betalningar

64

1 361

-2 403

Summa finansiella aktiviteter

-24 808

-40 080

Totalt

88 847

110 617

Statens nettoupplåning

Förändring av statsskulden

-53 135

-105 322

Orealiserade valutakursförändringar

-35 712

-5 295

Totalt

-88 847

-110 617

4.3.1Statens verksamhet

Kassaflödet i den del som avser statens verksamhet, dvs. intäkter, transfereringar och statens egen verksamhet enligt resultat- räkningen, uppgick 2008 till 95 miljarder kronor,

67

Skr. 2008/09:101

vilket är en minskning från föregående år med drygt 80 miljarder kronor. Det är främst förändringar av fordringar och skulder som skiljer sig från föregående år.

Förändringar av skulder och fordringar har minskat statens kassaflöde med 55 miljarder kronor, till stor del beroende på att Riksgäldskontorets kortfristiga placeringar ökat kraftigt.

nettoamortering på 89 miljarder kronor, vilket är en minskning med 22 miljarder kronor i jämförelse med föregående års nettoamortering. Statens lån har således ytterligare minskat kraftigt under 2008. Under året minskade statsskulden med 53 miljarder kronor. De orealiserade valutaförlusterna som gör att nettoamorteringen är högre än statsskuldens förändring uppgick till 36 miljarder kronor.

4.3.2Investeringar

Statens investeringar under 2008 uppgick till drygt 59 miljarder kronor, vilket är en ökning med hela 20 miljarder kronor jämfört med 2007. Kassaflödet från investeringsverksamheten är ändå positivt med 22 miljarder kronor, beroende på de stora försäljningarna av aktier i bl.a. Vin Sprit AB och Vasakronan. De finansiella investeringarna uppgick till mer än 13 miljarder kronor, bl.a. beroende på kapitaltillskott till flera bolag.

4.3.3Utlåning

Nettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, gav ett negativt kassaflöde på cirka 3 miljarder kronor, vilket är en minskning med 2 miljarder kronor.

4.3.4Finansiella aktiviteter

Nettobetalningar från finansiella aktiviteter under 2008 uppgick till -25 miljarder kronor, vilket innebär att nettobetalningarna minskade med drygt 15 miljarder kronor i jämförelse med föregående år. Huvuddelen av beloppet avser det finansiella nettot för statens upplåning, vilket utgör kostnaderna för statsskulden i resultat- räkningen justerat för orealiserade valuta- differenser.

4.3.5Statens nettoupplåning

Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för valutakurs- förändringar i utländsk valuta.

Statens nettoupplåning under 2008 var, liksom de närmast föregående åren, de facto en

4.3.6Samband mellan resultaträkningen och statsbudgetens utfall

I nedanstående tabell visas sambandet mellan resultaträkningens överskott och statsbudgetens saldo 2008. Tabell 4.4 visar de huvuddelar som skiljer resultaträkningen från statsbudgeten, nämligen poster som finns med i resultat- räkningen men inte medför betalningar, föränd- ringar av fordringar och skulder samt övriga transaktioner som medfört betalningar. Posterna finns med i finansieringsanalysen, men i en annan struktur. Genom dessa tre delar är det möjligt att gå från resultaträkningens saldo till finansieringsanalysens saldo. Därefter visas justeringsposter hänförbara till statsskulden som utgör skillnaden mellan finansieringsanalysens saldo och statsbudgetens saldo.

Tabell 4.4 Samband mellan resultaträkningen och statsbudgetens utfall 2008

Miljoner kronor

Resultaträkningens överskott

91 845

Justeringar för poster som ej medför

betalningar

37 589

Justeringar för förändringar av fordringar och

skulder

-82 837

Övriga transaktioner som påverkar

betalningar

42 250

Finansieringsanalysens saldo

88 847

Justeringar hänförbara till statsskulden

46 352

Förändring av Riksgäldskontorets kortfristiga

placeringar

55 162

Förändring av inomstatliga innehav av

värdepapper

-4 084

Skuldkorrigeringar och övrigt

-4 726

Statsbudgetens saldo

135 199

Transaktioner som ingår i resultaträkningen men inte medför betalningar är bl.a. resultatandelar i dotter- och intresseföretag som är intäkter som

68

inte betalats och uppgår för 2008 till 35 miljarder kronor. Andra delar är kostnader som inte medför betalningar. Det omfattar avskrivningar, nedskrivningar, avsättningar och fondering (36 miljarder kronor åt motsatt håll) och slutligen orealiserade valutakursförluster, även detta med cirka 36 miljarder kronor.

Förändringar av fordringar och skulder har medfört betalningar, men inte påverkat resultat- räkningen. Den viktigaste delposten är att Riksgäldskontorets kortfristiga placeringar har ökat kraftigt. Nettoförändringen av fordringar och skulder ger därför en negativ påverkan på likvida medel med 83 miljarder kronor.

Övriga transaktioner som påverkar betal- ningar är investeringar som gav ett utflöde av likvida medel med 59 miljarder kronor och nettoutlåning med knappt 3 miljarder kronor. De stora försäljningarna av aktier i statliga bolag gav ett inflöde med 81 miljarder kronor, och utdelning från aktier i statliga bolag med 23 miljarder kronor. Totalt en positiv påverkan med 42 miljarder kronor.

Justeringar som är hänförbara till Statsskulden

Statens nettoamortering var drygt 46 miljarder kronor lägre än statsbudgetens positiva saldo på strax över 135 miljarder kronor. Skillnaden mellan statens nettoupplåning och stats- budgetens saldo beror på att det finns trans- aktioner som påverkar statsskulden men som inte påverkar statsbudgetens saldo. Å andra sidan finns transaktioner som påverkar stats- budgetens saldo men som påverkar statsskulden först efterföljande perioder, t.ex. kortfristiga placeringar.

Förändringar av Riksgäldskontorets kort- fristiga placeringar har medfört att statsskulden har ökat med 55 miljarder kronor utan att statsbudgetens saldo har påverkats. Förändringar av myndigheters innehav av statspapper har påverkat lånebehovet men inte statsskulden. Denna post uppgår till 4,1 miljarder kronor. Skuldskötselåtgärder, eller skuldkorrigeringar, i anslutning till Riksgäldskontorets förvaltning av statsskulden påverkar statsskulden utan att påverka lånebehovet uppgår till 4,7 miljarder kronor. Till sådana hör bl.a. omvärdering av inflationskompensation för realobligationer samt bokföringsmässiga skillnader mellan affärs- och likviddag.

Skr. 2008/09:101

4.4Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar

Årsredovisningen för staten grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar, vilka upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag (FÅB).

I detta avsnitt beskrivs i en första del redo- visningsprinciperna för resultat- och balans- räkning, i några fall med koppling även till statsbudgeten. Den första delen innehåller även bl.a. kommentarer till vissa särskilda poster och förändrade principer för resultat- och balans- räkning. Därefter görs en kort beskrivning av principerna för redovisningen av statsbudgetens utfall. Slutligen belyses några viktiga skillnader och samband mellan de olika redovisnings- metoderna.

Redovisningsprinciper, resultat- och balansräkning

Räkenskapsåret utgörs av kalenderår. Redovisning av kostnader och intäkter sker

enligt bokföringsmässiga grunder.

De konsoliderade resultat- och balansräkning- arna och finansieringsanalysen är uppställda enligt regeringens beslut den 11 december 2008 (dnr Fi2008/7778) om normering av avgränsning och uppställningsformer som grund för Ekonomistyrningsverkets underlag till årsredovisningen för staten 2008. De uppställningsformer som föreskrivs där, bygger på de uppställningsformer som föreskrivits för myndigheterna med vissa anpassningar för årsredovisningen för staten.

4.4.1Transfereringar

Principen för redovisning av transfereringar är att de redovisas enligt bokföringsmässiga grunder. Det innebär att de redovisas det år till vilket kostnaden hänför sig. Innebörden av denna princip för transfereringar är inte klarlagd i alla detaljer och Sverige deltar i ett internationellt utvecklingsarbete i syfte att klar- göra principerna.

Transfereringar periodiseras endast när kostnaden tydligt är hänförlig till ett visst år. Exempel på detta är Sveriges avgift till

69

Skr. 2008/09:101

Europeiska unionen och vissa EU-finansierade stöd på jordbruksområdet som uttryckligen avser ett visst år. I fall där något annat inte är tydligt bedöms kostnaden sammanfalla med betalningen.

4.4.2Skatter

Sedan 2006 redovisas statens inkomster från skatter enligt nya principer, i enlighet med riksdagsbeslut avseende statsbudgeten. I samband med detta har regeringen fattat beslut om att samma principer ska gälla även för resultaträkningen i årsredovisningen för staten. Principerna innebär främst att skatteinkomst- erna redovisas enligt fullt periodiserade principer, dvs. hänförda till det år de hänför sig till. Eftersom många skatter taxeras per kalenderår, är det slutliga utfallet för taxering och betalningsgrad inte känt förrän drygt ett år efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten grundas därför till viss del på bedömningar av förväntat taxeringsutfall och inbetalningar.

En relativt utförlig beskrivning av metoderna gjordes i årsredovisningen för staten för 2006 (skr. 2006/07:101). I det följande görs därför endast en kortare beskrivning.

Skatteverket och andra berörda myndigheter redovisar löpande debiterade och betalda skatter. Vad som avser aktuellt år framgår av de berörda myndigheternas verksamhetssystem där deklarationer, beslut och inbetalningar finns registrerade. Skatterna kan delas in i två huvudkategorier. Den första är skatter som hänförs till period (månad) i nära anslutning till inbetalningen eller deklarationen, vilket gäller för mervärdesskatt, socialavgifter och de flesta punktskatter. Den andra är skatter som beslutas vid taxeringen som sker årsvis och där den löpande inbetalningen endast är preliminär. Det gäller hushållens och företagens inkomstskatter samt fastighetsskatt m.m. När uppgifterna för årsredovisningen för staten för ett visst år tas fram, finns ett i det närmaste korrekt slutligt utfall för många skatter, medan för inkomst- skatterna m.m. utgör uppgifterna en beräknad intäkt, grundad på redovisade preliminärskatter, den ekonomiska utvecklingen och annan information. Här är osäkerheten större än för de skatter som debiteras månadsvis. Ett antal mindre poster som redovisas som skatter hämtas

direkt från respektive berörd myndighet och är slutliga till sin natur.

Metoden för beräkning av periodiserade skatter på detta sätt bygger på modeller för olika skatteslag och för totalsammanställningar som är uppbyggda inom Finansdepartementet och Ekonomistyrningsverket under lång tid och har utvecklats och anpassats successivt. Denna struktur ger bättre information om skatterna för året än årets skatteinbetalningar, eftersom informationen beaktar den makroekonomiska utvecklingen och förändringar i skattereglerna redan det år dessa avser och inte först när betalning sker. Metoden får därför anses väl etablerad och prövad.

Med denna metod beräknas de till året hänförliga totala skatteintäkterna. Sedan slut- summan framräknats, redovisas ett antal beräknade korrigeringsposter som leder fram till det kassamässiga utfallet för skatter (årets inbetalningar). Skatter som förs till EU, kommunerna och AP-fonderna dras ifrån för att komma till statens skatteintäkter. De viktigaste övriga korrigeringsposterna är betalnings- förskjutningar och uppbördsförskjutningar, som är hänförliga till de förskjutningar i tiden som sker kopplat till utbetalningar av kommunalskatt till kommuner och pensionsmedel till AP- fonderna respektive till att skatter som taxeras årsvis i många fall inbetalas först ett år eller mer efter den period de avser. I statsbudgetutfallet för ett visst år gäller att efter det att årsredovisningen för staten publicerats, revideras utfallet på enskilda inkomsttitlar med hänsyn till taxeringsutfallet. Detta påverkar dock inte statsbudgetens totala inkomster, eftersom dessa är kassamässiga, utan alla förändringar motsvaras av en förändring av antingen betalnings- eller uppbördsförskjutningar, så att saldot är opåverkat.

För att komma fram till resultaträkningens skatteintäkter krävs ytterligare ett par moment. När statens skatteintäkter för det aktuella året räknats fram kommer ett belopp som kan vara antingen positivt eller negativt att tillkomma som avser skatter hänförliga till tidigare år. Det avser skillnaden mellan fjolårets beräknade periodiserade skatt och det helt eller nästan helt slutliga utfall som nu finns tillgängligt. Därefter läggs avgifterna till ålderspensionssystemet och premiepensionssystemet till, eftersom dessa avgifter ingår i skatterna så som de avgränsas i resultaträkningen. Kommunala utjämnings-

70

avgifter och inkomstutjämningsavgifter tillförs som följd av principen att bruttoredovisa dessa i årsredovisningen för staten. Slutligen avgår de elimineringar som görs i årsredovisningen för staten. Dessa avser myndigheternas erhållna kompensation för ingående moms och myndig- heternas betalda arbetsgivaravgifter m.m. som till en del avser skatt som staten betalar till sig själv. Dessutom elimineras särskild löneskatt på vissa pensionskostnader från statliga myndigheter samt vissa punktskatter m.m. som statliga myndigheter betalar.

Efter elimineringarna kvarstår den summa som utgör posten Skatteintäkter i resultat- räkningen i årsredovisningen för staten. Skill- naden mellan denna summa och den summa som redovisats av myndigheterna under året redo- visas som (förändring av) upplupen eller förutbetald intäkt i årsredovisningen för staten.

4.4.3Avgränsning av redovisningsenheten

Balans- och resultaträkningarna samt finansi- eringsanalysen omfattar staten, avgränsad i enlighet med regeringens normeringsbeslut för

Årsredovisningen för staten 2008 (dnr Fi2008/7778). Detta innebär att dessa dokument omfattar myndigheter under riksdag och regering, med undantag för Riksbanken som p.g.a. dess speciella ställning inte ingår. AP- fonderna och Premiepensionsmyndigheten ingår inte heller på grund av att fondernas tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt och att ålderspensionssystemet bör hanteras och redovisas för riksdagen på ett enhetligt sätt. Riksbankens grundfond ingår dock, då detta kapital ursprungligen tillskjutits av staten och därför kan ses som statens ägarandel i Riksbanken. En förteckning över vilka organisationer som omfattas av staten med denna avgränsning, och som ingår i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen, återfinns i bilaga 2, Statliga myndigheter m.m.

4.4.4Metoder för konsolidering m.m.

Gemensam brytdag

Den 12 januari gäller som gemensam s.k. brytdag för samtliga myndigheters räkenskaper. Med

Skr. 2008/09:101

begreppet brytdag avses den dag då den löpande bokföringen av händelser som berör den avslutade räkenskapsperioden avslutas. Fram till och med brytdagen bokförs leverantörsskulder och kundfordringar, efter brytdagen redovisas händelser som härrör från den avslutade perioden som upplupna kostnader respektive intäkter (dvs. som periodavgränsningsposter). Den gemensamma brytdagen är en förutsättning för att fordringar och skulder mellan myndig- heterna ska kunna stämma överens.

Principer för konsolidering

Konsolidering sker genom en sammanläggning av myndigheternas balansräkningar och resultat- räkningar efter det att interna mellanhavanden i form av t.ex. fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Informationen från myndigheterna har hämtats både från statsredovisningen och ur myndig- heternas årsredovisningar. Utöver elimineringar av transaktioner mellan myndigheter har även transaktioner som varken är intäkter eller kostnader respektive fordringar eller skulder för staten som helhet eliminerats. Exempel är statens arbetsgivaravgifter för egen personal som före eliminering redovisas som personalkostnad hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd hos Skatteverket.

Omklassificeringar av poster

Vissa typer av transaktioner omklassificeras i årsredovisningen för staten i förhållande till myndigheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostnader för verksamheten och inte trans- fereringar. Ett exempel är omklassificering av statens tjänstepensioner som redovisas som personalkostnad i statens årsredovisning men skilt från verksamhetens kostnader i den berörda myndigheten Statens pensionsverks årsredo- visning. I några fall följer inte myndigheterna de resultat- och balansräkningsscheman som är generellt föreskrivna. För affärsverken gäller dessutom särskilda uppställningsformer. Detta medför att vissa resultat- och/eller balansposter måste omklassificeras innan konsolidering görs.

71

Skr. 2008/09:101

Motpartsavstämning

För att det ska vara möjligt att eliminera s.k. inomstatliga poster, dvs. kostnader, intäkter, fordringar och skulder mellan myndigheter, används rutiner för s.k. motpartsavstämning mellan myndigheter. Kvaliteten i motparts- avstämningen, som infördes 2000, förbättrades successivt under åren därefter och antalet differenser över angivna beloppsgränser är sedan några år relativt lågt. Liksom de senaste åren är differenserna också beloppsmässigt nu så begränsade i relation till helheten att de inte kan anses påverka resultat- eller balansräkningen i någon utsträckning som har materiell betydelse.

4.4.5Ändrade redovisningsprinciper m.m.

Balansposter i försvarssektorn

Metoderna för redovisning av pågående nyan- läggningar, förskott samt upplupna kostnader och förutbetalda intäkter har vidareutvecklats i syfte att ge en så rättvisande bild som möjligt av de verkliga externa händelserna. De förändringar som gjorts på central nivå neutraliserar till stor del de förändringar som gjorts av principerna hos berörda myndigheter (Försvarets materiel- verk m.fl.). Beroende på transaktionernas komplexitet har det inte varit möjligt att räkna om jämförelsetalen för 2007 och totalt sett bedöms inte heller effekterna vara så stora att de påverkar helheten i årsredovisningen för staten.

Övriga generella förändringar

I övrigt har inga förändringar av redovisnings- principerna gjorts i årsredovisningen för staten som helhet för 2008.

Ändrade redovisningsprinciper hos vissa myndigheter

Utöver ändringar i principerna för årsredo- visningen för staten som sådan, förekommer att ändrade principer hos vissa myndigheter på- verkar årsredovisningen för staten i mindre omfattning. I de fall berörd myndighet ändrat jämförelsetal, ändras jämförelsetalen även i årsredovisningen för staten såvida inte beloppet

är oväsentligt. Har myndigheten inte ansett detta möjligt har inte heller jämförelsetalen i års- redovisningen för staten ändrats. Nedan beskrivs ett antal ändringar hos myndigheter.

Försäkringskassan

Försäkringskassan har utvecklat principerna för värdering av fordringar på bidragsskyldiga avseende underhållsstöd som Kronofogde- myndigheten administrerar. Förändringen har medfört att fordringarnas värde ökar. Jäm- förelsetalen har ändrats för 2007 så att Övriga fordringar ökar med 196 miljoner kronor, intäkter av bidrag och årets överskott ökar med 136 miljoner kronor och nettoförmögenheten med ytterligare 60 miljoner kronor utöver förändringen av 2007 års överskott.

Centrala studiestödsnämnden

Centrala studiestödsnämnden har gjort föränd- ringar på flera punkter av sina metoder för värdering av fordringar och förluster. En föränd- ring är att man gått över till nuvärdesberäkning av fordringarna. Om de osäkra fordringarna hade beräknats utan nuvärde hade de blivit 4,5 miljarder kronor högre. En annan förändring är att räntan beräknas som ett genomsnitt av de senaste sex årens räntesatser. Detta har påverkat beräkningen av det osäkra beloppet i motsatt riktning. Även andra förändringar har gjorts. Jämförelsetalen har inte kunnat räknas om, utan den sammanlagda förändringen av osäkra fordringar påverkar årets kostnader (se not 4 och not 29).

Statens pensionsverk

Statens pensionsverk har ändrat de försäkrings- tekniska riktlinjerna i beräkningarna av avsätt- ningen för det statliga tjänstepensionsåtagandet. Generationsdödlighet infördes i de försäkrings- tekniska riktlinjerna samtidigt som bruttoräntan ändrades från 2,0 till 1,9 procent. Detta ökade skulden med drygt 4,8 miljarder kronor. Jäm- förelsetalen har inte räknats om, utan för- ändringen påverkar årets kostnader (se not 6 och not 43).

72

Statens järnvägar

Statens järnvägar har omklassificerat medel från Övriga fordringar till Långfristiga fordringar med 86 miljoner kronor.

Rättelse av jämförelsetal

Resultaträkningens saldo 2007 Resultaträkningens saldo i jämförelsekolumnen för 2007 har påverkats av följande förändringar.

Tabell 4.5 Resultaträkningens saldo 2007

Miljoner kronor

Resultaträkningens saldo enligt Årsredovisning för

staten 2007

126 894

Försäkringskassan, underhållsstöd

136

Justering av transfereringar, stöd för nystartsjobb

416

Resultaträkningens saldo 2007 i jämförelsekolumnen

enligt årsredovisningen för staten 2008

127 446

Stöd till nystartsjobb och ett anslutande belopp redovisades 2007 felaktigt som transfereringar i stället för som skattenedsättning. Jäm- förelsetalen för 2007 har ändrats så att

transfereringar

till

företag

minskar

med

396 miljoner

kronor, till

kommuner

med

18 miljoner kronor

samt övriga driftkostnader

1 miljon kronor.

Nystartsjobb redovisades

korrekt avseende de periodiserade skatterna. Ändringen ökar därmed resultaträkningens saldo.

Övriga ansvarsförbindelser

Jämförelsetalet för 2007 avseende Övriga ansvarsförbindelser i anslutning till balans- räkningen, har rättats med 175 miljoner kronor jämfört med årsredovisningen för staten 2007. 185 miljoner kronor avser redovisade ansvarsförbindelser hos Banverket, till största delen åtaganden avseende hyrda lokaler, som av misstag inte togs in i årsredovisningen för staten föregående år. 10 miljoner kronor avser ett summeringsfel i årsredovisningen för staten 2007.

4.4.6Undantag från generella principer m.m.

För att på ett mer fullständigt sätt belysa tillämpade principer i årsredovisningen för staten

Skr. 2008/09:101

beskrivs i det följande undantag som före- kommer från de generella ekonomi- administrativa reglerna och principerna eller från den praxis som vanligen gäller i staten. Det kan vara fråga om undantag både för en enskild myndighet och för statens redovisning eller statsbudgeten som helhet.

Engångseffekter

Engångseffekterna på statsbudgeten (se tabell 5.2, kapitel 5 Statsbudgetens utfall) kan vara hänförliga till att statsbudgetens saldo är kassamässigt och påverkar då oftast inte resultat- räkningen i årsredovisningen för staten, eftersom redovisningen där görs på bokföringsmässiga grunder med periodisering av intäkter och kostnader. Balansräkningen påverkas för belopp som redovisas som periodavgränsningsposter och när likviditeten påverkas. I fall när engångs- effekterna avser stora engångshändelser, exempelvis intäkter av försäljning av statliga bolag, kommer resultaträkningen att påverkas av t.ex. realisationsvinster.

Undantag hos vissa myndigheter

Skatteverket har enligt regeringsbeslut den 10 december 1998 dispens från kravet på att redovisa fordringar och skulder avseende uppbörd som redovisas på annat sätt än via skattekontot. Den utnyttjas för närvarande för ej restförda uppbördsfordringar redovisade genom de gamla uppbördssystemen, för arvs- och gåvoskatt samt systemet för punktskatter m.m.

Statens fastighetsverk har för bidrags- fastigheter undantag från regler vilka innebär att kapitalutgifter för bidragsfastigheterna inte betraktas som anläggningstillgång.

Vägverket och Banverket har t.o.m. 2008 undantag från anslagsavräkningsreglerna som innebär att de får avräkna kostnader mot anslag det budgetår verksamheten utförs. Det påverkar statsbudgeten i den meningen att tidpunkten för anslagsavräkning i många fall avviker från den som annars skulle ha gällt. Från 2009 gäller kostnadsmässig anslagsavräkning på i huvudsak motsvarande sätt för alla myndigheter.

Universitet och högskolor tillämpar för en stor mängd anslag inom grundutbildnings- området en anslagsavräkningsmodell som

73

Skr. 2008/09:101

innebär att den slutliga anslagsavräkningen är beroende av volymen studieprestationer upp till ett visst maxbelopp, medan löpande under året avräknas en tolftedel av årsbeloppet oavsett verklig förbrukning. Sveriges lantbruks- universitet är undantaget från denna modell och här är i stället den löpande avräkningen den- samma som den slutliga.

Undantag från regler på finansieringsområdet, exempelvis rätten eller formerna för att ta ut avgifter eller för att ta emot bidrag och donationer, förekommer, men eftersom dessa inte påverkar årsredovisningen för staten annat än indirekt redovisas de inte här.

Beslut av den typen som regeringen fattar om myndigheternas finansiering m.m. är inte i första hand att se som undantag, utan de är att beteckna som finansiella villkor för den enskilda myndigheten. Regeringen fattar inom detta område årligen ett mycket stort antal beslut inom ramen för sin styrning av de statliga myndigheterna. Härutöver finns mer om- fattande undantag som har direkt koppling till en myndighets uppgift och som därför följer av myndighetens instruktion eller regleringsbrev, i vissa fall av lag.

Undantag i fråga om utformning av myndighetens årsredovisning eller finansiella rapportering

Viss verksamhet eller vissa balansposter hos myndigheter med koppling till det försvars- och säkerhetspolitiska området är hemlig, och redovisas därför på ett förenklat sätt i årsredovisningen för staten. Så långt det är möjligt görs dock redovisningen i dessa fall på ett sätt som är jämförbart med redovisningen i övrigt, och på samma sätt mellan åren, varför de inte bedöms påverka årsredovisningen för staten i någon väsentlig grad.

4.4.7Kommentarer till särskilda poster

Fordran/skuld på Rundradiorörelsen hos Riksgäldskontoret

De TV-licensmedel som riksdagen beslutar om (bet. 1988/89:KrU9, rskr. 1988/89:97) sätts in på ett konto i Riksgäldskontoret (RGK) varifrån de betalas till de tre public service-företagen Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB och

Utbildningsradion AB. Medlen förvaltas för statens räkning av Radiotjänst i Kiruna AB (RIKAB). Övergångsvis tillförs extrapengar till RIKAB genom ett särskilt lån i RGK, det s.k. distributionskontot. Härigenom finansieras de tillfälligt ökade kostnaderna för samtidig distribution av TV-utsändningar i analog och digital form som krävs för att det ska vara möjligt att gradvis övergå till digitala TV- utsändningar. Avsikten är att distributions- kostnaderna efter omläggningen ska vara lägre än kostnaderna skulle vara för analoga utsändningar.

RGK redovisar i sin årsredovisning en fordran

för TV-licensmedel uppgående till 1 088 miljoner kronor och en skuld avseende s.k. distributionsmedel på 1 244 miljoner kronor, netto en skuld på 156 miljoner kronor, till den s.k. Rundradiorörelsen. RIKAB har inte tagit upp tillgången och skulden i sina räkenskaper, eftersom det är fråga om förvaltade medel, inte tillgång och skuld för egen räkning. Medlen kommer att tas i anspråk respektive återbetalas i den ordning som riksdagen beslutar särskilt. RGK:s fordran och skuld har tagits bort i årsredovisningen för staten eftersom de är interna i staten samtidigt som Rundradio- rörelsens redovisning inte ingår i någon statlig redovisningsenhet som redovisas som motpart till RGK.

Statsskulden

Statsskulden ska, enligt regeringsbeslut, sedan 2003 konsekvent mätas inklusive derivat- instrument, som skuldbytesavtal och valuta- terminer. Dessutom ska skuldinstrumenten i den statliga redovisningen värderas till nominellt slutvärde. I årsredovisningen för staten tillämpas detta sätt att mäta. I årsredovisningen för staten redovisas den konsoliderade statsskulden, dvs. efter avdrag för statliga myndigheters innehav av statspapper, till skillnad från Riksgäldskontorets redovisning av den okonsoliderade statsskulden. (se även avsnittet Statsskulden i kapitel 3). Den konsoliderade statsskulden uppgick den 31 december 2008 till 1 062 miljarder kronor, medan den okonsoliderade statsskulden uppgick till 1 119 miljarder kronor.

74

Transfereringar via skattekonto

I ett antal fall görs transfereringar i stället för att göras i form av utbetalda bidrag, genom kreditering av en skattskyldigs (t.ex. ett företag) skattekonto hos Skatteverket så att den skattskyldige inte behöver betala hela den debiterade skatten/socialavgifterna. Det är dock av intresse att redovisa denna subvention bland transfereringarna, för att på ett transparent sätt visa statens stöd till olika verksamheter i samhället. I årsredovisningen för staten redovisas dessa transfereringar brutto i den konsoliderade resultaträkningen och samtidigt redovisas även skatteintäkterna brutto, dvs. opåverkade av subventionen. Det bakomliggande synsättet är att om tekniken med skattekonto inte använts, skulle bidrag ha betalats ut och skatter betalats in med motsvarande belopp. Metoden är endast en teknisk lösning. Den generella redovisnings- principen ”Innehåll före form” (Substance over form) leder därmed till slutsatsen att trans- fereringen och skatten ska redovisas brutto.

De transfereringar som omfattas är de som redovisas under statsbudgetens inkomsttitel- grupp 8100, Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. I statsbudgeten har avgränsningen gjorts utifrån kopplingen till skattelagstiftningen, så att nedsättningar/ subventioner som saknar koppling till skatte- lagstiftningen redovisas som transfereringar. Nedsättningar med koppling till skattelag- stiftningen men där det av administrativa skäl är enklare med nedsättning jämfört med ändrad skattelagstiftning, räknas av mot skatterna och redovisas inte som transfereringar. De redovisas också i anslutning till respektive skatt i den nya budgetstrukturen i stället för som tidigare i en särskild inkomsttitelgrupp eller inkomsthuvud- grupp. Den avgränsning av transfereringar som tillämpas överensstämmer med nationalräken- skaperna. Enligt ESA-95, European System of Accounts, ska endast skatterabatter som är ett led i den ekonomiska politiken nettoredovisas.

Transfereringar till kommuner och landsting i form av momskompensation

Kommunernas mervärdesskatt nettoredovisas på statsbudgeten samtidigt som det generella stats- bidraget till kommuner som tidigare redovisades över anslag justerats ned med motsvarande

Skr. 2008/09:101

belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel 7222, Kompensation för mervärdesskatt, kommuner, vilket minskar inkomsterna i statsbudgeten. För årsredovisningen för staten har det dock bedömts mest rättvisande att bruttoredovisa som lämnade bidrag och skatteintäkter i den konsoliderade resultaträkningen. Det innebär att både skatteintäkter och lämnade bidrag är knappt 44 miljarder kronor högre än netto- beloppen på inkomsttitlar respektive anslag i statsbudgeten.

Transfereringar i det kommunala utjämningssystemet

Den kommunalekonomiska utjämningen netto- redovisas på statsbudgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämnings- systemet. Inkomstutjämningsavgift och kost- nadsutjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt drygt 12 miljarder kronor tas in under anslaget i stället för på inkomsttitel. I resultaträkningen i årsredo- visningen för staten har det bedömts mest rättvisande att bruttoredovisa den kommunal- ekonomiska utjämningen i den konsoliderade resultaträkningen. Det innebär att både trans- fereringar och skatteintäkter är 12 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2008. För 2007 var motsvarande skillnad 11 miljarder kronor.

Momskompensation till statliga myndigheter

Statliga myndigheter har rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt i sin verksamhet enligt bestämmelserna i förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt. Myndigheterna rekvi- rerar medlen från Skatteverket och i stats- budgeten redovisas kompensationen som debitering (negativ inkomst) på inkomsttitel 7221, Avräknad mervärdesskatt, statliga myndig- heter. I skattebegreppet som ansluter till nationalräkenskaperna ingår denna skatt brutto som en del av den offentliga sektorns och statens skatteintäkter. Det är naturligt eftersom mer- värdesskatten ingår i myndigheternas konsum- tionsutgifter i nationalräkenskaperna – där får

75

Skr. 2008/09:101

man således en bruttoredovisning. I resultat- räkningen i årsredovisningen för staten, liksom i myndigheternas redovisning, nettoredovisas däremot kostnaderna. Därför redovisas skatte- intäkterna efter avdrag för denna kompensation.

Resultatandelar i dotter- och intresseföretag

Liksom föregående år redovisas Regerings- kansliets resultatandelar i dotter- och intresse- företag avseende de fyra kvartalen 2008, med undantag för några få fall där delårsbokslut för tidigare kvartal används. Det innebär att årsredovisningen för staten på denna punkt avviker från Regeringskansliets årsredovisning, som av tidsskäl inte kan beakta fjärde kvartalets resultat hos dessa bolag.

Överföringar till och från pensionssystemet

Eftersom AP-fonderna och Premiepensions- myndigheten (PPM) inte konsolideras i års- redovisningen för staten, kommer de över- föringar som görs mellan dessa organ och staten i övrigt att behandlas som externa transaktioner.

Under året inbetalas socialavgifter och allmänna pensionsavgifter från arbetsgivare, egenföretagare och hushåll. Dessa redovisas brutto som intäkter under posten Skatteintäkter. Därefter görs löpande överföringar av den andel som är hänförlig till ålderspensionssystemet till AP-fonderna och PPM. Löpande rekvirerar Försäkringskassan, som betalar ut pensionerna, dessutom medel från AP-fonderna och PPM för de månatliga utbetalningarna av pension. Efter utgången av ett taxeringsår görs slutjusteringar av de medel som löpande överförts till AP- fonderna och PPM, i samband med att pensionsrätter fastställs.

De socialavgifter m.m. som inbetalas och överförs till AP-fonderna och PPM överstiger de pensionsmedel som rekvireras från AP-fonderna för utbetalning av pension. I resultaträkningen i årsredovisningen för staten redovisas pensions- utbetalningarna som transfereringskostnader under rubriken socialförsäkring. De löpande överföringarna till och från AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten elimineras i års- redovisningen för staten. Endast årets netto- överföring till AP-fonderna och PPM redovisas

som transferering, där den största delen avser PPM (hushållssektorn).

Särskilt om premiepensionssystemet

Sedan 2007 redovisar nationalräkenskaperna premiepensionssystemet i hushållssektorn i stället för som tidigare socialförsäkringssektorn, i enlighet med principer för denna typ av system som fastställts inom Europeiska unionen. I årsredovisningen för staten har viss anpassning gjorts till detta.

I redovisningen av statsbudgetens utfall dras den del av arbetsgivaravgifter och egenavgifter som förs till premiepensionssystemet av från intäkterna, så att skatterna redovisas exklusive de avgifter som avser premiepensionssystemet. Bland utgifterna för ålderspensionssystemet som redovisas utanför men i anslutning till budgeten och under utgiftstaket, redovisas utbetalda pensioner exklusive premiepensioner.

I resultaträkning, balansräkning och finans- ieringsanalys redovisas däremot ålders- pensionerna i sin helhet, liksom i berörd myndighets redovisning, som en del av statens transfereringar och avgifterna redovisas som en del av intäkterna av skatter. Det har bedömts ha ett värde att ha kvar denna redovisning av totala pensionsutbetalningar från staten och mot- svarande avgifter både på kostnads- och intäkts- sidan. Det har även ett värde att se överföringen till premiepensionssystemet brutto, samtidigt som det kan finnas definitionsmässiga problem med att bestämma vilken del av avgifterna och medel tillförda från anslag som egentligen ska ses som transferering till premiepensionssystemet. Flödena av avgifter och rekvisition av pensionsmedel delas upp på transfereringar till ålderspensionssystemet som nu omfattar endast AP-fonderna å ena sidan, och hushållssektorn å den andra. Eftersom utbetalningarna av premiepensioner endast utgör några tiondels procent av utbetalda pensioner, innebär detta att huvuddelen av det nettoflöde som före 2007 redovisades som transferering till ålders- pensionssystemet nu är en transferering till hushållssektorn. I not 1 Skatter har sambandet med motsvarande belopp i statsbudgeten tydliggjorts.

76

Systembolagets inlevererade överskott

Systembolagets inlevererade överskott ingår bland skatteintäkterna i den konsoliderade redovisningen enligt den avgränsning som gäller (se ovan). Hos den myndighet som redovisar aktierna (Regeringskansliet) ingår beloppet i Resultatandelar i dotter- och intresseföretag. Omklassificering i årsredovisningen för staten görs genom att posten Resultatandelar minskas och posten Skatteintäkter ökas med faktiskt erhållen utdelning under året (869 miljoner kronor under 2008).

Stabilitetsfonden

Under hösten 2008 beslutade riksdagen om inrättande av Stabilitetsfonden (prop. 2008/09:61, bet. 2008/09:FiU16, rskr. 2008/09:17). Från fonden ska finansieras det stödsystem som införts i lagen om statligt stöd till kreditinstitut. Fonden är avsedd att senare tillföras en särskild stabilitetsavgift för att tillföra fonden erforderliga medel, där samtliga kreditinstitut deltar i finansieringen. Avsikten är att fonden ska användas för olika åtgärder som kapitaltillskott och köp av bolag, men även direkta kostnader. Inledningsvis har fonden tillförts 15 miljarder kronor från anslag på statsbudgeten. Då fonden senare planeras tillföras även andra medel och mot bakgrund av att medlen i betydande grad kan bedömas komma att användas inte för kostnader utan för olika slag av finansiella tillgångar har det bedömts lämpligt att inte redovisa överföringen från anslag som en kostnad i statens resultaträkning. I stället har medel förts direkt från nettoförmögenheten i balansräkningen till balansposten Fonder.

I ett senare skede är avsikten att de avgifter som tas in ska redovisas som intäkter i resultaträkningen och som avsättningar till fonder. De kostnader som uppkommer avses i första hand avräknas mot de avgifter som kommit in, och då med upplösning av fond som motsvarande tillförsel av medel. Om däremot fondens kapital går under 15 miljarder kronor är avsikten att resultaträkningens saldo ska påverkas. Metoderna kan kompliceras om fonden slås ihop med insättningsgarantifonden. Regeringen kommer att bevaka utvecklingen, så

Skr. 2008/09:101

att redovisningsmetoderna långsiktigt ger en rättvisande bild av händelserna på detta område.

Kronofogdemyndigheten

Kronofogdemyndigheten är fr.o.m. 2008 en separat myndighet från att tidigare ha redovisats som en del av Skatteverket. I många noter har därför Skatteverket en stor förändring i jämförelse med 2007 års belopp. Det kom- menteras i de flesta fall inte i noterna till resultat- och balansräkningarna, med undantag för fall där det har särskilt stor betydelse för förståelsen av informationen.

4.4.8Värderingsprinciper

Myndigheter följer normalt generella värder- ingsprinciper för statlig redovisning i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Det finns dock myndig- heter som p.g.a. verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker ifrån dessa. Sådana avvikelser förekommer dock i mycket liten omfattning (jfr Undantag från generella principer ovan).

Omsättningstillgångar

Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta värdets princip. Detta innebär att de tas upp till anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta är lägre. Med verkligt värde avses försäljningsvärde med avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om tillgångens särskilda beskaffenhet eller andra omständigheter ger anledning till detta får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Vidare får omsättningstillgångar tas upp över anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda omständigheter och det samtidigt är förenligt med god redovisningssed. Osäkra fordringar redovisas med det belopp varmed de beräknas inflyta. Fordringar och skulder i främmande valuta värderas till balansdagens kurs.

77

Skr. 2008/09:101

Anläggningstillgångar

Anläggningstillgångar värderas till anskaffnings- värde med avdrag för ackumulerade av- skrivningar. Avskrivningstider anpassas till respektive tillgångs förväntade ekonomiska livs- längd.

Aktier och andelar

Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balans- räkningen. Årets andel av företagens resultat redovisas i resultaträkningen. Även affärsverkens dotter- och intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. I bilaga 3 Statliga bolag redovisas kapitalandelsvärdet för varje bolag. I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras även marknadsvärdet för dessa aktier i bilagan.

Statsbudgetens utfall

Statsbudgeten redovisas enligt de principer som följer av lagen (1996:1059) om statsbudgeten och riksdagens beslut om statsbudget.

Avgränsningen är den som följer av riksdagens budgetbeslut. Enligt budgetlagen omfattar detta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens låne- behov, med undantag för vissa verksamheter där inkomster endast ska bidra till att täcka verksamhetens kostnader och verksamheter där kostnaderna helt ska täckas med verksamhetens intäkter. I praktiken innebär detta i allt väsentligt samma avgränsning som den som gäller för resultat- och balansräkningen. Om en myndig- het eller en del av en myndighets verksamhet varken har anslag på budgeten, redovisar inkomster mot inkomsttitel eller gör betalningar via de statliga betalningssystem som har koppling till statens centralkonto i Riksbanken, kommer dock myndigheten inte att påverka statsbudgetens utfall.

Statsbudgetens utgifter redovisas mot anslag. Statsbudgetens inkomster redovisas mot inkomsttitlar. Enligt budgetlagen görs avräkning mot anslag för transfereringar det år då betalning

sker medan avräkning mot inkomsttitlar för skatt görs det år då betalning sker respektive erhålls. Övriga utgifter och inkomster avräknas det år till vilket utgiften respektive inkomsten hänför sig. I anslagsförordningen (1996:1189) har regeringen specificerat närmare hur dessa regler ska tillämpas. En viktig punkt är preciseringen av skattebegreppet som även ges uttryck i statsbudgetens indelning som även utgår från nationalräkenskapernas klassificering av olika typer av transaktioner och där socialavgifter och allmän pensionsavgift ingår bland skatterna. Att utgifter respektive inkomster avräknas, dvs. redovisas, det år de hänför sig till, innebär i praktiken vanligen att de tas upp om faktura kommit in eller avsänts under året eller i nära anslutning till årsskiftet fram till en s.k. brytdag. Däremot tas beräknade kostnader och intäkter för året där faktura inte mottagits eller avsänts inte upp mot anslag respektive inkomsttitel.

Till skillnad mot vad som gäller för resultat- och balansräkningen, där olika redovisnings- metoder och principer för ett antal specifika poster förklaras ovan, finns för statsbudgetens anslag och inkomsttitlar riksdagsbeslut och motiveringar har redovisats för riksdagen i budgetpropositionen eller andra propositioner. Därför redovisas inte den typen av specifik information i detta dokument. Även föränd- ringar av struktur och innehåll för anslag och inkomsttitlar har redovisats i budgetproposi- tionen m.m., och beskrivs därför inte.

Utöver anslagen och inkomsttitlarna inne- håller statsbudgeten en post för Riksgälds- kontorets nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. Den kassamässiga korriger- ingsposten på utgiftssidan är nödvändig för att budgetens saldo ska visa statens lånebehov med omvänt tecken, dvs. ett positivt budgetsaldo ger ett negativt lånebehov, vilket normalt används för att minska/amortera statsskulden.

Nedan beskrivs skillnader mellan principerna för resultaträkningen och statsbudgeten.

Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten

Statsbudgeten och resultaträkningen skiljer sig som nämnts åt avseende såväl avgränsning och struktur som redovisningsprinciper.

78

Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen men till helt övervägande del ligger utanför stats- budgeten. Ett annat exempel är att avgifter och bidrag som myndigheterna får disponera redovisas i resultaträkningen medan de endast påverkar statsbudgeten i den mån dessa verksamheter har en inverkan på statens låne- behov. Detsamma gäller affärsverkens verksam- heter.

När det gäller redovisningsprinciper innefattar statsbudgeten redovisning av in- och utbetal- ningar (kassamässigt) eller av utgifter och inkomster. I resultaträkningen görs redo- visningen enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. av intäkter och kostnader.

Statsbudgeten har en ändamålsstruktur där anslagen är grupperade i utgiftsområden respektive politikområden och inkomsttitlarna i inkomsttyper. Resultaträkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statsbudgeten låter sig därmed ofta inte göras, utan dokumenten kompletterar i stället varandra.

Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter under året. Balans- räkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per den 31 december. Ibland påverkas endast balansräkningen av vissa händelser i statsbudgeten medan resultat- räkningen är oförändrad.

En stor principiell skillnad är att i resultat- räkningen elimineras alla poster som avser transaktioner mellan myndigheter. Det gäller köp och försäljning av tjänster eller varor mellan myndigheter liksom bidrag mellan myndigheter. Viktiga elimineringsposter är arbetsgivaravgifter och skatter som statliga myndigheter betalat och premier för det statliga tjänstepensionssystemet som statliga myndigheter betalat till Statens pensionsverk. I statsbudgeten bruttoredovisas dessa transaktioner i de flesta fall som utgifter på anslag och inkomster på inkomsttitel.

En annan stor skillnad är att ålderspensions- avgifterna från andra än statliga myndigheter bruttoredovisas som intäkt i resultaträkningen samtidigt som de faktiska utbetalningarna av pensioner i ålderspensionssystemet redovisas som kostnader. I statsbudgeten däremot netto- redovisas ålderspensionsavgifterna efter avdrag för utbetalningarna till pensionssystemet in- klusive premiepensionssystemet, medan utbetal- ningarna av pensioner inte framgår av stats-

Skr. 2008/09:101

budgeten, utan redovisas i anslutning till budgeten som ålderspensionssystemet utanför statsbudgeten.

I nedanstående tabell sammanfattas några skillnader mellan resultaträkningen och stats- budgeten.

Tabell 4.6 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten

Resultaträkningen

Statsbudgeten

Skatt

Intäkt

Intäkt och betalning

Offentligrättsliga avgifter

Intäkt

Inkomst

på inkomsttitel

Avgift av tillfällig natur

Intäkt

Utgiftsreduktion på

eller mindre omfattning

anslag

Övriga avgifter

Intäkt

Ingen påverkan på

anslag eller

inkomsttitlar

Erhållna bidrag som

Intäkt

Ingen påverkan på

används i verksamheten

anslag eller

inkomsttitlar

Transfereringar

Kostnad

Utbetalning

(lämnade bidrag m.m.)

Avsättningar för framtida

Kostnad (intäkt)

Ingen påverkan på

åtaganden

anslag eller

inkomsttitlar

(kostnad fr.o.m.

2009)

Löner, varor och tjänster

Kostnad

Utgift (kostnad

fr.o.m. 2009)

Andel av företags

Intäkt/kostnad

Inkomst vid

vinst/förlust

enligt kapital-

utdelning

andelsmetoden

Orealiserad valutavinst/

Intäkt/kostnad

Ingen påverkan på

förlust och upplupen

anslag eller

ränta

inkomsttitlar

Skatter redovisas som intäkter i resultat- räkningen, medan i statsbudgeten redovisas intäkter som är hänförliga till det aktuella året med korrigeringsposter för betalda skatter så att slutsumman blir kassamässig. Även intäkts- definitionen skiljer sig åt. Intäkter eller reduk- tioner som inte tagits upp tidigare år påverkar skatteintäkterna i resultaträkningen, medan de i statsbudgeten för det aktuella året hänförs till korrigeringsposterna för uppbörds- och betal- ningsförskjutningar. Skatterna är den viktigaste inkomstposten både i resultaträkningen och statsbudgeten och principerna och redovis- ningssättet sammanfattas närmare ovan.

För olika typer av avgifter och bidrag redovisas intäkter i resultaträkningen, medan i fråga om avgifter som förs till inkomsttitel redovisas inkomster. Med inkomster avses här vanligen de inkomster där faktura utfärdats under året eller i omedelbar anslutning till året före den s.k. brytdagen. Avgifter som disponeras

79

Skr. 2008/09:101

av en myndighet påverkar statsbudgeten endast som betalningar, medan de normalt inte berör anslag eller inkomsttitlar. Bidrag redovisas i några fall kassamässigt på statsbudgeten, främst bidrag från EU, medan de i de flesta fall inte redovisas mot inkomsttitel eller anslag utan endast påverkar statsbudgeten som betalningar. Nettobetalningar från avgifts- och bidrags- finansierad verksamhet påverkar dock vanligen saldot på myndigheternas räntekonton i Riksgäldskontoret och därmed Riksgälds- kontorets nettoutlåning, vilket i sin tur påverkar statsbudgeten och statens lånebehov.

Transfereringar i form av lämnade bidrag och andra omfördelningstransaktioner redovisas som kostnader i resultaträkningen, medan de redovisas vid utbetalningen i statsbudgeten. Till största delen sammanfaller dock dessa begrepp, beroende på hur kostnaderna för transfereringar fångas i olika fall. Transfereringar periodiseras i resultaträkningen endast i de fall de är tydligt hänförliga till ett visst år, såsom exempelvis jordbruksstöd eller EU-avgiften för ett visst år.

Löner, lokalhyror och köp av varor och tjänster i övrigt, redovisas med kostnader i resultaträkningen, medan utgifter redovisas i statsbudgeten. Med utgifter avses här i de flesta fall den tidpunkt då faktura eller motsvarande kommit in till myndigheten under året eller i omedelbar anslutning till året före den s.k. brytdagen. Det innebär bl.a. att beräknade (upplupna) kostnader och intäkter som är hänförliga till redovisningsperioden inte påverkar statsbudgeten om inte faktura eller motsvarande har kommit. Från och med 2009 redovisas dessa poster i huvudsak med kostnader även i statsbudgeten.

Motsvarande gäller för ett antal andra transaktioner av särskild art. Orealiserade vinster, upplupna ränteintäkter, avsättningar för framtida åtaganden eller andel av vinst/förlust i bolag som staten äger, redovisas som intäkter eller kostnader i resultaträkningen, medan de inte påverkar statsbudgeten förrän i samband med eventuell betalning.

80

4.5Noter

4.5.1Noter till resultaträkningen

Not 1

Skatteintäkter

Miljoner kronor

2008

2007

Direkta skatter på arbete

Inkomstskatter

550 723

523 867

Skattereduktioner m.m.

-139 015

-122 029

Övriga direkta skatter på arbete

85 189

81 175

Summa Direkta skatter på arbete

496 897

483 013

Indirekta skatter på arbete

Arbetsgivaravgifter

403 456

382 006

Övriga indirekta skatter på arbete

30 455

32 419

Avgifter till premiepensionssystemet

-25 111

-23 920

Summa Indirekta skatter på arbete

408 800

390 505

Skatt på kapital

Skatt på kapital, hushåll

21 158

49 707

Skatt på företagsvinster

90 847

104 601

Fastighetsskatt

22 596

25 865

Övriga skatter på kapital

31 166

28 564

Summa Skatt på kapital

165 767

208 737

Skatt på konsumtion och insatsvaror

Mervärdesskatt

300 147

284 776

varav kommunmoms

43 671

39 614

Skatt på alkohol och tobak

21 311

20 766

Skatt på energi och miljö

69 672

68 002

Skatt på vägtrafik

16 034

13 083

Inlevererat överskott från AB Svenska

Spel

3 602

3 657

Övriga skatter på konsumtion och

insatsvaror

1 924

3 399

Summa Skatt på konsumtion och

insatsvaror

412 690

393 683

Skatt på import

5 874

5 884

Restförda och övriga skatter

Restförda skatter m.m.

-5 765

-2 839

Intäkter som förs till fonder

1 901

2 369

Summa Restförda och övriga skatter

-3 864

-470

Justering till belopp enligt ÅRS 2007

-8 064

Totala skatteintäkter

1 486 164

1 473 288

Avgår: Kommunala inkomstskatter

-514 623

-479 068

Skr. 2008/09:101

Avgår: Avgifter till

ålderspensionssystemet

-178 031

-168 944

Avgår: EU-skatter

-7 237

-7 240

Justering till belopp enligt ÅRS 2007

1 246

Statens skatteintäkter enligt

statsbudgetavgränsning

786 273

819 282

Tillkommer, avgränsningsskillnader

m.m.

Skatter hänförliga till tidigare år

varav 2007

7 449

7 371

varav 2006

161

-302

Avgifter till ålderspensionssystemet

178 031

168 944

Avgifter till premiepensionssystemet

25 111

23 920

EU-skatter

7 237

7 240

Kommunala utjämningsavgifter LSS

2 228

1 949

Inkomstutjämningsavgift,

kostnadsutjämningsavgift

12 306

11 267

Elimineringar

Eliminering av statliga myndigheters

avräknade moms

-23 372

-22 038

Eliminering av statens

arbetsgivaravgifter

-24 565

-24 084

Eliminering av särskild löneskatt på

pensionskostnader

-3 144

-2 928

Eliminering av myndigheters skatter

och kostnadsred.

-139

-136

Summa Total före justering

967 576

990 485

Justering till belopp enligt ÅRS 2007

-631

Total summa

967 576

989 854

Skatteintäkterna minskade med 22,3 miljarder kronor eller 2,3 procent jämfört med 2007. Eftersom många skatter taxeras per kalenderår är det slutliga utfallet för taxeringen inte känt förrän i december året efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatteintäkter grundas därför till viss del på bedömningar. Även om man vid tidpunkten för årsredovisningen kan göra en någorlunda säker bedömning av intäkterna från skatt på arbete och skatt på konsumtion är osäkerheten fortfarande stor vad gäller skatt på kapital. Historiskt ligger av- vikelsen mellan den bedömning som redovisas i årsredovisningen och de slutliga utfallen på i storleksordningen 0,5 till 1 procent av de totala skatteintäkterna.

Direkta och indirekta skatter på arbete ökade med 32,2 miljarder kronor jämfört med 2007. Därav ökade inkomstskatterna med 26,9 miljarder kronor och skattereduktionerna ökade med 17 miljarder kronor. Arbetsgivar-

81

Skr. 2008/09:101

avgifterna ökade med 21,5 miljarder kronor. Ökningen av inkomstskatter och arbetsgivar- avgifter förklaras framför allt av ökad sysselsättning och högre lönenivåer. Ökningen av skattereduktionerna beror till största delen på utökade jobbskatteavdrag. Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av lönesumman multiplicerad med avgiftssatsen. Preliminärt ökade löne- summan 2008 med 5,8 procent medan avgifts-

satsen var

oförändrad och

uppgick till

32,42 procent.

Myndigheternas

arbetsgivar-

avgifter är inomstatliga och har eliminerats. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen.

Jämfört med 2007 minskade skatt på kapital med 43 miljarder kronor eller 21 procent. Skatt

på kapital

från hushåll

minskade med

28,5 miljarder

kronor eller

58 procent framför

allt till följd av minskade kapitalvinster, bl.a. på

grund

av att Stockholmsbörsen

föll

med

42 procent. Skatt på

företagsvinster

minskade

med

13,8 miljarder

kronor på

grund

av

företagens lägre vinster. Intäkter från fastighets- skatt minskade med 3,3 miljarder kronor.

Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med 19 miljarder kronor eller 4,8 procent. Därav ökade intäkter av mervärdesskatt med 15,4 miljarder kronor. De högre intäkterna av mervärdesskatt förklaras i huvudsak av en ökad privat konsumtion i löpande priser (i fasta priser minskade konsumtionen 2008 med 0,2 procent enligt NR:s preliminära utfall). Momsintäkterna har också påverkats positivt av byggföretagens ändrade redovisning vilket givit en engångsvis intäkt 2008 på 8 miljarder. Mervärdesskatt redovisas av Skatteverket och Tullverket. I beloppet mervärdesskatt, 300 miljarder kronor, ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndigheter med 23,4 miljarder kronor. Beloppet utgör en inomstatlig transaktion, vilket elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet. Skatt på vägtrafik ökade med 3 miljarder kronor eller 23 procent bl.a. till följd av att den skatt på trafikförsäkringspremier som började gälla 1 juli 2007 nu ingår med ett helårsutfall. Övriga intäkter av punktskatter har förändrats i begränsad omfattning, vilket beror på en låg utvecklingstakt för intäkter av energi och koldioxidskatt. Den del av skatteintäkterna som avser kommunala inkomstskatter och går till kommunerna ökade med 35,6 miljarder kronor.

Den offentliga sektorns samtliga skatter tas in till staten främst genom Skatteverket och redovisas både i statens resultaträkning och i

statsbudgeten. De skatter och avgifter som avser kommunsektorn och ålderspensionssystemet utbetalas av staten löpande för att sedan regleras när slutlig taxering fastställs.

Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen avviker på några punkter från den som görs på statsbudgetens inkomstsida. I statsbudgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet läggs i resultaträkningen till skatteintäkterna trots att systemet numera ses som en del av hushålls- sektorn i nationalräkenskaperna (se avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). En annan väsentlig skillnad jämfört med statsbudgeten är att arbetsgivaravgifter avseende statligt anställda elimineras i resultaträkningen.

I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som netto- redovisas på statsbudgetens utgiftssida. Inkomstutjämningsavgift och kostnadsutjäm- ningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt 12,3 miljarder kronor redovisas under anslaget för kommunalekonomisk ut- jämning varför statsbidragen till kommunerna minskats med motsvarande belopp på statsbudgeten. I resultaträkningens skatte- intäkter ingår också mervärdesskatt med 43,7 miljarder kronor för kommuner och landsting som nettoredovisas på statsbudgetens inkomstsida (nettoredovisningen går mot en inkomsttitel som inte ingår i statens skatte- intäkter/skatteinkomster). När nuvarande ordning infördes justerades statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp på statsbudgeten. I resultaträkningen i årsredo- visningen för staten har den kommunal- ekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både inkomster och transfereringar till kommuner är 56 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2008.

I kolumnen för jämförelsetalen från 2007 redovisas för varje skatteslag de utfall för 2007 som beräknats under våren 2009 efter 2007 års taxering och som överensstämmer med mot- svarande uppgifter i redovisningen av Stats- budgetens utfall. Dessa avviker något för varje enskilt skatteslag från de belopp som beräknades när resultaträkningen för 2007 togs fram eftersom de baseras på ett senare taxeringsutfall.

82

Tre justeringsbelopp (-8,1 miljarder, 1,2 miljarder och -0,6 miljarder kronor) har lagts till så att överensstämmelse även uppnås med de periodiserade skatter som redovisades i årsredo- visningen för staten 2007.

Av skillnaden på 7,4 miljarder kronor högre skatteintäkter jämfört med den beräkning av 2007 års skatt som gjordes våren 2008 avser 4,8 miljarder kronor ökad skatt på kapital. Inkomstskatter bland Direkta skatter på arbete blev 1,2 miljarder högre medan skatte- reduktionerna blev 1,3 miljarder lägre. Bland indirekta skatter på arbete blev arbetsgivar- avgifterna 1 miljard kronor lägre. Kapital- skatterna avser till största delen skatt på företagsvinster, som blev 2,0 miljarder kronor lägre. Hushållens kapitalskatter blev 7,2 miljarder kronor högre än beräkningen våren 2007.

Not 2

Intäkter av avgifter och andra ersättningar

Miljoner kronor

2008

2007

Offentligrättslig verksamhet

Kronofogdemyndigheten

1 412

-

Luftfartsstyrelsen

1 012

867

Vägverket

911

774

Lantmäteriet

784

784

Banverket

514

564

Rikspolisstyrelsen

495

478

Centrala studiestödsnämnden

401

402

Bolagsverket

394

376

Läkemedelsverket

342

378

Patent- och registreringsverket

336

354

Elsäkerhetsverket

311

309

Skatteverket

15

1 017

Affärsverk

Luftfartsverket

3 280

3 160

Sjöfartsverket

1 440

1 415

Svenska kraftnät

10

10

Övriga

1 905

1 848

Summa offentligrättslig verksamhet

13 562

12 736

Uppdragsverksamhet

Försvarets materielverk

3 950

1 563

Skr. 2008/09:101

Banverket

3 796

3 217

Vägverket

2 971

2 845

Statens institutionsstyrelse

1 229

1 183

Lantmäteriet

545

554

Statens fastighetsverk

463

461

Karolinska institutet

454

452

Lunds universitet

429

408

Skatteverket

398

338

Statens jordbruksverk

395

359

Exportkreditnämnden

371

515

Affärsverk

Svenska kraftnät

7 182

5 806

Luftfartsverket

2 284

2 269

Statens järnvägar

141

283

Sjöfartsverket

105

72

Övriga

5 226

5 504

Summa uppdragsverksamhet

29 939

25 829

Andra ersättningar

Inspektionen för

arbetslöshetsförsäkringen

8 353

11 436

Post- och telestyrelsen

2 100

1

Rikspolisstyrelsen

882

856

Statens fastighetsverk

635

45

Vägverket

448

492

Exportkreditnämnden

415

934

Centrala studiestödsnämnden

193

198

Övriga

1 716

1 758

Summa andra ersättningar

14 742

15 720

Total summa

58 243

54 285

Intäkter av avgifter och andra ersättningar har ökat med 4 miljarder kronor eller 7,3 procent. Ökningen beror till stor del på att Försvarets materielverk ökat andelen externa uppdrags- intäkter samt att Svenska kraftnäts uppdrags- intäkter ökat beroende på högre elpriser under året.

Intäkter av avgifter utgör ersättning som betalas till staten för en motprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har för att till- handahålla varor och tjänster. Andra ersättningar som redovisas i noten utgör ersättningar som inte betraktas som avgifter.

I noten delas intäkterna upp beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet,

83

Skr. 2008/09:101

uppdragsverksamhet eller är att betrakta som annan ersättning.

Offentligrättsliga avgifter

De offentligrättsliga avgifterna är så kallade tvingande avgifter där riksdagen beslutar att verksamhet ska bedrivas och att den ska vara avgiftsbelagd. En avgift betraktas som offentlig- rättslig om den innebär ett ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden.

Under 2008 uppgick dessa intäkter till 13,6 miljarder kronor vilket är en ökning med 0,8 miljarder kronor jämfört med föregående år. Totalt redovisar omkring 130 myndigheter offentligrättsliga avgifter vilka tas ut i en mängd verksamheter.

Kronofogdemyndighetens offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen grundavgifter i allmänna och enskilda mål och avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. Motsvarande avgifter redovisades föregående år av Skatteverket.

Luftfartsstyrelsens offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. registrering och övervakning av luftfartyg. Avgifter tas också ut för utfärdande av elevtillstånd, certifikat, behörighetsbevis, tillstånd, auktorisering, övervakning och inspek- tion. Flygbolag som transporterar passagerare från en svensk flygplats betalar en avgift till Luftfartsstyrelsen. Dessutom hanterar Luftfarts- styrelsen en gemensam avgift för säkerhets- kontroll av passagerare och bagage, GAS.

Vägverkets offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. avgifter för auktorisation av fordons- tillverkare, yrkesförare och andra förare. Vägverket tar ut avgifter för tillstånd till typbesiktning av fordon och för att bedriva linjetrafik, prov för taxiförarlegitimation och för yrkeskompetens för förare av buss eller lastbil samt avgifter för förarprov, körkort samt för lärare vid och bedrivande av trafikskolor. Avgift tas även ut för finansiering av bilregistret, vilken debiteras i samband med uppbörd av fordonsskatt.

Lantmäteriet redovisar offentligrättsliga avgifter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter som ska finansiera inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet.

Banverkets offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen banavgifter för trafik på statens järnvägsanläggningar.

Rikspolisstyrelsen tar ut offentligrättsliga avgifter för stämningsmannadelgivning, pass- hantering, nationella ID-kort och ansökan om prövning av olika ärenden.

Centrala studiestödsnämnden tar t.ex. ut avgift för att bevilja studiestöd och för att administrera återbetalningen av studielånen.

Bolagsverket tar ut avgifter för bolags- registreringar.

Läkemedelsverket tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska produkter och vissa andra produkter som med hänsyn till egenskaper eller användning står läkemedel nära.

Patent- och registreringsverket tar ut avgifter för patent- och varumärkesregistreringar.

Elsäkerhetsverkets offentligrättsliga avgifter omfattar elsäkerhetsavgifter, elberedskaps- avgifter och nätövervakningsavgifter. Dessutom tar myndigheten emot avgifter på elområdet t.ex. behörighetsavgifter och ersättning för provade produkter s.k. provningsavgifter.

Skatteverkets offentligrättsliga avgifter avser i huvudsak avgifter för uppdatering av folk- bokföringsuppgifter. Skatteverket redovisade tidigare avgifter som nu tas ut av Kronofogde- myndigheten.

Luftfartsverkets infrastrukturintäkter, som innefattar bl.a. startavgifter, s.k. undervägs- avgifter och passageraravgifter, redovisas som offentligrättsliga avgifter.

Sjöfartsverkets intäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter.

Svenska kraftnät redovisar avgift för elcerti- fikat som offentligrättslig avgift.

Uppdragsverksamhet

Uppdragsverksamhet omfattar samtliga avgifter som inte klassificerats som offentligrättsliga, i regel försäljning av sådana varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Till uppdragsverksamhet räknas också den verksamhet som avses i det generella bemyndigandet i 4 § avgifts- förordningen (1992:191). Enligt paragrafen får myndigheten själv besluta om att ta ut en avgift för till exempel publikationer, uthyrning av lokaler, utbildning eller konsultuppdrag. Under 2008 ökade intäkterna av uppdragsverksamhet med 4,1 miljarder kronor och det är cirka 200 myndigheter som redovisar sådan avgiftsbelagd verksamhet.

Försvarets materielverks (FMV:s) uppdrags- verksamhet omfattar försäljning av materiel,

84

utbildning, sålda tjänster samt försäljning av provverksamhet. FMV:s uppdragsintäkter har ökat med 2,4 miljarder kronor, beroende bl.a. på att Försvarsmaktens andel av orderstocken minskat medan övriga kunders andel har ökat under de senaste åren. Bland större uppdrag till andra kunder dominerar export av Jas Gripen till Ungern och Tjeckien.

Banverkets uppdragsverksamhet omfattar drift och underhåll samt om- och nybyggnader av statens järnvägsanläggningar. Dessutom bedrivs konsultverksamhet inom bland annat projektering, byggstyrning av järnvägsanlägg- ningar, tekniska tjänster för underhåll och investeringar, rådgivning m.m.

Den största delen av Vägverkets uppdrags- verksamhet består av produktion som omfattar projektering, byggande, drift och underhåll av det statliga vägnätet samt färjeverksamhet. Vidare ingår exempelvis försäljning av information ur bilregistret.

Statens institutionsstyrelse ansvarar för vård och behandling på landets LVM-hem (lagen om vård av missbrukare) och särskilda ungdoms- hem. Den del av verksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens anslag ska finansieras med avgifter från kommuner.

Lantmäteriets avgiftsbelagda verksamhet om- fattar bl.a. grundläggande geografisk information och fastighetsinformation.

Statens fastighetsverk tar huvudsakligen ut hyror och arrenden (avgifter) från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet inom byggenheten.

Karolinska institutet bedriver huvudsakligen uppdragsverksamhet inom medicinsk utbildning och forskning.

Lunds universitet redovisar intäkter avseende uppdragsverksamhet i samband med uppdrags- utbildning och forskning, tidskrifter och publikationer samt rådgivning och annan liknande service.

Skatteverkets uppdragsverksamhet avser ersättning från AP-fonderna och PPM för arbete med uppbörd av ålderspensionsavgifter m.m.

Statens jordbruksverks uppdragsverksamhet avser huvudsakligen distriktsveterinärorganisa- tionen.

Exportkreditnämnden har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) ska täcka garanti-

Skr. 2008/09:101

tagarnas eventuella framtida kundförluster. Garantin är frivillig för företagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder.

Svenska kraftnät säljer överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Svenska Kraftnät har dessutom ansvaret för att balansera den nationella produktionen och förbrukningen av el. Detta sker genom att ett antal företag (balansansvariga) åtagit sig att planera sin tillförsel av el (produktion och inköp) och sitt uttag (förbrukning) så att dessa balanserar varandra. Svenska Kraftnät gör i efterhand en ekonomisk reglering av obalanserna vilka redo- visas som köpt respektive såld balanskraft i Svenska kraftnäts resultaträkning. Balanskraft redovisas under verksamhetsgrenen System- intäkter – el hos Svenska Kraftnät. Dessa intäkter ökade med 1,4 miljarder kronor, vilket främst beror på det högre elpriset. Under 2008 var elpriset 75 procent högre i genomsnitt jämfört med föregående år.

Intäkter i Luftfartsverkets uppdragsverksam- het består bl.a. av avgifter vid bilparkeringar på affärsverkets flygplatser och uthyrning av lokaler. Intäkterna inom detta område har ökat under året, vilket till största delen kan förklaras med passagerarökningen som bidrar med ökad efterfrågan på kommersiella tjänster och produkter som erbjuds på flygplatserna.

Affärsverket Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av leasingavgifter för uthyrning av tåg och fartyg.

Sjöfartsverkets intäkter från uppdragsverk- samhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde.

Andra ersättningar

Andra ersättningar är oftast intäkter utan motprestation. Dessa intäkter har minskat med 1 miljard kronor jämfört med 2007.

Den största minskningen av uppbördsintäkter redovisar Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen där intäkterna blev 8,4 miljarder kronor, vilket är en minskning med 3,1 miljarder kronor jämfört med 2007. Huvudorsaken är att under 2008 har den förhöjda finansierings- avgiften ersatts av en arbetslöshetsavgift som motsvarar 33 procent av den under månaden utbetalade inkomstrelaterade arbetslöshetsersätt- ningen vid respektive arbetslöshetskassa. Vid beräkningen av arbetslöshetsavgiften finns en

85

Skr. 2008/09:101

inbyggd begränsningsregel som innebär att ingen kassa ska behöva betala mer än 300 kronor per arbetande medlem i arbetslöshetsersättning.

Den största ökningen av intäkter från andra ersättningar redovisar Post- och telestyrelsen där intäkterna blev 2,1 miljarder kronor. Dessa avser likvid från auktion av frekvenser för nästa generations mobila nät.

Rikspolisstyrelsens andra ersättningar avser i huvudsak böter.

Ökningen av Statens fastighetsverks andra ersättningar beror i huvudsak på försäljning av fastigheten Uggleborg 12 i Stockholm, vilken genererade en reavinst på 0,6 miljarder kronor.

Vägverkets andra ersättningar avser ersättningar från framförallt kommunsektorn för utförda arbeten på icke statliga vägar.

Exportkreditnämndens andra ersättningar avser återvunna skadebelopp i form av kapital och räntor. Exportkreditnämndens minskade intäkter av andra ersättningar med 0,5 miljarder kronor avser nettoåtervinning.

Centrala studiestödsnämnden (CSN) redo- visar återkravsintäkter. Om en studerande avbrutit studierna utan att meddela CSN eller har en högre inkomst än vad som meddelats i ansökan skapas ett återkrav.

Not 3

Intäkter av bidrag

Miljoner kronor

2008

2007

EU-bidrag

Statens jordbruksverk

- gårdsstöd och djurbidrag

7 163

6 445

- miljöstöd m.m.

1 978

2 495

- övriga stöd

766

680

Summa Statens jordbruksverk

9 907

9 620

Länsstyrelserna

- bidrag från EG:s regionalfond

2000–2006

141

1 082

- bidrag från EG:s regionalfond

2007–2013

81

-

Arbetsförmedlingen

- bidrag från EG:s socialfond

perioden 2000–2006

605

1 820

Övriga EU-bidrag

2 077

1 748

Summa EU-bidrag

12 811

14 270

Försäkringskassan

- assistansersättning

3 856

3 497

- underhållsstöd

1 699

1 764

Erhållna bidrag vid universitet och

högskolor (exklusive EU-bidrag)

4 278

4 451

Erhållna bidrag vid övriga

myndigheter

2 965

2 674

Total summa

25 609

26 656

Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidrags- intäkterna har totalt sett minskat med 1 048 miljoner kronor.

