Regeringens proposition

1994/95:99

Förändringar i arbetslöshetsersättningen

Prop.

1994/95:99

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 27 oktober 1994

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Arbetsmarknadsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås ändringar bl.a. i lagen (1973:370) om arbetslös-

hetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Ändringarna

syftar huvudsakligen till att upphäva de försämringar av dessa lagar som

genomfördes den 1 juli 1994.

 Två förändringar föreslås dock i förhållande till vad som gällde innan den 1

juli 1994.

 En förtydligande regel införs i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring.

Vid beräkningen av dagpenningen skall som medlems normalarbetstid räknas den

genomsnittliga tid som han eller hon varit anställd för att arbeta per vecka

under de senaste åtta månaderna.

 För deltidsarbetslösa införs i samma lag en regel som förhindrar att s.k.

"utfyllnadsersättning" betalas ut under obegränsad tid. Om en försäkrad under en

ersättningsperiod kvalificerar sig för ytterligare ersättning genom en inte

tidsbegränsad deltidsanställning skall deltidsanställningen utgöra

utgångspunkten för normalarbetstidens beräkning vid utbetalande av ersättning

för nästa period.

 Förutom dessa två förändringar föreslås att lagen (1993:1441) om allmän avgift

för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet skall upphöra att gälla vid

utgången av år 1994. Konsekvensändringar görs med anledning av detta i ett

flertal andra lagar.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 4

2 Lagtext.................................. 5

 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring 5

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1973:371) om kontant arbetsmarknads-

 stöd................................. 22

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1992:1331) om arbetslivsutveckling.. 42

 2.4 Förslag till lag om upphävande av

 lagen (1993:1441) om allmän avgift

 för finansiering av kontantförmåner

 vid arbetslöshet..................... 43

 2.5 Förslag till lag om ändring i kom-

 munalskattelagen (1928:370).......... 44

 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1947:576) om statlig inkomstskatt... 45

 2.7 Förslag till lag om ändring i upp-

 bördslagen (1953:272)................ 46

 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1990:325) om självdeklaration och

 kontrolluppgifter.................... 51

 2.9 Förslag till lag om ändring i taxe-

 ringslagen (1990:324)................ 53

 2.10Förslag till lag om ändring i skatte-

 brottslagen (1971:69)................ 56

 2.11Förslag till lag om ändring i lagen

 (1993:1536) om räntefördelning vid

 beskattning.......................... 58

3 Ärendet och dess beredning .............. 59

4 En återgång till vad som gällde innan den

 1 juli 1994.............................. 59

5 Förändringar i förhållande till vad som

 gällde innan den 1 juli 1994............. 63

6 Övergångsregler.......................... 64

 6.1 Kontant arbetsmarknadsstöd........... 64

 6.2 Arbetslöshetsförsäkringen............ 65

7 Kostnader m.m............................ 65

8 Kommentar till lagförslagen.............. 68

 8.1 Förslag till lag om ändring av lagen

 (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring 68

 8.2 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1973:371) om kontant arbetsmarknads-

 stöd................................. 69

 8.3 Övriga lagförslag.................... 69

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 27 oktober 1994........................... 70

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i lagen ( 1973:370) om arbetslöshetsförsäkring

 2. lag om ändring i lagen ( 1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd

 3. lag om ändring i lagen (1992:1331) om arbetslivsutveckling

 4. lag om upphävande av lagen (1993:1441) om allmän avgift förfinansiering av

kontantförmåner vid arbetslöshet

 5. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

 6. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

 7. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 8. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter

 9. lag om ändring i taxeringslagen(1990:324)

 10.lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69)

 11.lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vidbeskattning

2 Lagtext

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring[1]

 dels att 9, 10 a, 14 a, 20 a, 31 a, 31 b skall upphöra att gälla

 dels att rubrikerna närmast före 7, 8 och 14 §§ skall utgå

 dels att 3, 6-8, 10-15, 17, 20, 21, 22-25, 31, 32, 34 och 57 §§ och rubrikerna

närmast före 6 och 13 §§ skall ha följande lydelse

 dels att det i lagen närmast före 11 § införs en ny rubrik av följande lydelse

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 §[2]

Ersättning vid Har regeringen träffat

arbetslöshet lämnas i överenskommelse med någon

form av ett per dag annan stat om andra

beräknat belopp villkor för rätt att få er-

(dagpenning). sättning än som föreskrivs

 i denna lag, skall

 arbetslöshetskassa tilläm-

 pa dessa villkor.

Ersättning lämnas endast

till den som i Sverige

uppfyller ersätt-

ningsvillkoren enligt

denna lag, om inte

annat följer av

 1. lagen (1992:1776)

om samordning av

systemen för social

trygghet när personer

flyttar inom Europeiska

ekonomiska samarbetsom-

rådet (EES), eller

 2. överenskommelse som

regeringen har träffat

med någon annan stat om

andra villkor för rätt

att få ersättning.

Dagar med ersättning Medlems- och

 arbetsvillkor

6 §[3]

Under en kalendervecka Rätt till ersättning vid

får summan av antalet arbetslöshet föreligger,

ersatta och arbetade för försäkrad som efter

dagar samt karens- och senaste inträdet i

avstängningsdagar uppgå arbetslöshetskassan,

till högst 5. 1. varit medlem i

 kassan under minst tolv

 månader, om han haft sin

 huvudsakliga försörjning

 genom avlönat arbete för

 annans räkning, eller

 under minst 24 månader,

 om han haft sin huvud-

 sakliga försörjning som

 självständig företagare

 (medlemsvillkor),

 2. under en ramtid av

 tolv månader omedelbart

 före arbetslöshetens

 inträde utfört förvärvsarbe-

 te i minst 75 dagar

 fördelade på minst fyra

 månader (arbetsvillkor).

 Endast dag då

 förvärvsarbete har utförts

 i minst tre timmar får

 härvid räknas in.

Ersättning får inte Föreligger särskilda skäl

lämnasför lördag eller får regeringen eller den

söndag, om inte rege- myndighet som regeringen

ringen eller den myndig- bestämmer medge att med-

het som regeringen be- lemsvillkoret bestäms

stämmer medger undantag. till tolv månader för

 försäkrad, som haft sin

 huvudsakliga försörjning

 som självständig före-

 tagare.

Ersättning får inte Tid då förvärvsarbete har

lämnas för tid under utförts får icke räknas mer

vilken den försäkrade än en gång för uppfyllande

får föräldrapenningför- av arbetsvillkoret.

mån enligt lagen

(1962:381) om allmän

försäkring.

Karenstid

7 §[4]

Ersättning får inte Med tid under vilken en

lämnas förrän den för- försäkrad enligt 6 § skall

säkrade under en samman- ha utfört förvärvsarbete

hängande tid av 12 måna- jämställs tid då den försäk-

der varit arbetslös 5 rade

dagar (karensvillkor). 1. deltagit i och, om

I karenstiden räknas in inte särskilda skäl

endast de dagar för hindrat det, fullföljt

vilka ersättning skulle arbetsmarknadsutbildning

ha lämnats, om eller yrkesinriktad

karenstiden hade gått rehabilitering för vilken

till ända. statligt

 utbildningsbidrag utgått,

 2. fullgjort värnplikt

 eller åtnjutit

 föräldrapenningförmån enligt

 lagen (1962:381) om

 allmän försäkring, i båda

 fallen dock tillsammans

 högst två månader,

 3. haft semester, eller

 4. eljest varit ledig av

 annan anledning än

 sjukdom, värnplikts-

Om tid under vilken tjänstgöring eller barns

dagpenning har lämnats födelse med helt eller

enligt denna lag eller delvis bibehållen lön.

enligt lagen (1973:371)

om kontant arbetsmark-

nadsstöd skall räknas

in i en ersättnings-

period enligt 14 §

andra stycket, skall

karensvillkoret anses

vara uppfyllt.

 För den som regelbundet

utför deltidsarbete

under tid då hon eller

han i övrigt är arbets-

lös får, om det finns

särskilda skäl, rege-

ringen eller den

myndighet som regering-

en bestämmer föreskriva

om karenstid utöver vad

som följer av första

stycket.

 Bestämmelserna om

karenstid skall inte

tillämpas på den som är

anvisad verksamhet för

arbetslivsutveckling i

enlighet med föreskrif-

ter som har meddelats

av regeringen.

Avgifts- och arbetsvillkor

8 §[5]

Ersättning lämnas till Vid bestämmande av ramtid

den som uppfyller enligt 6 § räknas inte tid

avgiftsvillkoret enligt då försäkrad varit hindrad

9 § och det allmänna att arbeta på grund av

arbetsvillkoret enligt 1. styrkt sjukdom,

10 § eller, om detta 2. heltidsutbildning

villkor inte uppfylls, som den försäkrade har

det särskilda arbets- avslutat efter fyllda 25

villkoret enligt 10 a § år eller som har föregåtts

med de begränsningar som av sammanhängande

följer av 11 §. förvärvsarbete på heltid i

 minst fem månader,

 3. tvångsvård enligt

 lagen (1988:870) om vård

 av missbrukare i vissa

 fall,

 4. frihetsberövande på

 kriminalvårdens område,

 5. vård av eget barn

 eller adoptivbarn som

 inte har fyllt två år,

 6. beslut enligt

 smittskyddslagen

 (1988:1472) eller

 livsmedelslagen

 (1971:511) eller

 föreskrifter som har

 meddelats med stöd av

 sistnämnda lag.

 Detsamma gäller tid då

 försäkrad har åtnjutit

 föräldrapenningförmån enligt

 lagen (1962:381) om

 allmän försäkring eller

 varit hindrad att arbeta

 på grund av

 1. värnpliktstjänstgöring

 2.

 arbetsmarknadsutbildning,

 3. yrkesinriktad

 rehabilitering, i den mån

 sådan tid inte enligt 7 §

 jämställs med tid under

 vilken förvärvsarbete har

 utförts.

En försäkrad som har

påbörjat en

ersättningsperiod enligt

denna lag eller lagen

(1973:371) om kontant

arbetsmarknadsstöd,

skall anses ha uppfyllt

avgiftsvillkoret och

något av arbetsvillkoren

när hon eller han begär

ersättning under samma

ersättningsperiod.

10 §[6]

Det allmänna Försäkrad som omedelbart

arbetsvillkoret innebär före inträdet i en

att en försäkrad under arbetslöshetskassa har

en ramtid av 12 månader varit medlem i annan

omedelbart före sådan kassa får för

arbetslöshetens inträde uppfyllande av medlems-

skall ha utfört antingen och arbetsvillkoret

förvärvsarbete tillgodoräkna sig tid i

 1. i minst 5 månader, den kassan.

varvid hänsyn tas endast

till månad då förvärvs-

arbete har utförts

i minst 75 timmar

eller, om den försäkrade

inte uppfyller detta

villkor,

 2. i minst 10 månader,

varvid hänsyn tas endast

till månad då

förvärvsarbete har utförts

i minst 65 timmar.

 Med tid då förvärvsarbete

har utförts likställs

 1. uppsägningstid, även

om arbetstagaren inte

behöver stå till

arbetsgivarens

förfogande,

 2. semester, och

 3. annan tid då den

arbetslöse av något annat

skäl än sjukdom,

värnpliktstjänstgöring

eller barns födelse har

varit ledig med hel

eller delvis bibehållen

lön.

 Med förvärvsarbete avses

inte beredskapsarbete

enligt förordningen

(1987:411) om

beredskapsarbete.

 Ersättningens form m.m.

11 §[7]

Till en försäkrad som Ersättning lämnas i form

uppfyller det särskilda av ett per dag beräknat

arbetsvillkoret men belopp (dagpenning).

inte det allmänna

arbetsvillkoret får

ersättning lämnas endast

om han eller hon

 1. tidigare har fått

ersättning enligt denna

lag eller dagpenning

enligt lagen (1973:371)

om kontant

arbetsmarknadsstöd, och

 2. under den närmast

föregående

ersättningsperioden har

fått dagpenning till

vilken hon eller han

har kvalificerat sig Under en kalendervecka

genom att uppfylla det får summan av antalet

allmänna arbetsvillkoret ersatta och arbetade

enligt denna lag eller dagar samt karens- och

enligt lagen om kontant avstängningsdagar uppgå

arbetsmarknadsstöd. till högst fem.

12 §[8]

Tid som har Dagpenning får, om inte

tillgodoräknats för att regeringen eller den

uppfylla ett myndighet som rege-

arbetsvillkor för er- ringen bestämmer medger

sättning enligt denna undantag, ej utges för

lag eller för dagpenning lördag eller söndag.

enligt lagen (1973:371)

om kontant arbets-

marknadsstöd får inte

tillgodoräknas för att

uppfylla ett nytt ar-

betsvillkor. Tid som

har tillgodoräknats för

att uppfylla ett

arbetsvillkor för

grundbelopp enligt den Dagpenning får ej utges

lagen får däremot för tid under vilken

tillgodoräknas också för försäkrad uppbär

att uppfylla ett föräldrapenning enligt

arbetsvillkor för lagen (1962: 381) om

ersättning enligt denna allmän försäkring.

lag.

Överhoppningsbar tid Karenstid och ersättningstidens

 längd

13 §[9]

När ramtid enligt 9-10 Dagpenning får inte lämnas

a §§ skall bestämmas förrän den försäkrade under

räknas inte (överhoppas) en sammanhängande tid av

tid då den försäkrade tolv månader varit

har varit hindrad att arbetslös fem dagar

arbeta på grund av (karensvillkor). I

 1. heltidsutbildning karenstiden räknas in

som den försäkrade har endast de dagar för vilka

avslutat efter fyllda dagpenning skulle ha

25 år eller som före- lämnats, om karenstiden

gåtts av sammanhängande gått till ända.

förvärvsarbete på heltid

i minst 5 månader,

 2. tvångsvård enligt

lagen (1988:870) om vård

av missbrukare i vissa

fall,

 3. frihetsberövande på

kriminalvårdens område,

 4. vård av eget barn

eller adoptivbarn som

inte har fyllt 2 år,

eller

 5. beslut enligt

smittskyddslagen

(1988:1472) eller

livsmedelslagen

(1971:511) eller

föreskrifter som har

meddelats med stöd av

livsmedelslagen.

När ramtid skall Bestämmelserna om

bestämmas enligt 10 karenstid i denna

eller 10 a § räknas inte paragraf skall inte

heller tid då den tillämpas på den som är

försäkrade har varit anvisad verksamhet för

hindrad att arbeta på arbetslivsutveckling i

grund av styrkt enlighet med föreskrifter

sjukdom. Vad som nu som har meddelats av

sagts gäller också när regeringen.

ramtid skall bestämmas

enligt 9 §, om sjukpen-

ning enligt lagen

(1962:381) om allmän

försäkring inte har

lämnats för sjukfallet.

 Detsamma gäller tid då

den försäkrade har varit

hindrad att uppfylla

något arbetsvillkor av

ett skäl som sägs i 10 a

§ 1-4.

 Vad som sägs i tredje

stycket gäller inte om

den försäkrade enligt

10 a § får tillgodoräkna

sig tiden för att

uppfylla det särskilda

arbetsvillkoret.

Ersättningsperioden

14 §[10]

Ersättning lämnas under Ersättning utgår under

längst 300 dagar längst 300 dagar

(ersättningsperioden), (ersättningsperiod). Har

om inte annat följer av försäkrad uppnått 55 års

14 a § 2 eller 24 §. Har ålder innan

den försäkrade kvali- ersättningsperioden gått

ficerat sig för ersätt- till ända, är perioden i

ning genom att uppfylla stället 450 dagar.

det allmänna arbetsvill-

koret enligt 10 § och

fyller hon eller han 55

år innan ersättnings-

perioden har gått till

ända, är perioden i

stället 450 dagar. Om

det finns synnerliga

skäl, får regeringen

eller den myndighet som

regeringen bestämmer

efter ansökan förlänga

ersättningsperioden en-

ligt detta stycke, dock

längst till utgången av

år 1996.

