Årsredovisning för staten 2006

Regeringens skrivelse 2006/07:101

Årsredovisning för staten 2006

Regeringens skrivelse 2006/07:101

Årsredovisning för staten 2006

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 12 april 2007

Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

(Finansdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten 2006. Skrivelsen omfattar resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på stats- budgetens inkomsttitlar och anslag under året. Vidare lämnas en uppföljning av de budgetpolitiska målen, uppgifter om utvecklingen av statens ekonomi de senaste fem åren, en redogörelse för statliga garantier och krediter, avgifter till och bidrag från EU, samt tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande. Myndigheter som fått revisionsberättelse med invändning om- nämns och skälen för invändningarna anges. En redogörelse för den Europeiska revisionsrättens granskning av EU-medel lämnas.

Sammanfattning

Skr. 2006/07:101

Sammanfattning

Det ekonomiska utfallet för 2006

Det samlade ekonomiska utfallet för 2006 ger en positiv bild när det gäller utvecklingen av statens finansiella resultat och ekonomiska ställning. Överskottet i de offentliga finanserna ökade från 2,9 procent av bruttonationalprodukten (BNP) 2005 till 3,1 procent 2006, vilket överstiger det av riksdagen fastställda målet för 2006 med 2,6 procentenheter.

Utgiftstaket för 2006 klarades med en marginal på 11,8 miljarder kronor. Utgifterna under utgiftstaket som andel av BNP uppgick till 31,5 procent, en minskning med knappt 1 procentenhet jämfört med 2005. Överskottet i statsbudgeten uppgick till 18,4 miljarder kronor, vilket är en ökning med 4,3 miljarder kronor jämfört med 2005.

Resultaträkningen uppvisade 2006 ett överskott på 104 miljarder kronor. Jämfört med 2005 har resultatet förbättrats med 67 miljarder

kronor. Statsskulden har

minskat

med

41 miljarder kronor. Som andel av BNP

har

statsskulden minskat från ca 47 till 43 procent.

I följande tabell redovisas

några nyckeltal

avseende det ekonomiska utfallet 2006 jämfört med 2005.

Nyckeltal för det ekonomiska utfallet

Miljarder kronor

Utfall

Procent

Utfall

Procent

2006

1

2005

2

P

P

av BNPP

av BNPP

Den offentliga sektorns finansiella

sparande

3

3

77

2,9

P

P

89P

3,1P

Statsbudgetens

saldo

18

0,6

14

0,5

Utgiftstak

907

32,0

870

32,6

Takbegränsade

utgifter

895

31,5

864

32,4

Statens netto-

förmögenhet

-635

-22,4

4

-27,9

P

-746P

Statsskuld

1 220

43,0

1 262

47,2

Årets över-/under-

skott i resultat-

räkningen

104

3,7

4

1,4

P

37P

Garantiför-

5

756

26,6

723

27,1

P

bindelserP

6

26

0,9

26

1,0

P

EU-avgiftenP

Nettoflöde till EU

12

0,4

12

0,5

1

P

P

Prel. BNP för 2006 uppgår till 2 838 miljarder kronor (löpande priser).

2

P

P

Rev. BNP för 2005 uppgår till 2 670 miljarder kronor (löpande priser).

3

P

P

Premiepensionssystemet svarar för ca 30 miljarder kronor eller ca 1,0 procent

av den offentliga sektorns finansiella sparande.

4

P

P

Redovisningen för 2005 har justerats i enlighet med ändrade

redovisningsprinciper m.m. För en närmare beskrivning, se avsnitt 4.4.5.

5

P

P

Exkl. kapitaltäckningsgarantier och investerarskydd.

6

P

P

Periodiserade uppgifter.

7

Skr. 2006/07:101

Överskott i de offentliga finanserna

Den offentliga sektorns finansiella sparande skall enligt riksdagens beslut uppgå till 2 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. I budgetpropositionen för 2003 angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet för ett enskilt år bör anpassas till konjunkturläget. Osäkerheten i konjunkturutvecklingen är ett av skälen till att det bör finnas en avvägning mellan kortsiktig flexibilitet och långsiktig hållbarhet. Det kan finnas skäl att låta det finansiella sparandet understiga 2 procent av BNP i ett svagt konjunkturläge så att de automatiska stabi- lisatorerna kan verka fullt ut. På motsvarande sätt kan det överstiga 2 procent i ett starkt konjunkturläge.

Riksdagen fastställde hösten 2005 målet för överskottet i de offentliga finanserna för 2006 till minst 0,5 procent av BNP. Överskottet för 2006 beräknas enligt preliminära nationalräkenskaper uppgå till 3,1 procent av BNP, vilket betyder att målet överskreds med 2,6 procentenheter.

Det stora överskridandet av målet uppkom till viss del av en högre tillväxt. De förbättrade offentliga finanserna beror i stor utsträckning dock på ökade skatteintäkter.

Under perioden 2000–2006 var överskotten i de offentliga finanserna i genomsnitt 2,0 procent av BNP, inklusive sparandet i premiepensions- systemet. Överskottet är därmed i linje med målet om 2 procents sparande över en konjunkturcykel.

Marginal till utgiftstaket

Utgiftstaket för staten har sedan införandet budgetåret 1997 klarats samtliga år. Utgiftstaket omfattar statsbudgetens utgiftsområden 1–25 och 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. ingår inte i de takbegränsade utgifterna eftersom riksdagen och regeringen i mycket begränsad utsträckning kan påverka dessa utgifter på kort sikt.

Det av riksdagen beslutade utgiftstaket för 2006 uppgick till 907 miljarder kronor. Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till 895,2 miljarder kronor. Utgiftstaket för 2006 klarades därmed med en marginal på 11,8 miljarder kronor.

8

Statens resultat- och balansräkningar

Resultaträkningen

Årets överskott, dvs. skillnaden mellan intäkter och kostnader i resultaträkningen, uppgår till 104 miljarder kronor, vilket är en ökning med 67 miljarder kronor jämfört med 2005.

Ökningen hänförs i huvudsak till att skatteintäkter har ökat med 62 miljarder kronor. Skatteintäkter uppgår därmed till 964 miljarder kronor för staten och utgör 92 procent av statens totala intäkter.

Skatter på arbete ökade med 31,5 miljarder kronor jämfört med 2005. Ökningen förklaras framför allt av den ökade sysselsättningen och löneutvecklingen. Skatt på kapital ökade med 16,6 miljarder kronor och skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med 16,1 miljarder kronor, varav 13,4 miljarder kronor avsåg mervärdesskatt.

Kostnaderna för transfereringar har ökat med 17 miljarder kronor jämfört med 2005. Transfereringar till hushåll ökade med 14 miljarder kronor, varav 7 miljarder kronor avser ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten. Transfereringar till utlandet ökade med 3,2 miljarder kronor. Ökningen avser i sin helhet bistånd och andra internationella bidrag.