När det gäller bidragen från EU minskade dessa med 1 459 miljoner kronor. De lägre intäkterna beror på att man ännu inte rekvirerat medel från EU när det gäller bidrag från EG:s socialfond för perioden 2007–2013. Dessa medel administreras av Rådet för Europeiska social- fonden i Sverige (ESF-rådet). Administrationen av dessa bidrag avseende gamla programperioden redovisades av Arbetsförmedlingen.

Statens jordbruksverk redovisar en stor del av bidragen från EU och bidragen till gårdsstöd och djurbidrag ökade med 718 miljoner kronor medan miljöstöd m.m. minskade med 517 miljoner kronor.

Redovisningen av bidragen från EU är periodiserade, dvs. intäkten redovisas under det år den är hänförlig till, vilket avviker från redovisningen på inkomsttitlar.

Av bidragsintäkterna från EU är

10 107 miljoner kronor medel som brutto- redovisas på statsbudgeten hänförliga till programperioden 2007–2013 (motsvarande), till övervägande del avseende jordbruksstöd. En mer utförlig beskrivning lämnas i kapitel 7.

Försäkringskassan redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kost- naden för statlig assistansersättning samt in- täkter avseende underhållsstöd från bidrags- skyldiga.

Bidragen till universitet och högskolor avser huvudsakligen forskning och lämnas från t.ex. företag inom och utom Sverige samt från olika forskningsstiftelser. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. Utöver angivna belopp för universitet och högskolor utgör 799 miljoner kronor av övriga EU-bidrag i sammanställningen bidrag till universitet och högskolor.

86

Not 4

Transfereringar

Miljoner kronor

2008

2007

Socialförsäkring

438 751

427 972

Allmänna bidrag till kommuner

120 734

123 709

Arbetsmarknad

40 106

48 786

Överföring till premiepensionssystemet

27 546

26 387

Nettoöverföring till AP-fonderna

3 542

5 916

Avgiften till Europeiska gemenskapen

31 080

26 498

Bistånd och andra internationella

33 769

29 880

bidrag, migration och integration

Utbildning, studiestöd

22 130

22 581

Övrigt

49 881

50 017

Summa

767 539

761 746

Nedan specificeras transfereringarna

utifrån

mottagarkategori och syfte.

Transfereringar

2008

2007

Transfereringar till hushåll

inkl. hushållens övriga organisationer

Socialförsäkring (Försäkringskassan)

Ålderspensioner vid sidan av

statsbudgeten

199 249

185 716

Premiepensioner

825

461

Ekonomisk äldrepolitik

42 591

43 738

Ersättning vid arbetsoförmåga m.m.

94 035

98 939

varav sjukpenning och

rehabilitering m.m.

23 442

28 051

varav sjuk- och aktivitetsersättning

61 564

61 927

Handikappolitik

20 058

18 416

Ekonomisk familjepolitik

60 409

59 335

Summa socialförsäkring till hushåll

417 167

406 605

Arbetsmarknadspolitik

Arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd

20 259

26 095

varav Arbetsförmedlingen

13 521

19 723

varav Försäkringskassan

6 738

6 372

Köp av arbetsmarknadsutb. och övriga

kostnader, Arbetsförmedlingen

1 887

1 896

Övrig arbetsmarknadspolitik,

Arbetsförmedlingen

2 215

2 488

Lönegarantiersättning,

Kammarkollegiet

1 053

580

Summa arbetsmarknadspolitik till

hushåll

25 414

31 059

Utbildningspolitik

Studiestöd , Centrala

studiestödsnämnden

13 021

13 034

Skr. 2008/09:101

Kostnad resp. återföring av reservation

för förluster i utlåningsverksamheten,

Centrala studiestödsnämnden

-651

503

Bidrag till folkbildningsorganisationer,

Kammarkollegiet

3 182

3 153

Bistånd m.m., migration och

integration

Bistånd och andra internationella

bidrag (bidrag till organisationer),

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

3 006

2 948

Migrationspolitik, Migrationsverket

1 347

1 157

Nettoöverföring till

premiepensionssystemet

27 546

26 387

Övrigt

11 814

11 605

Summa transfereringar till hushåll

501 846

496 451

Transfereringar till företag

Arbetsmarknadspolitik

Lönebidrag och Samhall m.m.,

Arbetsförmedlingen

9 383

8 823

Köp av arbetsmarknadsutbildning

m.m., Arbetsförmedlingen

844

126

Anställningsstöd, Skatteverket

171

1 602

Summa arbetsmarknadspolitik till

företag

10 398

10 551

Livsmedelspolitik, landsbygdspolitik

m.m., Statens jordbruksverk

11 751

11 200

Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda

utbildningssamordnare,

Kammarkollegiet

1 982

1 910

Bostadspolitik, Räntebidrag m.m.,

Boverket

1 314

1 439

Kulturpolitik, Kammarkollegiet

1 275

1 227

Forskningspolitik, Verket för

innovationssystem

1 217

1 148

Regionalpolitik m.m., Verket för

näringslivsutveckling

1 378

783

Regionalpolitik, Länsstyrelserna

595

682

Transportpolitik, Trafikupphandling,

Rikstrafiken

1 097

1 173

Miljöpolitik, Naturvårdsverket

669

762

Kulturpolitik, Statens kulturråd

445

631

Utbildningspolitik, Bidrag till

kvalificerad yrkesutbildning, Mynd. för

kvalificerad yrkesutbildning

518

464

Mediepolitik, Presstödsnämnden

635

649

Försök med trängselskatt,

Regeringskansliet

0

297

Transportpolitik, Banverket

171

714

Övrigt

3 162

4 233

87

80

379

3 707

345

4 475

17 512

173 300

5 613

3 981

7 176

2 211

1 203

4 965

884 Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna förmedlar till olika mottagare. I huvudsak sker transfereringar från anslag på statsbudgeten. Transfereringar kännetecknas av att staten inte erhåller någon motprestation.

Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program.

Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden.

3 656 Därefter specificeras transfereringarna utifrån

42 mottagarkategori, syfte och utbetalande myndig-

283 het. Mottagarkategorierna visar de sektorer som erhållit transfereringen och är hushåll, företag, kommuner, utlandet samt ålderspensions- systemet. Hushåll innefattar enskilda personer och ideella organisationer och föreningar till- hörande hushållssektorn samt premiepensions- systemet.

Med socialförsäkring avses i princip trans- 965 fereringar som hanteras av Försäkringskassan.

9 605 Utöver ålderspensioner ingår bl.a. ekonomisk familjepolitik, ersättning vid arbetsoförmåga som sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, arbetsskadeersättning och vissa stöd till funk- tionshindrade. Dessutom ingår bidrag till lands- ting för läkemedelsförmånerna som utbetalas av Socialstyrelsen.

De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med 5,8 miljarder kronor mellan 2007 och 2008 men i förändringen ingår både stora ökningar och minskningar.

37 863

39 614

2 014

63 320

18 761

123 709

21 367

Skr. 2008/09:101

Summa transfereringar till företag

36 607

Transfereringar till kommuner

Allmänna bidrag till kommuner

Kommun- och landstingsmoms,

Skatteverket

43 671

Utjämningsbidrag LSS, kommuner,

Skatteverket

2 259

Kommunalekonomisk utjämning till

kommuner, Skatteverket

54 826

Kommunalekonomisk utjämning till

landsting, Skatteverket

19 978

Summa Allmänna bidrag till kommuner

120 734

Socialförsäkring (Hälso- och

sjukvårdspolitik), Bidrag till

läkemedelsförmånerna m.m.,

Socialstyrelsen

21 584

Tandvårdsförmåner (Hälso- och

sjukvårdspolitik), Tandvårdsförmåner

m.m., Försäkringskassan

1 042

Arbetsmarknadspolitik

Anställningsstöd m.m. till kommuner

och landsting, Skatteverket

1 509

Arbetsmarknadspolitik,

Arbetsförmedlingen

2 785

varav: Lönebidrag och Samhall m.m.

2 150

Summa arbetsmarknadspolitik till

kommuner

4 294

Utbildningspolitik, Skolverket:

Maxtaxa i barnomsorgen,

3 657

Fortbildning av lärare

377

Övrig utbildningspolitik, Skolverket

562

Summa utbildningspolitik till

kommuner

4 596

Integrations- och migrationspolitik,

Migrationsverket (2007 även

Integrationsverket)

7 126

Ersättning vid arbetsoförmåga,

Försäkringskassan

1 211

Övrigt

9 789

Summa transfereringar till kommuner

170 376

Transfereringar till utlandet

BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet

21 960

Mervärdesskattebaserad avgift,

Skatteverket

4 323

Storbritanniens budgetreduktion,

Kammarkollegiet

437

Tullavgift, Tullverket

3 577

Jordbrukstull, Tullverket

617

Jordbruksavgifter, Statens

Jordbruksverk

166

Summa Avgiften till Europeiska

gemenskapen

31 080

26 498

Bistånd och andra internationella

bidrag, Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

11 294

10 944

Bistånd och andra internationella

bidrag, Regeringskansliet

10 996

9 218

Övrigt

1 798

1 556

Summa transfereringar till utlandet

55 168

48 216

Nettoöverföring till

ålderspensionssystemet

Överföring till AP-fonderna

3 542

5 916

Summa nettoöverföring till

ålderspensionssystemet

3 542

5 916

Total summa transfereringar

767 539

761 746

88

Transfereringar till hushåll

Transfereringar till hushåll har under 2008 ökat med 5,4 miljarder kronor netto men innefattar både stora ökningar och minskningar.

De transfereringar som redovisas avser utbetalningar exklusive statlig ålderspensions- avgift. Den del av den statliga ålderspensions- avgiften som går till premiepensionssystemet (13,4 procent 2008) finns med bland trans- fereringar till hushållssektorn men redovisas separat. Statlig ålderspensionsavgift ingår i statsbudgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. de personer som uppbär sjukpenning och andra sociala förmåner. Överföringarna till och från AP-fonderna nettoredovisas dock under rubriken Nettoöverföring till AP-fonderna och ingår därför inte i transfereringar till hushåll. Överföringen till premiepensionssystemet var 28,4 miljarder kronor 2008, 1,5 miljard mer än 2007.

Transfereringar till hushåll avseende social- försäkringen ökade med 10,6 miljarder kronor netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med 13,5 miljarder kronor eller 7,3 procent. Ökningen beror främst på den positiva inkomstutvecklingen. Inkomst- utvecklingen i samhället ligger till grund för det inkomstindex som används i ålderspensions- systemet och som styr uppräkningen av för- månerna inkomstpension och tilläggspension. Kostnaderna för handikappolitik inkluderar även kommunernas betalningsansvar och ökade med 1,6 miljarder kronor eller 9 procent, se vidare avsnittet Realekonomisk fördelning av stats- budgeten i statsbudgetens utfall. De ökade kost- naderna för assistansersättning beror dels på att fler personer beviljas ersättning, dels på att fler assistanstimmar beviljas per person.

Bland transfereringar till hushåll har kost- naderna för arbetsmarknadspolitik däremot minskat med 5,6 miljarder kronor. Arbetslös- hetsersättningen har minskat med 6,2 miljarder kronor då färre personer fick ersättning. Ekonomisk äldrepolitik har minskat med 1,1 miljarder främst till följd av att antalet personer med garantipension minskar och att antalet personer med inkomstgrundad ålders- pension ökar.

Inom ohälsoområdet har de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning fortsatt att minska.

Skr. 2008/09:101

Kostnaden för sjukpenning minskade med 4,6 miljarder kronor eller 16 procent 2008 vilket förklaras av att antalet sjukfall har fortsatt minska. Sjuk- och aktivitetsersättningen minsk- ade med 0,4 miljarder kronor eller 0,6 procent då antalet personer som uppbär ersättningen har minskat markant för första gången sedan dessa förmåner infördes. I december 2008 var ohälsotalet det lägsta sedan i januari 2000.

Inom området ekonomisk familjepolitik ökade föräldraförsäkringen med 1,5 miljarder medan kostnaderna för barnbidragen minskade något. Demografiska faktorer styr i hög grad kostnadsutvecklingen inom området. Kost- naderna har ökat för föräldraförsäkringens förmåner; havandeskapspenning, föräldra- penning och tillfällig föräldrapenning samt i viss mån även vårdbidraget.

Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet numera i national- räkenskaperna ses som en del av hushållssektorn (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). Beloppet avser de socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålders- pensionsavgifter som överförts till premie- pensionssystemet, med avdrag för utbetalda premiepensioner (0,8 miljarder kronor), vilka ingår i utbetalda ålderspensioner.

Transfereringar till företag

Transfereringar till företag har under 2008 minskat med 1,3 miljarder kronor.

Anställningsstöd i form av nedsättningar av skatter har minskat med 1,4 miljarder. Till viss del motsvaras den minskningen av ökade kostnader för Köp av arbetsmarknadsutbildning samt Lönebidrag och Samhall som ökade med 0,7 respektive 0,6 miljarder kronor. Inom områdena Livsmedelspolitik och Regionalpolitik ökade kostnaderna med 0,6 miljarder kronor vardera medan området Transportpolitik minskade med 0,5 miljarder kronor.

Transfereringar finansierade med EU-medel för programperioden 2007–2013 uppgår till 9 037 miljoner kronor. Dessa avser till allra största delen transfereringar till företag. Av beloppet avser 8 812 miljoner kronor livsmedels- politik och landsbygdspolitik där medlen betalas ut av Statens jordbruksverk. 181 miljoner kronor avser regionalpolitik och medlen betalas ut av Verket för näringslivsutveckling.

89

Skr. 2008/09:101

Transfereringar till kommuner

Transfereringarna till kommuner minskade totalt med 2,9 miljarder kronor.

De allmänna bidragen till kommuner minskade med 3 miljarder kronor. De innefattar den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statsbudgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämningsavgift och kostnadsutjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt 12,3 miljarder kronor redovisas under anslaget för kommunal- ekonomisk utjämning varför statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp på statsbudgeten. I de allmänna bidragen till kommuner ingår också mervärdesskatt för kommuner och landsting som nettoredovisas på statsbudgetens inkomstsida. Samtidigt justeras statsbidragen till kommuner ned med mot- svarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattpliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbidragen och skatteintäkterna på statsbudgeten med 43,7 miljarder 2008. I resultaträkningen i årsredovisningen för staten har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket inne- bär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är 56 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2008. Kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting var 4 miljarder högre än 2007 till följd av ökad kommunal konsumtion.

Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting har minskat med 8,5 miljarder kronor. Anslagsnivån har sänkts med 12 miljarder 2008 för att neutralisera effekterna av införandet av den kommunala fastighetsavgiften men kommunsektorn har samtidigt tillförts 5 miljarder kronor.

På arbetsmarknadspolitikens område har anställningsstöd i form av nedsättningar av skatter minskat med 3,5 miljarder kronor. Till viss del motsvaras den minskningen av ökade kostnader för Lönebidrag och Samhall som ökade med 0,9 miljarder kronor.

Bidrag avseende integrationspolitik och migrationspolitik ökade med 1,5 miljarder kronor till följd av att det genomsnittliga antalet asylsökande i mottagningssystemen ökat och att Migrationsverket ersätter kommunerna för deras kostnader för mottagande av ensamkommande barn.

Transfereringar till kommunerna inom utbildningspolitiken ökade med 0,6 miljarder bl.a. avseende fortbildning av lärare, förstärkning av basfärdigheter och stöd till vuxen- utbildningen.

Transfereringar till utlandet

Bland transfereringar till utlandet har avgiften till Europeiska unionen ökat med 4,5 miljarder kronor. Avgiften redovisas här periodiserat till skillnad mot redovisningen på statsbudgeten. Den BNI-baserade avgiften står för merparten av ökningen. Det beror främst på en extra inbetalning i december 2008 till följd av en justering av BNI-avgiften för åren 1995–2007. Jordbruksavgifterna har ökat med 0,4 miljarder, vilket beror på avgiften till den tillfälliga fonden för omstrukturering av EU:s sockersektor.

Kostnaden för biståndsverksamhet och inter- nationella bidrag genom Sida och Regerings- kansliet ökade med 0,4 respektive 1,8 miljarder kronor.

Nettoöverföring till AP-fonderna

Överföringen av inbetalda pensionsavgifter till AP-fonderna har minskat med 2,4 miljarder kronor.

Överföringen till AP-fonderna avser skill- naden mellan inbetalda socialavgifter och all- männa pensionsavgifter samt de statliga ålders- pensionsavgifter som förs till AP-fonderna å ena sidan och de medel som rekvirerats från fonderna för utbetalda pensioner å den andra.

Not 5

Avsättning till / upplösning av fonder

Miljoner kronor

2008

2007

Kärnavfallsfonden

1 612

994

Insättningsgarantifonden

1 464

1 111

Stabilitetsfonden

110

-

Försäkringskassans fonder

84

6

Batterifonden

39

21

Kammarkollegiets

försäkringsverksamhet m.m.

16

32

Övriga fonder

-31

-154

Summa

3 294

2 010

Avsättning till fonder i staten för 2008 avser främst Insättningsgarantifonden samt Kärn- avfallsfonden.

90

Avsättningen till Insättningsgarantifonden är direkt kopplad till det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten. Fonden förvaltas av Riksgäldskontoret sedan den 1 januari 2008. Den finansiella avkastningen har ökat med cirka 200 miljoner kronor jämfört med föregående år och det tillsammans med något höjda intäkter från instituten har gjort att avsättningen ökat.

Avsättningen till Kärnavfallsfonden har ökat med drygt 600 miljoner kronor. Exempelvis är nettot av realisationsvinster och förluster vid försäljning av värdepapper mer än 600 miljoner högre än föregående år. Även avkastningen på reala placeringar ökade som följd av att inflationen var hög under större delen av 2008. Avgifterna från reaktorinnehavarna som bestäms årligen av regeringen, var dock drygt 300 miljoner kronor lägre än föregående år.

Den nyinrättade Stabilitetsfonden (se not 42) har tillförts 15 miljarder kronor från anslag på statsbudgeten vilket redovisas som en överföring från kapital i balansräkningen (se Redovisnings- principer och tilläggsupplysningar). Ytterligare 0,1 miljarder kronor har tillförts genom avgifter och finansiella intäkter i slutet av året, vilket anges ovan.

Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder, framgår i övrigt av not 42.

Not 6

Kostnader för personal

Miljoner kronor

2008

2007

Lönekostnader inklusive

arbetsgivaravgifter

Rikspolisstyrelsen

11 502

10 929

Försvarsmakten

9 054

9 316

Försäkringskassan

5 137

5 632

Skatteverket

4 559

5 473

Arbetsförmedlingen

3 657

3 778

Kriminalvården

3 634

3 402

Banverket

3 420

3 269

Regeringskansliet

3 233

2 881

Vägverket

2 970

2 911

Domstolsverket

2 936

2 768

Lunds universitet

2 728

2 649

Göteborgs universitet

2 305

2 098

Uppsala universitet

2 248

2 159

Stockholms universitet

1 945

1 559

Skr. 2008/09:101

Karolinska institutet

1 813

1 713

Umeå universitet

1 583

1 547

Kungl. Tekniska högskolan

1 489

1 419

Linköpings universitet

1 407

1 373

Statens institutionsstyrelse

1 351

1 273

Sveriges lantbruksuniversitet

1 328

1 206

Migrationsverket

1 223

1 072

Lantmäteriet

1 015

928

Kronofogdemyndigheten

943

-

Affärsverk

Luftfartsverket

1 877

1 745

Sjöfartsverket

705

683

Svenska kraftnät

166

156

Statens järnvägar

5

4

Övriga myndigheter

26 895

26 560

Summa lönekostnader inklusive

arbetsgivaravgifter

101 128

98 503

Eliminering av arbetsgivaravgifter

-24 565

-24 084

Summa lönekostnader efter

eliminering av arbetsgivaravgifter

76 563

74 419

Pensionskostnader

Rikspolisstyrelsen

1 607

1 309

Försvarsmakten

1 569

1 584

Försäkringskassan

664

820

Skatteverket

612

704

Regeringskansliet

541

464

Vägverket

464

415

Arbetsförmedlingen

452

503

Domstolsverket

419

400

Banverket

411

354

Lunds universitet

392

396

Kriminalvården

336

310

Göteborgs universitet

335

343

Uppsala universitet

301

284

Stockholms universitet

296

212

Karolinska institutet

251

273

Linköpings universitet

218

203

Umeå universitet

217

223

Tullverket

205

109

Kungl. Tekniska högskolan

197

197

Sveriges lantbruksuniversitet

169

155

Försvarets materielverk

158

142

Affärsverk

Luftfartsverket

338

1 369

Sjöfartsverket

133

506

Svenska kraftnät

40

117

91

Pensionskostnader

Kostnaderna för statens tjänstepensioner har ökat med 3,6 miljarder kronor, där Statens pensionsverks (SPV) pensionsrörelse står för ökningen medan de pensionskostnader som redovisas av myndigheterna minskat något. I SPV:s pensionsrörelse har utbetalda förmåner ökat med 0,5 miljarder kronor eller 7,6 procent, medan förändringen av försäkringstekniska avsättningar är 4,5 miljarder kronor högre än 2007. Ökningen beror på de nya försäk- ringstekniska riktlinjerna som tillämpas från den 1 januari 2008 där ändrade beräkningsgrunder påverkat avsättningen med 4,8 miljarder kronor. En mer detaljerad beskrivning av de faktorer som ingår i förändringen av pensionsavsättning finns i not 43.

Myndigheternas pensionskostnader utgörs främst av premier för statens avtalsenliga tjänstepensioner vilket innefattar avgifter till

3 760

7 186

2 069

-9 502 14 905

Skr. 2008/09:101

Statens järnvägar

35

Övriga myndigheter

4 047

Statens tjänstepensioner:

Utbetalda pensioner

7 732

Förändring av försäkringstekniska

avsättningar

6 514

Eliminering av premieintäkt för

statliga

ålderspensioner m.m.

-10 104

Summa pensionskostnader

18 549

Övriga personalkostnader

Regeringskansliet

290

Försvarsmakten

283

Rikspolisstyrelsen

280

Vägverket

265

Kriminalvården

140

Banverket

138

Karolinska institutet

124

Domstolsverket

115

Uppsala universitet

113

Försäkringskassan

112

Stockholms universitet

95

Skatteverket

92

Arbetsförmedlingen

67

Affärsverk

Luftfartsverket

95

Sjöfartsverket

35

Svenska kraftnät

14

Statens järnvägar

0

Övriga myndigheter

1 670

Summa övriga personalkostnader

3 928

032,42 procent av lönesumman. Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är

statsinterna transaktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats.

Försvarsmaktens lönekostnader har sjunkit. Medelantalet anställda har minskat med cirka 900 personer eller drygt 5 procent mellan 2007 och 2008.

Rikspolisstyrelsens lönekostnad ökade med cirka 5 procent. Antalet poliser har ökat netto med nära 500 under året, medan antalet civilt anställda minskat något.

Vid Försäkringskassan minskade lönekost- naden vilket förklaras av de uppsägningar av personal som gjordes under 2007 men även av

324pensioneringar och frivilliga uppsägningar. Det

370genomsnittliga antalet årsarbetare minskade från

321cirka 14 000 till 12 500 mellan 2007 och 2008.

240Det ansträngda arbetsläget inom främst den s.k.

141kundmötesorganisationen har dock bl.a. lett till

131att kostnaderna för övertidsuttag har ökat.

113Den stora minskningen vid Skatteverket beror

112på att Kronofogdemyndigheten från den 1

107januari 2008 blev en egen myndighet. Justerar

115man för detta har antalet årsarbetskrafter ökat

med cirka 7 procent. Myndigheten har gjort115

139

resursförstärkningar inom

de prioriterade

områdena internationella

transaktioner och

104

ekonomisk brottslighet.

Regeringskansliets lönekostnader ökade med

cirka 13 procent. Det beror dels på kostnader för

84förberedelser för Sveriges ordförandeskap i EU.

34

14

0

1710

4174

Total summa kostnader för personal

99 040

93 498

Statens kostnader för personal ökade med 5,5 miljarder kronor. Löner och pensions- utbetalningar har ökat, men den viktigaste förklaringen är att avsättningen för tjänste- pensioner ökade i samband med ändrade försäkringstekniska riktlinjer hos Statens pensionsverk.

Löner

Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivar- avgifter ökade med 2,6 miljarder kronor vilket även motsvarar 2,6 procent. Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick under 2008 till

92

kompletterande ålderspension (Kåpan) och individuell ålderspensionen (Iåp). Pensions- premierna påverkas av åldersfördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndig- het. Premier för avtalsförsäkringar betalas till och hanteras till största delen av Statens pensionsverk och har därför eliminerats. Däremot hanteras den kompletterande och individuella ålderspensionen av särskilda organ som inte är myndigheter och dessa avgifter elimineras därför inte. Detsamma gäller också för några myndigheter som gör egna pensions- avsättningar. Kostnaderna för dessa ingår ovan och elimineras inte.

Bland myndigheterna är det i första hand Rikspolisstyrelsens pensionskostnader som ökade beroende på högre avgifter till kompletterande ålderspension (Kåpan) m.m. och att Polisen beviljat pensionsersättning till anställda enligt Trygghetsavtalet.

Försvarsmaktens pensionskostnader har stabiliserats efter engångskostnader i samband med Försvarsbeslut 2004. Försäkringskassans pensionskostnader har sjunkit, vilket förutom minskningen av antalet anställda beror på engångspremier till SPV som redovisades 2007 i samband med att omställningsåtgärder vidtogs.

Till skillnad mot SPV tillämpade affärsverken Luftfartsverket, Sjöfartsverket och Svenska kraftnät nya försäkringstekniska riktlinjer för beräkning av sina pensionsavsättningar på frivillig grund redan i samband med 2007 års årsredovisning vilket höjde kostnaderna då. De har nu återgått till en lägre nivå.

Övriga personalkostnader

Övriga personalkostnader utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. Inga större förändringar jämfört med 2007 noteras.

I nedanstående tabell redovisas antal årsarbetskrafter vid de statliga myndigheterna.

Årsarbetskrafter

Myndighet

2008

2007

Rikspolisstyrelsen

24 111

23 352

Försvarsmakten

14 767

15 682

Försäkringskassan

12 568

14 038

Skatteverket

9 794

12 752

Arbetsförmedlingen

9 521

10 493

Kriminalvården

8 653

8 409

Vägverket

6 905

7 178

Skr. 2008/09:101

Banverket

6 188

6 053

Uppsala universitet

5 546

5 470

Domstolsverket

5 252

5 105

Lunds universitet

5 231

5 206

Göteborgs universitet

4 750

4 713

Regeringskansliet

4 562

4 412

Karolinska institutet

3 607

3 996

Umeå universitet

3 458

3 449

Luftfartsverket

3 323

3 285

Stockholms universitet

3 315

2 628

Linköpings universitet

3 171

3 199

Statens institutionsstyrelse

2 871

2 773

Kungl. Tekniska högskolan

2 833

2 780

Migrationsverket

2 771

2 468

Sveriges lantbruksuniversitet

2 671

2 943

Kronofogdemyndigheten

2 188

-

Övriga myndigheter

53 473

55 773

Totalt

201 529

206 157

Måttet årsarbetskrafter ska visa de anställdas arbetsvolym under ett räkenskapsår räknat i antalet heltidsanställningar. Som anställd räknas inte den som bara är uppdragstagare (konsult) även om denna arbetar med samma uppgifter som anställda. Anställda i utlandet, vars löner betalas med myndighetens medel, ska ingå när antalet årsarbetskrafter räknas fram.

Den arbetstid som inräknas ska vara den tid som myndigheten utbetalt lön eller annan ersättning för i utbyte mot arbete. Omräkning till heltidsanställningar innebär att deltidsanställd personal ingår i summa antal personer med den procentandel av en heltidsanställning som deras tjänstgöring utgör.

Not 7

Kostnader för lokaler

Miljoner kronor

2008

2007

Försvarsmakten

2 168

2 419

Rikspolisstyrelsen

1 809

1 676

Regeringskansliet

1 312

1 122

Kriminalvården

959

878

Lunds universitet

790

776

Försäkringskassan

775

735

Domstolsverket

633

639

Göteborgs universitet

603

600

Kungl. Tekniska högskolan

603

549

Uppsala universitet

594

593

93

Skr. 2008/09:101

Stockholms universitet Skatteverket Karolinska institutet Arbetsförmedlingen Migrationsverket Linköpings universitet Umeå universitet Statens institutionsstyrelse Vägverket

Sveriges lantbruksuniversitet Banverket

Affärsverk

Luftfartsverket

Sjöfartsverket

Svenska kraftnät

Statens järnvägar

587486 Not 8 Vissa garanti- och kreditkostnader

535

653

503

488

Miljoner kronor

493

463

2008

2007

Exportkreditnämnden

415

373

359

346

Förändring i avsättningar för

försäkringstekniskt beräknad risk i

320

305

engagemanget

1 926

-329

274

263

Skadekostnader

50

32

274

280

Utlösen självriskandelar

1

37

273

267

Förändring av försäkringstekniskt

223

204

beräknat nettovärde på skadefordringar

-165

520

Summa Exportkreditnämndens

kostnader i garantiverksamheten

1 812

260

46

43

Riksgäldskontoret

25

-2 247

41

40

Statens Bostadskreditnämnd

-44

-693

19

19

Socialstyrelsen

82

83

1

2

Summa

1 875

-2 597

Övriga myndigheter

5 519

5 389

Eliminering av inomstatliga

lokalkostnader

-4 179

-4 243

Summa

15 949

15 365

Som kostnader för lokaler redovisas myndig- heters kostnader för hyrda lokaler. Redovisning per myndighet görs brutto och inkluderar hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringarna utgörs av myndigheternas lokalkostnader som betalas till Fortifikationsverket och Statens fastighetsverk.

Försvarsmaktens lokalkostnader minskade med 251 miljoner kronor. Bland annat beror minskningen på en hyresreduktion från Fortifikationsverket.

Rikspolisstyrelsen kostnadsökning för lokaler var 133 miljoner kronor. Av dessa är 84 miljoner kronor hänförliga till ökade kostnader i samband med anskaffning av nya lokaler eller tillfälliga ersättningslokaler. För befintliga lokaler uppgick ökade kostnader till 42 miljoner kronor.

Regeringskansliets lokalkostnader ökade med 190 miljoner kronor, vilket främst beror på övertagandet av tidigare Sida-administrerade utlandsmyndigheter och förändringar av för- hyrningar i Stockholm.

Kriminalvårdens lokalkostnader ökade med 190 miljoner kronor. Ökningen beror främst på byggnationer vid anstalterna Salberga, Västervik Norra samt R-huset på Kumla.

Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet som inte redovisas bland transfereringar. Kostnaderna skiljs från övriga driftskostnader eftersom de kan variera kraftigt mellan åren och därför stör jämförelser mellan åren samtidigt som de har en annan karaktär än de flesta myndigheters driftskostnader i övrigt.

Exportkreditnämndens kostnader för Förändring i avsättningar för försäkringstekniskt beräknad risk i engagemanget har ökat med 2 miljarder kronor och förändring av försäk- ringstekniskt nettovärde på skadefordringar har minskat med 685 miljoner kronor sedan föregående år. Förändringen har påverkats bl.a. av kapitaliserade räntor, valutakursförändring i dollar, avskrivningar och värderingsförändringar.

Riksgäldskontoret redovisar förändring i reservering för förväntade garantiförluster med 28 miljoner kronor samt omvärdering av garantifordringar med -3 miljoner kronor (negativ kostnad). Föregående år redovisade Riksgäldskontoret omvärdering av lån med kreditrisk på 1,1 miljarder kronor och återföring av reservering för garantiförluster med 1,15 miljarder kronor.

Statens bostadskreditnämnd redovisar föränd- ring i avsättning för garantier samt förändring i värdering av regressfordringar. För 2007 minskade den förväntade förlusten främst p.g.a. att garantistocken minskade med 44 procent. Detta medförde att behovet av avsättning för garantier minskade med 690 miljoner kronor.

94

Skr. 2008/09:101

För 2008 har minskningen

i garantistocken

Skatteverket

156

175

planat ut.

Statens räddningsverk

130

85

Socialstyrelsen redovisar en

garantiavgift på

Övriga myndigheter

2 446

2 525

82 miljoner kronor avseende tillgång till vaccin

Summa varor

26 141

24 944

om en pandemi skulle inträffa.

Affärsverk, övrig drift – varor och tjänster

Not 9

Svenska kraftnät

5 658

4 296

Luftfartsverket

1 791

1 776

Övriga driftkostnader

Sjöfartsverket

856

929

2008

2007

Statens järnvägar

17

145

Övriga driftkostnader – tjänster

Summa affärsverk, övrig drift – varor och

Vägverket

13 801

12 017

tjänster

8 322

7 146

Banverket

12 204

9 899

Försvarsmakten

10 739

11 563

Övriga driftkostnader – reparationer,

diverse m.m.

Försvarets materielverk

4 847

3 590

Vägverket

3 200

2 899

Försäkringskassan

1 755

1 356

Försvarsmakten

2 384

2 191

Rikspolisstyrelsen

1 729

1 688

Banverket

406

378

Kärnavfallsfonden

1 269

1 353

Kriminalvården

314

288

Fortifikationsverket

1 174

999

Regeringskansliet

242

217

Statens fastighetsverk

1 155

1 056

Rikspolisstyrelsen

209

228

Skatteverket

1 106

1 144

Försvarets materielverk

117

107

Regeringskansliet

1 021

775

Lunds universitet

116

103

Karolinska institutet

960

952

Skatteverket

106

144

Naturvårdsverket

879

819

Sveriges lantbruksuniversitet

101

101

Göteborgs universitet

835

823

Göteborgs universitet

98

84

Lunds universitet

799

781

Krisberedskapsmyndigheten

96

59

Kriminalvården

718

703

Försäkringskassan

94

84

Umeå universitet

645

624

Stockholms universitet

90

75

Styrelsen för internationellt

Karolinska institutet

87

85

utvecklingssamarbete

617

607

Uppsala universitet

594

568

Riksdagsförvaltningen

86

91

Övriga myndigheter

13 225

12 608

Arbetsförmedlingen

86

83

Summa tjänster

70 072

63 925

Migrationsverket

82

61

Övriga driftkostnader – varor

Affärsverk

Försvarets materielverk

11 244

12 452

Svenska kraftnät

252

245

Banverket

3 433

3 100

Luftfartsverket

236

224

Försvarsmakten

2 735

1 096

Sjöfartsverket

73

66

Vägverket

2 668

2 407

Statens järnvägar

5

0

Rikspolisstyrelsen

679

755

Fortifikationsverket

531

492

Övriga myndigheter

1 816

1 765

Kriminalvården

386

382

Summa Övriga driftkostnader –

reparationer, diverse m.m.

10 296

9 578

Karolinska institutet

345

290

Uppsala universitet

259

237

Aktivering utveckling av

Statens fastighetsverk

236

217

anläggningstillgångar i egen regi

Lunds universitet

227

213

Banverket

-11 504

-9 599

Sveriges lantbruksuniversitet

184

147

Försvarsmakten

-9 717

-11 432

Göteborgs universitet

164

152

Vägverket

-8 752

-7 412

Stockholms universitet

161

137

Försäkringskassan

-518

-291

Kustbevakningen

157

82

Skatteverket

-180

-40

95

Skr. 2008/09:101

Sjöfartsverket

-142

-230

Övriga myndigheter

1 063

2 299

Aktivering utveckling av anläggnings-

tillgångar i egen regi

-29 750

-26 705

Eliminering av inomstatliga transaktioner

-15 848

-15 953

Total summa övriga driftkostnader

69 233

62 935

Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Elimineringarna avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna.

Vägverkets ökade kostnader för tjänster beror främst på en ökning av entreprenadtjänster.

Banverkets ökade kostnader avseende tjänster beror till största del på en ökning av entre- prenadtjänster.

Försvarets materielverks ökade kostnader för tjänster avser ökning av materielförsörjnings- tjänster som till största delen förklaras av Sveriges deltagande i flernationssamarbetet SAC (Strategic Airlift Capability).

Försvarets materielverks minskade kostnader för varor beror på minskade leveranser av Jas 39 Gripen och helikopter 14.

Svenska kraftnäts driftkostnader ökade till följd av högre elpriser.

Försvarsmaktens ökade kostnader avseende varor beror bland annat på nettouttag 2008 av beredskapsvaror från lager till förbrukning.

Banverket har aktiverat mer än föregående år för investering i anläggningstillgångar i egen regi. 10,9 miljarder kronor avser aktiveringar i järnvägsanläggningar. I övrigt avser aktivering- arna produktionsanläggningar. Vägverkets aktiveringar avseende väganläggningar har ökat. Aktiveringarna för Vägverket och Banverket innebär att kostnader för köp av varor och tjänster avseende produktion av väg- och bananläggningar förs bort från resultaträkningen och tas upp som investering i balansräkningen.

Not 10

Avskrivningar och nedskrivningar

Miljoner kronor

Miljoner kronor

2008

2007

Försvarsmakten

8 164

11 056

Vägverket

3 983

3 746

Banverket

2 620

2 929

Rikspolisstyrelsen

836

734

Försäkringskassan

626

563

Fortifikationsverket

616

668

Statens fastighetsverk

310

271

Skatteverket

244

272

Domstolsverket

233

216

Lunds universitet

228

228

Uppsala universitet

215

219

Göteborgs universitet

203

209

Affärsverk

Luftfartsverket

1 517

1 130

Svenska kraftnät

439

446

Sjöfartsverket

141

133

Övriga myndigheter

3 324

3 298

Summa

23 699

26 118

Försvarsmaktens avskrivningar avser främst beredskapsinventarier som stridsfordon, själv- gående pjäser, fartyg och båtar. Skillnaden mellan åren beror på nedskrivningar av bered- skapsinventarier som gjordes 2007 med drygt 3 miljarder kronor. Avskrivningarna på bered- skapsvarulager är däremot i det närmaste oförändrade mellan åren.

Vägverket och Banverkets avskrivningar avser väganläggningar och järnvägsanläggningar.

96

Not 11

Resultat från andelar i dotterföretag och intresseföretag

Miljoner kronor

2008

2007

Resultat från andelar i dotterföretag

Vattenfall AB

17 095

19 769

Luossavaara-Kiirunavaara AB (LKAB)

7 641

4 679

Posten AB

1 502

1 560

Sveaskog AB

1 406

1 419

Akademiska Hus AB

749

1 253

Apoteket Omstrukturering AB (Apoteket AB)

711

433

SJ AB

543

507

Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag

SBAB

424

190

Teracom AB

421

390

Civitas Holding AB (inklusive Vasakronan

AB)

381

4 650

Venantius AB

245

270

Samhall AB

153

90

Svenska Rymdaktiebolaget

137

8

AB Svensk Exportkredit

133

353

Swedfund International AB

76

17

AB Swedcarrier

53

1 314

Sveriges Tekniska Forskningsinstitut AB

26

10

IRECO Holding AB

17

13

Almi Företagspartner AB

15

114

Förvaltningsaktiebolaget Stattum

9

13

Green Cargo AB

6

173

Lernia AB

5

52

Kasernen Fastighets AB

5

15

AB Göta Kanalbolag

2

1

IMEGO AB

2

-2

Vin Sprit AB

0

1 468

Statens Bostadsomvandling AB

0

3

Voksenåsen A/S

0

1

AB Svenska miljöstyrningsrådet

0

0

Svensk-Danska Broförbindelsen AB

(SVEDAB)

-

-

Svenska spel AB

-

-

Swedesurvey AB

-3

1

Kungliga Operan AB

-6

0

Kungliga Dramatiska Teatern AB

-9

-4

Arbetslivsresurs AR AB

-13

-28

Systembolaget AB

-95

85

AB Svensk Bilprovning

-106

19

Vasallen AB

-115

134

Specialfastigheter Sverige AB

-117

544

Innovationsbron AB

-224

0

Preaktio AB

-2 029

-

Skr. 2008/09:101

Övriga dotterföretag inom Regeringskansliet

1

0

Summa Regeringskansliet

29 041

39 514

Affärsverk

Svenska kraftnät - SwePol Link AB m.fl.

8

13

Luftfartsverket - LFV Holding AB

29

1

Övriga myndigheter

38

15

Summa resultat från andelar i

dotterföretag

29 116

39 543

Resultat från andelar i intresseföretag

TeliaSonera AB

7 089

6 591

Nordiska investeringsbanken NIB

-1 074

457

SOS Alarm Sverige AB (SOSAB)

6

4

VisitSweden AB (Sveriges Rese och Turistråd

AB)

2

2

Norrland Center AB

-1

0

AB Bostadsgaranti

-16

16

SAS AB

-1 340

136

Affärsverk

Svenska kraftnät - Nord Pool ASA m.fl.

1 069

69

Summa resultat från andelar i

intresseföretag

5 735

7 275

Resultat från andelar i dotter- och

intresseföretag - totalt

Resultat från andelar i dotterföretag

29 116

39 543

Resultat från andelar i intresseföretag

5 735

7 275

Total summa

34 851

46 818

Med dotterföretag avses företag där statens ägarandel överstiger 50 procent.

Med intresseföretag avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst 20 procent.

Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut för respektive år, utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultatet för Nordiska investeringsbanken NIB, vars resultat fr.o.m. 2008 är enligt årsbokslut, inkluderar som en övergångseffekt en mindre andel avseende

tredje tertialet 2007.

Resultatandelarna

har

minskat

med

12,0 miljarder kronor.

Vattenfall

har minskat

resultatet

med

2,7 miljarder

kronor,

vilket

främst avser en

positiv engångseffekt på skattekostnaden av införande av lägre bolagsskattesats i Tyskland

97

Skr. 2008/09:101

under 2007 samt att finansiella netto- kostnaden har ökat mer än förbättringen av rörelse- resultatet.

Resultatet för LKAB har ökat med 3,0 miljarder kronor, vilket främst förklaras av ökad prisnivå på järnmalm. Resultatet har belastats med en avsättning på 2,0 miljarder kronor i ersättning till Banverket för ny järnväg i Kiruna.

Sveaskog har ett oförändrat resultat. Minsk- ade skattekostnader med 0,5 miljarder kronor p.g.a. sänkt skattesats för uppskjuten skatteskuld har utjämnats av bl.a. minskade resultatandelar i intressebolag.

Akademiska hus har 0,5 miljarder kronor lägre resultat. Till största delen kan detta hänföras till att fastigheternas marknadsvärde har minskat med 2,2 miljarder kronor, vilket är en försämring med 1,6 miljarder kronor. Som en följd av detta har skattekostnaden minskat med 0,3 miljarder kronor. Ny skattesats för bolag har haft en positiv påverkan med 0,5 miljarder kronor.

Apoteket AB har övertagits av Apoteket Omstrukturering AB. Resultatet har förbättrats med 0,3 miljarder kronor främst som en följd av ökad omsättning.

Resultatet för SJ AB uppgår oförändrat till 0,5 miljarder kronor.

Civitas Holding med dotterbolaget Vasakronan AB såldes till AP fastigheter under året. Resultatandelen blev nära noll och är därmed 4,3 miljarder kronor lägre än föregående år.

Swedcarrier har försämrat sitt resultat med 1,3 miljarder kronor, vilket främst förklaras av minskad realisationsvinst från försäljning av dotterbolag och lägre värde på fastigheter. Under föregående år avyttrades de två dotterbolagen EuroMaint och Swemaint och resultatet för 2008 avser endast dotterbolaget Jernhusen.

Vin Sprit AB har sålts under året. Resultat- andelen blev nära noll, från att föregående år ha varit 1,5 miljarder kronor.

SVEDAB redovisar en förlust på 0,6 miljarder kronor, vilket dock inte redovisas som resultat- andel så länge det egna kapitalet är negativt.

Resultatet i Svenska Spel AB behandlas inte som resultat från andelar utan redovisas som skatteintäkt i samband med utdelning till staten.

Resultatandelen från Systembolaget har minskat med 0,2 miljarder kronor. Andelen har reducerats med respektive års betalda utdelning,

som istället betraktas som skatteintäkt. Resul- tatet innan denna omföring har ökat med 0,5 miljarder kronor till en vinst på 0,8 miljarder kronor.

Specialfastigheter Sverige har försämrat resul- tatet med 0,7 miljarder kronor till en förlust med 0,1 miljarder kronor, vilket till största delen beror på en mer negativ värdeförändring av fastigheterna än föregående år.

Preaktio AB har under året sålt aktier i Beam Global Spirits Wine som överfördes till det bokförda värdet 4,9 miljarder kronor i samband med försäljningen av Vin Sprit AB. Försäljningspriset blev 2,9 miljarder kronor och mellanskillnaden utgör årets förlust på 2,0 miljarder kronor.

Resultatet från TeliaSonera har ökat med 0,5 miljarder kronor. Det är främst resultatet från marknader i östra Europa och Asien som förbättrats.

Nordiska investeringsbanken, NIB, har minskat sitt resultat med 1,5 miljarder kronor till stor del beroende på försämrat resultat från finansiella instrument.

SAS AB har försämrat sitt resultat med 1,5 miljarder kronor, till största delen hänförbart till avvecklingen av Spanair.

Svenska kraftnäts intressebolag har ökat resultatandelen med 1,0 miljarder kronor, vilket främst avser Nord Pool ASA:s realisations- vinster vid avyttring av clearing- och konsult- verksamhet samt aktier i tyska elbörsen EEX.

98

Not 12

Nettokostnad för statsskulden

Miljoner kronor

2008

2007

Finansiella intäkter för förvaltning av

statsskulden

Ränteintäkter avseende upplåning i

svenska kronor

16 010

16 528

Ränteintäkter avseende upplåning i

utländsk valuta

11 417

15 132

Intäktsredovisade, preskriberade

obligationer m.m.

22

12

Överkurs vid emission (netto)

6 512

5 941

Realiserade valutavinster (netto)

6 497

-

Summa finansiella intäkter för

förvaltning av statsskulden

40 458

37 613

Finansiella kostnader för förvaltning av

statsskulden

Räntekostnader avseende upplåning i

svenska kronor

55 025

55 081

Räntekostnader avseende upplåning i

utländsk valuta

20 780

25 755

Realiserade kursförluster (netto)

4 726

4 237

Realiserade valutaförluster (netto)

-

2 454

Orealiserade valutaförluster (netto)

35 712

4 137

Provisioner till banker m.fl.

125

86

Summa finansiella kostnader för

förvaltning av statsskulden

116 368

91 750

Nettokostnad för förvaltning av

statsskulden

75 910

54 137

Skr. 2008/09:101

kontoret betalar tillbaka utländska lån och skuldskötselinstrument där kursen avviker från den kurs som Riksgäldskontoret lånade till.

Realiserade kursförluster ökade med 0,5 miljarder kronor.

Not 13

Övriga finansiella intäkter

Miljoner kronor

2008

2007

Regeringskansliet

51 037

13 087

Centrala studiestödsnämnden

3 874

3 920

Kammarkollegiet

3 708

4 428

Skatteverket

2 606

2 308

Exportkreditnämnden

891

312

Kärnavfallsfonden

240

5

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

176

77

Försäkringskassan

160

85

Försvarets materielverk

142

26

Affärsverk

Statens järnvägar

529

485

Luftfartsverket

27

37

Svenska kraftnät

16

25

Sjöfartsverket

2

2

Övriga myndigheter

216

165

Summa

63 624

24 962

Finansiella intäkter och kostnader för förvalt- ning av statsskulden redovisas av Riksgälds- kontoret. De innefattar även intäkter respektive kostnader för skuldskötselåtgärder.

Under 2008 uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m.) till 76 miljarder kronor, en ökning med 22 miljarder kronor. Den viktigaste förklaringen till att nettokostnaden för statsskulden ökat är att de orealiserade valuta- förlusterna ökat med 32 miljarder kronor från

4 miljarder

till 36 miljarder kronor.

De

orealiserade

valutaförlusterna uppkommer

vid

den värdering Riksgäldskontoret gör av skulder och fordringar i utländsk valuta till bokslutsdagens kurser.

Under året realiserade staten valutavinster på 6 miljarder kronor, jämfört med förra årets förluster på 2 miljarder kronor. De realiserade valutakursförändringarna uppstår då Riksgälds-

De finansiella intäkterna och kostnaderna för förvaltning av statsskulden redovisas i not 12 Nettokostnader för statsskulden.

Regeringskansliet redovisar reavinster i samband med försäljning av Vin Sprit AB och OMX AB med 47,5 miljarder kronor respektive 1 miljard kronor samt utdelning från Nordea AB med 2,4 miljarder kronor.

Centrala studiestödsnämndens finansiella intäkter avser bl.a. räntor på studielån.

Kammarkollegiets finansiella intäkter avser i huvudsak Riksbankens inlevererade överskott som uppgick till 3,6 miljarder kronor.

Skatteverket redovisar räntor i skattekonto- systemet.

Exportkreditnämnden redovisar ränteintäkter i finansförvaltningen.

Kärnavfallsfondens intäkter omfattar räntor och realisationsvinster vid avyttring av reala och nominella statsobligationer.

99

Skr. 2008/09:101

De finansiella intäkterna hos Statens järnvägar

för periodiserade

finansiella

korrigeringar

från

utgörs bl.a. av ränteintäkter

på långfristiga

EU

avseende

djurbidrag

2003–2006

om

värdepappersinnehav samt på

leasingtillgångar

100 miljoner kronor.

(lok, färjor och fordon i egen förvaltning).

Affärsverket Statens järnvägars

finansiella

kostnader består bl.a. av skulduppräkning på

leasing och räntor på leasingskulder på lok och

Not 14

vagnar.

Övriga finansiella kostnader

I noten redovisas finansiella kostnader brutto.

Några myndigheter har aktiverat räntekostnader

Miljoner kronor

i samband med anläggningsprojekt, eftersom

2008

2007

räntan är en del av de utgifter för

att bygga

Regeringskansliet

787

-17

anläggningen som tas upp som tillgång.

Kärnavfallsfonden

107

667

Banverket

82

75

4.5.2

Noter till balansräkningen

Försvarets materielverk

80

12

Karolinska institutet

51

2

Not 15

Vägverket

36

35

Balanserade utgifter för utveckling

Riksdagsförvaltningen

24

0

Rikspolisstyrelsen

15

5

Miljoner kronor

Försäkringskassan

11

36

2008

2007

Lantmäteriet

10

18

Försäkringskassan

1 565

1 391

Styrelsen för internationellt

Försvarsmakten

756

236

utvecklingssamarbete

-33

25

Skatteverket

417

282

Statens jordbruksverk

-90

251

Rikspolisstyrelsen

342

365

Affärsverk

Verket för högskoleservice

169

184

Statens pensionsverk

125

119

Statens järnvägar

442

524

Kronofogdemyndigheten

100

0

Luftfartsverket

142

123

Centrala studiestödsnämnden

98

113

Sjöfartsverket

47

42

Verket för näringslivsutveckling

92

98

Svenska kraftnät

13

9

Statens jordbruksverk

87

55

Övriga myndigheter

79

277

Affärsverk

Aktivering av finansiella kostnader

-284

-167

Svenska kraftnät

155

116

Sjöfartsverket

28

33

Summa

1 519

1 917

Regeringskansliet redovisar en reaförlust om 698 miljoner kronor vid försäljning av Civitas Holding samt räntekostnader avseende avveck- ling av Barsebäck 2 med 53 miljoner kronor.

Kärnavfallsfonden redovisar realisations- förluster vid avyttring av reala och nominella statsobligationer med 107 miljoner kronor (531 miljoner kronor föregående år).

Styrelsen för internationellt utvecklings- samarbete redovisar återföring av föregående års kursförluster med 36 miljoner kronor. Under 2008 uppstod inga valutakursförluster inom säkerhetsreserven som förvaltas av Exportkredit- nämnden.

I Statens jordbruksverks finansiella kostnader ingår en återföring av föregående års avsättning

Övriga myndigheter

1 262

1 159

Summa

5 196

4 151

Under posten Balanserade utgifter för utveck- ling redovisas främst egenutvecklade IT-system och program.

Försäkringskassans balanserade utgifter avser utveckling av IT-system, varav IT-stöd för det nya pensionssystemet samt följdreformer till detta utgör den största delen. Därutöver utvecklar Försäkringskassan IT-stöd för ärende- hantering inom andra försäkringsområden samt inför erforderlig ny infrastruktur för IT.

Försvarsmakten har ökat sina investeringar i IT-system under året med drygt 500 miljoner kronor. Huvuddelen avser utveckling av ett

100

Summa

Övriga myndigheter

Affärsverk Svenska kraftnät Sjöfartsverket Luftfartsverket

Krisberedskapsmyndigheten Rikspolisstyrelsen Försäkringskassan Försvarsmakten Vägverket Fortifikationsverket

Miljoner kronor

Not 16

Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar

Skr. 2008/09:101

integrerat resurs- och ekonomiledningssystem

Not 17

(Prio).

Förskott avseende immateriella

Hos Skatteverket avser de största posterna av

anläggningstillgångar

årets nyutveckling IT-stöd för Taxerings-

förnyelse, Folkbokföring och Borgenärsverk-

Miljoner kronor

samhet.

2008

2007

Kronofogdemyndighetens post avser myndig-

Statens jordbruksverk

-

30

hetens indrivningssystem INIT och ärende-

Övriga myndigheter

11

3

hanteringssystem för skuldsanering.

Summa

11

33

Förskott i samband med investeringar i immateriella anläggningstillgångar förekommer endast i liten omfattning i staten.

2008

2007

Not 18

Statliga väganläggningar

129

147

81

103

Miljoner kronor

74

41

2008

2007

42

17

Vägverket

102 586

98 907

35

51

Vägverket

102 586

98 907

34

35

Vägverket redovisar investeringar i statliga

104

110

väganläggningar. Redovisade belopp är netto-

värden efter avskrivning och avskrivningstiden är

12

11

normalt 40 år.

9

4

Nio större objekt med en sammanlagd

investeringsvolym på 7 miljarder kronor och en

361

300

total längd av 99,5 km har öppnats för trafik

under året. Bland annat har två sträckor öppnats

881

819

på E 6 i Bohuslän,

Torp-Håby

och

Under posten Rättigheter och andra im-

Värmlandsbro-Hogdal.

materiella anläggningstillgångar redovisas i första

hand köpta IT-system och program.

Not 19

Krisberedskapsmyndighetens tillgångar avser

Statliga järnvägsanläggningar

investeringar avseende det gemensamma radio-

kommunikationssystemet Rakel samt växlar och

2008

2007

annan immateriell radiokommunikationsutrust-

Banverket

72 418

69 268

ning.

Banverket

72 418

69 268

Posterna för Rikspolisstyrelsen, Försäkrings-

kassan och Vägverket består till största delen av

Banverket redovisar investeringar i järnvägs-

licenser inom IT-verksamheten.

Affärsverket Svenska kraftnäts post består av

anläggningar. Anskaffningskostnad för mark för

markrättigheter i form av servitut och lednings-

järnvägsändamål ingår också i redovisat värde för

rätter samt nyttjanderättigheter för

optoför-

järnvägsanläggningen. Från och med 2008

bindelser.

tillämpar Banverket differentierade avskrivnings-

tider på samtliga järnvägsanläggningar.

Exempel på investeringsprojekt som har färdigställts och tagits i drift under 2008 är en 26 km järnväg mellan Örnsköldsvik och Husum.

101

Skr. 2008/09:101

Pågående större investeringsprojekt avser Hallandsåsenprojektet och citytunneln i Malmö.

Not 20

Byggnader, mark och annan fast egendom

Miljoner kronor

2008

2007

Statens fastighetsverk

13 725

13 322

Fortifikationsverket

9 337

9 065

Naturvårdsverket

5 593

5 096

Riksdagsförvaltningen

1 067

1 065

Affärsverk

Luftfartsverket

10 219

10 598

Sjöfartsverket

1 005

1 027

Svenska Kraftnät

200

223

Övriga myndigheter

1 036

1 011

Summa

42 182

41 407

Statens fastighetsverk förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det nationella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens bygg- nader, landshövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet. De markegen- domar som redovisas av Statens fastighetsverk består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i Västerbottens och Norrbottens län samt renbetesfjällen i Jämtlands län. I mellersta och södra Sverige förvaltas ett antal kungsgårdar som av kulturhistoriska skäl ägs av staten. Årets investeringar uppgår till 1 040 miljoner kronor. Under året har fastig- heter förvärvats för 634 miljoner kronor av bl.a. Vasakronan AB. Om- och tillbyggnader har genomförts till ett värde av 393 miljoner kronor, där det största projektet avser ombyggnad av Centralposthuset i Stockholm.

Fortifikationsverket förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål. Under året har investeringar gjorts med 746 miljoner kronor. Större projekt är en simulatorbyggnad i Karlskrona, artilleripjäshall i Boden, nybyggnad av kontor, skrovhall och skolbyggnad för sjösäkerhetsskolan i Karlskrona.

Naturvårdsverket redovisar främst national- parker och naturreservat. Dessa är dock i många

fall upptagna till ett lågt värde. Under 2008 har värdet av marken ökat med cirka 500 miljoner kronor vilket främst avser investeringar i markinköp för bildande av naturreservat och nationalpark.

Riksdagsförvaltningen förvaltar riksdagsbygg- naderna och de ombyggnader och förbättringar som utgör årets investeringar är förhållandevis små.

Luftfartsverkets redovisar de flygplatser som staten äger med byggnader, fältanläggningar, elanläggningar och teleanläggningar som de viktigaste delarna.

Not 21

Förbättringsutgifter på annans fastighet

Miljoner kronor

2008

2007

Rikspolisstyrelsen

777

771

Försvarsmakten

304

296

Kungl. Tekniska högskolan

210

240

Regeringskansliet

193

144

Stockholms universitet

149

99

Göteborgs universitet

144

146

Kriminalvården

117

124

Lunds universitet

98

109

Umeå universitet

84

59

Domstolsverket

78

66

Sveriges lantbruksuniversitet

71

68

Försvarets materielverk

64

45

Övriga myndigheter

1 078

1 133

Summa

3 367

3 300

Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabel- dragningar för nätverk, larmanordningar samt reparationer och underhåll om utgifterna uppgått till väsentliga belopp.

Rikspolisstyrelsens förbättringsutgifter avser diverse om- och tillbyggnationer av polislokaler runt om i landet.

102

Not 22

Maskiner, inventarier, installationer m. m.

Miljoner kronor

2008

2007

Rikspolisstyrelsen

1 447

1 446

Vägverket

1 305

1 248

Försvarsmakten

1 260

1 287

Kustbevakningen

1 140

542

Banverket

796

747

Domstolsverket

684

721

Uppsala universitet

596

669

Lunds universitet

571

585

Regeringskansliet

544

407

Karolinska institutet

513

517

Krisberedskapsmyndigheten

429

440

Kriminalvården

388

359

Moderna Museet

370

250

Skatteverket

358

370

Affärsverk

Svenska kraftnät

5 593

5 831

Luftfartsverket

974

963

Statens järnvägar

651

710

Sjöfartsverket

650

606

Övriga myndigheter

5 040

5 132

Summa

23 309

22 830

Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och andra transportmedel är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår.

Kustbevakningens tillgångar har ökat med 598 miljoner kronor. Under året har bl.a. tre flygplan nyanskaffats.

Vägverkets tillgångar består förutom av maskiner och inventarier för verksamheten även av färjor bokförda till 471 miljoner kronor. Ökningen under året avser till största delen färdigställda anläggningar som överförts från pågående nyanläggningar.

Svenska kraftnäts tillgångar består till största delen av ställverksutrustningar, kraftledningar, sjökablar, delar av kontrollanläggningar, opto- verksamhet samt tele- och informationssystem.

Luftfartsverket redovisar huvudsakligen fordon och maskiner under denna post.

Skr. 2008/09:101

Not 23

Pågående nyanläggningar

Miljoner kronor

2008

2007

Banverket, järnvägsanläggningar

37 085

27 638

Vägverket, väganläggningar

14 445

12 246

Fortifikationsverket

717

881

Statens fastighetsverk

325

718

Krisberedskapsmyndigheten

150

0

Affärsverk

Svenska kraftnät

1 381

662

Luftfartsverket

678

804

Sjöfartsverket

79

93

Övriga myndigheter

3 201

4 443

Summa

58 061

47 485

Banverkets pågående större investeringsprojekt avser Hallandsåsenprojektet citytunneln i Malmö, Citybanan i Stockholm, Bana väg i väst, Ådalsbanan och ny järnväg i Kiruna.

Som Vägverkets pågående större invester- ingsprojekt räknas Norra länken i Stockholm samt utbyggnaden av E6 genom Bohuslän norr om Uddevalla.

Not 24

Beredskapstillgångar

Miljoner kronor

2008

2007

Försvarsmakten

94 837

93 908

Statens räddningsverk, räddnings-

tjänst och varningsmateriel m.m.

592

680

Socialstyrelsen, läkemedel och

sjukvårdsförnödenheter

268

314

Krisberedskapsmyndigheten

96

114

Strålsäkerhetsmyndigheten

41

-

Rikspolisstyrelsen

14

16

Livsmedelsverket

10

5

Statens strålskyddsinstitut

-

28

Summa

95 858

95 065

Beredskapstillgångar avser tillgångar både för civil och militär beredskap.

Posten omfattar främst Försvarsmaktens (FM) tillgångar för militär beredskap. Tillgångar

103

Skr. 2008/09:101

för civil beredskap omfattar t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning.

FM delar in sina beredskapstillgångar i dels beredskapsinventarier, dels beredskapsvaror, vilka redovisas som anläggningstillgångar. Bered- skapsinventarierna uppgår till 81,7 miljarder kronor och utgörs av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskapsvaror som t.ex. ammunition, reservmateriel och beklädnads- materiel uppgår till 13,2 miljarder kronor.

Årets ökning med 0,8 miljarder kronor förklaras i stort sett av Försvarsmakten. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgår till 9,2 miljarder kronor och av- och nedskrivningar uppgår till 7,5 miljarder kronor under 2008. Exempelvis har sex JAS 39 Gripen anskaffats, vilka utgör slutleverans av tredje och sista delserien. Under året har försäljningar och utrangeringar genomförts för 0,1 miljarder kronor. Beredskapslagret har minskat med 0,7 miljarder kronor, bl.a. har reservmateriel skrivits ned med 0,3 miljarder kronor.

Statens räddningsverks beredskapstillgångar har främst p.g.a. avskrivningar minskat med 0,1 miljarder kronor under året och består av materiel för räddningstjänst, andningsskydd och anläggningar för varningssignaler.

Socialstyrelsens beredskapstillgångar avser läkemedel och sjukvårdsförnödenheter. Tillgång- arna har minskat under året främst p.g.a. av- och nedskrivningar.

Statens strålskyddsinstitut har avvecklats under året och dess tillgångar har övertagits av Strålsäkerhetsmyndigheten.

Not 25

Förskott avseende materiella anläggningstillgångar

Miljoner kronor

2008

2007

Banverket

960

1 001

Kustbevakningen

822

379

Försvarets materielverk

802

2 134

Vägverket

711

488

Försvarets radioanstalt

20

30

Affärsverk

Luftfartsverket

-

4

Övriga myndigheter

7

2

Summa

3 322

4 038

Under denna post redovisas de förskott som myndigheten lämnat vid anskaffning av materi- ella anläggningstillgångar.

Banverkets post avser förskott vid byggandet av järnvägsanläggningar. Vägverkets post består främst av förskott avseende väganläggningar.

Kustbevakningens post avser förskott för fartygsprojekt.

Försvarets materielverks förskott till Industri- gruppen JAS minskar vartefter leveranserna sker.

Not 26

Andelar i dotter- och intresseföretag

Andelar i dotterföretag

Miljoner kronor

2008

2007

Vattenfall AB

129 861

111 709

Luossavaara-Kiirunavaara AB (LKAB)

25 218

22 251

Akademiska Hus AB

24 462

24 700

Sveaskog AB

16 087

15 586

AB Svensk Exportkredit

10 215

4 496

Posten AB

7 980

7 047

Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag

SBAB

6 432

6 226

Almi Företagspartner AB

6 251

4 232

Specialfastigheter Sverige AB

4 789

5 269

SJ AB

4 058

3 766

Apoteket Omstrukturering AB (Apoteket AB)

3 858

3 293

AB Swedcarrier

3 113

3 997

Fouriertransform AB

3 000

-

Preaktio AB

2 901

-

Swedfund International AB

2 078

1 786

Systembolaget AB

2 069

2 163

Teracom AB

1 666

1 729

Green Cargo AB

1 482

1 621

Samhall AB

1 256

1 103

Vasallen AB

1 024

1 203

Innovationsbron AB

636

0

Statens Bostadsomvandlings AB

550

550

Svenska Rymdaktiebolaget

518

394

Lernia AB

482

502

Sveriges Tekniska Forskningsinstitut AB

418

392

AB Svensk Bilprovning

344

365

IRECO Holding AB

185

168

Kasernen Fastighets AB

127

126

AB Göta Kanalbolag

46

41

SweRoad (Swedish National Road

Consulting AB)

42

38

104

Med dotterföretag avses företag där statens ägarandel överstiger 50 procent.

Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per 31 december, utom i några fall då senaste delårsbokslut använts.

Andelar i dotterföretag har minskat med 1,3 miljarder kronor.

Ökningen av andelsvärdet för Vattenfall AB uppgår till 18,2 miljarder kronor, vilket huvudsakligen förklaras av periodens vinst på 17,1 miljarder kronor. Utdelning av 8,0 miljarder kronor har minskat andelsvärdet. Positiva omräkningsdifferenser för verksamhet i utlandet på 15,1 miljarder kronor har delvis utjämnats av negativ påverkan från valutasäkring av utländskt eget kapital på 7,2 miljarder kronor. Omräk- ningsdifferenserna har uppstått när balans- räkningar i utländska dotterbolag räknats om till svenska kronor. Kassaflödessäkring har medfört en ökning med 2,3 miljarder kronor. Kassa- flödessäkringen avser huvudsakligen orealiserade värdeförändringar av el-derivat som används för prissäkring av framtida försäljning.

LKAB:s resultat för året uppgår till 7,6 miljarder kronor, vilket bidragit till andelsvärdets ökning med 3,0 miljarder kronor. Förändringar i säkringsreserv och reserv för verkligt värde har minskat värdet med

261 933

352 348

179 151

118 110

37

24

20

20

14

11

10

0

0

-

-

-

Swedesurvey AB Förvaltningsaktiebolaget Stattum Kungliga Dramatiska Teatern AB Kungliga Operan AB

IMEGO AB Arbetslivsresurs AR AB

Arlandabanan infrastructure AB (A-Banan Projekt AB)

Svensk-Danska Broförbindelsen AB (SVEDAB)

Svenska Spel AB

Civitas Holding AB (inklusive Vasakronan AB)

Vin Sprit AB

Venantius AB

Affärsverk

Luftfartsverket - LFV Holding AB Svenska kraftnät - SwePol Link AB m.fl.

Övriga andelar

Summa

Skr. 2008/09:101

40

2,6 miljarder kronor. Även utdelning av

5892,0 miljarder kronor har reducerat värdet.

28Andelsvärdet för Akademiska Hus AB har

minskat med 0,2 miljarder kronor. Minskningen22

27

förklaras av en utdelning på 1,0 miljard kronor,

vilken delvis utjämnas av årets resultat på

240,7 miljarder kronor.

10Andelsvärdet för Sveaskog AB har ökat med 0,5 miljarder kronor. Förändringen förklaras av

0

årets resultat på 1,4 miljarder kronor minskat

0

med utdelning till staten på 0,8 miljarder kronor.

Andelsvärdet för Svensk Exportkredit AB har

25 736

ökat med 5,7 miljarder

kronor,

vilket främst

7 966

förklaras av ett kapitaltillskott på 3,0 miljarder

2 783

kronor. Bolaget har även övertagit samtliga

aktier i Venantius AB, med ett bokfört värde på

2,6 miljarder kronor.

Posten AB har ökat i värde med 0,6 miljarder

kronor. I ökningen ingår årets resultat med

1,3 miljarder kronor minskat med utdelning på

0,6 miljarder kronor.

SBAB har ökat i värde med 0,2 miljarder

262 587

kronor som en följd

av årets

resultat på

0,4 miljarder kronor minskat med 0,2 miljarder kronor i reserv avseende omklassificerade finansiella tillgångar.

Almi Företagspartner AB har fått ett kapitaltillskott på 2,0 miljarder kronor, vilket förklarar andelens ökning.

Andelarna i Specialfastigheter Sverige AB har minskat med 0,5 miljarder kronor, vilket förklaras av årets förlust på 0,1 miljarder kronor samt utdelning av 0,4 miljarder kronor.

SJ AB har ökat i värde med 0,3 miljarder kronor, vilket väsentligen avser årets resultat på 0,5 miljarder kronor samt utdelning av 0,2 miljarder kronor.

AB Swedcarrier har minskat med 0,9 miljarder kronor, vilket beror på förändring av omvärderingsreserv med 0,5 miljarder kronor samt utdelning av 0,4 miljarder kronor.

Fouriertransform AB är ett nybildat bolag för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom fordonsindustrin. Andelsvärdet utgörs av en kapitaltillskott på 3,0 miljarder kronor.

Preaktio AB med innehav av aktier i Beam Global Spirits Wine överfördes till staten vid försäljningen av Vin Sprit AB. Aktierna såldes sedan vidare och försäljningsbeloppet motsvarar andelsvärdet på 2,9 miljarder kronor.

Swedfund International AB har erhållit ett aktieägartillskott på 0,3 miljarder kronor, vilket

105

Skr. 2008/09:101

medfört en ökning av andelsvärdet med samma belopp.

Förvaltningsaktiebolaget Stattum har minskat med 0,6 miljarder kronor p.g.a. motsvarande utdelning till staten.

Innehavet i SVEDAB har skrivits ned till noll i enlighet med kapitalandelsmetoden eftersom SVEDAB-koncernens egna kapital uppgår till minus 1,2 miljarder kronor. Efter övergång till redovisning enligt IFRS täcks moderbolaget SVEDAB:s förlust av balanserade vinstmedel och bolaget behöver därför inte något aktie- ägartillskott.

Svenska Spel AB bokförs till värdet av aktiekapital och reservfond (värdet uppgår till

260 000 kronor som i tabellen

avrundats

till

noll miljoner

kronor). Resultatet tillförs som

skatteintäkt när utdelning betalas till staten.

Civitas Holding AB (Vasakronan AB) vars

andelsvärde

föregående

år

uppgick

till

25,7 miljarder

kronor

har

avyttrats

för

24,7 miljarder

kronor under året. Utdelningen

till staten uppgick till 0,8 miljarder kronor.