 I ersättningsperioden I ersättningsperioden

räknas in ersättningstid inräknas inte dagar,

i en annan arbetslös- under vilka den försäkrade

hetskassa eller har anvisats verksamhet

ersättning med för arbetslivsutveckling

dagpenning enligt lagen i enlighet med

(1973: 371) om kontant föreskrifter som har

arbetsmarknadsstöd. meddelats av regeringen.

 Ersättningsrätten I ersättningsperioden

upphör vid utgången av enligt första stycket

månaden före den under inräknas i fall som avses

vilken den försäkrade i 10 § ersättningstid i

fyller 65 år. den andra

 arbetslöshetskassan.

 Ersättningsrätten upphör

 vid utgången av månaden

 före den under vilken den

 försäkrade fyller 65 år.

15 §[11]

Om arbetslöshet upphör Om arbetslöshet upphör

innan innan ersättningsperioden

ersättningsperioden har gått till ända, har den

gått till ända, har den försäkrade rätt till ersätt-

försäkrade rätt till ning under återstående

ersättning under antal dagar av perioden

återstående antal dagar vid ny arbetslöshet, även

av perioden vid ny om han då inte uppfyller

arbetslöshet, även om arbets- och

hon eller han då inte karensvillkoren. Vad som

uppfyller nu har sagts gäller dock

avgiftsvillkoret, inte om en sammanhängande

karensvillkoret eller tid av 12 månader, i

ett arbetsvillkor. Vad vilken inte räknas in tid

som nu har sagts gäller som avses i 8 §, har

dock inte om en samman- förflutit sedan hon eller

hängande tid av 12 han senast fick ersätt-

månader, i vilken inte ning.

räknas in tid som avses

i 13 §, har förflutit

sedan hon eller han

senast fick ersättning.

Har ersättningsperioden Har ersättningsperioden

gått till ända men har gått till ända men har den

den försäkrade under försäkrade under perioden

perioden på nytt upp- på nytt uppfyllt arbets-

fyllt avgiftsvillkoret villkoret, lämnas

och något av arbets- ersättning under

villkoren lämnas, med ytterligare en

de begränsningar som ersättningsperiod. Då

enligt 11 § gäller när skall dock karensvillko-

det är fråga om det sär- ret på nytt uppfyllas.

skilda arbetsvillkoret, Den nya ersättningsperio-

ersättning under den räknas från inträdet av

ytterligare en den arbetslöshet då den

ersättningsperiod. Då försäkrade uppfyllde det

skall dock karensvill- arbetsvillkor som ligger

koret på nytt uppfyllas. till grund för den nya

Den nya perioden.

ersättningsperioden

räknas från inträdet av

den arbetslöshet då den

försäkrade uppfyllde det

arbetsvillkor som

ligger till grund för

den nya perioden.

17 §[12]

Dagpenning lämnas högst Dagpenning lämnas högst

med det belopp som be- med det belopp som

stäms enligt 17 § lagen regeringen fastställer.

(1973:371) om kontant

arbetsmarknadsstöd och

lägst med ett belopp som

motsvarar grundbeloppet

enligt den lagen, om

inte annat följer av

bestämmelserna om Dagpenning lämnas lägst

pensionsavdrag. med det belopp som

 bestäms enligt 18 § lagen

 (1973:371) om kontant

 arbetsmarknadsstöd. Detta

 gäller dock inte vid

 nedsättning av dagpenning

 enligt bestämmelserna i

 21 § förevarande lag.

20 §[13]

Dagpenningen utgör 80 Dagpenning lämnas med 80

procent av den för- procent av den försäkrades

säkrades dagsförtjänst. dagsförtjänst, om inte

Dagpenningen till en annat följer av 17 § första

försäkrad som har till- stycket och andra

erkänts ålderspension stycket första meningen.

i form av folkpension, Dagpenning till en

allmän tilläggspension försäkrad som har

eller annan pension som tillerkänts ålderspension

betalas på grund av i form av folkpension,

förvärvsarbete utgör 65 allmän tilläggspension

procent av den för- eller annan pension som

säkrades dagsförtjänst. lämnas på grund av

 förvärvsarbete, lämnas med

 65 procent av den

 försäkrades dagsförtjänst,

 med den begränsning som

 Med dagsförtjänst avses följer av 17 § första

1/5 av den veckoinkomst stycket.

eller, i fråga om en Med dagsförtjänst avses

försäkrad med månadslön, en femtedel av den

1/22 av den månadsin- veckoinkomst eller, i

komst som den försäkrade fråga om försäkrad med

före arbetslöshetens månadslön, en tjugotvåendel

inträde vanligen fick av den månadsinkomst, som

under arbetstid som den försäkrade före

var normal för henne arbetslöshetens inträde

eller honom vanligen åtnjöt under

 1. i förvärvsarbete arbetstid som var normal

som innebär att för den försäkrade. Som

arbetsvillkoret enligt normal arbetstid för den

10 § är uppfyllt eller, försäkrade skall gälla den

om det finns särskilda genomsnittliga arbets-

skäl för det, tiden under de senaste 8

 2. i allt det månaderna av ramtiden

förvärvsarbete som har enligt 6 §. Om en försäkrad

utförts under hela under en ersättnings-

ramtiden. period kvalificerat sig

 för ytterligare ersättning

 genom en inte tidsbe-

 gränsad deltidsanställning

 skall dock deltidsan-

 ställningen utgöra utgångs-

 punkten för normalarbets-

 tidens beräkning vid

 För en försäkrad som utbetalande av ersättning

har kvalificerat sig för för nästa period.

rätt till ersättning på Saknas underlag för

grund av det särskilda beräkning av

arbetsvillkoret och dagsförtjänsten enligt

därvid har uppfyllt andra stycket, skall som

villkoret huvudsakligen medlemmens dagsförtjänst

genom beredskaps- räknas den i orten

arbete, arbetsmark- vanliga arbetsförtjänsten

nadsutbildning eller per arbetsdag för

yrkesinriktad rehabi- arbetstagare inom samma

litering för vilken yrke och med samma

statligt utbildnings- arbetsförmåga som

bidrag har lämnats medlemmen.

eller genom deltagande

i arbetslivsutveckling

enligt lagen (1992:

1331) om arbets-

livsutveckling skall,

utan hinder av

bestämmelserna i första

och andra styckena,

dagpenningen bestämmas

till belopp som motsva-

rar inkomsten i

beredskapsarbetet

respektive ut-

bildningsbidraget, om

inte annat följer av

fjärde stycket. Har den

försäkrade varit berätti-

gad till särskilt

studielån enligt lagen

(1993:719) om särskilt

studielån för den som

genomgår arbetsmark-

nadsutbildning, skall

dagpenningen dock

bestämmas till ett

belopp som motsvarar

det högre utbildnings-

bidrag som den försäkrade

skulle ha fått om hon

eller han inte hade

varit berättigad till lån

enligt den lagen.

 Dagpenningen enligt Utan hinder av bestämmel-

tredje stycket får inte serna i första-tredje

bestämmas till ett högre styckena får dagpenning

belopp än det som till försäkrad som upp-

motsvarar dagpenningen fyllt arbetsvillkoret

i den närmast föregående huvudsakligen genom

ersättningsperioden. arbetsmarknadsutbildning

 eller yrkesinriktad

 rehabilitering för vilken

 statligt utbildningsbi-

 drag har utgått bestämmas

 till belopp som motsvarar

 utbildningsbidraget.

Omprövning av den fast- Åtnjuter medlem med

ställda dagsförtjänsten anledning av arbetslöshet

under en pågående er- fortlöpande ersättning från

sättningsperiod skall annan än arbetslös-

göras till den försäk- hetskassa, får dagpenning

rades förmån när hon utges högst med belopp

eller han under ett som motsvarar skillnaden

sammanhängande uppehåll mellan det högsta belopp

i ersättningsperioden som får lämnas enligt

har uppfyllt det all- första-fjärde styckena och

männa arbetsvillkoret ersättningen.

enligt 10 §.

21 §[14]

Dagpenning som har Dagpenning som har

fastställts enligt 20 § fastställts enligt 20 §

första stycket andra första stycket andra

meningen skall sättas meningen skall sättas ned

ned med 1/260 av med 1/260 av

årspensionen. Ersättning årspensionen. Ersättning

som understiger 10 som understiger 10

kronor per dag betalas kronor per dag betalas

inte ut. Brutet krontal inte ut.

jämnas ut till närmaste

högre krontal.

22 §[15]

Försäkrad som söker Försäkrad som söker

deltidsarbete har rätt deltidsarbete har rätt

till ersättning endast till ersättning endast om

om arbetsutbudet är arbetsutbudet är minst

minst 3 timmar varje tre timmar varje

arbetsdag och i arbetsdag och i

genomsnitt minst 17 genomsnitt minst 17

timmar i veckan. Ersätt- timmar i veckan. Ersätt-

ning till den som söker ning vid deltidsarbete

deltidsarbete eller i utgår med det antal

annat fall är arbetslös dagpenningbelopp per

under en del av en vecka som svarar mot den

vecka lämnas med det arbetslöshet som skall

antal dagpenningbelopp ersättas enligt en av

per vecka som svarar regeringen fastställd

mot den arbetslöshet som omräkningstabell.

skall ersättas enligt en

av regeringen fastställd

omräkningstabell.

Vid beräkning av Regeringen eller den

arbetslöshet enligt myndighet regeringen

första stycket tas inte bestämmer får utfärda före-

hänsyn till bisyssla som skrifter för beräkning av

den försäkrade före ersättning vid deltids-

arbetslöshetens inträde arbete för det fall att

varaktigt har utfört vid arbetstiden inte är be-

sidan av heltidsarbete, stämd i visst antal

om bisysslan inte timmar per dag eller

utvidgas under vecka.

arbetslösheten och inte

hindrar henne eller

honom från att anta

erbjudet lämpligt

arbete.

23 §[16]

Regeringen eller den Är någon arbetslös under

myndighet som del av vecka i annat

regeringen bestämmer får fall än som avses i 22 §,

utfärda föreskrifter för utgår ersättning med det

beräkning av ersättning antal dagpenningbelopp

vid deltidsarbete för per vecka som svarar mot

det fall att den arbetslöshet som

arbetstiden inte är skall ersättas enligt

bestämd i ett visst tabell som avses i 22 §

antal timmar per dag första stycket.

eller vecka. Vid beräkning av

 arbetslöshet enligt första

 stycket tages icke hänsyn

 till bisyssla som

 försäkrad före

 arbetslöshetens inträde

 varaktigt utfört vid

 sidan av heltidsarbete,

 om bisysslan ej utvidgas

 under arbetslösheten och

 ej hindrar den försäkrade

 från att antaga erbjudet

 lämpligt arbete.

24 §[17]

För en försäkrad som För en försäkrad som

regelbundet utför del- regelbundet utför

tidsarbete under veckor deltidsarbete under

då hon eller han i veckor då han i övrigt är

övrigt är arbetslös får, arbetslös får, om det

om det finns särskilda finns särskilda skäl,

skäl, regeringen eller regeringen eller den

den myndighet som myndighet regeringen

regeringen bestämmer bestämmer föreskriva om

föreskriva om begränsningar i

begränsningar i ersätt- ersättningsrätten och om

ningsrätten utöver vad karenstid utöver vad som

som följer av denna lag. följer av denna lag.

25 §[18]

Överstiger försäkrads Överstiger försäkrads

arbetsutbud per vecka arbetsutbud per vecka

den veckotid, under den veckotid, under

vilken hon eller han vilken han normalt utfört

normalt har utfört arbete närmast före

arbete närmast före arbetslösheten, medräknas

arbetslösheten, räknas ej överskjutande tid vid

inte överskjutande tid fastställande av

med när ersättningen ersättning. Arbets-

fastställs. löshetskassan får dock

Arbetslöshetskassan får medge undantag, om den

dock medge undantag, om försäkrade har särskilda

den försäkrade har skäl för att utvidga ar-

särskilda skäl för att betsutbudet.

utvidga arbetsutbudet.

 Den som närmast före

 arbetslösheten haft

 anställning med arbets-

 tid, som någon arbetsdag

 eller flera regelmässigt

 varit kortare än tre

 timmar, skall ha rätt att

 medräkna även sådan tid vid

 fastställande av

 ersättning enligt omräk-

 ningstabell.

31 §[19]

Bestämmelserna i 29 § Bestämmelserna i 29 § 1-3

1-3 om arbete får, om om arbete får, om det är

det är skäligt, tilläm- skäligt, tillämpas i fråga

pas i fråga om arbets- om arbetsmarknads-

marknadspolitiska åt- utbildning och

gärder som får tillgodo- yrkesinriktad reha-

räknas för att uppfylla bilitering.

det särskilda arbets- Bestämmelserna i 30 §

villkoret enligt 10 a §. skall därvid gälla i

Bestämmelserna i 30 § tillämpliga delar.

skall då gälla.

32 §[20]

En ansökan om ersättning Ansökan om ersättning göres

skall göras hos skriftligen hos

arbetslöshetskassan på arbetslöshetskassan. Vid

blankett enligt ansökningen skall fogas

fastställt formulär. intyg av arbetsgivare om

 den försäkrades

 arbetsförhållanden samt de

 uppgifter i övrigt som

 behövs för bedömande av den

 försäkrades ersättningsrätt.

 Kan sådant intyg endast

 med stora svårigheter

 införskaffas, får

 arbetsförhållandena och

 övriga uppgifter styrkas

 på annat sätt.

Den försäkrade skall Intyg och övriga

lämna uppgift om den uppgifter skall förvaras

tidpunkt då hon eller bland kassans handling-

han senast fick ersätt- ar.

ning från en arbetslös-

hetskassa eller

ersättning enligt lagen

(1973:371) om kontant

arbetsmarknadsstöd.

 Till ansökan skall Arbetsgivare skall på

fogas ett intyg av begäran utfärda intyg som

arbetsgivaren om den avses i första stycket

försäkrades enligt formulär som fast-

arbetsförhållanden samt ställts av

de uppgifter i övrigt Arbetsmarknadsstyrelsen.

som behövs för bedömande

av hennes eller hans

rätt till ersättning. Om

ett sådant intyg endast

med stora svårigheter

kan skaffas, får

arbetsförhållandena och

övriga uppgifter styrkas

på något annat sätt. En

arbetsgivare skall på

begäran utfärda intyg som

nu har sagts enligt

fastställt formulär.

 Den försäkrade skall på

heder och samvete

intyga att uppgifter

som avses i andra

stycket är riktiga.

 Ansökningar, intyg och

övriga uppgifter skall

förvaras bland kassans

handlingar.

34 §[21]

Finner arbetslöshetskassa att försäkrad medlem, som medvetet eller av grov

vårdslöshet lämnat oriktig eller vilseledande uppgift angående förhållande av

betydelse för bedömande av hans rätt till ersättning, inte bör uteslutas ur

kassan enligt 48 § denna lag, kan kassan i stället frånkänna honom rätt till

ersättning för en tid av högst ett år.

 Förekommer sannolika skäl att försäkrad gjort sig skyldig till förfarande som

avses i första stycket, kan ersättning som tillkommer honom innehållas i

avvaktan på utredning i ärendet.