Kostnaderna för statens egen verksamhet har ökat med 8 miljarder kronor. Kostnader för personal ökade med 13,8 miljarder kronor, främst till följd av att försäkringstekniska avsättningar avseende statens tjänstepensioner ökade med 10,7 miljarder kronor. Den kraftiga ökningen beror på en sänkning av räntan i de försäkringstekniska riktlinjerna, vilket höjer nuvärdet av de framtida pensionerna och därmed avsättningen. Vissa garanti- och kreditkostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet har minskat med 1,4 miljarder kronor. Vidare har avskrivningar och nedskrivningar minskat med 3,9 miljarder kronor.

Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag har påverkat utfallet positivt med 48,4 miljarder kronor, vilket motsvarar en ökning med 2,6 miljarder kronor jämfört med 2005. De större förändringarna avser förbättrade resultat främst för TeliaSonera AB med 2,4 miljarder kronor, Civitas Holding AB med 1,7 miljarder kronor och Sveaskog AB med

1,5 miljarder

kronor. Försämrat

resultat

återfinns hos

Akademiska Hus

AB med

3,6 miljarder kronor till följd av att ökningen av

fastigheternas marknadsvärde är lägre än föregående år.

Nettokostnaden för förvaltningen av statsskulden uppgick till 28 miljarder kronor.

Det motsvarar en

kostnadsminskning

med

39 miljarder kronor

jämfört med 2005.

Detta

beror framför allt på att orealiserade valutakursvinster uppgår till 23 miljarder kronor jämfört med föregående år då orealiserade valutakursförluster redovisades på 30 miljarder kronor. Övriga finansiella intäkter minskade med 7 miljarder kronor jämfört med 2005. Orsaken är främst reavinster från försäljning av aktier som redovisats under föregående år.

Balansräkningen

Statens nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mellan tillgångars och skulders bokförda värde (motsvarande eget kapital i ett företag), är negativ och uppgår till -635 miljarder kronor, vilket motsvarar -22,4 procent av BNP (se tabellen ovan). Nettoförmögenheten förbättra- des med ca 110 miljarder kronor jämfört med 2005, främst till följd av årets överskott i resultaträkningen på 104 miljarder kronor.

Den konsoliderade statsskulden minskade med 41 miljarder kronor till 1 220 miljarder kronor.

Som framgår av tabellen ovan uppgår stats- skulden 2006 till 43 procent av BNP. Lånen i svenska kronor har minskat med ca 5 miljarder kronor och lånen i utländsk valuta har minskat med ca 37 miljarder kronor. Andelen lån i utländsk valuta har därmed minskat, från 24 procent till 22 procent, i enlighet med regeringens riktlinjer om att långsiktigt minska valutaskulden.

Statsbudgetens utfall

Inkomster

Statsbudgetens inkomster uppgick till 810 miljarder kronor 2006, varav skatter m.m. utgjorde 744 miljarder kronor och övriga inkomster 66 miljarder kronor. Jämfört med statsbudgeten som antogs i december 2005 blev inkomsterna 65 miljarder kronor högre. Skatter m.m. blev 67 miljarder kronor högre än beräknat och övriga inkomster 2 miljarder kronor lägre än beräknat.

Skr. 2006/07:101

Statens skatteintäkter beräknas uppgå till 793 miljarder kronor, vilket är 49 miljarder kronor högre än beräknat i ursprunglig statsbudget. De största skillnaderna finns under skatt på kapital från hushåll och företagsvinster.

Utgifter

Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 792 miljarder kronor 2006, vilket är 7,5 miljarder kronor högre än den beräkning som redovisades i statsbudgeten för 2006. På tilläggsbudget anvisades 11,1 miljarder kronor, varav 6,8 miljarder kronor avsåg jord- och skogsbruk (främst gårdsstöd). I förhållande till det som totalt anvisades på statsbudget och tilläggsbudget blev utgifterna 3,5 miljarder kronor lägre.

Skillnaden mellan utfall och ursprunglig statsbudget beror främst på ökade utgifter för Riksgäldskontorets nettoutlåning, vilket i sin tur beror på två års utbetalningar till premiepensionssystemet.

Statliga garantier och krediter

Statliga garantiåtaganden ökade med 33 miljarder kronor jämfört med 2005 och uppgick vid utgången av 2006 till 756 miljarder kronor. I förhållande till BNP har de statliga garanti- åtagandena minskat med 0,5 procentenheter jämfört med föregående år.

De statliga subventionerna av garantiverksam- heten via statsbudgeten uppgick till 0,3 miljarder kronor, varav 0,2 miljarder kronor avsåg äldre bostadskreditgarantier och 0,1 miljarder kronor avsåg Öresundsbron.

Statens externa utlåning med kreditrisk uppgick vid utgången av 2006 till drygt 194 miljarder kronor, varav 176 miljarder kronor avser studielån. Drygt 30 miljarder kronor av utlåningen bedöms som osäkra fordringar.

Avgifter till och bidrag från EU

Sveriges kostnader för EU-avgiften uppgick till knappt 26 miljarder kronor (0,9 procent av BNP), vilket är en ökning med 0,3 miljarder kronor jämfört med 2005. Ökningen är främst hänförlig till att den momsbaserade delen av avgiften har ökat med drygt 1 miljard kronor,

9

Skr. 2006/07:101

tullavgiften med ca 0,5 miljard kronor och en minskning på drygt 1 miljard kronor av den BNI-baserade delen av avgiften. Bidragen från EU ökade med ca 0,7 miljarder kronor, vilket innebär att nettoflödet till EU minskade med 0,4 miljarder kronor.

Kassamässigt (enligt statsbudgeten) är Sveriges avgift till EU både för 2005 och 2006 densamma som den kostnadsmässiga avgiften (25,6 respektive 25,9 miljarder kronor).

Statliga sektorns tillgångar och skulder

Utöver de myndigheter som konsolideras i statens resultat- och balansräkningar, innefattar sammanställningen över den s.k. statliga sektorn även Premiepensionsmyndigheten (PPM), AP- fonderna och Riksbanken. Vidare ingår statliga bolag, banker och finansinstitut där statens andel uppgår till minst 20 procent.

Vid utgången av 2006 var den statliga sektorns samlade tillgångar 3 186 miljarder kronor. Sammantaget innebär det en ökning av tillgångarna med 235 miljarder kronor jämfört med 2005.

De samlade skulderna uppgick till 2 605 miljarder kronor 2006, vilket motsvarar en minskning med 23 miljarder kronor. Sammantaget uppgick den statliga sektorns eget kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde, efter elimineringar till 581 miljarder kronor, en ökning med 258 miljarder kronor jämfört med 2005.