Vin Sprit AB har avyttrats under året för 49,8 miljarder kronor. Föregående år redovisades ett andelsvärde på 8,0 miljarder kronor, varav 0,7 miljarder kronor delats ut till staten, som också övertagit bolaget Preaktio med aktier till ett bokfört värde av 4,9 miljarder kronor.

Venantius AB vars andelsvärde föregående år var 2,8 miljarder kronor har utdelat 0,3 miljarder kronor och därefter övertagits av Svensk

Exportkredit AB.

Andelar i intresseföretag

Miljoner kronor

2008

2007

TeliaSonera AB

48 621

43 731

Nordiska Investeringsbanken (NIB)

6 943

7 410

SAS AB

1 858

3 666

AB Bostadsgaranti

82

98

SOS Alarm Sverige AB (SOSAB)

81

80

VisitSweden AB

10

10

Norrland Center AB

5

5

Dom Shvetsii

3

3

Affärsverk

Svenska kraftnät - Nord Pool ASA m.fl.

1 466

403

Luftfartsverket - Nordic Airport Properties KB

m.fl.

15

14

Summa

59 084

55 420

Med intresseföretag avses företag där statens

ägarandel

uppgår till högst

50

och lägst

20 procent.

Andelar

i intresseföretag

är

5,3 miljarder

kronor högre än föregående år främst p.g.a. att andelen i TeliaSonera ökat i värde med 4,9 miljarder kronor. Andelsvärdet i TeliaSonera har påverkats positivt med 7,1 miljarder kronor av andelen i årets resultat och med 4,9 miljarder kronor i valutakursdifferenser. Utdelning av 6,7 miljarder kronor till staten har minskat värdet med motsvarande belopp. Marknads- värdet på Regeringskansliets aktier i TeliaSonera uppgick vid årsskiftet till 65,1 miljarder kronor.

SAS har minskat i värde med 1,8 miljarder kronor till 1,9 miljarder kronor, vilket till största delen beror på periodens resultatandel. Marknadsvärdet på Regeringskansliets aktier i SAS AB uppgår till 1,3 miljarder kronor.

Innehavet i Nordiska Investeringsbanken har minskat med 0,5 miljarder kronor främst beroende på årets resultat. Svenska kraftnäts intressebolag har ökat med 1,1 miljarder kronor, främst hänförligt till årets resultat.

Andelar i dotter- och intresseföretag - totalt

Miljoner kronor

2008

2007

Summa andelar i dotterföretag

261 933

262 587

Summa andelar i intresseföretag

59 084

55 420

Riksbankens grundfond

1 000

1 000

Summa

322 017

319 007

Förutom de ovan nämnda förändringarna är postens totala förändring en följd av föränd- ringar i företagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samt förvärv och avyttringar.

106

Not 27

Andra långfristiga värdepappersinnehav

Miljoner kronor

2008

2007

Exportkreditnämnden, obligationer

2 472

2 185

Regeringskansliet, Europeiska

investeringsbanken EIB

1 677

1 677

Regeringskansliet, Europeiska

utvecklingsbanken EBRD

1 040

1 040

Regeringskansliet, Världsbanken IBRD

593

593

Karolinska institutet, aktier, andelar och

obligationer

247

318

Regeringskansliet, Europarådets

utvecklingsbank CEB

34

34

Affärsverk

Statens järnvägar

4 157

4 392

Övriga myndigheter

253

257

Summa

10 473

10 496

De största förändringarna av värdepappers- innehaven avser Exportkreditnämndens innehav av obligationer som ökat med 0,3 miljarder kronor. Som ett led i garantiverksamheten placerar Exportkreditnämnden erhållna premier i olika finansiella tillgångar och har under året ökat innehavet av obligationer i utländska valutor. Innehavet utgör en del av likvid buffert för riskexponering och balanserande innehav för åtaganden i respektive valuta.

Statens Järnvägars innehav avser till största delen nollkupongobligationer i syfte att möta betalningsströmmar vid förfall av leasing- och leaseholdkontrakt för anläggningstillgångar uthyrda till SJ AB och Green Cargo AB.

Skr. 2008/09:101

Not 28

Andra Långfristiga fordringar

Miljoner kronor

2008

2007

Exportkreditnämnden

- Skadefordringar

1 558

1 393

- Valutadepositioner USD/EUR i svenska

affärsbanker

-

532

- Återförsäkrares andel av

försäkringstekniska avsättningar

1 712

1 304

Summa Exportkreditnämnden

3 270

3 229

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

258

122

Göteborgs universitet

135

139

Fiskeriverket

116

125

Statens bostadskreditnämnd

65

80

Regeringskansliet

23

9

Banverket

7

11

Försäkringskassan

4

5

Affärsverk

Statens järnvägar

2 323

3 087

Svenska kraftnät

200

204

Sjöfartsverket

79

92

Luftfartsverket

25

38

Övriga myndigheter

4

7

Summa

6 509

7 148

Exportkreditnämnden (EKN) redovisar försäkringstekniskt beräknat nettovärde på skadefordringar. Fordringarna utgår från de skadebelopp som betalats ut. Avdrag görs för återvunna eller avskrivna belopp. Till detta läggs kapitaliserade räntor samt förfallna, obetalda och upplupna, ej förfallna avtalsräntor. Värderingen av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. En utgångspunkt vid bedömning av fordringar på andra länder är det aktuella landets skuldsättning och inkomstnivå samt hur landets skött sina skuldbetalningar. Detta kompletteras med det allmänna riskläget på landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden av EKN:s utestående fordran. Värdet före reservering av förlustrisker m.m. på EKN:s fordringar uppgår till 6 900 miljoner kronor. Reserveringen uppgår till 5 342 miljoner kronor. De största fordringarna finns på Nordkorea, Demokratiska Republiken Kongo och Pakistan. Återförsäkrares andel av försäkringstekniska

107

Skr. 2008/09:101

avsättningar har ökat i motsvarande grad som den försäkringstekniska avsättningen (se not 44).

Styrelsen för internationellt utvecklings- samarbete (Sida) garanterar och subventionerar u-landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydande utvecklingseffekter i landet. Posten utgörs till största delen (208 miljoner kronor) av nettovärdet på skadefordringar som förvaltas av EKN knutet till U-kreditsystemet. Resterande del av posten är en fordran på Swedfund avseende villkorslån.

Göteborgs universitets fordringar avser utlåning av donationsmedel till Akademiska Hus.

Fiskeriverket har tillgångar som förvaltas av Kammarkollegiet. Dessa tillgångar avser fiske- avgifter beslutade enligt vattenlagen. Medlen består av 25 fonder.

Affärsverket Statens järnvägar redovisar ford- ringar avseende leasing- och leaseholdavtal på SJ AB och Green Cargo AB. Dessa uppgick till 1 999 miljoner kronor 2008. Dessutom redovisar affärsverket en fordran på Storstockholms lokaltrafik (SL) avseende kapitalkostnads- ersättning på 251 miljoner kronor.

Sjöfartsverket fordringar uppgick till

79 miljoner kronor. Sjöfartsverket redovisar fordringar avseende förskottshyra för tre isbrytande offshorefartyg som man tecknat avtal om med Trans Viking A/S. Dessa uppgick till 68 miljoner kronor 2008.

Not 29

Utlåning

Miljoner kronor

2008

2007

Centrala studiestödsnämnden

Annuitetslån (beviljade efter den 30 juni

2001)

73 620

66 094

Studielån (lån med villkorad återbetalning),

beviljade mellan den 1 januari 1989 och

den 30 juni 2001

71 394

74 591

Studiemedel (beviljade före 1989 och äldre

lån)

8 045

9 454

Hemutrustningslån

1 147

1 307

Summa Centrala studiestödsnämnden

154 206

151 446

Riksgäldskontoret

Botniabanan AB

14 648

12 345

Svensk-Danska Broförbindelsen AB

4 181

3 506

A-Train AB

800

800

Premiepensionsmyndigheten

1 528

3 098

AP-fonden

138

139

Övrigt

245

295

Summa Riksgäldskontoret

21 540

20 183

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

264

293

Övriga myndigheter

109

108

Summa

176 119

172 030

Centrala studiestödsnämnden (CSN) administ- rerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansierade med lån hos Riksgäldskontoret vilket är de lån som går under benämningen studielån beviljade fr.o.m. 1989 samt annuitetslånen från 2001 och framåt.

Den andra kategorin är lån som ursprungligen finansierades via anslag på statsbudgeten, främst studiemedel beviljade t.o.m. 1988. CSN:s fordringar totalt uppgår till drygt 154 miljarder kronor, efter att hänsyn tagits till reserva- tionerna för osäkra fordringar.

CSN:s modell för att beräkna de osäkra fordringarna och nedskrivningarna utvecklas hela tiden och osäkerheten beräknas utifrån tre värderingsprinciper. Dessa principer är betal- ningsbenägenhet, reservation enligt de trygg- hetsregler som finns vid återbetalning och framtida förluster på grund av dödsfall. Med bristande betalningsbenägenhet menas att inga eller få inbetalningar gjorts under de senaste åren trots påminnelser och kravåtgärder. Vid

108

reservation enligt trygghetsregler har man i modellen börjat använda sig av nuvärdes- beräkningar för att få jämförbarhet över tiden. Räntan beräknas från i år som ett genomsnitt av de senaste sex årens räntesatser.

Sedan 1999 gör CSN reservationer för osäkra fordringar. Den totala lånefordran uppgår till 181 miljarder kronor och vid utgången av 2008 var den totala reserveringen 27,2 miljarder kronor. Det är en minskning netto med 0,6 miljarder kronor jämfört med föregående år. För annuitetslånen har de osäkra fordringarna ökat under året eftersom antalet låntagare blir fler. När det gäller lånetyperna studielån och studiemedel har de osäkra fordringarna minskat vilket beror på införandet av nuvärdesberäkning och att man använder genomsnittsränta i beräkningsmodellen.

Riksgäldskontoret (RGK) är den myndighet utöver CSN som har omfattande utlåning. När det gäller Svenska-Danska broförbindelsen AB (SVEDAB) är bolaget beroende av Öresundsbro Konsortiets framtida resultat för att kunna återbetala lånet. Lånet till Svenska-Danska Broförbindelsen AB är nedskrivet med 0,7 miljarder kronor. RGK:s utlåning till Premiepensionsmyndigheten och AP-fonderna ingår också i denna post, eftersom dessa myndigheter inte konsolideras i årsredovis- ningen för staten.

Styrelsen för internationellt utvecklings- samarbetes (Sida) utlåning avser biståndskrediter och villkorslån.

Skr. 2008/09:101

Not 30

Varulager och förråd

Miljoner kronor

2008

2007

Banverket

489

467

Försvarsmakten

388

457

Vägverket

143

119

Statens räddningsverk

129

127

Rikspolisstyrelsen

126

108

Försvarets materielverk

95

112

Kriminalvården

70

72

Statens jordbruksverk

34

27

Affärsverk

Sjöfartsverket

71

43

Luftfartsverket

46

44

Övriga myndigheter

165

170

Summa

1 756

1 746

Med varulager och förråd avses råmaterial, råvaror, halvfabrikat och färdiga produkter samt förnödenheter som förbruknings- och tillsats- material.

Försvarsmaktens varulager och förråd avser i huvudsak Försvarsmaktens drivmedelslager.

Not 31

Pågående arbeten

Miljoner kronor

2008

2007

Lantmäteriet

214

187

Banverket

31

29

Fortifikationsverket

19

17

Statens väg- och transportforskningsinstitut

15

8

Skogsstyrelsen

6

12

Övriga myndigheter

31

46

Summa

316

299

Lantmäteriet pågående arbeten avser i huvudsak fastighetsbildning, vilket t.ex. innebär avstyck- ning och reglering av gränsdragning mellan fastigheter. Ökningen jämfört med 2007 beror främst på ett ökat antal av infrastrukturärenden.

Banverkets pågående arbeten består av ej avslutade entreprenaduppdrag som i huvudsak

109

Skr. 2008/09:101

utförts

av

Banverket

Produktion

och

Investeringsdivisionen.

Not 32

Fastigheter

Miljoner kronor

2008

2007

Länsstyrelsen i Dalarnas län

112

95

Länsstyrelsen i Värmlands län

16

9

Länsstyrelsen i Västra Götalands län

9

9

Övriga länsstyrelser

3

3

Summa

140

116

Länsstyrelsen i Dalarnas län innehar ett stort antal fastigheter i den s.k. Jordfonden, där bytesprojekt pågår eller är planerade.

Not 33

Förskott till leverantörer

Miljoner kronor

2008

2007

Banverket

58

8

Försäkringskassan

0

5

Fortifikationsverket

2

3

Övriga myndigheter

1

0

Affärsverk

Luftfartsverket

44

13

Summa

105

29

Myndigheternas

förskott avser bl.a.

varu-

leveranser.

Not 34

Kundfordringar

Miljoner kronor

2008

2007

Exportkreditnämnden

1 707

1 607

Försvarets materielverk

1 476

795

Vägverket

909

916

Banverket

754

854

Lantmäteriet

165

168

Statens institutionsstyrelse

146

165

Lunds universitet

117

140

Karolinska institutet

107

127

Göteborgs universitet

100

92

Affärsverk

Luftfartsverket

409

456

Svenska kraftnät

206

319

Sjöfartsverket

152

144

Statens järnvägar

18

26

Övriga myndigheter

1 352

1 357

Summa

7 618

7 166

Som kundfordringar redovisas fakturerade belopp avseende myndighetens försäljning av främst tjänster. Exportkreditnämndens ford- ringar utgörs av fordringar på garantitagare avseende förskottspremier och efterskotts- premier. Försvarets materielverk har ökat andelen externa intäkter och därmed även kundfordringar under året.

Vägverkets och Banverkets poster består av fordringar för externa uppdrag i huvudsak åt kommuner.

110

Skr. 2008/09:101

Not 35

Riksgäldskontorets

fordringar

utgörs

till

Övriga fordringar

största delen fordran för CSA-avtal och GMRA-

avtal (General Master Repurchase Agreement).

Miljoner kronor

Det avser säkerheter som betalas i form av

2008

2007

kontanter i samband med att marknadsvärdet

Skatteverket

förändras på derivatinstrument.

Fordringar på skattekonto

27 724

24 197

Statens jordbruksverks övriga fordringar avser

Fordringar skattekonto, restförda

4 532

3 050

bland annat fordringar på EU för gjorda

Fordringar avseende övriga skatter och

utbetalningar av bidrag inom jordbruksfonderna,

rekvirerade och upparbetade medel inom

avgifter under indrivning

-

550

Övriga fordringar

4

62

utvecklingssektionen samt bundet kapital i

Summa Skatteverket

32 260

27 859

offentliga lager till följd av inköps- och

försäljningsverksamhet för EU:s räkning av bl.a.

Riksgäldskontoret

råsocker.

Fordran

på

EU uppgår

till totalt

7 562 miljoner kronor, netto (6 392 föregående

Fordran CSA-avtal och GMRA-avtal

1 919

864

år)

och

avser

i

sin

helhet

den

fleråriga

Terminskontrakt statens internbank

455

-

budgetramen 2007–2013.

Depositioner för handel med futures

135

228

Tullverkets övriga fordringar består till största

Övriga fordringar

515

28

delen av obetalda tullräkningar avseende upp-

Summa Riksgäldskontoret

3 024

1 120

börd.

Försäkringskassans

fordringar

utgörs

till

Statens jordbruksverk

7 580

6 408

största delen av fordringar på bidragsskyldiga

Tullverket

2 447

2 362

avseende underhållsstöd, 1 218 miljoner kronor

Försäkringskassan

2 723

2 436

(en minskning med 201 miljoner kronor sedan

Centrala studiestödsnämnden

749

769

föregående år) samt återkravsfordringar av-

Kronofogdemyndigheten

708

-

seende

övriga

socialförsäkringsförmåner,

Lantmäteriet

290

275

781 miljoner kronor. Samtliga fordringar

äldre

än fyra år avseende underhållsstöd bedöms som

osäkra och har skrivits ned till noll. Till övriga

Affärsverk

fordringar hänförs också fordringar för EU-vård

på

252 miljoner

kronor, fordringar

hos

AP-

Statens järnvägar

246

242

fonderna på 215 miljoner kronor och fordringar

Luftfartsverket

170

212

hos

kommuner

för

assistansersättning

på

Svenska kraftnät

33

29

186 miljoner kronor.

Sjöfartsverket

1

1

Statens järnvägars post består till största delen

av fordran på SL, kortfristig del.

Övriga myndigheter

1 292

1 447

Summa

51 523

43 160

Övriga fordringar har ökat med 8,4 miljarder kronor jämfört med föregående år.

Skatteverkets fordringar på skattekontot har ökat med 5 miljarder kronor. Individuell prövning av uppbördsfordringar är inte möjligt att göra med hänsyn till det mycket stora antal fordringar. Värdering har därför skett med ledning av tillgänglig statistik. Värdet av ford- ringar under indrivning har beräknats med ledning årets inbetalda medel i förhållande till utgående restförda fordringar. Ej restförda skattekontofordringar bedöms inflyta till fulla värdet.

111

Skr. 2008/09:101

Not 36

Periodavgränsningsposter – Förutbetalda kostnader

Miljoner kronor

2008

2007

Riksgäldskontoret

- underkurser, upplåning i svenska kronor

4 259

4 251

- underkurser, upplåning i utländsk valuta

141

284

- underkurser, statsskulden till nominellt

belopp i svenska kronor

2 466

3 123

- underkurser, statsskulden till nominellt

belopp i utländsk valuta

17

88

- premieobligationer

-

138

- övriga förutbetalda kostnader

5

6

Summa Riksgäldskontoret

6 888

7 890

Rikspolisstyrelsen

438

413

Lunds universitet

260

264

Kriminalvården

244

253

Försäkringskassan

186

126

Domstolsverket

153

144

Göteborgs universitet

150

146

Banverket

146

96

Stockholms universitet

141

136

Skatteverket

134

197

Uppsala universitet

122

123

Arbetsförmedlingen

118

114

Karolinska institutet

116

118

Kungl. Tekniska högskolan

109

111

Affärsverk

Sjöfartsverket

70

61

Luftfartsverket

69

64

Svenska kraftnät

4

5

Statens Järnvägar

1

0

Övriga myndigheter

2 001

1 964

Summa

11 350

12 225

Som förutbetalda kostnader redovisas kostnader som är hänförliga till kommande år, men har betalats ut under året. Förutom poster kopplade till statsskuldförvaltningen avser detta t.ex. hyror eller licensavgifter för nästa kvartal eller år.

Underkurser uppstår när Riksgäldskontoret emitterar obligationer och marknadsvärdet är lägre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör underkurser och bokförs som en förutbetald kostnad som periodiseras över lånets löptid.

Not 37

Periodavgränsningsposter – Upplupna bidragsintäkter

Miljoner kronor

2008

2007

Kungl. Tekniska högskolan

153

143

Karolinska institutet

137

110

Lunds universitet

115

120

Försäkringskassan

102

99

Stockholms universitet

83

56

Göteborgs universitet

79

75

Verket för näringslivsutveckling

64

20

Uppsala universitet

58

60

Luleå tekniska universitet

39

48

Sveriges lantbruksuniversitet

35

27

Umeå universitet

29

26

Verket för innovationssystem

23

9

Fiskeriverket

23

21

Övriga myndigheter

301

315

Summa

1 241

1 129

Som upplupna bidragsintäkter redovisas överenskommen ersättning för genomförd verksamhet som ännu inte utbetalats till myndigheten.

112

Not 38

Periodavgränsningsposter – Övriga upplupna intäkter

Miljoner kronor

2008

2007

Periodisering av skatter

-

18 688

Riksgäldskontoret:

Ränteintäkter, skuldskötselinstrument

10 697

10 657

Ränteintäkter, kreditgivning

444

293

Summa Riksgäldskontoret

11 141

10 950

Arbetsförmedlingen

659

673

Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen

557

1 145

Banverket

197

162

Kärnavfallsfonden

142

291

Försäkringskassan

142

118

Länsstyrelsen i Jämtlands län

119

0

Länsstyrelsen i Norrbottens län

71

0

Styrelsen för internationellt

49

30

utvecklingssamarbete

Fortifikationsverket

41

24

Vägverket

34

60

Affärsverk

Svenska kraftnät

519

583

Luftfartsverket

249

236

Statens järnvägar

56

52

Sjöfartsverket

35

53

Övriga myndigheter

409

847

Summa

14 420

33 912

Som upplupna intäkter redovisas räntor och andra intäkter som upparbetats, men där fakturering eller betalning inte skett till och med brytdagen.

Periodisering av skatter 2007 avser mellanskillnaden mellan de skatteintäkter som tas upp av främst Skatteverket och de skatte- intäkter som beräknas i samband med upp- rättandet av årsredovisningen för staten. Beloppet redovisas inte av någon myndighet utan endast i årsredovisningen för staten. Vid utgången av 2008 överstiger betalda skatter de beräknade intäkterna och därför redovisas i stället för en upplupen intäkt, en övrig förutbetald intäkt (se not 52).

Riksgäldskontorets upplupna ränteintäkter avseende skuldskötselinstrument avser ränte-

Skr. 2008/09:101

intäkter förknippade med statsskulden som är intjänade under året men ännu ej inbetalda.

Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens upplupna intäkter minskade med 588 miljoner kronor. Förändringen beror på att intäkterna från de olika avgifterna som betalas från landets A-kassor minskade under 2008 med cirka 3,1 miljarder kronor (se även not 2).

Not 39

Värdepapper och andelar

Miljoner kronor

2008

2007

Riksgäldskontoret

68 348

10 945

Regeringskansliet

4 419

5 521

Försäkringskassan, hypoteksobligationer

m.m.

1 526

1 471

Exportkreditnämnden, valutadepositioner i

svenska banker

372

1 187

Statens försvarshistoriska museer

2

2

Affärsverk

Statens järnvägar

695

150

Luftfartsverket

49

-

Övriga myndigheter

-

-

Summa

75 411

19 276

Riksgäldskontoret har ökat sina kortfristiga placeringar och andra värdepapper med 57 403 miljoner kronor. Det beror till stor del på att Riksgäldskontoret har gett ut extra stats- skuldväxlar utan att motsvarande lånebehov har funnits. Värdepapper och andelar vid årsskiftet avsåg

-placeringar i andra låneinstituts obligationer på 41 653 miljoner kronor,

-

placeringar

i

utländsk

valuta

på

12 133 miljoner

kronor,

vilket

avser

försäljningslikviden för Vin Sprit AB

som tas i anspråk när lån och räntor i

utländsk valuta ska betalas,

-

bostadsobligationer

på

6 283 miljoner

kronor,

-

placerade

dagslån

i

utländsk valuta på

4 267 miljoner kronor,

-aktier på 2 289 miljoner kronor, samt

-övrigt 1 722 miljoner kronor.

113

Skr. 2008/09:101

Riksgäldskontoret placerar kortfristig över- skottslikviditet på dagslånemarknaden. Före- gående års placeringar avsåg till största delen placerade dagslån och till en mindre del andra låneinstituts obligationer.

Regeringskansliet redovisar innehav av aktier i Nordea AB. Marknadsvärdet på Regerings- kansliets aktier i Nordea AB uppgick vid årsskiftet till 28 203 miljoner kronor. Regerings- kansliet äger 19,9 procent av aktiekapitalet.

Försäkringskassans värdepapper och andelar avser huvudsakligen hypoteksobligationer i fonder för socialförsäkringsändamål enligt äldre lagstiftning.

inbetalats men ännu ej redovisats mot inkomst- titel). Motsvarande belopp redovisades före- gående år av Skatteverket.

Länsstyrelsen i Norrbottens län redovisar placeringar i Nordea för bygdemedel och för Sikfors Kraftstation om 131 miljoner kronor samt medel på valutakonto på 19 miljoner kronor.

Not 41

Nettoförmögenheten

Miljoner kronor

2008 2007

Uppskrivningskapital

109

111

Not 40

Donationskapital

420

313

Kassa, bank m.m.

Resultatandelar i dotterföretag

217 484

204 372

Miljoner kronor

Balanserad kapitalförändring

-719 772

-831 199

Årets över-/underskott enligt

2008

2007

resultaträkningen

91 845

127 446

Riksgäldskontoret

901

Kronofogdemyndigheten

591

Länsstyrelsen i Norrbottens län

150

Banverket

147

Internationella programkontoret för

utbildningsområdet

145

Länsstyrelsen i Västerbottens län

137

Regeringskansliet

127

Karolinska institutet

96

Försvarets materielverk

91

Exportkreditnämnden

73

Kungl. Tekniska högskolan

72

Lunds universitet

67

Verket för näringslivsutveckling

65

Skatteverket

16

Affärsverk

Luftfartsverket

189

Statens järnvägar

69

Sjöfartsverket

54

Svenska kraftnät

77

700

Summa

-409 914

-498 957

-

139

Nettoförmögenheten

är skillnaden

mellan

57tillgångar och skulder. Eftersom statens skulder

är större än tillgångarna är statens netto-

60förmögenhet negativ. Förändringen av netto-

86förmögenheten mellan två år samvarierar i

115huvudsak med statsskuldens förändring. Netto-

69

förmögenheten påverkas i första hand av

220resultaträkningens överskott. Därutöver påver-

113kas nettoförmögenheten av andra transaktioner

51 som förändrar tillgångarnas eller skuldernas

27värde utan att de redovisas i resultaträkningen.

-Under 2008 ökade nettoförmögenheten med 89 miljarder kronor, främst som ett följd av årets

605

överskott på 92 miljarder kronor. Nedan redogörs för förändringar av poster som ingår i nettoförmögenheten. Vissa händelser som i sig

160inte innebär att nettoförmögenheten påverkas

109

utgör ändå förklaringar till förändringar av

46ingående delposter.

28

Övriga myndigheter

454

352

Summa

3 521

2 937

Av Riksgäldskontorets redovisade belopp finns 862 miljoner kronor på bank i svensk valuta och 39 miljoner kronor på bank i utländsk valuta.

Kronofogdemyndighetens Kassa, bank avser till största delen klienters bankmedel (depon- erade medel samt ansökningsavgifter som

Uppskrivningskapital

Uppskrivningskapitalet har varit i stort sett oförändrat under året. Kapitalet minskar med avskrivningsbeloppen på uppvärderade anlägg- ningar.

Donationskapital

Donationskapitalet har ökat med 107 miljoner kronor under året. Ökningen beror till största delen på att Moderna museet har erhållit

114

donationer i form av konstverk och likvida medel.

Resultatandelar i dotterbolag

Regeringskansliet svarar för merparten av posten. Andelsvärdet är vid årets beräkning till största delen baserat på bolagens egna kapital enligt årsbokslut. Förändringen på 12,7 miljarder kronor under året består av föregående års resultatandelar (46,8 miljarder kronor), utdel- ningar betalda under 2008 (-23,2 miljarder kronor) samt övriga förändringar av eget kapital i dotterbolagen (10,8 miljarder kronor). Försäljning av aktier i Civitas Holding AB (Vasakronan) och Vin Sprit AB har medfört att resultatandelar förs över till balanserad kapitalförändring (21,2 miljarder kronor). Den del av Systembolaget AB:s resultat, motsvarande årets utdelning, och som redovisas som skatteintäkt omföres från balanserad kapital- förändring till resultatandel påföljande år (0,2 miljarder kronor).

Vattenfall AB redovisar betydande ökning av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Förändringen uppgår till 9,1 miljarder kronor och består till största delen av omräknings- differenser vid konsolidering av verksamhet i utlandet (15,1 miljarder kronor) valutasäkring av utländskt eget kapital (-7,2 miljarder kronor) och kassaflödessäkring (2,3 miljarder kronor).

TeliaSonera AB har en direkt ökning av eget kapital med 4,9 miljarder kronor avseende främst valutakursdifferenser.

LKAB redovisar en direkt minskning av eget kapital med 2,6 miljarder kronor avseende förändring i säkringsreserv och reserv för verkligt värde.

Balanserad kapitalförändring

Den balanserade kapitalförändringen har ökat med 111,4 miljarder kronor under året. Den del av föregående års överskott som ej är hänförligt till resultatandelar har ökat kapitalförändringen med 80,6 miljarder kronor.

Utdelningar från dotterbolag enligt före- gående stycke ökar denna delpost med motsvarande belopp dvs. 23,2 miljarder kronor. Försäljning av aktier i Civitas Holding AB (Vasakronan) och Vin Sprit AB har medfört att 21,5 miljarder har förts över från resultatandelar till balanserad kapitalförändring

Systembolaget AB:s resultat förs till en del som skatteintäkt, vilket påföljande år omförs till

Skr. 2008/09:101

resultatandel

från

kapitalförändring

(0,2 miljarder kronor).

Stabilitetsfonden har tillskjutits 15,0 miljarder kronor direkt från balanserad kapitalförändring.

Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper har medfört en utjämningspost på 1,1 miljarder kronor som redovisas som balans- erad kapitalökning.

Saldot vid avräkning av inomstatliga betal- ningar avseende anslag och inkomsttitlar upp- gick vid årsskiftet till 0,7 miljarder kronor och redovisas som en ökning av nettoförmögen- heten.

Riksgäldskontorets konton för hantering av TV-avgiften, rundradiokontot m.fl., rapporteras som en del av statsverket, vilket har inneburit en

ökning

av

nettoförmögenheten

med

0,4 miljarder kronor.

Eliminering av inomstatliga ensidiga period- iseringar samt diverse fordringar och skulder medför ett saldo på 0,4 miljarder kronor som minskar nettoförmögenheten.

Vägverkets anslagsutfall som överskridit tilldelade medel utjämnas som en balanserad kapitalökning (0,3 miljarder kronor).

Riksdagen har under året infört redovisning av skulden för EU-parlamentarikernas pensioner och egenlivränta, vilket redovisas som en minskning av nettoförmögenheten med 0,2 miljarder kronor.

Se även avsnitt 3.1.4, Statens nettoförmögen- het.

I tabellen på nästa sida visas förändringen av statens nettoförmögenhet specificerad på olika delposter.

115

Skr. 2008/09:101

Nettoförmögenhetens förändring

Miljoner kronor

Uppskrivnings-

Donations-

Resultatandelar i

Balanserad

kapital-

Årets över-

kapital

kapital

dotterföretag

förändring

/underskott

Summa

Utgående balans 2007

111

313

204 372

-831 259

126 894

-499 569

Justering av transfereringar

416

416

Försäkringskassan, rättelse av underhållsstöd

60

136

196

Ingående balans 2008

111

313

204 372

-831 199

127 446

-498 957

Föreg. års kapitalförändring

-2

46 818

80 630

-127 446

0

Utdelning från dotter- och intresseföretag

-23 174

23 174

0

Förändring av eget kapital hos dotter- och

intresseföretag

10 756

10 756

Sålda andelar

-21 498

21 498

0

Omföring av resultatandel från Systembolaget

redovisad som skatteintäkt

210

-210

0

Tillskott till Stabilitetsfonden

-15 000

-15 000

Utjämningspost avs. elim. statspapper

1 094

1 094

Saldo inomstatlig betalningsavräkning

659

659

Rundradiokonto m.m., Riksgäldskontoret

430

430

Saldo vid eliminering av ensidiga inomstatliga

periodavgränsningsposter samt diverse fordringar

och skulder

-404

-404

Vägverkets utjämning av anslagsutnyttjande mot

tilldelade medel

326

326

Eliminering av inomstatliga balansposter

avseende moms

-237

-237

Riksdagen pensionsskuld

-163

-163

Ändrad redovisningsprincip premieobligationslån

-138

-138

Statens jordbruksverk, Förändring interventions-

lager

-105

-105

Övriga förändringar

107

-127

-20

Årets över-/underskott

91 845

91 845

Summa årets förändring

-2

107

13 112

111 427

-36 601

89 043

Utgående balans 2008

109

420

217 484

-719 772

91 845

-409 914

116

Prisomräkning och tillägg för moms är den största faktorn, men marknadsvärdering av statens aktier, beredskapsmateriel och fordringar och skulder som inte finns med fullständigt i finansräkenskaperna är andra stora poster.

Tillkommande poster i Statens förmögenhet enligt NR-principer

Uppvärdering av börsnoterade aktier till marknadsvärde

Pålägg av moms och indexuppräkning till aktuell prisnivå av anläggningstillgångar/förbruknings- inventarier samt utökad aktivering av mjukvaru- utveckling

Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella poster till marknadsvärde

Riksbankens egna kapital utöver grundfond

Värdepapper hos Norrlandsfonden, Riksbankens jubileumsfond, Allmänna arvsfonden m.fl.

Övrigt

Statens förmögenhet enligt NR-principer

Värdejusteringar, Centrala studiestödsnämnden och Exportkreditnämnden

33 34

102 94

Miljarder kronor

Statens nettoförmögenhet enligt ÅRS Avgående poster ur Nettoförmögenheten Beredskapsmateriel

Affärsverkens anläggningstillgångar

Fordringar och skulder hos andra myndigheter än Riksgäldskontoret, Centrala studiestödsnämnden m.fl.

I tabellen nedan redovisas en beräkning av skillnaderna mellan balansräkningens netto- förmögenhet för 2007 och 2006 jämfört med statens förmögenhet beräknad i anslutning till nationalräkenskapernas principer.

Specifikation av skillnad mellan nettoförmögen- heten enligt årsredovisningen och Statens förmögenhet beräknad i anslutning till nationalräkenskaperna (NR)

2007 2006

-499

-635

-94

-92

-22

-22

Skr. 2008/09:101

Not

42 Fonder

Miljoner kronor

2008

2007

Kärnavfallsfonden

40 306

38 694

Insättningsgarantifonden (Riksgäldskontoret)

19 103

17 639

Stabilitetsfonden (Riksgäldskontoret)

15 110

-

Försäkringskassan

- Trafiklivräntefonden

741

700

- Frivilliga yrkesskadefonden

115

109

- Affärsverksfonden

131

90

- Övriga fonder

121

125

Summa Försäkringskassan

1 108

1 024

Batterifonden (Naturvårdsverket)

828

789

Kammarkollegiets försäkringsverksamhet m.m.

364

348

Bygdemedel m.m. (länsstyrelser)

301

302

Medel från vattendomar m.m. (Fiskeriverket)

120

133

Övriga

87

104

Summa

77 327

59 033

Som fonder i staten redovisas medel som

reserverats för särskilda ändamål, men där det

109

135

reserverade beloppet inte bestäms av en fastställd

skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk.

De viktigaste förändringarna i fondkapitalet

352

302

beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av

fonder.

31

31

Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten

61

62

Kärnavfallsfonden och förvaltas av Kammar-

kollegiet. Fonden består av avgifter från kärn-

43

23

kraftsföretagen, baserade på produktionen av

75

75

elektrisk kraft. Avgifterna ska täcka alla

kostnader nu och i framtiden för hantering och

191

7

slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden har ökat kraftigt under ett antal år. Fondmedlen är placerade i statspapper och till en mindre del på konto i Riksgäldskontoret.

Insättningsgarantifonden förvaltades fram till utgången av 2007 av Insättningsgarantinämnden som lades ned den 1 januari 2008 då fonden fördes över till Riksgäldskontoret. Fonden utgörs av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapitaltäckningsgrad, används till att bygga upp en fond varifrån ersättning betalas ut till institut som försatts i konkurs och som omfattas av garantin. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra

117

Skr. 2008/09:101

juridiska personer. Även insättningsgaranti- medlen är placerade i statspapper och på konto i Riksgäldskontoret.

I samband med finanskrisen under hösten 2008 beslutade riksdagen att inrätta Stabilitets- fonden för att finansiera framtida stödåtgärder. Inledningsvis tillfördes 15 000 miljoner kronor genom ett särskilt anslag på statsbudgeten. Avsikten är att banker och andra finansiella institut framöver ska betala en årlig stabilitets- avgift, så att fonden inom 15 år uppgår till motsvarande 2,5 procent av BNP. Den närmare utformningen av fonden har ännu inte beslutats närmare.

Försäkringskassan redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. De största är Trafiklivräntefonden, Frivilliga yrkesskadefonden och Affärsverks- fonden.

Batterifonden redovisas av Naturvårdsverket och används för bl.a. omhändertagande av miljöfarliga batterier.

Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder. Det största beloppet (133 miljoner kronor) redovisas av länsstyrelsen i Norrbottens län.

Not 43

Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser

Miljoner kronor

2008

2007

Statens pensionsverk

168 178

161 664

Riksdagsförvaltningen

1 782

1 365

Försvarsmakten

858

1 300

Rikspolisstyrelsen

433

452

Försvarets materielverk

113

138

Försäkringskassan

146

108

Affärsverk

Luftfartsverket

4 103

3 931

Sjöfartsverket

1 578

1 528

Svenska kraftnät

316

291

Statens järnvägar

101

103

Övriga myndigheter

1 059

1 031

Summa

178 667

171 911

Det stora flertalet myndigheter betalar pensions- premier till Statens pensionsverk (SPV). SPV ansvarar och gör avsättningar för merparten av statens pensionsåtagande i den statliga försäk- ringsrörelsen. Undantag från denna försäkrings- lösning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst affärsverken utom Statens järnvägar.

Den av SPV redovisade pensionsskulden har ökat med 6,5 miljarder kronor (2 miljarder föregående år). De viktigaste faktorerna som ökade avsättningen var nyintjänad pension 5,1 miljarder kronor, ändrade beräkningsgrunder med 4,8 miljarder kronor, grundränta (upp- räkning enligt de försäkringstekniska rikt- linjerna), netto, 2,8 miljarder kronor samt bas- beloppsindexering (värdesäkring) 2,6 miljarder kronor medan avsättningen minskade p.g.a. utbetalade förmåner med 7,1 miljarder kronor och aktualisering (utredning av tjänstetid och intjänad pensionsrätt) med 2,5 miljarder kronor. Den viktigaste innebörden av de ändrade beräkningsgrunderna med anledning av nya försäkringstekniska riktlinjer som infördes fr.o.m. den 1 januari 2008, är att generations- dödlighet införts vid beräkningen. Det minskar avsättningen för äldre förmåner men ökar den för främst aktiva inom försäkringsrörelsen.

Riksdagsförvaltningen tar sedan 2007 upp en avsättning för pensioner och inkomstgarantier till förutvarande och nuvarande ledamöter. Huvuddelen av förpliktelsen avser ledamöter som lämnat riksdagen. Årets ökning av avsättningen på strax över 0,4 miljarder kronor avser till cirka 40 procent uppräkning och andra förändringar av pensionsavsättningar avseende ledamöter som lämnat riksdagen och den övriga delen pensionsavsättningar för ledamöter som tjänstgör i riksdagen samt mindre delar pensionsavsättningar för EU-parlamentariker och inkomstgarantier.

Försvarsmaktens avsättningar har minskat eftersom utbetalningarna legat kvar på en hög nivå medan årets kostnader i samband med nya beslut liksom under 2007 fortsatt minska kraftigt jämfört med åren dessförinnan.

Affärsverken Luftfartsverket, Sjöfartsverket och Svenska kraftnät tillämpade redan i årsredovisningen för 2007 på frivillig grund de ändrade försäkringstekniska grunderna mot- svarande de som SPV införde 2008. De ledde då till stora ökningar av avsättningen, medan inga dramatiska förändringar har skett för 2008.

118

Balansposten Övriga avsättningar består till största delen av Exportkreditnämndens avsätt- ningar för risker i garantiengagemang. Reserv- eringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna och för riskkoncentration i portföljen. Den totala reserveringen vid utgången av 2008 uppgår till 11 203 miljoner kronor vilket innebär en ökning med 1 926 miljoner kronor under året. Återförsäkrares andel av risken, som redovisas bland Långfristiga fordringar på balans- räkningens tillgångssida, har ökat med 408 miljoner kronor vilket innebär att netto- förändringen av avsättning för risk är

1 518 miljoner kronor. Avsättningen efter avdrag för återförsäkrares andel är därmed 8,4 procent av engagemanget vid slutet av 2008, vilket är en liten ökning jämfört med slutet av 2007. Den dyrare dollarn och euron har medfört att riskreserveringen i kronor ökat med 650 miljoner kronor. Flera av EKN:s affärer har fått ökade riskreserveringar. En ytterligare faktor är att reserveringarna för s.k. oförväntade förluster, som görs med hänsyn till hur hög koncentrationsrisken är, har ökat med 690 miljoner kronor beroende på att volymen på riskexponeringen ökat.

Försvarsmaktens avsättning för framtida utgifter för omstrukturering enligt Försvars- beslut 2004 har fortsatt minska under 2008.

Not 44

Övriga avsättningar

Miljoner kronor

Exportkreditnämnden

Försvarsmakten

Riksgäldskontoret

Statens bostadskreditnämnd Försäkringskassan Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete Banverket

Sveriges geologiska undersökning

Affärsverk Statens järnvägar Luftfartsverket Sjöfartsverket

Övriga myndigheter

Summa

Skr. 2008/09:101

Minskningen avser framför allt avvecklings-

kostnader som är inomstatliga samt avveckling

av materiel, medan avsättningar för sanering har

ökat något. De kvarstående avsättningarna avser

2008

2007

till cirka 80 procent avsättningar för avveckling

11 203

9 277

av materiel.

1 532

1 689

Riksgäldskontoret reserverar medel för fram-

1 091

1 063

tida garantiförluster i garantiverksamhet enligt

938

1 010

den

s.k.

nya garantimodellen.

Reserveringen

avser

till

största

delen garantin

avseende

587

706

Öresundsbron och har endast förändrats

600

400

marginellt under året.

Statens

bostadskreditnämnd

minskade

sin

339

306

avsättning

för garantier

kraftigt under

2007

6

96

främst p.g.a. att garantistocken minskade med

44 procent. Under

2008

har minskningen av

garantistocken planat ut.

222

217

Försäkringskassans avsättning avser främst

92

82

den frivilliga pensionsförsäkringen enligt äldre

14

25

lagstiftning med 541 miljoner kronor, en liten

minskning. Nyteckning till försäkringen upp-

397

282

hörde i början av 1980-talet och avsättningen

minskar

numera

successivt,

eftersom

inga

17 021

15 153

premier inbetalas, med skillnaden mellan kapital-

avkastning och pensionsutbetalningar. Försäk-

ringskassan gjorde dessutom en avsättning för

engångspremier vid omställning av verksam-

heten som nu till största delen har reglerats.

Styrelsens för internationellt utvecklings-

samarbete (Sida) avsättningar för risker i

engagemang avser garantier som Exportkredit-

nämnden administrerar för Sidas räkning

avseende U-krediter.

U-krediterna avser för

närvarande 18 länder för export som av Sida

bedöms få betydande utvecklingseffekter i

länder som inte själva kan bära kostnaden för

normal finansiering på kommersiella villkor.

Under året har engagemanget ökat från 1,8 till

1,9 miljarder kronor. Reserveringen för förluster

har ökat p.g.a. valutakurseffekten. Av beloppet

avser

över 60 procent

reservation

för

s.k.

oförväntade förluster (riskkoncentration) p.g.a.

den kraftiga koncentrationen av engagemanget på Sri Lanka. I avsättningen ingår även en mindre del som avser s.k. fristående garantier.

Affärsverket Statens järnvägars avsättningar avser främst riskreserv för leasing.

119

Skr. 2008/09:101

Not 45

Statsskulden

Lån i Sverige

Miljoner kronor

2008

2007

Nominella statsobligationer

509 464

513 172

Ränte- och valutaswappar

-228 350

-225 900

Ränteswappar

133 625

111 679

Statsskuldväxlar

139 047

170 856

Privatmarknadslån

80 851

62 965

Likviditetsförvaltningsinstrument

49 605

68 907

Valutaterminer i svenska kronor

2 379

16 652

Real skuld i svenska kronor

207 295

216 842

Summa

893 916

935 173

Eliminering, myndigheters innehav

-57 204

-53 120

Summa

836 712

882 053

I Riksgäldskontorets definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som kontoret använder, och har använt sig av, i sin finansiering av statens lånebehov (se avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Lån i Sverige redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med avseende på förändringar i marknadsräntorna.

I årsredovisningen för staten används Riksgäldskontorets definition av statsskulden minskat med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer.

Det är endast ett fåtal myndigheter som innehar statsobligationer. Kärnavfallsfondens innehav var vid årsskiftet 38,8 miljarder kronor och Riksgäldskontoret innehav för insättnings- garantifonden var 17,8 miljarder kronor. Övriga myndigheters innehav avser främst Riksgälds- kontorets eget innehav av premieobligationer.

Lån utomlands

Miljoner kronor

2008

2007

Obligationer m.m. i utländsk valuta

112 712

133 953

Valutaswappar

113 498

115 873

Terminskontrakt m.m.

-1 163

-16 985

Summa

225 047

232 841

Lån i utländsk valuta värderas i balansräkningen till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen.

De redovisade lånen i utländsk valuta minskade med 7,8 miljarder kronor.

Statsskulden totalt

Miljoner kronor

2008

2007

Lån i Sverige

836 712

882 053

Lån utomlands

225 047

232 841

Summa

1 061 759

1 114 894

Not 46

Leverantörsskulder

Miljoner kronor

2008

2007

Vägverket

2 638

2 848

Banverket

2 100

2 153

Försvarets materielverk

1 862

2 000

Försvarsmakten

965

996

Försäkringskassan

579

771

Rikspolisstyrelsen

545

579

Arbetsförmedlingen

365

448

Fortifikationsverket

323

355

Statens fastighetsverk

266

332

Regeringskansliet

261

217

Kriminalvården

260

469

Skatteverket

246

206

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

166

154

Post- och telestyrelsen

158

148

Domstolsverket

150

152

Karolinska institutet

146

128

Migrationsverket

136

204

Lunds universitet

134

96

Affärsverk

Luftfartsverket

474

317

Svenska kraftnät

360

345

Sjöfartsverket

63

98

Statens järnvägar

11

51

Övriga myndigheter

3 159

3 547

Summa

15 367

16 614

Leverantörsskulder avser skulder som upp- kommer vid köp av varor och tjänster. Posten kan visa stora variationer på grund av skuldernas kortfristiga karaktär.

120

Skr. 2008/09:101

Not 47

kommunalskattemedel kan variera starkt mellan

Övriga skulder

åren. Slutavräkning görs i januari månad andra

året efter inkomståret. Då justeras de totala

Miljoner kronor

slutliga kommunalskattemedlen mot de prelimi-

2008

2007

nära medel som betalades ut till kommuner och

Skatteverket

landsting under inkomståret.

Kontoöverskott, skattekonto

20 646

24 415

Riksgäldskontorets skuld till Premiepensions-

Övrigt, Skatteverket

7 314

1 731

myndigheten

avser

huvudsakligen

inbetalda

Summa Skatteverket

27 960

26 146

ålderspensionsavgifter

som

övergångsvis place-

rats på konto i Riksgäldskontoret för

Riksgäldskontoret

finansiering av framtida pensioner. Skulden har

minskat eftersom PPM

har fördelat

om

sina

Skuld till Premiepensionsmyndigheten

9 989

11 326

tillgångar till en större andel obligationer.

EU-avgifter

5 600

4 450

Medel för EU-avgiften avser medel som har

Obligationer som förfallit, vinster, räntor

265

431

skuldförts på EU-kommissionens konto i

Avistamedel

1 560

1 927

Riksgäldskontoret, men ännu inte betalats från

Skuld CSA-avtal

6 312

2 520

statens centralkonto i Riksbanken. Beloppet

Övrigt Riksgäldskontoret

419

401

varierar över tid beroende på EU-

Summa Riksgäldskontoret

24 145

21 055

kommissionens aktuella likviditetsbehov.

Riksgäldskontoret tar upp lån i svenska

Statens skuld till Vattenfall AB

1 025

2 050

kronor och genom skuldbytesavtal (kron/valuta-

Försäkringskassan

8 482

8 413

swappar) omvandlas lånen till skuld i utländsk

Banverket

5 612

1 928

valuta. Genom dessa swapptransaktioner uppstår

en kreditrisk och för att hantera denna ingår man

Vägverket

3 127

2 925

s.k. CSA-avtal. Storleken på säkerheterna beror

Regeringskansliet

1 097

2 116

på marknadsvärderingen

på de underliggande

Exportkreditnämnden

414

373

derivaten den aktuella dagen och varierar kraftigt

Statens pensionsverk

389

312

över tid. Vid utgången av 2008 var dessa skulder

Rikspolisstyrelsen

339

253

betydligt högre än föregående år. Avistamedel

avser inlåning i Statens internbank. Den del som

Affärsverk

avses här gäller inlåning från statliga bolag och

Statens järnvägar

4 452

8 138

andra organ som inte ingår i den konsoliderade

Luftfartsverket

131

112

balansräkningen och därför inte elimineras. Den

Svenska kraftnät

79

44

största delen av beloppet avser Svenska spel.

Sjöfartsverket

45

15

Statens åtagande i samband med överens-

kommelsen om stängning av kärnkraftreaktorn

Övriga myndigheter

1 657

502

Barsebäck

2,

redovisas

som

en

skuld

till

Vattenfall AB. Den regleras under en fyraårs-

Summa

78 954

74 382

period med 1 025 miljoner kronor varje år, varav

Skatteverkets skuld avseende kontoöverskott på

tre år

nu

förflutit.

Skulden

är redovisad

av

Regeringskansliet.

skattekonto

utgörs

huvudsakligen

av

skatt-

Försäkringskassans

övriga

skulder

avser

skyldigas kompletteringsinbetalningar

för

att

främst

innehållen skatt

på

utbetald

pension,

täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först

sjukpenning,

sjuk-

och

aktivitetsersättning,

2009. Till viss del utgörs överskotten också av

föräldrapenning m.fl. skattepliktiga socialförsäk-

oreglerade

skulder avseende

överskjutande

in-

ringsförmåner.

gående

mervärdesskatt

eller

andra

återbetal-

I Banverkets övriga

skulder ingår

leasing-

ningar

som

inte hunnit effektueras

på balans-

skulder

med 3 830 miljoner kronor

och betal-

dagen. Minskningen mellan åren är huvudsak-

ningsutfästelser till SVEDAB avseende villkorat

ligen hänförlig

till

kategorin

löntagare. Posten

aktieägartillskott med 916 miljoner kronor.

Övrigt,

Skatteverket

har

ökat

med

Av

Vägverkets

övriga

skulder

avser

5 583 miljoner

kronor,

vilket

i huvudsak

är

1 281 miljoner

kronor

förskotteringar

från

hänförligt

till

skuld

för kommunalskatt

till

kommuner

i

samband

med

vägprojekt

och

kommuner

och

landsting.

Slutavräkning

av

121

Skr. 2008/09:101

916 miljoner kronor betalningsutfästelse av- seende villkorat aktieägartillskott till Svensk- Danska broförbindelsen AB (SVEDAB).

Affärsverket Statens järnvägar har minskat sina övriga skulder med 3 686 miljoner kronor, vilket till övervägande del avser minskade leasingskulder. Leasingskulderna amorteras ned i takt med att motsvarande tillgångar minskar i värde.

Not 48

Depositioner

Miljoner kronor

2008 2007

Förskott från uppdragsgivare och kunder består av medel som erhålls för finansiering av större projekt, t.ex. byggnader och forsknings- och utvecklingsprojekt, som pågår under en längre tid och där arbetet ej har avslutats eller slutavräknats.

Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infra- struktur för tele- och datakommunikation. Avtalstiden varierar mellan 15 och 25 år och förskotten intäktsförs under denna tid.

Not 50

Periodavgränsningsposter - upplupna kostnader

Kronofogdemyndigheten

546

-

Miljoner kronor

Länsstyrelsen i Stockholms län

271

244

2008

2007

Länsstyrelser, övriga

121

102

Riksgäldskontoret

20 102

20 892

Skatteverket

17

565

Vägverket

1 676

1 694

Försäkringskassan

1 392

1 222

Övriga myndigheter

56

53

Migrationsverket

1 197

539

Rikspolisstyrelsen

972

999

Summa

1 011

964

Försvarsmakten

928

939

Depositioner kan t.ex. utgöras av indrivna medel

Banverket

794

1 199

Skatteverket

403

428

hos Kronofogdemyndigheten och av hyror som

deponerats av privatpersoner hos länsstyrelserna

Arbetsförmedlingen

332

356

i samband med tvist med

fastighetsägare.

Försvarets materielverk

322

264

Indrivna medel redovisades

tidigare

av

Kriminalvården

292

293

Skatteverket.

Regeringskansliet

261

244

Domstolsverket

238

212

Not 49

Statens jordbruksverk

237

557

Förskott från uppdragsgivare och kunder

Affärsverk

Miljoner kronor

Svenska kraftnät

492

538

2008

2007

Luftfartsverket

300

441

Sjöfartsverket

131

133

Vägverket

185

108

Statens järnvägar

80

45

Banverket

49

18

Försvarets materielverk

26

40

Övriga myndigheter

3 607

3 577

Kungl. Tekniska högskolan

24

22

Summa

33 756

34 572

Patent- och registreringsverket

19

21

Kemikalieinspektionen

15

16

Riksgäldskontorets

upplupna kostnader

avser

Högskolan i Gävle

7

5

räntekostnader för upplåning i svenska kronor,

Affärsverk

utländsk valuta,

skuldskötselåtgärder

samt

provisionskostnader.

Svenska kraftnät

107

104

Vägverkets

upplupna

kostnader

inkluderar

Övriga myndigheter

14

29

301 miljoner kronor avseende markinlösen.

Försäkringskassan redovisar upplupna kost-

Summa

446

363

nader för

EU-vård,

tandvård

och

andra

122

försäkringskostnader på 947 miljoner kronor och därutöver upplupna förvaltningskostnader.

Migrationsverket redovisar bl.a. upplupna kostnader för placering av barn, sjuk- och hälsovård, semesterskuld och utbildning. I posten för år 2008 ingår också periodisering av schablonersättningar (för flyktingmottagande m.fl. övriga transfereringar) med 318 miljoner kronor. Schablonersättningar periodiserades inte år 2007.

Som upplupna kostnader redovisas i övrigt bl.a. myndigheternas skuld till personalen för sparad och outtagen semester.

Not 51

Periodavgränsningsposter - Oförbrukade bidrag

Miljoner kronor

2008

2007

Statens jordbruksverk

1 684

1 315

Karolinska institutet

1 181

1 164

Göteborgs universitet

937

837

Lunds universitet

890

915

Uppsala universitet

513

492

Stockholms universitet

285

271

Umeå universitet

270

237

Kungl. Tekniska högskolan

236

190

Sveriges lantbruksuniversitet

201

205

Ungdomsstyrelsen

201

16

Linköpings universitet

190

158

Södertörns högskola

159

161

Övriga myndigheter

988

1 467

Summa

7 735

7 428

Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål.

De redovisade oförbrukade bidragen hos Statens jordbruksverk och Karolinska institutet utgörs till största del av förskott från EU. Medel för fleråriga budgetramen 2007–2013 ingår hos Statens jordbruksverk med 1,5 miljarder kronor.

Oförbrukade bidrag mellan statliga myndigheter har eliminerats i årsredovisningen för staten med 8,1 miljarder kronor. Mot- svarande eliminering uppgick föregående år till 7,6 miljarder kronor. Elimineringarna för 2008 avser till cirka 63 procent medel hos universitet och högskolor och 14 procent medel hos länsstyrelserna.

Skr. 2008/09:101

Not 52

Periodiseringsposter – Övriga förutbetalda intäkter

Miljoner kronor

2008

2007

Riksgäldskontoret:

- förutbetalda överkurser vid upplåning i

svenska kronor

21 145

19 696

- förutbetalda överkurser vid upplåning i

utländsk valuta

137

246

- övrigt

13

11

Summa Riksgäldskontoret

21 295

19 953

Periodisering av skatter

3 083

-

Banverket

809

172

Försvarets materielverk

635

-

Karolinska institutet

309

312

Verket för näringslivsutveckling

254

-

Lunds universitet

187

175

Göteborgs universitet

131

98

Statens fastighetsverk

112

86

Lantmäteriverket

86

84

Strålsäkerhetsmyndigheten

68

-

Umeå universitet

65

55

Uppsala universitet

61

56

Affärsverk

Luftfartsverket

129

93

Svenska kraftnät

23

25

Sjöfartsverket

7

6

Statens Järnvägar

-

1

Övriga myndigheter

327

506

Summa

27 581

21 622

Överkurser uppstår när Riksgäldskontoret emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid.

Periodisering av skatter avser mellanskillnaden mellan de skatteintäkter som tas upp av främst Skatteverket och de skatteintäkter som beräknas i samband med upprättandet av årsredovisningen för staten. Beloppet redovisas inte av någon myndighet utan endast i årsredovisningen för staten. Att en förutbetald intäkt redovisas innebär att de periodiserade skatteintäkterna i resultaträkningen är lägre än de betalda skatterna som Skatteverket m.fl. myndigheter redovisat.

123

Skr. 2008/09:101

Föregående år redovisades periodiserings- skillnaden under not 38 Upplupna intäkter.

Beloppet hos Verket för näringslivsutveckling avser medel från EU:s regionala utvecklingsfond för programperioden 2007–2013.

Som Övriga förutbetalda intäkter hos andra myndigheter redovisas avgiftsintäkter etc. som betalats före årsskiftet, men som är hänförliga till kommande år.

Not 53

Garantiförbindelser

Miljoner kronor

2008

2007

Garantier för vilka avsättning ej görs

Insättningsgarantin och

investerarskyddet

638 851

578 600

Kreditgarantier

Bankgarantier

148 077

-

Garantier om tillförsel av kapital

Garantikapital, RGK

91 056

78 301

Övriga garantier

Affärsverk m.fl., RGK

1 670

1 631

Summa

879 654

658 532

Garantier för vilka avsättning görs

Garantier om tillförsel av kapital

Grundfondsförbindelser

1 005

1 005

Övrigt

4 000

5 000

Exportgarantier m.m.

Exportgarantier, EKN

105 407

88 861

U-kreditgarantier (Sida)

1 390

773

Fristående krediter (Sida)

209

148

Kreditgarantier

Infrastruktur, RGK

29 773

25 332

Bostadskrediter, Statens

bostadskreditnämnd

2 568

2 914

Internationella åtaganden, RGK

7 860

6 733

Övrigt, RGK

46

64

Övriga garantier

Pensionsgarantier, RGK

7 926

9 292

Summa

160 184

140 122

Total summa

1 039 838

798 654

De statliga garantiåtagandena hanteras av fyra myndigheter: Riksgäldskontoret (RGK), Exportkreditnämnden (EKN), Sida och Statens

bostadskreditnämnd (BKN). Garantiverksam- heten beskrivs närmare av Riksgäldskontoret i särskilt underlag.

I noten har garantiåtagandena delats upp i garantier för vilka ingen avsättning för förluster görs och garantier för vilka avsättning görs. Inom linjen tas de åtaganden upp för vilka ingen avsättning görs (se även avsnitt Redovisnings- principer och tilläggsupplysningar samt det särskilda underlaget).

Garantiåtagandena har ökat kraftigt under 2008 som följd av det nya garantiprogram som riksdagen beslutade om under hösten för att underlätta bankernas och bostadsinstitutens upplåning under den rådande finanskrisen. I samband med den finansiella oron höjdes också insättningsgarantin och utökades till att omfatta fler typer av inlåning. Beloppet ovan avser garanterat belopp vid utgången av 2007 och utvidgningen beräknas öka åtagandet med ytterligare cirka 100 miljarder kronor. En ökad efterfrågan på exportgarantier har lett till ökat åtagande för Exportkreditnämnden.

124

Skr. 2008/09:101

Not 54

Statens pensionsverk redovisar antastbara för-

Övriga ansvarsförbindelser

måner. Radio- och TV-verket redovisar konces-

sionsavgifter för TV4 från 2002–2007 som är

Miljoner kronor

överklagade. Rikspolisstyrelsen redovisar vites-

2008

2007

belopp i hyreskontrakt vid förtida avflyttning.

Riksgäldskontoret

6 402

6 473

Banverket, Totalförsvarets

forskningsinstitut

Statens pensionsverk

3 127

2 138

och Försäkringskassan redovisar ansvarsför-

Vägverket

928

1

bindelser gällande hyrda lokaler. Statens

Radio- och TV-verket

781

779

räddningsverk redovisar

också

ansvarsför-

bindelser gällande hyrda lokaler men även för

Rikspolisstyrelsen

204

235

miljösanering av övningsfält.

Banverket

185

185

Sjöfartsverkets

post

utgörs

av

antastbara

Totalförsvarets forskningsinstitut

183

187

pensionsförpliktelser.

Svenska

kraftnät

har

Statens räddningsverk

64

97

tecknat

borgen

för

lån

avseende

förvärv

av

Försäkringskassan

46

30

fastighet och Luftfartsverkets belopp avser bl.a.

Uppsala universitet

13

1

pensionsåtaganden till dotter- och intresse-

Riksantikvarieämbetet

12

28

företag.

Statens folkhälsoinstitut

12

22

Malmö högskola

-

44

4.5.3

Noter till finansieringsanalysen

Affärsverk

Not 55

Sjöfartsverket

98

102

Svenska kraftnät

20

20

Skatter

Luftfartsverket

9

9

Miljoner kronor

Övriga myndigheter

1

6

2008

2007

Enligt resultaträkningen

967 576

989 854

Summa

12 085

10 357

Ansvarsförbindelser

är förpliktelser

som inte

Tillkommer/avgår:

Förändring av skulder och fordringar

18 607

-7 957

redovisas som skuld

eller

avsättning

i balans-

Summa

986 183

981 897

räkningen på grund av att det inte är troligt att

de kommer att regleras eller på grund av att deras

Vid periodisering av skatteintäkter tas upplupna

storlek inte kan beräknas med tillräcklig

till-

förlitlighet. Det kan också vara möjliga

för-

eller förutbetalda intäkter upp i årsredovisningen

pliktelser, dvs. det är osäkert om det

före-

för staten avseende de skatter som är hänförliga

kommer en förpliktelse eller ej. Som Övriga

till året, men ännu ej betalats eller omvänt.

ansvarsförbindelser redovisas de ansvarsför-

Skatteintäkterna enligt resultaträkningen justeras

bindelser som ej är garantiförbindelser.

för dessa. Detsamma gäller fordringar och

Riksgäldskontoret redovisar åtaganden gente-

skulder avseende skatter som tas upp av

mot internationella

finansieringsinstitutioner.

Skatteverket. För 2008 beräknas inbetalda

Vägverket redovisar den uppskattade kostnaden

skatter överstiga intäkterna vilket gör att

för avhjälpande av miljöskadan på 495 stycken av

justeringsbeloppet är positivt.

Vägverket Produktions fastigheter i Sverige. Vägverket genomför årligen ett antal miljö- saneringar på sina fastigheter. Den genom- snittliga kostnaden för miljösanering de senaste fem åren uppgår till cirka 11 miljoner kronor per år. Vägverket redovisar även en ansvars- förbindelse på 0,6 miljoner kronor som avser Vägverket produktions del av Götene kommuns yrkande på ersättning för konkurrenssamverkan avseende fastighetsbeläggning.

125

Skr. 2008/09:101

Not 56

Avgifter och andra ersättningar

Miljoner kronor

2008

2007

Enligt resultaträkningen

57 973

54 285

Tillkommer:

Utdelningar

23 334

31 958

Summa

81 307

86 243

Dotter- och intresseföretag värderas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden vilket innebär att utdelningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dotter- och intresseföretag måste läggas till för att komma fram till statens nettoupplåning. Statens utdel- ningar redovisas i huvudsak av Regerings- kansliet. Under året har bl.a. Vattenfall AB delat ut 8 miljarder kronor och TeliaSonera AB 6,7 miljarder kronor.

Not 57

Transfereringar

Miljoner kronor

2008

2007

Enligt resultaträkningen

770 833

763 756

Avgår:

Avsättningar till fonder

-3 924

-2 010

Nedskrivning och avskrivning av lån,

CSN m.fl.

-30

-121

Förändring av fordringar,

-129

-244

socialförsäkring

Summa

766 750

761 381

Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför bort.

Avsättning till fonder i staten för 2008 avser främst Insättningsgarantifonden och Kärn- avfallsfonden (se not 5).

Nedskrivningar och avskrivningar av lån hos CSN är ett netto av avskrivningar p.g.a. ålder och andra orsaker och återföring av tidigare reservering för osäkra fordringar.

Till transfereringar hänförs även förändringar i återkravsfordringar m.m. hos Försäkringskassan.

Not 58

Statens egen verksamhet

Miljoner kronor

2008

2007

Enligt resultaträkningen

209 796

195 320

Avgår:

Avskrivningar

-23 699

-26 118

Avsättningar

-8 207

-272

Återförd nedskrivning av lån RGK

-

1 100

Realisationsförluster

-868

-70

Summa

177 022

169 960

Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betal- ningar och tas därför bort.

De ökade avsättningarna under 2008 avser till största delen avsättningar för statens tjänste- pensionsåtagande hos SPV. Förändringar av avsättningar beskrivs i not 43 och 44.

Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning.

Not 59

Justeringar till betalningar

Miljoner kronor

2008

2007

Förändring av långfristiga fordringar

1 409

3 767

Förändring av omsättningstillgångar

-59 442

10 594

Förändring av kassa, bank

-584

41

Förändring av skulder

4 029

-1 321

Summa

-54 588

13 081

Förändringar av långfristiga fordringar avser främst förskott avseende materiella anläggnings- tillgångar hos Försvarets materielverk som minskat med 1,3 miljarder kronor, se not 25. I posten ingår även andra långfristiga fordringar där Statens järnvägar har minskat sina fordringar med 0,8 miljarder kronor, se not 28.

Förändring av omsättningstillgångar beror till stor del på att Riksgäldskontorets kortfristiga placeringar ökat, se not 39. Ökning av omsätt- ningstillgångar medför att statens netto- upplåning ökar.

Behållningen på kassa, bank har ökat något vilket medför att statens nettoupplåning ökat.

126

Skulder har ökat med 4,0 miljarder kronor under året, vilket medför att statens netto- upplåning minskat.

Not 60

Investeringar

Miljoner kronor

2008

2007

Finansiella investeringar

Aktier och andra värdepapper

13 414

51

Materiella investeringar

Beredskapstillgångar

9 205

7 868

Väganläggningar

9 771

8 114

Järnvägsanläggningar

15 206

9 623

Maskiner och inventarier

5 324

5 224

Fastigheter och markanläggningar

2 958

3 042

Övriga investeringar

804

3 118

Summa materiella investeringar

43 268

36 989

Immateriella investeringar

Datasystem, rättigheter m.m.

2 639

1 646

Total summa

59 321

38 686

De finansiella investeringarna uppgick till 13,4 miljarder kronor under 2008, en kraftig ökning från nära noll. Investeringarna har till övervägande del redovisats av Regeringskansliet och avser kapitaltillskott till AB Svensk Exportkredit med 3,0 miljarder kronor, Fouriertransform AB med 3,0 miljarder kronor, Almi företagspartner AB med 2,0 miljarder kronor och Swedfund 0,3 miljarder kronor samt därutöver 4,9 miljarder kronor för överföringen av Preaktio AB från Vin Sprit AB.

Materiella investeringar uppgick till 43,3 miljarder kronor vilket är en ökning med drygt 6 miljarder kronor från föregående år.

Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till 9,2 miljarder kronor, vilket är en ökning med drygt 1,3 miljarder kronor från föregående år. Ökningen beror främst på att Försvarsmakten har köpt sex stycken JAS 39 Gripen. Se vidare not 24.

Investeringar i väganläggningar uppgick till nästan 9,8 miljarder kronor, vilket är en ökning med 1,7 miljarder jämfört med föregående år. Under året har nio större objekt med en sammanlagd investeringsvolym på 7 miljarder kronor och en total längd av 99,5 km öppnats för

Skr. 2008/09:101

trafik. Bland annat har två sträckor öppnats på E6 i Bohuslän, Torp-Håby och Värmlandsbro- Hogdal.

Investeringar i järnvägsanläggningar ökar kraftigt och uppgick till 15,2 miljarder kronor, vilket är en ökning med 5,6 miljarder kronor från föregående år. I de 5,6 miljarderna ingår 3,7 miljarder av etapp 1 i Botniabanans investering av järnväg längs Norrlandskusten.

Investeringar i maskiner och inventarier uppgick till 5,3 miljarder kronor och är i stort sett oförändrade mot föregående år. Kust- bevakningen är den myndighet som har den största posten 0,7 miljarder kronor, vilket bl.a. avser nyinvesteringar i 3 stycken flygplan och diverse motorfordon under 2008. Rikspolis- styrelsen och Luftfartsverket redovisar nyinvest- eringar på 0,6 respektive 0,3 miljarder kronor.

Investeringar i fastigheter och markanlägg- ningar uppgick till nästan 3 miljarder kronor, och är även den i stort sett oförändrad mot föregående år. Luftfartsverket har investerat 0,8 miljarder kronor medan Statens fastighets- verk, Fortifikationsverket och Naturvårdsverket investerat 0,5–0,6 miljarder kronor vardera i fastigheter och mark. Fortifikationsverkets investeringar minskar mellan åren.

Investeringar i immateriella tillgångar som i huvudsak avser IT-system uppgick till drygt 2,6 miljarder kronor 2008, vilket är en ökning med nästan 1 miljard kronor jämfört med föregående år. De största investeringarna i immateriella tillgångar finns hos Försäkrings- kassan med 0,7 miljarder kronor och Försvars- makten med 0,6 miljarder kronor, som båda ökat sina investeringar kraftigt. Försvarsmaktens investeringar avser till största delen verksamhets- stödet Prio.

Not 61

Utlåning

Nyutlåning

Miljoner kronor

2008

2007

Centrala studiestödsnämnden, studielån

och hemutrustningslån

10 518

10 524

Riksgäldskontoret

9 498

10 031

Övriga myndigheter

98

94

Summa nyutlåning

20 114

20 649

127

Skr. 2008/09:101

Amorteringar

Miljoner kronor

2008

2007

Centrala studiestödsnämnden

9 084

8 930

Riksgäldskontoret

8 141

6 220

Övriga myndigheter

58

54

Summa amorteringar

17 283

15 204

Centrala studiestödsnämndens (CSN) nyut- låning, som till största delen består av studielån, uppgick till 10,5 miljarder kronor, vilket är i det närmaste oförändrat från föregående år.

Amorteringarna hos CSN uppgick till 9,1 miljarder kronor, vilket innebär en mindre ökning från föregående år med 0,2 miljarder kronor.

Riksgäldskontorets nyutlåning var 9,5 miljarder kronor, vilket är en minskning med 0,5 miljarder kronor. Exempelvis har Botnia- banan ökat sina lån i Riksgäldskontoret med 2,3 miljarder kronor. Amorteringarna har ökat. Exempelvis har Premiepensionsmyndighetens lån minskat. Se även not 29.