 Beslut enligt första eller andra stycket skall av kassan ofördröjligen anmälas

till Arbetsmarknadsstyrelsen.

Beslut enligt 34 § lagen

(1973: 371) om kontant

arbetsmarknadsstöd om

indragning av ersättning

gäller som beslut om

frånkännande av ersättning

under motsvarande tid.

57 §[22]

En arbetslöshetskassa En arbetslöshetskassa

skall för varje medlem skall för varje medlem

som fanns i kassan vid som fanns i kassan vid

utgången av det senast utgången av det senast

förflutna verksamhets- förflutna verksamhetsåret

året till staten betala till staten betala

ett belopp som motsvarar 1. för finansiering av

tre procent av den statens kostnad för

gällande högsta dag- utbetalade arbetslös-

penningen för hetsersättningar ett

finansieringen av ett belopp som motsvarar 70

för kassorna gemensamt procent av den under det

utjämningsbidrag löpande verksamhetsåret

(utjämningsavgift). genomsnittligt

 utbetalade dagpenningen

 i kassan (finansierings-

 avgift), och

 2. för finansieringen av

 ett för kassorna

 gemensamt utjämnings-

 bidrag ett belopp som

 motsvarar tre procent av

 den gällande högsta

 dagpenningen

 (utjämningsavgift).

 Regeringen meddelar Regeringen meddelar

närmare föreskrifter om närmare föreskrifter om

utjämningsbidrag. tid och sätt för

 betalningarna samt om

 utjämningsbidrag.

________________

 1. Denna lag träder i kraft, i fråga om 20 § andra stycket sista meningen den 1

juli 1995 och i övrigt den 1 januari 1995.

 2. Försäkrad som påbörjat en ersättningsperiod före ikraftträdandet får uppbära

ersättning under återstående dagar av ersättningsperioden även om medlems- och

arbetsvillkoret enligt de från den 1 januari 1995 gällande bestämmelserna inte

uppfyllts.

 3. I ersättningsperiod som avses i punkten 2 räknas in ersättning med

dagpenning enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd.

 **Fotnot**

 [1]Lagen omtryckt 1991:1334.

 Senaste lydelse av

 9 § 1994:930

 10 a § 1994:930

 14 a § 1994:930

 20 a § 1994:930

 31 a § 1994:930

 31 b § 1994:930.

 [2]Senaste lydelse 1994:930.

 [3]Senaste lydelse 1994:930.

 [4]Senaste lydelse 1994:930.

 [5]Senaste lydelse 1994:930.

 [6]Senaste lydelse 1994:930.

 [7]Senaste lydelse 1994:930.

 [8]Senaste lydelse 1994:930.

 [9]Senaste lydelse 1994:930.

 [10]Senaste lydelse 1994:930.

 [11]Senaste lydelse 1994:930.

 [12]Senaste lydelse 1994:930.

 [13]Senaste lydelse 1994:930.

 [14]Senaste lydelse 1994:930.

 [15]Senaste lydelse 1994:930.

 [16]Senaste lydelse 1994:930.

 [17]Senaste lydelse 1994:930.

 [18]Senaste lydelse 1994:930.

 [19]Senaste lydelse 1994:930.

 [20]Senaste lydelse 1994:930.

 [21]Senaste lydelse 1994:930.

 [22]Senaste lydelse 1993:1447.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1973:371) om kontant arbets-

marknadsstöd[1]

 dels att 3, 10, 10 a, 14 a, 20, 20 a, 21, 21 a, 22, 23, 27 a-i, 31 a och 33 a-d

skall upphöra att gälla

 dels att rubrikerna närmast före 1, 7, 8, 14, 17, 18, 21, 22, 27 a, 27 d, 27 g

och 28 §§ skall utgå

 dels att 17 § skall betecknas 18 §

 dels att 1, 4, 6-9, 11-14, 15, nya 18, 24, 25, 27, 28-30, 31, 32, 33, 34, 35

och 37 §§ samt rubrikerna närmast före 6 och 13 §§ skall ha följande lydelse

 dels att det närmast före 4, 11, nya 18 och 25 §§ skall införas rubriker av

följande lydelse

 dels att det i lagen skall införas 5 nya paragrafer, 26, 30 a, 30 b, 38 och

39 §§ av följande lydelse, samt

 dels att rubrikerna närmast före 29, 32 respektive 33 §§ skall sättas närmast

före 26, 30 och 30 a §§

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

Allmänna villkor

1 §

Kontant Kontant

arbetsmarknadsstöd vid arbetsmarknadsstöd utges

arbetslöshet lämnas enligt denna lag vid

enligt vad som följer av arbetslöshet till

denna lag med ett per 1. den som icke är

dag beräknat belopp i försäkrad enligt lagen

form av dagpenning eller (1973:370) om arbets-

med ett grundbelopp. löshetsförsäkring,

Den som är försäkrad 2. försäkrad enligt nämnda

enligt lagen (1973:370) lag som efter inträdet i

om arbetslöshetsförsäk- erkänd arbetslöshetskassa

ring har inte rätt till ännu ej uppfyllt med-

stöd i andra fall än som lemsvillkoret enligt

sägs i andra stycket. lagen,

 3. försäkrad enligt nämnda

 lag som ej har rätt till

 ersättning enligt lagen på

 grund av att ersättnings-

 period gått till ända

 sedan han uppnått 60 års

 ålder.

 Kontant

arbetsmarknadsstöd i

form av ett grundbelopp

lämnas även till en

försäkrad enligt lagen

(1973:370) om

arbetslöshetsförsäkring

som inte har rätt till

ersättning från en

arbetslöshetskassa på

grund av att

 1. avgiftsvillkoret

enligt 9 § lagen inte är

uppfyllt, eller

 2. en ersättningsperiod

har gått till ända sedan

hon eller han har fyllt

60 år utan att något nytt

arbetsvillkor som

kvalificerar för en ny

ersättningsperiod har

uppfyllts.

 Rätten till kontant

arbetsmarknadsstöd upphör

vid utgången av månaden

före den under vilken

den arbetslöse fyller 65

år. Rätten till stöd i

form av ett grundbelopp

upphör dock redan när den

arbetslöse före den

tidpunkten börjar uppbära

hel ålderspension, hel

förtidspension eller

helt sjukbidrag enligt

lagen (1962:381) om

allmän försäkring.

4 §

 Allmänna villkor för rätt

 till kontant

 arbetsmarknadsstöd

Kontant

arbetsmarknadsstöd till- Kontant

kommer den som arbetsmarknadsstöd till-

 1. är arbetsför och i kommer den som

övrigt oförhindrad att 1. har fyllt 20 år,

åta sig arbete för en 2. är arbetsför och i

arbetsgivares räkning övrigt oförhindrad att åta

minst 3 timmar varje sig arbete för en

arbetsdag och i ge- arbetsgivares räkning

nomsnitt minst 17 minst 3 timmar varje

timmar i veckan, arbetsdag och i ge-

 2. är beredd att anta nomsnitt minst 17 timmar

erbjudet lämpligt arbete i veckan,

under tid för vilken hon 3. är beredd att anta

eller han inte har erbjudet lämpligt arbete

anmält hinder som kan under tid för vilken han

godtas, inte anmält hinder som

 3. är anmäld som kan godtas,

arbetssökande hos den 4. är anmäld som

offentliga arbetsförmed- arbetssökande hos den

lingen i den ordning offentliga arbetsförmed-

som föreskrivs av lingen i den ordning som

regeringen eller den föreskrivs av regeringen

myndighet som eller den myndighet som

regeringen bestämmer, regeringen bestämmer, och

och 5. inte kan få lämpligt

 4. inte kan få lämpligt arbete.

arbete.

Stöd i form av ett

grundbelopp lämnas

endast till den som har

fyllt 20 år.

 Ersättning enligt denna lag lämnas inte till den som deltar i utbildning om det

inte finns särskilda skäl. Närmare föreskrifter om tillämpningen av denna

bestämmelse meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

 Som företagare enligt denna lag anses den som äger eller är delägare - direkt

eller indirekt - i näringsverksamhet som hon eller han är personligt verksam i

och som hon eller han har ett väsentligt inflytande över.

 En företagare skall anses vara arbetslös, när hennes eller hans personliga

verksamhet i rörelsen har upphört annat än tillfälligt.

 Om det finns särskilda skäl, får regeringen eller den myndighet som regeringen

bestämmer föreskriva att en företagare skall anses vara arbetslös även i andra

fall än som sägs i femte stycket.

Dagar med ersättning Arbetsvillkor m.m.

6 §

Under en kalendervecka Rätt till kontant

får summan av antalet arbetsmarknadsstöd

ersatta och arbetade föreligger, om den ar-

dagar samt karensdagar betslöse under en ramtid

och avstängningsdagar av tolv månader

uppgå till högst 5. omedelbart före arbets-

 löshetens inträde utfört

 förvärvsarbete i minst fem

 månader (arbetsvillkor).

 Härvid tages hänsyn endast

 Kontant till månad då förvärvsarbete

arbetsmarknadsstöd får utförts under minst 75

inte lämnas för lördag timmar.

eller söndag, om inte Tid då förvärvsarbete har

regeringen eller den utförts får icke räknas mer

myndighet som än en gång för uppfyllande

regeringen bestämmer av arbetsvillkoret.

medger undantag.

 Stöd får inte lämnas för

tid under vilken

sökanden får föräldrapen-

ningförmån enligt lagen

(1962:381) om allmän

försäkring.

Karenstid

7 §

Kontant Med tid under vilken

arbetsmarknadsstöd får sökanden enligt 6 § skall

inte lämnas förrän den ha utfört förvärvsarbete

sökande under en jämställs tid då sökanden

sammanhängande tid av 12 1. i enskilt hem vårdat

månader varit arbetslös åldring eller handikappad

5 dagar (karensvillkor). i sådan utsträckning att

I karenstiden räknas in sökanden varit förhindrad

endast de dagar för att stå till arbetsmark-

vilka stöd skulle ha nadens förfogande,

lämnats, om karenstiden 2. deltagit i och, om

hade gått till ända. inte särskilda skäl

 hindrat det, fullföljt

 arbetsmarknadsutbildning

 eller yrkesinriktad

 rehabilitering för vilken

 statligt

 utbildningsbidrag utgått,

 3. fullgjort värnplikt

 eller åtnjutit

 föräldrapenningförmån enligt

 lagen (1962:381) om

 allmän försäkring, i båda

 fallen dock tillsammans

 högst två månader,

 4. haft semester, eller

 5. eljest varit ledig

 av annan anledning än

 sjukdom, värnplikts-

 Om tid under vilken tjänstgöring eller barns

ersättning har lämnats födelse med helt eller

enligt lagen (1973: delvis bibehållen lön.

370) om

arbetslöshetsförsäkring

skall räknas in i en

ersättningsperiod enligt

14 § andra stycket,

skall karensvillkoret

anses vara uppfyllt.

 För den som regelbundet

utför deltidsarbete

under tid då hon eller

han i övrigt är arbetslös

får, om det finns

särskilda skäl, rege-

ringen eller den

myndighet som regering-

en bestämmer föreskriva

om karenstid utöver vad

som följer av första

stycket.

 En sökande som sägs i 1

§ andra stycket 2 behöver

inte uppfylla ka-

rensvillkoret. Detsamma

gäller den som har rätt

till ersättning enligt

27 b § eller är anvisad

verksamhet för

arbetslivsutveckling

enligt föreskrifter som

har meddelats av

regeringen.

Bestämmelser om dagpenning

Avgifts- och arbetsvillkor

8 §

Dagpenning lämnas till Vid bestämmande av ramtid

den som uppfyller enligt 6 § räknas inte tid

avgiftsvillkoret enligt då sökanden varit hindrad

9 § och det allmänna att arbeta på grund av

arbetsvillkoret enligt 1. styrkt sjukdom,

10 § eller, om detta 2. heltidsutbildning

villkor inte uppfylls, som den sökande har

det särskilda arbets- avslutat efter fyllda 25

villkoret enligt 10 a § år eller som har föregåtts

med de begränsningar som av sammanhängande

följer av 11 §. förvärvsarbete på heltid i

 minst fem månader,

 3. tvångsvård enligt

 lagen (1988:870) om vård

 av missbrukare i vissa

 fall,

 4. frihetsberövande på

 kriminalvårdens område,

 5. vård av eget barn

 eller adoptivbarn som

 inte har fyllt två år,

 6. beslut enligt

 smittskyddslagen

 (1988:1472) eller

 livsmedelslagen

 (1971:511) eller

 föreskrifter som har

 meddelats med stöd av

 sistnämnda lag.

 En sökande som har Detsamma gäller tid då

påbörjat en sökanden har åtnjutit

ersättningsperiod enligt föräldrapenningförmån enligt

lagen (1973:370) om lagen (1962: 381) om

arbetslöshetsförsäkring allmän försäkring eller

skall anses ha uppfyllt varit hindrad att arbeta

avgiftsvillkoret och på grund av

något av arbetsvillkoren 1. värnpliktstjänstgöring,

när hon eller han begär 2.

dagpenning under samma arbetsmarknadsutbildning,

ersättningsperiod. 3. yrkesinriktad

 rehabilitering,

 i den mån sådan tid inte

 enligt 7 § jämställs med

 tid under vilken

 förvärvsarbete har utförts.

 Den tid som inte räknas

 in i ramtiden får dock

 inte överstiga två år.

9 §

Avgiftsvillkoret innebär Den som i minst 90

att den sökande under 12 kalenderdagar under en

kalendermånader under en ramtid av tio månader i

ramtid av 24 månader anslutning till att han

omedelbart före avslutat utbildning på

arbetslöshetens inträde heltid som omfattar

skall ha haft för- minst ett läsår och som

värvsinkomster för vilka berättigar till

hon eller han är skyldig studiesocialt stöd stått

att betala antingen till arbetsmarknadens

avgift enligt lagen förfogande som

(1993:1441) om allmän arbetssökande genom den

avgift för finansiering offentliga

av kontantförmåner vid arbetsförmedlingen eller

arbetslöshet eller förvärvsarbetat är

sjömansskatt enligt berättigad till kontant

lagen (1958:295) om arbetsmarknadsstöd utan

sjömansskatt. Skyl- att ha uppfyllt

digheten skall bedömas arbetsvillkoret. Vid be-

efter vad som är känt stämmande av ramtid

vid den tidpunkt då inräknas inte tid då

rätten till en sökanden har varit

ersättningsperiod prövas.hindrad att stå till

Hänsyn skall dock inte arbetsmarknadens för-

tas till skyldighet att fogande på grund av

betala sjömansskatt för sjukdom,

tid före år 1994. värnpliktstjänstgöring,

 havandeskap eller vård av

 Den som inte har varit eget barn eller adop-

försäkrad enligt lagen tivbarn som inte har

(1973:370) om arbets- fyllt två år.

löshetsförsäkring eller Arbetslös som avses i 1 §

som inte tidigare har 3 skall vid tillämpning

fått dagpenning enligt av första stycket anses

denna lag skall dessutom ha fullgjort

ha utfört sådant för- arbetsvillkoret.

värvsarbete som avses i

10 § i minst 75 timmar

under var och en av

minst 5 av de 12 månader

som beaktas enligt

första stycket.

 Det kontanta arbetsmarknads-

 stödets form m.m.