Till följd av ökad sysselsättning och en gynnsam utveckling på aktiemarknaden ökade AP-fondernas tillgångar med 91 miljarder kronor till 871 miljarder kronor (eget kapital har ökat med 89 miljarder kronor). PPM:s tillgångar ökade med 55 miljarder kronor och det egna kapitalet uppgick därmed till 293 miljarder kronor.

Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till 1 213 miljarder kronor, en ökning med 54 miljarder kronor jämfört med 2005. Statens andel av bolagens skulder ökade med 22 miljarder kronor till sammanlagt 908 miljarder kronor. Det egna kapitalet uppgår därmed till 305 miljarder kronor.

10

Skr. 2006/07:101

Innehållsförteckning

Sammanfattning ..............................................................................................................

7

1TU UT

ÅrsredovisningTU

för staten 2006UT ...........................................................................

21

2TU UT

UppföljningTU

av de budgetpolitiska målenUT ...........................................................

25

2TU

.1UT

DenTU

offentliga sektorns finansiella sparandeUT.......................................

25

2TU

.2UT

UtgiftstakTU

för statenUT .............................................................................

26

3TU UT

UtvecklingenTU

av statens ekonomiUT........................................................................

31

3TU

.1UT

StatsbudgetensTU

utvecklingUT ....................................................................

31

3TU

.1.1UT

StatsbudgetensTU

saldoUT .............................................................................

31

3TU

.1.2UT

StatsbudgetensTU

inkomsterUT ....................................................................

31

3TU

.1.3UT

StatsbudgetensTU

utgifterUT .........................................................................

37

3TU

.1.4UT

NyckeluppgifterTU

i balans- och resultaträkningarnaUT.............................

40

4TU UT

Resultaträkning,TU

balansräkning och finansieringsanalysUT....................................

53

4TU

.1UT

ResultaträkningTU

UT .....................................................................................

53

4TU

.1.1UT

IntäkterTU

UT ..................................................................................................

54

4TU

.1.2UT

KostnaderTU

UT

..............................................................................................

55

4TU

.1.3UT

TransfereringarU

UT......................................................................................

55

4TU

.1.4UT

KostnaderTU

för statens egen verksamhetUT...............................................

57

4TU

.1.5UT

ResultatTU

från andelar i dotter- och intresseföretagUT .............................

57

4TU

.1.6UT

NettokostnadTU

för statsskulden och övriga finansiella intäkter

och kostnaderUT ........................................................................................

57

4TU

.2UT

BalansräkningTU

UT ........................................................................................

58

4TU

.2.1UT

NettoförmögenhetenTU

UT............................................................................

58

4TU

.2.2UT

ÖvrigaTU

förändringar i balansräkningenUT ................................................

59

4TU

.3UT

FinansieringsanalysTU

UT ...............................................................................

60

4TU

.3.1UT

StatensTU

verksamhetUT................................................................................

61

4TU

.3.2UT

InvesteringarTU

UT..........................................................................................

61

4TU

.3.3UT

UtlåningTU

UT.................................................................................................

61

4TU

.3.4UT

FinansiellaTU

aktiviteterUT............................................................................

61

4TU

.3.5UT

StatensTU

nettoupplåningUT .........................................................................

62

4TU

.4UT

RedovisningsprinciperTU

och tilläggsupplysningarUT ................................

62

4TU

.4.1UT

TransfereringarU

UT......................................................................................

62

4TU

.4.2UT

NyaTU

principer för redovisning av skatterUT.............................................

63

4TU

.4.3UT

AvgränsningTU

av redovisningsenhetenUT ..................................................

65

4TU

.4.4UT

MetoderTU

för konsolidering m.m.UT..........................................................

65

4TU

.4.5UT

ÄndradeTU

redovisningsprinciperUT ............................................................

66

4TU

.4.6UT

UndantagTU

från generella principer m.m.UT..............................................

68

4TU

.4.7UT

KommentarerTU

till särskilda posterUT........................................................

69

4TU

.4.8UT

VärderingsprinciperTU

UT ..............................................................................

72

4TU

.5UT

NoterTU

UT .....................................................................................................

74

11

Skr. 2006/07:101

4TU

.5.1UT

NoterTU

till resultaträkningenUT ..................................................................

74

4TU

.5.2UT

NoterTU

till balansräkningenUT ....................................................................

91

4TU

.5.3UT

NoterTU

till finansieringsanalysenUT ..........................................................

114

5TU UT

StatsbudgetensTU

utfallUT

...........................................................................................

121

5TU

.1UT

StatsbudgetensTU

saldo 2006UT...................................................................

121

5TU

.1.1UT

StatsbudgetenTU

2005 och 2006UT..............................................................

123

5TU

.2UT

StatsbudgetensTU

inkomster 2006UT ..........................................................

123

5TU

.2.1UT

PrognosförutsättningarTU

UT .......................................................................

124

5TU

.2.2UT

TotalaU

skatteintäkterUT............................................................................

126

5TU

.2.3UT

ÖvrigaTU

inkomsterUT.................................................................................

131

5TU

.3UT

StatsbudgetensTU

utgifter 2006UT...............................................................

136

5TU

.3.1UT

SammanfattningTU

UT ...................................................................................

137

5TU

.3.2UT

IndragningarTU

UT.........................................................................................

138

5TU

.3.3UT

BegränsningsbeloppTU

UT.............................................................................

140

5TU

.3.4UT

MedgivnaTU

överskridanden UT ...................................................................

140

5TU

.3.5UT

PolitikområdenTU

UT ....................................................................................

140

5TU

.3.6UT

RealekonomiskTU

fördelning av statsbudgetenUT .....................................

144

5TU

.4UT

UtfallTU

per utgiftsområdeUT .....................................................................

150

5TU

.4.1UT

UtgiftsområdeTU

1 Rikets styrelseUT .........................................................

150

5TU

.4.2UT

UtgiftsområdeTU

2 Samhällsekonomi och finansförvaltningUT ...............

151

5TU

.4.3UT

UtgiftsområdeTU

3 Skatt, tull och exekutionUT ........................................

152

5TU

.4.4UT

UtgiftsområdeTU

4 RättsväsendetUT ..........................................................

152

5TU

.4.5UT

UtgiftsområdeTU

5 Internationell samverkanUT........................................

152

5TU

.4.6UT

UtgiftsområdeTU

6 Försvar samt beredskap mot sårbarhetUT..................

153

5TU

.4.7UT

UtgiftsområdeTU

7 Internationellt biståndUT ............................................

153

5TU

.4.8UT

UtgiftsområdeTU

8 Invandrare och flyktingarUT.......................................

154

5TU

.4.9UT

UtgiftsområdeTU

9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgUT .................

155

5TU

.4.10UT UtgiftsområdeTU

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikappUT .............................................................................................