Not 62

Finansiellt netto för statens upplåning

Miljoner kronor

2008

2007

Finansiella intäkter enligt

resultaträkningen

40 458

37 613

Finansiella kostnader enligt

resultaträkningen

-116 367

-91 750

Avgår:

Orealiserade valutadifferenser

35 712

5 295

Summa

-40 197

-48 842

Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning har förbättrats med 8,6 miljarder kronor jämfört med föregående år.

Kostnader som är hänförbara till orealiserade valutakursdifferenser uppgick till 35,7 miljarder kronor. Orealiserade poster påverkar inte statens nettoupplåning.

Not 63

Övrigt finansiellt netto

Miljoner kronor

2008

2007

Finansiella intäkter enligt

resultaträkningen

63 894

24 962

Finansiella kostnader enligt

resultaträkning

-1 519

-1 917

Avgår:

Kapitaliserade räntor på utlåning

-1 480

-1 241

Avgår reavinst vid försäljning av aktier

m.m.

-46 867

-10 639

Summa

14 028

11 165

Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldförvaltningen (se noterna 13 och 14).

Centrala studiestödsnämnden tar upp ränteintäkter för sin utlåning i resultaträkningen. En stor del av denna ränteintäkt betalas inte in till staten utan bokförs i balansräkningen som en ökning av fordran avseende utlåning. Denna s.k. kapitaliserade ränta har inte betalats in till staten och den påverkar således inte statens netto- upplåning.

Realisationsvinster vid försäljning av aktier ingår i finansieringsanalysens post Försäljning av anläggningstillgångar och dras därför av från de finansiella intäkterna. Beloppet avser till största delen vinsten vid försäljning av Vin Sprit AB.

128

Skr. 2008/09:101

Not 64

Justeringar till betalningar

Miljoner kronor

2008

2007

Förändring av tillgångar hänförbara till

statens upplåning

810

1 849

Förändring av skulder hänförbara till

statens upplåning

551

-4 252

Summa

1 361

-2 403

Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Föränd- ringar av tillgångar och skulder som är hän- förbara till statens upplåning har påverkat statens nettoupplåning med 0,8 respektive 0,6 miljarder kronor under året.

129

5

Statsbudgetens utfall

Skr. 2008/09:101

5 Statsbudgetens utfall

I 2009 års ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av statsbudgetens utfall för 2008. I detta kapitel lämnar regeringen en utförligare redovisning av statsbudgetens utfall för 2008, som också jämförs med de beräknade inkomsterna och budgeterade utgifterna i statsbudgeten. Med statsbudgeten avses i det följande den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2007 (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:FiU1, rskr. 2007/08:30). De tilläggs- budgetar som beslutats under året ingår alltså inte.

I bilagorna 5 och 6 redovisas utfallet för samt- liga inkomsttitlar och anslag i statsbudgeten.

5.1Statsbudgetens saldo 2008

Statsbudgeten ska enligt 16 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statsbudgetens saldo är därmed detsamma som statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna.

Budgetsaldot uppgick 2008 till drygt 135 miljarder kronor (tabell 5.1). I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till knappt 91 miljarder kronor. Skillnaden mellan utfallet och stats- budgeten blev därmed 45 miljarder kronor.

Inkomsterna beräknades i statsbudgeten uppgå till nästan 872 miljarder kronor. Det slutliga utfallet blev drygt 901 miljarder kronor, således 30 miljarder kronor högre än beräknat.

Avvikelsen förklaras av att Övriga inkomster översteg beräkningen i statsbudgeten med 30 miljarder kronor. Inkomsterna av försåld egendom beräknades i statsbudgeten beräk- ningsmässigt uppgå till 50 miljarder kronor. Utfallet blev 77 miljarder kronor, dvs. 27 miljarder kronor högre. Dessutom blev Inkomster av statens aktier (aktieutdelning) 5,7 miljarder kronor högre än beräknat i statsbudgeten.

Tabell 5.1 Statsbudgetens utfall 2008

Miljoner kronor

Stats-

Tilläggs-

Utfall

Skillnad mot

budget1

budget

2008

statsbudget

Totala

inkomster

871 582

901 274

29 692

Skatter m.m.

809 325

808 875

-450

Övriga

inkomster

62 257

92 399

30 142

Totala utgifter

781 080

59 587

766 076

-15 004

Utgiftsområden

exkl. räntor

726 846

38 174

742 057

15 212

Statsskulds-

räntor m.m.

40 757

21 413

48 206

7 449

Riksgälds-

kontorets

nettoutlåning

12 653

-27 901

-40 554

Kassamässig

korrigering

824

3 713

2 889

Budgetsaldo

90 503

-59 587

135 199

44 696

1Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2007, exkl. tilläggsbudget. I beloppet för utgiftsområden exkl. räntor ingår beräknad förändring av anslagsbehållningar, 1 326 miljoner kronor.

Skatter m.m. blev 0,5 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Statens skatteintäkter beräknas emellertid bli 37 miljarder kronor lägre än beräknat. Det är framför allt intäkterna av

133

Skr. 2008/09:101

skatt på kapital som beräknas bli lägre (-25 miljarder kronor). Förklaringen till att skatteintäkterna avviker mer från statsbudgeten än de kassamässiga skatteinkomsterna är att skatteinbetalningarna till betydande del görs i efterhand, dvs. vid en senare tidpunkt än redo- visningen av intäkterna. Det kraftiga konjunk- turfallet under den senare delen av 2008 slår därmed till stor del igenom på de kassamässiga inkomsterna först 2009 (se vidare avsnitt 5.2).

Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev 766 miljarder kronor, vilket är 15 miljarder kronor lägre än den ursprungligen fastställda statsbudgeten. På tilläggsbudget an- visades 60 miljarder kronor varav 25 miljarder kronor avsåg extraamortering av Väg- och Ban- verkets infrastrukturlån och 15 miljarder kronor tillskott till stabilitetsfonden vilken inrättades under året för stödåtgärder till banker.

I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev utgifterna 75 miljarder kronor lägre. Det förklaras till stor del av att tilläggsbudgetmedlen för extraamorteringar och till stabilitetsfonden motsvaras av lika stora in- komster under Riksgäldskontorets nettoutlå- ning.

Utgifterna för samtliga utgiftsområden, ex- klusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev emellertid 15 miljarder kronor högre än be- räkningen i statsbudgeten.

Det utgiftsområde som påvisade högre utgif- ter än vad som beräknades i statsbudgeten var framför allt utgiftsområde 22 Kommunikationer, där utgifterna blev 26 miljarder kronor högre. Detta förklaras främst av de nämnda extra- amorteringarna av infrastrukturlån. Vidare upp- visade utgiftsområde 24 Näringsliv betydligt högre utgifter än vad som anvisats på statsbud- geten beroende på kapitaltillskott till tre statliga bolag, på sammanlagt 8 miljarder kronor, som anvisades på tilläggsbudget.

Lägre utgifter än anvisat i statsbudgeten blev det främst inom fem utgiftsområden. Den

största

skillnaden

avser

utgiftsområde

13 Arbetsmarknad,

där

utgifterna

blev

10 miljarder kronor lägre. Orsaken är här fram- för allt att en lägre andel av de arbetslösa än be- räknat fick ersättning inom arbetslöshetsförsäk-

ringen.

Utgifterna

inom

utgiftsområde

16 Utbildning och

universitetsforskning blev

1,9 miljarder kronor lägre bl.a. beroende på ett lägre antal studerande. Även utfallet för utgifts- område 15 Studiestöd blev lägre av det skälet.

Vidare blev utgifterna för det nya tandvårdstödet lägre än beräknat, vilket främst förklarar varför utfallet för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev 1,6 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Även utgifterna för sjukpen- ning blev lägre än beräknat, vilket främst bidrog till att utfallet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev 2,1 miljarder kronor lägre.

Utfallet för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev 7,4 miljarder kronor högre än beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. Anslaget för statsskuldsräntor blev emellertid 7,5 miljarder kronor lägre än beräknat, som följd av lägre marknadsräntor och större valutakurs- vinster. De högre utgifterna på utgiftsområdet beror på tillskottet till stabilitetsfonden på 15 miljarder kronor som anvisades på tilläggsbud- get.

Riksgäldskontorets nettoutlåning blev

41 miljarder kronor lägre än beräkningen i stats- budgeten. Det beror främst på extraamortering- arna av Vägverkets och Banverkets infrastruk- turlån samt tillskottet till stabilitetsfonden (se vidare avsnitt 5.3).

Statsbudgetens utfall för 2008 påverkades av betydande engångseffekter (tabell 5.2).

Tabell 5.2 Statsbudgetens saldo justerat för större engångs- effekter 2008

Miljarder kronor

2008

Statsbudgetens saldo

135,2

Justering för större engångseffekter

-70,9

varav

Försäljning av aktier

-76,5

Extra aktieutdelningar

-4,6

Förändrad inbetalning av moms inom bygg- och

anläggningssektorn

-8,0

EU-avgift, försenat beslut avseende egna medel

3,4

Kapitaltillskott till statliga bolag

8,0

Omfinansiering av infrastrukturlån

3,6

Venantius AB, förfalloprofil övertagna lån

0,8

Carnegielån

2,4

Statsbudgetens saldo justerat för större

engångseffekter

64,3

Störst är effekten av aktieförsäljningar, vilka in- bringade 77 miljarder kronor. Staten sålde Vin Sprit AB (50 miljarder kronor), Civitas Holding AB med Vasakronan AB (25 miljarder kronor) och aktierna i OMX AB (2,1 miljarder kronor). Extra utdelningar på statens aktier uppgick till

134

4,6 miljarder kronor, varav 3,7 miljarder kronor avsåg TeliaSonera AB. Införandet av löpande momsbetalning inom bygg- och anläggnings- sektorn bedöms ha inneburit en positiv engångs- effekt för inkomsterna på 8 miljarder kronor, medan kapitaltillskott till tre statliga bolag medförde en lika stor negativ effekt (AB Svensk Exportkredit, Almi Företagspartner AB och Fouriertransform AB).

Justerat för engångseffekter uppgick budget- saldot för 2008 till 64 miljarder kronor. När en- gångseffekterna exkluderats erhålls ett mått på den underliggande saldoutvecklingen (statsbud- getens underliggande saldo). I diagram 5.1 redo- visas statsbudgetens faktiska och underliggande saldo för åren 1990–2008.

Diagram 5.1 Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 1990–2008

Miljarder kronor

200

150

100

50 0 

-50

-100

-150

-200

-250

-300

1990

1992

1994

1996

1998

2000

2002

2004

2006

2008

Faktiskt saldo

Underliggande saldo

Under 1990-talets inledande år var staten tvungen att låna stora belopp. Under dessa år var engångseffekterna negativa som en följd av stora utbetalningar av bankstöd. Lånebehovet var som störst 1993 med 250 miljarder kronor. Därefter förbättrades saldot kraftigt och vände till över- skott 1998. Två år senare, år 2000, nådde över- skottet 102 miljarder kronor. Nästan hela över- skottet bestod emellertid av engångsvisa försäljningsinkomster och överföringar från AP- fonden.

I början av 2000-talet försämrades saldona återigen, men underskotten dämpades av posi- tiva engångseffekter även dessa år.

Sedan 2005 visar det faktiska saldot åter över- skott och det har successivt ökat till rekordhöga 135 miljarder kronor 2008. Till stor del beror detta dock på engångseffekter, framför allt för- säljningsinkomster. Det faktiska saldot ökade i förhållande till 2007 medan det underliggande saldot minskade, vilket avspeglar att engångsef-

Skr. 2008/09:101

fekterna 2008 var positiva och betydligt större än 2007.

5.1.1Statsbudgeten 2007 och 2008

I tabell 5.3 redovisas statsbudgetens utfall för 2007 och 2008. Statsbudgetens överskott 2008 blev 32 miljarder kronor högre än 2007.

Tabell 5.3 Statsbudgetens utfall 2007 och 2008

Miljoner kronor

Utfall 2008

Utfall 2007

Skillnad

mot 2007

Totala inkomster

901 274

863 716

37 558

Skatter m.m.

808 875

815 528

-6 653

Övriga inkomster

92 399

48 188

44 212

Totala utgifter

766 076

760 507

5 569

Utgiftsområden exkl.

räntor

742 057

721 917

20 140

Statsskuldsräntor m.m.

48 206

47 255

951

Riksgäldskontorets

nettoutlåning

-27 901

-4 340

-23 561

Kassamässig

korrigering

3 713

-4 325

8 039

Budgetsaldo

135 199

103 210

31 989

Statsbudgetens

inkomster

ökade

med

38 miljarder kronor (4,3 procent)

mellan 2007

och 2008.

Skatter m.m.

minskade

med

6,7 miljarder

kronor. Inkomster av Skatt på kapital beräknas minska med 43 miljarder kronor (20,6 procent). Direkta skatter på arbete beräknas öka med 14 miljarder kronor (2,9 procent) och Indirekta skatter på arbete med 18 miljarder kronor (4,7 procent). Skatt på konsumtion och insats- varor beräknas öka med 19 miljarder kronor (4,8 procent). Se tabell 5.6.

Övriga inkomster ökade med 44 miljarder kronor jämfört med 2007. Det beror främst på att Inkomster av försåld egendom ökade med 59 miljarder kronor (se vidare tabell 5.7).

Statsbudgetens utgifter ökade med 5,6 miljarder kronor (0,7 procent) mellan 2007 och 2008. Utgifterna för utgiftsområden exklu- sive Statsskuldsräntor m.m. ökade med 20 miljarder kronor (2,8 procent).

Det var framför allt inom två utgiftsområden som utgifterna ökade. Utgiftsområde 22 Kom- munikationer ökade med 17 miljarder kronor (38,8 procent) och utgiftsområde 24 Näringsliv med 8,5 miljarder kronor (200 procent).

135

Skr. 2008/09:101

Utgifterna

minskade inom utgiftsområde

25 Allmänna

bidrag

till kommuner

med

8,2 miljarder kronor

(11,2 procent) och

inom

utgiftsområde

13

Arbetsmarknad

med

6,3 miljarder kronor (10,8 procent).

Riksgäldskontorets

nettoutlåning minskade

med 24 miljarder kronor samtidigt som posten Kassamässig korrigering ökade med 8 miljarder kronor.

Inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor

m.m.bör noteras att Räntorna på statsskulden minskade med 14 miljarder kronor samtidigt som ett tillskott till stabilitetsfonden redovisades under utgiftsområdet 2008 med 15 miljarder kronor. Därmed ökade utgifterna inom utgifts- området med 1 miljard kronor.

5.2Statsbudgetens inkomster 2008

Statsbudgetens inkomster uppgick 2008 till 901 miljarder kronor, vilket är 30 miljarder kro- nor högre än vad som fastställdes i statsbudgeten för 2008. Statsbudgetens inkomster utgörs av Skatter m.m. samt Övriga inkomster, vilka upp- gick till 809 respektive 92 miljarder kronor.

I tabell 5.6 redovisas statsbudgetens skattein- täkter och inkomster 2007 och 2008. I tabellen redovisas även en jämförelse av utfall mot pro- gnosen till budgetpropositionen för 2008, som låg till grund för beräkningen till statsbudgeten för 2008.

5.2.1Prognosförutsättningar

Statsbudgetens utfall baseras för ett flertal skat- ter på löpande debiteringar av skatter hänförliga till flera inkomstår. En analys av hur statsbud- getens inkomster har utvecklats 2008 jämfört med den fastställda statsbudgeten bör beakta ut- vecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken.

De för 2008 beslutade reformer som påverkat skatteintäkterna redovisas i tabell 5.4.

Tabell 5.4 Skattereformer 2008

Miljarder kronor

Beslut som påverkat de totala skatteintäkterna

Skatt på arbete

-12,5

Skatt på kapital

4,1

Skatt på konsumtion och insatsvaror

6,8

Summa skattebeslut

-1,5

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

Skatteintäkterna från skatt på arbete antogs i be- räkningen för statsbudgeten för 2008 minska med 12,5 miljarder kronor till följd av skattere- former, huvudsakligen till följd av det förstärkta jobbskatteavdraget (steg 2) som beräknades minska intäkterna med ca 11 miljarder kronor.

De högre intäkterna från skatt på kapital för- klaras nästan uteslutande av de ändrade reglerna om underprisöverlåtelser för handelsbolag m.m. som gäller fr.o.m. 18 april 2008. Förslaget fanns inte med när beräkningarna gjordes för stats- budgeten 2008.

Intäkterna från skatt på konsumtion och in- satsvaror beräknades bli 6,8 miljarder kronor högre till följd av förändringar i regelverken. Högre skatt på tobak, energi och en höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsverk är de främsta orsakerna till de högre intäkterna.

Sammantaget beräknades skattereformerna minska skatteintäkterna för 2008 med 1,5 miljarder kronor.

Makroekonomiska förutsättningar

Utvecklingen av skatteintäkterna har ett starkt samband med den makroekonomiska utveck- lingen. I tabell 5.5 redovisas några av de makro- ekonomiska förutsättningar som påverkar skat- teintäkterna. De makroekonomiska antaganden som redovisas är desamma som i 2009 års eko- nomiska vårproposition. I tabellen jämförs även antagandena i vårpropositionen för 2009 med antagandena i budgetpropositionen för 2008 som låg till grund för statsbudgeten.

136

Tabell 5.5 Antaganden i 2009 års ekonomiska vårproposition jämfört med budgetpropositionen för 2008

Procentuell förändring om annat inte anges

2007

2008

BNP, marknadspris1

2,6

-0,2

Differens mot BP2008

-0,6

-3,4

Hushållens konsumtionsutgifter1

3,0

-0,2

Differens mot BP2008

0,0

-4,0

Arbetade timmar

3,5

1,4

Differens mot BP2008

0,4

0,2

Timlön2

3,1

4,4

Differens mot BP2008

-1,3

-0,7

Utbetald lönesumma skatteunderlag

6,7

5,9

Differens mot BP2008

-0,9

-0,5

Kommunal medelutdebitering

31,55

31,44

Differens mot BP2008

-0,01

-0,12

KPI juni-juni3

1,9

4,3

Differens mot BP2008

0,0

1,4

Inkomstbasbelopp4

45 900

48 000

Differens mot BP2008

0,0

300

Prisbasbelopp4

40 300

41 000

Differens mot BP2008

0,0

0,0

Skiktgräns4

316 700

328 800

Differens mot BP2008

0,0

0,0

Övre skiktgräns4

476 700

495 000

Differens mot BP2008

0,0

0,0

1Fasta priser, procentuell förändring.

2Enligt nationalräkenskapernas definition.

3Avser juni föregående år t.o.m. juni aktuellt år.

4Kronor.

En viktig variabel för prognosen av skatt på ar- bete är utvecklingen av lönesumman i ekonomin, men också skiktgränserna som justeras med för- ändringen i KPI.4 Inkomst över skiktgränserna beskattas högre. Om skiktgränserna höjs, så att en större andel av inkomsterna hamnar under skiktgränsen, leder det till lägre skatteintäkter.

Skatt på energi påverkas av KPI genom den årliga indexeringen av skattesatserna5.

Hushållens konsumtionsutgifter påverkar in- täkterna från såväl mervärdesskatt som punkt- skatter.

Sedan beräkningen till statsbudgeten 2008 gjordes hösten 2007 har BNP och hushållens

4 För skatt på arbete avseende 2008 används förändringen av konsumentprisindex (KPI) under perioden juni 2006–juni 2007.

5 2008 års skattesatser justerades med förändringen av KPI under perioden juni 2006–juni 2007.

Skr. 2008/09:101

konsumtionsutgifter reviderats ned kraftigt för 2008. Även lönesumman har reviderats ned. Den huvudsakliga förklaringen till att lönesumman reviderats ned är att timlönen utvecklats svagare än förväntat. Inflationen mätt som KPI mellan juni 2007 och juni 2008 blev högre än prognosen i budgetpropositionen för 2008.

Bedömningar i statsbudgetens utfall för 2008

För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000 Skatter m.m. är de redovisade beloppen be- dömningar eftersom de slutgiltiga utfallen inte är kända vid tidpunkten för publicering av Årsre- dovisning för staten 2008. Det aggregerade be- loppet för inkomsttypen 1000 Skatter m.m. är likväl ett utfall eftersom beloppet redovisar de kassamässiga skatteintäkterna. Nedan följer en uppräkning av berörda inkomsttitlar och tid- punkt för fastställt utfall. Om inte annat anges, avses samtliga inkomsttitlar i inkomsttitelgrup- pen:

1100 Direkta skatter på arbete

1110 Inkomstskatter

nov 2009

1120 Allmän pensionsavgift

nov 2009

1140 Skattereduktioner

nov 2009

1200 Indirekta skatter på arbete

1210 Arbetsgivaravgifter, 1218

aug 2009

1240 Egenavgifter

nov 2009

1270 Särskild löneskatt, 1274

nov 2009

1280 Nedsättningar, 1283-1284

nov 2009

1300 Skatt på kapital

1310 Skatt på kapital, hushåll

nov 2009

1320 Skatt på företagsvinster

nov 2009

1340 Avkastningsskatt, 1341-1342

nov 2009

1350 Fastighetsskatt

nov 2009

1370 Förmögenhetsskatt

nov 2009

1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror

1410 Mervärdesskatt, 1411

aug 2009

1600 Restförda och övriga skatter

1620 Övriga skatter, hushåll

maj 2010

1630 Övriga skatter, företag

maj 2010

1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer

1810 Skatter till andra sektorer

nov 2009

1900 Periodiseringar

1910 Uppbördsförskjutningar

maj 2010

1920 Betalningsförskjutningar

nov 2009

För huvuddelen av ovanstående inkomsttitlar fastställs utfallet i samband med taxeringsutfallet

137

Skr. 2008/09:101

för 2008 vilket blir känt i november 2009. För arbetsgivaravgifter (inkomsttitel 1218) och mer- värdesskatt (inkomsttitel 1411) fastställs utfallet i augusti 2009 när skattedeklarationerna för juli månad är kända. För inkomsthuvudgruppen 1600 Restförda och övriga skatter fastställs ut- fallet inte förrän i maj 2010 beroende på om- prövningar aktuellt taxeringsår för hushåll (in- komsttitel 1621) och omprövningar aktuellt taxeringsår för företag (inkomsttitel 1631). Detta gör att även uppbördsförskjutningarna (inkomsttitel 1911) fastställs lika sent. Beloppen för 2008 på inkomsttitlarna 1621, 1631 samt 1911 är således fortfarande bedömningar vid tid- punkten för publicering av Årsredovisning för staten 2009.

5.2.2Totala skatteintäkter

De totala skatteintäkterna 2008 beräknas uppgå till 1 486 miljarder kronor, vilket är 43 miljarder kronor lägre än beräkningarna i statsbudgeten för 2008. Statens skatteintäkter, dvs. de totala skatteintäkterna exklusive EU-skatter, kommu- nalskatt och avgifter till ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till 786 miljarder kronor, vilket är 37 miljarder kronor lägre än beräkningarna i statsbudgeten.

Främst är det lägre intäkter från skatt på ka- pital som förklarar de stora avvikelserna gent- emot statsbudgeten. I avsnitten som följer för- klaras avvikelserna mer utförligt.

I tabell 5.6 redovisas såväl skatteintäkter som inkomster samt avvikelser gentemot statsbud- geten. För de skatteintäkter som ännu inte är slutgiltiga utfall (se föregående avsnitt) redovisas prognoser för 2008.

Skatteintäkter är periodiserade skatter, dvs. skatterna har en direkt koppling till den ekono- miska utveckling och de skatteregler som gäller för det aktuella året. Redovisningen är uppdelad på inkomsthuvudgrupperna Skatt på arbete, Skatt på kapital, Skatt på konsumtion och insatsvaror samt Restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatter som tillhör EU. Det kvarstående be- loppet är den offentliga sektorns skatteintäkter som i sin tur särredovisas på kommunsektorn, ålderspensionssystemet och staten.

Summa inkomster, som utgörs av Skatter m.m. och Övriga inkomster blev 901 miljarder

kronor 2008, vilket är 30 miljarder kronor högre än beräknat till statsbudgeten.

138

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.6 Totala skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster jämfört med statsbudgeten för 2008

Miljarder kronor

Beräknat utfall

Beräknat utfall

Skillnad mot statsbudget 2008

Inkomstår

2008

2007

2008

2007

Skatt på arbete

905,7

873,5

-4,8

-0,6

Direkta skatter

496,9

483,0

-6,6

0,4

Kommunal inkomstskatt

502,6

479,1

-5,4

0,3

Statlig inkomstskatt

48,1

44,8

-2,5

-1,1

Allmän pensionsavgift

85,1

81,1

-0,6

-0,2

Skattereduktioner m.m.

-139,0

-122,0

1,9

1,5

Artistskatt

0,1

0,1

0,0

0,0

Indirekta skatter

408,8

390,5

1,7

-1,1

Arbetsgivaravgifter

403,5

382,0

-4,2

-1,2

Egenavgifter

12,1

11,8

-0,9

-0,1

Särskild löneskatt

30,7

30,2

-1,5

-0,7

Nedsättningar

-13,5

-10,5

7,7

1,0

Tjänstegruppliv

1,2

0,9

0,1

-0,2

Avgifter till premiepensionssystemet

-25,1

-23,9

0,5

0,1

Skatt på kapital

165,8

208,7

-25,0

11,2

Skatt på kapital, hushåll

21,2

49,7

-6,6

13,4

Skatt på företagsvinster

90,8

104,6

-18,0

-3,2

Avkastningsskatt

16,2

12,8

-0,4

-0,2

Fastighetsskatt

22,6

25,9

0,1

-0,2

Stämpelskatt

9,4

9,4

-0,5

-0,1

Förmögenhetsskatt

0,0

0,0

0,0

0,0

Kupongskatt m.m.

5,5

6,3

0,5

1,5

Arv- och gåvoskatt

0,0

0,0

0,0

0,0

Skatt på konsumtion och insatsvaror

418,6

399,6

-11,8

4,7

Mervärdesskatt

300,1

284,8

-7,1

4,8

Skatt på tobak

9,9

9,7

-1,4

-0,1

Skatt på alkohol

11,4

11,0

0,2

0,2

Energiskatt

38,8

38,2

-1,3

-0,5

Koldioxidskatt

25,7

25,1

-1,2

0,3

Övriga skatter på energi och miljö

5,1

4,7

-0,3

-0,1

Skatt på vägtrafik

16,0

13,1

0,4

-0,1

Skatt på import

5,9

5,9

-0,4

-0,1

Övriga skatter

5,5

7,1

-0,7

0,4

Restförda och övriga skatter

-3,9

-0,5

-1,5

0,5

Restförda skatter

-8,2

-7,6

-2,0

-1,9

Övriga skatter

4,3

7,2

0,5

2,3

Totala skatteintäkter

1 486,2

1 481,4

-43,1

15,8

Avgår, EU-skatter

-7,2

-7,2

0,4

0,0

Offentliga sektorns skatteintäkter

1 478,9

1 474,1

-42,7

15,8

Avgår, kommunal inkomstskatt

-514,6

-479,1

5,4

-0,3

Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet

-178,0

-168,9

0,2

-0,1

Statens skatteintäkter

786,3

826,1

-37,1

15,3

Periodiseringar

22,6

-10,6

36,3

-29,6

Skatter m.m.

808,9

815,5

-0,5

-14,3

Övriga inkomster

92,4

48,2

30,1

-30,1

Summa Inkomster

901,3

863,7

29,7

-44,4

139

Skr. 2008/09:101

Skatt på arbete

Skatt på arbete utgör ca 61 procent av de totala skatteintäkterna och kan delas in i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indi- rekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshets- ersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. Direkta skatter på arbete be- står till största delen av kommunal och statlig inkomstskatt. Under de direkta skatterna på ar- bete redovisas också skattereduktionerna.

Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utveck- lingen av bl.a. utbetalda löner och transfere- ringar.

Posterna under direkta skatter fastställs i taxe- ringen 2009 och uppgifterna för 2008 är därmed ett bedömt utfall, grundat på en prognos.

År 2008 beräknas skatt på arbete uppgå till 906 miljarder kronor. Jämfört med prognosen i statsbudgeten för 2008 har intäkterna reviderats ner med 4,8 miljarder kronor 2008. De direkta skatterna har reviderats ned med 6,6 miljarder kronor, vilket till stor del är en följd av att löne- summan för 2008 blev läge jämfört med den prognos som låg till grund för beräkningen till statsbudgeten avseende 2008. De indirekta skatterna har däremot reviderats upp med 1,7 miljarder kronor, vilket förklaras framförallt av att förslaget om nedsatta arbetsgivaravgifter i tjänstesektorn inte kunnat genomföras till följd av EU:s begränsningsregler. Även utfallet för 2007 har reviderats ned med 0,6 miljarder kronor i jämförelse med statsbudgeten och uppgår till 874 miljarder kronor.

Direkta skatter

De direkta skatterna består av inkomstskatter till staten och kommuner, allmän pensionsavgift samt skattereduktioner. År 2008 beräknas in- täkterna från direkta skatter på arbete bli 497 miljarder kronor, vilket är lägre än vad som antogs i statsbudgeten avseende 2008. Skattere- duktioner m.m. antas bli 1,9 miljarder lägre, vil- ket förklaras dels av att lönesumman reviderats ned dels av att skattenedsättningar för hushålls- nära tjänster förväntas bli cirka 0,8 miljarder lägre än vad som antogs i statsbudgeten. Sam- mantaget med övriga prognosändringar har

direkta skatter justerats ned med 6,6 miljarder kronor, eller 1,3 procent jämfört med beräkning- arna till statsbudgeten.

År 2007 blev utfallet för de direkta skatterna 483 miljarder kronor. Intäkterna 2008 beräknas öka med 3 procent jämfört med 2007. Utveck- lingstakten beror dels på ökningen av lönesum- man, dels på regeländringar i form av kommunal fastighetsavgift och andra steget av jobbskatte- avdraget.

Kommunal inkomstskatt

År 2008 beräknas intäkterna från den kommu- nala inkomstskatten uppgå till 503 miljarder kronor. Jämfört med statsbudgeten har intäk- terna för 2008 reviderats ner med 5,4 miljarder kronor. Detta förklaras framförallt av det för- sämrade konjunkturläget som ledde till en ned- justering av skatteunderlagets storlek.

Intäkterna från den kommunala inkomst- skatten bedöms öka med 4,9 procent jämfört med 2007. Förutom en högre lönesumma är det flera regeländringar som ligger bakom ökningen, exempelvis att avdragsrätten för det allmänna pensionssparavdraget från och med 2008 har be- gränsats till 12 000 kronor per år. En annan för- klaring till ökningen är att den kommunala fastighetsavgiften från och med 2008 inkluderas i kommunalskatterna. Lönesumman och avgräns- ningen av avdragsrätten står för cirka 3 procentenheter av uppgången och resterande 2 procentenheter förklaras av den kommunala fastighetsavgiften.

Statlig inkomstskatt

Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas uppgå till 48,1 miljarder kronor 2008. Nedjuste- ring av antagna utvecklingstakter av timlönen och arbetade timmar har medfört att prognosen för 2008 är 2,5 miljarder kronor lägre än vad som redovisades i statsbudgeten.

Allmän pensionsavgift

Den allmänna pensionsavgiften tas ut på för- värvsinkomster. Underlaget för avgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar och intäk- terna följer därför utvecklingen av skatteunder- laget för direkta skatter. På grund av en svagare ökningstakt av skatteunderlaget är prognosen nedreviderad med 0,2 respektive 0,6 miljarder kronor för 2007 och 2008.

140

Skattereduktioner

År 2008 utgör Skattereduktioner m.m. 139 miljarder kronor vilket är 1,9 miljarder kro- nor lägre än vad som antogs i statsbudgeten. Även i det här fallet beror nedjusteringen på lägre prognostiserad lönesumma.

I jämförelse med 2007 ökar skattereduktio- nerna med 17 miljarder kronor. Ökningen för- klaras framförallt av andra steget i jobbskatteav- draget. Skattereduktion för jobbskatteavdrag uppgår år 2008 till 53 miljarder kronor, en ök- ning med 13,3 miljarder kronor i jämförelse med år 2007. Resterande del av de ökade skattere- duktionerna 2008 förklaras i huvudsak av reduk- tionen för allmän pensionsavgift som år 2008 uppgår till 85 miljarder kronor. Skattereduktion för hushållstjänster år 2008 beräknas till 0,5 miljarder kronor.

Indirekta skatter

De indirekta skatterna utgör drygt 45 procent av skatt på arbete och beräknas 2008 uppgå till 409 miljarder kronor. Jämfört med 2007 ökade intäkterna med 4,7 procent.

Till skillnad från de direkta skatterna där mer- parten av intäkterna överförs till kommunerna tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensionssystemet.

Arbetsgivaravgifter

Av de indirekta skatterna utgörs huvuddelen av arbetsgivaravgifter. Prognosen för 2008 är 4,2 miljarder kronor lägre än statsbudgeten. Det huvudsakliga skälet till de lägre intäkterna är att lönesumman reviderats ned jämfört med beräk- ningarna till statsbudgeten. I statsbudgeten för 2008 aviserades nedsättningar av socialavgifter för vissa tjänstesektorer som sedan inte genom- fördes. Detta har ökat intäkterna 2008 med ca 6,5 miljarder kronor jämfört med beräkningarna till statsbudgeten.

Prognosen för intäkter från arbetsgivaravgif- ter 2008 är 21 miljarder kronor högre jämfört med 2007, vilket motsvarar en ökning med 5,6 procent.

Särskild löneskatt

År 2008 beräknas den särskilda löneskatten bli 0,5 miljarder kronor högre än 2007. Jämfört med statsbudgeten har intäkterna reviderats ned med 1,5 miljarder kronor i huvudsak beroende på slo-

Skr. 2008/09:101

pandet av den särskilda löneskatten för 65 år och äldre.

Skatt på kapital

Skatt på kapital omfattar bland annat skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företags- vinster samt kommunal fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt. År 2008 beräknas skatt på kapital utgöra 11 procent av de totala skattein- täkterna. Skatt på företagsvinster utgör mer än hälften av skatt på kapital.

Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar störst variationer över åren. Det är också för dessa skatter som prognososäkerheten är störst.

De flesta skatter i undergruppen skatt på ka- pital fastställs i den årliga taxeringen i november året efter inkomståret. Undantagen är kupong- skatten och stämpelskatten, som fastställs må- nadsvis. Detta innebär att intäkterna från skatt på kapital för 2008 fortfarande är en prognos.

Skatt på kapital, hushåll

Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av kapitalskatten kommer från realiserade kapitalvinster. Kapitalvinsterna kan variera kraftigt mellan åren, vilket leder till att även hushållens kapitalskatt varierar. Kapital- vinsternas storlek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar samt när de ackumulerade vins- terna realiseras. Efter flera års uppgång på de fi- nansiella marknaderna och en lång uppgång på fastighetsmarknaden uppgick de taxerade kapi- talvinsterna till 172 miljarder kronor 2007. Den kraftiga nedgången på börsen 2008, i kombina- tion med den finansiella oron under året, medför att kapitalvinsterna bedöms falla tillbaka till 91 miljarder kronor 2008. Börsnedgången inne- bär också att kapitalförlusterna ökar. Samman- taget bedöms hushållens skatt på kapitalin- komster uppgå till 21 miljarder kronor 2008, vilket är 7 miljarder kronor lägre jämfört med beräkningen till statsbudgeten. Revideringen beror i huvudsak på att prognosen för kapital- vinsterna justerats ned.

Skatt på företagsvinster

Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar in- komstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Be- skattningen utgår från bolagens bokföringsmäs-

141

Skr. 2008/09:101

siga resultat, men vissa skattemässiga justeringar görs för att få fram den beskattningsmässiga inkomster.

Utfallet för skatt på företagsvinster bedöms bli 91 miljarder kronor 2008. Jämfört med be- räkningen till statsbudgeten för 2008 har pro- gnosen reviderats ned med 18 miljarder kronor. Prognosrevideringen är en följd av den snabba försvagningen av den ekonomiska konjunkturen.

Kupongskatt

Kupongskatt utgår på utdelning på aktier i svenska aktiebolag och svenska aktiefonder. Skatten betalas av personer bosatta utomlands som fått utdelning från svenskt aktiebolag.

Kupongskatt m.m. uppgick till 5,5 miljarder kronor 2008, vilket är 0,5 miljarder kronor högre än i beräkningen till statsbudgeten.

Avkastningsskatt

Avkastningsskatt tas ur på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förutom värdet på till- gångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen beror avkastningsskatten på statslåneräntan året före beskattningsåret. Skattesatsen är 15 procent på pensionsförsäkringar och 27 procent på kapi- talförsäkringar.

Intäkterna från avkastningsskatten beräknas bli 16 miljarder kronor 2008, vilket är 0,4 miljarder kronor lägre jämfört med beräk- ningen till statsbudgeten.

Kommunal fastighetsavgift och statlig fastighets- skatt

År 2008 avskaffades den statliga fastighetsskat- ten på bostäder och ersattes av en kommunal fastighetsavgift. Avgiften för småhus uppgick 2008 till 6 000 kronor, dock högst 0,75 procent av taxeringsvärdet, medan avgiften för bostads- delen i hyreshus uppgick till 1 200 kronor per lägenheter, dock högst 0,4 procent av taxerings- värdet. Avgiften indexeras genom att knytas till inkomstbasbeloppet.

Prognosen över intäkterna från den kommu- nala fastighetsavgiften uppgår till 12,1 miljarder kronor, vilket är samma som beräkningen till statsbudgeten.

Statlig fastighetsskatt tas ut på den del av hyreshus som avser lokaler samt på industrifas- tigheter. Det statliga fastighetsskatten för 2008 beräknas uppgå till 10,5 miljarder kronor, vilket är 0,1 miljarder kronor högre än beräkningen till statsbudgeten.

Stämpelskatt

Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomrätter och vid beviljande av inteckningar. Utfallet för stämpelskatt för 2008 blev 9,4 miljarder kronor, vilket är 0,5 miljarder kro- nor lägre än i beräkningen till statsbudgeten.

Skatt på konsumtion och insatsvaror

Mervärdesskatt och punktskatter bildar tillsam- mans inkomsthuvudgruppen skatt på konsum- tion och insatsvaror. År 2008 uppgick intäkterna till 419 miljarder kronor vilket är 12 miljarder kronor lägre än beräkningarna till statsbudgeten. Skatt på konsumtion och insatsvaror utgör 28 procent av de totala skatteintäkterna, varav mervärdesskatt och punktskatter står för 20 pro- cent respektive 8 procent.

Mervärdesskatt

Intäkter från mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtion. Eftersom mervärdes- skatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper beror intäkterna både på den to- tala konsumtionen och av sammansättningen i konsumtionen. Mervärdesskatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna är starkt kopplade till prisöknings- takten i ekonomin. Utöver hushållens konsum- tion består skattebasen för mervärdesskatt även av offentlig konsumtion samt förbrukning och investeringar i både privat och offentlig sektor.

Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 300 miljarder kronor 2008, vilket är ca 7 miljarder kronor lägre jämfört med beräk- ningen till statsbudgeten. Prognosrevideringen är en följd av en kraftigt dämpad utveckling av hushållens konsumtion och bostadsinveste- ringarna under hösten 2008.

Punktskatter

Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med förbruk- ning av vissa varor och tjänster. Punktbeskatt- ning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. Punktskatter tas ut på bl.a. tobak, alkohol och energi. Punktskatter skiljer sig från mervärdes-

142

skatt i avseendet att de oftast är baserade på kon- sumerad kvantitet istället för på marknadspris. Intäkterna från punktskatter beror framförallt på efterfrågade kvantiteter inom de varugrupper som beläggs med skatten. Till undantagen hör beskattningen av cigaretter, som till viss del beror på detaljhandelspriset, samt energi- och koldioxidskatterna som skrivs upp med föränd- ringen i KPI.

Intäkterna från punktskatterna år 2008 upp- gick till sammanlagt 119 miljarder kronor, vilket är 5 miljarder kronor lägre jämfört med beräk- ningen till statsbudgeten. Förklaringen till att utfallet blev lägre än beräkningarna till statsbud- geten är främst lägre intäkter från tobaksskatten och lägre intäkter från skatt på energi.

Skatt på tobak

Skatt på tobak omfattar skatt på cigaretter, cigar- rer, cigariller, snus samt rök- och tuggtobak. In- täkterna från skatt på tobak utgörs till största delen av intäkter från skatt på cigaretter. Intäk- terna från skatt på tobak uppgick 2008 till 9,9 miljarder kronor, vilket är 1,4 miljarder kro- nor lägre än i statsbudgeten. Differensen förkla- ras i huvudsak av att efterfrågan på röktobak och snus blev lägre än vad som beräknades till stats- budgeten.

Skatt på alkohol

Alkoholskatterna uppgick 2008 till 11,4 miljarder kronor. Utfallet blev 0,2 miljarder kronor högre än beräkningarna till statsbudge- ten, till följd av konsumtionen av vin blev högre jämfört med prognosen.

Skatt på energi

Under skatt på energi återfinns energiskatt och koldioxidskatt. År 2008 uppgick intäkterna från energiskatt till 38,8 miljarder kronor, vilket är 1,3 miljarder kronor lägre än beräkningarna till statsbudgeten. Koldioxidskatten uppgick till 25,7 miljarder kronor och blev därmed 1,2 miljarder kronor lägre än beräkningarna till statsbudgeten. Lägre intäkter från energi- och koldioxidskatt på bensin är den främsta förklar- ingen till att utfallet blev lägre än beräkningarna till statsbudgeten. Ett högt oljepris under första halvåret 2008 bidrog till en lägre efterfrågan på bensin och därmed lägre skatteintäkter. Ned- gången i hushållens konsumtion under hösten 2008 är en annan förklaring till att konsumtio- nen av bensin blev lägre än förväntat.

Skr. 2008/09:101

Skatt på vägtrafik

Skatt på vägtrafik utgörs till största delen av for- donsskatter. Totalt uppgick skatt på vägtrafik 2008 till 16 miljarder kronor, vilket är 0,4 miljarder kronor högre än beräkningarna till statsbudgeten. Förklaringen till avvikelsen är att intäkterna från fordonskatten och trafikförsäk- ringsskatten blev högre än prognostiserat.

Restförda och övriga skatter

Restförda skatter är nettot av restförda och av kronofogdemyndigheten indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas omprövningar av Skatte- verkets tidigare fattade taxeringsbeslut samt di- verse inkomster som förs till exempelvis insätt- ningsgarantiavgifter, bilskrotningsavgifter m.fl.

Restförda skatter är 2,0 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten medan övriga skatter är 0,5 miljarder kronor högre än i statsbudgeten.

5.2.3Övriga inkomster

Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna In- komster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkyl- mässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Budgetåret 2007 tillkom inkomsttyperna 7000 Avräkningar i anslutning till skattesystemet och 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Inkomsttitlarna under dessa in- komsttyper ingick tidigare i inkomsttypen 1000 Skatter m.m.

Utfallet för 2008 uppgick till totalt 92,4 miljarder kronor och var därmed 30,1 mil- jarder kronor högre än vad som beräknades i den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2007. Skillnaden förklaras främst av att Inkomster av försåld egendom blev 26,5 miljarder kronor högre än beräknat.

143

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.7 Övriga inkomster, sammanfattning

Miljarder kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

SB 2008

2007

Inkomster av statens

verksamhet

44,0

53,0

8,9

66,5

Inkomster av försåld

egendom

50,0

76,5

26,5

18,0

Återbetalning av lån

1,9

1,9

0,0

2,0

Kalkylmässiga

inkomster

8,9

8,7

-0,2

8,2

Bidrag m.m. från EU

12,5

11,0

-1,4

13,0

Avräkningar m.m. i

anslutning till

skattesystemet

-52,5

-56,3

-3,8

-51,9

Utgifter som redovisas

som krediteringar på

skattekonto

-2,6

-2,4

0,2

-7,7

Summa övriga

inkomster

62,3

92,4

30,1

48,2

Tabell 5.8 Inkomster av statens verksamhet

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

SB 2008

2007

Rörelseöverskott

3 236

4 170

935

5 018

Överskott av statens

fastighetsförvaltning

301

329

28

622

Ränteinkomster

6 775

7 711

937

7 235

Inkomster av statens

aktier

19 000

24 681

5 681

33 249

Offentligrättsliga

avgifter

13 014

12 134

-880

13 589

Försäljningsinkomster

174

157

-17

255

Böter m.m.

1 076

1 202

126

1 330

Övriga inkomster av

statens verksamhet

450

2 580

2 130

5 226

Inkomster av statens

verksamhet

44 026

52 964

8 938

66 524

Inkomster av statens verksamhet

Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelse- överskott från statliga affärsverk, Riksbanken och statens fastighetsförvaltning. Vidare redovi- sas ränteinkomster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga in- komster av statens verksamhet.

Inkomsterna under denna inkomsttyp upp- gick till 53 miljarder kronor för 2008 och var därmed 8,9 miljarder kronor (13 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Ökningen hänför sig främst till Inkomster av statens aktier (aktie- utdelning). Dessa uppgick till 24,7 miljarder kronor, vilket är 5,7 miljarder kronor högre än beräknat.

För 2008 blev Inkomster av statens verksam- het 13,6 miljarder kronor (20 procent) lägre än 2007. De lägre inkomsterna hänför sig till In- komster av statens aktier, vilka minskade med 8,6 miljarder kronor (26 procent) mellan åren. Övriga inkomster av statens verksamhet mins- kade med 2,6 miljarder kronor (51 procent) och Offentligrättsliga avgifter minskade med 1,5 miljarder kronor (11 procent).

Rörelseöverskott

Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rörelseöverskott uppgick till 4,2 miljarder kro- nor och var därmed 0,9 miljarder kronor (29 procent) högre än beräknat i statsbudgeten.

Riksbankens inlevererade överskott uppgick till 3,6 miljarder kronor, vilket är 0,9 miljarder kro- nor högre än beräknat i statsbudgeten. Luftfarts- verket och Sjöfartsverket redovisar inga över- skott för 2008, eftersom de redovisade förlust för 2007.

Under 2008 blev inkomsterna av Rörelseöver- skott 0,8 miljarder kronor (17 procent) lägre än 2007. Riksbankens inlevererade överskott mins- kade med 0,8 miljarder kronor.

144

Tabell 5.9 Rörelseöverskott

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

SB 2008

2007

Luftfartsverkets

inlevererade överskott

115

-115

157

Affärsverket Svenska kraft-

näts inlevererade utdelning

och inleverans av mot-

svarighet till statlig skatt

399

476

77

439

Sjöfartsverkets inlevererade

överskott

11

-11

20

Inlevererat överskott av

Riksgäldskontorets

garantiverksamhet

6

-6

Inlevererat överskott av

statsstödd exportkredit

5

94

89

2

Riksbankens inlevererade

överskott

2 700

3 600

900

4 400

Rörelseöverskott

3 236

4 170

935

5 018

Överskott av statens fastighetsförvaltning

Inkomsterna av Överskott av statens fastig- hetsförvaltning blev 329 miljoner kronor och var därmed 28 miljoner kronor (9 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Överskottet från Sta- tens fastighetsverk och Fortifikationsverket uppgick till 187 miljoner kronor respektive 142 miljoner kronor.

Under 2008 blev Överskott av statens fastig- hetsförvaltning 293 miljoner kronor lägre än 2007.

Ränteinkomster

Utfallet för inkomsthuvudgruppen Räntein- komster uppgick till 7,7 miljarder kronor för 2008 och var därmed 0,9 miljarder kronor (14 procent) högre än beräknat i statsbudgeten.

Räntor på skattekonto m.m., netto uppgick till 2,6 miljarder kronor, vilket är en ökning med 0,9 miljarder kronor jämfört med statsbudgeten. Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 uppgick till 4,9 miljarder kronor, vilket i det närmaste överensstämmer med beräknat i stats- budgeten.

Ränteinkomsterna blev 0,5 miljarder kronor högre än 2007. Räntor på skattekonton m.m., netto ökade med 0,3 miljarder kronor och Rän- teinkomster på studielån upptagna efter 1988 ökade med 0,1 miljarder kronor.

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.10 Ränteinkomster

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

SB 2008

2007

Räntor på näringslån

2

0

-1

1

Räntor på studielån

5 021

4 971

-50

4 869

Övriga ränteinkomster

1 752

2 740

988

2 365

Ränteinkomster

6 775

7 711

937

7 235

Inkomster av statens aktier

Inkomster av statens aktier (utdelningar) upp- gick till 24,7 miljarder kronor och var därmed 5,7 miljarder kronor (30 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. De utdelningar som bolagen betalade ut under 2008 hänför sig till räken- skapsåret 2007.

Utbetalda utdelningar per bolag under 2007 och 2008 redovisas i tabell 5.11. Utdelningen från TeliaSonera AB uppgick till 6,7 miljarder kronor, vilket är en minskning med 6,1 miljarder kronor jämfört med 2007. Utdelningen från Vattenfall AB uppgick till 8 miljarder kronor. Efter avdrag för kompensation för stängningen av Barsebäck 2 (1,1 miljard kronor) redovisades 6,9 miljarder kronor på denna inkomsttitel.

Totalt minskade aktieutdelningarna med 8,6 miljarder kronor (26 procent) mellan 2007 och 2008.

145

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.11 Aktieutdelning

Miljoner kronor

Utfall

Utfall

Skillnad

2008

2007

mot 2007

Akademiska Hus AB

967

1 400

-433

Apoteket AB

145

150

-5

AB Bostadsgaranti

4

8

-4

Civitas Holding AB

(med Vasakronan AB)

791

698

93

Green Cargo AB

85

80

5

Kasernen Fastighets AB

4

4

0

Lernia AB

25

50

-25

LKAB

2 000

2 000

0

Nordea AB

2 423

2 347

76

Nordiska investeringsbanken

89

176

-87

OMX AB

0

52

-52

Posten AB

625

400

225

Svenska Rymdaktiebolaget

6

3

3

SJ AB

169

150

19

SOS Alarm Sverige AB

4

4

0

Specialfastigheter Sverige AB

350

400

-50

Statens Väg- och

Baninvest AB

0

3

-3

Förvaltningsaktiebolaget

Stattum

570

0

570

Sveaskog AB

810

2 480

-1 670

AB Svensk Bilprovning

3

3

0

AB Swedcarrier

400

0

400

TeliaSonera AB

6 697

12 811

-6 114

Teracom AB

400

350

50

Vasallen AB

67

471

-404

Vattenfall AB

6 922

6 399

523

Venantius AB

300

2 100

-1 800

Vin Sprit AB

825

710

115

Summa

24 681

33 249

-8 568

Offentligrättsliga avgifter

Inkomsterna

under

inkomsthuvudgruppen

Offentligrättsliga

avgifter

uppgick

till

12,1 miljarder

kronor

och

var därmed

0,9 miljarder kronor (7 procent) lägre än beräk- nat i statsbudgeten. Den största avvikelsen avser Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor. Ut- fallet blev 8,9 miljarder kronor, vilket är 1,1 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna var under 2008 lägre än beräknat.

Offentligrättsliga avgifter blev 1,5 miljarder kronor (11 procent) lägre än 2007. Finansie- ringsavgift från arbetslöshetskassor har minskat med 1,6 miljarder kronor (15 procent). Avgifter vid Kronofogdemyndigheterna ökade med 0,1 miljarder kronor (12 procent).

Försäljningsinkomster

Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen För- säljningsinkomster uppgick till 157 miljoner kronor, vilket är 17 miljoner kronor (10 procent) lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. För inkomsttiteln Offentlig lag- ring, försäljningsintäkter blev utfallet 102 miljoner kronor, vilket är 18 miljoner kronor lägre än be- räknat i statsbudgeten. Om vissa förutsättningar är uppfyllda köper och lagrar Statens jordbruks- verk bl.a. spannmål, skummjölksprodukter, nötkött och smör åt EU. Skillnaden mellan utfall och statsbudget beror på en minskande försälj- ning av varor som lagrats.

Under 2008 blev Försäljningsinkomster

98 miljoner kronor lägre än 2007. Utfallet för Offentlig lagring, försäljningsintäkter blev 95 miljoner kronor lägre.

Böter m.m.

Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till 1 202 miljoner kronor och var där- med 126 miljoner kronor (12 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för inkomst- titeln Bötesmedel blev 1 037 miljoner kronor, vilket är 112 miljoner kronor högre än beräknat. I statsbudgeten beräknades Sanktionsavgifter

m.m.uppgå till 20 miljoner kronor. Utfallet blev 50 miljoner kronor.

Inkomsterna av Böter m.m. blev 129 miljoner kronor (10 procent) lägre än 2007. Det är in- komsterna av Sanktionsavgifter m.m. som mins- kat med 237 miljoner kronor mellan åren då konkurrensskadeavgift för asfaltkartellen redo- visades 2007.

Övriga inkomster av statens verksamhet

Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till 2,6 miljarder kronor under 2008 och blev därmed 2,1 miljarder kronor högre än vad som

146

beräknades i statsbudgeten. För 2008 redovisar Post Telestyrelsen 2,1 miljarder kronor från försäljningen av radiofrekvenser till nästa generations mobila nät.

Inkomsterna minskade med 2,6 miljarder kronor jämfört med 2007. Skillnaden mellan åren beror till stor del på en kapitalöverföring föregå- ende år på 4,1 miljarder kronor då staten övertog utestående lån från Venantius AB.

Inkomster av försåld egendom

Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas inkomster från försäljning av aktier, byggnader, maskiner och mark. I stats- budgeten togs Inkomster av försåld egendom upp med 50 miljarder kronor som ett beräk- ningstekniskt antagande. Utfallet blev 76,5 miljoner kronor, varav 49,8 miljarder kro- nor avser försäljningen av Vin Sprit AB, 24,6 miljarder kronor avser försäljningen av statens aktier i Civitas Holding AB med dotter- bolaget Vasakronan och 2,1 miljarder kronor av- ser försäljningen av statens aktier i OMX AB.

Inkomster av försåld egendom blev 58,5 miljarder kronor högre än 2007 och beror på försäljningen av de ovan nämnda bolagen. År 2007 såldes aktier för 18 miljarder kronor, varav merparten avsåg aktier i TeliaSonera AB.

Tabell 5.12 Inkomster av försåld egendom

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

SB 2008

2007

Inkomster av försåld

egendom

50 000

76 519

26 519

18 016

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.13 Återbetalning av lån

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

SB 2008

2007

Återbetalning av

näringslån

16

14

-2

24

Återbetalning av

studielån

1 815

1 774

-40

1 907

Återbetalning av

övriga lån

60

93

33

114

Återbetalning av lån

1 890

1 881

-9

2 046

Kalkylmässiga inkomster

Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensions- avgifter. Inkomsterna uppgick till 8,7 miljarder kronor, vilket är 0,2 miljarder kronor (3 procent) lägre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för Statliga pensionsavgifter blev 8,2 miljarder kro- nor, vilket är 0,2 miljarder kronor lägre än be- räknat i statsbudgeten. Utfallet för inkomsttiteln Amortering på statskapital blev 0,5 miljarder kro- nor, vilket är marginellt högre än beräknat i statsbudgeten.

Kalkylmässiga inkomster blev 0,5 miljarder kronor (6 procent) högre än 2007. Statliga pen- sionsavgifter ökade med 0,6 miljarder kronor.

Tabell 5.14 Kalkylmässiga inkomster

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

SB 2008

2007

Avskrivningar och

amorteringar

507

512

5

567

Statliga pensionsavgifter

8 420

8 188

-232

7 606

Kalkylmässiga inkomster

8 927

8 700

-227

8 174

Återbetalning av lån

Under inkomsttypen Återbetalning av lån redo- visas återbetalningar av olika typer av lån. Dessa uppgick till 1,9 miljarder kronor och var därmed marginellt lägre än beräknat i statsbudgeten. Återbetalning av studiemedel blev något lägre än statsbudgeten medan Återbetalning av övriga lån blev något högre.

Återbetalning av lån blev 0,2 miljarder kronor (8 procent) lägre än 2007. Det var framför allt Återbetalning av studiemedel som minskade.

Statliga pensionsavgifter

Inkomsttiteln Statliga pensionsavgifter under- indelas i tabell 5.15. Avgifterna för den statliga tjänstepensioneringen uppgick till 6,6 miljarder kronor under 2008 medan den särskilda löne- skatten på pensionskostnader uppgick till 1,5 miljarder kronor. Administrationskostna- derna för det statliga tjänstepensionssystemet blev 0,2 miljarder kronor under 2008.

147

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.15 Statliga pensionsavgifter

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

SB 2008

2007

Statlig tjänstepensionering

6 647

6 166

Särskild löneskatt på

pensionskostnader

1 533

1 424

Statlig grupplivförsäkring

79

79

Premieskatt, gruppliv

61

61

Statlig

personskadeförsäkring

55

53

Avdrag för

administrationskostnader

-177

-168

Administration,

personskadeförsäkring

-9

-8

Statliga pensionsavgifter

8 420

8 188

-232

7 606

Bidrag m.m. från EU

Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från EG:s jordbruks- fond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG.

Inkomsterna uppgick till 11 miljarder kronor och var därmed 1,4 miljarder kronor (11,6 pro- cent) lägre än beräknat i statsbudgeten.

Bidragen från EG:s jordbruksfond uppgick till

9 miljarder kronor, vilket var 1,1 miljarder kro- nor lägre än beräknat i statsbudgeten.

Utfallet för inkomsttiteln EU:s landsbygds- fond 2007–2013 blev 1,8 miljarder kronor, vilket är 0,9 miljarder kronor lägre än beräknat i stats- budgeten. Det beror på att bidrag som i stats- budgeten beräknades betalas ut under 2008, be- talades ut som förskott under 2007.

Inkomsterna på inkomsttiteln Exportbidrag blev 0,2 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Det låga utfallet beror på fortsatt höga världsmarknadspriser på jordbrukspro- dukter, vilket betyder att behovet av stöd mins- kat och att stödnivåerna sänkts.

Bidragen från EG:s regionalfond uppgick till 0,5 miljarder kronor, vilket var 0,2 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Detta beror på att det startat färre projekt än beräknat för den nya programperioden 2007–2013.

Jämfört med 2007 blev Bidrag m.m. från EU 2 miljarder kronor (15,4 procent) lägre. Bidrag från EU:s landsbygdsfond 2007–2013 minskade jämfört med 2007 med 0,9 miljarder kronor. Minskningen beror på att det betalades ut ett

stort förskott under 2007. Bidrag från EG:s soci- alfond minskade med 0,8 miljarder kronor och Bidrag från EG:s regionalfond minskade med 0,7 miljarder kronor. Minskningen beror i båda fal- len på att bidragen för programperioden 2000– 2006 avtagit i och med att perioden avslutas och att bidragen för den nya programperioden 2007– 2013 inte betalats in i samma utsträckning.

Tabell 5.16 Bidrag m.m. från EU

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

SB 2008

2007

Bidrag från EG:s

jordbruksfond

10 066

8 994

-1 071

9 841

varav Gårdsstöd

6 411

6 276

-135

5 689

varav Kompletterande

åtgärder perioden

1995–1999

0

0

0

0

varav Övriga

interventioner

135

126

-9

132

varav Exportbidrag

350

106

-244

249

varav Djurbidrag

322

325

3

1 035

varav Offentlig lagring

10

20

10

-82

varav Miljö-, struktur-

och regionala åtgärder

perioden 2000–2006

-6

-5

0

-17

varav EU:s lands–

bygdsfond 2007–2013

2 728

1 807

-921

2 686

varav Övriga bidrag

från EG:s jordbruks–

fonds garantisektion

6

216

210

-119

varav Bidrag från EG:s

jordbruksfonds

utvecklingssektion

109

123

14

269

Bidrag från EG:s

fiskefond

156

94

-62

90

Bidrag från EG:s

regionalfond

700

464

-236

1 130

Bidrag från EG:s

socialfond

1 065

870

-195

1 633

Bidrag till trans–

europeiska nätverk

280

348

68

187

Övriga bidrag från EG

212

265

53

155

Bidrag m.m. från EU

12 478

11 036

-1 443

13 037

Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet

Under inkomsttypen Avräkningar m.m. i an- slutning till skattesystemet redovisas Tillkom- mande skatter och Avräkningar. Utfallet för 2008 beräknas till -56,3 miljarder kronor vilket är 3,8 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten.

148

Skillnaden är hänförlig till avräkningarna (se tabell 5.7.).

Tillkommande skatter

I tillkommande inkomster ingår s.k. EU-skatter och kommunala utjämningsavgifter. EU-skat- terna utgörs främst av momsbaserad EU-avgift och tullmedel. EU-skatterna redovisas via stats- budgeten och tillfaller slutligen EU:s budget. Därmed ingår de inte i statens skatteintäkter.

De tillkommande inkomsterna beräknas 2008 uppgå till 12,6 miljarder kronor, varav EU-skat- terna utgör 10,4 miljarder kronor. Jämfört med statsbudgeten är de tillkommande skatterna marginellt högre beroende på att utjämnings- avgiften för LSS-kostnader blev högre än väntat.

Avräkningar

Avräkningarna uppgick 2008 till -68,9 miljarder kronor, vilket är 3,9 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Kompensation för mervärdes- skatt uppgick till -67 miljarder kronor, varav av- räknad mervärdesskatt hos statliga myndigheter -23,4 miljarder kronor och kompensation för mervärdesskatt för kommunsektor -43,7 miljar- der kronor. Resterande del av avräkningarna ut- görs av intäkter som förs till fonder. Dessa in- täkter uppgick till -1,9 miljarder kronor 2008.

Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto

Utgifter som redovisas som skattekrediteringar på skattekonto uppgick till -2,4 miljarder kronor 2008. I statsbudgeten var motsvarande belopp -2,6 miljarder kronor fördelade på tre stöd: An- ställningsstöd, Stöd till bredbandsinstallation och Jämställdhetsbonus. Krediteringarna för Anställ- ningsstöd blev 0,3 miljarder kronor lägre än vän- tat. Detta redovisas som en positiv avvikelse eftersom utgifterna redovisas som negativa inkomster. Utfallet för Stöd till bredbandsinstal- lation blev däremot 0,2 miljarder kronor högre än beloppet som angavs i statsbudgeten. Stöd- programmet är flerårigt och avvikelsen ryms inom den ursprungliga ramen. Avvikelsen för Jämställdhetsbonus är hela det budgeterade be- loppet.

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.17 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

SB 2008

2007

Anställningsstöd

-2 523

-2 221

302

-5 980

Stöd till

utbildningsvikariat

0

0

-140

Stöd till investeringar i

källsorteringslokaler

0

0

-22

Stöd till

bredbandsinstallation

-20

-172

-152

-282

Stöd till skyddat arbete

hos offentlig arbetsgivare

0

0

-732

Stöd till utbildning av

personal i vård och

äldreomsorg

1

1

-301

Stöd till konvertering från

oljeuppvärmning

-2

-2

-280

Jämställdhetsbonus

-40

0

40

0

Utgifter som redovisas

som krediteringar på

skattekonto

-2 583

-2 393

190

-7 737

5.3Statsbudgetens utgifter 2008

Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 ut- giftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar (endast vid budgetering), Riksgäldskontorets nettoutlåning och Kassamässig korrigering på statsbudgetens utgiftssida.

5.3.1Makroekonomiska förutsättningar och beslut

Skillnaden mellan utfallet och de beräknade ut- gifterna i den ursprungliga statsbudgeten, som fastställdes av riksdagen i december 2007, redo- visas i tabell 5.18. Utfallet för statsbudgetens totala utgifter m.m. blev 15 miljarder kronor lägre än i den ursprungliga budgeten. Denna skillnad delas i detta avsnitt upp i tre kategorier: skillnad till följd av förändrade makroekono- miska förutsättningar, skillnad till följd av beslut och skillnad till följd av övriga förklarings- faktorer.

149

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.18 Skillnad mellan utfall och statsbudget för 2008

Miljarder kronor

Totalt

Makroförut-

Beslut

Övrigt

sättningar

Utgiftsområden,

exklusive UO 261

15,2

3,4

36,8

-25,0

Utgiftsområde 26 Stats-

skuldsräntor m.m.2

7,4

-7,8

15,0

0,2

Myndigheters m.fl. in-

och utlåning i

Riksgäldskontoret3

-37,7

-0,2

-35,8

-1,7

Statsbudgetens

utgifter m.m.

-15,0

-4,5

16,0

-26,5

1Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket.

2I utfallet ingår tillskott till stabilitetsfonden om 15 miljarder kronor som anvisades på tilläggsbudget.

3RGK:s nettoutlåning och posten Kassamässig korrigering.

Skillnader till följd av den makroekonomiska utvecklingen

Förändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev 4,5 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. De makroekonomiska förutsättningarna redovisas i tabell 5.19.

Tabell 5.19 Makroekonomiska förutsättningar

Utfall

Diff. från

Utfall

SB 2008

2008

SB 2008

2007

Procentuell förändring

från föregående år:

BNP (fp)

3,2

-0,2

-3,4

2,6

KPI (årsgenomsnitt)

2,8

3,4

0,6

2,2

Antal sysselsatta

1,2

0,9

-0,3

2,4

Nivåer:

Öppen arbetslöshet,

procent1

4,0

4,6

0,6

4,6

Personer i åtgärder,

procent av

arbetskraften

1,9

1,8

-0,1

1,9

SEK/EURO

8,99

9,62

0,63

9,25

SEK/USD

6,52

6,59

0,07

6,75

6-mån ränta, procent

4,4

3,8

-0,6

3,6

5-års ränta, procent

4,9

3,8

-1,1

4,2

Prisbasbelopp, tkr

41

41

0

40,3

fp=fasta priser, SB=Statsbudget.

1Enligt AKU-definition före oktober 2007.

Utgifterna för statsskuldsräntor blev 7,8 miljarder kronor lägre, främst på grund av lägre marknadsräntor än beräknat och större valutakursvinster (se vidare avsnitt 5.4.26).

Utfallet för utgiftsområdena exklusive utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m., blev 3,4 mil- jarder kronor högre till följd av den makro- ekonomiska utvecklingen. Orsaken är främst högre arbetslöshet mot slutet av året. I de makroekonomiska förutsättningarna ingår antal

sysselsatta, öppen arbetslöshet och antal personer i åtgärder (se avsnitt 5.4.13). Den växelkurs som låg till grund för beräkningen av EU-avgiften i statsbudgeten var lägre än den som senare fastställdes. Det medförde att EU- avgiften blev högre (se avsnitt 5.4.27).

Skillnader till följd av beslut

Statsbudgetens totala utgifter blev 16 miljarder kronor högre till följd av beslut. Utfallet för ut- giftsområdena exklusive utgiftsområde 26 Stats- skuldsräntor m.m., blev nästan 37 miljarder kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Den största skillnaden avser extraamorteringarna av Vägverkets och Banverkets infrastrukturlån om 25 miljarder kronor. Amorteringarna belastade myndigheternas anslag och minskade utfallet för posten Riksgäldskontorets nettoutlåning med samma belopp.

Med anledning av finanskrisen hösten 2008 vidtog regeringen olika stabilitetsstärkande åt- gärder för det svenska finansiella systemet, vilka ökade statsbudgetens utgifter enligt följande:

-Överföring av 15 miljarder kronor till en nyinrättad stabilitetsfond i Riksgälds- kontoret. Utgifterna redovisades under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., vilka inte omfattas av utgiftstaket. Eftersom medlen placerades på konto i Riksgäldskontoret var tillskottet saldo- neutralt. Ett lån till Carnegie medförde sedermera en belastning av stabilitets- fonden med 2,3 miljarder kronor.

-Kapitaltillskott om 3 miljarder kronor till

AB Svensk Exportkredit

och om

2 miljarder kronor till Almi

Företags-

partner AB för att ge företag ökad tillgång till kapital.

-Kapitaltillskott om 3 miljarder kronor till Fouriertransform AB, ett av staten ägt

aktiebolag för forsknings- och utvecklings- verksamhet inom fordonsindustrin.

En annan orsak till högre utgifter på grund av beslut var EU:s ändringsbudgetar som innebar högre EU-avgift. Vidare blev utgifterna högre för läkemedelsförmånen efter ny överenskom- melse mellan staten och Sveriges Kommuner och Landsting. Utgifterna ökade också till följd av att pensionsrätten höjdes från 80 procent till 93 procent av antagandeinkomsten för personer med sjuk- och aktivitetsersättning.

150

Skillnader till följd av övriga orsaker Statsbudgetens totala utgifter blev 26,5 miljarder kronor lägre än den ursprungliga statsbudgeten till följd av övriga orsaker. En av de större för- klaringarna till detta är att en lägre andel av de arbetslösa än vad som beräknades i statsbudge- ten erhöll ersättning från arbetslöshetsförsäk- ringen. En ytterligare förklaring till lägre utgifter är utvecklingen på ohälsoområdet. Dels sjönk antalet sjukpenningdagar mer än beräknat i statsbudgeten, dels blev antalet nybeviljade sjuk- ersättningar lägre. Dessutom gick fler än beräk- nat från sjukersättning till ålderspension. Det nya tandvårdsstödet utbetalades i betydligt mindre utsträckning än väntat under året. Vidare blev utgifterna för utbildning och universitets- forskning lägre på grund av ett lägre nyttjande av utbildningsplatserna än beräknat. Även utgif- terna för studiemedel blev lägre.

Utgifterna för rättsväsendet blev däremot 1,3 miljarder kronor högre än anvisat i den ur- sprungliga statsbudgeten. De högre utgifterna avser anslagen för polisorganisationen, sveriges domstolar och rättsliga biträden m.m.

5.3.2Sammanfattning

Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas i tabell 5.20.

En större förbrukning än totalt anvisade me- del kan finansieras genom att myndigheterna ut- nyttjar ingående anslagssparande eller anslags- kredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande.

Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till

766 076 miljoner

kronor och blev

därmed

15 004 miljoner

kronor (1,9 procent)

lägre än

beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev utgifterna 74 590 miljoner kronor lägre. Tilläggsbudgetarna bestod till stor del av utgifter som motsvarades av lika stora in- komster under Riksgäldskontorets nettoutlåning (som inte tas upp på tilläggsbudget), nämligen extraamorteringar av infrastrukturlån och till- skott till stabilitetsfonden.

Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev

790 263 miljoner kronor, vilket är

23 987 miljoner kronor (3,1 procent) högre än i beräkningen i statsbudgeten. Summa utgifter för utgiftsområden, exklusive utgiftsområde

Skr. 2008/09:101

26 Statsskuldsräntor m.m., blev 16 538 miljoner kronor högre än i statsbudgeten.

Utfallet för utgiftsområdet 13 Arbetsmarknad uppgick till 51 781 miljoner kronor, vilket är 9 980 miljoner kronor lägre jämfört med beräk- ningen i statsbudgeten. Den främsta orsaken till detta är att en lägre andel av de arbetslösa än be- räknat erhöll ersättning från arbetslöshetsförsäk- ringen.