11 §

Till en sökande som Kontant

uppfyller det särskilda arbetsmarknadsstöd lämnas

arbetsvillkoret men i form av ett per dag

inte det allmänna beräknat belopp. Under en

arbetsvillkoret får kalendervecka får summan

dagpenning lämnas endast av antalet ersatta och

om hon eller han arbetade dagar samt

 1. tidigare har fått karens- och

ersättning med avstängningsdagar uppgå

dagpenning enligt denna till högst fem.

lag eller ersättning

enligt lagen (1973:

370) om arbetslöshets-

försäkring, och

 2. under den närmast

föregående

ersättningsperioden har

fått dagpenning till

vilken hon eller han

har kvalificerat sig

genom att uppfylla det

allmänna arbetsvillkoret

enligt denna lag eller

enligt lagen om

arbetslöshetsförsäkring.

12 §

Tid som har Kontant

tillgodoräknats för att arbetsmarknadsstöd får, om

uppfylla ett inte regeringen eller

arbetsvillkor för dag- den myndighet som

penning enligt denna regeringen bestämmer med-

lag eller enligt lagen ger undantag, ej utges

(1973:370) om arbets- för lördag eller söndag.

löshetsförsäkring får

inte tillgodoräknas för

att uppfylla ett nytt

arbetsvillkor. Tid som

har tillgodoräknats för

att uppfylla ett

arbetsvillkor för

grundbelopp enligt

denna lag får däremot

tillgodoräknas också för Stöd får ej utges för tid

att uppfylla ett under vilken stödtagaren

arbetsvillkor för uppbär föräldrapenning

dagpenning. enligt lagen (1962:381)

 om allmän försäkring.

Överhoppningsbar tid Karenstid och

 ersättningstidens längd

13 §

När ramtid enligt 9-10 Dagpenning får inte lämnas

a §§ skall bestämmas förrän den sökande under en

räknas inte (överhoppas) sammanhängande tid av

tid då sökanden har tolv månader varit

varit hindrad att arbeta arbetslös fem dagar

på grund av (karensvillkor). I

 1. heltidsutbildning karenstiden räknas in

som den sökande har endast de dagar för vilka

avslutat efter fyllda stöd skulle ha lämnats, om

25 år eller som före- karenstiden gått till

gåtts av sammanhängande ända.

förvärvsarbete på heltid

i minst fem månader,

 2. tvångsvård enligt

lagen (1988: 870) om

vård av missbrukare i

vissa fall,

 3. frihetsberövande på

kriminalvårdens område,

 4. vård av eget barn

eller av adoptivbarn

som inte har fyllt 2 år,

eller

 5. beslut enligt

smittskyddslagen

(1988:1472) eller Sökande som avses i 1 § 3

livsmedelslagen behöver inte uppfylla

(1971:511) eller karensvillkoret.

föreskrifter som har Detsamma gäller dem som är

meddelats med stöd av ersättningsberättigade

livsmedelslagen. enligt 9 § eller är

 När ramtid skall anvisade verksamhet för

bestämmas enligt 10 arbetslivsutveckling i

eller 10 a § räknas inte enlighet med föreskrifter

heller tid då sökanden som har meddelats av

har varit hindrad att regeringen.

arbeta på grund av

styrkt sjukdom. Vad som

nu sagts gäller också när

ramtid skall bestämmas

enligt 9 §, om sjukpen-

ning enligt lagen

(1962:381) om allmän

försäkring inte har

lämnats för sjukfallet.

 Detsamma gäller tid då

sökanden har varit

hindrad att uppfylla

något arbetsvillkor av

ett skäl som sägs i 10

a § 1-4.

 Vad som sägs i tredje

stycket gäller inte om

sökanden enligt 10 a § får

tillgodoräkna sig tiden

för att uppfylla det

särskilda ar-

betsvillkoret. Lag

(1994:929)

Ersättningsperioden

14 §

Dagpenning lämnas under Kontant

längst 300 dagar arbetsmarknadsstöd utgår

(ersättningsperioden), under längst 150 dagar

om inte annat följer av (ersättningsperioden), om

14 a § 2 eller 24 §. Har inte annat följer av

sökanden kvalificerat andra stycket eller av

sig för ersättning genom 15 § sista stycket. Har

att uppfylla det stödtagaren uppnått 55 års

allmänna arbetsvillkoret ålder innan ersätt-

enligt 10 § och fyller ningsperioden gått till

hon eller han 55 år ända, är perioden i stället

innan ersättningsperio- 300 dagar. Sedan

den har gått till ända, stödtagaren uppnått 60 års

är perioden i stället ålder, är

450 dagar. Om det finns ersättningsperioden 450

synnerliga skäl, får dagar.

regeringen eller den

myndighet som regering-

en bestämmer efter

ansökan förlänga

ersättningsperioden

enligt detta stycke,

dock längst till ut-

gången av år 1996.

 I ersättningsperioden I ersättningsperioden

räknas in ersättningstid inräknas inte dagar,

enligt lagen (1973: under vilka stödtagaren

370) om har anvisats verksamhet

arbetslöshetsförsäkring. för arbetslivsutveckling

 i enlighet med före-

 skrifter som har

 meddelats av regeringen.

 Rätten till kontant

 arbetsmarknadsstöd upphör

 vid utgången av månaden

 före den under vilken den

 arbetslöse fyller 65 år

 eller när han dessförinnan

 börjar uppbära hel

 ålderspension, hel för-

 tidspension eller helt

 sjukbidrag enligt lagen

 (1962:381) om allmän för-

 säkring.

15 §

Om arbetslöshet upphör Om arbetslöshet upphör

innan ersättnings- innan ersättningsperioden

perioden har gått till gått till ända, har

ända, har sökanden stödtagaren rätt till

rätt till dagpening kontant

under återstående arbetsmarknadsstöd under

antal dagar av perioden återstående antal dagar av

vid ny arbetslöshet, perioden vid ny

även om hon eller han arbetslöshet, även om han

då inte uppfyller då inte uppfyller arbets-

avgiftsvillkoret, och karensvillkoren. Vad

karensvillkoret eller som nu sagts gäller dock

ett arbetsvillkor. Vad inte om en sammanhängande

som nu har sagts gäller tid av 12 månader, i

dock inte om en samman- vilken inte räknas in tid

hängande tid av 12 som avses i 8 §, har

månader, i vilken inte förflutit sedan hon eller

räknas in tid som avses han senast fick

i 13 §, har förflutit ersättning.

sedan hon eller han

senast fick ersättning.

 Har ersättningsperioden Har ersättningsperioden

gått till ända men har gått till ända men har

sökanden under perioden stödtagaren inom en tid

på nytt uppfyllt av tolv månader

avgiftsvillkoret och dessförinnan uppfyllt

något av arbetsvillkoren arbetsvillkoret, lämnas

lämnas, med de begräns- kontant

ningar som enligt 11 § arbetsmarknadsstöd under

gäller när det är fråga ytterligare en

om det särskilda ar- ersättningsperiod. Då

betsvillkoret, skall dock

dagpenning under karensvillkoret på nytt

ytterligare en uppfyllas. Den nya

ersättningsperiod. Då ersättningsperioden räknas

skall dock från inträdet av den

karensvillkoret på nytt arbetslöshet, då stödtaga-

uppfyllas. ren senast uppfyllde

 arbetsvillkoret.

 Den nya För den som regelbundet

ersättningsperioden utför deltidsarbete under

räknas från inträdet av tid då hon eller han i

den arbetslöshet då övrigt är arbetslös får, om

sökanden uppfyllde det det finns särskilda skäl,

arbetsvillkor som regeringen eller den

ligger till grund för myndighet regeringen

den nya perioden. bestämmer föreskriva om

 begränsningar i

 ersättningsrätten och om

 karenstid utöver vad som

 följer av denna lag.

 Det kontanta arbetsmark-

 nadsstödets storlek

18 §

Dagpenning lämnas högst Kontant

med det belopp som arbetsmarknadsstöd lämnas

regeringen fastställer med det belopp som

och lägst med det belopp regeringen fastställer om

som motsvarar inte annat följer av

grundbeloppet, om inte denna lag.

annat följer av

bestämmelserna om

pensionsavdrag. Till den som söker

 deltidsarbete eller i

 annat fall är arbetslös

 under del av vecka utgår

 arbetsmarknadsstöd med

 det antal ersättnings-

 dagar per vecka som

 följer av en av

 regeringen fastställd

 omräkningstabell.

24 §

För en sökande som Uppbär en stödtagare änke-

regelbundet utför del- eller änklingspension

tidsarbete under veckor eller annan ålderspension

då hon eller han i än enligt lagen (1962:

övrigt är arbetslös får, 381) om allmän försäkring

om det finns särskilda eller mindre än hel förmån

skäl, regeringen eller av förtidspension,

den myndighet som sjukbidrag eller ålders-

regeringen bestämmer pension enligt nämnda lag

föreskriva om begräns- eller delpension enligt

ningar i ersätt- lagen (1979:84) om

ningsrätten utöver vad delpensionsförsäkring,

som följer av denna lag. nedsätts det kontanta

 arbetsmarknadsstödet med

 pensionsbeloppet. En

 sådan nedsättning skall

 inte göras med hänsyn till

 omställningspension eller

 särskild

 efterlevandepension

 enligt lagen om allmän

 försäkring.

 Uppbär stödtagare livränta

 från försäkringsinrättning

 på grund av yrkesskada

 eller olycksfall, ned-

 sättes stödet enligt

 grunderna i första

 stycket.

 Ersättning understigande

 tio kronor för dag

 utbetalas inte. Brutet

 krontal utjämnas till

 närmast högre krontal.

 Begränsning vid säsongsarbetslöshet

25 §

Överstiger sökandens I fråga om arbetstagare

arbetsutbud per vecka som huvudsakligen är

den veckotid, under sysselsatta i yrke, inom

vilken hon eller han vilket arbetslöshet

normalt har utfört årligen regelbundet

arbete närmast före förekommer, får Ar-

arbetslösheten, räknas betsmarknadsstyrelsen,

inte överskjutande tid om särskilda skäl

med när ersättningen föreligger, begränsa rätten

fastställs. Från vad som till kontant arbetsmark-

nu har sagts får dock nadsstöd.

göras undantag, om

sökanden har särskilda

skäl för att utvidga

arbetsutbudet.

 **Fotnot**

 [1]Lagen omtryckt 1994:929.

 Avstängning från rätten till

 kontant arbetsmarknadsstöd

26 §

 Stödtagare skall avstängas

 från rätt till ersättning

 under tid som anges i

 27 §, om han

 1. lämnat sitt arbete

 frivilligt utan giltig

 anledning,

 2. skilts från arbete på

 grund av otillbörligt

 uppförande,

 3. avvisat erbjudet

 lämpligt arbete, eller

 4. utan att

 uttryckligen ha avvisat

 sådant arbete ändå genom

 sitt uppträdande

 uppenbarligen vållat, att

 anställning ej kommit

 till stånd.

27 §

Om särskilda skäl finns Är det sannolikt att

får beslutas att en arbete som avses i 26 §

sökande som under en skulle ha varat högst fem

kalendervecka i fyra dagar eller mer än fem

dagar utför arbete i men högst tio dagar eller

sådan utsträckning att mer än tio dagar, utgör

dagpenning inte har avstängningstiden fem,

kunnat lämnas för någon tio respektive 20

av dagarna, inte heller ersättningsdagar. I

skall ha rätt till avstängningstiden inräknas

dagpenning för den femte endast dagar för vilka

dagen samt att dag- karenstid skulle ha

penning inte får lämnas tillgodoräknats eller

för dag för vilken kontant

sökanden kan anses arbetsmarknadsstöd skulle

gottgjord genom ha lämnats, om avstäng-

semesterersättning. ningen inte hade skett,

 eller dagar under vilka

 stödtagaren har utfört

 förvärvsarbete. Den totala

 avstängningstiden får dock

 inte överstiga 14, 28

 respektive 56

 kalenderdagar.

 Inträffar under

 avstängningstiden

 förhållande som avses i

 26 §, beräknas ny

 avstängningstid i

 enlighet med

 bestämmelserna i första

 stycket, om inte den nya

 avstängningstiden ryms

 inom den löpande

 avstängningstiden.

 Är det uppenbart att

 stödtagaren ej vill

 antaga lämpligt arbete,

 såsom då stödtagaren vid

 upprepade tillfällen

 antingen har avvisat

 erbjudet sådant arbete

 eller lämnat sitt arbete

 frivilligt utan giltig

 anledning, skall stödta-

 garen vara avstängd till

 dess han eller hon utfört

 förvärvsarbete under 20

 dagar.

 Avstängningstiden räknas

 från den dag då det

 förhållande som anges i

 26 § inträffat.

Gemensamma bestämmelser

för det kontanta

arbetsmarknadsstödet

Begränsning vid

säsongsarbetslöshet

28 §

Om det finns särskilda Bestämmelserna i 26 § 1-3

skäl för det får om arbete får, om det är

regeringen eller den skäligt, tillämpas i fråga

myndighet som om arbetsmark-

regeringen bestämmer be- nadsutbildning och

gränsa rätten till yrkesinriktad

kontant arbetsmark- rehabilitering.

nadsstöd för sådana Bestämmelserna i 27 §

arbetstagare som är skall därvid gälla i

sysselsatta i ett yrke tillämpliga delar.

inom vilket arbetslöshet

årligen regelbundet

förekommer.

Avstängning från rätten

till kontant

arbetsmarknadsstöd

29 §

En sökande skall stängas Med beslut om avstängning

av från rätten till enligt 26-28 §§ jämställes

ersättning under tid som beslut om avstängning från

anges i 30 §, om hon rätt till ersättning

eller han enligt 29, 30, 31 och

 1. lämnat sitt arbete 34 §§ lagen (1973:370) om

frivilligt utan giltig arbetslöshetsförsäkring.

anledning,

 2. skilts från arbetet

på grund av otillbörligt

uppförande,

 3. avvisat ett

erbjudet lämpligt

arbete, eller

 4. utan att

uttryckligen ha avvisat

ett sådant arbete ändå

genom sitt uppträdande

uppenbarligen har vållat

att anställning inte har

kommit till stånd.

 Ansökan om kontant

 arbetsmarknadsstöd m.m.

30 §

Är det sannolikt att Ansökan om kontant

arbete som avses i 29 § arbetsmarknadsstöd görs

skulle ha varat högst 5 skriftligen hos läns-

dagar eller mer än 5 men arbetsnämnd som

högst 10 dagar eller mer regeringen bestämmer. Vid

än 10 dagar, utgör ansökningen skall fogas

avstängningstiden 5, 10 intyg av arbetsgivaren

respektive 20 om sökandens

ersättningsdagar. I arbetsförhållanden samt de

avstängningstiden räknas uppgifter i övrigt som

in endast dagar för behövs för bedömande av

vilka karenstid skulle hans rätt till stöd. Kan

ha tillgodoräknats eller sådant intyg endast med

kontant arbetsmarknads- stora svårigheter

stöd skulle ha lämnats, införskaffas, får

om avstängningen arbetsförhållandena och

inte hade skett, eller övriga uppgifter styrkas

dagar under vilka på annat sätt.

sökanden har utfört

förvärvsarbete. Den

totala avstängningstiden

får dock inte överstiga

14, 28 respektive 56

kalenderdagar.

 Inträffar under Arbetsgivare skall på

avstängningstiden begäran utfärda intyg som

förhållande som avses i avses i första stycket

29 §, beräknas ny enligt formulär som fast-

avstängningstid i ställes av

enlighet med Arbetsmarknadsstyrelsen.

bestämmelserna i första

stycket, om inte den

nya avstängningstiden

ryms inom den löpande

avstängningstiden.

 Är det uppenbart att en Utbetalning av kontant

sökande inte vill anta arbetsmarknadsstöd görs av

ett lämpligt arbete, den allmänna

såsom då sökanden vid försäkringskassa i vilken

upprepade tillfällen sökanden är inskriven.

antingen har avvisat

erbjudet sådant arbete

eller lämnat sitt arbete

frivillligt utan giltig

anledning, skall

sökanden vara avstängd

till dess hon eller han

har utfört förvärvsarbete

under 20 dagar.