156

5TU

.4.11UT UtgiftsområdeTU ......................

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdomUT

156

5TU

.4.12UT UtgiftsområdeTU .........

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barnUT

157

5TU

.4.13UT

UtgiftsområdeTU ......................................................

13

ArbetsmarknadUT

157

5TU

.4.14UT

UtgiftsområdeTU ................................................................

14

ArbetslivUT

158

5TU

.4.15UT

UtgiftsområdeTU ..............................................................

15

StudiestödUT

158

5TU

.4.16UT UtgiftsområdeTU .................

16

Utbildning och universitetsforskningUT

159

5TU

.4.17UT UtgiftsområdeTU ...............

17

Kultur, medier, trossamfund och fritidUT

159

5TU

.4.18UT UtgiftsområdeTU

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggandeUT

160

5TU

.4.19UT UtgiftsområdeTU ..............................................

19

Regional utvecklingUT

160

5TU

.4.20UT UtgiftsområdeTU ................................

20

Allmän miljö- och naturvårdUT

161

5TU

.4.21UT

UtgiftsområdeTU .....................................................................

21

EnergiUT

161

5TU

.4.22UT

UtgiftsområdeTU .................................................

22

KommunikationerUT

162

5TU

.4.23UT UtgiftsområdeTU

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringarUT.................................................................................................

162

5TU

.4.24UT

UtgiftsområdeTU ..............................................................

24

NäringslivUT

163

5TU

.4.25UT UtgiftsområdeTU ...........................

25

Allmänna bidrag till kommunerUT

163

5TU

.4.26UT UtgiftsområdeTU .........................................

26

Statsskuldsräntor m.m.UT

164

5TU

.4.27UT UtgiftsområdeTU ................

27

Avgiften till Europeiska gemenskapenUT

165

5TU

.4.28UT

FörändringTU ......................................................

av anslagsbehållningar UT

165

5TU

.4.29UT

RiksgäldskontoretsTU ......................................................

nettoutlåningUT

166

12

Skr . 2006/07:101

5TU

.4.30UT

KassamässigTU

korrigeringUT

.....................................................................

168

5TU

.4.31UT

ÅlderspensionssystemetTU

vid sidan av statsbudgeten UT .........................

169

6TU

UT

StatligaTU

garantier och krediterUT............................................................................

173

6TU

.1UT

StatligaTU

garantierUT..................................................................................

173

6TU

.1.1UT

GarantiportföljensTU

sammansättning ..................................................UT

173

6TU

.1.2UT

PortföljensTU

riskprofilUT ..........................................................................

176

6TU

.1.3UT

AvsättningarTU

för garantiförluster.......................................................UT

177

6TU

.1.4UT

TillgångarU

i garantiverksamheten .......................................................UT

178

6TU

.1.5UT

JämförelseTU

mellan avsättningar för förväntade kostnader och

olika slags tillgångar i garantiverksamheten ......................................UT

179

6TU

.1.6UT

BetalningsflödenTU

och garantiverksamhetens påverkan på statens

finanserUT ................................................................................................

180

6TU

.2UT

StatligTU

utlåning med kreditrisk...........................................................UT

182

6TU

.2.1UT

KreditportföljensTU

sammansättning ....................................................UT

183

7TU

UT

AvgifterTU

till och bidrag från EUUT.........................................................................

189

7TU

.1UT

AvgiftenTU

till EU:s budget ...................................................................UT

189

7TU

.2UT

ÅterflödeTU

från EU-budgeten..............................................................UT

190

7TU

.3UT

RedovisningTU

i resultaträkningen.........................................................UT

190

7TU

.4UT

RedovisningTU

på statsbudgeten............................................................UT

191

7TU

.5UT

AnslagTU

finansierade med ...................................................EU-medelUT

192

8TU

UT

RevisionsfrågorTU

UT...................................................................................................

197

8TU

.1UT

RevisionsberättelseTU

med ..................................................invändningUT

197

8TU

.2UT

RevisionTU

av EU-medelUT ........................................................................

199

8TU

.2.1UT

VäsentligaTU

iakttagelser under .....................................................2005UT

200

8TU

.2.2UT

UtgångspunkterTU

för Sveriges agerande avseende revisionsrättens

iakttagelserUT...........................................................................................

200

8TU

.2.3UT

RevisionsrättensTU

iakttagelser ...................för 2005 gällande SverigeUT

200

9TU

UT

SammanställningTU

av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande

överUT......................................................................................................................

205

9TU

.1UT

DenTU

statliga sektorns förmögenhet ...................................................UT

205

9TU

.2UT

APTU -fonderna och Premiepensionsmyndigheten ...............................UT

208

9TU

.3UT

StatligaTU

bolag, banker och ...........................................finansinstitutUT

209

9TU

.4UT

RiksbankenTU

UT ..........................................................................................

210

9TU

.5UT

PensionssystemetsTU

årsredovisning.....................................................UT

210

Bilagor:

Bilaga 1

Ordlista

Bilaga 2

Statliga myndigheter m.m.

Bilaga 3

Statliga bolag

Bilaga 4

Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten

Bilaga 5

Specifikation av statsbudgetens inkomster

Bilaga 6

Specifikation av statsbudgetens utgifter

13

Skr. 2006/07:101

Tabellförteckning

Nyckeltal för det ekonomiska utfallet .............................................................................

7

2.1

Den offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP.........................

25

2.2

Den offentliga sektorns finansiella sparande.......................................................

26

2.3

Det finansiella sparandet i delsektorerna.............................................................

26

2.4

Utgiftstak för staten .............................................................................................

27

2.5

Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2006 ...........................................

27

2.6

Takbegränsade utgifter..........................................................................................

28

3.1

Statsbudgetens utfall 2002–2006..........................................................................

31

3.2

Statens totala inkomster 2000–2006 ....................................................................

32

3.3

Den offentliga sektorns skatteintäkter 2000–2006.............................................

34

3.4

Skattekvot 2001–2006...........................................................................................

37

3.5

Statsbudgetens utgifter 2002–2006......................................................................

39

3.6

Nyckeluppgifter ur balans- och resultaträkningarna 2002–2006.......................

40

3.7

Statliga myndigheters innehav av statspapper 2006............................................

41

3.8

Statsskuldens utveckling och sammansättning 2002–2006 ................................

42

3.9

Nominella lån i svenska kronor 2002–2006 ........................................................

42

3.10

Valutaskulden 2002–2006 .....................................................................................

43

3.11

Statsskuldens kostnader 2002–2006.....................................................................

43

3.12

Transfereringar 2002–2006 ...................................................................................

44

3.13

Socialförsäkringar 2002–2006...............................................................................

45

3.14

Pensionstagare med ålderspension 2002–2006....................................................

45

3.15

Utbetald ålderspension 2002–2006......................................................................