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppgick till 115 862 miljoner kronor, vilket är 2 137 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Det är främst utgifterna för sjukpenning som här blev lägre än beräknat.

Lägre utgifter än budgeterat för det nya tand-

vårdsstödet

bidrog

till

att

utgiftsområde

9 Hälsovård,

sjukvård

och

social

omsorg blev

1 624 miljoner kronor lägre än statsbudgeten. Utgiftsområde 16 Utbildning och univer-si-

tetsforskning blev 1 850 miljarder kronor lägre än statsbudgeten, främst till följd av att utbild- ningsplatserna inom grundutbildningen inte utnyttjades i lika hög grad som medel anvisats för. Även utgifterna inom utgiftsområde 15 Studiestöd blev lägre av det skälet.

Under hösten 2008 vidtog regeringen ett antal stabilitetsfrämjande åtgärder för att stärka det svenska finansiella systemet. Dessa åtgärder var inte budgeterade i den ursprungliga statsbudge- ten. Utgifterna för utgiftsområde 24 Näringsliv uppgick till 12 761 miljoner kronor, vilket är 7 913 miljoner kronor högre än beräknat i stats- budgeten. Det beror på beslut om ökade kapi- talinsatser i de två statliga bolagen AB Svensk Exportkredit och Almi Företagspartner AB på totalt 5 000 miljoner kronor. Ett ytterligare kapitaltillskott på 3 000 miljoner kronor lämna- des till Fouriertransform AB, ett nybildat statligt bolag för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom fordonsindustrin.

Utfallet för utgiftsområde 22 Kommunikatio- ner blev 61 484 miljoner kronor, vilket är 25 723 miljoner kronor högre än beräkningen i statsbudgeten. Det beror på extraamorteringar på 25 299 miljoner kronor på Väg- och Banver- kets lån i Riksgäldskontoret för infrastruktur.

Utfallet för utgiftsområdet 26 Statsskulds- räntor m.m. uppgick till 48 206 miljoner kronor, vilket är 7 449 miljoner kronor högre än i vad som beräknades i statsbudgeten. Det beror på att 15 000 miljoner kronor tillfördes till en

151

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.20 Statsbudgetens utgifter m.m.2008

Miljoner kronor

Statsbudget1

Tilläggs-

Totalt anvisat

Utfall

Skillnad mot

Skillnad mot

budget

statsbudget

totalt anvisat

UO 1

Rikets styrelse

10 938

78

11 015

10 966

28

-50

UO 2

Samhällsekonomi och

finansförvaltning

11 106

396

11 501

11 378

272

-123

UO 3

Skatt, tull och exekution

9 176

61

9 237

9 446

270

209

UO 4

Rättsväsendet

31 380

570

31 950

32 693

1 312

743

UO 5

Internationell samverkan

1 655

135

1 790

1 750

96

-39

UO 6

Försvar samt beredskap mot

sårbarhet

43 881

27

43 908

43 030

-851

-878

UO 7

Internationellt bistånd

27 702

0

27 702

27 453

-249

-249

UO 8

Migration

6 145

202

6 347

6 134

-11

-213

UO 9

Hälsovård, sjukvård och social

omsorg

50 755

618

51 373

49 131

-1 624

-2 242

UO 10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp

117 999

2 029

120 028

115 862

-2 137

-4 166

UO 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

42 948

-

42 948

42 591

-357

-357

UO 12

Ekonomisk trygghet för familjer och

barn

66 697

-

66 697

66 393

-304

-304

UO 13

Arbetsmarknad

61 761

-4

61 757

51 781

-9 980

-9 976

UO 14

Arbetsliv

1 196

-5

1 191

1 031

-165

-160

UO 15

Studiestöd

20 297

29

20 327

19 110

-1 187

-1 217

UO 16

Utbildning och universitetsforskning

46 374

8

46 382

44 524

-1 850

-1 858

UO 17

Kultur, medier, trossamfund och

fritid

10 110

6

10 116

10 117

7

1

UO 18

Samhällsplanering, bostads-

försörjning, byggande samt

konsumentpolitik

1 809

-

1 809

2 075

266

266

UO 19

Regional utveckling

3 350

43

3 393

2 799

-552

-595

UO 20

Allmän miljö- och naturvård

4 722

239

4 961

4 667

-55

-294

UO 21

Energi

2 838

-

2 838

2 079

-759

-759

UO 22

Kommunikationer

35 760

25 351

61 111

61 484

25 723

372

UO 23

Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar

17 432

127

17 559

16 508

-924

-1 051

UO 24

Näringsliv

4 849

8 018

12 867

12 761

7 913

-105

UO 25

Allmänna bidrag till kommuner

64 520

246

64 765

64 770

250

5

UO 26

Statsskuldsräntor m.m.

40 757

21 413

62 170

48 206

7 449

-13 964

UO 27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

30 122

-

30 122

31 526

1 404

1 404

Summa utgiftsområden

766 276

59 587

825 863

790 263

23 987

-35 600

Minskning av anslagsbehållningar

1 326

1 326

-1 326

-1 326

Summa utgifter

767 603

59 587

827 189

790 263

22 661

-36 926

Riksgäldskontorets nettoutlåning

12 653

12 653

-27 901

-40 554

-40 554

Kassamässig korrigering

824

824

3 713

2 889

2 889

Summa statsbudgetens utgifter m.m.

781 080

59 587

840 666

766 076

-15 004

-74 590

1: Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2007, exkl. tilläggsbudget.

152

nyinrättad stabilitetsfond för att stärka det svenska finansiella systemet. Medlen placerades på konto i Riksgäldskontoret. I motsatt riktning

verkade att

räntorna

på

statsskulden blev

7 461 miljoner

kronor

lägre

än statsbudgeten,

främst beroende på lägre marknadsräntor och högre valutakursvinster än beräknat.

Riksgäldskontorets nettoutlåning blev -27 901 miljoner kronor. I statsbudgeten beräk- nades nettoutlåningen uppgå till 12 653 miljoner kronor. Skillnaden mot statsbudgeten blev såle- des -40 554 miljoner kronor. Minskningen beror till stor del på extraamorteringarna av Väg- och Banverkets infrastrukturlån samt tillskottet till stabilitetsfonden som har kapitalet placerat i Riksgäldskontoret. Den kassamässiga korriger- ingen blev 3 713 miljoner kronor, 2 889 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten.

5.3.3Indragningar

Enligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat an- slag inte ska användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl.

Under 2008 har det gjorts indragningar av an- slagsmedel uppgående till totalt 25 509 miljo- ner kronor. Det är en ökning med 7 325 miljoner kronor jämfört med 2007. De 30 största indrag- ningarna svarar för 91 procent av totalbeloppet under 2008. I tabell 5.21 särredovisas samtliga indragningar som är större än 100 miljoner kro- nor.

Den största indragningen uppgick till 8 176 miljoner kronor och avser bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Det var det ingående anslagssparandet som drogs in.

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.21 Indragningar 2008

Miljoner kronor

Anslag

01 90 05

Regeringskansliet m.m.

272

02 90 02 2007

Försök med trängselskatt i Stockholm

677

06 06 02

Materiel och anläggningar

157

07 08 01

Biståndsverksamhet

512

08 12 02

Ersättningar och bostadskostnader

506

08 12 04

Domstolsprövning i utlänningsärenden

171

09 17 01

Stimulansbidrag och åtgärder inom

äldrepolitiken

145

10 19 01

Sjukpenning och rehabilitering m.m.

2 614

10 19 04

Arbetsskadeersättningar m.m.

475

10 19 07

Bidrag för arbetet med sjukskrivningar

inom hälso- och sjukvård

192

11 20 01

Garantipension till ålderspension

204

12 21 02

Föräldraförsäkring

880

12 21 06

Vårdbidrag för funktionshindrade barn

123

13 10 03

Kommunersättningar vid

flyktingmottagande

156

13 22 02

Bidrag till arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd

8 176

13 22 04

Lönebidrag och Samhall m.m.

164

13 22 11

Bidrag till lönegarantiersättning

361

14 24 01

Särskilda jämställdhetsåtgärder

259

15 25 02

Studiemedel m.m.

1 360

16 25 09 2006

Bidrag till personalförstärkningar i

förskola

114

16 25 10 2006

Bidrag till personalförstärkningar i

skola och fritidshem

136

16 25 11

Fortbildning av lärare

300

16 25 33

Luleå tekniska universitet:

Grundutbildning

101

16 25 69

Enskilda utbildningsanordnare på

högskoleområdet m.m.

103

18 31 04 2007

Statens bostadskreditnämnd:

Garantiverksamhet

199

18 34 01 2003

Stöd till lokala investeringsprogram för

ekologisk hållbarhet

1 230

23 43 03

Gårdsstöd och djurbidrag m.m.

331

23 43 04

Intervention och exportbidrag för

jordbruksprodukter

927

23 44 01

Åtgärder för landsbygdens miljö och

struktur

309

27 93 01

Avgiften till Europeiska gemenskapen

2 020

Övriga indragningar

2 333

Summa

25 509

153

Skr. 2008/09:101

5.3.4Medgivna överskridanden

Med riksdagens bemyndigande får regeringen besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av riksdagen beslutat ändamål med anslaget ska kunna uppfyllas (6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudge- ten). Regeringen beslutade om fyra medgivna överskridanden för 2008.

Tabell 5.22 Medgivna överskridanden 2008

Miljoner kronor

Utnyttjat

Medgivet

medgivet

Anslag

överskridande

överskridande

04 04 13

Kostnader för vissa

skaderegleringar

m.m.

3

2

23 42 04

Bekämpande av

smittsamma

husdjurssjukdomar

79

51

23 42 05

Ersättningar för

viltskador m.m.

7

7

23 43 03

Gårdsstöd och

djurbidrag m.m.

18

13

Summa

107

73

I statsbudgeten anvisades 27 miljoner kronor på det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet upp- förda anslaget 4:13 Kostnader för vissa skadere- gleringar m.m. På tilläggsbudget anvisades ytter- ligare 12 miljoner kronor. Regeringen medgav att anslagsposten 1 Kostnader för vissa skadere- gleringar m.m. fick överskridas med 3 miljoner kronor (regeringsbeslut 2008-12-11) för ersätt- ning för frihetsberövanden och andra tvångsåt- gärder. Av det medgivna överskridandet utnytt- jades 2 miljoner kronor. Hela anslagskrediten på 4 miljoner kronor för anslagsposten utnyttjades.

I statsbudgeten anvisades 124 miljoner kronor på det under utgiftsområde 23 Jord- och skogs- bruk, fiske med anslutande näringar uppförda anslaget 42:4 Bekämpande av smittsamma hus- djurssjukdomar. På tilläggsbudget anvisades ytterligare 62 miljoner kronor. Regeringen med- gav att anslagsposten 1 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar fick överskridas med 79 miljoner kronor (regeringsbeslut 2009- 02-12) för bekämpning av blåtunga och salmo- nella. Av det medgivna överskridandet utnyttja- des 51 miljoner kronor. Hela anslagskrediten på

12 miljoner kronor för anslagsposten utnyttja- des.

I statsbudgeten anvisades 91 miljoner kronor på det under utgiftsområde 23 Jord- och skogs- bruk, fiske med anslutande näringar uppförda anslaget 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. Re- geringen medgav att anslagsposten 2 Ersättning för renar som skadats av eller dödats av varg, björn, järv, lo eller örn fick överskridas med 7 miljoner kronor (regeringsbeslut 2008-12-18). Hela det medgivna överskridandet utnyttjades. Hela anslagskrediten på 8 miljoner kronor för anslagsposten utnyttjades också. Dessutom överskreds anslagsposten med 221 082 kronor.

I statsbudgeten anvisades 6 875 miljoner kro- nor på det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar upp- förda anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Regeringen medgav att anslagsposten

4 EG-medfinansierade

djursjukdomsprogram

fick överskridas med 18 miljoner kronor (rege- ringsbeslut 2009-02-12) för bekämpning av blå- tunga. Av det medgivna överskridandet utnytt- jades 13 miljoner kronor. Hela anslagskrediten på 350 000 kronor för anslagsposten utnyttjades.

5.3.5Begränsningsbelopp

Med begränsningsbelopp avses en minskning av totalt tillgängliga medel som får disponeras under året utan att anvisade anslagsmedel mins- kas eller dras in. Regeringen anger i reglerings- brev att myndigheten får använda eller disponera högst ett angivet belopp.

Under 2008 har regeringen endast beslutat om begränsningsbelopp inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet.

Tabell 5.23 Utgiftsbegränsande åtgärder 2008

Miljoner kronor

Utgifts-

Anslag och

Disponibla medel

efter belopps-

område

anslagspost

begränsning

Utfall

6

6:2 ap. 4

Materielnära

verksamhet

samt avveckling

6 701

6 256

Genom en ändring i Försvarsmaktens reglerings- brev i september 2008 beslutade regeringen för anslaget 6:2 Materiel och anläggningar, anslags- posten 4 Materielnära verksamhet samt avveck- ling, att 174 miljoner kronor av tilldelade medel på anslagsposten fick användas först efter beslut

154

Skr. 2008/09:101

av regeringen. I tabell 5.23 redovisas utfallet för anslagsposten.

5.3.6Politikområden

Sedan 2001 har statsbudgetens utgifter delats in i politikområden. Denna indelningsgrund har emellertid avskaffats från och med 2009. År 2008 är således det sista året som politikområden användes.

Vissa politikområden omfattade verksamheter som i sin helhet rymdes inom ett utgiftsområde. Ett politikområde kunde även omfatta en be- gränsad del av verksamheten som bedrevs inom ett annat utgiftsområde. Det fanns även politik- områden som berörde flera utgiftsområden, s.k. sektorövergripande politikområden.

Inom utgiftsområde 1 och 2 återfinns anslag och verksamheter som inte omfattades av poli- tikområdesindelningen, såsom riksdagens leda- möter och ombudsmän samt Regeringskansliet. Utgiftsområdena 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen utgörs inte direkt av statlig verksamhet, utan kan ses som medel för att uppnå verksamhet inom övriga utgiftsområden Dessa omfattades inte heller av politikområdesindelningen. I tabell 5.24

redovisas dessa under rubriken Verksamhet som inte tillhör något politikområde. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner blev fr.o.m. 2003 politikområde 48. År 2008 tillkom politik- område 49 Reformsamarbete i Östeuropa.

Politikområde 19 Ersättning vid arbetsoför- måga hade de största utgifterna (115 862 mil- joner kronor). Detta politikområde omfattade samma anslag som utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Anslagen med de största utgifterna inom detta politikom- råde var 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (26 611 miljoner kronor) och 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. (73 991 miljoner kronor).

Det minsta politikområdet är 11 Urban ut- vecklingspolitik (före 2008 benämnt Storstads- politik). Utgifterna på detta politikområde upp- gick till 2 miljoner kronor 2008. De avser äldre- anslaget från 2004 11:1 Utvecklingsinsatser i stor- stadsregionerna inom utgiftsområde 13 Arbets- marknad.

I tabell 5.24 jämförs utfallet per politikområde med anvisat i statsbudgeten och totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget). Skillnaderna kommenteras under respektive utgiftsområde i avsnitt 5.4 Utfall per utgiftsområde. I tabellerna per utgiftsområde redovisas utfallet underindelat i politikområden (se även bilaga 6).

Tabell 5.24 Statsbudgetens utgifter m.m. 2008 fördelade på politikområden

Miljoner kronor

Statsbudget1

Tilläggs-

Skillnad mot

Skillnad mot

budget

Totalt anvisat

Utfall

statsbudget

totalt anvisat

PO 01 Effektiv statsförvaltning

10 312

386

10 698

10 589

277

-109

PO 02 Finansiella system och tillsyn

552

5

557

543

-9

-14

PO 03 Skatt, tull och exekution

9 176

61

9 237

9 446

270

209

PO 04 Rättsväsendet

31 380

570

31 950

32 693

1 312

743

PO 05 Utrikes- och säkerhetspolitik

1 655

135

1 790

1 750

96

-39

PO 06 Totalförsvar

39 794

0

39 794

38 845

-949

-949

PO 07 Skydd och beredskap mot olyckor och svåra

påfrestningar

3 744

26

3 770

3 849

105

79

PO 08 Internationellt utvecklingssamarbete

26 483

0

26 483

26 308

-175

-175

PO 10 Integrationspolitik

5 945

-4

5 941

4 836

-1 109

-1 105

PO 11 Urban utvecklingspolitik

0

0

2

2

2

PO 12 Migrationspolitik

6 145

202

6 347

6 134

-11

-213

PO 13

Hälso- och sjukvårdspolitik

28 262

618

28 880

27 563

-699

-1 317

PO 14

Folkhälsa

1 291

1 291

1 020

-271

-271

PO 15

Barnpolitik

38

38

39

1

1

PO 16

Handikappolitik

17 338

17 338

17 079

-260

-260

155

Skr. 2008/09:101

Fortsättning på Tabell 5.24 Statsbudgeten utgifter m.m. 2008 fördelade på politikområden

Miljoner kronor

Statsbudget1

Tilläggs-

Skillnad mot

Skillnad mot

budget

Totalt anvisat

Utfall

statsbudget

totalt anvisat

PO 17 Äldrepolitik

2 388

2 388

1 972

-416

-416

PO 18 Socialtjänstpolitik

1 071

1 071

1 089

17

17

PO 19 Ersättning vid arbetsoförmåga

117 999

2 029

120 028

115 862

-2 137

-4 166

PO 20 Ekonomisk äldrepolitik

42 948

42 948

42 591

-357

-357

PO 21 Ekonomisk familjepolitik

66 697

66 697

66 393

-304

-304

PO 22 Arbetsmarknadspolitik

55 816

55 816

46 943

-8 873

-8 873

PO 23 Arbetslivspolitik

803

-5

798

824

21

25

PO 24 Jämställdhetspolitik

393

393

207

-186

-186

PO 25 Utbildningspolitik

66 901

28

66 929

63 873

-3 029

-3 056

PO 26 Forskningspolitik

7 538

7 538

7 503

-34

-34

PO 27 Mediepolitik

758

758

698

-60

-60

PO 28 Kulturpolitik

6 123

6

6 129

6 136

13

7

PO 29 Ungdomspolitik

111

111

114

3

3

PO 30 Folkrörelsepolitik

549

549

549

-1

-1

PO 31 Bostadspolitik

1 627

1 627

1 921

294

294

PO 32 Regional samhällsorganisation

2 372

-2

2 371

2 380

8

10

PO 33 Regional utvecklingspolitik

3 350

43

3 393

2 799

-552

-595

PO 34 Miljöpolitik

4 575

240

4 815

4 487

-88

-328

PO 35 Energipolitik

2 838

2 838

2 079

-759

-759

PO 36 Transportpolitik

35 208

25 376

60 584

61 027

25 819

443

PO 37 IT, elektronisk kommunikation och post

552

-25

527

456

-96

-71

PO 38 Näringspolitik

2 508

8 015

10 522

10 458

7 950

-64

PO 39 Utrikeshandel, handels- och

investeringsfrämjande

438

4

442

425

-13

-17

PO 40 Konsumentpolitik

182

182

171

-10

-10

PO 41 Skogspolitik

716

5

721

951

235

230

PO 42 Djurpolitik

439

62

501

574

135

74

PO 43 Livsmedelspolitik

8 930

73

9 002

8 627

-303

-376

PO 44 Landsbygdspolitik

5 540

-13

5 528

4 553

-988

-975

PO 45 Samepolitik

79

10

89

87

8

-2

PO 46 Demokrati

97

97

96

-1

-1

PO 47 Minoritetspolitik

14

14

14

0

0

PO 48 Allmänna bidrag till kommuner

64 520

246

64 765

64 770

250

5

PO 49 Reformsamarbete i Östeuropa

1 219

1 219

1 144

-75

-75

Förändring av anslagsbehållningar

1 326

1 326

-1 326

-1 326

Summa politikområden

688 742

38 089

726 831

702 471

13 730

-24 360

Verksamhet som inte tillhör ett politikområde

90 Anslag som inte ingår i något politikområde

7 982

85

8 067

8 060

78

-6

92 Statsskuldsräntor m.m.

40 757

21 413

62 170

48 206

7 449

-13 964

93 Avgiften till Europeiska gemenskapen

30 122

30 122

31 526

1 404

1 404

Riksgäldskontorets nettoutlåning

12 653

12 653

-27 901

-40 554

-40 554

Kassamässig korrigering

824

824

3 713

2 889

2 889

Summa statsbudgetens utgifter m.m.

781 080

59 587

840 666

766 076

-15 004

-74 590

1Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2007, exkl. tilläggsbudget.

156

Skr. 2008/09:101

5.4Utfall per utgiftsområde

I följande avsnitt presenteras utfallet per utgifts- område närmare.

Inledningsvis i varje avsnitt redovisas vilka politikområden och större anslag som ingår i ut- giftsområdet. Här anges också om anslag har flyttats mellan utgiftsområden. Anslagen redovi- sas under de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten för 2008.

Därefter följer en tabell med underindelning i politikområden. Tabellen innehåller följande beloppsuppgifter: anvisat i den ursprungliga statsbudgeten 2008, tilläggsbudget 2008, utfall 2008, skillnad mellan statsbudget och utfall 2008 samt utfall 2007.

Efter tabellen kommenteras skillnaden mot statsbudgeten, totalt och för vissa anslag. De anslag med de beloppsmässigt största skillna- derna har valts ut.

Avslutningsvis jämförs utfallet för utgiftsom- rådet 2008 med utfallet 2007. De beloppsmässigt största skillnaderna per anslag kommenteras.

Efter de 27 utgiftsområdesavsnitten redogörs på liknande sätt för posterna Förändring av an- slagsbehållningar, Riksgäldskontorets nettoutlå- ning och Kassamässig korrigering, vilka ingår på statsbudgetens utgiftssida. Avslutningsvis redo- visas även Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten.

I bilaga 6 redovisas utfall och budgetvärden för samtliga anslag på statsbudgeten 2008.

5.4.1Utgiftsområde 1 Rikets styrelse

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Regi- onal samhällsorganisation, Demokrati och Minoritetspolitik samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår även anslagen 90:1 Kungliga hov- och slotts- staten, 90:2 Riksdagens ledamöter och partier m.m., 90:3 Riksdagens förvaltningsanslag, 90:4 Riksdagens ombudsmän, justitieombudsmännen, 90:5 Regeringskansliet m.m., 90:6 Stöd till politiska partier och 90:7 Svenska institutet för europapolitiska studier samt EU-information.

Tabell 5.25 UO 1 Rikets styrelse

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Mediepolitik

725

666

-58

676

Regional

samhälls-

organisation

2 372

-2

2 380

8

2 398

Samepolitik

32

32

0

26

Demokrati

97

96

-1

83

Minoritetspolitik

14

14

0

11

Anslag som inte

ingår i något

politikområde

7 697

79

7 776

79

7 400

Summa

10 938

78

10 966

28

10 594

Utfallet uppgick till 10 966 miljoner kronor och var därmed 28 miljoner kronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 90:5 Regeringskansliet m.m. blev 6 069 miljoner kronor, vilket är 136 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten, exklusive tilläggsbudget. På tilläggsbudget tilldelades anslaget 79 miljoner kronor, främst med anledning av den nya kris- hanteringsenheten i Statsrådsberedningen men även för förberedelser inför bildandet av Trans- portstyrelsen. Utfallet för anslaget 27:2 Presstöd blev 503 miljoner kronor, vilket är 64 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbud- geten.

Under 2008 blev utgifterna för utgiftsområdet 372 miljoner kronor (3,5 procent) högre än 2007. Utfallet på anslaget 90:5 Regeringskansliet

m.m.blev 515 miljoner kronor (9,3 procent) högre. Detta beror främst på kostnader för för- beredelser av Sveriges ordförandeskap i EU, ge- nerellt högre lönenivåer, ökade utgifter för lokaler samt övertagandet av de av Sida tidigare administrerade utlandsmyndigheterna. Utfallet för anslaget 90:3 Riksdagens förvaltningsanslag

uppgick till 588 miljoner kronor vilket är 152 miljoner kronor lägre än föregående år. Det lägre utfallet förklaras av att anslaget tillfälligt höjdes 2007 för att lösa in lån som tidigare upp- tagits för att finansiera bevarandet av riksbygg- naderna på Helgeandsholmen.

5.4.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Ef- fektiv statsförvaltning samt Finansiella system

157

Skr. 2008/09:101

och tillsyn. Vidare finns ett anslag som inte ingår i något politikområde, nämligen anslaget 90:1 Riksrevisionen. Anslagen 90:2 Försök med trängselskatt i Stockholm och 1:12 Statliga kompe- tensöverföringsjobb upphörde den 31 december 2007. Trängselskattesystemet finansieras fort- sättningsvis via anslaget 36:17 Trängselskatt i Stockholm: Administrationskostnader m.m. under utgiftsområde 22 Kommunikationer.

Tabell 5.26 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall

-SB

Politikområde

2008

2008

2008

2008

Utfall 2007

Effektiv

statsförvaltning

10 312

386

10 589

277

10 174

Finansiella

system och

tillsyn

508

5

505

-4

493

Anslag som inte

ingår i något

politikområde

285

5

284

0

541

Summa

11 106

396

11 378

272

11 208

Utfallet uppgick till 11 378 miljoner kronor och var därmed 272 miljoner kronor (2,5 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 1:10 Statliga tjänstepen- sioner m.m. blev 9 461 miljoner kronor, vilket är 235 miljoner kronor högre än anvisat i statsbud- geten. Under året anvisades på detta anslag två belopp på tilläggsbudget på sammanlagt 381 miljoner kronor. I och med att parterna på det statliga avtalsområdet beslutat om en ändrad tolkning av gällande kollektivavtal beräknades behovet av anslagsmedel öka med 45 miljoner kronor per år med retroaktiv verkan från 2003. För att finansiera de ökade kostnaderna 2003– 2008 tilläggsanvisades 319 miljoner kronor. Vi- dare har de beräknade premierna inte motsvarat utgifterna på anslaget. Premierna avser beräk- nade pensionskostnader för aktiv personal för ett visst år medan anslaget belastas med de pen- sioner som utbetalas samma år. För att minska det över åren successivt ökande underskottet tilläggsanvisades 62 miljoner kronor för detta ändamål.

För utgiftsområdet blev utfallet 171 miljoner kronor (1,5 procent) högre än 2007. Utgifterna på anslaget 1:10 Statliga tjänstepensioner m.m. ökade med 561 miljoner kronor (6,3 procent). En förklaring därtill är de ovannämnda retro- aktiva utbetalningarna av pensioner. Utfallen för de två anslag som upphörde vid utgången av

2007, och därmed inte hade något utfall 2008, var sammanlagt 466 miljoner kronor för 2007.

5.4.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. Den 1 januari 2008 blev Kro- nofogdemyndigheten en helt fristående myndig- het, som inte längre är knuten till Skatteverket. Båda myndigheternas förvaltningsanslag ingår under utgiftsområdet.

Tabell 5.27 UO 3 Skatt, tull och exekution

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Skatt, tull och

exekution

9 176

61

9 446

270

9 670

Summa

9 176

61

9 446

270

9 670

Utfallet uppgick till 9 446 miljoner kronor och blev därmed 270 miljoner kronor (2,9 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 3:1 Skatteverket blev 6 320 miljoner kronor, vilket är 220 miljoner kronor högre än vad som anvisades i statsbud- geten. Utfallet för anslaget 3:2 Kronofogdemyn- digheten blev 45 miljoner kronor högre än stats- budgeten.

För utgiftsområdet blev utgifterna 224 miljo- ner kronor (2,3 procent) lägre än 2007. Skatte- verkets utgifter minskade med 186 miljoner kro- nor, vilket i huvudsak berodde på en tillfällig re- sursförstärkning under 2007 i syfte att förbättra skattekontrollen. Utfallet för Kronofogdemyn- digheten minskade med 51 miljoner kronor jämfört med 2007.

5.4.4Utgiftsområde 4 Rättsväsendet

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rätts- väsendet. Här ingår främst polisväsendet, åkla- garväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och rättshjälpen.

Tabell 5.28 UO 4 Rättsväsendet

Miljoner kronor

Politikområde

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2008

2008

2008

2008

2007

Rättsväsendet

31 380

570

32 693

1 312

30 627

Summa

31 380

570

32 693

1 312

30 627

158

Utfallet uppgick till 32 693 miljoner kronor och blev därmed 1 312 miljoner kronor (4,2 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 4:1 Polisorganisationen blev 17 780 miljoner kronor, vilket är 493 miljo- ner kronor högre än vad som anvisades i stats- budgeten. Utgifterna för anslaget 4:12 Rättsliga biträden m.m. uppgick till 1 607 miljoner kronor, vilket är 381 miljoner kronor högre än statsbud- geten. På tilläggsbudget ökades anslaget med 450 miljoner kronor. Utgifterna på anslaget är regelstyrda och styrs bl.a. av antalet mål och ärenden samt deras svårighetsgrad. Det är fram- förallt utgifterna för offentliga försvarare och målsägandebiträden som ökar. På anslagen 4:6 Kriminalvården och 4:5 Sveriges Domstolar blev utgifterna 211 miljoner kronor respektive 107 miljoner kronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

I statsbudgeten anvisades 27 miljoner kronor på anslaget 4:13 Kostnader för vissa skadere- gleringar m.m. Anslaget finansierar ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder eller skadestånd. Det överskreds med 2 miljoner kro- nor, utöver anslagskredit, efter regeringens med- givande.

Under 2008 blev utgifterna för utgiftsområdet 2 066 miljoner kronor (6,7 procent) högre än 2007. De ökade utgifterna avser främst Polisor- ganisationen, med 1 248 miljoner kronor, och Kriminalvården, med 401 miljoner kronor.

5.4.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utri- kes- och säkerhetspolitik.

Tabell 5.29 UO 5 Internationell samverkan

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Utrikes- och

säkerhetspolitik

1 655

135

1 750

96

1 586

Summa

1 655

135

1 750

96

1 586

Utfallet uppgick till 1 750 miljoner kronor och var därmed 96 miljoner kronor (5,8 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

I statsbudgeten anvisades 1 111 miljoner kro- nor för anslaget 5:1 Bidrag till vissa internatio- nella organisationer. Utfallet blev 1 226 miljoner kronor, vilket är 115 miljoner kronor högre än

Skr. 2008/09:101

beräknat i statsbudgeten. Anslaget höjdes med 135 miljoner kronor på tilläggsbudget. Skälet var att Sveriges bidrag till Förenta nationernas (FN) fredsbevarande operationer blev högre än vad som beräknats i statsbudgeten.

Utgifterna för utgiftsområdet blev 165 miljo- ner kronor (10,4 procent) högre än 2007. Utfal- let för anslaget 5:11 Samarbete inom Östersjöregi- onen blev 88 miljoner kronor högre. En anled- ning till ökningen är att samarbetet med Ryss- land på områdena för miljö och mänskliga rät- tigheter redovisas under anslaget fr.o.m. 2008. Ökningen finansieras genom en överföring av medel från anslag 8:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Utfallet för anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer blev 61 miljoner kronor högre än 2007, vilket beror på ökningen av Sveriges bidrag till FN.

5.4.6Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

Utgiftsområdet omfattar politikområdena För- svar och Samhällets krisberedskap. Från och med 2007 ingår även några anslag inom politikområ- dena Miljöpolitik och Näringspolitik.

Tabell 5.30 UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Försvar

39 794

0

38 845

-949

42 378

Samhällets

krisberedskap

3 744

26

3 849

105

3 812

Miljöpolitik

300

1

290

-10

294

Näringspolitik

43

1

45

3

46

Summa

43 881

27

43 030

-851

46 530

Utfallet uppgick till 43 030 miljoner kronor och var därmed 851 miljoner kronor (1,9 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. blev 20 526 miljoner kronor, vilket är 113 miljo- ner kronor (0,6 procent) högre än vad som anvi- sades i statsbudgeten. Regeringen bedömde att anslaget behövde ökas med 490 miljoner kronor på tilläggsbudget för att Försvarsmakten skulle kunna genomföra prioriterad verksamhet i för- bandsverksamheten samt betala statlig ålders- pensionsavgift för 1999 som inte betalats tidi-

159

Skr. 2008/09:101

gare. Försvarsmakten planerade verksamheten på en låg nivå under 2008 för att undvika risken för anslagsöverskridande. När tilläggsbudgeten kom under hösten hann myndigheten inte ställa om verksamhetsnivån tillräckligt snabbt för att kun- na utnyttja medlen. Detta medförde att anslags- sparandet ökade med 377 miljoner kronor. Utfallet för anslaget 6:2 Materiel och anlägg- ningar blev 16 266 miljoner kronor, vilket är 956 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget minskade ansla- get med 390 miljoner kronor för att finansiera ökningen på anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. Även anslag 6:3 Forskning och teknikutveckling minskades med 100 miljoner kronor på tilläggs- budget.

Under 2008 blev utgifterna för utgiftsområdet 3 500 miljoner kronor (7,5 procent) lägre än 2007. Utgifterna på anslaget 6:2 Materiel och an- läggningar minskade med 2 966 miljoner kronor (15,4 procent). Totalt anvisades 768 miljoner kronor mindre under 2008 än 2007. Utöver detta utnyttjades under 2007 anslagsbehållningar på 1 557 miljoner kronor. Utfallet för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfräm- jande truppinsatser m.m. minskade med 508 mil- joner kronor 2008.

5.4.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Inter- nationellt utvecklingssamarbete och Reform- samarbete i Östeuropa.

Tabell 5.31 UO 7 Internationellt bistånd

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Internationellt utvecklings-

samarbete

26 483

0

26 308

-175

25 441

Reformsamar-

bete i Östeuropa

1 219

0

1 144

-75

Summa

27 702

0

27 453

-249

25 441

Utfallet uppgick till 27 453 miljoner kronor och var därmed 249 miljoner kronor (0,8 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgick till 25 300 miljoner kronor, vilket är 185 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbud- geten. Utfallet för anslaget 49:1 Reformsamarbete

i Östeuropa blev 1 144 miljoner kronor. Anslaget är nytt fr.o.m. 2008 och ingår i det nya politikområdet Reformsamarbete i Östeuropa. Det nya politikområdet inrättades mot bakgrund av de senaste årens reformer och utveckling i Östeuropa, inklusive Västra Balkan. Verksam- heten har tidigare redovisats under politikområ- det Internationellt utvecklingssamarbete. Till följd av utfasningen av biståndet till Ryssland har 77 miljoner kronor överförts från anslaget till anslag 5:11 Samarbete inom Östersjöregionen un- der utgiftsområde 5 Internationell samverkan.

År 2008 blev utgifterna för utgiftsområdet 2 012 miljoner kronor (7,9 procent) högre än 2007. Till övervägande del förklaras detta av det nya anslaget 49:1 Reformsamarbete i Östeuropa samt anslaget 8:1 Biståndsverksamhet, som ökade med 585 miljoner kronor (2,4 procent). An- slagstilldelningen för utgiftsområdet är till stor del baserad på BNI-utvecklingen.

Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (procent av bruttonationalinkoms- ten, BNI) som riksdagen beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen i budgetpropositionen används den senast till- gängliga BNI-prognosen.

Det totala svenska biståndet under ett år rap- porteras årligen till OECD:s biståndskommitté DAC (Developmenet Assistance Committee), som ansvarar för att sammanställa medlemslän- dernas biståndsstatistik. Rapporteringen till DAC görs under senvåren efter avslutat budget- år. I den ingår samtliga kostnader, inklusive av- räkningar, som kan klassificeras som bistånd en- ligt DAC:s definitioner. Från biståndsramen görs avräkningar dels för biståndsklassificerade kostnader inom andra utgiftsområden, dels med belopp motsvarande de bilaterala skuldavskriv- ningarna som Sverige gör. Utgifterna inom andra utgiftsområden avser kostnader för flyktingar från biståndsländer, administration av bistånd på utrikesdepartementet samt den del av Sveriges bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finan- sieras över EU:s reguljära budget.

Biståndsramen för 2008 uppgår till

32 038 miljoner kronor, vilket motsvarar en pro- cent av vid budgeteringstillfället beräknad BNI. I tabell 5.32 redovisas DAC-rapporteringen för åren 1999–2008. Det preliminära utfallet för 2008 är 0,98 procent av BNI enligt DAC:s redo- visningsprinciper. Procentandelen för det preli- minära utfallet har beräknats med den senaste BNI-prognosen.

160

Skr. 2008/09:101

Redovisning av utfallet för biståndet

Tabell 5.32 Utfall för bistånd 1999–2008

Miljoner kronor

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Totalt utbetalt

bistånd 1

13 467

16 479

17 220

19 554

19 388

19 996

25 120

29 161

29 320

31 594

Totalt bistånd i

procent av BNI 2

0,70

0,80

0,77

0,83

0,79

0,78

0,94

1,02

0.93

0,98

1Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen förutom när det gäller avräkningen för Sveriges bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget där faktiskt utfall som kan klassificeras som bistånd enligt DAC används fr.o.m. 2007.

2Den senast tillgängliga BNI-prognosen vid rapporteringstillfället till DAC används.

5.4.8Utgiftsområde 8 Migration

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Migra- tionspolitik.

Tabell 5.33 UO 8 Migration

Miljoner kronor

Politikområde

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall 2007

2008

2008

2008

SB 2008

Migrationspolitik

6 145

202

6 134

-11

5 295

Summa

6 145

202

6 134

-11

5 295

Utfallet uppgick till 6 134 miljoner kronor och var därmed 11 miljoner kronor (0,2 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna på anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader blev 2 694 miljoner kronor. Det är 104 miljoner kronor högre än anvisat i stats- budgeten. Anslaget anvisades ytterligare 202 miljoner kronor på tilläggsbudget för att fler personer har varit registrerade i Migrationsver- kets mottagandesystem än vad som beräknades i statsbudgeten. Det beror bl.a. på att antalet per- soner med lagakraftvunna avvisnings- eller ut- visningsbeslut (beslut som inte kan överklagas) som ska återvända till hemlandet ökade, samti- digt som arbetet med återvändandet tagit längre tid än vad som tidigare beräknades. Utfallet för anslaget 12:6 Offentligt biträde i utlänningsären- den blev 231 miljoner kronor, vilket är 88 miljoner kronor högre än anvisat i statsbud- geten. Anslaget ökades med 95 miljoner kronor på tilläggsbudget för att offentligt biträde för- ordnats i större andel av ärendena än vad som beräknades i statsbudgeten. Ökningen finansi- erades genom att anslagen 12:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden och 12:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden minskades med 50 miljoner kronor respektive 45 miljoner kronor.

Under 2008 blev utgifterna för utgiftsområdet 839 miljoner kronor (15,9 procent) högre än 2007. Utfallet för anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader blev 415 miljoner kronor (18,2 procent) högre än 2007. Ökningen beror på att genomsnittligt antal asylsökande i Migra- tionsverkets mottagningssystem ökade under 2008. För anslaget 12:1 Migrationsverket blev ut- gifterna 251 miljoner kronor (13,1 procent) hö- gre än 2007. De högre utgifterna beror främst på att antalet anställda vid Migrationsverket ökade med cirka 300 årsarbetare.

5.4.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsa, Barn- politik, Handikappolitik, Äldrepolitik och Soci- altjänstpolitik samt del av Forskningspolitik.

Tabell 5.34 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Hälso- och

sjukvårdspolitik

28 262

618

27 563

-699

26 476

Folkhälsa

1 291

1 020

-271

1 100

Barnpolitik

38

39

1

33

Handikappolitik

17 338

17 079

-260

15 750

Äldrepolitik

2 388

1 972

-416

1 596

Socialtjänst-

politik

1 071

1 089

17

1 352

Forskningspolitik

366

370

4

347

Summa

50 755

618

49 131

-1 624

46 653

Utfallet uppgick till 49 131 miljoner kronor och var därmed 1 624 miljoner kronor (3,2 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. På

161

Skr. 2008/09:101

tilläggsbudget

anvisades 618 miljoner kronor.

Utfallet för

anslaget 13:1 Tandvårdsförmåner

m.m. blev

3 880 miljoner kronor, vilket är

1 448 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbud- geten. Det beror framför allt på lägre utgifter för det nya tandvårdsstödet som börjat gälla från och med den 1 juli 2008. Utfallet för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning upp- gick till 16 002 miljoner kronor, vilket är 206 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbud- geten och utfallet för anslaget 17:1 Stimulansbi- drag och åtgärder inom äldrepolitiken blev 1 972 miljoner kronor, vilket är 417 miljoner kronor lägre än statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 13:2 Bidrag för läkeme- delsförmånerna uppgick till 21 584 miljoner kro- nor enligt gällande avtal mellan staten och Sveri- ges Kommuner och Landsting. Det anvisade be- loppet i statsbudgeten var 21 000 miljoner kro- nor, medan resterande 584 miljoner kronor anvi- sades på tilläggsbudget. Anslaget svarar för 44 procent av de totala utgifterna inom utgifts- området.

Jämfört med 2007 ökade utgifterna för ut- giftsområdet med 2 478 miljoner kronor (5,3 procent). Utfallet för anslaget 16:8 Kostna-

der för statlig assistansersättning ökade med

1 327 miljoner kronor (9,0 procent). Antalet as- sistansberättigade har kontinuerligt ökat de se- naste åren. Även det genomsnittliga antalet assi- stanstimmar har ökat. Utfallet för anslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldre- politiken fortsatte att öka och blev 376 miljoner kronor (23,6 procent) högre än 2007. Utfallet för anslaget 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. upp- gick till 3 880 miljoner kronor, vilket är en ök- ning med 609 miljoner kronor (18,6 procent) och beror på det nya tandvårdsstödet.

5.4.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersätt- ning vid arbetsoförmåga.

Tabell 5.35 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Ersättning vid

arbetsoförmåga

117 999

2 029

115 862

-2 137

119 464

Summa

117 999

2 029

115 862

-2 137

119 464

Utfallet uppgick till 115 862 miljoner kronor och var därmed 2 137 miljoner kronor (1,8 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 19:1 Sjukpenning och re- habilitering m.m. blev 26 611 miljoner kronor, vilket är 3 124 miljoner kronor (10,5 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. An- talet sjukpenningdagar (inklusive rehabiliterings- dagar) uppgick till 47,3 miljoner nettodagar, vilket är lägre än vad som beräknades i statsbud- geten (53,0).

Utgifterna på anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. uppgick till 73 991 miljoner kronor, vilket är 200 miljoner kronor (0,3 pro- cent) högre än anvisat i statsbudgeten. Jämfört med totalt anvisade medel (statsbudget och tilläggsbudget) blev utfallet 1 555 miljoner kro- nor lägre. Anslaget tillfördes 1 755 miljoner kro- nor på tilläggsbudget till följd av att pensions- rätten höjdes från 80 procent till 93 procent av antagandeinkomsten för personer med aktivi- tets- och sjukersättning. I december 2008 fick cirka 531 500 personer aktivitets- och sjuker- sättning, jämfört med närmare 552 000 ett år ti- digare. I statsbudgeten bedömdes det genom- snittliga antalet personer under 2008 till 552 600.

Utfallet för anslaget 19:4 Arbetsskadeersätt- ningar blev 5 321 miljoner kronor, vilket är 226 miljoner kronor lägre än vad som beräkna- des i statsbudgeten.

Utgifterna på anslaget 19:6 Försäkringskassan blev 7 695 miljoner kronor, vilket är 1 025 mil- joner kronor (15,4 procent) högre än anvisat i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades 274 miljoner kronor bl.a. för initialt ökade kost- nader till följd av den reformerade sjukskriv- ningsprocessen och ändringar i sjukersättningen. Vid budgetårets slut utnyttjade Försäkringskas- san 280 miljoner kronor av anslagskrediten på 347 miljoner kronor.

Utfallet för utgiftsområdet blev 3 602 miljo- ner kronor eller 3,0 procent lägre än 2007. Det beror främst på anslaget 19:1 Sjukpenning och re- habilitering m.m. som blev 5 123 miljoner kronor (16,1 procent) lägre. Antalet sjukpenningdagar minskade med 9,3 miljoner nettodagar (16,5 procent). För anslaget 19:2 Aktivitets- och sjuk- ersättning m.m. ökade utgifterna med 1 536 miljoner kronor (2,1 procent). Det beror på nämnda korrigering av den statliga ålderspen- sionsavgiften vilken finansierades med 1 755 miljoner kronor på tilläggsbudget. Antalet personer som erhöll sjuk- eller aktivitets-

162

ersättning i slutet av året minskade med drygt 20 000 personer (3,7 procent) i förhållande till slutet av 2007.

Utfallet för anslaget 19:4 Arbetsskadeersätt- ningar minskade med 488 miljoner kronor (8,4 procent). Utgifterna på anslaget 19:6 För- säkringskassan blev 265 miljoner kronor (3,6 pro- cent) högre än 2007.

5.4.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Eko- nomisk äldrepolitik. Området innefattar garanti- pension till ålderspension, efterlevandepensioner till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd.

Tabell 5.36 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Ekonomisk

äldrepolitik

42 948

42 591

-357

43 738

Summa

42 948

0

42 591

-357

43 738

Utfallet uppgick till 42 591 miljoner kronor och blev därmed 357 miljoner kronor (0,8 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna på anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension uppgick till 19 344 miljoner kro- nor, vilket är 265 miljoner kronor (1,4 procent) lägre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna blev 15 697 miljoner kronor. Det är 41 miljoner kronor (0,3 procent) lägre än beräkningen i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till 7 113 miljoner kronor, vilket är 64 miljoner kro- nor (0,9 procent) lägre än anvisat i statsbud- geten.

Utfallet för utgiftsområdet blev 1 147 miljo- ner kronor (2,6 procent) lägre jämfört med 2007. De lägre utgifterna avser främst anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension, vars utfall blev 1 027 miljoner kronor (5,0 procent) lägre än 2007. Det beror på att antalet personer med garantipension successivt minskar och antalet personer med inkomstgrundad ålderspension ökar (se vidare avsnitt 5.4.31 Ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten). Utgifterna på anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer

Skr. 2008/09:101

blev 150 miljoner kronor (2,1 procent) lägre än 2007.

5.4.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekono- misk familjepolitik. Från och med 2008 ingår bo- stadsbidrag i utgiftsområdet. Tidigare ingick detta anslag i utgiftsområde 18 Samhällsplane- ring, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik.

Tabell 5.37 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Miljoner kronor

Politikområde

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Ekonomisk

familjepolitik

66 697

66 393

-304

64 945

Summa

66 697

0

66 393

-304

64 945

Utfallet uppgick till 66 393 miljoner kronor och var därmed 304 miljoner kronor (0,5 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Avvikelsen är främst hänförlig till anslaget 21:2 Föräldraförsäkring som blev 29 212 miljoner kronor och därmed 214 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten.

Jämfört med 2007 ökade utgifterna för ut-

giftsområdet

med 1 448 miljoner

kronor

(2,2 procent).

Utgifterna på anslaget

21:1 All-

männa barnbidrag minskade med 127 miljoner kronor till 23 389 miljoner kronor. Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökade med 1 550 miljoner kronor (5,6 procent), vilket bl.a. beror på ett ökat antal födda barn och fler ut- tagna föräldrapenningdagar. Utgifterna på ansla- get 21:8 Bostadsbidrag minskade med 154 miljoner kronor (4,6 procent) till 3 223 mil- joner kronor.

5.4.13 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Integ- rationspolitik, Arbetsmarknadspolitik och Urban utvecklingspolitik. I Arbetsmarknads- politik ingår främst bidrag till arbetslöshetser- sättning och utgifter för arbetsmarknadspolitiska program. Vidare ingår bl.a. Europeiska social- fonden och bidrag till Samhall AB. I Integra- tionspolitik ingår Kommunersättningar vid

163

Skr. 2008/09:101

flyktingmottagande samt de fyra diskrimine- ringsombudsmännen.

Tabell 5.38 UO 13 Arbetsmarknad

Miljoner kronor

Politikområde

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Urban

utvecklingspolitik

0

2

2

36

Integrationspolitik

5 945

-4

4 836

-1 109

4 171

Arbetsmarknads-

politik

55 816

46 943

-8 873

53 826

Summa

61 761

-4

51 781

-9 980

58 033

Utfallet uppgick till 51 781 miljoner kronor och var därmed 9 980 miljoner kronor (16,2 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslös-

hetsersättning och aktivitetsstöd blev

22 940 miljoner kronor, vilket är 6 546 miljoner kronor (22,2 procent) lägre än vad som anvisa- des i statsbudgeten trots att arbetslösheten ökade något. Det förklaras av att en lägre andel av de arbetslösa än vad som beräknades i stats- budgeten erhöll ersättning från arbetslöshetsför- säkringen. Denna andel har de senaste åren fallit.

Arbetslösheten minskade under första halv- året 2008. Därefter vände utvecklingen och an- talet arbetslösa ökade samtidigt som antalet var- sel var mycket stort. I december 2008 var 309 000 personer i åldersgruppen 15–74 år arbetslösa vilket är 42 000 fler än i december 2007. Det motsvarar 6,4 procent av arbetskraften jämfört med 5,6 procent 2007. Antalet syssel- satta i åldern 15–74 år minskade under samma period marginellt, med 1 000 personer, till totalt 4 519 000 i december 2008.

Utfallet för anslaget 22:3 Köp av arbetsmark-

nadsutbildning

och

övriga

kostnader blev

3 307 miljoner

kronor,

vilket

är 1 541 miljoner

kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 22:11 Bidrag till lönega-

rantiersättning uppgick till 832 miljoner kronor, vilket är 320 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Antalet företagskonkurser upp- gick till 6 602 under 2008 vilket är en ökning med 7 procent jämfört med 2007. Det innebär att företagskonkurserna ökade för första gången sedan 2003. Orsaken är framförallt den snabba konjunkturförsämringen under hösten 2008. Konkursökningen väntas dock ge högre utgifter först under 2009.

För anslaget 10:3 Kommunersättingar vid flyk- tingmottagande blev utfallet 4 651 miljoner kro-

nor. Det är 1 092 miljoner kronor lägre än anvi- sat i statsbudgeten. Under 2008 blev 19 564 per- soner mottagna inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Det är en minskning med 17 procent jämfört med 2007.

Utgifterna för utgiftsområdet 2008 blev 6 251 miljoner kronor (10,8 procent) lägre än 2007.

Utgifterna för anslaget 22:2 Bidrag till arbets- löshetsersättning och aktivitetsstöd minskade med 7 502 miljoner kronor (24,6 procent). Minsk- ningen förklaras främst av det nämnda fallet i andelen av de arbetslösa som får ersättning.

Utgifterna för anslaget 22:4 Lönebidrag och Samhall m.m. ökade med 1 461 miljoner kronor (11,7 procent). Till stor del beror denna ökning på att bidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare ingår i anslaget fr.o.m. 2008. Tidi- gare redovisades detta på statsbudgetens in- komstsida. Krediteringen av skattekonto för skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare upp- gick till 732 miljoner kronor 2007.

Utgifterna för anslaget 22:3 Köp av arbets- marknadsutbildning och övriga kostnader ökade med 406 miljoner kronor (14,0 procent).

5.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Arbetslivspolitik och Jämställdhetspolitik. Inom utgiftsområdet verkar bl.a. Arbetsmiljöverket.

Tabell 5.39 UO 14 Arbetsliv

Miljoner kronor

Politikområde

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Arbetslivspolitik

803

-5

824

21

1 052

Jämställdhets-

politik

393

207

-186

48

Summa

1 196

-5

1 031

-165

1 101

Utfallet uppgick till 1 031 miljoner kronor och var därmed 165 miljoner kronor (13,8 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet på anslaget 24:1 Särskilda jämställd- hetsåtgärder blev 207 miljoner kronor, vilket är 186 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbud- geten. Utfallet för anslaget 23:1 Arbetsmiljöverket blev 599 miljoner kronor, vilket är 6 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 23:6 Avvecklingsmyndigheten för Arbetslivsinstitutet blev 121 miljoner kronor,

164

vilket är 13 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten.

Utgifterna för utgiftsområdet blev 70 miljoner kronor (6,3 procent) lägre än 2007.

5.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd

Utgiftsområdet omfattar delar av politikområdet Utbildningspolitik. Det innehåller utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Förvaltningen av studiestöden sköts huvudsakligen av Centrala studiestödsnämnden (CSN).

Tabell 5.40 UO 15 Studiestöd

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Utbildnings-

politik

20 297

29

19 110

-1 187

19 328

Summa

20 297

29

19 110

-1 187

19 328

Utfallet uppgick till 19 110 miljoner kronor och var därmed 1 187 miljoner kronor (6,7 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Skillnaden mellan utfall och anvisade medel i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. Utfallet för detta anslag blev 10 139 miljoner kronor, vilket är 1 085 miljoner kronor (6 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den främsta or- saken är att antalet studerande med studiemedel blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. blev 4 855 miljoner kronor, 94 miljoner lägre än anvisat.

Under 2008 blev utgifterna för utgiftsområdet 218 miljoner kronor (1 procent) lägre än 2007. Utgifterna på anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskade med 181 miljoner kronor.

5.4.16Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning

Utgiftsområdet omfattar stora delar av politik- områdena Utbildningspolitik och Forsknings- politik. Det avser förskoleverksamhet, skol- barnsomsorg, skola, vuxenutbildning, kvali- ficerad yrkesutbildning, högre utbildning och forskning samt myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet.

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.41 UO 16 Utbildning och universitetsforskning

Miljoner kronor

Politikområde

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Utbildnings-

politik

41 965

8

40 141

-1 824

38 406

Forsknings-

politik

4 409

4 383

-26

3 791

Summa

46 374

8

44 524

-1 850

42 198

Utfallet uppgick till 44 524 miljoner kronor och var därmed 1 850 miljoner kronor (4 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Poli- tikområdet Utbildningspolitik svarar för drygt 90 procent av utgiftsområdets utgifter. Utfallet för detta politikområde blev 40 141 miljoner kronor, vilket är 1 824 miljoner kronor lägre än statsbudgeten. Det är framför allt anslagen för grundutbildning inom den högre utbildningen som blivit lägre än budgeterat. Detta som en följd av att utbildningsplatserna inte utnyttjades i lika hög grad som medel anvisats för.

Den enskilt största skillnaden hänför sig till anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg. Utfallet blev 474 miljoner kronor, vilket är 305 miljoner kro- nor lägre än beräknat i statsbudgeten. På anslaget

25:11 Fortbildning av lärare blev utfallet

458 miljoner kronor, vilket är 239 miljoner kro- nor lägre in beräknat i statsbudgeten. Under 2008 har cirka 5 700 personer deltagit i lärarfort- bildningssatsningen. Vid lanseringen av denna var prognosen för antalet lärare i fortbildning 6 000 för läsåret 2007/2008 och 6 900 för 2008/2009.

Utgifterna för utgiftsområdet blev 2 326 miljoner kronor högre än 2007. På anslaget 26:1 Vetenskapsrådet: Forskning och forsknings- information blev utfallet 3 576 miljoner kronor, vilket är 565 miljoner kronor högre jämfört med föregående år. Utgifterna på anslaget 25:11 Fortbildning av lärare ökade med 391 miljoner kronor jämfört med föregående år.

5.4.17Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kulturpolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelse- politik samt delar av politikområdena Mediepo- litik, Finansiella system och tillsyn, Forsknings- politik och Utbildningspolitik.

165

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.42 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

Miljoner kronor

Politikområde

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Finansiella

system och tillsyn

44

38

-5

38

Utbildningspolitik

3 202

3 197

-5

3 170

Forskningspolitik

47

51

4

60

Mediepolitik

34

32

-1

33

Kulturpolitik

6 123

6

6 136

13

6 079

Ungdomspolitik

111

114

3

194

Folkrörelsepolitik

549

549

-1

519

Summa

10 110

6

10 117

7

10 091

Utfallet uppgick till 10 117 miljoner kronor och blev därmed 7 miljoner kronor (0,1 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna för utgiftsområdet blev 26 miljoner kronor (0,3 procent) högre än 2007.

Utfallet för anslaget 28:26 Kyrkoantikvarisk ersättning blev 395 miljoner kronor, vilket är 90 miljoner kronor (29,5 procent) högre än 2007.

Utfallet för anslaget 28:10 Sysselsättningsåtgär- der inom kulturområdet blev 82 miljoner kronor. Det är 187 miljoner kronor (69,6 procent) lägre än 2007. Under 2007 pågick en bred satsning på sysselsättningsåtgärder inom kultursektorn. Anslaget minskades med 200 miljoner kronor 2008.

5.4.18Utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik

I utgiftsområdet ingår politikområdena Bostads- politik och Konsumentpolitik samt delar av politikområdet Miljöpolitik (vilket endast inne- håller ett äldreanslag). De största anslagen inom utgiftsområdet avser räntebidrag och invester- ingsbidrag samt Boverket, Lantmäteriverket och Konsumentverket.

Tabell 5.43 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning byggande samt konsumentpolitik

Miljoner kronor

Politikområde

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Bostadspolitik

1 627

1 921

294

2 240

Miljöpolitik

0

-17

-17

0

Konsumentpolitik

182

171

-10

184

Summa

1 809

0

2 075

266

2 423

Utfallet uppgick till 2 075 miljoner kronor och var därmed 266 miljoner kronor (14,7 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet på äldreanslaget 31:11 Investeringsbi- drag för anordnande av hyresbostäder blev 377 miljoner kronor. Utgifterna för anslaget 31:9 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad uppgick till 0,5 miljoner kronor, vilket är 99,5 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbud- geten. Bidraget söks av kommuner och under 2008 var antalet ansökningar lågt. Utfallet för anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. blev 819 miljoner kronor, vilket är 83 miljoner kronor högre än be- räknat i statsbudgeten. Det högre utfallet beror på ett för lågt antagande om ärenden för bidrags- utbetalningar under 2008.

Under 2008 blev utgifterna för utgiftsområdet 349 miljoner kronor (14,4 procent) lägre än 2007. Utfallet för anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. blev 319 miljoner kronor (28,0 procent) lägre. I och med att förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention upphörde i slutet av 2006 har inga räntebidrag för nybyggnads- och ombyggnadsprojekt som påbörjades efter den 31 december 2006 beviljats. Sedan dess har en utfasning av räntebidragen påbörjats.

5.4.19Utgiftsområde 19 Regional utveckling

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Regio- nal tillväxtpolitik. Det omfattar huvudsakligen medel för regionala tillväxtinsatser, främst cen- tral och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, samt utbetal- ningar från Europeiska regionala utvecklings- fonden.

Tabell 5.44 UO 19 Regional utveckling

Miljoner kronor

Politikområde

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Regional

tillväxtpolitik

3 350

43

2 799

-552

2 879

Summa

3 350

43

2 799

-552

2 879

Utfallet uppgick till 2 799 miljoner kronor och var därmed 552 miljoner kronor (16 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 33:6 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2007–2013 uppgick till 187 miljoner kronor vilket är 763 miljoner kronor lägre än anvisat. Anledningen är att ut-

166

betalningarna till beslutade projekt blev lägre än beräknat. Utbetalningar till beslutade projekt be- räknas i stället att öka under 2009. Under 2008

uppgick

beslutade medel

till

projekt

till

2 900 miljoner

kronor. Totalt beslutade medel

2007 och

2008 inom anslaget

uppgick

till

3 051 miljoner

kronor,

vilket

motsvarar

35 procent av programperiodens budget.

Utfallet för anslaget 33:3 Transportbidrag

uppgick

till

594 miljoner kronor, vilket

är

145 miljoner kronor högre än anvisat i statsbud- geten. Det beror på att utbetalningarna under 2008 till viss del avser 2007, eftersom utbetal- ningarna för första halvåret 2007 försenades. Anslaget tillfördes 50 miljoner kronor på tilläggsbudget 2008 för att möta det ökade beho- vet av utbetalningar. Vidare användes även stora delar av anslagsbehållningen.

Under 2008 blev utgifterna inom utgiftsom- rådet 80 miljoner kronor (2,8 procent) lägre än 2007.

Utfallet för anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000–2006 uppgick till 513 miljoner kronor, vilket är 510 miljoner kronor (50 procent) lägre än föregående år. Vid utgången av 2008 är i princip samtliga medel till beslutade projekt under programperioden utbe- talda.

Utfallet ökade med 187 miljoner kronor för anslaget 33:6 Europeiska regionala utvecklings- fonden perioden 2007-2013 under 2008. Orsaken är att inga utbetalningar gjordes under 2007.

Utfallet för anslaget 33:3 Transportbidrag blev 280 miljoner kronor (89 procent) högre än 2007. Förklaringen redovisas ovan.

5.4.20Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljö- politik och del av politikområdet Forsknings- politik.

Tabell 5.45 UO 20 Allmän miljö- och naturvård

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Forskningspolitik

446

452

5

392

Miljöpolitik

4 275

239

4 215

-60

3 920

Summa

4 722

239

4 667

-55

4 312

Skr. 2008/09:101

Utfallet uppgick till 4 667 miljoner kronor och var därmed 55 miljoner kronor (1,2 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna på anslaget 34:4 Sanering och åter-

ställning av förorenade områden blev

250 miljoner kronor, vilket är 205 miljoner kro- nor lägre än anvisat i statsbudgeten. Det beror på förseningar i flera pågående projekt. Naturvårds- verket ställer också större krav på utredningar och huvudstudiens kvalitet än tidigare för att minska risken för att åtgärderna blir dyrare än väntat. I och med att Naturvårdsverket, i enlig- het med nya betalningsrutiner, endast betalar ut åtgärdsmedel till innevarande år, samt första kvartalet därefter, utnyttjades inte alla tilldelade medel under 2008. På tilläggsbudget minskades anslaget med 50 miljoner kronor.

Utfallet för anslaget 34:11 Miljöbilspremie uppgick till 322 miljoner kronor, vilket är 222 miljoner kronor högre än anvisat i statsbud- geten. På tilläggsbudget anvisades 240 miljoner kronor. Anslaget används för utbetalning av bidrag för miljöbilar. Anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald blev 1 958 miljoner kronor vilket är 44 miljoner kronor högre än statsbud- geten. På tilläggsbudget anvisades 50 miljoner

kronor.

Utgifterna

för

utgiftsområdet

blev

355 miljoner

kronor

(8,2 procent) högre än

2007. Utfallet för anslaget 34:11 Miljöbilspremie ökade med 281 miljoner kronor. Utfallet på an- slaget 34:4 Sanering och återställning av förore- nade områden minskade med 254 miljoner kro- nor (50,4 procent) jämfört med föregående år. Det beror i huvudsak på förseningar av pågående projekt.

5.4.21 Utgiftsområde 21 Energi

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energi- politik. Det är främst Statens energimyndighet och Affärsverket svenska kraftnät som har an- svaret för att genomföra åtgärderna inom ener- gipolitiken.

Tabell 5.46 UO 21 Energi

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Energipolitik

2 838

2 079

-759

2 172

Summa

2 838

0

2 079

-759

2 172

167

Skr. 2008/09:101

Utfallet uppgick till 2 079 miljoner kronor och var därmed 759 miljoner kronor (37 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna för anslaget 35:9 Stöd för energi- investeringar i offentliga lokaler blev 395 miljoner kronor, vilket är 305 miljoner kronor lägre än anvisat. Skillnaden mellan beviljade stöd och utbetalningar är relativt stor vilket förklaras av att de bidragsberättigade åtgärderna tar lång tid att genomföra. Vid utgången av 2008 var i princip alla medel beslutade och cirka 60 procent hade utbetalats. Det finns dock en osäkerhet ifall beviljade ärenden uppfyller kraven för stödet, framför allt när det gäller tiden för färdig- ställandet.

Utfallet för anslaget 35:10 Stöd för konver- tering från direktverkande elvärme uppgick till

131 miljoner kronor vilket är 199 miljoner kronor lägre än anvisat. Även för detta anslag finns en förskjutning mellan beslut och utbetalning, speciellt för de större projekten. Stödet lämnas för åtgärder som slutförs senast den 31 december 2010. Av totalt anvisade medel vid utgången av 2008 var knappt 80 procent beslutade, varav knappt hälften var utbetalda.

Utfallet för anslaget 35:5 Energiforskning uppgick till 701 miljoner kronor, vilket är 173 miljoner kronor lägre än anvisat. Det för- klaras främst av att tiden från beslut om stöd till dess att de åtgärderna slutförts och stöden utbetalats sträcker sig över flera år. Huvuddelen av återstående medel är uppbundna av beslut (80 procent), varav större delen utgör storskaliga projekt.

I statsbudgeten anvisades 20 miljoner kronor på anslaget 35:6 Statlig prisgaranti elcertifikat. Under 2008 skedde inga utbetalningar, vilket beror på att inga garantibelopp behövde betalas ut till producenter som ett skydd mot alltför låga certifikatpriser.

Utgifterna för utgiftsområdet blev 93 miljoner kronor (4,3 procent) lägre än 2007. Utfallet för anslaget 35:9 Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler blev 167 miljoner kronor (30 procent) lägre.

5.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Transportpolitik och politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post.

Tabell 5.47 UO 22 Kommunikationer

Miljoner kronor

Politikområde

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Transport-

43

politik

35 208

25 376

61 027

25 819

569

IT, elektronisk

kommunika-

tion och post

552

-25

456

-96

721

Summa

35 760

25 351

61 484

25 723

44 290

Utfallet uppgick till 61 484 miljoner kronor och var därmed 25 723 miljoner kronor (71,9 pro- cent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades 25 351 miljoner kronor.

Orsaken till det högre utfallet är att anslagen

36:2

Väghållning

och

statsbidrag

och

36:4 Banverket: Banhållning

och sektorsuppgifter

ökades med 12 097 respektive 13 357 miljoner kronor på tilläggsbudget framför allt för amorteringar av infrastrukturlån i Riksgälds- kontoret. Totalt uppgick utfallen på dessa anslag till 30 049 respektive 27 139 miljoner kronor varav extraamorteringarna sammanlagt utgjorde 25 299 miljoner kronor. Då amorteringarna är inomstatliga transaktioner påverkades inte lånebehovet. Däremot ökade de takbegränsade utgifterna 2008. Utgifterna för räntor och amorteringar beräknas som följd av detta bli cirka 2 000 miljoner kronor lägre per år de närmaste åren. Anslagen för 2009 och framåt har därför justerats ned i motsvarande mån. Efter dessa amorteringar är Vägverkets kvarstående skuld till Riksgäldskontoret 2 895 miljoner kronor. Motsvarande skuld för Banverket är 900 miljoner kronor.

Utfallet inom politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post blev 456 miljoner kronor, vilket är 96 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna under

anslaget 37:3 Ersättning till Posten AB (publ) för

grundläggande

kassaservice

m.m.

blev

111 miljoner

kronor, vilket

är 169 miljoner

kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Utgifts- minskningen beror på nedläggningen av Svensk Kassaservice.

Jämfört med 2007 ökade utgifterna inom

utgiftsområdet

med

17 194 miljoner kronor

(38,8 procent).

Den

största ökningen avser

anslaget 36:4 Banverket: Banhållning och sektors- uppgifter vars utfall ökade med 11 120 mil- joner kronor (69,4 procent). Utgifterna på an- slaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ökade med

168

6 197 miljoner kronor (26,0 procent). De stora utgiftsökningarna beror främst på de ovan- nämnda amorteringarna av infrastrukturlån. Även 2007 gjordes emellertid extra amorteringar av infrastrukturlån, då om sammanlagt 10 000 miljoner kronor.

5.4.23Utgiftsområde 23 Jord- och skogs- bruk, fiske med anslutande näringar

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Livsmedelspolitik, Landsbygdspolitik, Skogs- politik, Djurpolitik samt delar av Utbildnings- politik, Forskningspolitik och Samepolitik.

Tabell 5.48 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Utbildnings-

politik

1 437

-10

1 425

-12

1 391

Forsknings-

politik

324

324

1

284

Skogspolitik

716

5

951

235

727

Djurpolitik

439

62

574

135

611

Livsmedels-

politik

8 930

73

8 627

-303

8 576

Landsbygds-

politik

5 540

-13

4 553

-988

3 831

Samepolitik

47

10

55

8

58

Summa

17 432

127

16 508

-924

15 478

Utfallet uppgick till 16 508 miljoner kronor och var därmed 924 miljoner kronor (5,3 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet inom politikområdet Landsbygdspolitik blev 988 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Inom politikområdet finns an- slagen 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur vars utfall blev 2 553 miljoner kronor respektive 1 969 miljoner kronor. Det är 465 miljoner kronor respektive 522 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Anslagen används för åtgärder inom ramen för landsbygdsprogrammet 2007–2013 och avvikelserna beror på att fleråriga projekt inom nya landsbygdsprogrammet kom igång senare än beräknat, vilket medförde att utbetalningar förskjutits till 2009 och senare.

Utgifterna under anslaget 43:3 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter blev

Skr. 2008/09:101

537 miljoner kronor, vilket är 471 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Främsta orsaken är att priserna på världsmarknaden var fortsatt höga och därmed minskade behovet av intervention (stödköp) och exportbidrag samt övriga interventionsåtgärder.

I statsbudgeten anvisades 124 miljoner kronor på anslaget 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. På tilläggsbudget anvisades ytterligare 62 miljoner kronor. Regeringen medgav att anslagsposten 1 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar fick överskridas med högst 79 miljoner kronor för kostnader som uppkommit i anslutning till utbrott av blåtunga och salmonella (regeringsbeslut 2008- 12-18). Av det medgivna överskridandet utnyttjades 51 miljoner kronor samtidigt som hela anslagskrediten på 12 miljoner kronor ut- nyttjades.

I statsbudgeten anvisades 6 875 miljoner

kronor på anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag

m.m. Regeringen medgav att anslagsposten

4 EG-medfinansierade

djursjukdomsprogram

fick överskridas med högst 18 miljoner kronor för kostnader som uppkommit i anslutning till utbrott av blåtunga (regeringsbeslut 2008-10- 09). Av det medgivna överskridandet utnyttjades 13 miljoner kronor.

För anslagsposten 2 Ersättning för renar som skadats eller dödats av varg, björn, järv, lo eller örn under anslaget 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. medgav regeringen ett över- skridande på 7 miljoner kronor som utnyttjades helt (regeringsbeslut 2008-12-18).

Jämfört med 2007 ökade utgifterna inom utgiftsområdet med 1 030 miljoner kronor (6,7 procent) vilket främst avser anslagen för jordbruksutveckling. Utfallen på anslagen 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökade med totalt 737 miljoner kronor jämfört med 2007. En bidragande orsak är att utbetalningar i det nya landsbygdsprogrammet var relativt låga 2007.