 Avstängningstiden räknas

från den dag då det

förhållande som anges i

29 § inträffade.

 Överklagande av

 länsarbetsnämnds, allmän

 försäkringskassas,

 Arbetsmarknadsstyrelsens

 och domstols beslut m.m.

30 a §

 Beslut av en

 länsarbetsnämnd i ärenden

 om stöd enligt denna lag

 skall omprövas av nämnden,

 om det begärs av en

 enskild som beslutet

 angår och beslutet inte

 har meddelats med stöd av

 30 b §.

 Vid omprövning får beslut

 inte ändras till den

 enskildes nackdel.

30 b §

 Även om begäran om

 omprövning inte har

 framställts, skall länsar-

 betsnämnden ändra beslutet

 i ett ärende om stöd

 enligt denna lag som har

 fattats av nämnden och

 inte har prövats av

 Arbetsmarknadsstyrelsen,

 1. om beslutet på grund

 av skrivfel, räknefel

 eller annat sådant för-

 biseende innehåller

 uppenbar oriktighet,

 2. om beslutet har

 blivit oriktigt på grund

 av att det har fattats på

 uppenbart felaktigt

 eller ofullständigt

 underlag,

 3. om beslutet har

 blivit oriktigt på grund

 av uppenbart felaktig

 rättstillämpning eller

 annan liknande orsak.

 Ändring behöver inte göras

 om oriktigheten är av

 ringa betydelse.

 Ett beslut får inte

 ändras till den enskildes

 nackdel, om den besluta-

 de förmånen har förfallit

 till betalning och inte

 heller i annat fall om

 det finns synnerliga skäl

 mot det.

 Ändring enligt denna

 paragraf får inte ske

 sedan mer än två år för-

 flutit från den dag då

 beslutet meddelades.

 Ändring får dock ske även

 efter utgången av denna

 tid, om det först därefter

 har kommit fram att

 beslutet har fattats på

 uppenbart felaktigt

 eller ofullständigt

 underlag eller om det

 finns andra synnerliga

 skäl.

31 §

Bestämmelserna i 29 § Beslut av länsarbetsnämnd

1-3 om arbete får, om enligt denna lag får

det är skäligt, till- överklagas hos Ar-

lämpas i fråga om ar- betsmarknadsstyrelsen.

betsmarknadspolitiska Nämndens beslut får dock

årgärder som får till- inte överklagas innan

godoräknas för att upp- nämnden har omprövat sitt

fylla det särskilda beslut enligt 30 a §.

arbetsvillkoret enligt Överklagas ett beslut

10 a §. Bestämmelserna innan det har omprövats

i 30 § skall då gälla. skall överklagandet anses

 som en begäran om ompröv-

 ning enligt den

 paragrafen.

 I fråga om ärende som i

 första instans handläggs

 av allmän försäkringskassa

 har bestämmelserna i 20

 kap. 10-13 §§ lagen (1962:

 381) om allmän försäkring

 om omprövning och ändring

 av försäkringskassas

 beslut samt överklagande

 av försäkringskassas och

 domstols beslut

 motsvarande tillämpning.

32 §

Ansökan om kontant

arbetsmarknadsstöd m.m.

En ansökan om kontant Arbetsmarknadsstyrelsens

arbetsmarknadsstöd skall beslut angående rätt till

göras på blankett enligt ersättning överklagas hos

fastställt formulär hos länsrätt, om inte annat

den länsarbetsnämnd som följer av lagen (1969:93)

regeringen bestämmer. om begränsning av

 samhällsstöd vid

 arbetskonflikt.

 Prövningstillstånd krävs

 vid överklagande till

 kammarrätten.

Sökanden skall lämna Vid prövning av

uppgift om överklagande av länsrättens

 1. medlemskapet i en beslut i mål som avses i

arbetslöshetskassa och första stycket skall nämn-

den tidpunkt då hon demän ingå i kammarrätten,

eller han senast fick om nämndemän deltagit i

ersättning från en sådan länsrätten.

kassa, eller

 2. begäran om

medlemskap i en

arbetslöshetskassa.

 Till ansökan skall Kammarrättens beslut i

fogas ett intyg av mål som avses i denna

arbetsgivaren om paragraf överklagas hos

sökandens Försäkringsöverdomstolen.

arbetsförhållanden samt

de uppgifter i övrigt

som behövs för bedömande

av hennes eller hans

rätt till ersättning. Om

ett sådant intyg endast

med stora svårigheter

kan skaffas, får

arbetsförhållandena och

övriga uppgifter styrkas

på något annat sätt. En

arbetsgivare skall på

begäran utfärda intyg

som nu har sagts enligt

fastställt formulär.

 Sökanden skall på heder Arbetsmarknadsstyrelsens

och samvete intyga att och Riksförsäkringsverkets

uppgifter som avses i beslut enligt denna lag

andra stycket är i annat fall än som avses

riktiga. i första stycket över-

 klagas hos regeringen.

 Kontant

arbetsmarknadsstöd beta-

las ut av den allmänna

försäkringskassa där

sökanden är inskriven.

Överklagande av

länsarbetsnämnds, allmän

försäkringskassas,

Arbets-

marknadsstyrelsens och

domstols beslut m.m.

33 §

Beslut av en länsar- Skrivelsen med

betsnämnd i ärenden överklagandet skall inges

om stöd enligt denna till den myndighet eller

lag skall omprövas av det organ som har med-

nämnden, om det begärs delat beslutet. Den om-

av en enskild som beslu- ständigheten att överkla-

tet angår och beslutet gandet ingivits eller

inte har meddelats med insänts direkt till den

stöd av 33 a §. myndighet som har att

 pröva överklagandet utgör

 dock inte hinder mot att

 ta upp överklagandet till

 prövning, om överklagandet

 har kommit in i rätt tid.

 Vid omprövning får Vad som sägs i denna

beslutet inte ändras paragraf om överklagande

till den enskildes skall i tillämpliga delar

nackdel. gälla en begäran om om-

 prövning enligt 30 a §.

 Begäran om omprövning av

 ett beslut skall ske

 inom samma tid som ett

 överklagande av beslutet.

 Länsarbetsnämnds, allmän

 försäkringskassas,

 Arbetsmarknadsstyrelsens,

 Riksförsäkringsverkets och

 domstols beslut skall

 gälla omedelbart, om inte

 annat anges i beslutet

 eller bestäms av myndig-

 het som har att pröva

 beslutet.

34 §

Kontant arbetsmark- Har regeringen träffat

nadsstöd får dras in överenskommelse med annan

eller sättas ned med stat om andra villkor för

ett skäligt belopp om rätt att erhålla ersättning

sökanden medvetet eller än som föreskrives i denna

av grov vårdslöshetlag, skall dessa villkor

lämnar oriktiga eller tillämpas.

vilseledande uppgifter

om förhållanden som är

av betydelse för rätten

till stöd.

 Beslut enligt lagen

(1973:370) om arbets-

löshetsförsäkring om

frånkännande av rätt

till ersättning under

viss tid gäller som ett

beslut om att dra in

ersättning enligt denna

lag.

 Ett beslut om

uteslutning ur

arbetslöshetskassan

enligt 48 § 2 den lagen,

skall vid tillämpning av

denna lag anses innebära

att den försäkrade har

frånkänts rätt till

ersättning under ett år.

35 §

Lagen (1969:93) om Kontant

begränsning av arbetsmarknadsstöd får

samhällsstöd vid indragas eller skäligen

arbetskonflikt skall nedsättas, om stödtagaren

tillämpas på ersättning medvetet eller av grov

enligt denna lag. vårdslöshet lämnar oriktig

 eller vilseledande

 uppgift angående

 förhållande som är av

 betydelse för rätten till

 stöd.

37 §

Vid minskning av vissa Lagen (1969:93) om

ersättningar med utgiven begränsning av samhällsstöd

ersättning enligt denna vid arbetskonflikt äger

lag gäller föreskrif- tillämpning på ersättning

terna i 17 kap. 1 § enligt denna lag.

lagen (1962: 381) om

allmän försäkring och 6

kap. 7 § andra stycket

lagen (1976:380) om ar-

betsskadeförsäkring.

38 §

 Beträffande minskning av

 vissa ersättningar med

 utgiven ersättning enligt

 denna lag gäller före-

 skrifterna i 17 kap. 1 §

 lagen (1962:381) om

 allmän försäkring och 6

 kap. 7 § andra stycket

 lagen (1976:380) om

 arbetsskadeförsäkring.

39 §

 De närmare föreskrifter

 som finns erforderliga

 för tillämpningen av denna

 lag, meddelas av

 regeringen eller, efter

 regeringens bemyndi-

 gande, av

 Arbetsmarknadsstyrelsen

 och Riksförsäkringsverket.

___________________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 2. Den som före ikraftträdandet påbörjat en ersättningsperiod med dagpenning

får fortsätta att uppbära denna ersättning även efter ikraftträdandet, dock

längst till den 30 juni 1996.

 3. Punkten 2 gäller endast om stödtagaren inte uppfyller villkoren för rätt

till ersättning enligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring i dess

lydelse från den 1 januari 1995.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1331) om arbetslivsutveckling

 Härigenom föreskrivs att det i lagen (1992:1331) om arbetslivsutveckling skall

införas två nya paragrafer, 2 och 3 §§, av följande lydelse.

2 §

 Den tid under vilken en

 arbetslös deltagit i

 verksamhet för arbets-

 livsutveckling i

 enlighet med läns-

 arbetsnämndens anvisning

 jämställs med tid under

 vilken en arbetslös

 enligt 6 § lagen

 (1973:370) om

 arbetslöshetsförsäkring

 eller 6 § lagen

 (1973:371) om kontant

 arbetsmarknadsstöd skall

 ha utfört förvärvsarbete.

 Vid bestämmande av ramtid

 enligt samma bestämmelser

 räknas inte tid då den

 arbetslöse varit hindrad

 att arbeta på grund av

 deltagandet, i den mån

 tiden inte jämställs

 enligt vad som nyss

 sagts.

3 §

 Vad som föreskrivs om

 arbetsmarknadsutbildning

 i 31 § lagen (1973:370)

 om arbetslöshetsförsäkring

 och i 28 § lagen (1973:

 371) om kontant

 arbetsmarknadsstöd skall

 gälla också i fråga om

 verksamhet som avses i

 1 §.

__________________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

2.4 Förslag till lag om upphävande av lagen (1993:1441) om allmän avgift för

finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet.

 Härigenom föreskrivs att lagen (1993:1441) om allmän avgift för finansiering av

kontantförmån vid arbetslöshet skall upphöra att gälla vid utgången av år 1994.

2.5 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

 Härigenom föreskrivs att 50 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 50 §[1]

 Den taxerade för- Den taxerade

värvsinkomsten minskas förvärvsinkomsten minskas

med på beskattningsåret med på beskattningsåret

belöpande avgifter belöpande avgifter enligt

enligt lagen (1994:000) lagen (1994:000) om

om allmänna egenavgifter allmänna egenavgifter och

och enligt lagen kommunalt grundavdrag i

(1993:1441) om allmän nu nämnd ordning. Det som

avgift för finansiering därefter återstår utgör

av kontantförmåner vid beskattningsbar

arbetslöshet samt förvärvsinkomst.

kommunalt grundavdrag i

nu nämnd ordning. Det

som därefter återstår

utgör beskattningsbar

förvärvsinkomst.

________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering.

 **Fotnot**

 [1]Lydelse enligt prop. 1994/95:41.

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

 Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt[1] skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 §[2]

Den taxerade för- Den taxerade

värvsinkomsten minskas förvärvsinkomsten minskas

med på beskattningsåret med på beskattningsåret

belöpande avgifter belöpande avgifter enligt

enligt lagen (1994:000) lagen (1994:000) om

om allmänna egenavgifter allmänna egenavgifter och

och enligt lagen statligt grundavdrag i

(1993:1441) om allmän nu nämnd ordning. Det som

avgift för finansiering därefter återstår utgör

av kontantförmåner vid beskattningsbar

arbetslöshet samt förvärvsinkomst.

statligt grundavdrag i

nu nämnd ordning. Det

som därefter återstår

utgör beskattningsbar

förvärvsinkomst.

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering.

 **Fotnot**

 [1]Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770.

 [2]Lydelse enligt prop. 1994/95:41.

2.7 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att 1 §, 4 § 1 mom., 12 §, 27 § 2 mom. och 43 § 1 mom.

uppbördslagen (1953:272)[1] skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §[2]

 Med skatt avses i denna lag, om inte annat anges:

 1. kommunal inkomstskatt,

 2. statlig inkomstskatt,

 3. statlig förmögenhetsskatt,

 4. statlig fastighetsskatt,

 5. skogsvårdsavgift,

 6. egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter,

 7. avkastningsskatt i fall som avses i 2 § första stycket 1-5 lagen (1990:661)

om avkastningsskatt på pensionsmedel,

 8. särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på

pensionskostnader,

 9. skattetillägg och förseningsavgift enligt taxeringslagen (1990:324) samt

förseningsavgift enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152),

 10. mervärdesskatt som redovisas i särskild självdeklaration enligt 14 kap. 3 §

mervärdesskattelagen (1994:200),

 11. annuitet på avdikningslån,

 12. avgifter enligt lagen (1994:000) om allmänna egenavgifter,

 13. avgift enligt

lagen (1993:1441) om

allmän avgift för

finansiering av

kontantförmåner vid 13. skatt enligt lagen

arbetslöshet, (1993:1537) om

 14. skatt enligt lagen expansionsmedel.

(1993:1537) om

expansionsmedel.

 Att vad som sägs i denna lag om egenavgifter enligt lagen om socialavgifter

även tillämpas i fråga om skatt enligt 2 § lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster följer av 3 § sistnämnda lag.

 4 §

 1 mom.[3] För inkomst av arbete som hänför sig till bestämd tidsperiod och

uppbärs vid regelbundet återkommande tillfällen och arbete som är avsett att

pågå kortare tid än en vecka skall preliminär A-skatt utgå med belopp, som anges

i skattetabeller, om inte annat framgår av 7 eller 7 a § eller av

skattemyndighets beslut. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer

fastställer för varje inkomstår sådana tabeller.

 Tabellerna skall, om inte annat sägs i 2 mom., ange den preliminära skatten på

olika inkomstbelopp, beräknade för en månad eller den kortare tid som anges i

tabellerna och grundas på följande förutsättningar, nämligen

 att inkomsten är oförändrad under inkomståret,

 att den skattskyldige endast kommer att taxeras för den inkomst som anges i

tabellen,

 att den skattskyldige att den skattskyldige

inte skall betala annan inte skall betala annan

skatt eller avgift som skatt eller avgift som

avses i denna lag än avses i denna lag än

statlig inkomstskatt, statlig inkomstskatt,

kommunal inkomstskatt kommunal inkomstskatt

samt avgifter enligt och avgifter enligt

lagen (1994:000) om lagen (1994:000) om

allmänna egenavgifter allmänna egenavgifter,

och avgift enligt lagen

(1993:1441) om allmän

avgift för finansiering

av kontantförmåner vid att den skattskyldige

arbetslöshet, vid taxering för

 att den skattskyldige inkomsten inte erhåller

vid taxering för annat avdrag än avdrag för

inkomsten inte erhåller avgifter enligt lagen

annat avdrag än avdrag (1994:000) om allmänna

för avgifter enligt egenavgifter och

lagen (1994:000) om grundavdrag.

allmänna egenavgifter

och avgift enligt lagen

(1993:1441) om allmän

avgift för finansiering

av kontantförmåner vid Av tabellerna skall

arbetslöshet samt framgå hur stor del av

grundavdrag. avdragsbeloppet som

 Av tabellerna skall avser allmänna

framgå hur stor del av egenavgifter.

avdragsbeloppet som

avser allmänna

egenavgifter och allmän

avgift för finansiering

av kontantförmåner vid

arbetslöshet.