45

3.16

Ersatta nettodagar med föräldrapenning 2002–2006 ..........................................

46

3.17

Arbetslösa personer i genomsnitt per månad 2002–2006...................................

46

3.18

Studerande med studiemedel 2002–2006.............................................................

47

3.19

Studerande med studiemedel 2002–2006: Studielån ...........................................

47

3.20

Antal statligt anställda 2002–2006 fördelade på kvinnor respektive män..........

49

3.21

Antal statligt anställda 2002–2006 fördelade på åldersgrupper..........................

49

3.22

Antal statligt anställda 2002–2006 fördelade på sektorer...................................

50

4.1

Resultaträkning .....................................................................................................

54

4.2

Balansräkning ........................................................................................................

59

4.3

Materiella investeringar.........................................................................................

61

4.4

Finansieringsanalys ...............................................................................................

62

4.5

Resultaträkningens saldo 2005.............................................................................

68

5.1

Statsbudgetens utfall 2006..................................................................................

121

5.2

Statsbudgetens saldo 2006 samt justering för större engångseffekter.............

122

5.3

Statsbudgetens utfall 2005 och 2006..................................................................

123

5.4Redovisning av skatteintäkter i årsredovisningen respektive 2007 års

ekonomiska vårproposition................................................................................

124

5.5 Inkomstreformer 2006........................................................................................

125

5.6Antaganden i 2007 års ekonomiska vårproposition jämfört med

budgetpropositionen för 2006............................................................................

125

14

Skr. 2006/07:101

5.7Totala skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster jämfört med

statsbudgeten för 2006.......................................................................................

127

5.8

Övriga inkomster, sammanfattning...................................................................

131

5.9

Inkomster av statens verksamhet ......................................................................

132

5.10

Rörelseöverskott ................................................................................................

132

5.11

Ränteinkomster ..................................................................................................

133

5.12

Aktieutdelning....................................................................................................

133

5.13

Inkomster av försåld egendom ..........................................................................

134

5.14

Återbetalning av lån ...........................................................................................

135

5.15

Kalkylmässiga inkomster ...................................................................................

135

5.16

Statliga pensionsavgifter ....................................................................................

135

5.17

Bidrag m.m. från EU..........................................................................................

136

5.18

Statsbudgetens utgifter m.m. 2006....................................................................

137

5.19

Indragningar 2006...............................................................................................

139

5.20

Utgiftsbegränsande åtgärder 2006.....................................................................

140

5.21

Medgivet överskridande 2006............................................................................

140

5.22

Statsbudgeten fördelad på politikområden.......................................................

142

5.23

Realekonomisk fördelning av statsbudgeten....................................................

144

5.24

Transfereringar till hushåll .................................................................................

145

5.25

Transfereringar till kommuner...........................................................................

146

5.26

Transfereringar till företag .................................................................................

147

5.27

Lön inkl. sociala avgifter ....................................................................................

148

5.28

Omkostnader för konsumtion ..........................................................................

149

5.29

Statsbudgetens utgiftsområden realekonomiskt fördelade 2006.....................

150

5.30

UO 1 Rikets styrelse..........................................................................................

151

5.31

UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ................................................

151

5.32

UO 3 Skatt, tull och exekution .........................................................................

152

5.33

UO 4 Rättsväsendet...........................................................................................

152

5.34

UO 5 Internationell samverkan ........................................................................

152

5.35

UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet ..................................................

153

5.36

UO 7 Internationellt bistånd.............................................................................

153

5.37

Utfall för bistånd 1997–2006.............................................................................

154

5.38

UO 8 Invandrare och flyktingar........................................................................

154

5.39

UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg..................................................

155

5.40

UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp...............................

156

5.41

UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom.......................................................

156

5.42

UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ..........................................

157

5.43

UO 13 Arbetsmarknad ......................................................................................

157

5.44

UO 14 Arbetsliv.................................................................................................

158

5.45

UO 15 Studiestöd ..............................................................................................

158

5.46

UO 16 Utbildning och universitetsforskning..................................................

159

5.47

UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ................................................

159

5.48

UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande ........................

160

5.49

UO 19 Regional utveckling ...............................................................................

160

5.50

UO 20 Allmän miljö- och naturvård.................................................................

161

5.51

UO 21 Energi .....................................................................................................

161

5.52

UO 22 Kommunikationer .................................................................................

162

5.53

UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar ..........................

162

5.54

UO 24 Näringsliv...............................................................................................

163

5.55

UO 25 Allmänna bidrag till kommuner ...........................................................

163

5.56

UO 26 Statsskuldsräntor m.m...........................................................................

164

15

Skr. 2006/07:101

5.57

Räntor på statsskulden 2002-2006 .....................................................................

164

5.58

Räntor och valutakurser 2002–2006 årsgenomsnitt..........................................

165

5.59

UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen..................................................

165

5.60

Förändring av anslagsbehållningar exkl. statsskuldsräntor 2006 .....................

166

5.61

Specifikation av anslag med anslagsbehållning över 1 000 miljoner kronor....

166

5.62

Riksgäldskontorets nettoutlåning......................................................................

166

5.63

Kassamässig korrigering .....................................................................................

168

5.64

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten.........................................

169

6.1

Statliga garantiåtaganden och utfästelser2006-12-31........................................

174

6.2

Avsättningar för förväntade garantikostnader 2006-12-31...............................

178

6.3Värdepappersinnehav och andra placeringar, räntekonton hos RGK,

likvida medel samt regressfordringar 2006-12-31.............................................

179

6.4Garantiengagemang, avsättningar för förväntade kostnader, tillgångar i

garantiverksamheten samt nuvärdet av framtida avgifter 2006-12-31 .............

180

6.5 Anslag vars ändamål 2006 omfattade garantiverksamhet .................................

181

6.6Avgifter, infrianden, återvinningar samt administrationskostnader under

2006......................................................................................................................

181

6.7Statens utlåning med kreditrisk före och efter avdrag för osäkra

fordringar 2006-12-31.........................................................................................

183

7.1

1

191

P

Periodiserade avgifter till EU 2002–2006P .........................................................

7.2

Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) 2002–2006........................

192

7.3

Anslag finansierade med EU-medel...................................................................

193

9.1

Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital..........................

206

9.2Eliminering avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och

intresseföretag) ...................................................................................................

207

9.3Eliminering avseende AP-fondernas och PPM:s innehav av statspapper

samt PPM:s övriga tillgångar och skulder gentemot Riksgäldskontoret ........

207

9.4

AP-fonderna 2006 ...............................................................................................

208

9.5

Inkomst- och premiepension, resultaträkning..................................................

211

9.6

Inkomst- och premiepension, balansräkning....................................................