Utfallet för anslaget 41:2 Insatser för skogs- bruket ökade med 236 miljoner kronor på grund av att Skogsstyrelsen under 2008 gjort utbetal- ningar för stormstöd. Vidare ökade utfallet på anslaget 43:1 Statens jordbruksverk med 189 mil- joner kronor. Det beror på att Jordbruksverket fick ökade kostnader för utveckling av en geografisk databas över Sveriges jordbruksmark (blockdatabasen).

169

Skr. 2008/09:101

Utfallet för anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. minskade med 207 miljoner kronor (2,9 procent). Anledningen till detta är att det under första halvåret 2007 gjordes utbetalningar för stormen Gudrun från EU:s solidaritetsfond.

5.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, export- och in- vesteringsfrämjande samt del av politikområdet Forskningspolitik.

Tabell 5.49 UO 24 Näringsliv

Miljoner kronor

Politikområde

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Forsknings-

politik

1 945

1 923

-22

1 557

Näringspolitik

2 465

8 014

10 413

7 948

2 280

Utrikeshandel,

handels- och

investerings-

främjande

438

4

425

-13

416

Summa

4 849

8 018

12 761

7 913

4 252

Utfallet uppgick till 12 761 miljoner kronor och var därmed 7 913 miljoner kronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Den stora avvikelsen mot anvisade medel beror på två beslut om kapitaltillskott till statliga bolag under hösten 2008. Det första beslutet gäller tillskott till Svensk Exportkredit AB (SEK) och till Almi Företagspartner AB. SEK fick ett tillskott från anslag om 3 000 miljoner kronor. Dessutom överfördes aktierna i Venan- tius AB till SEK. Därigenom höjdes bolagets kapitalbas, vilket gav ökade möjligheter för svenska exportföretag att låna från SEK, när oron på den internationella finansmarknaden begränsade deras möjligheter att låna själva. Almi fick ett kapitaltillskott på 2 000 miljoner kronor för att möjliggöra en förstärkt utlåning till små och medelstora företag. Med anledning av dessa tillskott ökades anslaget 38:18 Kapitalinsatser i statliga bolag med 5 000 miljoner kronor.

Det andra beslutet som medförde högre utfall än anvisat på statsbudgeten gäller kapitaltillskott på 3 000 miljoner kronor till Fouriertrans- form AB, ett nytt statligt bolag som har till ändamål att bedriva forsknings- och utvecklings- verksamhet inom fordonsindustrin. Med anled-

ning av detta ökades anslaget 38:2 Näringsliv- sutveckling m.m. med motsvarande belopp.

Under 2008 blev utgifterna för utgiftsområdet 8 509 miljoner kronor högre än 2007. Utöver ovannämnda kapitaltillskott till statliga bolag ökade utgifterna på anslaget 38:2 Näringslivs- utveckling m.m. med 133 miljoner kronor mellan åren. Det beror på satsningar som aviserades i 2007 års ekonomiska vårproposition och avser främjande av tillväxt och utveckling inom miljöteknikområdet med 150 miljoner kronor och främjande av företagande bland personer med utländsk bakgrund med 20 miljoner kronor. Utfallet för anslaget 26:2 Verket för innovations- system: Forskning och utveckling uppgick till 1 783 miljoner kronor, vilket är en ökning med 360 miljoner kronor (25 procent). Anslaget höjdes 2008 med cirka 300 miljoner kronor i enlighet med bedömningarna i propositionen Forskning för ett bättre liv. Vidare tillfördes anslaget 100 miljoner kronor fr.o.m. 2008 för en förlängd satsning på forskning och utveckling i små och medelstora företag inom programmet Forska Väx.

5.4.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner

Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. I detta ingår merparten av statens bidrag till kommuner och landsting.

Tabell 5.50 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Allmänna bidrag

till kommuner

64 520

246

64 770

250

72 975

Summa

64 520

246

64 770

250

72 975

Utfallet uppgick till 64 770 miljoner kronor och var därmed 250 miljoner kronor (0,4 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 48:1 Kommunal- ekonomisk utjämning blev 62 498 miljoner kronor, vilket överensstämmer med beräkningen i statsbudgeten. Skillnaden mot anvisat i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 48:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader. Utfallet för detta anslag blev 2 259 miljoner kronor, vilket är 246 miljoner kronor högre än anvisat. Anslaget ökades på tilläggsbudget med

170

246 miljoner kronor efter slutlig beräkning av utjämningsbidraget. Det statliga utjämnings- bidraget för LSS-kostnader finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida (inkomsttitel 7121).

Under 2008 blev utgifterna för utgiftsområdet 8 205 miljoner kronor (11 procent) lägre än 2007. Utfallet för anslaget 48:1 Kommunal- ekonomisk utjämning minskade med 8 315 mil- joner kronor (12 procent). Minskningen mellan åren beror främst på att anslagsnivån 2008 sänktes med 12 060 miljoner kronor för att neutralisera effekterna av införandet av den kommunala fastighetsavgiften. Vidare tillfördes anslaget 5 000 miljoner kronor för att upp- rätthålla servicenivån och kvaliteten i kommun- sektorn utan att det ekonomiska resultatet för- sämras, vilket aviserades redan i budgetpropo- sitionen för 2006. Dessutom minskades anslaget med 900 miljoner kronor till följd av att avdrags- rätten för pensionssparande minskats, samt med 506 miljoner kronor för att kompensera för den engångsvisa höjningen 2007 med anledning av det förhöjda regionala grundavdraget 2006.

5.4.26Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter, Riksgäldskontorets provi- sionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning samt de för 2008 nya anslagen 92:4 Garantier för vissa utländska instituts insättningar m.m. och 92:5 Tillskott till stabilitets- fonden. Utgiftsområdet Statsskuldsräntor m.m. tillhör inte något politikområde och omfattas inte av utgiftstaket för staten.

Tabell 5.51 UO 26 Statsskuldsräntor m.m.

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Statsskulds-

räntor m.m.

40 757

21 413

48 206

7 449

47 255

Summa

40 757

21 413

48 206

7 449

47 255

Utfallet uppgick till 48 206 miljoner kronor och var därmed 7 449 miljoner kronor (18,3 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Orsaken till det högre utfallet är det nya anslaget 92:5 Tillskott till stabilitetsfonden som anvisades 15 000 miljoner kronor på tilläggs-

Skr. 2008/09:101

budget för 2008. Beloppet tillfördes den i Riks- gäldskontoret nyinrättade stabilitetsfonden för finansiering av stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut. Inrättandet av denna fond var en av regeringens stabilitetsfrämjande åtgärder för det svenska finansiella systemet. Eftersom medlen placerades på konto i Riksgäldskontoret påverkade tillskottet inte budgetsaldot.

Utfallet på anslaget 92:1 Räntor på statsskulden blev 33 126 miljoner kronor, vilket är 7 461 mil- joner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten.

Tabell 5.52 Räntor på statsskulden 2004–2008

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

SB

Utfall

2004

2005

2006

2007

2008

2008

Räntor på lån i

svenska kronor

40,7

39,5

37,9

38,6

37,6

39,1

Räntor på lån i

utländsk valuta

11,5

11,3

10,5

10,9

10,8

9,6

Över-

/underkurser

vid emission

-10,1

-9,0

-4,0

-3,5

-1,5

-8,0

Summa räntor

42,1

41,8

44,4

46,0

46,9

40,7

Räntor på in-

och utlåning

-7,0

-6,9

-6,1

-5,4

-5,8

-4,8

Valutaförluster

-

/vinster

5,1

10,2

6,3

2,5

-2,5

-6,5

Kursförluster/

vinster

13,5

7,6

5,9

4,2

2,0

3,9

Övrigt

-1,1

0,3

-1,2

-0,1

0,0

-0,2

Summa

ränteutgifter

52,6

32,6

49,4

47,2

40,6

33,1

Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av Riksgäldskontorets upplånings- och skuld- förvaltningsteknik påverkar också ränteut- gifterna. Anslagsavräkningen görs enligt utgifts- mässiga principer och är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. Riksgäldskontoret kan vid behov överskrida anslaget för räntor på statsskulden.

Det är ett antal faktorer som bidragit till det lägre utfallet. Främst beror det på högre över- kurser vid emission än beräknat, vilket i sin tur förklaras av lägre marknadsräntor än de som låg till grund för beräkningarna i statsbudgeten (se tabell 5.53). Inkomsterna av överkurser blev 6 500 miljoner kronor högre än beräknat. De högre överkurserna motverkades något av att kursförlusterna vid återköp blev 1 900 miljoner kronor högre. De realiserade valutakursvinsterna

171

Skr. 2008/09:101

blev 4 000 miljoner kronor högre än beräknat. Hur stora valutaförluster respektive valuta- vinster det blir beror på när lån i utländsk valuta förfaller och hur valutakurserna rört sig jämfört med när lånen togs. En speciell omständighet som 2008 medförde högre valutavinster var att Riksgäldskontoret under hösten hade place- ringar i utländsk valuta eftersom försäljnings- likviden för Vin Sprit AB var i dollar och euro. Placeringarna medförde realiserade valutavinster som en följd av att kronan försvagades.

Tabell 5.53 Räntor och valutakurser 2004–2008 årsgenomsnitt

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

SB

Utfall

2004

2005

2006

2007

2008

2008

Ränta

5 år %

3,8

2,8

3,5

4,2

4,9

3,8

Ränta

6 mån %

2,2

1,8

2,4

3,6

4,4

3,8

TCW-

index1

126,0

128,3

127,3

125,1

122,0

127,2

SEK/

EUR

9,13

9,28

9,25

9,25

8,99

9,62

SEK/

USD

7,35

7,47

7,38

6,75

6,52

6,59

I statsbudgeten för 2008 beräknades saldot bli ett överskott på 90 503 miljoner kronor. Utfallet blev ett överskott på 135 199 miljoner kronor. Lånebehovet blev således 44 696 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten, vilket bidrog till lägre ränteutgifter. Trots det blev räntor på lån i kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Vidare blev inkomsträntorna på myndigheters

in-

och

utlåning

i

Riksgäldskontoret

1 000 miljoner kronor

lägre än beräknat i

statsbudgeten, vilket ledde till högre anslags- utfall. Utgifterna för räntor på lån i utländsk valuta blev däremot 1 200 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten.

Anslaget

har

anvisats

ytterligare

6 413 miljoner

kronor

på tilläggsbudget. Bak-

grunden till detta är dels att en anslagskredit som utnyttjades 2007 (4 300 miljoner kronor) skulle regleras, dels att man vid tidpunkten för beslutet räknade med lägre valutavinster och därmed ett större anslagsbehov. Så blev emellertid inte fallet då det, som nämnts, i stället uppstod oväntade valutavinster på placeringar i utländsk valuta.

Utgifterna för utgiftsområde 26 Stats- skuldsräntor m.m. blev 951 miljoner kronor (2,0 procent) högre än 2007. Det nya anslaget

92:5 Tillskott till stabilitetsfonden medförde 15 000 miljoner kronor högre utgifter än 2007.

Utgifterna för anslaget 92:1 Räntor på stats- skulden blev 14 034 miljoner kronor (29,8 pro- cent) lägre än 2007. Det lägre utfallet förklaras framför allt av valutakursdifferenser. Valutakurs- vinsterna uppgick till 6 497 miljoner kronor 2008 jämfört med valutakursförluster på 2 454 mil- joner kronor 2007. Över-/underkurser vid emission bidrog också till det lägre utfallet då inkomsterna av överkurser blev 4 453 miljoner kronor högre än 2007.

Oförutsedda utgifter

Utfallet på anslaget 92:2 Oförutsedda utgifter blev 10,8 miljoner kronor, vilket är 0,8 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Det högre utfallet finansierades med anslagssparande. Se tabell 5.54.

Tabell 5.54 Anslaget 92:2 Oförutsedda utgifter, utbetalningar 2007 och 2008

Kronor

Summa 2008 , 8 ärenden

10 810 374

Summa 2007, 13 ärenden

8 266 443

Under 2008 har 6 474 376 kronor betalats ut från detta anslag avseende fem förlikningar i mål mot Sverige inför den Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Dessutom har 65 998 kronor betalats ut efter två domar mot Sverige av ovan nämnda domstol. Vidare betalades 4 270 000 kronor ut avseende ett regeringsbeslut att aktivera det svenska nationella ambulansflyget i syfte att evakuera skadade personer från Indien.

För att finansiera dessa utgifter har indrag gjorts under 2008 från utgiftsområde 4 Rätts-

väsendet, anslaget 4:2

Säkerhetspolisen med

500 000 kronor

och

från

utgiftsområde

8 Migration, anslaget 12:7 Utresor för avvisade och utvisade med 5 758 000 kronor. Vidare har indrag gjorts under 2008 från utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 4:16 Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden med 1 361 000 kronor för att finansiera en utgift från 2007.

Indragningar som inte genomfördes under 2007 och 2008, kommer att genomföras 2009. Det gäller det under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, uppförda anslaget 3:1 Skatte- verket med 78 000 kronor och det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 1:5 Sveriges Domstolar med 224 000 kronor.

172

Ytterligare indragningar på 4 270 000 kronor kommer att göras från utgiftsområde 5 Inter- nationell samverkan, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap eller utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.

Skr. 2008/09:101

medlemsstater från 2005 om den fleråriga bud- getramen för perioden 2007–2013. Reduktionen beräknas till drygt 3 miljarder kronor per år och väntas betalas ut retroaktivt genom lägre avgift 2009.

5.4.27Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

Tabell 5.55 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Utgiftsområde

2008

2008

2008

SB 2008

2007

Avgiften till

Europeiska

gemenskapen

30 122

31 526

1 404

26 635

Summa

30 122

0

31 526

1 404

26 635

Utfallet uppgick till 31 526 miljoner kronor och var därmed 1 404 miljoner kronor (4,7 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

EU-budgeten beslutas årligen inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (den fleråriga budgetramen). Avgiften kan förändras under året och avvika från beräkningen i statsbudgeten beroende på ett flertal faktorer såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, revideringar av medlemsstaternas brutto- nationalinkomst (BNI), baser för mervärdes- skatt, valutakurser, utfallet av EU-budgeten för tidigare år och ändringsbudgetar på gemenskaps- nivå.

Det högre utfallet för avgiften till EU för 2008 beror främst på en justering av moms- och BNI- avgiften för 1995–2007 där betalning skedde i december 2008. BNI-avgiften blev 1 175 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. En ytterligare orsak till det högre utfallet är att den fastställda växelkursen för avgiften blev högre än beräknat i statsbudgeten.

Jämfört med 2007 ökade utfallet för avgiften till Europeiska gemenskapen med 4 891 miljoner kronor (18,4 procent). BNI-avgiften ökade med 4 448 miljoner kronor och avgiften till den tillfälliga fonden för omstrukturering av EU:s sockersektor ökade med 267 miljoner kronor. Ökningen av BNI-avgiften kan förklaras dels av justeringen av BNI-avgiften för 2008, dels av att avgiften reducerades 2007 till följd av överskott i EU:s budget 2006.

Sveriges EU-avgift för 2007 och 2008 kom- mer att reduceras som följd av ett beslut av EU:s

5.4.28 Förändring av anslagsbehållningar

Budgeteringen av förbrukningen av anslags- behållningar är i statsbudgeten inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Minskning av anslagsbehållningar. Denna beräknades till 1 326 miljoner kronor i statsbudgeten för 2008. Posten utgör ett netto mellan å ena sidan förbrukning av anslagsbehållningar från föregående budgetår och å andra sidan sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde.

Nettosumman av förändringar av anslags- behållningar 2008, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., framgår av tabell 5.56. Anslagsbehållningarna förändrades under 2008 från 40 731 miljoner kronor vid ingången av året till 37 003 miljoner kronor vid utgången. De minskade således med 3 727 miljoner kronor under året. Jämfört med beräkningen i statsbudgeten minskade alltså anslagsbehåll- ningarna mer. Det beror emellertid främst på att det gjorts indragningar på 25 435 miljoner kronor under året. År 2007 ökade anslags- behållningarna med 6 126 miljoner kronor. Då var också indragningarna mindre (18 112 mil- joner kronor).

I tabell 5.57 redovisas de anslag som uppvisade utgående anslagsbehållningar överstigande 1 000 miljoner kronor under något av åren 2004– 2008. Den största anslagsbehållningen i slutet av 2008 hade anslaget 22:2 Bidrag till arbetslö- shetsersättning och aktivitetsstöd (6 546 miljoner kronor). Behållningen på detta anslag minskade något i förhållande till året innan, men är betydligt större än fyra år tidigare. Anslagsbehållningen för anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader blev 1 951 miljoner kronor, vilket är en relativt kraftig ökning i förhållande till året innan.

Anslagsbehållningen för anslaget 19:1 Sjuk- penning och rehabilitering m.m har ökat under ett

173

Skr. 2008/09:101

antal år från

-963 miljoner kronor 2004 till

3 121 miljoner

kronor

2008.

För

anslaget

19:2 Aktivitets-

och

sjukersättning

m.m. ökade

anslagsbehållningen

till

1 404 miljoner

kronor

och för anslaget 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. till 1 364 miljoner kronor.

För anslaget 8:1 Biståndsverksamhet blev anslagsbehållningen något under 1 000 miljoner kronor för 2008. Behållningen har tidigare varit större.

Den största minskningen av anslags- behållningarna mellan 2007 och 2008 har an- slaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Behållningen blev -1 404 miljoner kronor 2008, vilket bl.a. beror på att den ingående behåll- ningen (2 020 miljoner kronor) drogs in.

Anslagsbehållningen för äldreanslaget

34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet från 2003 minskade från

1 330 miljoner kronor till 117 miljoner kronor i slutet av 2008, främst beroende på en indragning av 1 230 miljoner kronor under 2008.

174

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.56 Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 2004–2008

Miljoner kronor

2004

2005

2006

2007

2008

Ingående ramöverföringsbelopp

23 213

25 576

25 404

34 593

40 7311

Anvisat i statsbudgeten2

656 570

691 813

725 209

733 129

725 519

Tilläggsbudget

10 912

1 818

11 072

12 961

38 174

Utnyttjade medgivna överskridanden

233

1

0

65

73

Indragningar

-9 903

-9 070

-11 027

-18 112

-25 435

Utfall

655 450

684 734

716 066

721 917

742 057

Utgående ramöverföringsbelopp

25 576

25 404

34 593

40 7191

37 003

Förändring av anslagsbehållningar

2 363

-172

9 189

6 126

-3 727

1Ingående överföringsbelopp 2008 skiljer sig från utgående överföringsbelopp 2007 med 12 miljoner kronor till följd av en felaktighet i redovisningen avseende anslaget 091406 (2007) Institutet för psykosocial medicin. (Myndigheten lades ned 2007-10-01.) Avvikelsen har rättats av regeringen genom en indragning under 2008, vilket innebär att utgående överföringsbelopp 2008 är korrekt.

2Anvisat i statsbudgeten exkl. Minskning av anslagsbehållningar (1 326 miljoner kronor).

Tabell 5.57 Specifikation av anslagsbehållningar över 1 000 miljoner kronor 2004–2008

Miljoner kronor

Anslag

2004

2005

2006

2007

2008

06 06 01

Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande

truppinsatser m.m.

451

1 277

905

320

697

06 06 02

Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling

2 700

1 749

1 557

-75

334

07 08 01

Biståndsverksamhet

2 360

2 349

2 498

1 268

934

09 13 01

Tandvårdsförmåner m.m.

1 555

1 080

15

-38

1 364

10 19 01

Sjukpenning och rehabilitering m.m.

-963

1 317

1 233

2 611

3 121

10 19 02

Aktivitets- och sjukersättning m.m.

353

43

1 748

-136

1 404

12 21 02

Föräldraförsäkring

-266

945

1 076

737

70

13 10 03

Kommunersättningar vid flyktingmottagande

107

81

130

1 061

1 061

13 22 02

Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd

441

-1 459

588

8 176

6 546

13 22 03

Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader

299

174

591

504

1 951

13 22 06

Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000–2006

1 042

1 051

953

635

357

13 22 07

Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2007–2013

-

-

-

290

1 182

15 25 02

Studiemedel m.m.

863

1 064

1 848

1 358

1 112

18 31 11

2006

Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder

755

976

1 228

821

444

18 34 01

2003

Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet

1 347

1 284

1 331

1 330

117

19 33 06

Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2007–2013

-

-

-

300

1 063

23 44 01

Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur

1 538

643

713

1 491

1 634

23 44 02

Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens

miljö och struktur

-

-

-

990

1 512

27 93 01

Avgiften till Europeiska gemenskapen

2 138

1 237

2 654

2 020

-1 404

5.4.29 Riksgäldskontorets nettoutlåning

För att statsbudgetens saldo ska överensstämma med statens lånebehov (med omvänt tecken) redovisas Riksgäldskontorets nettoutlåning samt en kassamässig korrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida. För 2008 blev utfallet för Riksgäldskontorets nettoutlåning

-27 901 miljoner

kronor.

Beräkningen

i

statsbudgeten

uppgick till

12 653 miljoner

kronor. Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således -40 554 miljoner kronor. I tabell

5.58specificeras de största posterna. Alla poster är dock inte specificerade i statsbudgeten.

175

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.58 Riksgäldskontorets nettoutlåning

Miljoner kronor

Utfall

SB

Utfall-

Utfall

2008

20081

SB 2008

2007

Premiepensionsmedel,

inbetalning

-29 239

-28 900

-339

-27 193

Premiepensionsmedel,

utbetalning

28 606

28 400

206

27 220

Myndigheters

räntekonton:

-5 808

-3 096

varav Jordbruksverkets

EU-konton

-5 012

-1 041

varav Försvarets

materielverk

-4 172

-1 125

varav Försvarsmakten

1 025

761

varav Vägverket, Norra

Länken, Sthlm

603

727

varav Garantireserver

-218

225

varav Övriga

räntekonton

1 966

-2 643

CSN, studielån

5 136

5 500

-364

5 534

Investeringslån

myndigheter

2 245

983

Insättningsgaranti

39

888

Kärnavfallsfonden

-42

16

Stabilitetsfonden

-12 745

Banverkets

infrastrukturlån

-11 400

-1 900

Vägverkets

infrastrukturlån

-10 135

-6 612

Omfinansiering av

infrastrukturlån

Sthlm/Gbg

3 595

1 300

2 295

1 300

Omstrukturering av

statliga bolag

0

29

Exportkreditnämnden

-3 219

-1 498

Lån till Botniabanan

AB

2 303

2 205

Vinstmedel Svenska

Spel AB

200

-400

Lån till SVEDAB

675

130

Övriga statliga bolag

-492

-196

Affärsverket Statens

Järnvägar

3 082

1 241

Övriga affärsverk

-708

-351

Övrigt, netto

7

-2 640

Summa

-27 901

12 653

-40 554

-4 340

1Endast vissa delposter är specificerade

Premiepensionsmyndighetens (PPM:s) inbetal- ningar av premiepensionsmedel beräknades i statsbudgeten uppgå till 28 900 miljoner kronor. Utfallet för inbetalningarna blev 29 239 miljoner kronor, dvs. 339 miljoner kronor lägre än i stats-

budgeten. Utbetalningarna av premiepensions- medel inklusive ränta blev 28 606 miljoner kronor, vilket var 206 miljoner kronor högre än beräknat.

Kreditutnyttjandet på Jordbruksverkets EU-

konton

minskade

under

2008

med

5 012 miljoner kronor.

Huvudorsaken till

det

stora negativa utfallet är att Jordbruksverkets EU-konto upphörde den 1 juli 2008. Beloppet utgörs främst av inbetalningen av bidrag från EG:s jordbruksfond avseende gårdsstöd, vilken gjordes i februari. Den motsvarande utbetalningen till jordbrukarna skedde i december året innan. Förvarets materielverks förändrade ut- och inlåning på räntekonto påverkade nettoutlåningen med -4 172 miljoner kronor under 2008, medan Försvarsmakten har minskat sin inlåning på räntekonto med 1 025 miljoner kronor.

Stockholms stad inbetalade sin andel av fi- nansieringen av Norra länken i Stockholm som förskott. Inbetalningen gjordes i maj 2005 med 1 775 miljoner kronor till ett räntebelagt konto avseende Vägverket och medlen har använts under några år fr.o.m. 2005. Under 2008 utnyttjades 603 miljoner kronor av dessa medel.

Totalt ökade behållningarna på myndighe- ternas räntekonton och vissa särskilda ränte- belagda konton under 2008 med 5 808 miljoner kronor, vilket minskade nettoutlåningen.

Centrala studiestödsnämndens lån i Riks- gäldskontoret för studielån och lån till hemut- rustning beräknades i statsbudgeten öka med 5 500 miljoner kronor. Utfallet blev 5 136 miljo- ner kronor, dvs. 364 miljoner kronor lägre än beräknat. Det beror främst på att färre än beräknat har tagit studiemedel.

Riksgäldskontoret lånar ut medel till myn- digheter för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Sådana

investeringslån

till myndigheter

ökade med

2 245 miljoner

kronor. De största

ökningarna

stod Försvarsmakten (622 miljoner kronor) och Kustbevakningen (548 miljoner kronor) för.

En av regeringens stabilitetsfrämjande åtgärder för det svenska finansiella systemet var att under 2008 inrätta en stabilitetsfond för finansiering av stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut. Som en grundplåt tillförde staten 15 000 miljoner kronor från anslaget 92:5 Tillskott till stabilitetsfonden inom utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. Fondens medel placerades på konto i Riksgäldskontoret. Detta

176

var således en inomstatlig transaktion som inte påverkade budgetsaldot. I samband med att Riksgäldskontoret övertog Riksbankens lån till Carnegie ökade nettoutlåningen med en summa motsvarande lånebeloppet på 2 406 miljoner kronor. Carnegie har emellertid därefter gjort en amortering på lånet motsvarande 123 miljoner kronor, vilket minskar nettoutlåningen. Det är i huvudsak dessa transaktioner som innebär att stabilitetsfondens påverkan på nettoutlåningen för 2008 blev en minskning med 12 745 miljoner kronor.

Banverket och Vägverket minskade under 2008 sina infrastrukturlån i Riksgäldskontoret

med

11 400 miljoner kronor

respektive

10 135 miljoner kronor. Banverket

och Väg-

verket anvisades 13 390 miljoner kronor respek- tive 11 909 miljoner kronor på tilläggsbudget för att finansiera extra amorteringar av sina lån hos Riksgäldskontoret. Huvuddelen av dessa myndigheters infrastrukturlån är därmed amorterade.

Riksgäldskontoret tog 2005 över finansie- ringen av Vägverkets lån för de s.k. storstads- paketen i Stockholm och Göteborg, varav de största projekten är Södra Länken i Stockholm och Götaleden i Göteborg. Lånen uppgick totalt till cirka 12 000 miljoner kronor och har avvecklats i den takt de förfallit. I stället har Vägverket lånat i Riksgäldskontoret. Under 2005 uppgick låneförfallen totalt till 6 838 miljoner kronor, under 2006 förföll inga lån och under

2007 uppgick låneförfallen till

1 300 miljoner kronor. Resterande 3 595 miljo- ner kronor har belastat nettoutlåningen 2008 i samband med Vägverkets extra amorteringar av infrastrukturlån, som inkluderade återstående storstadslån. Det betyder att alla lån för storstadspaketen nu har amorterats.

Projektet Botniabanan finansieras också med lån i Riksgäldskontoret. Botniabanan AB lånade 2 303 miljoner kronor under 2008.

Totalt minskade nettoutlåningen för infra- strukturinvesteringar med 15 637 miljoner kronor. I statsbudgeten räknades med en ökning på 7 300 miljoner kronor. Den stora skillnaden förklaras av de extraamorteringar som Banverket och Vägverket gjort på sina lån i Riksgäldskontoret.

Riksdagen beslutade 2003 om en ny modell för omstrukturering av statliga bolag. Ett konto inrättades hos Riksgäldskontoret dit extra utdelningar från statliga bolag förs. Från kontot

Skr. 2008/09:101

utbetalas kapitaltillskott till statliga bolag. Vid ingången av 2008 fanns 3 miljoner kronor på kontot. Under 2008 har inga utbetalningar skett. Därmed är ställningen vid årets slut fortfarande 3 miljoner kronor och påverkar inte nettoutlåningen 2008.

Exportkreditnämndens likvida tillgångar i Riksgäldskontoret ökade under året med 3 219 miljoner kronor, vilket minskade netto- utlåningen.

Affärsverket Statens Järnvägar påverkade nettoutlåningen med 3 082 miljoner kronor, dels genom ökade lån, dels genom minskad inlåning.

I posten Övrigt, netto ingår bland annat minskad utlåning till Försvarets materielverk med 698 miljoner kronor.

Under 2008 blev utfallet för Riksgäldskon- torets nettoutlåning sammantaget 23 561 mil- joner kronor lägre än 2007, vilket främst beror på inrättandet av stabilitetsfonden samt Ban- och Vägverkets extra amorteringar av lån under 2008.

5.4.30 Kassamässig korrigering

Posten Kassamässig korrigering och posten Riksgäldskontorets nettoutlåning ingår i stats- budgeten för att statsbudgetens saldo ska mot- svara statens lånebehov med omvänt tecken. Posten Kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statens centralkonto i Riksbanken (SCR), tidigare statsverkets checkräkning.

Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men vissa delposter är möjliga att specificera.

Betalningar till och från EU-kommissionen medför kassamässiga korrigeringar.

Utbetalning av EU-finansierade stöd till svenska jordbrukare redovisas på anslag på statsbudgetens utgiftssida och t.o.m. den 30 juni 2008 även på Jordbruksverkets EU-konto under Riksgäldskontorets nettoutlåning. Detta har medfört en kassamässig korrigering. Betalningar från EU-kommissionen redovisas på statsbudgetens inkomstsida och t.o.m. den

177

Skr. 2008/09:101

30 juni 2008 på Jordbruksverkets EU-konto un- der nettoutlåningen. Då har en kassamässig korrigering åt motsatt håll uppstått. Jord- bruksverkets EU-konto har emellertid upphört från och med den 1 juli 2008. Det innebär att det därefter inte längre uppstår några kassamässiga korrigeringar som följd av Jordbruksverkets betalningar.

Betalning av Sveriges avgift till EU medför alltid en viss kassamässig korrigering. Sverige betalar inte avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto i Riksgälds- kontoret inom statens centralkonto. Samtidigt sker avräkning mot anslaget för EU-avgiften. EU rekvirerar sedan via Riksbanken medel från kontot hos Riksgäldskontoret. Eftersom tidpunkten för anslagsbelastning och rekvisition från EU skiljer sig åt uppstår kassamässiga korrigeringar vid såväl anslagsbelastningen som vid rekvisitionen. Anslagsbelastning och rekvisition kan ske under olika budgetår.

För 2008 blev utfallet för Kassamässig kor- rigering 3 713 miljoner kronor. Beräkningen i statsbudgeten var 824 miljoner kronor. Skill- naden mellan utfall och statsbudget blev således 2 889 miljoner kronor. I tabell 5.59 framgår de delposter som är möjliga att specificera.

Tabell 5.59 Kassamässig korrigering

Miljoner kronor

Utfall

Utfall-

Utfall

2008

SB 2008

SB 2008

2007

Ränteperiodisering

48

-77

Venantius AB:s lån

824

824

0

15

Förskjutningar av EU-

stöd inom

jordbruksområdet

5 012

1 041

EU-betalningar avgift

-1 150

-890

Övrigt

-1 021

-4 414

Summa

3 713

824

2 889

-4 325

Den kassamässiga korrigeringen för förskjutningar av EU-stöd inom jordbruks- området uppgick 2008 till 5 012 miljoner kronor. Huvudorsaken till det stora positiva utfallet är att Jordbruksverkets EU-konto upphörde den 1 juli 2008, som tidigare nämnts. Beloppet utgörs främst av inbetalningen av bidrag avseende gårdsstöd från EU-kommissionen, vilken gjordes i februari. Den motsvarande utbetalningen av gårdsstödet skedde i december 2007 och påverkar således inte årets kassamässiga korrigering.

Betalning av Sveriges avgift till EU medförde en kassamässig korrigering på -1 150 miljoner kronor.

Redovisningen på anslaget för statsskulds- räntor är inte helt kassamässig. En kassamässig korrigering uppstår därför främst till följd av att inkomsträntor på vissa delar av Riksgäldskontorets utlåning periodiseras till det kvartal de avser. Denna periodiseringseffekt blev 48 miljoner kronor för 2008.

År 2007 övertog Riksgäldskontoret gäldenärs- ansvaret för Venantius AB:s lån på drygt 4 100 miljoner kronor. Återbetalningarna av dessa lån medför kassamässiga korrigeringar t.o.m. 2013. Denna post, som uppgick till 824 miljoner 2008, var medräknad i statsbudgeten.

Posten Övrigt, som uppgick till -1 021 mil- joner kronor, är en restpost som till stor del är hänförlig till skillnader mellan tidpunkten för anslagsavräkning och tidpunkten för betalning.

Den kassamässiga korrigeringen för 2008 blev 8 038 miljoner kronor högre än 2007. Korrigeringen för förskjutningar av EU-stöd inom jordbruket står för den största delen av skillnaden. Den blev 3 971 miljoner kronor högre 2008 och förklaras av att Jordbruksverkets EU-konto upphörde under 2008. Posten Övrigt blev 3 393 miljoner kronor högre 2008 jämfört med 2007.

5.4.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

Utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten belastar inte statsbudgeten. De ingår emellertid i de utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten.

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten består av en fördelningsdel och en premiereservdel. Fördelningsdelen finansieras av under året inbetalda pensionsavgifter. Nettot av inbetalda avgifter och utbetalda pensioner tillfaller, alternativt finansieras av, Första–Fjärde

AP-fonderna.

Vid sidan av AP-fonderna sker en för- mögenhetsuppbyggnad inom premiepensions- systemet, som administreras av Premie- pensionsmyndigheten (PPM). Enligt beslut av EU:s statistikorgan Eurostat får fonderade pensionssystem inte räknas till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Detta innebär att utbetalningar av premiepension inte ingår i

178

utgifterna under utgiftstaket för staten fr.o.m. 2007 (prop. 2006/07:100 avsnitt 4.2.2).

År 2001 gjordes de första utbetalningarna av reformerad ålderspension i form av tilläggs- pension, inkomstpension och premiepension. Tilläggspension och inkomstpension belastar fördelningssystemet. Premiepension betalas ut från premiepensionssystemet.

AP-fonderna (exklusive Sjätte AP-fonden) ändrade redovisningsprinciper för rörelsens kostnader fr.o.m. 2005. Provisionskostnader redovisas som intäktsreduktion under rörelsens intäkter. Prestationsbaserade avgifter reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. Sjätte AP-fonden har fr.o.m. 2008 ändrat

redovisningsprinciperna för förvalt- ningskostnaderna för att öka jämförbarheten med de andra AP-fonderna.

Tabell 5.60 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

2008

2008

2008

SB 2008

Utfall 2007

AP-fonderna,

pensionsutgifter

198 512

199 206

694

185 653

Administrations-

utgifter

2 581

2 180

-401

2 574

varav

Försäkringskassan

m.fl. myndigheter

610

801

AP-fonderna,

rörelsens kostnader

778

719

AP-fonderna,

provisionskostnader

498

798

AP-fonderna,

prestations-

baserade avgifter

294

256

Summa

201 093

201 386

293

188 227

I budgetpropositionen för 2008 beräknades utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgå till 201 093 miljoner kronor. Utfallet uppgick till 201 386 miljoner kronor och var därmed 293 miljoner kronor högre än beräkningen i budgetpropositionen för 2008. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till 199 206 miljoner kronor, varav 24 miljoner kronor överfördes från AP-fonderna till EU:s tjänstepensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt detta.

Pensionsutbetalningarna var därmed 694 miljoner kronor (0,35 procent) högre än beräknat.

Skr. 2008/09:101

Administrationskostnaderna för inkomst- pensionen uppgick totalt till 2 180 miljoner kronor, vilket är 401 miljoner kronor lägre än beräknat. Ersättningen från AP-fonderna till Försäkringskassan, Skatteverket, Krono- fogdemyndigheten och Konjunkturinstitutet för administration uppgick till 610 miljoner kronor (regeringsbeslut 2007-12-20).

AP-fondernas administrationskostnader (rörelsens kostnader, provisionskostnader och prestationsbaserade avgifter) uppgick totalt till 1 570 miljoner kronor under 2008. I detta belopp ingår även 2 miljoner kronor för avveckling och särskild förvaltning. Det är 401 miljoner kronor lägre än beräknat och beror bl.a. på Sjätte AP- fondens ändrade redovisningsprinciper. Rörelsens kostnader för AP-fonderna uppgick till 778 miljoner kronor, varav 71 miljoner kronor avsåg Sjätte AP-fondens gemensamma kostnader och 73 miljoner kronor avsåg fondens interna och externa förvaltningskostnader. AP- fondernas provisionskostnader uppgick till 498 miljoner kronor och de prestationsbaserade avgifterna uppgick till 294 miljoner kronor.

Jämfört med 2007 blev utfallet för Ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten 13 159 miljoner kronor (7,0 procent) högre. Pensionsutbetalningarna från AP- fonderna ökade med 13 553 miljoner kronor (7,3 procent). Det beror främst på högre inkomstindex och på ett ökat antal pensionärer med inkomstrelaterad pension.

Ersättningen från AP-fonderna till Försäk- ringskassan m.fl. myndigheter minskade med 191 miljoner kronor (23,8 procent).

AP-fondernas administrationskostnader minskade med 203 miljoner kronor (11,4 procent). Det beror främst på Sjätte AP- fondens ändrade redovisningsprinciper. År 2007 ingick 222 miljoner kronor avseende externa förvaltningskostnader för onoterade innehav i Sjätte AP-fondens kostnader. Dessa kostnader bokförs fr.o.m. 2008 som anskaffningskostnad för respektive fond. AP-fondernas prestationsbaserade avgifter ökade med 38 miljoner kronor jämfört med 2007.

I kapitel 8 avsnitt 8.5 Pensionssystemets årsredovisning 2008 finns mer information om pensionssystemet. Enligt tabell 8.5 Inkomst- och premiepension, resultaträkning uppgick administrationskostnaderna till 1 820 miljoner kronor. Detta belopp avser summan av administrationskostnaderna för premiepension,

179

Skr. 2008/09:101

432 miljoner kronor, och inkomstpension, 1 388 miljoner kronor. Beloppet för inkomstpension understiger således administrationskostnaderna enligt tabell 5.60 (2 180 miljoner kronor) med 792 miljoner kronor. Det beror på att AP- fondens provisionskostnader (498 miljoner kronor) och prestationsbaserade avgifter ( 294 miljoner kronor) inte ingår i tabell 8.5.

5.5Realekonomisk fördelning av statsbudgeten

Vid analys av och information om statsbudgetens storlek och påverkan på samhällsekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden, politik- områden och anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas

de viktigaste delarna i statsbudgeten under respektive kategori kommenteras.

I tabell 5.61 redovisas den realekonomiska fördelningen av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden, dvs. statsbudgetens utgifter exklusive Riksgäldskontorets nettoutlåning och kassamässig korrigering. Vidare framgår den årliga förändringen i nominella termer 2005– 2008. Även den procentuella förändringen mellan 2007 och 2008 redovisas i tabellerna.

I tabellerna 5.62, 5.66, 5.68 och 5.69 redovisas de realekonomiska kategorierna för respektive utgiftsområde 2005–2008.

I tabellerna 5.63, 5.64, 5.65 och 5.67 särredovisas de största anslagen inom de största realekonomiska kategorierna.

Tabellerna redovisas i 2008 års statsbudgetstruktur.

Diagram 5.2 Statsbudgetens utgifter 2008 realekonomiskt fördelade, procentuell fördelning

Övrigt finansiellt

nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer. Dessa har utarbetats av bl.a. EU.

Räntor 5%

Investeringar 2%

7%

Den realekonomiska fördelning av utgifterna som redovisas är: Transfereringar, konsumtion, investeringar samt räntor och finansiella transaktioner (se diagram 5.2).

I detta avsnitt presenteras de olika realekonomiska kategorierna övergripande och

Konsumtion 22%

Transfereringar

64%

180

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.61 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten 2005–2008

Miljoner kronor

Procentuell

Förändring

Förändring

Förändring

förändring

Realekonomisk kategori

Utfall 2008

Utfall 2007

Utfall 2006

Utfall 2005

2007–2008

2006–2007

2005–2006

2007–2008

Transfereringar

502 529

510 298

523 349

506 169

-7 769

-13 051

17 180

-1,5

varav

Hushållssektorn

278 243

288 003

302 917

301 078

-9 760

-14 914

1 839

-3,4

Kommunala sektorn

108 763

113 950

104 717

97 952

-5 187

9 233

6 765

-4,6

Företagssektorn

32 649

32 165

36 216

31 714

483

-4 051

4 502

1,5

Ålderspensionssystemet

23 779

23 744

26 636

26 456

34

-2 892

180

0,1

Statliga ideella

organisationer

3 314

3 307

3 257

2 879

8

50

378

0,2

Internationell

verksamhet

55 782

49 129

49 606

46 090

6 653

-477

3 516

13,5

varav

EU-institutioner

31 526

26 635

25 920

25 635

4 891

715

285

18,4

Konsumtionsutgifter

176 148

173 268

166 108

159 945

2 880

7 160

6 163

1,7

varav

Löner inklusive sociala

avgifter

98 989

95 101

91 958

86 153

3 887

3 143

5 805

4,1

Omkostnader för

konsumtion

44 958

45 008

42 282

42 651

-50

2 726

-369

-0,1

Lokaler

15 569

15 341

14 126

13 789

228

1 215

337

1,5

Utgifter för

försvarsändamål

9 199

10 976

10 837

10 679

-1 776

139

158

-16,2

Sociala naturaförmåner

7 433

6 842

6 905

6 673

591

-63

232

8,6

Investeringsverksamhet

18 390

15 391

15 000

13 100

2 999

391

1 900

19,5

Räntor

39 574

52 595

54 952

38 933

-13 021

-2 357

16 019

-24,8

varav

Räntor på statsskulden

33 126

47 161

49 374

32 561

-14 034

-2 213

16 813

-29,8

Finansiella

transaktioner

53 622

17 621

6 124

6 807

36 002

11 497

-683

204,3

Summa utgiftsområden

790 263

769 172

765 537

724 956

21 092

3 635

40 581

2,7

181

Skr. 2008/09:101

Transfereringar

Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och Sveriges bidrag till EG-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet. Transfereringar kan också avse omfördelningar för individen över tiden.

I diagram 5.3 redovisas transfereringarna per mottagarkategori 2008.

Diagram 5.3 Statsbudgetens transfereringar 2008, procentuell fördelning efter mottagarkategori

nerna avseende assistansersättning för de första 20 timmarna per vecka tillgodoförs anslaget och bruttoredovisas i tabell 5.64 som inkomster under transfereringar till kommuner.

Transfereringar till kommuner

Kommunerna var den näst största mottagaren av transfereringar 2008. Den kommunala sektorn omfattar kommuner, landsting och kommunalförbund. Under 2008 erhöll kommunerna 22 procent av de totala transfereringarna. I tabell 5.64 redovisas transfereringar till kommunerna per anslag.

Anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning står för mer än hälften av de medel som staten lämnar till kommunerna via anslag. Utfallet för anslaget minskade med 11,7 procent till 62 498 miljoner kronor 2008. Minskningen beror främst på att anslagsnivån 2008 sänktes med 12 060 miljoner kronor för att neutralisera

Ålderspensions-

systemet 5%

Organisationer

1%

Kommuner 22%

Internationell

verksamhet 11%

Hushåll 55%

effekterna av införandet av den kommunala fastighetsavgiften. Anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånerna svarar för den näst största

transfereringen

till

kommunerna

med

21 584 miljoner

kronor,

en ökning

med

217 miljoner 2008. Den

största procentuella

ökningen inom gruppen transfereringar till kommuner stod anslaget 25:11 Fortbildning av lärare för. Dessa bidrag ökade till 377 miljoner

Företag 6%

År 2008 utgjorde transfereringarna 64 procent av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden. Hushållen erhöll 55 procent av de totala transfereringarna.

Transfereringar till hushåll

I tabell 5.63 redovisas transfereringar till hushåll. De anslag med största beloppen till hushållstransfereringar särredovisas. Anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. har största beloppet vad gäller transfereringar till hushåll. De minskade med 57 miljoner kronor

till 63 223 miljoner

kronor 2008. För

anslaget

19:1 Sjukpenning

och

rehabilitering

m.m.

minskade de med

4 583 miljoner kronor

till

23 150 miljoner kronor.

Transfereringarna

till

hushåll under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskade

under 2008 med

6 037 miljoner

kronor till

20 619 miljoner

kronor.

För

anslaget

16:8 Kostnader för statlig assistansersättning ökade

de med 1 687 miljoner kronor till 19 858 miljoner kronor. Inkomster från kommu-

kronor. Den största nominella ökningen stod anslaget 22:4 Lönebidrag och samhall m.m. för. Bidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare ingår under anslaget 2008. Tidigare redovisades detta på statsbudgetens inkomstsida (inkomsttitel 8118). Krediteringen av skattekonto för skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare uppgick till 732 miljoner kronor 2007.

Transfereringar till utlandet

Den tredje största kategorin avser transfereringar till utlandet, dvs. internationell verksamhet. Dessa uppgick under 2008 till 11 procent av de totala transfereringarna. De internationella transfereringarna indelas i transfereringar till EU och transfereringar till övrig internationell verksamhet.

Transfereringar till EU bestod av anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen och utgjorde 57 procent av de internationella transfereringarna. Transfereringar till övrig internationell verksamhet utgjordes till största delen av anslaget 8:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Dessa

182

Skr. 2008/09:101

transfereringar ökade med 260 miljoner kronor eller 1 procent under 2008. Från det nya anslaget 49:1 Reformsamarbete i Östeuropa inom utgifts- område 7 lämnades under 2008 transfereringar till övrig internationell verksamhet med 770 miljoner kronor.

Transfereringar till företag

Transfereringar till företagssektorn uppgick till 6 procent av de totala transfereringarna 2008. Företagssektorn omfattas enligt natio- nalräkenskaperna av privata företag, ekonomiska föreningar, kommunala bolag, statliga bolag och statliga affärsverk.

I tabell 5.65 specificeras de största anslagen med transfereringar till företag.

Transfereringar till ålderspensionssystemet Transfereringar till ålderspensionssystemet består av statliga ålderspensionsavgifter som ingår i vissa anslag som är förenade med ålderspensionsrätt. Exempel på sådana anslag är 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 21:7 Pensionsrätt för barnår inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad samt 25:2 Studiemedel m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd.

Från och med 2007 redovisas den del av den statliga ålderspensionsavgiften som beräknas motsvara pensionsrätt för premiepension, och förs till Riksgäldskontoret för tillfällig förvaltning, som transferering till hushålls- sektorn eftersom premiepensionen inte längre anses tillhöra den statliga sektorn. Andelen av den statliga ålderspensionsavgiften som fördes till Riksgäldskontoret var 13,4 procent för 2008.

Transfereringar till organisationer Organisationer och ideella föreningar tillhörande den statliga sektorn får bidrag från staten. Transfereringar till organisationer och föreningar utgjorde mindre än en procent av de totala transfereringarna. I denna grupp ingår bl.a. Chalmers tekniska högskola, Stiftelsen högskolan i Jönköping, Dramaten, Operan och Riksteatern.

183

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.62 Transfereringar per utgiftsområde 2005–2008

Miljoner kronor

Utgifts-

Förändring

Förändring

Förändring

Procentuell

förändring

område

Utgiftsområdesnamn

2008

2007

2006

2005

2007–2008

2006–2007

2005–2006

2007–2008

01

Rikets styrelse

1 253

1 251

1 402

1 131

2

-151

271

0,2

02

Samhällsekonomi och

finansförvaltning

9 506

9 262

9 322

8 609

243

-60

713

2,6

03

Skatt, tull och exekution

120

69

59

48

51

10

11

73,8

04

Rättsväsendet

422

443

391

298

-21

51

93

-4,7

05

Internationell samverkan

1 442

1 327

1 152

1 013

116

174

139

8,7

06

Försvar samt beredskap

mot sårbarhet

2 115

1 933

2 205

1 943

182

-271

262

9,4

07

Internationellt bistånd

25 299

23 552

24 469

21 047

1 746

-917

3 422

7,4

08

Migration

2 716

2 298

2 004

2 154

418

294

-150

18,2

09

Hälsovård, sjukvård och

social omsorg

43 420

41 526

37 463

34 178

1 894

4 063

3 285

4,6

10

Ekonomisk trygghet vid

sjukdom och handikapp

106 765

110 239

116 686

119 005

-3 473

-6 447

-2 319

-3,2

11

Ekonomisk trygghet vid

ålderdom

42 591

43 738

45 019

46 120

-1 147

-1 281

-1 101

-2,6

12

Ekonomisk trygghet för

familjer och barn

66 3931

61 568

60 066

55 467

4 825

1 502

4 599

7,8

13

Arbetsmarknad

44 483

50 519

62 760

64 021

-6 036

-12 241

-1 261

-11,9

14

Arbetsliv

278

170

173

181

108

-4

-8

63,8

15

Studiestöd

14 543

14 808

15 373

14 340

-265

-565

1 033

-1,8

16

Utbildning och

universitetsforskning

11 398

10 910

15 600

14 595

488

-4 689

1 005

4,5

17

Kultur, medier,

trossamfund och fritid

7 911

8 080

7 709

7 178

-170

371

531

-2,1

18Samhällsplanering,

bostadsförsörjning

byggande samt

konsumentpolitik

1 2601

5 026

5 554

5 895

-3 766

-528

-341

-74,9

19

Regional utveckling

2 529

2 698

3 030

3 055

-169

-332

-25

-6,3

20

Allmän miljö- och

naturvård

1 454

1 169

2 255

1 660

285

-1 086

595

24,4

21

Energi

1 440

1 518

1 023

880

-78

495

143

-5,1

22

Kommunikationer

3 437

3 674

3 195

3 826

-237

478

-631

-6,5

23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar

12 829

12 069

17 844

14 321

760

-5 776

3 523

6,3

24

Näringsliv

2 627

2 834

2 421

2 251

-207

414

170

-7,3

25

Allmänna bidrag till

kommuner

64 767

72 974

60 246

57 317

-8 208

12 728

2 929

-11,2

26

Statsskuldsräntor m.m.

7

8

10

2

-2

-2

8

-20,9

27

Avgiften till Europeiska

gemenskapen

31 526

26 635

25 920

25 635

4 891

714

285

18,4

Summa utgiftsområden

502 529

510 298

523 349

506 169

-7 769

-13 051

17 180

-1,5

1Anslaget 21:8 Bostadsbidrag flyttades fr.o.m. 2008 från utgiftsområde 18 till utgiftsområde 12. Utfallet på detta anslag avser i sin helhet transfereringar och uppgick 2008 till 3 223 miljoner kronor.

184

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.63 Transfereringar till hushåll 2005–2008, särredovisning av större anslag

Miljoner kronor

Förändring

Förändring

Förändring

Procentuell

förändring

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2008

Utfall 2007

Utfall 2006

Utfall 2005

2007–2008

2006–2007

2005–2006

2007–2008

101902

Aktivitets- och

sjukersättningar m.m.

63 223

63 281

63 059

62 185

-57

221

874

-0,1

122102

Föräldraförsäkring

26 949

25 448

23 995

22 155

1 502

1 452

1 841

5,9

122101

Allmänna barnbidrag

23 389

23 516

23 611

21 458

-127

-95

2 153

-0,5

101901

Sjukpenning och

rehabilitering m.m.

23 150

27 732

32 193

34 543

-4 583

-4 461

-2 350

-16,5

132202

Bidrag till

arbetslöshetsersättning

och aktivitetsstöd

20 619

26 656

39 823

43 172

-6 037

-13 167

-3 349

-22,6

091608

Kostnader för statlig

assistansersättning

19 858

18 171

16 090

14 332

1 687

2 081

1 758

9,3

112001

Garantipension till

ålderspension

19 344

20 371

21 339

22 449

-1 027

-968

-1 110

-5,0

112002

Efterlevandepensioner

till vuxna

15 697

15 702

15 813

15 856

-5

-111

-43

0,0

020110

Statliga

tjänstepensioner m.m.

9 502

8 957

8 598

8 201

544

359

397

6,1

152502

Studiemedel m.m.

8 537

8 542

8 184

7 879

-4

358

305

-0,1

112003

Bostadstillägg till

pensionärer

7 113

7 263

7 448

7 333

-150

-185

115

-2,1

Övriga anslag

40 862

42 365

42 763

41 517

-1 503

-398

1 247

-3,5

Totalt

278 243

288 003

302 917

301 078

-9 760

-14 914

1 839

-3,4

185

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.64 Transfereringar till kommuner 2005–2008, särredovisning av större anslag

Miljoner kronor

Förändring

Förändring

Förändring

Procentuell

förändring

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2008

Utfall 2007

Utfall 2006

Utfall 2005

2007–2008

2006–2007

2005–2006

2007–2008

254801

Kommunalekonomisk

utjämning

62 498

70 813

58 129

55 202

-8 315

12 684

2 927

-11,7

091302

Bidrag för

läkemedelsförmånerna

21 584

21 367

20 550

19 767

217

817

783

1,0

131003

Kommunersättningar

vid flyktingmottagande

4 651

4 175

3 045

1 736

476

1 130

1 309

11,4

162508

Maxtaxa i

förskoleverksamhet,

skolbarnsomsorg m.m.

3 657

3 656

3 660

3 660

1

-4

0

0,0

254802

Statligt

utjämningsbidrag för

LSS-kostnader

2 259

2 138

1 898

1 767

122

239

131

5,7

132204

Lönebidrag och

Samhall m.m.

2 151

1 204

1 114

1 009

947

90

105

78,7

101907

Bidrag för arbetet med

sjukskrivningar inom

hälso- och sjukvård

1 000

806

1

-

194

805

1

24,1

091301

Tandvårdsförmåner

m.m.

1 050

892

817

692

158

75

-

17,7

162511

Fortbildning av lärare

377

42

-

-

335

-

-

807,1

162516

Statligt stöd för

(2006)

utbildning av vuxna

-

6

1 794

2 349

-

-1 788

-555

-

162510

Bidrag till

(2006)

personalförstärkningar

i skola och fritidshem

-

-

923

-

-

-923

923

-

162509

Bidrag till

(2006)

personalförstärkningar

i förskola

-

-58

2 277

663

-

-2 335

1 614

-

091608

Kostnader för statlig

assistansersättning

-3 856

-3 497

-3 208

-2 984

-360

-289

-223

10,3

Övriga anslag

13 392

12 406

13 716

14 092

985

-1 310

-376

7,9

Totalt

108 763

113 950

104 717

97 952

-5 187

9 233

6 765

-4,6

Tabell 5.65 Transfereringar till företag 2005–2008, särredovisning av större anslag

Miljoner kronor

Förändring

Förändring

Förändring

Procentuell

förändring

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2008

Utfall 2007

Utfall 2006

Utfall 2005

2007–2008

2006–2007

2005–2006

2007–2008

132204

Lönebidrag och Samhall

m.m.

9 357

8 790

8 365

7 778

567

425

587

6,5

234303

Gårdsstöd och

djurbidrag m.m.

6 962

7 180

11 665

6 487

-219

-4 485

5 178

-3,0

234401

Åtgärder för

landsbygdens miljö och

struktur

2 408

1 973

2 623

3 058

435

-650

-435

22,0

234402

Från EG-budgeten

finansierade åtgärder

för landsbygdens miljö

och struktur

1 898

1 575

1 817

2 383

323

-243

-566

20,5

Övriga anslag

12 023

12 647

11 746

12 008

-624

901

-262

-4,9

Totalt

32 648

32 165

36 216

31 714

483

-4 051

4 502

1,5

186

Konsumtion

Statlig konsumtion avser förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer samt försvarets inköp av krigsmateriel som inte kan användas för civilt bruk. I konsumtionsbegreppet ingår även myndigheters köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Detta gäller t.ex. statens utgifter för köp av

arbetsmarknadsutbildning och privat tandläkarvård. Ungefär 400 av statsbudgetens drygt 500 anslag innehöll konsumtionsutgifter 2008 (helt eller delvis).

Utgifterna för konsumtion uppgick under 2008 till 22 procent av utgifterna inom stats- budgetens utgiftsområden.

Utgiftsområdena 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, 16 Utbildning och universitets- forskning samt 4 Rättsväsendet hade de största utgifterna för konsumtion (tabell 5.66).

Löner

Drygt hälften av utgifterna för konsumtion utgjordes av löner inklusive sociala avgifter. Sociala avgifter avser främst arbetsgivaravgifter och premier för avtalsförsäkringar för statsanställda. Ökningen av löner inklusive sociala avgifter var 4,1 procent 2008. I tabell 5.67 redovisas de största anslagen samt de anslag som haft en stor förändring av löneutgifterna mellan åren.

Anslaget 4:1 Polisorganisationen hade störst löneutgifter. Dessa uppgick till 12 595 miljoner kronor 2008. De ökade med 9,2 procent eller 1 060 miljoner kronor under året främst till följd av att antalet anställda vid Polisen ökade.

Anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap

och fredsfrämjande truppinsatser m.m. hade näst

störst

löneutgifter.

De

uppgick

till

11 163 miljoner

2008,

en

minskning

med

110 miljoner

kronor.

Minskningen

beror

framförallt på att antalet anställda vid Försvarsmakten har minskat.

Anslaget 19:6 Försäkringskassan hade ökade löneutgifter med 4 procent 2008, trots att antalet anställda vid Försäkringskassan minskat. Det beror på ökad andel anslagsfinansiering av löneutgifterna. Anslaget 3:1 Skatteverket hade ökade löneutgifter med 144 miljoner kronor

Skr. 2008/09:101

2008 till följd av att antalet anställda vid Skatteverket ökat. Myndigheten har gjort resursförstärkningar inom de prioriterade områdena internationella transaktioner och ekonomisk brottslighet.

Kriminalvården har ökat sina löneutgifter med 8,9 procent främst till följd av fler anställda.

Arbetsförmedlingen har något minskade löneutgifter på sitt förvaltningsanslag. Detta till följd av att man minskade antal anställda vid Arbetsförmedlingen.

Regeringskansliets löneutgifter ökade med 339 miljoner kronor, eller 10,2 procent. Det beror dels på utgifter för förberedelser för Sveriges ordförandeskap i EU, dels på en löne- revision.

Omkostnader

Till posten Omkostnader för konsumtion räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion minskade med 0,1 procent 2008.

Anslagen 6:2 Materiel och anläggningar och 6:1

Förbandsverksamhet, beredskap och fredsbevarande truppinsatser m.m. inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, står tillsammans för 29 procent eller 12 906 miljoner kronor av omkostnaderna för konsumtion. Omkostnaderna på dessa två anslag minskade under året med 1 761 miljoner kronor eller 12 procent. Det enskilt näst största anslaget med omkostnader för konsumtion är 36:2 Väghållning och statsbidrag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Dessa omkostnader uppgick till 6 307 miljoner kronor 2008, en ökning med 18 procent.

187

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.66 Konsumtion per utgiftsområde 2005–2008

Miljoner kronor

Utgifts-

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

Förändring

Förändring

Förändring

Procentuell

förändring

område

Utgiftsområdesnamn

2008

2007

2006

2005

2007–2008

2006–2007

2005–2006

2007–2008

01

Rikets styrelse

9 418

8 883

8 939

8 396

535

-56

543

6,0

02

Samhällsekonomi och

finansförvaltning

1 780

1 868

2 403

2 238

-88

-535

165

-4,7

03

Skatt, tull och exekution

8 958

9 222

8 589

8 153

-264

633

436

-2,9

04

Rättsväsendet

30 944

28 934

26 976

25 628

2 010

1 958

1 348

6,9

05

Internationell samverkan

303

255

268

347

48

-13

-79

18,7

06

Försvar samt beredskap

mot sårbarhet

39 930

43 698

41 362

40 999

-3 768

2 336

363

-8,6

07

Internationellt bistånd

1 833

1 795

1 310

1 129

38

485

181

2,1

08

Migration

3 355

2 962

2 479

2 873

393

483

-394

13,3

09

Hälsovård, sjukvård och

social omsorg

5 649

5 063

4 637

4 221

586

426

416

11,6

10

Ekonomisk trygghet vid

sjukdom och handikapp

8 559

8 686

8 742

7 875

-127

-56

867

-1,5

11

Ekonomisk trygghet vid

ålderdom

-

-

-

-

-

-

-

-

12

Ekonomisk trygghet för

familjer och barn

-

-

-

-

-

-

-

-

13

Arbetsmarknad

7 180

7 296

8 599

7 189

-116

-1 303

1 410

-1,6

14

Arbetsliv

738

947

1 012

935

-209

-65

77

-22,1

15

Studiestöd

40

40

32

31

0

8

1

-0,6

16

Utbildning och

universitetsforskning

31 807

30 048

29 620

28 011

1 759

428

1 609

5,9

17

Kultur, medier,

trossamfund och fritid

2 085

1 896

1 761

1 688

189

135

73

10,0

18Samhällsplanering,

bostadsförsörjning

byggande samt

konsumentpolitik

771

734

678

505

37

56

174

5,1

19

Regional utveckling

196

161

232

194

35

-71

38

21,9

20

Allmän miljö- och

naturvård

2 740

2 575

1 574

1 847

165

1 001

-273

6,4

21

Energi

619

636

558

495

-17

78

63

-2,6

22

Kommunikationer

13 688

12 908

11 843

12 712

780

1 065

-869

6,0

23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar

3 543

3 292

3 035

2 984

251

257

51

7,6

24

Näringsliv

2 003

1 371

1 460

1 486

632

-89

-26

46,1

25

Allmänna bidrag till

kommuner

3

0

0

8

3

0

-8

-

26

Statsskuldsräntor m.m.

4

-

-

-

-

-

-

-

27

Avgiften till Europeiska

gemenskapen

-

-

-

-

-

-

-

-

Summa utgiftsområden

176 148

173 268

166 108

159 945

2 880

7 160

6 163

1,7

188

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.67 Lön inkl. sociala avgifter 2005–2008, särredovisning av större anslag

Miljoner kronor

Förändring

Förändring

Förändring

Procentuell

förändring

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2008

Utfall 2007

Utfall 2006

Utfall 2005

2007–2008

2006–2007

2005–2006

2007–2008

040401

Polisorganisationen

12 595

11 535

10 783

10 429

1 060

753

354

9,2

060601

Förbandsverksamhet,

beredskap och

fredsfrämjande

truppinsatser m.m.

11 163

11 273

11 642

11 145

-110

-369

497

-1,0

101906

Försäkringskassan

5 342

5 135

5 679

4 832

207

-545

847

4,0

030301

Skatteverket

5 034

4 890

4 672

4 279

144

218

393

3,0

040406

Kriminalvården

4 008

3 681

3 389

3 321

327

291

68

8,9

132201

Arbetsförmedlingens

förvaltningskostnader

3 715

3 737

3 644

3 265

-22

93

379

-0,6

019005

Regeringskansliet m.m.

3 674

3 335

3 102

2 953

339

233

149

10,2

223604

Banverket: Banhållning

och sektorsuppgifter

2 526

2 467

2 372

2 420

59

95

-48

2,4

040405

Sveriges Domstolar

3 009

2 870

2 672

2 531

138

198

141

4,8

162601

Vetenskapsrådet:

Forskning och

forskningsinformation

2 134

1 661

1 660

1 500

472

1

160

28,4

Övriga anslag

45 789

44 518

42 343

39 479

1 271

2 175

2 865

2,9

Totalt

98 989

95 101

91 958

86 153

3 888

3 143

5 805

4,1

Investeringar

Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga materiella tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som dataprogram, värdeföremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som är ämnade att användas i produktion. Försvarets inköp av krigsmateriel, som inte kan användas för civilt bruk, ingår i konsumtion som tidigare nämnts.

Av utgifterna inom statsbudgetens utgifts-

områden

uppgick investeringarna

2008 till

2 procent.

De anslagsfinansierade

investe-

ringarna bestod främst av investeringar i infra- struktur, vägar och järnvägar.

Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största delen (91 procent) av de totala investeringarna inom statsbudgetens utgiftsområden (se tabell 5.68).

Statliga investeringar finansieras även med lån i Riksgäldskontoret och finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår därför inte i statsbudgetens utgiftsområden utan redovisas under Riksgäldskontorets netto- utlåning. Myndigheternas amorteringar på dessa lån redovisas som finansiella transaktioner. Dessa investeringar belastar alltså statsbudgetens utgiftsområden när de amorteras.

189

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.68 Investeringar per utgiftsområde 2005–2008

Miljoner kronor

Utgifts-

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

Förändring

Förändring

Förändring

Procentuell

förändring

område

Utgiftsområdesnamn

2008

2007

2006

2005

2007–2008

2006–2007

2005–2006

2007–2008

01

Rikets styrelse

41

56

55

22

-16

2

32

-27,6

02

Samhällsekonomi och

finansförvaltning

18

12

27

59

6

-15

-32

50,0

03

Skatt, tull och exekution

-57

10

24

7

-67

-14

17

-678,2

04

Rättsväsendet

3

-10

30

26

13

-40

4

-130,7

05

Internationell samverkan

1

1

1

1

-1

1

0

-39,2

06

Försvar samt beredskap

mot sårbarhet

267

280

73

49

-13

207

24

-4,6

07

Internationellt bistånd

3

-10

8

4

13

-19

4

-127,1

08

Migration

5

5

-2

12

1

-

-

11,6

09

Hälsovård, sjukvård och

social omsorg

15

24

15

9

-9

9

6

-38,1

10

Ekonomisk trygghet vid

sjukdom och handikapp

2

1

8

-

1

-7

-

66,0

11

Ekonomisk trygghet vid

ålderdom

-

-

-

-

-

-

-

-

12

Ekonomisk trygghet för

familjer och barn

-

-

-

-

-

-

-

-

13

Arbetsmarknad

4

14

53

14

-9

-40

39

-67,8

14

Arbetsliv

0

-1

5

6

1

-5

-1

-58,5

15

Studiestöd

-

-

-

0

-

-

-

-

16

Utbildning och

universitetsforskning

878

622

626

510

256

-3

116

41,1

17

Kultur, medier,

trossamfund och fritid

18

18

17

13

0

1

4

-1,6

18Samhällsplanering,

bostadsförsörjning

byggande samt

konsumentpolitik

26

23

10

19

3

13

-9

14,8

19

Regional utveckling

0

1

0

2

-1

0

-2

-89,7

20

Allmän miljö- och

naturvård

445

531

679

706

-86

-148

-27

-16,3

21

Energi

6

7

7

10

0

0

-3

-5,9

22

Kommunikationer

16 691

13 774

13 333

11 609

2 917

441

1 724

21,2

23

Jord- och skogsbruk, fiske

med anslutande näringar

17

20

22

16

-3

-2

6

-16,4

24

Näringsliv

8

14

9

5

-5

4

4

-40,0

25

Allmänna bidrag till

kommuner

-

-

-

-

-

-

-

-

26

Statsskuldsräntor m.m.

-

-

-

-

-

-

-

-

27

Avgiften till Europeiska

gemenskapen

-

-

-

-

-

-

-

-

Summa utgiftsområden

18 390

15 391

15 000

13 100

2 999

391

1 900

19,5

190

Räntor och finansiella transaktioner

I tabell 5.69 redovisas de realekonomiska kategorierna Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsområde.

Den realekonomiska gruppen Räntor avser räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. räntesubventioner för studielån. Räntorna uppgick 2008 till 5 procent av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden. De två största anslagen var 92:1 Räntor på statsskulden och 25:3 Studiemedelsräntor m.m. Dessa anslag svarade tillsammans för 95 procent av de totala ränteutgifterna. Räntor på statsskulden sär- redovisas i tabell 5.61. Studiemedelsräntorna ökade 2008 med 47 miljoner kronor till 4 527 miljoner kronor.

Under posten Finansiella transaktioner, som utgör 7 procent av utgifterna, finns bl.a. amorteringar, utlåning och utgifter för upplåning och låneförvaltning. Under 2008 ökade posten finansiella transaktionerna med 36 002 miljoner kronor eller 204 procent. Den kraftiga ökningen beror framförallt på olika finansiella tillskott som gjorts i samband med finanskrisen, totalt 23 000 miljoner kronor.

Utöver dessa transaktioner har Vägverket och Banverket gjort extra amorteringar av

infrastrukturlån

i Riksgäldskontoret om

25 299 miljoner

kronor. Även 2007 gjordes

emellertid extra amorteringar av infrastrukturlån, då om 10 000 miljoner kronor.

Det nya anslaget 92:5 Tillskott till stabilitets- fonden inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor

m.m.uppgick till 15 000 miljoner kronor. Anslaget 38:18 Kapitalinsatser i statliga bolag

inom utgiftsområde

24

Näringsliv

tillfördes

5 000 miljoner kronor.

Kapitaltillskotten

lämnades till Svensk

Exportkredit (SEK) om

3 000 miljoner kronor

och

till Almi

Företags-

partner AB om 2 000 miljoner kronor för att öka svenska företags tillgång till krediter. Inom samma utgiftsområde fick även anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. under hösten ett tillskott på 3 000 miljoner kronor som användes för att kapitalisera ett nystartat statligt bolag som ska bedriva forsknings- och utvecklingsverksamhet inom fordonsindustrin.

Det näst största anslaget under posten Övrigt finansiellt är anslaget 36:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter inom utgifts- område 22. Anslagets finansiella poster ökade med 9 526 miljoner kronor till 13 472 miljoner

Skr. 2008/09:101

kronor 2008 på grund av extraamorteringarna av infrastrukturlån.

Det tredje största anslaget under posten Övrigt finansiellt är anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag inom utgiftsområde 22. Under 2008 ökade de finansiella transaktionerna under detta anslag med 3 301 miljoner kronor till 12 357 miljoner kronor. Ökningen beror även för detta anslag på extraamorteringarna av infra- strukturlån.