 12 §[4]

 För den som inte skall För den som inte skall

betala avgifter enligt betala avgifter enligt

lagen (1994:000) om lagen (1994:000) om

allmänna egenavgifter allmänna egenavgifter

och lagen (1993:1441) skall preliminär A-skatt

om allmän avgift för i fall som avses i 4 § 1

finansiering av mom. och 40 § utgå enligt

kontantförmåner vid de grunder som där anges

arbetslöshet skall med beaktande av att

preliminär A-skatt i skyldighet att betala

fall som avses i 4 § 1 sådana avgifter och rätt

mom. och 40 § utgå en- till avdrag för

ligt de grunder som där avgifterna inte

anges med beaktande av föreligger.

att skyldighet att be-

tala sådana avgifter och

rätt till avdrag för

avgifterna inte

föreligger.

 I fråga om folkpension och annan ersättning som utbetalas tillsammans med sådan

pension får den utbetalande myndigheten eller inrättningen vid beräkning av

preliminär A-skatt med frångående av bestämmelserna i 4 och 40 §§ ta hänsyn till

att den skattskyldige kan vara berättigad till särskilt grundavdrag, om därmed

bättre överensstämmelse kan uppnås mellan preliminär och slutlig skatt.

Skattemyndighets beslut med stöd av 3 § 2 mom. om preliminär skatt för den

skattskyldige får dock inte frångås.

 27 §

 2 mom.[5] Vid debitering av slutlig skatt skall skattskyldig gottskrivas:1.

debiterad preliminär F-skatt och debiterad särskild A-skatt;2. sådan preliminär

A-skatt, som den skattskyldiges arbetsgivare ålagts att betala enligt 75 §;

 3. annan än under 1 och 2 avsedd preliminär skatt, som har betalats av den

skattskyldige i den mån skatten inte har använts för betalning av innehållen

preliminär skatt enligt bestämmelserna i 52 a § första stycket;

 4. överskjutande ingående mervärdesskatt i den mån skatten inte betalats ut

enligt 45 § 2 mom. andra stycket;

 5. skatt som överförts från stat med vilken Sverige ingått överenskommelse om

uppbörd och överföring av skatt; samt

 6. ett belopp motsvarande 28 procent av en minskning av expansionsmedel enligt

lagen (1993:1537) om expansionsmedel.

 Vid debitering av slutlig skatt skall skattskyldig också gottskrivas särskild

inkomstskatt som betalats enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta samt enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister m.fl. för tid under beskattningsåret då den

skattskyldige varit bosatt i Sverige eller stadigvarande vistats här.

 Vid gottskrivning av Vid gottskrivning av

preliminär A-skatt som preliminär A-skatt som

innehållits av den innehållits av den

skattskyldiges skattskyldiges

arbetsgivare skall arbetsgivare skall sådana

sådana allmänna allmänna egenavgifter som

egenavgifter och allmän arbetsgivaren redovisat

avgift för finansiering i kontrolluppgift i

av kontantförmåner vid första hand gottskrivas

arbetslöshet som som sådana avgifter.

arbetsgivaren redovisat

i kontrolluppgift i

första hand gottskrivas

som sådana avgifter.

 43 §[6]

 1 mom. Den som be- 1 mom. Den som betalar

talar ut ersättning för ut ersättning för arbete

arbete skall vid varje skall vid varje

utbetalningstillfälle utbetalningstillfälle

genom särskilt kvitto genom särskilt kvitto

eller på annat lämpligt eller på annat lämpligt

sätt lämna mottagaren sätt lämna mottagaren

uppgift om det belopp, uppgift om det belopp,

som genom skatteavdrag som genom skatteavdrag

har innehållits på er- har innehållits på ersätt-

sättningen samt, om av- ningen samt, om avdrag

drag gjorts enligt 4 § 1 gjorts enligt 4 § 1 mom.,

mom., hur stor del av hur stor del av det in-

det innehållna beloppet nehållna beloppet som

som avser allmänna avser allmänna

egenavgifter och allmän egenavgifter. Skyldighet

avgift för finansiering att lämna sådan uppgift

av kontantförmåner vid föreligger dock inte, om

arbetslöshet. Skyldighet ersättningen kvitteras på

att lämna sådan uppgift avlöningslista, där

föreligger dock inte, om skatteavdraget och de

ersättningen kvitteras allmänna egenavgifterna

på avlöningslista, där har angivits. I fråga om

skatteavdraget samt de folkpension och

allmänna tilläggspension enligt

egenavgifterna och den lagen (1962:381) om

allmänna avgiften för allmän försäkring,

finansiering av delpension enligt lagen

kontantförmåner vid (1979:84) om

arbetslöshet har an- delpensionsförsäkring,

givits. I fråga om folk- livränta enligt lagen

pension och tilläggs- (1954:243) om yrkess-

pension enligt lagen kadeförsäkring, lagen

(1962:381) om allmän (1976:380) om arbets-

försäkring, delpension skadeförsäkring, lagen

enligt lagen (1979:84) (1977:265) om statligt

om delpensionför- personskadeskydd eller

säkring, livränta lagen (1977:267) om

enligt lagen (1954:243) krigsskadeersättning till

om yrkesskadeförsäkring, sjömän eller annan jämförbar

lagen (1976:380) om ersättning enligt äldre

arbetsskadeförsäkring, lagstiftning behöver

lagen (1977:265) om uppgift om

statligt personska- skatteavdragets belopp

deskydd eller lagen och de allmänna

(1977:267) om egenavgifterna dock inte

krigsskadeersättning lämnas om avdraget är lika

till sjömän eller annan stort som vid det närmast

jämförbar ersättning föregående

enligt äldre utbetalningstillfället.

lagstiftning behöver Detsamma gäller vid

uppgift om utbetalning av annan

skatteavdragets belopp sådan pension eller

samt de allmänna livränta som avses i 3 § 2

egenavgifterna och den mom. andra stycket om

allmänna avgiften för utbetalningen görs av den

finansiering av som har rätt att betala

kontantförmåner vid ar- ut sådan ersättning som

betslöshet dock inte anges i föregående mening

lämnas om avdraget är eller av försäkringsföretag

lika stort som vid det eller understödsförening.

närmast föregående

utbetalningstillfället.

Detsamma gäller vid ut-

betalning av annan sådan

pension eller livränta

som avses i 3 § 2 mom.

andra stycket om

utbetalningen görs av

den som har rätt att

betala ut sådan ersätt-

ning som anges i

föregående mening eller

av försäkringsföretag

eller understödsförening.

 Har skatteavdrag för kvarstående skatt inte kunnat göras med så stort belopp,

som motsvarar den kvarstående skatten, skall arbetsgivaren vid det

utbetalningstillfälle, som närmast föregår uppbördsmånaden april, underrätta

arbetstagaren om storleken av felande belopp.

 Efter den 18 i uppbördsmånaden april eller, om arbetstagare tidigare har

avslutat sitt arbete, vid arbetets slut skall arbetsgivaren återlämna

skattsedeln på slutlig skatt till arbetstagaren. Har arbetstagaren avslutat sitt

arbete under tid då avdrag för kvarstående skatt skall göras, skall

arbetsgivaren lämna arbetstagaren skriftlig uppgift om summan av gjorda

skatteavdrag för sådan skatt och den tid som avdragen avser. Sådan uppgift, som

skall vara undertecknad eller signerad av arbetsgivaren eller någon hos honom

anställd, skall också omfatta arbetsgivarens namn och adress.

 Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fastställer formulär till

blanketter för uppgifter enligt detta moment. Blanketterna skall kostnadsfritt

tillhandahållas arbetsgivare.

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången i

fråga om preliminär skatt för 1995 och slutlig skatt på grund av 1996 års

taxering.

 **Fotnot**

 [1]Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

 [2]Lydelse enligt prop. 1994/95:41.

 [3]Lydelse enligt prop. 1994/95:41.

 [4]Lydelse enligt prop. 1994/95:41.

 [5]Lydelse enligt prop. 1994/95:41.

 [6]Lydelse enligt prop. 1994/95:41.

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 § lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 4 §[1]

 Kontrolluppgifter om lön, arvode, andra ersättningar eller förmåner som utgör

skattepliktig intäkt av tjänst skall lämnas av den som betalat ut beloppet eller

gett ut förmånen.

 Kontrolluppgifter skall lämnas för den som av den uppgiftsskyldige har fått

skattepliktigt belopp eller skattepliktig förmån.

 Uppgiftsskyldighet enligt första och andra styckena föreligger även i fråga om

ersättning eller förmån som mottagaren får för arbete och som för honom utgör

intäkt av näringsverksamhet om inte mottagaren antingen har enbart en

F-skattesedel eller både en F-skattesedel och en A-skattesedel och skriftligen

åberopat F-skattesedeln samt för sådan ersättning från arbetsgivare som enligt 3

§ 3 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt beskattas som inkomst av

kapital.

 Uppgiftsskyldighet föreligger inte i fråga om ersättning eller förmån som

enligt 2 kap. 24 § skall redovisas i självdeklaration.

 Kontrolluppgift skall Kontrolluppgift skall ta

ta upp utgiven upp utgiven ersättning

ersättning eller förmån eller förmån samt avdragen

samt avdragen preliminär preliminär skatt. Av kon-

skatt. Av kon- trolluppgiften skall

trolluppgiften skall framgå hur stor del av

framgå hur stor del av skatteavdraget som avser

skatteavdraget som allmänna egenavgifter som

avser allmänna den uppgiftsskyldige

egenavgifter och allmän redovisat enligt

avgift för finansiering bestämmelserna i 43 § 1

av kontantförmåner vid mom. uppbördslagen

arbetslöshet som den (1953:272). I 6-12 §§ läm-

uppgiftsskyldige nas närmare föreskrifter

redovisat enligt om vad som skall iakttas

bestämmelserna i 43 § 1 när kontrolluppgift

mom. uppbördslagen lämnas.

(1953:272). I 6-12 §§

lämnas närmare före-

skrifter om vad som

skall iakttas när

kontrolluppgift lämnas.

_____________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering.

 **Fotnot**

 [1]Lydelse enligt 1994/95:41.

2.9 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)

 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 och 2 §§ samt 5 kap. 1 § taxeringslagen

(1990:324) skall ha följande lydelse.

 1 kap.

 1 §[1]

 Denna lag gäller vid fastställelse av underlaget för att ta ut skatt eller

avgift (taxering) enligt

 1. kommunalskattelagen (1928:370),

 2. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

 3. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt,

 4. lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt,

 5. lagen (1946:324) om 5. lagen (1990:661) om

skogsvårdsavgift, avkastningsskatt på pen-

 sionsmedel i fall som

 avses i 2 § första stycket

 1-5 nämnda lag,

 6. lagen (1990:661) om

avkastningsskatt på 6. lagen (1991:687) om

pensionsmedel i fall särskild löneskatt på pen-

som avses i 2 § första sionskostnader,

stycket 1-5 nämnda lag,

 7. lagen (1991:687) om

särskild löneskatt på 7. lagen (1994:000) om

pensionskostnader, allmänna egenavgifter,

 8. lagen (1994:000) om 8. lagen (1993:1537)

allmänna egenavgifter, om expansionsmedel.

 9. lagen (1993:1441)

om allmän avgift för

finansiering av

kontantförmåner vid

arbetslöshet,

 10. lagen (1993:1537)

om expansionsmedel.

 Lagen gäller även vid handläggning av ärenden om särskilda avgifter

(skattetillägg och förseningsavgift) om inte annat följer av 5 kap.

 Lagen innehåller bestämmelser som skall gälla vid handläggning av mål om

taxering och särskilda avgifter i allmän förvaltningsdomstol.

 Att bestämmelserna i denna lag gäller även i fråga om förfarandet för

fastställelse av mervärdesskatt i vissa fall framgår av 14 kap. 28 §

mervärdesskattelagen (1994:200).

 2 §[2]

 Vad som sägs i denna Vad som sägs i denna

lag om skatt och lag om skatt och

skattskyldig gäller skattskyldig gäller även

även avgift och av- avgift och av-

giftsskyldig enligt giftsskyldig enligt

lagen (1946:324) om lagen (1994:000) om

skogsvårdsavgift, lagen allmänna egenavgifter.

(1994:000) om allmänna

egenavgifter och lagen

(1993:1441) om allmän

avgift för finansiering

av kontantförmåner vid

arbetslöshet.

 5 kap.

 1 §[3]

 Har en skattskyldig i självdeklaration eller annat skriftligt meddelande, som

han under förfarandet avgett till ledning för taxeringen, lämnat uppgift som

befinns oriktig, skall en särskild avgift (skattetillägg) påföras honom.

Detsamma gäller om den skattskyldige har lämnat en sådan uppgift i mål om

taxering och uppgiften inte har godtagits efter prövning i sak.

 Skattetillägg enligt Skattetillägg enligt

första stycket tas ut första stycket tas ut med

med tjugo procent av den tjugo procent av den

mervärdesskatt och mer mervärdesskatt och med

fyrtio procent av sådan fyrtio procent av sådan

skatt som avses i 1 kap. skatt som avses i 1 kap.

1 § första stycket 1 § första stycket 1-6 och

1-4, 6, 7 och 10 som, 8 som, om den oriktiga

om den oriktiga upp- uppgiften hade

giften hade godtagits, godtagits, inte skulle

inte skulle ha påförts ha påförts den

den skattskyldige eller skattskyldige eller hans

hans make eller, i fråga make eller, i fråga om

om förmögenhetsskatt, förmögenhetsskatt, någon

någon annan person som annan person som sam-

samtaxeras med honom, taxeras med honom,

eller, vad gäller eller, vad gäller

mervärdesskatt, mervärdesskatt, felaktigt

felaktigt skulle ha skulle ha tillgodoräknats

tillgodoräknats honom. honom. Skulle den

Skulle den oriktiga oriktiga uppgiften, om

uppgiften, om den hade den hade godtagits, ha

godtagits, ha medfört medfört sådant underskott

sådant underskott i i förvärvskälla i

förvärvskälla i inkomstslaget

inkomstslaget näringsverksamhet eller

näringsverksamhet eller tjänst som inte utnyttjas

tjänst som inte taxeringsåret, skall

utnyttjas taxeringsåret, skattetillägg i stället

skall skattetillägg i beräknas på ett underlag

stället beräknas på ett som utgör en fjärdedel av

underlag som utgör en den minskning av

fjärdedel av den minsk- underskottet som

ning av underskottet rättelsen av den oriktiga

som rättelsen av den uppgiften medfört.

oriktiga uppgiften

medfört.

 Avgiftsberäkning enligt andra stycket sker efter tjugo procent eller, vad

gäller mervärdesskatt, tio procent av underlaget när

 1. den oriktiga uppgiften har rättats eller hade kunnat rättas med ledning av

kontrollmaterial som normalt är tillgängligt för skattemyndigheten och som varit

tillgängligt för myndigheten före utgången av november taxeringsåret,

 2. den oriktiga uppgiften avser periodisering eller därmed jämställd fråga.

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering.

 **Fotnot**

 [1]Lydelse enligt prop. 1994/95:41.

 [2]Lydelse enligt prop. 1994/95:41.