212

16

Skr. 2006/07:101

Diagramförteckning

3.1 Skatteintäkter 2000–2006, korrigerade för regeländringar ................................

35

3.2Skatt på kapital samt totala skatteintäkter 2000–2006, korrigerade för

regeländringar .......................................................................................................

35

3.3 Skattebaser för skatt på kapital............................................................................

35

3.4Skatt på arbete samt totala skatteintäkter 2000–2006, korrigerade för

regeländringar .......................................................................................................

35

3.5 Skattebaser för skatt på arbete.............................................................................

36

3.6Skatt på konsumtion och insatsvaror samt totala skatteintäkter 2000–

2006, korrigerade för regeländringar...................................................................

36

3.7

Skattebas för skatt på konsumtion och insatsvaror ...........................................

36

3.8

Statens nettoförmögenhet och statsskulden 2002–2006....................................

40

3.9

Transfereringar per sektor 2002–2006.................................................................

44

3.10

Socialförsäkringar 2002–2006..............................................................................

45

3.11

Arbetsmarknad 2002–2006 ..................................................................................

46

3.12

Bistånd m.m. 2002–2006......................................................................................

46

3.13

Utbildning och studiestöd 2002–2006................................................................

47

3.14

Statens egen verksamhet 2002–2006 ...................................................................

48

3.15

Statens över/-underskott .....................................................................................

50

4.1

Statens intäkter.....................................................................................................

54

4.2

Statens kostnader..................................................................................................

55

4.3

Transfereringar per sektor....................................................................................

55

5.1

Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 1990-2006..........................

123

5.2Procentuell fördelning av statsbudgetens utgifter 2006, realekonomiskt

fördelade..............................................................................................................

144

5.3

Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategorier 2006.......

145

6.1

Garantiåtaganden 2002-2006 .............................................................................

174

6.2

Återvinningar, statliga subventioner. avgifter, infrianden och

administrationskostnader samt saldot för betalningsflödet 2002 - 2006........

182

6.3Statens utlåning med kreditrisk efter avdrag för osäkra fordringar 2002-

2006 .....................................................................................................................

184

17

1

Årsredovisning för staten 2006

Skr. 2006/07:101

1 Årsredovisning för staten 2006

Enligt 38 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) skall regeringen så snart som möjligt, senast nio månader efter budgetårets ut- gång, lämna en årsredovisning för staten till riks- dagen. Efter önskemål från riksdagen lämnas års- redovisningen i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen.

Årsredovisningen skall enligt 38 § budgetla- gen innehålla resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag.

I 44 § budgetlagen anges vidare att regeringen är redovisningsskyldig inför riksdagen för sta- tens medel och övriga tillgångar som står till re- geringens disposition. Redovisningsskyldigheten omfattar även den verksamhet som bedrivs av staten samt statens skulder och övriga ekono- miska förpliktelser.

Regeringen beslutar årligen om avgränsningen av staten och former för uppställning av resultat- och balansräkning samt finansieringsanalys. Detta skedde senast den 14 december 2006 (dnr Fi2006/7114).

Den konsoliderade redovisningen i årsredo- visningen omfattar myndigheterna, inklusive af- färsverken, under riksdagen och regeringen med undantag för Riksbanken, AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten. Dessutom ingår de fonder som redovisas av myndigheter samt Riksbankens grundfond.

Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myn- digheterna och affärsverken lämnar till statsre- dovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar.

Redovisningen utgår från vedertagna redovis- nings- och värderingsprinciper som i så stor ut-

sträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redovis- ningen sker dock fortlöpande. Under de drygt tio år som en årsredovisning för staten tagits fram har redovisningsprinciperna i ökad grad tydliggjorts, bl.a. genom att tillgångar i större ut- sträckning invärderats och redovisats samt att redovisning enligt bokföringsmässiga grunder vidareutvecklats. Gällande principer och förut- sättningar under det senaste året beskrivs i av- snitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar.

Resultaträkningen ger underlag för bedöm- ning av statens samlade inflöde och förbrukning av resurser. Värdet av statens samlade tillgångar och skulder per den 31 december 2006 redovisas i balansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet för 2006 i resultat- och balans- räkningarna samt finansieringsanalysen med utfallet för 2005.

Statsbudgeten omfattar inkomster och utgif- ter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbudgetens utfall för 2006 dels med de budgeterade inkomsterna och utgifterna i budgetpropositionen för 2006, dels med utfallet för 2005.

Ekonomistyrningsverket, Riksgäldskontoret, och Försäkringskassan har lämnat underlag till denna skrivelse (dnr Fi2007/2004).

En samlad bild av statens ekonomi

Den årliga skrivelsen Årsredovisningen för sta- ten syftar till att ge en samlad bild av hur statens finansiella resultat och ekonomiska ställning har utvecklats. Utöver den redovisning som krävs

21

Skr. 2006/07:101

enligt budgetlagen redovisar regeringen därför fler aspekter av det ekonomiska utfallet för 2006.

De budgetpolitiska målen följs upp och en översiktlig redovisning av utvecklingen av sta- tens ekonomi lämnas för den senaste femårs- perioden. Vidare lämnas en redovisning av stat- liga garantier och krediter, en fördjupad redovis- ning av EU-medel samt en redovisning av sam- lade tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande.

Riksrevisionens iakttagelser i revisionsberät- telser över myndigheternas årsredovisningar avseende 2006 samt en redogörelse för revisio- nen av EU-medel återfinns i kapitel 8.

Förändringar i årets skrivelse

I årets skrivelse lämnas en fullt periodiserad redovisning av skatter i resultat- och balansräk- ningen liksom i statsbudgetens utfall.

Kapitel 3 Utveckling av statens ekonomi omfattar inte en redovisning av de mål som den tidigare regeringen ansåg vara av betydelse för att följa utvecklingen av statens ekonomi.

I jämförelse med förra årets skrivelse avseende 2005 utgår kapitlet Sponsring m.m.

Kvalitetsgranskning

En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker främst genom Riksrevisionens år- liga revision av myndigheterna och deras års- redovisningar vilka ligger till grund för bl.a. de delar av skrivelsen som regleras i budgetlagen, dvs. resultat- och balansräkningarna, finansie- ringsanalysen samt statsbudgetens utfall.

En kvalitetskontroll sker även genom etable- rade kvalitetssäkringsrutiner i samband med Ekonomistyrningsverkets konsolideringsarbete och genom Finansdepartementets arbete med att producera skrivelsen. Kvalitetssäkringen inne- fattar bl.a. att kontrollera att myndigheternas rapporterade finansiella information överens- stämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, rimlighetskontroller samt analys av poster.