191

Skr. 2008/09:101

Tabell 5.69 Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsområde 2005–2008

Miljoner kronor

Utgifts-

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

Förändring

Förändring

Förändring

Procentuell

förändring

område

Utgiftsområdesnamn

2008

2007

2006

2005

2007–2008

2006–2007

2005–2006

2007–2008

01

Rikets styrelse

253

403

241

261

-150

162

-21

-37,1

02

Samhällsekonomi och

finansförvaltning

74

65

80

66

8

-15

14

12,9

03

Skatt, tull och exekution

425

370

339

364

55

31

-25

15,0

04

Rättsväsendet

1 324

1 260

1 108

1073

64

153

35

5,0

05

Internationell samverkan

4

3

4

5

2

-2

-1

68,1

06

Försvar samt beredskap

mot sårbarhet

718

619

622

600

99

-3

22

15,9

07

Internationellt bistånd

318

104

107

80

214

-2

27

205,2

08

Migration

58

31

43

29

27

-12

14

90,0

09

Hälsovård, sjukvård och

social omsorg

47

53

61

65

-6

-8

-4

-11,5

10

Ekonomisk trygghet vid

sjukdom och handikapp

536

539

248

169

-3

291

79

-0,5

11

Ekonomisk trygghet vid

ålderdom

-

-

-

-

-

-

-

-

12

Ekonomisk trygghet för

familjer och barn

0

-

-

-

-

-

-

-

13

Arbetsmarknad

114

156

187

194

-41

-32

-7

-26,7

14

Arbetsliv

15

22

26

31

-7

-4

-5

-30,9

15

Studiestöd

4 527

4 481

4 732

5 408

47

-251

-676

1,0

16

Utbildning och

universitetsforskning

441

617

650

578

-176

-32

72

-28,6

17

Kultur, medier, trossamfund

och fritid

103

97

98

88

7

-1

10

7,0

18Samhällsplanering,

bostadsförsörjning

byggande samt

konsumentpolitik

17

18

255

181

-1

-237

75

-4,9

19

Regional utveckling

73

19

70

34

53

-50

36

278,1

20

Allmän miljö- och naturvård

28

37

38

41

-9

-1

-3

-24,1

21

Energi

13

11

15

12

3

-4

3

23,2

22

Kommunikationer

27 668

13 933

2 584

3 685

13 734

11 350

-1 101

98,6

23

Jord- och skogsbruk, fiske

med anslutande näringar

119

98

84

88

21

14

-4

21,8

24

Näringsliv

8 123

34

25

33

8 089

10

-8

-

25

Allmänna bidrag till

kommuner

-

-

-

-

-

-

-

-

26

Statsskuldsräntor m.m.

48 195

47 246

49 462

32 656

949

-2 216

16 806

2,0

27

Avgiften till Europeiska

gemenskapen

-

-

-

-

-

-

-

-

Summa utgiftsområden

93 196

70 216

61 076

45 740

22 980

9 140

15 336

32,7

192

5.6Bemyndiganden

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för det ändamål och med högst det belopp som riksdagen beslutar, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det statsbudgeten avser. De åtaganden som gjorts räknas inte som ekonomiska händelser som ska bokföras mot anslag. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redovisas mot det av riksdagen beslutade bemyndigandebeloppet.

Det totala bemyndigandebeloppet för 2008 var 340 miljarder kronor. Utestående åtaganden den 31 december 2008 uppgick till 215 miljarder kronor.

Utgiftsområdena 22 Kommunikationer, 7 Internationellt bistånd, 6 Försvar samt bered- skap mot sårbarhet samt 13 Arbetsmarknad har störst utestående åtaganden. De största

beloppen

avser

anslagen

36:2 Väghållning

och

statsbidrag,

36:4 Banverket:

Banhållning

och

sektoruppgifter,

8:1

Biståndsverksamhet,

6:2 Materiel

och

anläggningar

och

22:4 Lönebidrag och Samhall m.m.

En specifikation per anslag med bemyndi-

ganderam

och

utestående

åtaganden

den

31 december 2008 redovisas i bilaga 4.

Störst avvikelse mellan bemyndiganderam och utestående åtaganden har anslaget 13:2 Bidrag för

läkemedelsförmånerna under utgiftsområde 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Det beror på att nytt flerårigt avtal mellan staten och Sveriges Kommuner och Landsting inte undertecknades under 2008. Det nya avtalet, som ingicks 2009, avser perioden 2009 till 2010. Regeringen begär i 2009 års proposition om vårttilläggsbudget ett bemyndigande för de åtaganden som avser 2010.

Även för anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag samt för anslaget 36:4 Banhållning och

sektorsuppgifter

inom

utgiftsområde

22 Kommunikationer

var

avvikelserna bety-

dande. Det berodde på de amorteringar av Vägverkets och Banverkets låneskulder som gjordes i enlighet med förslaget på 2008 års andra tilläggsbudgetproposition.

I avvaktan på genomförandegruppens under- lag och regeringens förslag i budget- propositionen för 2009 gjordes färre materiel- beställningar än vad Försvarsmakten tidigare

Skr. 2008/09:101

planerat för 2008. Detta är det främsta skälet till den stora avvikelsen mellan bemyndiganderam och utestående åtaganden på anslaget 6:2 Materiel och anläggningar under utgifts- område 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet.

För utgiftsområde 7 Internationellt bistånd beror avvikelsen till största delen på att flera samarbetsstrategier löpte ut 2008. För att undvika att alltför stora belopp är intecknade vid slutet av en strategiperiod har Sida i flera länder endast skrivit på korta avtal eller förlängt pågående insatser med ett år. Ytterligare en orsak är att budgetstödsavtal för Mocambique och Tanzania inte slöts före årsskiftet, vilket var planerat.

Tabell 5.70 Bemyndiganden 2008

Miljoner kronor

Utgifts-

Bemyndigande-

Utestående

område

ram

åtaganden

01

Rikets styrelse

185

134

02

Samhällsekonomi och

finansförvaltning

50

0

05

Internationell samverkan

126

40

06

Försvar samt beredskap

mot sårbarhet

41 487

33 489

07

Internationellt bistånd

51 330

39 674

09

Hälsovård, sjukvård och

social omsorg

67 135

859

10

Ekonomisk trygghet vid

sjukdom och handikapp

9

9

13

Arbetsmarknad

12 919

10 655

14

Arbetsliv

101

97

15

Studiestöd

6

6

16

Utbildning och

universitetsforskning

11 820

9 486

17

Kultur, medier,

trossamfund och fritid

362

279

18Samhällsplanering,

bostadsförsörjning, byggande samt

konsumentpolitik

102

35

19

Regional utveckling

5 700

4 854

20

Allmän miljö- och

naturvård

2 097

1 509

21

Energi

4 027

2 912

22

Kommunikationer

127 120

97 900

23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar

10 575

8 964

24

Näringsliv

4 476

3 927

Summa

339 627

214 829

193

6

Statliga garantier och

krediter

Skr. 2008/09:101

6 Statliga garantier och krediter

6.1Statliga garantier

Ett statligt garantiåtagande innebär att staten går i borgen för någon annans betalningsför- pliktelser.

Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden för det ändamål och med högst det belopp som riksdagen bestäm- mer. En garantiavgift ska tas ut som motsvarar statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet, om inte riksdagen beslutar annat. Avgifterna sätts in på konton hos Riksgälds- kontoret (RGK), i bank eller placeras i värde- papper. Avgifterna ska täcka förväntade kost- nader (vilka består av förväntade förluster samt administrationskostnader) för garantierna. Garantiverksamheten blir på så sätt självfinansi- erad på lång sikt.

Statens garantiåtaganden omfattar insättnings- garantin och investerarskyddet, kreditgarantier, garantier om tillförsel av kapital samt pensions- garantier. Flera av åtagandena är stora och därtill kommer att många åtaganden påverkas av samma riskfaktorer.

I samband med att den finansiella krisen tilltog under hösten 2008 beslutade riksdagen om åtgärder för att trygga det finansiella systemet. Flera av dessa åtgärder gäller garantier vilket innebar att statens garantiåtaganden ökade stort. Omfattningen av insättningsgarantin utvidgades för att öka tryggheten för spararna och för att bidra till stabiliteten i det finansiella systemet. Ett särskilt garantiprogram ger banker, bostadsinstitut och vissa kreditmarknadsbolag möjlighet att avtala med staten om garantier för en del av sin upplåning.

6.1.1Garantiportföljens sammansättning

Statens garantiportfölj ökade till mer än 1 000 miljarder kronor vid årsskiftet 2008/2009. Störst av åtagandena är insättningsgarantin (639 miljarder kronor per 31 december 2007 före utvidgningen av garantin) följt av kreditgarantier (295 miljarder kronor) och garantier om till- försel av kapital (96 miljarder kronor). Övriga åtaganden, främst pensionsgarantier, uppgår till 10 miljarder kronor.

I beloppet ingår inte två utestående kapitaltäckningsgarantier, till Arlandabanan Infrastructure AB och Svensk-Danska Bro- förbindelsen Svedab AB, eftersom dessa åtaganden inte kan beloppsbestämmas. För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på statens åtagande.

Utöver redan utfärdade garantier finns utfästelser om nya garantier på 79 miljarder kronor för i huvudsak exportsektorn.

Garantierna hanteras av fyra myndigheter: RGK, Exportkreditnämnden (EKN), Statens bostadskreditnämnd (BKN) samt Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida). Den 1 januari 2008 avvecklades Insättningsgaranti- nämnden som separat myndighet och RGK ansvarar för hanteringen av insättningsgarantin och investerarskyddet. Garantikapital till inter- nationella finansieringsinstitut utfärdas och hanteras av Finansdepartementet och Utrikes- departementet, men redovisas av RGK.

197

Skr. 2008/09:101

Tabell 6.1 Statliga garantiåtaganden och utfästelser 2008-12-31

Miljoner kronor

Typ av garanti

Garantier

Utfästelser

Insättningsgarantin1

638 851

Investerarskyddet2

Kreditgarantier

295 330

78 523

Bankgarantier

148 077

Exportgarantier

105 407

77 7743

U-kreditgarantier

1 390

504

Infrastruktur

29 773

Bostadskrediter

2 568

Internationella åtaganden

8 069

245

Övrigt

46

Garantier om tillförsel av kapital

96 061

Kapitaltäckningsgarantier4

Grundfondsförbindelser

1 005

Garantikapital

91 056

Övrigt

4 000

Pensionsgarantier5

7 926

Övriga garantier

1 670

Affärsverkens garantier, m.fl.

1 670

Summa

1 039 838

78 523

1Åtagandet för insättningsgarantin avser den 31 december 2007. Hösten 2008 utvidgades garantin vilket beräknas öka åtagandet med mer än 100 miljarder kronor.

2För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna.

3Avser såväl bundna som obundna utfästelser.

4Det finns två kapitaltäckningsgarantier för vilka inte några värden uppskattats eftersom garantierna är obegränsade i tid och belopp.

5Åtagandet för pensionsgarantierna avser den 31 december 2007.

Den statliga garantiportföljen ökade kraftigt under 2008 till följd av det nya bankgaranti- programmet, en större volym insättningar som omfattas av insättningsgarantin samt ökad efterfrågan på exportgarantier.

Diagram 6.1 Garantiåtaganden 2004–2008

Miljoner kronor

1 200 000

1 000 000

800000

600000

400000

200 000

-

2004

2005

2006

2007

2008

Övriga garantier

Insättningsgarantin

Av riksdagen beslutade garantiramar

I tabell 6.1 redovisas en sammanställning av de garantier och utfästelser som regeringen och myndigheterna har utfärdat. I tabell 6.2 redovisas en sammanställning över av riksdagen beslutade garantiramar och till vilka belopp dessa har utnyttjats. Riksdagen beslutar om en större mängd garantier inom olika program. I tabell 6.2 anges ramarna för de program där nya garantier får utfärdas. Därutöver finns ett antal enskilda garantier där riksdagen fastställt ett visst belopp för åtagandet. Sådana enskilda garantier ingår i tabell 6.1 men inte i tabell 6.2, vilket gör att totalbeloppen i tabell 6.1 och 6.2 inte är jämförbara.

Flera av de garantiramar som riksdagen har beslutat är obegränsade till belopp. Den på- gående finanskrisen har lett till både nya och utökade garantiramar och därmed större volymer av utfärdade garantier.

Regeringen har inledningsvis fastställt det nya garantiprogrammet för banker med flera till 1 500 miljarder kronor. För RGK:s övriga garantigivning finns ramar för enskilda projekt och några mindre program.

Riksdagen har beslutat att EKN får binda staten för exportkreditgarantier på sammanlagt 200 miljarder kronor. För 2008 hade regeringen bemyndigat EKN att använda 175 miljarder kronor av ramen. Det finns en särskild ram på 10 miljarder kronor för EKN:s investerings- garantier. Den totala ramen för Sidas garanti- åtaganden är 12 miljarder kronor, varav 1 miljard kan användas för fristående garantier.

BKN får ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder intill ett belopp om högst 10 miljarder kronor inklusive tidigare gjorda åtaganden. För BKN:s övriga verksam- hetsgrenar finns ramar på lägre belopp.

198

Skr. 2008/09:101

Tabell 6.2 Garantiramar och utfärdade garantier 2008-12-31

Miljoner kronor

Beslutade garantiramar

Utfärdade garantier

Riksgäldskontoret

Insättningsgarantin

Obegränsad

638 8511

Garantier till insättare i utländska instituts filialer i Sverige2

Obegränsad

0

Investerarskyddet

Obegränsad

*

Garantier till banker m.fl. för skuldförbindelser3

Obegränsad

148 077

Kreditgaranti till AB Svensk Exportkredit för upplåning2

450 000

0

Kreditgarantier till företag inom fordonsindustrin för lån i EIB för omställning till grön

teknologi m.m.4

20 000

0

Kreditgarantier till Öresundsbro Konsortiets upplåning

Obegränsad

29 635

Nordiska investeringsbanken, garantier för projektinvesteringslån

7 335

7 335

Nordiska investeringsbanken, garantier för miljöinvesteringslån

1 134

445

Pensionsgarantier

30 000

7 926

Kreditgarantier till UD-anställda

50

2

EKN

Exportkreditgarantier (garantier och utfästelser)5

200 000

150 786

därav för s.k. SLV-garantier (stipulated loss value-garantier avseende export av civila

flygplan)

5 000

2 373

Investeringsgarantier

10 000

0

Sida

Totalram

12 583

2 103

därav biståndsgarantier

(garantier och utfästelser)

1 894

därav fristående garantier och utfästelser

1 000

454

BKN

Kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder

10 000

2 001

Kreditgarantier i obeståndshantering för lån som syftar till att minska förlustrisken för

tidigare lämnad garanti6

50 000

0

Kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastighet

för ombildning till kooperativ hyresrätt6

1 000

0

Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden

1 000

567

Kreditgarantier för att underlätta förstagångsköpares förvärv av bostad (förvärvsgarantier)

fr.o.m. 1 mars 2008

5 000

0

Summa

992 449

1Åtagandet för insättningsgarantin avser den 31 december 2007. Hösten 2008 utvidgades garantin vilket beräknas öka åtagandet med mer än 100 miljarder kronor. Höjningen av det maximala ersättningsbeloppet från 250 000 till 500 000 kronor per kund och bank är en följd av finanskrisen.

2Garantin är en följd av finanskrisen.

3Bankgarantiprogrammet är en följd av finanskrisen.

4Garantier är en följd av finanskrisen och konjunkturnedgången.

5Ramen höjs 2009 till 350 miljarder kronor p.g.a. ökad efterfrågan på exportgarantier till följd av finanskrisen och konjunkturnedgången. I beloppet 150 786 miljoner kronor ingår garantier, samtliga bundna utfästelser och hälften av de obundna utfästelserna vilket förklarar skillnaden mot tabell 6.1.

6Utgår 2009.

*För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna.

199

Skr. 2008/09:101

6.1.2De olika garantityperna

Insättningsgarantin och investerarskyddet

Insättningsgarantin

Syftet med insättningsgarantin är att stärka skyddet för allmänhetens insättningar och bidra till stabilitet i det finansiella systemet. Garantin infördes i Sverige 1996 och baseras på ett EG- direktiv. Motsvarande garanti finns i övriga EU- länder och även i flera länder utanför EU. De institut som omfattas av insättningsgarantin betalar en avgift till staten.

Hösten 2008 höjde merparten av EU:s medlemsstater insättningsgarantin till minst 50 000 euro. För Sveriges del höjdes det maxi- mala ersättningsbeloppet från 250 000 kronor per kund och institut till 500 000 kronor. Samtidigt utökades insättningsgarantin så att den omfattar inlåning på alla typer av konton (utom det individuella pensionssparandet).

Regeringen får även ställa ut garantier för att insättare i ett utländskt instituts filial i Sverige ska få ersättning motsvarande vad som skulle ha betalats ut i institutets hemland. Detta kan bli aktuellt om det finns risk att garantiåtagandet inte kan uppfyllas inom det utländska systemet och att det bedöms medföra störningar i det svenska finansiella systemet.

De garanterade insättningarna har under de senaste fem åren ökat med 165 miljarder till 639 miljarder kronor per 31 december 2007. Genom utvidgningen av garantin hösten 2008 beräknas åtagandet öka ytterligare med mer än 100 miljarder kronor.

Inga ersättningar behövde betalas ut under året. Det finns idag ingen värdering av statens ekonomiska risk i insättningsgarantin, eftersom garantin ligger utanför den för övriga garantier gällande garantimodellen.

Investerarskyddet

När en kund anlitar ett värdepappersinstitut för köp, försäljning eller deponering av värdepapper är institutet skyldigt att hålla kundens värde- papper skilda från sina egna. Om institutet trots detta inte kan lämna ut kundens egendom vid en konkurs, till exempel därför att det efter konkursen inte går att reda ut vad som är kundens respektive institutets tillgångar, har kunden rätt till ersättning. Ett ersättningsfall förutsätter alltså slarv eller brottslig handling hos institutet. Ersättningsbeloppet är maximalt

250 000 kronor per kund och institut. Inga ersättningar behövde betalas ut under året.

Kreditgarantier

Den vanligaste formen av enskilda garanti- åtaganden är kreditgarantier. Staten tar då på sig hela eller delar av kreditrisken vid bankernas upplåning eller för finansiering av investeringar i exportaffärer, infrastruktur, bostäder etc., men överlåter själva kreditgivningen till andra lån- givare.

Garantiprogram för att underlätta bankernas upplåning

Under hösten 2008 beslutade regeringen med stöd av Lag (208:814) om statligt stöd till kredit- institut om ett garantiprogram för att underlätta bankernas och bostadsinstitutens upplåning under den rådande globala finanskrisen. Det syftar till att ge bättre förutsättningar för företag och hushåll som behöver låna pengar.

Garantiprogrammet ger banker, bostads- institut och vissa kreditmarknadsbolag möjlighet att avtala med staten om garantier för en del av sin upplåning. För varje utfärdad garanti betalar institutet en avgift till staten. Avgifterna för- väntas täcka kostnaderna för eventuella förluster som uppstår på grund av garantierna.

Garantiprogrammet är en kortsiktig åtgärd och gäller fram till den 30 april 2009. Därefter har regeringen beslutat att förlänga garanti- programmet till den 31 oktober 2009.

Den totala beloppsgränsen för garanti- programmet är inledningsvis 1 500 miljarder kronor. Vid årsskiftet hade RGK utfärdat garantier för 148 miljarder kronor till Swedbank AB, Swedbank Hypotek AB samt Volvofinans Bank AB.

Exportgarantier

EKN ska främja svensk export genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkredit- garantier och investeringsgarantier. Efterfrågan på exportgarantier har ökat under senare år och accelererat under andra halvåret 2008. Riksdag och regering har därför beslutat att utöka ramen för exportkreditgarantier till 350 miljarder kronor för 2009.

Höstens finanskris och den pågående konjunkturnedgången har haft stor inverkan på de mindre företagens möjligheter att genomföra exportaffärer och få riskskydd. Från stora

200

företag har ansökningarna varit många för affärer på såväl etablerade som nya marknader under hela året. Av årets utfästelser avsåg nästan en fjärdedel affärer på de tre länderna Iran, Ryssland och Nigeria.

Nya utfästelser och garantier för 102 miljarder kronor utfärdades under 2008, vilket är en ökning med 32 miljarder jämfört med året före. Engagemanget i form av garantier och utfästelser var vid årsskiftet 183 miljarder kronor fördelade på 125 länder. Ett fåtal länder, främst Pakistan och Sydafrika, svarar för en stor del av engage- mangen. Under 2008 har dock den geografiska koncentrationen minskat något som en följd av att flera stora och långa engagemang tillkommit i portföljen.

Andelen statsrisker och andra offentliga risker fortsätter att minska då de nya affärerna främst innebär ett risktagande på privata köpare. Av de utställda garantierna under 2008 står telekom- utrustning, transportindustrin och kraftindustrin för närmare tre fjärdedelar.

Under andra halvåret 2008 ökade antalet betalningsdröjsmål i många av de garanterade affärerna men skadeutbetalningarna är fort- farande på en låg nivå.

U-kreditgarantier

En u-kredit är en exportkredit som Sida garan- terar och subventionerar. Garantierna ges till projekt som Sida bedömer få betydande utveck- lingseffekter i berörda länder och som inte kan bära kostnaderna för en normal finansiering på kommersiella villkor. EKN administrerar u- kreditgarantierna på uppdrag av Sida.

Sidas totala engagemang inklusive utfästelser ökade under 2008 till 1,9 miljarder kronor genom höjningar av befintliga utfästelser. Några nya utfästelser har däremot inte gjorts. Skade- ersättningarna minskade något och avsåg liksom tidigare främst Zimbabwe samt Pakistan i enlig- het med Paris-klubbsavtalet.

Infrastruktur

Öresundsbron har finansierats genom att Öresundsbro Konsortiet emitterat obligationer på kreditmarknaden. Svenska staten genom RGK och danska staten genom Nationalbanken garanterar solidariskt denna upplåning som vid årsskiftet var närmare 30 miljarder kronor. RGK har kunnat konstatera att statens risk minskat betydligt i takt med att intäkterna från bron ökat.

Skr. 2008/09:101

Fordonsindustrin

Riksdagen bemyndigade i december 2008 regeringen att ställa ut statliga kreditgarantier till företag inom fordonsindustrin för upptagande av lån i Europeiska investeringsbanken, EIB, för omställning till grön teknologi m.m. inom en ram på 20 miljarder kronor.

Bostadskrediter

Tillströmningen av nya bostadskreditgarantier var fortsatt svag under 2008. Många garantier har sagts upp när BKN slutförde arbetet med att ersätta äldre kreditgarantier med avtalsreglerade garantier. Under året minskade garantistocken från 2,9 till 2,6 miljarder kronor och omfattar nu knappt 2000 garantier. De nya instrument, hyresgarantier och förvärvsgarantier, som BKN tillhandahåller till grupper som har svårt att få tillträde till bostadsmarknaden har ännu inte fått något större genomslag.

Internationella åtaganden

De internationella åtagandena på 8 miljarder kronor gäller främst utlåning från Nordiska investeringsbanken (NIB) till enskilda projekt i flera länder. Risken i RGK:s garantiåtaganden för NIB:s projektinvesteringslån har minskat till följd av att NIB under 2008, liksom vid två tidigare tillfällen, har avsatt medel i en kredit- riskfond, vilken tas i anspråk innan NIB kan åberopa garantin.

Sida bedriver en försöksverksamhet med fri- stående garantier. Vid utgången av 2008 fanns garantiavtal för fem engagemang i Afrika. Garantier för 209 miljoner kronor var utfärdade och det fanns utfästelser om ytterligare garantier för 245 miljoner kronor.

Garantiprogram

Staten har tidigare haft garantiprogram att främja sysselsättningen inom lantbruk och glesbygd men programmen är stängda för ny garanti- givning. Det finns fortfarande kvar cirka 300 kreditgarantier på relativt små belopp. Sammantaget uppgår dessa garantier till 30 miljoner kronor.

Garantier om tillförsel av kapital

I stället för att staten ger ett direkt kapitaltill- skott till ett företag kan garantier ställas ut där staten åtar sig att under vissa omständigheter tillskjuta kapital. En sådan garanti är en relation

201

Skr. 2008/09:101

mellan två parter: företaget och staten som utfärdare av garantin. Men garantin skyddar i praktiken tredje part, det vill säga företagets långivare, kunder och andra intressenter.

Kapitaltäckningsgarantier

En kapitaltäckningsgaranti innebär att staten åtar sig att ovillkorligen tillskjuta kapital till ett bolag i ett utsatt läge. Garantierna är således obe- gränsade i tid och belopp. De är mycket svåra att prissätta på ett tillförlitligt sätt och är därför olämpliga ur ett riskperspektiv.

De kapitaltäckningsgarantier som finns kvar är till två statliga bolag inom infrastruktur, Arlandabanan Infrastructure AB och Svensk- Danska Broförbindelsen Svedab AB.

Grundfondsförbindelser

En grundfondsförbindelse liknar kapitaltäck- ningsgarantin, men åtagandet är begränsat i belopp och oftast även i tid. RGK har sådana åtaganden på tillsammans 1 miljard kronor till Svensk Exportkredit, Skeppshypotekskassan och Fonden för den mindre skeppsfarten.

Garantikapital.

Sverige har medlemsåtaganden i nio inter- nationella finansieringsinstitut (Världsbanken, Europeiska investeringsbanken, Nordiska investeringsbanken med flera). Åtagandena består dels av inbetalt kapital, dels garantikapital. Garantikapitalet innebär att svenska staten för- binder sig att under vissa omständigheter till- skjuta ett bestämt kapitalbelopp till instituten utöver det kapital som Sverige direkt betalat in. Åtagandena hade genom valutakursändringar stigit till 91 miljarder kronor vid utgången av 2008.

Finansieringsinstituten är exponerade mot landspecifika risker, till stor del i länder med relativt hög kreditrisk. Men instituten är priori- terade långivare med god kapacitet att hantera kreditförluster och har en konservativ kredit- givning. Åtagandena bedöms därför ha en relativt sett låg risk. Dessutom är det troligt att medlemsstaterna skulle utöka andelen inbetalt kapital i stället för att infria garantikapitalet.

Övrigt

Sedan 2002 finns en garanti som innebär en rätt för Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag (SBAB) att ta upp lån hos RGK inom en be- gränsad ram. Denna ram, som från början var

10 miljarder kronor, minskar med en miljard per år och var 4 miljarder kronor under 2008.

Pensionsgarantier

Garantier för pensionsåtaganden ska trygga upp- arbetade avtalspensioner för de som var anställda när statliga myndigheter bolagiserats, till exempel Posten, Akademiska hus och Sveaskog. I vissa fall har de aktuella delarna av företagens (de tidigare myndigheternas) pensionsskulder tryggats direkt genom statliga garantier. I andra fall finns försäkringar hos Försäkringsbolaget Pensionsgaranti (FPG), som sedan garanteras indirekt genom en efterborgen från staten.

RGK:s åtagande är 7,9 miljarder kronor, varav Posten står för den större delen. Posten har fonderat den största delen av sina pensions- åtaganden i en pensionsstiftelse.

Pensionsgarantierna har en varierande risk. Riskerna bedöms totalt sett som små på grund av den goda genomsnittliga kreditvärdigheten hos bolagen, tillgängligt buffertkapital hos FPG och en konservativ placeringspolicy hos Postens pensionsstiftelse.

6.1.3Risken i statens samlade garantiportfölj

För att mäta risken6 i sina åtaganden ska garanti- myndigheterna värdera de förväntade förlusterna i sina garantier och göra avsättningar för dessa förluster i sina balansräkningar.

För insättningsgarantin, investerarskyddet, bankgarantierna och garantikapitalet görs ingen värdering och inte heller någon avsättning för den förväntade förlusten. Därför finns det idag ingen fullständig analys av statens risker i den samlade garantiportföljen. Dessutom råder osäkerhet kring det förväntade utfallet i fram- tiden − så kallad oförväntad förlust. Ju mindre diversifierad en portfölj av risker är desto större är osäkerheten kring det förväntade utfallet i framtiden.

6Den risk som avses i detta avsnitt är kreditrisk. Det finns även andra risker såsom operationella risker. Investerarskyddet omfattar till exempel huvudsakligen operationell risk, eftersom ett ersättningsfall blir aktuellt först efter slarv eller brottslig handling hos ett institut.

202

RGK avsåg att under 2008, i samråd med övriga garanti- och kreditmyndigheter, under- söka möjligheten att på sikt ta fram ett verktyg för att mäta sannolikheten att riktigt stora förluster kommer att inträffa. Med andra ord att inte enbart mäta den förväntade förlusten utan även den oförväntade förlusten för statens garantier och krediter. Detta arbete har fått ned- prioriteras på grund av den pågående finansiella krisen. RGK räknar med att återuppta arbetet under 2009.

En översiktlig analys av hela garantiportföljen visar emellertid att staten har stora exponeringar mot ett antal olika branscher. Den belopps- mässigt ojämförligt största exponeringen är på svensk bank- och finanssektor genom insätt- ningsgarantin och bankgarantierna, sedan följer exponeringarna mot svensk infrastruktur. Via EKN har staten också exponering mot utländska stater, telekomsektorn och kraftsektorn. De största engagemangen avser Pakistan och Sydafrika.

I avsaknad av dels riskvärderingar av de största åtagandena i statens portfölj av kreditrisker, dels ett mer kvantitativt verktyg för att mäta portfölj- risk, är det svårt att ge en bild av sannolikheten för stora negativa utfall i statens samlade port- följ. Det är dock tydligt att en systemkris inom den finansiella sektorn kan utlösa stora förluster. En utdragen period av lågkonjunktur skulle sannolikt också leda till en stor ökning i in- frianden, men det är osäkert i vilken utsträck- ning.

I de följande avsnitten redovisas först de fonder som byggs upp för att möta riskerna i det finansiella systemet och sedan de avsättningar som görs för förväntade förluster för övriga garantier.

6.1.4Fonder för att stödja det finansiella systemet

Stabilitetsfonden

Riksdagen har beslutat att bygga upp en stabili- tetsfond som ska finansiera statens åtgärder för att stödja det finansiella systemet. Banker och andra kreditinstitut ska betala en årlig stabilitets- avgift. Avgifterna för bankgarantierna ska också tillföras fonden och eventuella infrianden av dessa garantier ska belasta fonden.

Skr. 2008/09:101

Målet är att stabilitetsfonden inom 15 år ska uppgå till motsvarande 2,5 procent av BNP. Inledningsvis tillförde staten 15 miljarder kronor genom ett särskilt anslag. På sikt planeras även att insättningsgarantifonden ska ingå i stabili- tetsfonden.

Alla kostnader för stödåtgärderna ska bäras av stabilitetsfonden. Eventuella återvinningar för genomförda åtgärder kommer att gå tillbaka till fonden.

Fonderna byggs upp av ackumulerat resultat

För insättningsgarantin och bankgarantierna görs inte några avsättningar för förväntade garantiförluster. På balansräkningens skuldsida redovisar RGK i stället fonder uppbyggda av verksamheternas ackumulerade resultat. Insätt- ningsgarantifondens bokförda värde var 19,1 miljarder kronor vid utgången av 2008.

Avgifter och kostnader för bankgaranti- programmet påverkar resultatet för den ny- inrättade stabilitetsfonden men fondens resultat påverkas också av kapitaltillskott och andra stat- liga stödåtgärder till kreditinstitut. Vid slutet av 2008 var stabilitetsfondens bokförda värde 15,1 miljarder kronor efter det att fonden till- förts 15 miljarder kronor från statsbudgeten under året.

Redovisning av åtaganden utan avsättning för förväntade förluster

De garantiåtaganden som inte riskbedömts och för vilka det därmed inte gjorts några avsätt- ningar för förväntade förluster redovisas som ansvarsförbindelser inom linjen. Förutom in- sättningsgarantin och bankgarantierna görs inte heller några avsättningar för garantikapital till internationella finansieringsinstitutioner där eventuella infrianden belastar anslag. Tillsam- mans uppgår dessa åtaganden som redovisas som ansvarsförbindelser till 880 miljarder kronor (se även not 53 i kapitel 4).

203

Skr. 2008/09:101

6.1.5Avsättningar för övriga garantier

Förväntade kostnader

Som ett mått på risken i övriga garantiåtaganden värderar myndigheterna löpande de förväntade förlusterna. På skuldsidan i sina balansräkningar gör myndigheterna avsättningar för de för- väntade förlusterna samt för de administrativa kostnaderna, tillsammans benämnda förväntade kostnader.

I tabell 6.3 redovisas de avsättningar som gjorts, hur avsättningarna står i relation till myndigheternas motsvarande engagemang samt hur avsättningarna förändrats under 2008.

Tabell 6.3 Avsättningar för förväntade garantikostnader 2008-12-31 (exklusive insättningsgarantin, investerar- skyddet, bankgarantier och garantikapital)

Miljoner kronor

Avsättningar

Avsätt-

Förändring i

ningarna

Garanti-

för

i relation till

avsätt-

förväntade

engage-

ningarna

Myndighet

engagemang1

kostnader

mangen

under 2008

RGK

50 610

1 091

2,2%

28

EKN2

112 434

5 104

4,5%

1 239

Sida

2 046

253

12,4%

85

BKN

2 568

938

36,5%

-72

Summa

167 658

7 386

4,4%

-1 280

1I engagemangen för EKN och Sida ingår förutom garantiförbindelser även vissa utfästelser vilket förklarar skillnaden mellan tabell 6.3 och tabell 6.1 samt not 53 till balansräkningen. I RGK:s engagemang ingår inte insättningsgarantin och investerarskyddet, bankgarantier, garantikapital eller andra åtaganden där avsättningar inte görs för förväntade förluster.

2EKN återförsäkrar en del av sitt engagemang. Genom återförsäkringar har EKN reducerat sina förväntade kostnader från 5 104 miljoner kronor till 4 418 miljoner kronor. EKN har alltså täckt förväntade kostnader om 686 miljoner kronor via återförsäkringar. Dessutom har EKN:s återförsäkringar reducerat den oförväntade förlusten med 1 026 miljoner kronor. Totalt redovisar EKN en långfristig fordran mot återförsäkrare för deras andel av försäkringstekniska avsättningar på 1 712 miljoner kronor (Se även not 28 till resultaträkningen). I beloppet

112434 miljoner kronor ingår garantier (105 407) och bundna utfästelser

(12 983) samt övrigt (-5 957) vilket förklarar avvikelsen från beloppen i tabell 6.1 och 6.2.

Anm.: EKN:s respektive Sidas totala avsättningar för förväntade och oförväntade förluster inklusive återförsäkringar är 11 203 miljoner kronor respektive 600 miljoner kronor (se även not 44 till balansräkningen, Övriga avsättningar).

De totala avsättningarna för förväntade kost- nader i den del av statens garantiportfölj där dessa kostnader värderas ökade under 2008 från 6,1 till 7,4 miljarder kronor. Huvuddelen gäller exportgarantier. Förutom avsättningar för nya sådana affärer påverkas avsättningsbehovet av valutakursförändringar med mera. Många av EKN:s affärer är i US-dollar och euro, valutor som stärkts betydligt i förhållande till den svenska kronan.

Den grupp av garantier som har störst avsätt- ning i förhållande till sitt åtagande är BKN:s bostadskreditgarantier. Avsättningarna är, trots

det försämrade marknadsläget, i stort oföränd- rade jämfört med föregående årsskifte eftersom flera garantier sagts upp.

Oförväntade förluster

Som framgått av avsnitt 6.1.3 saknas en full- ständig analys av statens risker i den samlade garantiportföljen då det finns en osäkerhet kring det förväntade utfallet, så kallad oförväntad förlust.

EKN och Sida gör i sina årsredovisningar särskilda avsättningar för oförväntad förlust med 5 073 miljoner kronor (efter avdrag för 1 026 miljoner kronor avseende engagemang som EKN återförsäkrat) respektive 344 miljoner kronor. De gör det eftersom en stor del av deras engagemang är koncentrerad till ett begränsat antal länder vilket gör att skadefall på dessa länder kan ge ett avsevärt mer negativt utfall än det normalt förväntade. Beräkningen görs med utgångspunkt från en fastlagd säkerhetsgrad om 95 procent.

Dessa avsättningar ger dock inte någon full- ständig bild av statens oförväntade förluster eftersom övriga garantimyndigheter inte gör motsvarande beräkningar och enskilda myndig- heters beräkningar inte självklart går att addera var för sig. Om det vore möjligt att genomföra en samlad portföljanalys skulle den sannolikt visa att den totala oförväntade förlusten är lägre än summan av dessa oförväntade förluster för respektive garantimyndighet.

6.1.6Tillgångar i garantiverksamheten

Garantiverksamheten finansieras av avgifter som betalas av garantitagarna eller i vissa fall subven- tioneras avgiften över statsbudgeten. Avgiften ska motsvara statens ekonomiska risk i åtagandet (avgifterna för insättningsgarantin och investe- rarskyddet regleras i lag7). Avgifterna samlas på

7 Avgifterna för insättningsgarantin och investerarskyddet regleras i särskild lagstiftning baserad på EG-direktiv. För insättningsgarantin ska institutens sammanlagda avgifter för ett år motsvara 0,1 procent av de garanterade insättningarna vid utgången av föregående år. För investerarskyddet tas endast en administrativ avgift ut. De ersättningsfall som uppstår finansieras i efterhand av de institut som omfattas av skyddet.

204

räntebärande konton i RGK, på bankkonton eller i värdepapper som reserv för framtida in- frianden och bokförs som en tillgång i myndig- heternas balansräkningar. Staten har även tillgångar i form av fordringar från tidigare in- friade garantier.

Värdepappersinnehav och långfristiga placeringar

De årliga avgifterna till insättningsgarantin place- ras främst i statsobligationer. På uppdrag av RGK förvaltar Kammarkollegiet avgifterna med målet att tillgångarna ska bestå av en jämn för- delning av utestående statsobligationer med löp- tider upp till 10 år.

EKN och Sida placerar avgiftsmedlen i ut- ländsk valuta från exportgarantier och u-kredit- garantier på valutakonton samt i valutadeposi- tioner och obligationer.

Räntekonton hos RGK

En stor del av avgifterna redovisas på ränte- bärande konton hos RGK. Även återvinningar från tidigare infrianden (skador) tillförs dessa konton. Från räntebärande konton i RGK görs ”utbetalningar” för infrianden och för myndig- heternas administrationskostnader. En obe- gränsad kredit är kopplad till räntekontona (med undantag av Sidas fristående garantier). Över- skott på ett konto ger ränteintäkter, medan en utnyttjad kredit medför räntekostnader.

Behållningen på dessa räntekonton konsoli- deras med statens övriga finanser. Influtna avgifter avräknas direkt mot statens upplånings- behov vilket minskar lånebehovet och därmed också statsskulden. Kontobehållningarna i RGK är således inte reserver med likvida medel för eventuella infrianden. Ett infriande belastar kontona, men det är enbart en redovisnings- mässig hantering. Finansieringen av infrianden sker i praktiken genom statlig upplåning.

Kortfristiga placeringar och banktillgodohavanden

Myndigheterna har en mindre del av sina till- gångar som kortfristiga placeringar och bank- tillgodohavanden.

Skr. 2008/09:101

Regressfordringar

Förutom värdepappersinnehav, andra placeringar och behållningar på konton i RGK har myndigheterna även tillgångar i form av regressfordringar på 9 miljarder kronor från tidigare infriade garantier. Större delen av dessa fordringar får betraktas som osäkra men det bedömda värdet är för åtminstone export- garantierna betydande. Värdet på regress- fordringarna uppskattas till totalt 2 miljarder kronor.

Tabell 6.4 Tillgångar i garantiverksamheten 2008-12-31 (exklusive stabilitetsfonden)

Miljoner kronor

Värde-

Kortfristiga

pappers

Ränte-

placeringar

innehav och

konton

och bank-

Regress-

långfristiga

hos

tillgodo-

fordringar

Myndighet

placeringar

RGK

havanden

(netto)

Totalt

RGK,

Insättnings-

garantin

19 103

19 103

RGK, övriga

utom bank-

garantierna1

2 278

15

2 293

EKN

2 472

13 693

434

1 625

18 224

Baltramen2

16

12

0

28

Sida

1 637

251

265

2 153

BKN

2 042

65

2 107

Summa

21 575

19 666

697

1 970

43 908

1Avgifterna för bankgarantierna tillförs stabilitetsfonden.

2Garantigivning inom den särskilda ramen för Baltikum, Ryssland med flera länder (Baltramen) upphörde 2005. Den efterfrågan på garantistöd som kan finnas för de berörda länderna hanteras numera inom ramen för EKN:s ordinarie verksamhet.

6.1.7Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och tillgångar i garantiverksamheten

För att bedöma hur väl garantiverksamheten förväntas kunna hantera framtida infrianden analyseras förhållandet mellan dels avsättning- arna för förväntade kostnader, dels de tillgångar som finns i form av både inbetalda och kom- mande garantiavgifter för att möta framtida infrianden och administrativa kostnader.

Garantiverksamhetens skuld- och tillgångssida jämförs i tabell 6.5. Jämförelsen görs på myndig- hetsnivå, men insättningsgarantin, investerar- skyddet, bankgarantierna samt garantikapital till internationella finansieringsinstitut ingår inte eftersom riskerna i dessa garantier inte har värde-

205

Skr. 2008/09:101

rats. Därmed kan ingen heltäckande analys av statens garantiportfölj göras i detta hänseende.

Tabell 6.5 Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och tillgångar i garantiverksamheten 2008-12-31 (exklusive insättningsgarantin, investerarskyddet, bank- garantier och garantikapital)

Miljoner kronor

Avsättningar

Garanti-

Nuvärde av

Garanti-

för förväntade

tillgångar1

framtida

Myndighet

engagemang

kostnader

enligt tabell 6.4

avgifter

RGK

50 610

1 091

2 293

123

EKN

112 4342

5 104

18 224

1 659

Baltramen

0

0

28

Sida

2 046

253

2 153

100

BKN

2 568

938

2 107

108

Summa

167 658

7 386

24 805

1 990

1Summan 24 805 miljoner kronor motsvarar de totala tillgångarna i garanti- verksamheten enligt tabell 6.4 exklusive insättningsgarantins tillgångar på

19103 miljoner kronor.

2I beloppet 112 434 miljoner kronor ingår garantier (105 407) och bundna utfästelser (12 983) samt övrigt (-5 957) vilket förklarar avvikelsen från beloppen i tabell 6.1 och 6.2.

Jämförelsen visar att för denna del av garanti- portföljen täcks avsättningarna för förväntade kostnader väl av de avgifter som redan erlagts (redovisas som garantitillgångar i tabell 6.5.) och framtida avgifter. EKN:s garantier utgör en väsentlig andel av denna del av statens garanti- verksamhet.

En viktig förklaring till den positiva skillnaden mellan garantitillgångarna och nuvarande avsätt- ningar är att antalet infriade garantier varit få eftersom den ekonomiska utvecklingen under tidigare år varit gynnsam. För EKN ökade emellertid antalet betalningsdröjsmål under andra halvåret 2008 medan skadebetalningarna fortfarande var på en låg nivå. EKN räknar med att instabiliteten i världsekonomin leder till en ökning av antalet inställda betalningar i affärerna. Dagens samlade överskott kan behövas för att täcka förluster i framtiden då stora infrianden tenderar att komma samlade under ekonomiskt sämre tider.

6.1.8Betalningsflöden och garanti- verksamhetens påverkan på statens finanser

Statligt subventionerade avgifter

I vissa fall kan riksdagen besluta att subventio- nera hela eller delar av avgiften för en viss

garanti. Riksdagen anslår då medel på stats- budgeten för att betala avgiften.

År 2008 utbetalades 0,9 miljoner kronor i statliga subventioner för garantiavgifter. Vidare har EKN fått 270 miljoner kronor från anslag för fordringar på Kamerun som Sverige beslutat skriva av. Till följd av den minskade risken i NIB:s projektinvesteringslån återbetalade RGK 18,8 miljoner kronor av den garantiavgift som staten tidigare betalat som subvention för NIB. Det finns fortfarande några garantiåtaganden som vid infrianden helt eller delvis får belasta anslag. Det gäller åtaganden i form av garanti- kapital, u-kreditgarantier och kapitaltäcknings- garantier.

I tabell 6.6 visas vilka anslag som finansierat dessa subventioner samt vilka anslag som kan komma att belastas av infrianden av garantier för vilka riksdagen beslutat om särlösningar från garantimodellen.

Tabell 6.6 Anslag vars ändamål omfattade garanti- verksamhet 2008

Miljoner kronor

Utgifts-

Utfall

område

Anslag

Garantiåtagande

2008

2

2:4 Vissa garanti-

Sverigehuset i Sankt

0,9

och medlemsavgifter

Petersburg

Vissa internationella

finansieringsinstitut

7

8:1 Biståndsverk-

Garantier under Lomé

–

samhet

IV Bis och Cotonou-

avtalet

U-kreditgarantier

–

Avskrivning av

fordringar på Kamerun

–

Vissa internationella

finansieringsinstitut

1625:24 Stockholms universitet:

Forskning och

Fysikhuset

forskarutbildning

Stockholm KB

–

1625:32 Kungl. Tekniska högskolan:

Forskning och

Fysikhuset

forskarutbildning

Stockholm KB

–

1831:4 (2007) Statens

bostadskreditnämnd: Äldre bostadskredit-

Garantiverksamhet

garantier

0,0

22

36:2 Vägverket:

Öresundsbro

0,0

Väghållning och

Konsortiet

statsbidrag

SVEDAB AB

–

22

36:4 Banverket:

Öresundsbro

0,0

Banhållning och

Konsortiet

sektorsuppgifter

SVEDAB AB

–

Arlandabanan

–

Infrastructure AB

206

Skr. 2008/09:101

Betalningsflöden

Betalningarnas påverkan på lånebehovet

Garantiverksamheten påverkar i flera fall statens lånebehov och därmed statsskulden. Påverkan består av flöden in till och ut från statens konso- liderade centralkonto, till exempel externa betal- ningar av garantiavgifter, infrianden, återvin- ningar och kostnader för administration. I den mån dessa betalningar går via räntekonton i RGK påverkar de statens finanser direkt via statens centralkonto. I tabell 6.7 beskrivs dessa flöden.

Tabell 6.7 Betalningsflöden under 2008

Miljoner kronor

Kostnader

för admini-

Myndighet

Avgifter

Återvinningar

Infrianden

stration

Summa

RGK,

Insättnings-

garantin

639

-12

627

RGK, bank-

garantier

-5

-5

RGK, övriga

garantier

27

4

0

-25

6

EKN

371

433

-51

-126

627

Sida

39

92

-21

-3

107

BKN

15

17

-3

-6

23

Summa

1 091

546

-75

-177

1 385

Avgifter

Garantitagarna betalade 1 091 miljoner i avgifter under 2008 varav huvuddelen var avgifter för insättningsgarantin och exportgarantierna. Avgifterna för bankgarantiprogrammet för fjärde kvartalet 2008 på 61 miljoner kronor betalades först under 2009.

Återvinningar

Från tidigare utbetalningar vid infrianden åter- vanns 546 miljoner kronor, varav huvuddelen gällde exportgarantier.

Infrianden

Utbetalningarna för infriade garantier var 75 miljoner kronor, huvudsakligen för export- och u-kreditgarantier.

Kostnader för administration Administrationskostnaderna var 177 miljoner kronor. I förhållande till de totala åtagandena utgör administrationen en mycket liten del, men den varierar beroende på typ av garanti.

Posterna avgifter, återvinningar, infrianden och administration har i olika grad påverkan på låne- behovet. Flöden i den del av garantiverksam- heten som enbart har tillgångar i form av ränte- konton i RGK eller finansiering via anslag påverkar direkt statens lånebehov. Däremot har flöden i den del av garantiverksamheten som har tillgångar i form av externstatliga placeringar inte någon påverkan på lånebehovet.

Med nuvarande redovisningsstruktur är det inte möjligt att beräkna vilken påverkan på låne- behovet som garantiverksamheten har haft under 2008. En analys av flödena pekar dock på att nettoflödet i garantiverksamheten totalt sett var positivt med cirka 1,4 miljarder kronor under 2008 (se tabell 6.7).

Tillbakablick på de senaste fem åren

De statliga subventionerna av garantiavgifter har de senaste fem åren varierat mellan 150 och 350 miljoner kronor. De avgifter som garanti- tagarna själva betalat har uppgått till mellan 1,1 och 1,8 miljarder kronor varje år. Det är främst avgifterna från exportgarantierna som varierat.

Under femårsperioden låg de årliga infrian- dena i början på närmare 1 miljard kronor, men de har minskat till under en halv miljard kronor de senaste åren. Återvinningarna har varierat mellan 0,5 och drygt 3 miljarder kronor. Det är främst tidigare infriade exportgarantier som återvunnits.

207

Skr. 2008/09:101

Diagram 6.2 Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldot för betalningsflödet 2004–2008

Miljoner kronor

6000

5000

4000

3000

2000

1000

0

-1000

-2000

2004

2005

2006

2007

2008

Infrianden

Adm kostn

Avgifter

Subventioner

Återvinningar

Flödessaldo

6.2Statlig utlåning med kreditrisk

Statliga lån, liksom statsbidrag och statliga garantier, ges till verksamheter som staten finner angelägna. Den statliga kreditgivningen utgör ett komplement till den övriga kreditmarknaden. Riksdag och regering beslutar om all statlig ut- låning, antingen genom särskilda beslut för ett enskilt lån eller genom lagar och förordningar om låneprogram, till exempel studielån.

Ett lån med kreditrisk innebär samma risk för staten som en kreditgaranti. Skillnaden är att finansieringen av lånet sköts av staten och vid garantier av en bank eller annat kreditinstitut.

Merparten av statens utlåning finansieras direkt genom upplåning via RGK. Endast en mindre del finansieras via anslag på stats- budgeten.

För den statliga långivningen saknas i dag ett regelverk motsvarande det som gäller för garan- tier. Det finns därför inget generellt krav på att en riskavspeglande avgift ska tas ut för lån och att en reserv ska byggas upp för framtida kreditförluster.

Kostnaderna för RGK:s utlåning ska dock motsvaras av dess intäkter över en längre tids- period genom att avgiftssättningen ska ske till försäkringsmässiga principer. Avgifterna för kreditrisken (exklusive administrativa kost- nader) sätts in på ett räntebärande konto hos RGK och disponeras för att täcka uteblivna amorteringar och räntor på utgivna lån.

Eftersom det saknas en enhetlig värdering och redovisning av kreditmyndigheternas utlåning är

det svårt att få en klar och samlad bild över statens utestående kreditrisker.

6.2.1Kreditportföljens sammansättning

Statens utlåning till privatpersoner, företag och projekt (det vill säga lån med kreditrisk) var den 31 december 2008 över 200 miljarder kronor före nedskrivning för osäkra fordringar. Den dominerande posten är studielånen från Centrala Studiestödsnämnden (CSN) på 180 miljarder kronor vilket motsvarar 89 procent av statens utlåning med kreditrisk. CSN har också beviljat hemutrustningslån till flyktingar på 1,6 miljarder kronor.

RGK:s utlåning på 20,8 miljarder kronor går främst till olika infrastrukturprojekt. Övriga myndigheter har en utlåning som tillsammans är mindre än en miljard kronor inom bistånd samt till småföretagare, jordbrukare, fiskare med flera. En beskrivning av de större lånen finns i avsnitt 6.2.2.

Enligt grundläggande redovisningsregler ska lånefordringar skrivas ned till det värde som förväntas inflyta. Myndigheternas bedömning grundar sig dock inte alltid på en enhetlig värde- ringsmetod, vilket gör siffrorna osäkra. Kredit- myndigheterna har uppskattat de osäkra ford- ringarna till närmare 28,6 miljarder kronor eller 14 procent av utlånat belopp. CSN:s studielån står för 26,7 miljarder kronor eller 93 procent av de osäkra fordringarna.

208

Tabell 6.8 Statens utlåning med kreditrisk 2008-12-31

Miljoner kronor

Nedskrivning

Utlåning efter

nedskrivning

Kreditmyndighet respektive

Utlånat

för osäkra

för osäkra

låntagare/ändamål

belopp

fordringar

fordringar

CSN, studielån

179 779

26 720

153 059

CSN, hemutrustningslån

1 629

482

1 147

RGK, A-Train AB

(Arlandabanan)

1 000

200

800

RGK, Botniabanan AB

14 648

-

14 648

RGK, SVEDAB AB

(Öresundsbrons

landförbindelser)

4 881

700

4 181

RGK, övriga

245

-

245

Sida, biståndskrediter

256

100

156

Sida, villkorslån

374

266

108

Nutek, lokaliseringslån

m.m.

79

50

29

Energimyndigheten,

Baltikumlån

30

21

9

Energimyndigheten,

villkorslån

69

33

36

Länsstyrelserna,

lantbrukslån m.m.

43

9

34

Kammarkollegiet,

näringslån m.m.

1

-

1

Summa

203 034

28 581

174 453

Anm.: I denna tabell redovisas statens utlåning med kreditrisk varför beloppet inte stämmer överens med posten Utlåning i balansräkningen. Skillnaden utgörs av RGK:s utlåning till AP-fonden med 138 miljoner kronor resp. till Premie- pensionsmyndigheten (PPM) med 1 528 miljoner kronor. Denna utlåning betraktas inte som lån med kreditrisk.

Under de senaste åren har utlåningen efter ned- skrivning för osäkra fordringar ökat från 145 till 175 miljarder kronor.

Diagram 6.3 Statens utlåning med kreditrisk efter nedskrivning för osäkra fordringar 2004–2008

Miljoner kronor

200000

180000

160 000

140 000

120000

100000

80000

60000

40000

20000

0

2004

2005

2006

2007

2008

CSN

Riksgälden

Övriga

Utöver den utlåning som redovisas ovan finns hos Försvarets Materialverk (FMV) samt affärs- verken Svenska Kraftnät och Statens Järnvägar

Skr. 2008/09:101

viss utlåning, leasing- och leaseholdavtal med mera som redovisas under andra fordrings- rubriker. Enligt redovisningsreglerna klassifice- ras inte dessa åtaganden som lån med kreditrisk, men det finns stora likheter ur ett riskperspektiv.

I tabell 6.9 redovisas CSN:s och RGK:s ut- låning uppdelad på de tre kategorier som ESV anger i sina anvisningar. Några myndigheter är undantagna från denna redovisning vilket gör att en enhetlig bild av hela lånestocken saknas.

Tabell 6.9 Statens utlåning med kreditrisk efter lånekategori 2008-12-31

Miljoner kronor

Nedskrivning

Utlåning efter

nedskrivning

Myndighet respektive

Utlånat

för osäkra

för osäkra

lånekategori

belopp

fordringar

fordringar

CSN

Lånefordringar

91 110

8 293

82 817

Lånefordringar med

villkorad återbetalnings-

skyldighet

90 304

18 909

71 395

Utvecklingskapital/Royalty

Delsumma

181 414

27 202

154 212

RGK

Lånefordringar

19 539

700

18 839

Lånefordringar med

villkorad återbetalnings-

skyldighet

Utvecklingskapital/Royalty

1 235

200

1 035

Delsumma

20 774

900

19 874

Summa

202 188

28 102

174 086

Anm.: I CSN:s utlåning är oplacerade inbetalningar på 5,9 miljoner kronor med- räknade vilket gör att beloppet i denna tabell är högre än motsvarande belopp för CSN i tabell 6.8 och i posten Utlåning i balansräkningen.

6.2.2De olika lånen med kreditrisk

Studielån

Studielånen regleras i studiestödslagen och särskilda förordningar. Närmare 1,4 miljoner personer har studieskulder till CSN på till- sammans 179,8 miljarder kronor. CSN bedömer de osäkra fordringarna till 26,7 miljarder kronor.

CSN administrerar flera olika typer av lån som skiljer sig åt från finansierings- och redovis- ningssynpunkt. Lånen kan delas in i två huvud- kategorier.

-Lån som beviljats före 1989. Dessa har finansierats via anslag på statsbudgeten.

209

Skr. 2008/09:101

Låntagarnas återbetalningar redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten.

-Lån som beviljats från och med 1989 finansieras via upplåning i RGK. Den ränta som CSN betalar till RGK belastar anslaget Studiemedelsräntor m.m. på statsbudgeten. Räntebetalningar från låntagarna till CSN redovisas mot statsbudgeten via inkomst- titel.

CSN:s låntagare betalar en ränta som motsvarar 70 procent av CSN:s upplåningsränta i RGK. Denna ränta fastställs årligen av regeringen och baseras på den ovägda genomsnittsräntan för emission av statsskuldsväxlar och statsobliga- tioner under de tre senaste åren.

Avdraget på 30 procent från räntan kompen- seras av att låntagarna inte medges avdrag för räntekostnader på studielån i sina självdeklara- tioner. Därmed blir nettoeffekten för staten som helhet neutral.

Om en låntagare inte betalar hela räntekost- naden läggs den obetalda räntan till kapital- skulden vid nästa årsskifte. Dessa kapitaliserade räntor har dock inte lånats upp hos RGK.

När studielån skrivs av på grund av dödsfall, uppnådd åldersgräns med mera amorterar CSN av sin skuld till RGK med motsvarande belopp. Medel tas från statsbudgeten via anslaget Studiemedelsräntor m.m. Avskrivning av kapita- liserade räntor leder däremot inte till någon avräkning mot statsbudgeten utan reducerar CSN:s myndighetskapital.

Hemutrustningslån till flyktingar

Sedan 1991 beviljar CSN även lån till flyktingar för inköp av hemutrustning. De utestående lånen var vid senaste årsskifte 1,6 miljarder kronor fördelade på 59 000 lån med 83 000 lån- tagare. Av det utlånade beloppet bedöms 0,5 miljarder kronor motsvarande 30 procent som osäkra fordringar.

Även hemutrustningslånen finansieras genom lån i RGK. Den ränta som RGK debiterar CSN belastar anslaget Hemutrustningslån på stats- budgeten. Regeringen fastställer årligen vilken ränta som CSN ska betala till RGK. Räntan baseras på den ovägda genomsnittsräntan för emission av statsskuldsväxlar och statsobliga- tioner under de tre senaste åren.

Regeringen fastställer också vilken ränta som låntagarna ska betala till CSN. Låntagarnas räntebetalningar till CSN redovisas mot stats- budgeten via anslaget Hemutrustningslån.

Vid eftergift av hemutrustningslånen ska CSN:s skuld till RGK minska. Den del av efter- giften som motsvaras av en skuld till RGK belastar statsbudgeten via ovan nämnda anslag. Eftergift av kapitaliserade och upplupna räntor reducerar CSN:s myndighetskapital i likhet med studielånen.

Lån till infrastrukturprojekt

För vissa infrastrukturprojekt har riksdagen genom särskilda beslut gett RGK i uppdrag att ställa ut lån till statliga eller privata bolag. Det gäller byggandet av Arlandabanan Infrastructure AB och Botniabanan samt de svenska landanslutningarna till Öresundsbron. Vid slutet av 2008 var 20,5 miljarder kronor utlånade till dessa projekt.

Botniabanan AB

Lånet till Botniabanan var vid årsskiftet 14,6 miljarder kronor. Återbetalning av lånet kommer att finansieras via avgifter som betalas av Banverket. Dessa avgifter belastar anslag på statsbudgeten. Eftersom återbetalningen av lånet till Botniabanan i praktiken finansieras direkt med anslagsmedel bedöms inte lånet ha någon kreditrisk, varför ingen kreditriskavgift tas ut.

Svensk-Danska Broförbindelsen Svedab AB Lånet till SVEDAB för finansiering av de svenska landanslutningarna till Öresundsbron var vid årsskiftet 4,9 miljarder kronor. Åter- betalningen av lånet, liksom Öresundsbro Konsortiets egna obligationslån, ska finansieras med intäkter från Öresundsbron. Som tidigare nämnts garanteras Öresundsbro Konsortiets obligationslån solidariskt av den svenska och den danska staten. Värdet på lånet är nedskrivet med 0,7 miljarder kronor för framtida kreditförluster.

A-Train AB

Lånet till A-Train, det privata företag som byggt och driver Arlandabanan Infrastructure AB, är ett villkorslån på 1 miljard kronor. I stället för vanlig återbetalning äger staten rätt till en årlig vinstdelning när de privata ägarna fått en viss – på förhand bestämd – avkastning på sitt insatta

210

kapital. Värdet på lånet är nedskrivet med 0,2 miljarder kronor för framtida kreditförluster.

Saab AB och Volvo Aero AB

RGK har lämnat royaltylån till Saab och Volvo Aero för delfinansiering av utvecklingskostnad- erna för vingbalkar respektive komponenter till flygmotorer till den nya superjumbon Airbus

380.Återbetalningarna är beroende av försälj- ningsintäkterna i projektet. RGK bedömer inte att det finns något nedskrivningsbehov i ut- låningen.

Lån till exportfinansiering och fordonsindustrin

Exportfinansiering

Riksdagen bemyndigade i december 2008 regeringen att bevilja AB Svensk Exportkredit en låneram för finansieringen av långfristiga krediter intill ett belopp om högst 100 miljarder kronor i RGK.

Fordonsindustrin

Riksdagen bemyndigade i december 2008 regeringen att i enlighet med EG-kommission- ens riktlinjer om statligt stöd ge undsättningslån på upp till 5 miljarder kronor till företag inom fordonsindustrin som befinner sig i ekonomiska svårigheter.

Skr. 2008/09:101

Övriga lån med kreditrisk

Övrig utlåning omfattar lån utgivna av Sida, Verket för näringslivsutveckling (Nutek), Statens energimyndighet, Kammarkollegiet samt länsstyrelserna. Totalt uppgår dessa lån till 852 miljoner kronor, varav 479 miljoner kronor motsvarande 56 procent av beloppet bedöms som osäkra fordringar.

Dessa lån finansieras via anslag på stats- budgeten. Framtida kreditförluster är därmed redan finansierade. Låntagarnas betalningar av räntor och amorteringar redovisas mot inkomst- titel på statsbudgeten.

Störst är Sidas utlåning på 630 miljoner kronor, varav 256 miljoner kronor som bistånds- krediter för finansiering av infrastruktur och 374 miljoner kronor som villkorslån för närings- utveckling och kapitalmarknadsutveckling. De osäkra fordringarna bedöms till 366 miljoner kronor motsvarande 58 procent av utlånat belopp.

211

7

Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU

Skr. 2008/09:101

7Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU

Regeringens intygande avseende EU-medel

Rättvisande räkenskaper

Sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande.

Betryggande intern styrning och kontroll

Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen.

I detta kapitel lämnar regeringen dels ett inty- gande avseende EU-medel, dels en redovisning av samtliga EU-medel som redovisas över stats- budgeten (EU-medel som avser både innevar- ande och tidigare fleråriga budgetram samt de direkta medel som hanteras av svenska myndig- heter). Därtill redovisas Europeiska revisions- rättens granskningar avseende genomförandet av EU-budgeten 2007.

Intygandet, som omfattar de EU-medel som hänförs till innevarande fleråriga budgetram 2007–2013, innehåller en räkenskapssamman- ställning av återflödet från EU-budgeten. Anled- ningen till att intygandet begränsas till denna period är tillkomsten av ny rättslig grund (ett ramverk för intern styrning och kontroll). Genom ramverket lämnar ansvariga myndigheter en försäkran till regeringen som möjliggör utfär- dandet av ett nationellt intygande. Regeringens intygande grundar sig på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanter- ingen av EU-medel samt revisionens utlåtanden

från granskning av myndigheternas räkenskaper och den interna styrningen och kontrollen.

7.1Intygande avseende EU-medel

Regeringens intygande avseende EU-medel innehåller en årlig räkenskapssammanställning över medel mottagna från EU:s budget samt en redogörelse för hur dessa medel har använts. Med EU-medel avses i detta sammanhang de medel som förvaltas i partnerskap mellan med- lemsstaten Sverige och Europeiska kommissio- nen, vilka redovisas på statsbudgetens anslags- och inkomsttitlar. Intygandet, som ingår som en del i årsredovisningen för staten, överlämnas till riksdagen, med kopia till Europeiska kommis- sionen och Europeiska revisionsrätten. I intyg- andet bedömer regeringen huruvida EU-räken- skaperna i allt väsentligt är rättvisande samt inty- gar att det finns ett ramverk för staten som syf-

215

Skr. 2008/09:101

tar till att säkerställa en betryggande intern styr- ning och kontroll av EU-medlen. Räkenskaperna som ligger till grund för sammanställningen är upprättade enligt god redovisningssed och har varit föremål för Riksrevisionens granskning.

Regeringens intygande syftar dels till att öka riksdagens insyn i hur Sverige fullgör sitt för- valtningsansvar och hur tilldelade EU-medel används, dels till att stärka den interna styr- ningen och kontrollen vid de myndigheter som ansvarar för att förvalta medlen. Regeringens övergripande ambition är att skapa ett effektivt förvaltnings- och kontrollsystem kring EU- medlen i syfte att med rimlig säkerhet tillför- säkra de underliggande transaktionernas laglig- het och korrekthet.

7.2Ansvarsfördelningen inom den svenska statsförvaltningen

Regeringen är inför riksdagen ansvarig för hur den styr riket. Regeringen är redovisningsskyldig inför riksdagen för statens medel och de övriga tillgångar som står till dess disposition.

Regeringen lämnar årligen en årsredovisning för staten till riksdagen. Årsredovisningen inne- håller konsoliderade resultat- och balansräk- ningar samt finansieringsanalys avseende samt- liga statliga myndigheter, inklusive affärsverken, under riksdagen och regeringen samt de fonder och andelar i bolag som myndigheterna innehar. Sveriges avgift till och återflödet från EU-bud- geten redovisas i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna i årsredovisningen för staten.

Regeringen har i hög grad delegerat besluts- fattandet bl.a. avseende genomförande av EU- program till förvaltningsmyndigheterna, som är regeringens organ för att verkställa den fastlagda politiken. Riksdagen och regeringen beslutar om inriktningen och förutsättningarna för den statliga verksamheten och vilka verksamhets- och ansvarsområden som tilldelas myndig- heterna. Myndigheterna har sedan långtgående befogenheter i sitt dagliga och operativa arbete. Det är dock regeringens uppgift att styra myn- digheterna och försäkra sig om att myndigheter- na fullgör sitt verksamhetsansvar.

Ramverk för intern styrning och kontroll

Den 1 januari 2008 infördes ett gemensamt ram- verk för intern styrning och kontroll vid statliga myndigheter. Ramverket utgörs av flera förord- ningar. Förutom ny förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll omfattas ramverket av den nya myndighetsförordningen (2007:515) gällande ledningens verksamhetsansvar, internre- visionsförordningen (2006:1228) avseende revi- sionens inriktning samt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag gällande undertecknandet av årsredovisningen.

Myndighetens ledning ansvarar inför regering- en för all den verksamhet som myndigheten bedriver och ska se till att den genomförs effek- tivt och enligt gällande rätt och förpliktelser som följer av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen. Myndigheten har också ett ansvar för att verksamheten redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten hus- hållar väl med statens medel. I enlighet med gäll- ande regelverk ligger ansvaret för en betryggande intern styrning och kontroll på myndighetens ledning. Regelverket ålägger ledningen att kon- tinuerligt genomföra analyser av verksamheten och hantera risker förknippade med verksam- hetsansvaret. Vidare har regeringen ställt krav på de myndigheter som ansvarar för förvaltningen av EU-medel att inrätta internrevision.

Därutöver upprättar och lämnar varje myndig- het årligen en årsredovisning till regeringen. Årsredovisningen skrivs under av myndighetens ledning. Genom undertecknandet intygar led- ningen att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat och av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställ- ning. Därtill lämnar ledningen vid de myndig- heter som ålagts att inrätta och bedriva intern- revision i anslutning till underskriften av års- redovisningen en bedömning av huruvida den interna styrningen och kontrollen är betrygg- ande. Ledningens bedömning samt intygande omfattar även de EU-medel som hanteras vid myndigheten.

7.3Räkenskapssammanställning av EU-medel

Räkenskapssammanställningen av EU-medel omfattar en resultaträkning, en balansräkning

216

samt en kassamässig redovisning av utfall på anslag/inkomsttitlar.

Verksamheten för innevarande fleråriga bud- getram befann sig under 2008 i en inledningfas, dock med undantag för jordbruksfonderna. De fleråriga och årliga programmen fastställdes för flertalet fonder under 2007 och 2008 och utbetalningarna har följaktligen varit begränsade.

Utbetalningarna från tidigare fleråriga budget- ram (2000–2006) kommer gradvis att minska och fasas ut de kommande åren (strukturfond- erna slutredovisas under 2010) medan utbetal- ningarna avseende innevarande fleråriga budget- ram kommer att öka. Detta innebär att på sikt kommer i princip samtliga EU-medel att om- fattas av intygandet. För 2008 innebär det dock att intygandet i princip omfattar jordbruks- fonderna.

Genom medlemskapet i EU hanterar svenska myndigheter olika typer av medel från och till EU:s budget. De medel som Sverige erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvud- sakligen från EU:s jordbruksfonder och struk- turfonderna. Sverige får också stöd till trans- europeiska nätverk samt forsknings- och utbild- ningsprogram. För den senare bidragskategorin ligger dock ansvaret för att administrera och för- valta dessa medel på kommissionen och andra institutioner inom EU och inte på medlems- staten. Det är enbart de medel som Sverige erhåller och som förvaltas gemensamt med kom- missionen som omfattas av regeringens intyg- ande. Ett gemensamt förvaltningsansvar innebär i korthet att kommissionen har det yttersta ansvaret för förvaltningen av EU:s budget men att medlemsstaten är ansvarig för att nationellt bygga upp ett förvaltnings- och kontrollsystem som garanterar en sund ekonomisk förvaltning av EU:s medel.

På de områden där det föreligger ett delat för- valtningsansvar mellan Sverige och kommis- sionen finns på resultaträkningens intäktssida (EU-budgetens utgiftssida) för fleråriga budget- ramen 2007–2013 totalt nio myndigheter som är utsedda att vara förvaltande myndighet.

Nedan redogörs för de olika fonderna.

Jordbruksfonder

Stödet till jordbruket består i innevarande fler- åriga budgetram 2007-2013 av två fonder – Euro- peiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygds-

Skr. 2008/09:101

utveckling (EJFLU). Statens jordbruksverk (Jordbruksverket) är förvaltande myndighet samt utbetalande organ för båda fonderna och har därmed det yttersta ansvaret för att dessa medel används på ett korrekt och effektivt sätt. Attesterande organ är Ekonomistyrningsverket (ESV).

EGFJ finansierar bl.a. olika direktstöd till jordbrukare samt interventioner i syfte att stabilisera jordbruksmarknaden. EJFLU ska både främja miljön och verka för ökad konkur- renskraft och livskvalitet på landsbygden.

Strukturfonder

Antalet strukturfonder i innevarande program- period 2007–2013 är två, Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF). Strukturfonder ska bidra till att minska de ekonomiska och sociala skill- naderna mellan Europas regioner och inne- vånare.

I Sverige är ERUF uppdelad i 8 regionala program och 10 territoriella program medan ESF består av ett nationellt program. För varje pro- gram finns förvaltande myndighet, attesterande myndighet och revisionsmyndighet. Den för- valtande myndigheten har ansvaret för att det operativa programmet förvaltas och genomförs på ett effektivt och korrekt sätt. Den förvaltande myndigheten betalar även ut strukturfonds- medlen till de slutliga stödmottagarna.