 [3]Senaste lydelse 1993:1562.

2.10Förslag till lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69)

 Härigenom föreskrivs att 1 § skattebrottslagen (1971:69) skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §[1]

 Denna lag gäller i fråga om skatt eller avgift enligt

 1. lagen (1908:128) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och

rättigheter, lagen (1927:321) om skatt vid utskiftning av aktiebolags till-

gångar, kommunalskattelagen (1928:370), lagen (1933:395) om ersättningsskatt,

lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, lagen (1946:324) om skogsvårdsav-

gift, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, lagen (1947:577) om statlig

förmögenhetsskatt, lagen (1958:295) om sjömansskatt, lagen (1983:219) om till-

fällig vinstskatt, lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt, lagen (1984:1052)

om statlig fastighetsskatt, lagen (1986:1225) om tillfällig förmögenhetsskatt

för livförsäkringsbolag, understödsföreningar och pensionsstiftelser, lagen

(1989:346) om särskild vinstskatt, lagen (1989:471) om investeringsskatt för

vissa byggnadsarbeten, lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel,

lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen

(1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., lagen

(1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, lagen (1993:1537) om

expansionsmedel,

 2. lagen (1928:376) om skatt på lotterivinster, lagen (1941:251) om särskild

varuskatt, lagen (1957:262) om allmän energiskatt, lagen (1961:372) om

bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, stämpelskattelagen (1964:308),

lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, lagen (1972:820) om skatt på

spel, lagen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar, vägtrafik-

skattelagen (1973:601), lagen (1973:1216) om särskild skatt för oljeprodukter

och kol, bilskrotningslagen (1975:343), lagen (1976:338) om vägtrafikskatt på

vissa fordon, som icke är registrerade i riket, lagen (1977:306) om dryckess-

katt, lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon, lagen (1978:144) om

skatt på vissa resor, lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband, lagen

(1982:1200) om skatt på videobandspelare, lagen (1982:1201) om skatt på viss

elektrisk kraft, lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper,

lagen (1983:1104) om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk,

lagen (1984:351) om totalisatorskatt, lagen (1984:355) om skatt på vissa

dryckesförpackningar, lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyn-

digheter, lagen (1984:405) om stämpelskatt på aktier, lagen (1984:409) om

avgift på gödselmedel, lagen (1984:410) om avgift på bekämpningsmedel, lagen

(1984:852) om lagerskatt på viss bensin, fordonsskattelagen (1988:327), lagen

(1988:328) om fordonsskatt på utländska fordon, lagen (1988:1567) om miljöskatt

på inrikes flygtrafik, lagen (1990:582) om koldioxidskatt, lagen (1990:587) om

svavelskatt, lagen (1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid

energiproduktion, lagen (1990:662) om skatt på vissa premiebetalningar, lagen

(1990:1087) om lagerskatt på vissa oljeprodukter, lagen (1990:1427) om särskild

premieskatt för grupplivförsäkring, m.m., lagen (1991:1482) om lotteriskatt,

lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m., lagen (1992:1479) om

lagerskatt på viss bensin, lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt och användning

av vissa oljeprodukter, lagen (1992:1439) om lagerskatt på dieselolja,

mervärdesskattelagen (1994:200),

 3. lagen (1981:691) om 3. lagen (1981:691) om

socialavgifter, lagen socialavgifter och lagen

(1994:000) om allmänna (1994:000) om allmänna

egenavgifter och lagen egenavgifter.

(1993:1441) om allmän

avgift för finansiering

av kontantförmåner vid

arbetslöshet.

 Lagen gäller även preliminär skatt, kvarstående skatt och tillkommande skatt

som avses i uppbördslagen (1953:272).

 Lagen tillämpas inte om skatten eller avgiften fastställs eller uppbärs i den

ordning som gäller för tull och inte heller beträffande dröjsmålsavgift,

skattetillägg eller liknande avgift.

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Den äldre lydelsen av 1 § gäller

dock fortfarande i fråga om avgift enligt lagen (1993:1441) allmän avgift för

finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet.

 **Fotnot**

 [1]Lydelse enligt prop. 1994/95:41.

2.11Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid

beskattning

 Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1993:1536) om räntefördelning vid

beskattning skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 10 §[1]

 Statlig inkomstskatt, Statlig inkomstskatt,

statlig för- statlig förmögenhetsskatt,

mögenhetsskatt, kommunal kommunal inkomstskatt,

inkomstskatt, ege- egenavgifter enligt

navgifter enligt lagen lagen (1981:691) om

(1981:691) om socialavgifter, särskild

socialavgifter, särskild löneskatt enligt 2 § lagen

löneskatt enligt 2 § (1990:659) om särskild

lagen (1990:659) om löneskatt på vissa

särskild löneskatt på förvärvsinkomster,

vissa förvärvsinkomster, avkastningsskatt enligt

avkastningsskatt enligt 2 § 5 lagen (1990:661) om

2 § 5 lagen (1990:661) avkastningsskatt på

om avkastningsskatt på pensionsmedel, särskild

pensionsmedel, särskild löneskatt enligt 3 § lagen

löneskatt enligt 3 § (1991:687) om särskild

lagen (1991:687) om löneskatt på

särskild löneskatt på pensionskostnader,

pensionskostnader, statlig fastighetsskatt,

statlig fastig- mervärdesskatt som

hetsskatt, redovisas i särskild

mervärdesskatt som självdeklaration enligt

redovisas i särskild 14 kap. 3 §

självdeklaration enligt mervärdesskattelagen

14 kap. 3 § (1994:200), annuitet på

mervärdesskattelagen avdikningslån, avgifter

(1994:200), annuitet på enligt lagen (1994:000)

avdikningslån, avgifter om allmänna egenavgifter

enligt lagen (1994:000) samt skattetillägg och

om allmänna egenav- förseningsavgift enligt

gifter, avgift enligt taxeringslagen

lagen (1993:1441) om (1990:324) räknas inte

allmän avgift för som tillgång eller skuld.

finansiering av

kontantförmåner vid

arbetslöshet samt skat-

tetillägg och

förseningsavgift enligt

taxeringslagen

(1990:324) räknas inte

som tillgång eller

skuld.

________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Den äldre lydelsen av 10 § gäller

dock fortfarande i fråga om avgift enligt lagen (1993:1441) om allmän avgift för

finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet.

 **Fotnot**

 [1]Lydelse enligt prop. 1994/95:41.

3 Ärendet och dess beredning

Den 1 juli 1994 genomfördes ett antal ändringar i lagen (1973:370) om

arbetslöshetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. De

grundade sig delvis på förslag som lades fram i betänkandet Ersättning vid

arbetslöshet (SOU 1993:52).

 Regeringen kommer i denna proposition, att i enlighet med vad som anförts i

regeringsförklaringen, föreslå en återställning av ändringarna till vad som i

huvudsak gällde före den 1 juli 1994.

Lagrådet

Förslaget till lag om upphävande av lagen (1993:1441) om allmän avgift för

finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet jämte följdändringar är av den

beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

4 En återgång till vad som gällde innan den 1 juli 1994

Regeringens förslag: Möjligheten att kvalificera

sig för en ny ersättningsperiod enligt lagen om

arbetslöshetsförsäkring och lagen om kontant

arbetsmarknadsstöd genom att delta i arbetsmark-

nadspolitiska åtgärder m.m. återställs till vad som

gällde före den 1 juli 1994. Rätten till en

inkomstrelaterad ersättning enligt lagen om

kontant arbetsmarknadsstöd upphör.

 Reglerna om medlemsvillkor och arbetsvillkor i

lagen om arbetslöshetsförsäkringen återställs till vad

som gällde före den 1 juli 1994. Avgiftsvillkoret

för rätt till ersättning slopas. Lagen om allmän

avgift för finansiering av kontantförmåner vid

arbetslöshet upphävs.

 En finansieringsavgift återinförs i lagen om

arbetslöshetsförsäkring.

 Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari

1995.

Skälen för regeringens förslag:

Inledning

Arbetslöshetsersättningarna skall utgöra ett sammanhållet system. Det bör bestå

av dels ett obligatoriskt grundskydd, dels en frivillig försäkring som ger en

inkomstrelaterad ersättning.

 På så sätt omfattas alla av ersättning vid arbetslöshet. Den som är medlem i en

arbetslöshetskassa kan få en inkomstrelaterad ersättning om tidigare lön

berättigar till ersättning utöver grundbeloppet.

 Regeringen förespråkar att arbetslöshetsersättningen administreras på samma

sätt som gällde före den 1 juli 1994.

 Regeringen föreslår att de statliga arbetslöshetskassorna läggs ned i och med

utgången av år 1994. KAS-regionerna, som administrerar grundbeloppet, ges i

uppdrag att även administrera avvecklingen av ärendena från de statliga

kassorna. Den avvecklingen skall vara helt avslutad den 30 juni 1996.

 Med anledning av förslaget i avsnitt 5 om begränsning av ersättningsrätten vid

fast deltidsarbete är det viktigt att detta kompletteras med en förtur till

mertidsarbete vid nyanställning hos arbetsgivaren. Regeringen avser att

återkomma om detta.

 Regeringen avser också att en tillsätta en utredning för översyn av

arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet med inriktning

mot en sammanhållen arbetslöshetsförsäkring. I utredningens uppdrag bör också

ingå en analys av uppdragstagarnas ställning samt frågor om studier och

arbetslöshetsersättning. Utredningen i fråga om avstängningsregler m.m. inom

arbetslöshetsförsäkringen (dir. 1994:84) bör överföras till denna nya utredning.

 Tilläggsdirektivet (dir. 1994:71) till utredningen om arbetsmarknadspolitikens

roll omfattning och avgränsning och uppdraget i fråga om konkurrensneutralitet

m.m. i arbetslöshetsförsäkringen (dir. 1994:83) kommer att återkallas med

anledning av att de statliga kassorna läggs ned och att begränsningen av antalet

ersättningsperioder upphör.

Begränsningen av antalet ersättningsperioder upphör

 Den 1 juli 1994 infördes en begränsning av antalet ersättningsperioder som

kunde uppfyllas genom annat än förvärvsarbete. Då gjordes en skillnad mellan

vanligt förvärvsarbete och med förvärvsarbete jämställd tid. Den första

ersättningsperioden med en inkomstrelaterad ersättning kan nu endast uppfyllas

med vanligt förvärvsarbete.

 Regeringen anser att en sådan uppdelning i kvalificeringsgrunderna är olämplig.

Den som blivit arbetslös och inte kan finna ett nytt arbete måste kunna erbjudas

olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att stärka hans eller hennes

ställning på arbetsmarknaden. Det är angeläget att den arbetslöse genom

arbetsmarknadsutbildning eller annat bygger på sina tidigare erfarenheter för

att underlätta återgången till arbetslivet.

 Om den arbetslöses ersättningsperiod går till ända trots sådana insatser bör

han eller hon ha rätt till fortsatt ersättning i form av en ny ersättningsperiod

under den tid då han eller hon aktivt söker arbete.

 Begränsingen av antalet ersättningspeioder har skapat stor oro för ekonomin

bland de arbetslösa. Detta har också skapat osäkerhet hos kommunerna där man

befarat en kraftig ökning av socialbidragskostnaderna.

 Regeringen föreslår därför att det fr.o.m. den 1 januari 1995, i likhet med vad

som gällde före den 1 juli 1994, blir möjligt att uppfylla arbetsvillkoret med

såväl arbete som med arbete jämställd tid. Detta skall gälla både vid den första

ersättningsperioden och vid eventuellt följande ersättningsperioder.

Den inkomstrelaterade ersättningen enligt lagen om kontant arbetsmarknadsstöd

upphör

Arbetslöshetsförsäkringen, som ger en inkomstrelaterad ersättning, har varit

frivillig ända sedan den i sin nuvarande form startade år 1935. Anslutningen

till försäkringen har sedan dess ökat kontinuerligt så att det nu endast är ett

fåtal som står utanför försäkringen. Något behov av en statlig

arbetslöshetsförsäkring finns enligt regeringens mening inte. Det är värt att

notera att det nuvarande systemet med statliga arbetslöshetskassor inte i sig

innebär att fler personer får arbetslöshetsersättning, snarare tvärtom.

Regeringen föreslår att rätten till inkomstrelaterad ersättning enligt lagen om

kontant arbetsmarknadsstöd slopas fr.o.m. den 1 januari 1995.

Medlemsvillkoret återinförs

 Regeringen anser att en inkomstrelaterad ersättning baserad på tidigare inkomst

bör skötas av arbetslöshetskassorna och att rätten till sådan ersättning skall

bygga på medlemskap i sådan kassa. Denna administrativa ordning har visat sig

vara effektiv både för samhället och för medlemmarna. Kassorna nyttjar modern

teknik både vid prövning av ansökan om ersättning och vid utbetalning. Trots den

stora ökningen av arbetslösheten har handläggningstiderna kunnat hållas på en

rimlig nivå.Arbetslöshetskassorna är öppna för dem som har en anställning

respektive driver företag. Innan ersättning betalas ut vid arbetslöshet bör

bl.a., i likhet med vad som gällde tidigare, krävas att sökanden har varit

medlem i kassan under en viss tid. Fr.o.m. den 1 juli 1994 gäller i stället ett

avgiftsvillkor. Regeringen återkommer strax till detta.

 Regeringen anser att det finns goda skäl att återgå till det tidigare kravet på

minst ett års medlemstid (för företagare två år) för att få ersättning från

arbetslöshetskassan. Regeringen föreslår därför att detta villkor åter skall

gälla fr.o.m. den 1 januari 1995.

Arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen återställs

De krav som ställts på omfattningen av det arbete som kvalificerar för ersätt-

ning från en arbetslöshetskassa har varierat. De förändringar som trädde i kraft

den 1 juli 1994 innebar i huvudsak en regel om 5 månaders arbete med minst 75

timmar per månad.

 Regeringen föreslår nu en återgång till det tidigare, väl fungerande arbets-

villkoret (75 dagars arbete fördelade på minst fyra månader under en

tolvmånadersperiod) i arbetslöshetsförsäkringen fr.o.m. den 1 januari 1995.

Den allmänna avgiften för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet

upphör

Införandet av den allmänna avgiften hade två syften. För det första skulle den

utgöra grunden för det avgiftsvillkor som ersatte medlemsvillkoret. I och med

återställandet av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen finns inte längre några

skäl att av denna anledning behålla avgiften. För det andra skulle avgiften

stärka finansieringen av arbetslöshetsförsäkringens kostnader. Regeringen anser

att det är produktionen som främst skall bära kostnaderna för arbetslösheten.

Hur finansieringen bör ske när den allmänna avgiften för finansiering av

kontantförmåner vid arbetslöshet upphör redovisas i avsnitt 7. Den allmänna

avgiften bör således avskaffas fr.o.m. den 1 januari 1995.

Avgiftsvillkoret slopas

Införandet av en allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid

arbetslöshet var ett led i en obligatorisk försäkring där det förhållandet att

allmän avgift erlagts skulle vara ett villkor för en inkomstrelaterad

ersättning.

 Regeringen anser att den inkomstrelaterade ersättningen skall administreras av

arbetslöshetskassor med medlemskap som grund. Eftersom regeringen föreslår att

den allmänna avgiften slopas bör också avgiftsvillkoret upphöra vid utgången av

innevarande år.

En finansieringsavgift

Fram t.o.m. den 31 december 1993 betalade arbetslöshetskassorna en avgift till

staten för finansiering av arbetslöshetsersättningen (finansieringsavgift).

Regeringen föreslår att finansieringsavgiften återinförs fr.o.m. den 1 januari

1995.