Granskning av årsredovisningen för staten 2005

Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av stat- lig verksamhet m.m. granskas årsredovisningen för staten av Riksrevisionen. Granskningen om- fattar den del av årsredovisningen som regleras i 38 § budgetlagen, dvs. resultat- och balansräk- ningarna, finansieringsanalysen och statsbud- getens utfall. Riksrevisionens bedömning av- seende Årsredovisningen för staten 2005 var att redovisningen i allt väsentligt var rättvisande (redogörelse 2005/06:RRS20).

22

2

Uppföljning av de budgetpolitiska målen

Skr. 2006/07:101

2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen

I detta kapitel redovisas uppföljningen av de budgetpolitiska målen för 2006, den offentliga sektorns finansiella sparande och utgiftstaket för staten. I budgetpropositionen för 2007 aviserades en översyn av det finanspolitiska ramverket. Regeringen redovisar i den ekonomiska vårpropositionen för 2007 bedömningar och förslag till förstärkningar av det finanspolitiska ramverket. Utvärderingen av måluppfyllelse i denna skrivelse görs utifrån de fastställda målen för 2006.

2.1Den offentliga sektorns finansiella sparande

Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra fi- nansiella tillgångar påverkar således inte det fi- nansiella sparandet. Detsamma gäller värdeför- ändringar på tillgångar och skulder.

Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna, vilket innebär att förutom staten ingår även ålderspensions-

systemet och den kommunala sektorn. Affärs- verken ingår enligt nationalräkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn.

Definitionen av överskottsmålet

År 1997 infördes ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. Från och med år 2000 fastlades målet till ett överskott motsva- rande 2 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel.

Med anledning av beslut av EU:s statistikor- gan Eurostat 2004 ska sparandet i premiepen- sionssystemet från och med mars 2007 redovisas i nationalräkenskapernas hushållssektor i stället för som hittills i den offentliga sektorn. Detta påverkar i teknisk mening utformningen av överskottsmålet för den offentliga sektorn, men utgör inte någon reell förändring. Som följd av förändringen minskar den offentliga sektorns finansiella sparande med cirka 1,0 procent av BNP. Regeringen föreslår därför i 2007 års ekonomiska vårproposition att målet för det finansiella sparandet justeras till 1 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Utvärderingen av måluppfyllelse i denna skrivelse, som är tillbakablickande, görs emeller- tid utifrån det ursprungliga målet.

Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Mål

–3,0

0,0

0,5

2,0

2,5

2,0

2,0

0,5

0,5

0,5

Utfall

–1,0

1,9

2,3

5,0

2,6

–0,5

–0,2

1,5

2,9

3,1

25

Skr. 2006/07:101

Utvärdering av målet

Under perioden 1997–2001 överträffades målen med god marginal. I den därpå följande svaga ekonomiska utvecklingen gavs finanspolitiken en expansiv inriktning. Åren 2002 och 2003 upp- stod mindre underskott i det finansiella sparan- det. Åren 2004 till 2006 uppnåddes åter över- skott, se tabell 2.1. Under perioden 2000–2006 var överskotten i de offentliga finanserna i ge- nomsnitt 2,0 procent av BNP, inklusive sparan- det i premiepensionssystemet.

I 2003 års ekonomiska vårproposition angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet bör föreslås för nästkommande budgetår. Regeringen anförde också att det preciserade målet skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. Beroende på kon- junkturläge kan det finansiella sparandet tillfälligt tillåtas avvika från 2 procent av BNP så att de automatiska stabilisatorerna kan verka fullt ut. Vid utvärderingen av måluppfyllelsen skall eventuella revideringar av konjunkturpro- gnosen jämfört med beslutstillfället beaktas.

Riksdagen fastställde hösten 2005 i budget- propositionen för 2006 målet för överskottet i de offentliga finanserna 2006 till minst 0,5 pro- cent av BNP. Överskottet bedömdes bli 0,7 pro- cent av BNP och BNP bedömdes öka med 3,1 procent (3,4 kalenderkorrigerat). Enligt prelimi- nära nationalräkenskaper blev överskottet 3,1 procent av BNP inklusive premiepensionssyste- met, dvs. målet överskreds med 2,6 procenten- heter.

Det stora överskridandet av målet uppkom till en viss del av en högre tillväxt. Även hushållens konsumtionsutgifter, som är en viktig skattebas, utvecklades starkare. De förbättrade offentliga finanserna beror till övervägande del på ökade skatteintäkter. Större intäkter än vad som pro- gnostiserades hösten 2005 har utfallit för skatt på kapitalvinster och på konsumtion. I viss mån gäller detta även inkomstskatter. Även minskade utgifter bidrog till ett finansiellt sparande som var högre än vad som hade prognostiserats.

Tabell 2.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Utfall-

2005

BP2006

2006

BP2006

Inkomster

1510

1521

1580

59

varav skatter och

avgifter

1364

1373

1425

52

Utgifter

1 433

1500

1492

-9

Finansiellt sparande

77

21

89

68

1

Procent av BNP

2,9

0,7

3,1P

P

2,4

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1P Premiepensionssystemet svarar för ca 30 miljarder kronor eller ca 1,0 procent av den offentliga sektorns finansiella sparande.

Tabell 2.3 Det finansiella sparandet i delsektorerna

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Utfall-

2005

BP2006

2006

BP2006

Staten

9

-41

19

60

Ålderspensionssystemet

53

53

59

6

Kommunala sektorn

15

8

10

2

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

2.2Utgiftstak för staten

Utgiftstaket för staten infördes fr.o.m. budgetåret 1997 och har klarats samtliga år (se tabell 2.4). Syftet med utgiftstaket är framför allt att ge riksdagen och regeringen förbättrad kon- troll över anvisade medel och utgiftsutveck- lingen, något som möjliggör en bättre finansiell styrning. Genom att riksdagen beslutar om ett tak för utgifterna tydliggörs även behovet av prioriteringar mellan olika utgiftsområden. Vidare ger utgiftstaket budgetpolitiken en lång- siktig inriktning med hög förutsägbarhet, vilket främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket för staten stödjer därmed överskottsmålet.

De takbegränsade utgifterna omfattar 26 ut- giftsområden (1–25 samt 27) samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudge- ten. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattas inte av de takbegränsade utgifterna eftersom riksdagen och regeringen i begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. De takbegränsade utgifterna utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av ingående anslagssparande och anslagskredit ingår i de takbegränsade utgifterna.

26

Skr. 2006/07:101

Tabell 2.4 Utgiftstak för staten

Miljarder kronor

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Takbegränsade utgifter

698,9

718,0

751,5

760,0

786,3

811,6

819,1

855,6

864,3

895,2

Budgeteringsmarginal

24,1

2,0

1,5

5,0

4,7

0,4

2,9

2,4

5,7

11,8

Utgiftstak för staten

723,0

720,0

753,0

765,0

791,0

812,0

822,0

858,0

870,0

907,0

Skillnaden mellan det fastställda utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av den s.k. budgeteringsmarginalen. Dess syfte är att utgöra en buffert mot såväl makroekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring de finansiella konsekvenserna av de beslut som fattats. Om budgeteringsmarginalen tas i anspråk innebär det i regel att överskottet i de offentliga finanserna försämras.