Den attesterande myndigheten gör en bedöm- ning om kostnaderna är stödberättigande och intygar inför kommissionen att utgiftsdeklara- tionen är korrekt.

För ERUF är Verket för näringslivsutveckling (Nutek) förvaltande och attesterande myndighet för 8 regionala program samt ett territoriellt program. I ytterligare fyra territoriella program är förvaltande och attesterande myndigheter svenska, Länsstyrelserna i Norrbottens, Väster- bottens respektive Jämtlands län.

För ESF är Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige (Svenska ESF-rådet) förvaltande och attesterande myndighet.

ESV är utsedd till att vara revisionsmyndighet för ESF och de ERUF-program som förvaltas i Sverige.

Ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar

För att ge finansiellt stöd till asyl- och migra- tionspolitiken i EU har ett ramprogram för

217

Skr. 2008/09:101

solidaritet och hantering av migrationsströmmar inrättats under den fleråriga budgetramen 2007– 2013 och omfattar fyra olika fonder – Euro- peiska flyktingfonden (2008–2013), Europeiska fonden för de yttre gränserna (2007–2013), Europeiska fonden för integration av tredje- landsmedborgare (2007–2013) samt Europeiska återvändandefonden (2008–2013).

Fonderna kan användas för att finansiera sam- arbetsprojekt som rör flyktingmottagning, gränskontroll, integration och återvändande.

Europeiska flyktingfonden (2005–2010), som beslutades under föregående fleråriga budget- ramen, inkluderas inte i intygandet p.g.a. att medlen inte omfattas av det gemensamma för- valtningsansvaret mellan medlemsstat och kommission.

Migrationsverket har utsetts till ansvarig myn- dighet för att sköta de nationella insatser som får stöd från flyktingfonden samt återvändande- fonden i enlighet med tillämplig gemenskaps- lagstiftning och principen om en sund ekonom- isk förvaltning. Svenska ESF-rådet har utsetts till ansvarig myndighet för integrationsfonden och Rikspolisstyrelsen för gränsfonden. ESV är ut- sedd till att vara revisionsmyndighet för samtliga fonder inom ramprogrammet.

Fiskerifonden

Stödet till fiskerinäringen består i innevarande programperiod av en fond, Europeiska Fiskeri- fonden (EFF). Fiskeriverket är förvaltande och attesterande myndighet för denna fond. ESV är utsedd till att vara revisionsmyndighet.

7.3.1Resultaträkning

Resultaträkningen visar i sammandrag återflödet från EU-budgeten och dess användning. Redo- visningen görs i periodiserade termer, dvs. kost- naderna och intäkterna redovisas det år de är hänförliga till.

Tabell 7.1 Resultaträkning avseende fleråriga budgetramen 2007–2013

Miljoner kronor

2008

Intäkter av bidrag från EU

- Jordbruksstöd

9 907

- Europeiska socialfonden

195

- Övrigt

5

Summa intäkter av bidrag från EU

10 107

Verksamhetens kostnader,

- Kostnaden för personal

-31

- Kostnaden för lokaler

-10

- Övriga driftskostnader

-63

Summa verksamhetens kostnader

-104

Lämnade bidrag,

- Jordbruksstöd

-8 812

- Europeiska regionala utvecklingsfonden

-181

- Europeiska socialfonden

-30

- Övrigt

-14

Summa lämnade bidrag

-9 037

Summa kostnader

-9 141

Nettointäkt

966

Anm. Eftersom 2008 är det första år för vilket denna typ av redovisning görs saknas jämförelsetal för 2007.

Intäkter – återflöde från EU-budgeten

De intäkter som redovisas avser till övervägande del medel från jordbruksfonden för finansiering av gårdsstöd och andra stöd till jordbruket. Jord- bruksverket redovisar intäkter på 9 907 miljoner kronor. Huvuddelen av beloppet avser gårdsstöd för 2008 och omkring en femtedel avser medel från landsbygdsfonden.

Förutom Jordbruksverket redovisar Svenska ESF-rådet bidrag från socialfonden med 195 miljoner kronor. Mindre belopp om 5 miljoner kronor redovisas av Fiskeriverket, Nutek och Migrationsverket.

Kostnader – användningen av de medel som erhållits från EU-budgeten

Jordbruksverket redovisar lämnade bidrag med 8 812 miljoner kronor, till största delen för gårdsstöd och i övrigt främst medel enligt

EJFLU.

Utöver Jordbruksverket redovisar Nutek bidrag på 181 miljoner kronor till företag, myn- digheter och övriga organisationer m.m. finans- ierade från ERUF.

Svenska ESF-rådet redovisar lämnade bidrag finansierade från ESF med 30 miljoner kronor. Dessutom redovisar Fiskeriverket, Länsstyrelsen i Jämtlands län samt Migrationsverket lämnade

218

bidrag med mindre belopp. Jordbruksverket, Migrationsverket och Svenska ESF-rådet redo- visar administrativa kostnader finansierade med EU-medel med 104 miljoner kronor.

7.3.2Balansräkning

Balansräkningen visar i sammandrag fordringar och skulder avseende medel från EU-budgeten och dess användning, baserat på vad berörda myndigheter tagit upp i sina årsredovisningar.

Tabell 7.2 Balansräkning avseende fleråriga budgetramen 2007–2013

Miljoner kronor

2008-12-31

Övriga fordringar

7 562

Periodavgränsningsposter

10

Summa tillgångar

7 572

Kapital

5 730

Leverantörsskulder

1

Övriga skulder

15

Förutbetalda intäkter

283

Oförbrukade bidrag

1 543

Summa skulder och kapital

7 572

Anm. Eftersom 2008 är det första år för vilket denna typ av redovisning görs saknas jämförelsetal för 2007.

Fordringar

Fordringarna avser främst Jordbruksverkets fordringar på EGFJ för i första hand gårdsstöd utbetalat i slutet av 2008 med 7 042 miljoner kronor samt fordran på EJFLU.

Skulder och eget kapital

Skulderna avser oförbrukade bidrag på 1 543 miljoner kronor, främst i form av förskott från EJFLU med 1 400 miljoner kronor. Nutek redovisar förutbetalda intäkter från ERUF med 254 miljoner kronor.

7.3.3Redovisning på statsbudgeten – kassamässig

Redovisningen på statsbudgeten görs i kassa- mässiga termer, dvs. under den period då betalning sker. I tabell 7.3 redovisas utfall anslag/inkomsttitel avseende innevarande fler- åriga budgetramen 2007-2013.

Skr. 2008/09:101

Tabell 7.3 Utfall anslag/inkomsttitlar avseende fleråriga budgetramen 2007–2013

Miljoner kronor

Anslag

Utfall 2008

081208

Från EU-budgeten finansierade insatser

för asylsökande och flyktingar

10

132207

Europeiska socialfonden m.m. för

perioden 2007–2013

68

193306

Europeiska regionala utvecklingsfonden

perioden 2007–2013

187

234303

Gårdsstöd och djurbidrag m.m.

6 987

234304

Intervention och exportbidrag för

jordbruksprodukter

537

234308

Från EU-budgeten finansierade

strukturstöd till fisket m.m.,

programperiod 2007–2013

8

234313

Jordbruks- och livsmedelsstatistik

finansierad från EU-budgeten

6

234402

Från EU-budgeten finansierade åtgärder

för landsbygdens miljö och struktur

1 831

Summa anslag

9 634

Inkomsttitlar

6111

Gårdsstöd

6 276

6113

Övriga interventioner

126

6114

Exportbidrag

106

6115

Djurbidrag

325

6116

Offentlig lagring

20

6118

EU:s landsbygdsfond 2007–2013

1 807

6119

Övriga bidrag från EU:s jordbruksfonder

216

6213

Bidrag från EG:s fiskerifond perioden

2007–2013

36

6313

Bidrag från EU:s regionalfond perioden

2007–2013

272

6413

Bidrag från EU:s socialfond perioden

2007–2013

195

6911

Övriga bidrag från EU

4

6912

Stöd till sockernäringen

260

Summa inkomsttitlar

9 643

Netto anslag/inkomsttitlar

9

Inkomster

Inkomsterna avser främst gårdsstöd och förskottsmedel från EJFLU som liksom övriga jordbruksstöd ovan (inkomsttitel 6111–6119) redovisas av Jordbruksverket.

Bidrag från EFF redovisas av Fiskeriverket. Bidrag från ERUF redovisas av Nutek och Länsstyrelsen i Jämtlands län. Bidrag från ESF redovisas av Svenska ESF-rådet. Stöd till socker- näringen redovisas av Jordbruksverket.

219

Skr. 2008/09:101

Utgifter

Utgifterna på anslag avser i första hand gårds- stöd och djurbidrag samt åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur som redovisas av Jordbruksverket. Även utgifterna för interven- tion och exportbidrag redovisas av Jordbruks- verket.

Bland övriga utgifter är det i första hand Nutek som redovisar stöd från ERUF. ESF- rådet redovisar stöd från ESF.

7.4Ansvariga myndigheters samt revisionens bedömningar och iakttagelser

7.4.1Myndighetsledningarnas intygande och bedömning av räkenskaperna samt den interna styrningen och kontrollen

Nedan följer en sammanfattning av ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar av räkenskaperna samt den interna styrningen och kontrollen avseende EU-medel.

Jordbruksfonderna

I årsredovisningen för 2008 intygar Jordbruks- verkets ledning, generaldirektören, att årsredo- visningen ger en rättvisande bild av verksam- hetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Vidare bedöms den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten vara betryggande.

Förutom att Jordbruksverket lämnar en be- dömning samt ett intygande enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag utfärdar generaldirektören vid myndig- heten en särskild försäkran enligt rådets förord- ning (EG) nr 1290/05 för EGFL och EJFLU. Försäkran ingår som en del i de räkenskaper som Jordbruksverket lämnar för räkenskapsåret (16 oktober 2007 till 15 oktober 2008) till kommis- sionen, och som senare granskas av ESV.

Av försäkran framgår att generaldirektören på heder och samvete bekräftar att räkenskaperna ger en sann, fullständig och korrekt bild av utgifterna och intäkterna under räkenskapsåret. I synnerhet har alla skulder, förskott, säkerheter och lager registrerats i räkenskaperna, och alla inkomster som rör EGFJ och EJFLU har kredi-

terats till rätt fonder. Vidare har ett system in- förts vid myndigheten som med rimlig säkerhet kan garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, inbegripet att bidrags- ansökningarna uppfyller krav för stödberättig- ande och, när det gäller EJFLU, att förfarandena för tilldelning av stöd förvaltas, kontrolleras och dokumenteras i enlighet med gemenskapsreg- lerna.

Strukturfonderna

Ansvariga myndighetsledningar vid Svenska ESF-rådet, Nutek, Länsstyrelserna i Jämtlands, i Norrbottens och Västerbottens län intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verk- samhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Därtill bedöms den interna styrningen och kontrollen vara betryggande.

Ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar

Ansvariga myndighetsledningar vid Migrations- verket, Svenska ESF-rådet samt Rikspolis- styrelsen intygar att respektive årsredovisning ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Därtill bedöms den interna styrningen och kontrollen vara betrygg- ande vid respektive myndighet.

Fiskerifonden

Ledningen vid Fiskeriverket intygar att årsredo- visningen ger en rättvisande bild av verksam- hetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Vidare bedöms att det föreligger brister avseende den interna styrningen och kontrollen vid myndig- heten beträffande vissa frågor inom ramen för uppföljning och avslutning av fiskefonden avse- ende programperiod 2000–2006. Bedömningen rör felprocent för de tre programområdena, Mål 1 södra, Mål 1 norra samt utanför Mål 1.

Den gamla programperioden omfattas inte av intygandet men en kortfattad redogörelse lämnas nedan om identifierade brister. ESV, som är ansvarig för att upprätta det slutliga utgifts- intyget till kommissionen, ska göra en bedöm- ning av stödberättigade utgifter. I den rapport som överlämnades till kommissionen pekade ESV på en hög felfrekvens i programmen. ESV gjorde bedömningen att förvaltnings- och kon- trollsystemen för den gamla programperioden inte kunde anses tillfredsställande. Fiskeriverket

220

delar dock inte bedömningen att felprocenten i programmen är så hög som ESV anför. ESV kommer att genomföra en närmare revision av frågan.

Skr. 2008/09:101

återvändandefonden fattades den 11 mars 2009 (C(2009)1585). Detta innebär således att ESV inte har lämnat något revisionsutlåtande för dessa fonder avseende 2008.

7.4.2Ekonomistyrningsverkets iakttagelser

Regeringen har gett ESV i uppdrag att fungera som nationellt revisionsorgan för de EU-medel som hanteras i Sverige. ESV granskar de EU- program och fonder där ansvaret för en sund ekonomisk förvaltning och genomförandet av effektiva kontroller är delat mellan svenska myndigheter och kommissionen. ESV lämnar för varje program/fond en årlig revisionsrapport och i anslutning till denna även ett revisionsutlå- tande. Regeringen redovisar i det följande de väsentligaste iakttagelserna från respektive fond/program.

Jordbruksfonderna

Som attesterande organ lämnar ESV ett ut- låtande om årsräkenskaperna. Utlåtandet om- fattar även ett utlåtande om de interna kontroll- ernas effektivitet. Revisionen avser årsredovis- ningen för EGFJ och EJFLU.

ESV anser att redovisningarna för EJFLU samt EGFJ som översänts till kommissionen är rättvisande och korrekta i alla väsentliga avseen- den vad gäller de utgifter som belastat fonderna och att granskningen av jordbruksverkets över- ensstämmelse med ackrediteringskriterierna har gett till resultat att de interna kontrollför- farandena bedöms ha fungerat tillfredsställande.

Strukturfonder och fiskerifonden

ESV:s bedömning grundar sig enligt EU:s regel- verk på genomfört granskningsarbete under perioden 1 januari 2007–30 juni 2008. På grund av att programmen inte helt kommit igång och att inga utgiftsdeklarationer lämnats till kommis- sionen under denna period har inga granskningar slutförts. Följaktligen lämnar ESV inte något revisionsutlåtande för strukturfonderna samt EFF avseende 2008.

Ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar

För gränsfonden beslutades de fleråriga och år- liga programmen för 2007 och 2008 i december 2008. Beslut för flyktingfonden fattades den 16 december 2008 (C(2008)8358) och beslut för

7.4.3Riksrevisionens granskning av myndigheternas årsredovisningar och ledningens förvaltning

Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statliga verksamhet m.m. granskar Riks- revisionen bl.a. årsredovisningen för de förvalt- ningsmyndigheter som lyder under regeringen. Granskningen syftar till att bedöma om redo- visningen och underliggande redovisning är till- förlitig och räkenskaperna rättvisande. Gransk- ningen omfattar även myndighetsledningens be- dömning av räkenskapernas tillförlitlighet samt bedömningen avseende den interna styrningen och kontrollen. Varje räkenskapsår avslutas granskningen med en revisionsberättelse.

Samtliga ansvariga förvaltande myndigheter av EU-medel (Jordbruksverket, Svenska ESF-rådet, Nutek, Fiskeriverket, Migrationsverket, Riks- polisstyrelsen samt Länsstyrelserna i Jämtlands, Norrbottens och Västerbottens län) erhöll för 2008 en revisionsberättelse utan invändning.

Riksrevisionens bedömning är att årsredovisningen för respektive myndighet i allt väsentligt är rättvisande.

7.4.4. Regeringens intygande avseende EU-medel

Intygandet grundas på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende han- teringen av EU-medel samt revisionens utlåt- anden från granskningar varpå regeringen lämnar följande intygande:

Rättvisande räkenskaper

Sammanställningen av EU-räkenskaperna, om- fattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande.

Betryggande intern styrning och kontroll

Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen.

221

Skr. 2008/09:101

7.5Revisionsrättens granskningar

Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) svarar för den externa revisionen av EU:s bud- get. I detta avsnitt redovisas revisionsrättens väsentligaste iakttagelser från granskningen av budgetåret 2007.

Revisionsrättens uppdrag är att göra en obero- ende granskning av hur Europeiska unionens medel uppbärs och används, och på så sätt be- döma hur de europeiska institutionerna fullgör sina uppgifter i samband med detta. Revisions- rätten granskar om samtliga inkomster och ut- gifter varit lagliga och korrekta och om den eko- nomiska förvaltningen varit sund. Syftet med re- visionsrättens arbete är att bidra till att förbättra den ekonomiska förvaltningen av unionens me- del på alla nivåer. Revisionsrättens gransknings- mandat omfattar alla organ som förvaltar eller mottar EU-medel. Detta innebär att revisions- rätten inte bara granskar EU:s institutioner och organ, utan även medel som administreras på nationell, regional och lokal nivå.

Varje år lämnar revisionsrätten sin årsrapport, som innehåller iakttagelser om Europeiska unionens budgetgenomförande. Årsrapporten innehåller även en revisionsförklaring (DAS) om räkenskapernas tillförlitlighet för året i fråga och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även revisionsrättens granskningar under föregående budgetår, sektor för sektor, samt för institutio- nernas egna administration.

Revisionsrättens årsrapport utgör ett mycket viktigt underlag för Ekonomi- och finansminis- terrådets (Ekofinrådet) ställningstagande om att rekommendera om ansvarsfrihet bör beviljas kommissionen för det berörda budgetåret. Till rekommendationen om ansvarsfrihet fogas även slutsatser på de åtgärder som rådet anser att kommissionen borde vidta för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten identifierat. Vidare utgör årsrapporten ett viktigt underlag för Europaparlamentet som slutligen beslutar om ansvarsfriheten.

Förslaget från Ekofinrådet är att rekommen- dera Europaparlamentet att bevilja kommissio- nen ansvarsfrihet för budgetåret 2007.

7.5.1Väsentliga iakttagelser under 2007

Regeringen redovisar här de viktigaste iakttagel- serna i revisionsrättens årsrapport för 2007 som ligger till grund för rådets rekommendation om ansvarsfrihet för kommissionen.

Revisionsrättens sammanfattande bedömning för 2007 är ”Vissa förbättringar men ytterligare framsteg kan göras”.

De konsoliderade räkenskaperna för budget- året 2007 anses i allt väsentligt ge en rättvisande bild av gemenskapens finansiella ställning och resultat för året. Det är första gången som revi- sionsrätten kan lämna ett uttalande utan reserva- tion avseende räkenskapernas tillförlitlighet. Revisionsrätten uppmärksammade vidare kom- missionens ansträngningar med att stärka sitt system för intern kontroll och implementer- ingen av åtgärdsplanen som antogs i samband med färdplanen för en integrerad ram för intern kontroll.

Vidare lämnar revisionsrätten ett uttalande utan reservation för inkomster, administrativa utgifter, åtaganden samt ekonomi och finans. Uttalande med reservation lämnas dock för mer- parten av utgifterna - jordbruk och natur- resurser, sammanhållning, forskning, energi och transport, bistånd till tredje land, utvecklings- samarbete och utvidgning samt utbildning och medborgarskap – där de underliggande transak- tionerna fortsätter att uppvisa en väsentlig felnivå. Systemen för övervakning och kontroll är för dessa områden endast delvis ändamåls- enliga. Förklaringen till uppkomna fel anses vara allt för komplexa regelverk, främst inom de om- råden där det råder ett delat förvaltningsansvar mellan kommissionen och medlemsstaterna. Enligt revisionsrätten innebär EU-utgifternas karaktär att risken för fel är störst hos den slut- liga stödmottagaren, som avsiktligt, av oaktsam- het eller av misstag begär ersättning för utgifter som är icke stödberättigande eftersom de inte uppfyller de rättsliga villkoren, inte har doku- menterats i vederbörlig ordning eller inte har beräknats korrekt. Därtill har omfattande brister identifierats hos de nationella myndigheter som ansvarar för förvaltning och kontroll av stöd- mottagarna (den s.k. första kontrollnivån) som kontrollerar att medfinansierade produkter och tjänster levererats och att de kostnader som deklarerats av stödmottagaren har uppstått och uppfyller kraven i EG:s regelverk.

222

Revisionsrätten underkänner för första gång- en inte något av systemen för övervakning och kontroll för någon sektor. Detta är ett framsteg jämfört med tidigare år. Dock påpekar revisions- rätten att det återstår ett omfattande förbätt- ringsbehov för att systemen ska bedömas helt ändamålsenliga. Stora problem återfinns fortsatt i medlemsstaternas förvaltning och kontroll av EU-medel och revisionsrätten konstaterar att det är sammanhållningspolitiken som uppvisar den högsta felnivån.

7.5.2Revisionsrättens iakttagelser gällande Sverige

I det följande redogörs närmare för revisions- rättens väsentligaste iakttagelser som har an- knytning till svenska förhållanden.

Jordbruksfonderna

När det gäller bedömningen av systemen för övervakning och kontroll har revisionsrätten ut- fört en omfattande revision av fastställandet av stödrättigheter inom systemet med samlat gårds- stöd och betalningar. Revisionsrätten kunde i sin granskning konstatera vissa brister i Sveriges hantering.

Sverige delar i stort revisionsrättens kritik och ett flertal åtgärder har vidtagits i enlighet med en handlingsplan som tagits fram av ansvariga myn- digheter. Sverige kommer att förbättra kvalitén i blockdatabasen liksom åtgärda de felaktigheter som revisionsrätten konstaterat avseende till- delade stödrätter. Vidare har de gemensamma rutinerna uppdaterats för länsstyrelsens hand- läggning och kontroll av stödansökan. Därtill införs en slutlig administrativ kontroll före det att utbetalningarna godkänns.

7.5.3Utgångspunkter för Sveriges agerande avseende revisionsrättens iakttagelser

I propositionen om budgeteffekter av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen m.m. (prop. 1994/95:40), som riksdagen ställt sig bakom (bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67), slås fast att Sverige ska verka för en effektiv och återhåll- sam EU-budgetpolitik och för att närhetsprinci- pen ska tillämpas på budgetområdet. I den

Skr. 2008/09:101

svenska politiken ingår även att prioritera frågor som berör uppföljning och kontroll.

Kommissionen är enligt fördraget ytterst an- svarig för budgetens genomförande. Medlems- staterna har dock ett ansvar inför kommissionen och ska samarbeta med kommissionen i genom- förandet av budgeten och för att upprätta och vidmakthålla effektiva kontrollsystem som säkerställer en sund ekonomisk förvaltning i medlemsstaten. Sverige fäster stor vikt vid revi- sionsrättens iakttagelser och behovet av att kommissionen tillsammans med medlems- staterna vidtar nödvändiga åtgärder mot de bris- ter som revisionsrätten uppdagat.

Sverige kommenteras i mycket begränsad om- fattning i årsrapporten. I det fall Sverige om- nämns rör det främst jordbruksområdet där bris- ter konstaterats i förvaltnings- och kontroll- systemen.

Regeringen har under 2008 vidtagit ett antal åtgärder som stärker förvaltningen av EU-medel i Sverige. Den 1 januari 2008 infördes ett gemen- samt ramverk för intern styrning och kontroll vid statliga myndigheter. Under året har förbe- redelsearbetet fortgått med att introducera Sveriges intygande avseende hanteringen av EU- medel. Huvudsyftet med intygandet är att skapa en stärkt internkontroll kring de EU-medel som förvaltas i Sverige. Vid Ekobrottsmyndigheten har en utvidgning gjorts av EU-bedrägerirådets uppdrag. Därutöver har sammansättningen av rådet ändrats så att de myndigheter som är ansvariga under nuvarande fleråriga budgetram finns representerade. Sedan 1 mars 2008 har rådet bytt namn till ”Rådet för skydd av EU:s finansiella intressen” (SEFI-rådet). Rådet ska främja en effektiv och korrekt användning av EU-relaterade medel och åtgärder mot bedrä- gerier, missbruk och annan oegentlig hantering av sådana medel i landet. Rådet ersätter tidigare EU-bedrägeriråd.

7.6Redovisning av samtliga EU- medel

I detta avsnitt redovisas samtliga EU-medel som redovisas över statsbudgeten, den svenska EU- avgiften och återflödet från EU-budgeten.

I avsnittet beskrivs avgiften till EU:s budget med dess beståndsdelar, beståndsdelarna i åter- flödet från EU-budgeten samt redovisar de

223

Skr. 2008/09:101

senaste fem årens utfall för dessa poster uppdelat på tabeller för periodiserat utfall (enligt resultat- räkningen) respektive kassamässigt utfall i över- ensstämmelse med statsbudgeten. Den beskriver hela flödet, oavsett vilken flerårig budgetram medlen är hänförliga till. I avsnittet beskrivs även de totala utgifterna på anslag finansierade med EU-medel, oavsett vilken flerårig budgetram ut- gifterna är hänförliga till. Detta avsnitt ger där- med en översikt över den totala påverkan av EU- medel på 2008 års räkenskaper.

7.6.1Avgiften till EU:s budget

EU:s budget upprättas med stöd av artikel 268 i fördraget om upprättandet av Europeiska ge- menskapen. Budgetens utgifter och inkomster ska balansera varandra och det är budgetens ut- gifter som styr nivån på inkomsterna. Inkoms- terna finansieras huvudsakligen med s.k. egna medel, dvs. avgifter från medlemsstaterna vilka, i enlighet med fördragets artikel 269, fastställs på basis av regelverket i rådets beslut om gemen- skapernas egna medel (2000/597/EG, Euratom). En mindre del av EU-budgeten finansieras av övriga inkomster som utgörs av bl.a. eventuellt överskott från föregående år, gemenskapsskatter och gemenskapsavgifter, räntor på samt EES- ländernas bidrag.

EU-avgiftens olika beståndsdelar beskrivs kortfattat nedan.

Tullavgifter

Handelstullar tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med länder utanför EU. Dessa inkomster tillfaller gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla 25 procent av intäkterna för att finansiera administrativa kost- nader.

Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter

Inom ramen för den gemensamma jordbruks- politiken tas särskilda jordbrukstullar och en prouktionsavgift för socker ut. Dessa inkomster tillfaller gemenskapsbudgeten, med avdrag för finansiering av administrativa kostnader enligt samma procentsats som för tullavgifter.

Mervärdesskattebaserad avgift

Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av respektive medlemsstats mervär- desskattebas. Med mervärdesskattebas avses vär- det på den samlade konsumtionen av varor och

tjänster under ett år. Den nationella skattebasen korrigeras så att en enhetlig skattebas erhålls för alla medlemsländer. Avgiften baseras på en pro- gnos på landets mervärdesskattebas för aktuellt budgetår. I efterhand revideras avgiften med hänsyn till utfallet för denna bas. Sedan 1999 görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgifts- basen. År 2002 reducerades det högsta tillåtna uttaget av momsavgiften från 1 procent till maximalt 0,75 procent av medvärdesskattebasen och från 2004 reducerades uttaget till maximalt 0,5 procent. Utfallet 2008 uppgick till 0,31 pro- cent.

Avgift baserad på bruttonationalinkomsten Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av medlemslandets bruttonationalin- komst (BNI) beräknad till marknadspriser. BNI uttrycker värdet av de samlade inkomsterna som tillfaller ett land. 8 Uttaget beräknas som en pro- centuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand då den prognostiserade avgiftsbasen ersätts med utfall. Sedan 1999 görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgiftsbasen.

Storbritanniens budgetreduktion

Storbritannien har beviljats en nedsättning av sin avgift (budgetreduktion)9 som finansieras gemensamt av övriga medlemsstater i enlighet med respektive medlemsstats BNI. Sedan 2002 är dock Sveriges andel begränsad till 25 procent av den andel Sverige skulle ha med en rent BNI- baserad finansiering.

8BNI definieras som BNP minus räntor, löner och kollektiva avgifter betalda till utlandet, plus räntor, löner och kollektiva avgifter erhållna från utlandet., minus skatter betalda till EU, plus subventioner erhållna från EU.

9Huvudprincipen är att UK-rabatten ska uppgå till 66 procent av skillnaden mellan Storbritanniens andel av det s.k. obegränsade beräkningsunderlaget för mervärdesskattebaserad avgift (dvs. före tillämpningen av begränsningen till 50 procent av BNI) och Storbritanniens andel av de totala fördelade utgifterna. Resultatet justeras för de fördelar som Storbritannien har fått av att den mervärdesskattebaserade avgiften och de traditionella egna medlen minskat i betydelse för finansieringen av EU-budgeten. Justering görs också för de fördelar Storbritannien vid en utvidgning får av att den brittiska andelen av de totala fördelade utgifterna minskar (och reduktionen därmed skulle öka).

224

7.6.2Återflöde från EU-budgeten

De medel som Sverige erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från EU:s jordbruksfonder och strukturfonderna. Sverige får också medel från bl.a. forskningspro- gram och en rad andra EU-program med mindre stödvolymer. Nedan redogörs kortfattat för jordbruks- och strukturfonderna. En stor del av återflödet går via statsbudgeten, en mindre del går direkt till olika myndigheters verksamhet och en del redovisas inte alls inom staten.

Jordbruksfonderna

Huvuddelen av bidragen är jordbruksstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel är gårdsstöd och djurbidrag, trädeser- sättning och bidrag till landsbygdsutveckling. Dessa bidrag finansieras av Europeiska garanti- fonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJ- FLU).

Strukturfonderna

Sverige får även stöd från EU:s strukturfonder. Strukturfonderna var under programperioden 2000–2006 ett samlingsbegrepp för Europeiska Socialfonden (ESF), Europeiska Regionala Ut- vecklingsfonden (ERUF), Fonden för Fiskets Utveckling (FFU) och Utvecklingssektionen vid EG:s Jordbruksfond (EUGFJ-utveckling). Under programperioden 2007–2013 är struktur- fonderna ett samlingsbegrepp för ERUF och ESF.

7.6.3Redovisning i resultaträkningen

I resultaträkningen för staten redovisas avgiften till EU under posten Transfereringar till utlandet (se vidare not 4 till resultaträkningen, avsnitt 4.5.1). Återflödet från EU redovisas under pos- ten Intäkter av bidrag (se vidare not 3 till resul- taträkningen, avsnitt 4.5.1). Redovisningen i re- sultaträkningen är periodiserad, dvs. intäkter och kostnader redovisas det år de är hänförliga till.

Skr. 2008/09:101

Kostnaden för EU-avgiften redovisas det år som avgiften avser.10 Intäkt av EU-bidrag redovisas det år som stödet betalas ut till bidragsmotta- garna, vilket motsvarar det år kostnaden uppstår. Det finns också vissa medel från EU, exempelvis forskningsstöd, som inte redovisas på statsbud- geten utan endast i resultaträkningen. Under 2008 tog universitet och högskolor samt övriga statliga myndigheter emot 799 miljoner kronor i bidrag från EU:s institutioner som enbart redo- visas som intäkter av bidrag i resultaträkningen, och alltså inte redovisas på statsbudgeten (be- loppet utgör en del av posten Övriga EU-bidrag i tabellen i not 3 till resultaträkningen). I tabell

7.4redovisas kostnaden för EU-avgiften under perioden 2004-2008. En jämförelse görs med de totala intäkterna av bidrag från EU, inklusive de bidrag som enbart redovisas i resultaträkningen (se även not 3 till resultaträkningen).

10Beträffande EU-avgiften finns dock en stor periodiseringsdifferens som beror på att det nya beslutet för egna medel är försenat och inte kommer att träda i kraft förrän tidigast 2009, men tillämpas från 2007. Denna aspekt ingår inte i periodiseringen som ligger till grund för siffrorna i resultaträkningen.

225

Skr. 2008/09:101

Tabell 7.4 Periodiserat utfall 2004–20081

Miljoner kronor

20042

2005

2006

2007

2008

Förändring

2007/2008

Tullavgift

2 662

3 003

3 539

3 707

3 577

-130

Jordbruksavgifter

210

257

169

425

783

358

Mervärdesskattebaserad

avgift

3 420

3 113

4 227

4 475

4 323

-152

BNI-baserad avgift

16 452

18 893

17 723

17 512

21 960

4 448

Storbritannien-avgift

273

369

262

379

437

58

Summa EU-avgift netto

23 017

25 635

25 920

26 498

31 080

4 582

Summa bidrag m.m.

12 294

13 137

13 840

14 270

12 811

-1 459

Nettoflöde till EU

10 723

12 498

12 080

12 228

18 269

6 041

1Periodiseringen av EU-avgiften försvåras av att korrigeringar kan göras flera år i efterhand.

2Från 2004 har 2 546 miljoner kronor avseende BNI-avgiften periodiserats till 2003.

Sveriges kostnader för avgiften till EU ökade 2008 med 4 582 miljoner kronor jämfört med 2007. Ökningen beror dels på ökade utgifter på EU-budgeten främst till följd av ökat genom- förande av stödprogrammen för perioden 2007- 2013, dels på förändringar på EU-budgetens inkomstsida. Bl.a. gjordes en stor särskild in- betalning av svensk EU-avgift p.g.a. reviderade nationalräkenskaper för tidigare år.

Den mervärdeskattebaserade avgiften minska- de med 152 miljoner kronor medan tullavgift- erna minskade med 130 miljoner kronor. Den avgift som baseras på BNI ökade med 4 448 mil- joner kronor medan jordbruksavgifterna ökade med 358 miljoner kronor.

Bidragen från EU minskade med 1 459 miljoner kronor 2008. En förklaring till minskningen är att det endast i mycket be- gränsad omfattning har rekvirerats medel från EU när det gäller bidrag från strukturfonderna för den nya programperioden 2007-2013. Netto- flödet från statsbudgeten till EU ökade 2008 med 6 041 miljoner kronor jämfört med 2007.

7.6.4Redovisning på statsbudgeten

På statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter, dvs. betalningar från EU-kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar som myndigheterna gör på kommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens utgifts- sida. Dessa anslag återfinns inom flera olika ut- giftsområden. Betalningar från EU-kommissio- nen redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag från EU m.m. och specificeras på separata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas på det un-

der utgiftsområde 27 uppförda anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Redovis- ningen på statsbudgeten är i dessa delar kassa- mässig.

Sveriges mellanhavanden med EU skiljer sig åt vad avser jordbruksfondens garantisektion och strukturfonderna. Jordbruksfonden regleras den tredje vardagen i den andra månaden efter ut- betalningsmånaden i Sverige. För strukturfond- erna förskotteras medlemsländerna en viss del av bidragen och därefter överförs medel löpande under programperioden. Slutlig reglering sker vid programperiodens slut.

I tabell 7.5 sammanfattas det kassamässiga flödet mellan EU-budgeten och den svenska statsbudgeten under perioden 2004–2008.

226

Skr. 2008/09:101

Tabell 7.5 Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) 2004–2008

Miljoner kronor

Förändring

2004

2005

2006

2007

2008

2007/2008

Tullavgift

2 662

3 003

3 539

3 844

4 023

179

Jordbruksavgifter

210

257

169

425

783

358

Mervärdesskattebaserad

avgift

3 420

3 113

4 227

4 475

4 323

-152

BNI-baserad avgift

18 998

18 893

17 723

17 512

21 960

4 448

Storbritannienavgift

273

369

262

379

437

58

Summa EU-avgift1

25 563

25 635

25 920

26 635

31 526

4 891

Bidrag från EUGFJ2

8 035

8 946

8 890

269

123

-146

Bidrag från EGFJ3

6 887

7 064

177

Bidrag från EJFLU4

2 686

1 807

-879

Bidrag från FFU5

25

109

76

90

94

4

Bidrag från ERUF6

1 458

1 381

1 212

1 130

464

-666

Bidrag från ESF7

1 915

1 849

1 270

1 633

870

-763

Bidrag till trans.eur.nätv

91

300

194

187

348

161

Övriga bidrag från EG

31

7

799

155

265

110

Summa bidrag m.m.8

11 555

12 592

12 441

13 037

11 036

-2 002

Nettoflöde från statsbud-

geten till EU

14 008

13 043

13 479

13 599

20 491

6 892

1Avräknat mot anslag 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen.

2Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket

3Europeiska garantifonden för jordbruket

4Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

5Fonden för fiskets utveckling

6Europeiska regionala utvecklingsfonden

7Europeiska socialfonden

8Redovisat mot inkomsttypen 6000 Bidrag från EU m.m.

Avgiften till EU ökade med 4 891 miljoner kronor medan bidragen från EU minskade med 2 002 miljoner kronor, vilket innebär att det kassamässiga nettoflödet till EU ökade med 6 892 miljoner kronor.

Övriga utgifter och bidrag kopplade till EU Uppgifterna i tabellerna ger inte en helhetsbild av effekterna av EU-medlemskapet för statsbud- geten. Utöver de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag måste hänsyn tas till att det förekommer utgifter föranledda av den medfinansiering som staten står för. Medfinansi- eringen är en förutsättning för att medel från bland annat strukturfonderna ska kunna utbeta- las. Utgifterna för medfinansieringen avräknas mot anslag på statsbudgeten. Utgifter hänförliga till medlemskapet förekommer även under myn- digheters förvaltningsanslag. Eftersom samar- betet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samar- bete förekom redan före Sveriges anslutning 1995, är dessa svåra att särskilja.

7.6.5Anslag finansierade med EU-medel

Det finns olika anslag som helt eller delvis finan- sieras av EU. Anslag finansierade av EU-bidrag, som huvudsakligen utbetalas inom ramen för EU:s strukturfonder och jordbruksfonder, upp- gick till ca 11,2 miljarder kronor. Medel för att finansiera stöd från EU:s jordbruksfonder och strukturfonder redovisas mot inkomsttitel när medlen inflyter från EU och uppgick till ca 11,0 miljarder kronor. Beroende på olika periodiseringseffekter och beslut skiljer sig utfallet på anslagen från vad som redovisats som bidrag från EU med 0,2 miljarder kronor.

Tabell 7.6 visar utfallet på anslag finansierade med EU-medel.

227

Skr. 2008/09:101

Tabell 7.6 Anslag finansierade med EU-medel

Miljoner kronor

Utgiftsområde

Anslag Anslagsnamn

Utfall 2008

08

12:08 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar

38

13

22:06 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-2006

600

13

22:07 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2007-2013

68

19

33:05 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000-2006

513

19

33:06 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2007-2013

187

22

36:05 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiskt nätverk

273

23

41:04 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning

2

23

43:03 Gårdsstöd och djurbidrag m.m.

6 987

23

43:04 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter

537

23

43:08 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m.

69

23

43:13 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten

7

23

44:02 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur

1 969

Summa

11 250

228

8

Sammanställning av

verksamheter som staten

har ett väsentligt inflytande över

Skr. 2008/09:101

8Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över

De konsoliderade resultat- och balansräkning- arna samt finansieringsanalysen i årsredo- visningen för staten omfattar i huvudsak de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att Riksbanken och AP-fonderna faller utanför den avgränsning (se avsnitt 4.4 Redovisnings- principer och tilläggsupplysningar) som görs för statens konsoliderade balans- och resultat- räkningar är den statliga sektorn i realiteten större.

Sammanställningen i detta kapitel görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. När det gäller bolag, banker och finansinstitut har väsentligt inflyt- ande definierats som att staten har en ägarandel på minst 20 procent i de aktuella organisa- tionerna. Definitionen överensstämmer med definitionen av intresseföretag i årsredovisnings- lagen (1995:1554). Med denna definition bortfaller stiftelser som är självägande. Samman- ställningen av den statliga sektorn inkluderar därmed förutom myndigheterna även statliga bolag och finansinstitut, Riksbanken och AP- fonderna. Även Allmänna arvsfonden redovisas här med hänsyn till det väsentliga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. Under 2007 har national- räkenskaperna övergått till att redovisa premie- pensionssystemet i hushållssektorn i stället för som tidigare i socialförsäkringssektorn, i enlighet med principer fastställda av Europeiska unionen. Redovisningen av den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital i tabell 8.1 inklu- derar således inte Premiepensionsmyndigheten

(PPM) utan endast den statliga sektorn. PPM:s samlade tillgångar, skulder och kapital redovisas i särskild ordning i tabell 8.3.

Sammanställningen, som bygger på de ingåen- de organisationernas officiella årsredovisningar, ger en uppfattning av den totala statliga bok- förda förmögenheten.

8.1Den statliga sektorns förmögenhet

Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital framgår av tabell 8.1. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten har statens andel medräknats med hänsyn tagen till ägarandelen om den uppgår till minst 20 procent. Ägande i företag där statens ägarandel är mindre än 20 procent ingår i myndigheternas samlade tillgångar och skulder.

Någon fullständig eliminering av mellan- havanden såsom fordringar och skulder samt intäkter och kostnader har inte varit möjlig att göra eftersom underlag för detta oftast saknas och de olika organisationernas redovisnings- principer skiljer sig åt. Dessutom verkar de under olika regelverk. De elimineringar som gjorts för att undvika dubbelräkning framgår av tabellen 8.2.

Ålderspensionsreformen medförde under 1990-talet betydande förändringar i betalnings- flödena mellan statsbudgeten, AP-fonderna och premiepensionssystemet. Sedan 1999 ska AP- fonderna enbart finansiera inkomstrelaterad ålderspension inom det reformerade systemets

231

Skr. 2008/09:101

s.k. fördelningsdel. Finansierings- och betal- ningsansvaret för förtids- och efterlevande- pension flyttades därför från AP-fonderna till statsbudgeten. För att delvis motverka den ökade belastningen på statsbudgeten har medel överförts successivt under ett antal år från AP- fonderna till statsbudgeten i enlighet med riks- dagens beslut med anledning av propositionen AP-fonden i det reformerade pensionssystemet (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19, rskr. 1999/2000:181). Hittills överförda belopp uppgår till 245 miljarder kronor. År 2004–2008 överfördes inga medel utifrån ovan nämnda beslut. Vid överläggningar mellan de fem partierna i juni 2004 fastställdes att pensions- överenskommelsen ligger fast men att någon slutreglering inte skulle ske den 1 januari 2005. Riksdagen har därefter efterlyst en tidsplan för när den slutliga kontrollen av överförings- beloppet ska vidtas och när ett slutligt belopp i så fall ska föras över.

Partierna bakom pensionsöverenskommelsen har därefter haft fortsatta överläggningar om möjligheterna att fastställa en tidsplan för han- teringen av frågan. Under dessa överläggningar har bedömningen gjorts att det under över- blickbar tid kommer att saknas förutsättningar för att överföra medel från AP-fonden. I detta sammanhang har också frågan om hanteringen av överskott i pensionssystemet diskuterats. Mot bakgrund av dessa överläggningar anser regeringen att frågan om kriterier för ytterligare överföringar bör hanteras i samband med att frågan om hanteringen av överskott i pensions- systemet föreläggs riksdagen i proposition. Inkomstpensionssystemet uppvisade ett under- skott på 261 miljarder kronor under 2008 vilket medförde att systemets samlade resultat minskade till -245 miljarder kronor (se även tabell 8.5 och 8.6).

Tabell 8.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital

Miljarder kronor

2004

2005

2006

2007

2008

Myndigheter

Summa tillgångar

864

942

1 002

1 018

1 090

Summa skulder

1 639

1 687

1 637

1 517

1 500

Nettoförmögenhet

/Eget kapital

-775

-745

-635

-499

-410

Summa skulder

och kapital

864

942

1 002

1 018

1 090

Statliga bolag, banker och finansinstitut

Summa tillgångar

1 021

1 159

1 213

1 331

1 539

Summa skulder

770

886

908

1 010

1 216

Nettoförmögenhet

/Eget kapital

251

273

305

321

323

Summa skulder

och kapital

1 021

1 159

1 213

1 331

1 539

Riksbanken

Summa tillgångar

183

209

201

212

700

Summa skulder

119

149

138

150

630

Nettoförmögenhet

/Eget kapital

64

60

63

62

70

Summa skulder

och kapital

183

209

201

212

700

AP-fonderna

Summa tillgångar

655

780

871

919

759

Summa skulder

9

11

13

21

52

Nettoförmögenhet

/Eget kapital

646

769

858

898

707

Summa skulder

och kapital

655

780

871

919

759

Allmänna arvsfonden

Summa tillgångar

1

1

1

2

2

Summa skulder

1

1

1

2

2

Nettoförmögenhet

/Eget kapital

0

0

0

0

0

Summa skulder

och kapital

1

1

1

2

2

Elimineringar av inomstatliga mellanhavanden

Summa tillgångar

-277

-333

-371

-371

-344

Summa skulder

-59

-61

-68

-52

-22

Nettoförmögenhet

/Eget kapital

-218

-272

-303

-319

-322

Summa skulder

och kapital

-277

-333

-371

-371

-344

Den statliga sektorn totalt

Summa tillgångar

2 447

2 758

2 917

3 111

3 746

Summa skulder

2 479

2 673

2 629

2 648

3 378

Nettoförmögenhet

/Eget kapital

-32

85

288

463

368

Summa skulder

och kapital

2 447

2 758

2 917

3 111

3 746

232

Skr. 2008/09:101

Vid utgången av 2008 var den statliga sektorns samlade tillgångar 3 746 miljarder kronor efter elimineringar av inomstatliga mellanhavanden. Sammantaget ökade tillgångarna under 2008 med 635 miljarder kronor. De samlade skulderna uppgick till 3 378 miljarder kronor 2008, vilket motsvarar en ökning med 730 miljarder kronor.

Som en följd av Riksbankens arbete med att underlätta bankernas finansiering och stabilisera situationen på de finansiella marknaderna, har Riksbankens tillgångar ökat med 488 miljarder kronor och skulderna med 481 miljarder kronor under året.

Till följd av finanskrisen minskade AP-fond- ernas tillgångar med 160 miljarder kronor och AP-fondernas egna kapital med 191 miljarder kronor. AP-fondernas egna kapital uppgick vid utgången av 2008 till 707 miljarder kronor.

Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till 1 539 miljarder kronor, en ökning med 208 miljarder kronor. Motsvarande skulder ökade med 206 miljarder kronor till sammanlagt 1 216 miljarder kronor. De största förändringarna är hänförliga till Vattenfall AB och Svensk Exportkredit AB vars tillgångar ökat med 108 respektive 73 miljarder kronor medan skulderna ökat med 89 respektive 67 miljarder kronor. Därutöver ökade Sveriges Bostadsfinansieringsbolag SBAB:s tillgångar och skulder med 30 miljarder kronor.

Sammantaget uppgick statens egna kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuld- ernas bokförda värde, efter elimineringar, till 368 miljarder kronor. Minskningen med 95 miljarder kronor jämfört med 2007 beror främst på försämringen av AP-fondernas netto- förmögenhet med 191 miljarder kronor. Den minskningen har till viss del utjämnats av att de statliga myndigheternas nettoförmögenhet har förbättrats med 89 miljarder kronor och uppgår till -410 miljarder kronor.

Förändringarnas effekter på statens resultat- och balansräkningar beskrivs närmare i kapitel 4 Resultaträkning, balansräkning och finans- ieringsanalys.

Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav

Av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. framgår vilka myndigheter som ingår i redovisningen över den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av Regerings-

kansliet (not 26 till balansräkningen, Andelar i dotter- och intresseföretag).

Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag, liksom Riksbankens grundfond, redovisas under andelar i dotter- och intresseföretag. För att undvika dubbel redovisning elimineras nämnda innehav enligt tabell 8.2 mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn.

Elimineringar gentemot Riksgäldskontoret AP-fondernas innehav av statspapper har eliminerats för att undvika dubbel redovisning. Innehavet av statspapper har eliminerats med nominellt belopp mot summa tillgångar och skulder. Statspappren utgörs av statsobligationer och tidigare år till en mindre del av stats- skuldsväxlar.

Tabell 8.2 Eliminering avseende myndigheternas aktie- innehav (andelar i dotter- och intresseföretag) och AP- fondernas innehav av statspapper

Miljoner kronor

2004

2005

2006

2007

2008

Regerings-

216 504

270 189

301 704

316 950

318 861

kansliet

Riksbankens

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

grundfond

Riksbanken

61

61

0

0

0

Affärsverk

Luftfarts-

150

153

162

170

194

verket

Svenska

351

415

422

477

1 516

kraftnät

Övriga

63

57

45

43

42

myndigheter

AP-fonderna

59 579

60 597

68 038

52 488

22 033

Summa

277 708

332 472

371 371

371 128

343 646

Premiepensionsmyndigheten

PPM:s tillgångar minskade med 78 miljarder kronor jämfört med 2007 och uppgick vid utgången av 2008 till 263 miljarder kronor.

233

Skr. 2008/09:101

Tabell 8.3 PPM:s samlade tillgångar, skulder och kapital

Miljarder kronor

2004

2005

2006

2007

2008

Summa tillgångar

170

240

295

341

263

Summa skulder

172

242

297

342

264

Nettoförmögenhet/Eget

-2

-2

-2

-1

-1

kapital

Summa skulder och

170

240

295

341

263

kapital

8.2 AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten

AP-fondernas redovisning avser bokfört mark- nadsvärde. Det nya pensionssystemet infördes i januari 1999 och den 1 maj 2000 omorgani- serades AP-fonderna. Den 1 januari 2001 fick Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna nya identiska placeringsregler, vilka bland annat innebär att samtliga fonder får placera i aktier och i högre grad än tidigare även globalt. AP- fonderna ska förvalta svenska allmänna pensionsmedel så att kraven på långsiktigt hög avkastning i förhållande till risk tillgodoses.

Sjätte AP-fonden har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den har obegränsade möjligheter att äga både noterade och onoterade företag. En betydande del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag.

I det allmänna pensionssystemet ingår att en del av pensionsavgiften avsätts till s.k. premie- pension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val av pensionsspararna. Den statliga Premievalsfonden är en värdepappersfond som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. För de personer som avstår från att välja fond placeras pensions- medlen i Premiesparfonden. Såväl Premiespar- fonden som Premievalsfonden förvaltas av Sjunde AP-fonden. Endast fondens egen verk- samhet redovisas dock under Sjunde AP-fonden i tabell 8.4 nedan. Till skillnad från de övriga AP- fondernas tillgångar tillhör Sjunde AP-fondens förvaltade tillgångar premiepensionssystemet, dvs. de förvaltas för pensionsspararnas räkning. Tillgångarna hos de övriga AP-fonderna tillhör fördelningssystemet. Det finns kvar en avveck- lingsfond som förvaltas av Fjärde AP-fonden. Den förvaltar fordringsbevis som ej är noterade på någon börs eller avsedda för allmän omsätt- ning. Dessa medel ska avvecklas så fort som

möjligt utan att värdet försämras och kommer därefter successivt att föras över till AP-fond- erna.

Tabell 8.4 AP-fonderna 2008

Miljoner kronor

Tillgångar1

Skulder

Fondkapital

Första AP-fonden

178 207

6 580

171 627

Andra AP-fonden

183 047

9 709

173 338

Tredje AP-fonden

198 038

17 014

181 024

Fjärde AP-fonden

182 860

18 134

164 726

Sjätte AP-fonden

16 646

276

16 370

Sjunde AP-fonden

18

176

-158

Första AP-fondens

0

0

0

avvecklingsfond

Fjärde AP-fondens

2

0

2

avvecklingsfond

Totalt

758 818

51 889

706 9292

1 AP-fondernas tillgångar motsvaras i princip av åtaganden inom ramen för pensionssystemet (jämför avsnitt 8.5) och disponeras därför inte fritt för andra statliga ändamål.

2 AP-fondernas fondkapital exklusive Sjunde AP-fonden (707 087 miljoner kronor) utgör Buffertfonden i tabell 8.6 Inkomst och premiepension, balansräkning.

AP-fondernas sammanlagda resultat11 för 2008 är -195 miljarder kronor. Fondkapitalet

påverkades dessutom av utbetalda pensionsmedel och administrationsersättningar till Försäkringskassan samt inbetalda pensionsavgifter, vilka netto tillfört kapital på totalt 3 miljarder kronor.

I den konsoliderade resultaträkningen redo- visas ålderspensioner som transferering. Skillna- den mellan inbetalda avgifter och utbetalda pensioner redovisas som nettoöverföring till ålderspensionssystemet och hushållssektorn (PPM) under transfereringar (se även not 4 till resultaträkningen, Transfereringar). Åtaganden avseende ålderspension redovisas inte som skuld varken i den konsoliderade balansräkningen eller hos AP-fonderna utan redovisas som Netto- förmögenhet/Eget kapital. Åtaganden i premie- pensionssystemet redovisas som skuld i PPM:s årsredovisning.

11I Buffertfondens avkastning ingår inte rörelsens kostnader, vilket förklarar skillnaden mellan avkastningen på -194 miljarder kronor och AP-fondernas sammanlagda resultatet för 2008 på -195 miljarder kronor. (Se avsnitt 8.5.)

234

8.3Statliga bolag, banker och finansinstitut

I tabell 8.1 särredovisas statens tillgångar och skulder i statliga bolag, banker och finansinstitut där ägarandelen uppgår till minst 20 procent. Ägande i företag där statens andel är mindre än 20 procent ingår i myndigheternas samlade till- gångar och skulder. I bilaga 3 återfinns en sam- manställning av nyckeltal avseende kalenderåret 2008 för bolag med statligt ägande. I bilagan re- dovisas bolagens nyckeltal brutto och de sum- merar, efter elimineringar, till beloppen i sam- manställningen över statliga sektorns förmögen- het (tabell 8.1). I tabell 8.1 ingår bolagen endast till den del de ägs av staten. Det högre värdet av bolagen i den statliga sektorn i jämförelse med det bokförda värdet är främst hänförligt till Svenska Spel AB, vars bokförda värde endast uppgår till 260 000 kronor, men i tabell 8.1 redo- visas med beloppet 3,8 miljarder kronor. En närmare redogörelse för bolagens verksamhet och resultat 2008 kommer att presenteras senare i vår i regeringens årliga skrivelse till riksdagen om statliga bolag.

Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger mer än 20 procent av aktierna. Företagens bokförda värde uppgår till 321 miljarder kronor. De sex största bolagen är Vattenfall AB, TeliaSonera AB, Akademiska Hus AB, LKAB, Sveaskog AB och AB Svensk Exportkredit som tillsammans svarar för 79 procent av det bok- förda värdet. Enbart Vattenfall AB och TeliaSonera AB motsvarar 55 procent av det bokförda värdet.

Den statliga sektorns förmögenhet påverkas av förvärv och försäljning av företag, omstruk- tureringar, bolagens resultat m.m.

Vattenfall AB har ökat tillgångarna med 108 miljarder kronor samtidigt som skulderna ökat med 89 miljarder kronor. De största för- ändringarna av tillgångsvärden avser anlägg- ningstillgångar, som ökat med 53 miljarder kro- nor som en följd av investeringar samt derivat med positivt marknadsvärde som ökat med 21 miljarder kronor. Av skulderna har främst kort- och långfristiga räntebärande skulder ökat med 39 miljarder kronor. Statens andel av eget kapital har ökat med 18 miljarder kronor, främst som en följd av årets vinst på 17 miljarder kro- nor, positiva omräkningsdifferenser vid konsoli- dering av verksamhet i utlandet med 15 miljarder kronor samt kassaflödessäkring med

Skr. 2008/09:101

2,3 miljarder kronor. Eget kapital har påverkats negativt av utdelning till staten av 8,0 miljarder kronor och 7,2 miljarder kronor av valutasäkring av utländskt eget kapital samt med 1,4 miljarder kronor av inlösen av minoritetsintresse.

AB Svensk Exportkredit har ökat sina till- gångar med 73 miljarder kronor. Utlåningsök- ningen uppgår till 63 miljarder kronor mot kre- ditinstitut och allmänheten samt i form av vär- depapper. Innehavet av obligationer och andra värdepapper har minskat med 11 miljarder kro- nor. Skuldökningen med 67 miljarder kronor av- ser främst emitterade värdepapper och derivat. Eget kapital har ökat p.g.a. en nyemission på 3,0 miljarder kronor och övertagande av Venan- tius AB till ett värde av 2,4 miljarder kronor.

Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag SBAB har ökat sina tillgångar med 30 miljarder kronor, vilket främst förklaras av ökad utlåning till all- mänheten med 16 miljarder kronor samt en ökning av derivatinstrument med 17 miljarder kronor. Utlåning till kreditinstitut har minskat med 7,3 miljarder kronor. Skulderna har ökat med 30 miljarder kronor till största delen avse- ende skulder till kreditinstitut och emitterade värdepapper.

TeliaSoneras tillgångar uppgår till 264 miljar- der kronor, varav statens andel uppgår till 99 miljarder kronor. Ökningen av statens andel under året är 18 miljarder kronor, vilket avser goodwill och övriga immateriella tillgångar, materiella anläggningstillgångar samt andelar i intressebolag och joint ventures m.m. Skuld- andelen har ökat med 13 miljarder kronor, vilket främst avser en ökning av kort- och långfristig upplåning med 8,3 miljarder kronor. Statens an- del av eget kapital har ökat med 4,9 miljarder kronor främst avseende andelen av årets vinst 7,1 miljarder kronor samt valutakursdifferenser 4,9 miljarder kronor. Utdelning till staten av 6,7 miljarder kronor har minskat eget kapital.

Nordiska Investeringsbanken NIB har 247 miljarder kronor i tillgångar, varav statens andel uppgår till 91 miljarder kronor, en ökning under året med 21 miljarder kronor. Ökningen beror till stor del på eurons förstärkning mot kronan, men också ökade placeringar i skulde- brev och ökad utlåning. Skuldandelen har ökat med 21 miljarder kronor, mest avseende valuta- kurseffekten samt ökad upplåning med skulde- brev.

I övrigt har tillgångar och skulder påverkats av försäljningen av Civitas Holding AB (Vasakro-

235

Skr. 2008/09:101

nan) och VS Vin Sprit AB vars samman- lagda tillgångar och skulder under föregående år uppgick till 64 respektive 30 miljarder kronor. Civitas Holding AB (Vasakronan) övergick vid försäljningen till AP-fonderna.

8.4Riksbanken

Riksbankens

tillgångar

har ökat

med

488 miljarder

kronor och

skulderna

med

481 miljarder kronor under året. Ökningen är en följd av Riksbankens åtgärder för att underlätta bankernas kortfristiga finansiering och stabilisera situationen på de finansiella marknaderna. Ök- ningen av tillgångarna avser främst utlåning i svenska kronor till penningpolitiska motparter samt fordringar i utländsk valuta på hemmahö- rande i Sverige (penningpolitiska motparter) som ökat med 257 respektive 196 miljarder kro- nor. Skuldernas förändring kan främst hänföras till skulder i svenska kronor till penningpolitiska motparter, som ökat med 207 miljarder kronor samt skulder i svenska kronor till hemmahö- rande utanför Sverige som ökat med 189 mil- jarder kronor och avser skuld till amerikanska centralbanken Federal Reserve. Dessutom har emitterade skuldcertifikat ökat med 49 miljarder kronor. Det egna kapitalet har ökat med 7,6 mil- jarder kronor, vilket förklaras av årets överskott 11 miljarder kronor reducerat med utdelningen till staten på 3,6 miljarder kronor.

8.5Pensionssystemets årsredovisning 2008

Försäkringskassan har i uppdrag att varje år göra en redovisning av det inkomstgrundande ålders- pensionssystemets finansiella ställning och ut- veckling. Den inkomstgrundande ålderspen- sionen omfattar inkomst- och tilläggspensionen från inkomstpensionssystemet samt premiepen- sion. Ett mål med redovisningen är att informera om de förlopp – demografiska, ekonomiska och beteendemässiga – som bestämmer systemets finansiella ställning och som direkt påverkar, el- ler kan komma att påverka, pensionernas värde. Ytterligare en ambition med redovisningen är att den i så hög grad som möjligt ska ansluta till ve- dertagna redovisningsprinciper för försäkrings-

företag. För en mer fullständig beskrivning av redovisningen hänvisas till Försäkringskassans publikation Orange Rapport – Pensionssyste- mets Årsredovisning 2008.

Redovisningsprinciper

Pensionssystemets årsredovisning har upprättats som ett koncernbokslut där även premiepensio- nen konsoliderats. I koncernbokslutet har Pre- miepensionsmyndighetens (PPM) redovisning tagits in i huvudsak enligt den av PPM upprät- tade årsredovisningen.

Pensionsavgifter tas ut med 18,5 procent av pensionsgrundande förvärvsinkomster, trans- fereringar m.m., varav 16 procentenheter tillförs inkomstpensionssystemet och 2,5 procent- enheter premiepensionssystemet.

Inkomstpensionssystemet är ett fördelnings- system, där inbetalda pensionsavgifter i princip direkt används till att betala samma års pensions- utbetalningar. Buffertfonden, det vill säga För- sta–Fjärde och Sjätte AP-fonderna, hanterar de över- eller underskott som uppstår på grund av skillnader mellan inbetalda pensionsavgifter och pensionsutbetalningar. Tillgångarna i systemet är värdet av flödet av pensionsavgifter – avgifts- tillgången – och buffertfonden. Avgiftstillgången beräknas i princip genom att årets inbetalda pen- sionsavgifter multipliceras med den tid som en krona i genomsnitt ligger i pensionssystemet – omsättningstiden. Avgiftstillgången bestäms till stor del av sysselsättningen och inkomstutveck- lingen.

Premiepensionssystemet är ett fonderat sy- stem där pensionsspararna själva väljer i vilka fonder premiepensionspengarna ska placeras. Pensionen utbetalas genom att det ackumulerade kapitalet säljs av. Tillgångarna utgörs främst av pensionsspararnas placeringar i fonder.

Pensionsskulden avser både skulden till aktiva och pensionerade. Pensionsskulden värderas med utgångspunkt från de förhållanden som rå- der vid värderingstillfället. Ett undantag från denna princip gäller pensionsskulden till aktiva avseende tilläggspension. Den utgör cirka 11 procent av den totala pensionsskulden, men andelen sjunker snabbt framöver. År 2017 är det sista år som ATP-poäng kan tjänas in.

Nedan redovisas resultat- och balansräkning för ålderspensionssystemet, dvs. inkomst- och premiepensionen sammantaget, uttryckt i miljoner kronor.

236

Tabell 8.5 Inkomst- och premiepension, resultaträkning

Miljoner kronor

2008

2007

Förändring

Förändring av

fondtillgångar1

Pensionsavgifter

233 258

218 496

14 762

Pensionsutbetalningar

-200 014

-186 109

-13 905

Avkastning på fonderat

kapital

-300 253

51 815

-352 068

Administrationskostnader

-1 8202

-2 085

265

Summa

-268 8293

82 117

-350 946

Förändring av

avgiftstillgång

Värdet av förändringen i

avgiftsinkomst

394 833

192 905

201 928

Värdet av förändringen i

omsättningstid

-33 452

-21 573

-11 879

Summa

361 381

171 332

190 049

Förändring av

pensionsskuld4

Nya pensionsrätter och

ATP-poäng

-247 798

-222 142

-25 656

Pensionsutbetalningar

199 990

186 076

13 914

Indexering/värdeförändring

-279 161

-282 353

3 192

Värdet av förändringen i

medellivslängd

-27 044

-17 391

-9 653

Uppkomna arvsvinster

11 319

10 679

640

Fördelade arvsvinster

-12 664

-11 687

-977

Avdrag för

administrationskostnader

1 379

2 080

-701

Summa

-353 9795

-334 738

-19 241

Årets resultat

-261 4276

-81 289

-180 138

1Avser buffertfonden samt premiepensionstillgångar.

2Varav inkomstpensionssystemet -1 388 miljoner kronor och premiepensionssystemet -432 miljoner kronor.

3Varav inkomstpensionssystemet -191 385 miljoner kronor och premiepensionssystemet -77 444 miljoner kronor.

4Negativ post (-) innebär att pensionsskulden ökar och positiv post ( ) innebär att pensionsskulden minskar.

5Varav inkomstpensionssystemet -431 323 miljoner kronor och premiepensionssystemet 77 344 miljoner kronor.

6Varav inkomstpensionssystemet -261 327 miljoner kronor och premiepensionssystemet -100 miljoner kronor.

Årets resultat i inkomstpensionssystemet är -261 miljarder kronor. Enligt tabell 8.5 uppgick administrationskostnaderna till 1 820 miljoner kronor. Detta belopp avser administrations- kostnader dels för premiepension uppgående till 432 miljoner kronor, dels inkomstpension på 1 388 miljoner kronor. I kapitel 5 avsnitt 5.4.31 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbud- geten redovisas administrationskostnader för inkomstpension till 2 180 miljoner kronor. Av- vikelsen mellan beloppen för administrations- kostnader för inkomstpension är 792 miljoner kronor. Det beror på att AP-fondens provisions-

Skr. 2008/09:101

kostnader (498 miljoner kronor) och presta- tionsbaserade avgifter (294 miljoner kronor) inte ingår i tabell 8.5.

Tabell 8.6 Inkomst- och premiepension, balansräkning

Miljoner kronor

2008

2007

Förändring

Tillgångar

Buffertfonden

707 087

898 472

-191 385

Försäkringstillgångar1

233 333

310 711

-77 378

Övriga tillgångar

29 462

29 798

-336

Avgiftstillgång

6 477 351

6 115 970

361 381

Summa tillgångar

7 447 2332

7 354 951

92 2823

Skulder och resultat

Ingående balanserat

resultat

16 7824

98 090

-81 308

Årets resultat

-261 427

-81 289

-180 138

Utgående balanserat

resultat

-244 645

16 8014

-261 446

Pensionsskuld

7 660 8895

7 306 810

354 079

Övriga skulder

30 989

31 340

-351

Summa skulder och

resultat

7 447 233

7 354 951

92 282

1Avser premiepension.

2Varav inkomstpensionssystemet 7 184 438 miljoner kronor och premiepensionssystemet 262 795 miljoner kronor.

3Varav inkomstpensionssystemet 169 996 miljoner kronor och premiepensionssystemet -77 714 miljoner kronor.

4Skillnaden mellan utgående balanserat resultat och ingående balanserat resultat avser utbetald återbäring -19 miljoner kronor, premiepensionssystemet.

5Varav inkomstpensionssystemet 7 427 807 miljoner kronor och premiepensionssystemet 233 082 miljoner kronor.

Ålderspensionssystemets balansomslutning för 2008 är 7 447 miljarder kronor. Inkomst- pensionens tillgångar ökade med sammanlagt 170 miljarder kronor, eller 2,4 procent. Buffert- fonden minskade med sammanlagt 191 miljarder kronor och utgör knappt 10 procent av tillgång- arna. Fondens negativa avkastning12 uppgick till

194 miljarder kronor, motsvarande -21,6 procent. Pensionsavgifterna översteg pen- sionsutbetalningarna, vilket efter avdrag för administrationskostnader bidrog till en buffert- fondökning med 3 miljarder kronor. Ökningen på skuldsidan var 6,2 procent, vilket motsvarar

431 miljarder

kronor.

Indexeringen

på

5,5 procent stod

för 385 miljarder kronor

av

ökningen. Under 2008 ökade medellivslängden vilket ökade skulden med 27 miljarder kronor.

12I Buffertfondens avkastning ingår inte rörelsens kostnader, vilket förklarar skillnaden mellan avkastningen på -194 miljarder kronor och AP-fondernas sammanlagda resultatet för 2008 på -195 miljarder kronor. (Se avsnitt 8.2.)

237

Skr. 2008/09:101

Resterande del av skuldökningen förklaras främst av att nyintjänade pensionsrätter och ATP-poäng, inklusive vissa justeringar, översteg årets utbetalningar.

För premiepensionen uppgick årets resultat till -100 miljoner kronor. De fonderade premie- pensionstillgångarna har under året minskat med 77 miljarder kronor, varav 30 miljarder kronor avser nya pensionsrätter medan -1 miljard kronor avser pensionsutbetalningar och -106 miljarder kronor avser värdeförändring. Värdeutvecklingen under året har varit -34,5 procent. Pensionsskulden minskade med 77 miljarder kronor 2008. Förändringen av pensionsskulden avser nyintjänade pensions- rätter, en negativ kapitalförvaltning och utbetal- ning av pensioner.

Balanstalet

Balanstalet mäter pensionssystemets finans- iella ställning och beräknas som systemets tillgångar dividerat med pensionsskulden. Om balanstalet understiger 1,0000, dvs. pensions- systemets skulder överstiger tillgångarna, aktiveras den så kallade balanseringen för att säkerställa systemets långsiktiga balans. Balan- seringen är en del av indexeringen och innebär att indexeringen av pensionerna och pensions- behållningarna minskas. Pensionsskulden räknas därmed upp i långsammare takt och pensionssystemet stärks. Den lägre indexer- ingen pågår tills systemet åter är i finansiell balans. Eventuella överskott som uppstår efter att balanseringen har aktiverats används direkt för att så långt som möjligt öka indexeringen och på så vis återställa pensionernas värde.

Beräkningarna av balanstalet görs av Försäkringskassan och det fastställs av regeringen (1 kap. 5 § a-b lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension).

Sedan det första balanstalet fastställdes var trenden under flera år nedåtgående. Åren 2005 och 2006 ökade balanstalet men därefter har det åter minskat. 2007 års negativa resultat förklaras främst av att genomsnittsinkomsten, som bestämmer pensionsskuldens förräntning, ökade mer än avgiftsinkomsterna, som tillsammans med omsättningstiden bestämmer avgiftstill- gångens förändring. Den tillfälliga sänkningen av

underlaget för pensionsrätt för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning bidrog till detta. För år 2008 är den huvudsakliga förklaringen buffertfondens minskning. Balanstalet som beräknas utifrån den finansiella ställningen den 31 december 2008 påverkar indexeringen årsskiftet 2009/2010.

Tabell 8.7 Flerårsöversikt

Miljarder kronor

2008

2007

2006

2005

2004

2003

2002

Buffert-

fonden

707

898

858

769

646

577

488

Avgifts-

tillgång

6 477

6 116

5 945

5 712

5 607

5 465

5 301

Summa

tillgångar

7 184

7 014

6 803

6 490

6 253

6 042

5 789

Pensions-

skuld

7 428

6 996

6 703

6 461

6 244

5 984

5 729

Över-

/Underskott

-243

18

100

28

9

58

60

Balanstal

0,9672

1,0026

1,0149

1,0044

1,0014

1,0097

1,0105

Försäkringskassan fick i februari 2009 i uppdrag att analysera balanstalets funktion som värdemätare för pensionssystemets lång- siktiga finansiella ställning. Analysen ska göras utifrån erfarenheterna sedan 2001 och med hänsyn till de förväntade effekter som den finansiella krisen kan komma att få på balans- talet för 2010. Särskilt fokus ska ligga på buffertfondens påverkan på balanstalet vid extraordinära kriser som finanskrisen.

Förslag till eventuella förändringar av balans- talets konstruktion ska i förekommande fall lämnas, tillsammans med konsekvensbeskriv- ningar av olika alternativ och scenarier. Sådana förslag ska ha sin utgångspunkt i pensions- överenskommelsens övergripande principer för balanstalet som värdemätare för den finansiella ställningen. Uppdraget ska redovisas senast den 14 april 2009.

238