5 Förändringar i förhållande till vad som gällde innan den 1 juli 1994

Regeringens förslag: En medlems normalarbetstid

skall vara den tid som han eller hon har varit

anställd för att arbeta per vecka under de senaste

åtta kalendermånaderna inom en ramtid av tolv

månader före arbetslösheten.

 För den som har en tillsvidareanställning på

deltid begränsas ersättningen till den aktuella

ersättningsperioden.

Skälen för regeringens förslag:

Beräkningen av normalarbetstid i arbetslöshetsförsäkringen

 En arbetslös kassamedlem bör kompenseras för en arbetstid och inkomst som varit

normal för denne sett över en längre tid. Regeringen har bedömt det rimligt att

denna tid bör rättas till de senaste åtta månaderna före det att medlemmen söker

arbete hos arbetsförmedlingen. Detta främjar arbetslinjen.

 Den som arbetat heltid eller deltid med en fastlagd veckoarbetstid under det

senaste året före arbetslösheten bör liksom före den 1 juli 1994 få sin

ersättning baserad på detta arbete.

 Har arbetstiden däremot inte varit fastlagd på det sättet utan varierat under

de senaste tolv månaderna bör dagpenningen och normalarbetstiden beräknas på

verksamheten under de senaste åtta månaderna. Detta gäller såväl när arbete

eller med arbete jämställd tid utförts samtliga månader under ramtiden, men i

växlande omfattning, som då sådan verksamhet endast utförts vissa månader. I

beräkningen kan således ingå månader av ramtiden då medlemmen inte utfört

arbete eller motsvarande.

 Om arbetstiden har varierat under de åtta månaderna bör det sammanlagda antalet

timmar delas med 35 veckor vilket motsvarar åtta månader.

 Förslaget innebär inte att normalarbetstiden sänks när sökanden beviljas en ny

ersättningsperiod i anslutning till att den tidigare perioden har gått till

ända.

 Denna nya beräkningsgrund för normalarbetstiden bör gälla för den som beviljas

ersättning från den 1 januari 1995.

En begränsning av ersättning vid sidan av deltidsarbete

Efterfrågan från företagen på deltidsarbetande har varit stor under många år.

För försäkringen innebär det krav på anpassningar då heltidssökande erbjuds

deltidsarbeten. Den som framöver erhåller fast deltidsarbete och gör anspråk på

ersättning bör få ersättning vid sidan av deltidsarbete under en begränsad tid.

När det gäller dem som har accepterat ett varaktigt fast deltidsarbete innebär

det system som gällde före den 1 juli 1994 att ersättning vid sidan av

deltidsarbete kunde betalas ut i oändlig tid. Genom deltidsarbete byggdes

ständigt nya arbetsvillkor upp och en rundgång uppstod.

 Regeringen föreslår att den som har en tillsvidareanställning på deltid får

ersättning baserad på tidigare arbete ersättningsperioden ut. Kvalificerar sig

den sökande till en ny ersättningsperiod genom det fasta deltidsarbetet kommer

detta att utgöra grunden för ersättningen i den nya perioden.

6 Övergångsregler

6.1 Kontant arbetsmarknadsstöd

Regeringens förslag: Den som före ikraftträdandet

påbörjat en ersättningsperiod med dagpenning får

fortsätta att uppbära denna även efter

ikraftträdandet, dock längst till den 30 juni 1996.

Dock gäller detta endast om stödtagaren inte

uppfyller villkoren för rätt till ersättning enligt

lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring i dess

lydelse fr.o.m. den 1 januari 1995.

Skälen för regeringens förslag: Rätten till en inkomstrelaterad ersättning

(dagpenning) enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd föreslås

upphöra. En arbetslös med en ersättningsperiod med dagpenning som börjat före

den 1 januari 1995 bör dock få fortsätta att uppbära den ersättning han eller

hon har beviljats. Sträcker sig ersättningsperioden längre än till den 30 juni

1996 utgör dock denna tidpunkt en yttersta gräns. Likaså skall gälla att den som

under ersättningsperioden uppfyller villkoren för ersättning enligt reglerna i

arbetslöshetsförsäkringslagen skall övergå till att få ut sin återstående del av

perioden från arbetslöshetskassan.

6.2 Arbetslöshetsförsäkringen

Regeringens förslag: En försäkrad som påbörjat en

ersättningsperiod före ikraftträdandet får uppbära

ersättning under återstående dagar av

ersättningsperioden även om medlems- och

arbetsvillkoren inte uppfyllts. I ersättnings-

perioden räknas in ersättning med dagpenning enligt

lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd.

Bestämmelsen om en begränsning av rätten till

ersättning vid sidan av ett fast deltidsarbete

träder i kraft den 1 juli 1995.

Skälen till regeringens förslag: En medlem som beviljats arbetslöshetsersättning

enligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring för tiden den 1 juli - den 31

december 1994 får fortsätta sin ersättningsperiod ut även om han eller hon ännu

inte uppfyller medlemsvillkoret. Detsamma gäller om arbetsvillkoret inte

uppfyllts under medlemstiden.

 Regeln om normalarbetstidens beräkning för de som under en ersättningsperiod

kvalificerat sig för ytterligare ersättning genom en inte tidsbegränsad

deltidsanställning skall träda i kraft den 1 juli 1995.

7 Kostnader m.m.

Kostnaderna för arbetslösheten

Den höga arbetslösheten och de snabbt ökande kostnaderna för denna är en starkt

bidragande orsak till urholkningen av statsfinanserna. I oktober 1994 var den

öppna arbetslösheten 8,1 % av arbetskraften eller 346 000 personer. I

konjunkturberoende arbetsmarknadsåtgärder fanns ca 200 000 personer. Till detta

kommer ca 140 000 deltidsarbetslösa.

 Merparten av de arbetslösa har rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäk-

ringen, som huvudsakligen finansieras från den s.k. arbetsmarknadsfonden. Fonden

är egentligen bara ett konto hos Riksgäldskontoret. Till kontot är knuten en

kredit om 100 miljarder kronor för innevarande budgetår.

 Förutom ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen betalas ur fonden kontant

arbetsmarknadsstöd (KAS), permitteringslöneersättning (PLE),

arbetslivsutveckling (ALU) samt utbildningsbidrag för kassamedlemmar som

genomgår bl.a. arbetsmarknadsutbildning. Därtill kommer utbildningsvikariat som

finansieras via reducerade inkomster till fonden.

 Under budgetåret 1993/94 utbetalades via fonden 39,2 miljarder kronor i

kontantstöd, varav 37 miljarder kronor avsåg arbetslöshetsförsäkring, 2,1

miljarder kronor KAS och 106 miljoner kronor PLE. Vidare utbetalades 5,4

miljarder kronor till deltagare i ALU och genom särskilt regeringsbeslut

överfördes 5 miljarder kronor till statsbudgeten för finansiering av

utbildningsbidrag till kassamedlemmar.

Kostnader för förslagen

Införandet av en inkomstrelaterad ersättning i lagen (1973:371) om kontant

arbetsmarknadsstöd (statliga arbetslöshetskassor) fr.o.m. den 1 juli 1994

beräknades ge en kostnadsökning om drygt 3 miljarder kronor per år i och med att

kretsen personer som blev berättigade till inkomstrelaterad ersättning ökade.

Samtidigt skedde en begränsning av antalet ersättningsperioder och det blev en

skärpning av arbetslöshetsförsäkringens arbetsvillkor. Dessa uppstramningar

beräknades på längre sikt spara drygt 3 miljarder kronor. Sammantaget bedömdes

dessa förändringar inte ge effekt på fondens utgifter. Kostnader och besparingar

skulle ta ut varandra.

 Regeringens förslag att slopa de statliga arbetslöshetskassorna, att ta bort de

försämringar som gjordes för ersättningstagarna vad gäller arbetsvillkoret och

återkvalificeringsreglerna och att skärpa reglerna för normalarbetstid och

ersättning i samband med fast deltidsarbete, innebär för utbetalningarna ur

fonden en besparing om 2,6 miljarder kronor.

Finansiering

Arbetsmarknadsfonden finansieras i dag dels av en arbetsmarknadsavgift om 2,12

% av lönekostnaderna, som arbetsgivarna betalar, dels av en allmän avgift, som

den enskilde betalar. Den allmänna avgiften infördes den 1 januari 1994 och

uppgår till 1 % för år 1994 och 2 % för år 1995. Den tas ut på inkomst av

anställning resp. inkomst av annat förvärvsarbete enligt 11 kap. 2-3 §§ lagen

(1982:381) om allmän försäkring och beräknas ge drygt 7 miljarder kronor i

intäkter 1994 och 14 miljarder kronor under år 1995. I samband med införandet av

den allmänna avgiften avskaffades den avgift arbetslöshetskassorna betalade till

staten för delfinansiering av försäkringsersättningen (finansieringsavgiften).

Det sistnämnda medförde ett inkomstbortfall om 1,2 miljarder kronor. Med denna

finansiering räcker inte intäkterna till för att täcka fondens utgifter.

 Budgetåret 1993/94 uppvisades ett underskott om 36,6 miljarder kronor. Vid

samma tidpunkt var den rörliga krediten utnyttjad med 53,2 miljarder kronor. Med

nuvarande finansiering och en fortsatt hög nivå på arbetslösheten beräknas det

ackumulerade underskottet vid sekelskiftet vara ca 220 miljarder kronor.

Räntekostnaderna kommer då att ta en stor del av fondens intäkter.

 För budgetåren 1991/92 - 1993/94 fördelar sig intäkter och utgifter på följande

sätt.

 Miljarder kronor

 1991/92 1992/93 1993/94

___________________________________________________

Arbetsmarknadsavgift 13,4 13,1 11,5

Finansieringsavgift 0,9 1,2 0,7

Allmän avgift - - 3,5

Arbetslöshetsförsäkring m.m.-17,1 -31,9 -42,4

KAS -1,1 -1,6 -2,1

PLE -0,2 -0,2 -0,1

Utbildningsbidrag -7,0 -4,0 -5,0

Ränta 0,9 -0,3 -3,0

Driftsunderskott -10,2 -23,7 -36,6

Ack. över/underskott 7,0 -16,6 -53,2

_________________________________________________________

Regeringen kommer i sin ekonomisk-politiska proposition (prop.1994/95:25) att

redovisa insatser för att få ner arbetslösheten. Därmed minskas utgifterna för

arbetslöshetsersättningarna. Trots detta räcker inte fondens intäkter till för

att täcka utgifterna. En stärkt och långsiktig hållbar finansiering av

arbetsmarknadsfonden måste därför komma till stånd.

 Enligt vad som tidigare anförts i denna proposition, föreslås att den allmänna

avgiften avskaffas. I stället skall produktionen i allt väsentligt bära

kostnaderna för arbetslösheten. Intäkter motsvarande vad den allmänna avgiften

hade givit under 1995 bör dock enligt regeringens mening tillföras

arbetsmarknadsfonden.

 Regeringen kommer i den ekonomisk-politiska propositionen (prop. 1994/95:25)

att föreslå att den allmänna sjukförsäkringsavgiften den 1 januari 1995 höjs med

två procentenheter, vilket motsvarar den borttagna allmänna avgiften för

finansiering av kontantstöd vid arbetslöshet. Samtidigt föreslås

sjukförsäkringsavgiften i form av arbetsgivaravgift bli reducerad så att

sjukförsäkringens totala intäkter hålls oförändrade.

 Därigenom skapas utrymme att inom ramen för ett oförändrat uttag av

arbetsgivaravgifter höja arbetsmarknadsavgiften och på det sättet tillföra

arbetsmarknadsfonden motsvarande belopp.

 Samtidigt återinförs i enlighet med förslaget i denna proposition den tidigare

finansieringsavgiften. Tillsammans med de utgiftsminskningar som blir följden av

de satsningar som kommer att föreslås för att minska arbetslösheten och de

föreslagna regeländringarna för arbetslöshetsförsäkringen, beräknas det

ackumulerade underskottet ha pressats ned till ca 150 miljarder kronor vid

sekelskiftet. Detta innebär, i jämförelse med den utveckling som skulle ha varit

utan regeringens förslag, ett minskat upplåningsbehov i fonden om knappt 70

miljarder kronor.

8 Kommentar till lagförslagen

8.1 Förslag till lag om ändring av lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring

Ändringarna innebär i huvudsak att lagen återfår den lydelse den hade innan den

1 juli 1994. Skälen för detta finns angivet i den allmänna motiveringen.

15 §

Genom de förändringar som skedde per den 1 juli 1994 upphävdes dåvarande 16 §.

Det som angavs i dåvarande 16 § beträffande tidsgränsen för rätt till

återstående antal dagar av ersättningsperioden infördes istället i 15 §. Denna

förändring bibehålls nu. Paragrafen får därför nu den utformning den hade innan

den 1 juli 1994 med det tillägg som nu nämnts.

20 §

Första stycket innebär en återgång till det som gällde innan den 1 juli 1994.

 Andra stycket andra meningen utgör ett förtydligande av vad som som skall ligga

till grund för normalarbetstidens beräkning. För den som inte haft en fastlagd

veckoarbetstid under det senaste året skall normalarbetstiden utgöra ett genom-

snitt av de senaste åtta månadernas arbetstid. Om arbetstiden har varierat under

dessa åtta månader bör det sammanlagda antalet timmar delas med 35 veckor vilket

motsvarar åtta månader.

 Genom bestämmelsen i andra stycket tredje meningen förhindras att ersättning

vid sidan av deltidsarbete betalas ut i oändlig tid.

Övergångsbestämmelserna

Övergångsbestämmelserna innebär att de som påbörjat en ersättningsperiod under

den tid reglerna från den 1 juli 1994 varit i kraft får fortsätta att uppbära

ersättning perioden ut. Om perioden börjat med dagpenningersättning enligt lagen

om kontant arbetsmarknadsstöd men stödtagaren efter årskiftet, i enlighet med

de övergångsregler som finns i den föreslagna lagen om ändring av lagen om

kontant arbetsmarknadsstöd, gått över till ersättning enligt denna lag, skall

sådan tid inräknas i ersättningsperioden.

 Regeln i 20 § andra stycket tredje meningen om normalarbetstidens beräkning för

de som under en ersättningsperiod kvalificerat sig för ytterligare ersättning

genom en inte tidsbegränsad deltidsanställning skall, till skillnad från övriga

lagändringar, träda i kraft den 1 juli 1995.

8.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd

Ändringarna innebär i huvudsak att lagen återfår den lydelse den hade innan den

1 juli 1994. Skälen för detta finns angivet i den allmänna motiveringen.

15 §

Beträffande denna paragraf hänvisas till vad som sagts under motsvarande

paragraf i avsnitt 8.1.

Övergångsbestämmelserna

Liksom när det gäller ersättning enligt arbetslöshetsförsäkringslagen skall den

som påbörjat en ersättningsperiod med dagpenning efter den 1 juli 1994 ha rätt

att fortsätta att uppbära ersättning, dock längst till den 30 juni 1996. Denna

rätt är dock förenad med ett undantag. Om stödtagaren uppfyller kraven för rätt

till ersättning enligt arbetslöshetsförsäkringslagen i dess lydelse från den 1

januari 1995 skall hon eller han i stället uppbära ersättning från

arbetslöshetskassan under den del av ersättningsperioden som återstår.

8.3 Övriga lagförslag

Lagen (1993:1441) om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid

arbetslöshet föreslås upphöra att gälla vid utgången av år 1994. Med anledning

härav föreslås konsekvensändringar i andra lagar.

Arbetsmarknadsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:99 Förändringar i arbetslös-

hetsersättningen.