Riksdagen fastställde hösten 2003 utgiftstaket för staten för budgetåret 2006 till 931 miljarder kronor. Därefter har taket, i enlighet med riks- dagsbeslut om tekniska justeringar av utgifts- taket, reviderats vid ett antal tillfällen (se tabell 2.5). Utgiftstaket för 2006 fastställdes slutligt av riksdagen hösten 2004 till 907 miljarder kronor.

Tekniska justeringar av utgiftstaket motiveras av förändringar som inte har någon effekt på utgifterna för den offentliga sektorn som helhet, eller som inte påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgifterna.

Den huvudsakliga tekniska justeringen av ut- giftstaket 2006 motiverades av nettoredovis- ningen av utjämningssystemet, som minskade de takbegränsade utgifterna med drygt 26 miljarder kronor. Övriga justeringar motiveras av de justeringar av statsbidragen till kommunerna som gjorts för att kompensera förändringar i grundavdraget.

I enlighet med tidigare praxis har utgiftstaket, efter respektive justering, avrundats till hela mil- jarder kronor.

Tabell 2.5 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2006

Miljarder kronor

2006

Ursprungligt utgiftstak enligt riksdagens beslut med

anledning av förslag i BP 2004 (bet. 2003/04: FiU20)

931

Nettoredovisning av utjämningssystem

-26,33

Begränsat avdrag för pensionsavgift

-2,94

Grundavdragshöjning

3,72

Slutreglering av grundavdragshöjning

0,67

Försäkringskassans pensionsavgifter

0,41

Slutligt utgiftstak enligt riksdagens beslut

(bet. 2004/05:FiU1)

907

Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter

som omfattas

av utgiftstaket

2006 till

895,2 miljarder

kronor. Därmed

klarades

utgiftstaket med en marginal på 11,8 miljarder kronor.

De takbegränsade utgifterna blev 10,9 miljarder kronor lägre än den av riksdagen antagna statsbudgeten för 2006. Detta förklaras främst av lägre utgifter inom följande utgifts- områden:

Utgiftsområde

Mdkr

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

-3,9

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

-1,4

13

Arbetsmarknad

-1,9

15

Studiestöd

-2,0

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning

och byggande

-0,8

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

-2,1

Inom några områden blev utgifterna högre än beräknat i statsbudgeten för 2006:

Utgiftsområde

Mdkr

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

0,6

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar

4,6

27

Skr. 2006/07:101

Tabell 2.6 Takbegränsade utgifter

Miljarder kronor

Utfall

SB

Utfall

Utfall-

1

2006

SB 2006

2005

2006P

P

Utgifter exkl.

statsskuldsräntor

692,3

726,5

716,1

-10,4

Ålderspensionssystemet vid

sidan av statsbudgeten

172,0

179,6

179,1

-0,4

Takbegränsade utgifter

864,3

906,1

895,2

-10,9

Budgeteringsmarginal

5,7

0,9

11,8

10,9

Utgiftstak för staten

870

907

Anm.: SB 2006= Statsbudget för 2006

1P P Den av riksdagen fastställda statsbudgeten för 2006, dvs. exkl. riksdagens beslut med anledning av tilläggsbudget i samband med 2006 års ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen för 2007.

Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till 179,1 miljarder kronor, vilket är 0,4 miljarder kronor lägre än den beräkning som redovisades i statsbudgeten för 2006. I kapitel 5 Statsbudgetens utfall redo- visas skillnader mellan utfall och budgeterade be- lopp för utgiftsområden och vissa anslag.

28

3

Utvecklingen av statens ekonomi

Skr. 2006/07:101

3 Utvecklingen av statens ekonomi

I detta kapitel redovisas inledningsvis en fem- årsöversikt över statsbudgetens utveckling. Där- efter redovisas utvecklingen av vissa nyckel- uppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkning.

3.1Statsbudgetens utveckling

3.1.1Statsbudgetens saldo

Statsbudgetens saldo överensstämmer sedan 1997 med statens lånebehov. Ett budgetöver- skott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov, vilket medför att staten har möjlighet att amortera på statsskulden.

Tabell 3.1 Statsbudgetens utfall 2002–2006

Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Inkomster

730,5

661,7

694,4

745,8

810,3

Skatter m.m.

665,2

614,0

642,8

688,3

744,5

Övriga inkomster

65,3

47,7

51,6

57,5

65,9

Utgifter m.m.

727,0

708,3

745,0

731,8

791,9

UO 1–25 och 27

658,0

661,3

688,0

692,3

716,1

Statsskuldsräntor

UO 26

67,3

42,2

52,7

32,7

49,5

Kassamässig

korrigering

-48,6

-7,3

-6,1

-3,3

-1,1

Riksgäldskontorets

nettoutlåning

50,3

12,1

10,3

10,1

27,5

Budgetsaldo

3,5

-46,6

-50,5

14,1

18,4

Anm.: I tabellen redovisas inkomsterna enligt den struktur som gällde för statsbudgeten för 2006.

Av tabell 3.1 framgår att budgetöverskottet 2002 uppgick till drygt 3 miljarder kronor, för att

2003 vändas till ett underskott på ca 47 miljarder kronor. Underskottet ökade under 2004 till ca 51 miljarder kronor.

Det låga överskottet 2002 och försämringen 2003 förklaras i huvudsak av minskade skatte- inkomster. Under samma period minskade utgifterna, vilket förklaras av att kompensations- systemet för kommunernas och landstingens mervärdesskatt från och med 2003 enbart hanteras på statsbudgetens inkomstsida. Sam- tidigt ökade dock utgifterna inom ohälso- relaterade utgiftsområden. Ökningen av lånebe- hovet mellan 2003 och 2004 förklaras till stor del av ökningen av utgifterna för statsskuldsräntor, internationellt bistånd och avgiften till Europeiska gemenskapen.

År 2005 uppvisade statsbudgeten åter ett överskott, vilket uppgick till drygt 14 miljarder kronor. Det förklaras i huvudsak av ökade skatteinkomster och minskade utgifter för stats- skuldsräntor. Överskottet ökade under 2006 till drygt 18 miljarder kronor, vilket förklaras av ökade skatteinkomster.

3.1.2Statsbudgetens inkomster

Statens totala inkomster

I tabell 3.2 redovisas statens totala inkomster för åren 2000–2006 enligt den struktur som gäller för den beslutade statsbudgeten för 2007. Sett över hela sjuårsperioden har de stigit med knappt 1 procent. De stora variationerna över åren är endast till en liten del en återspegling av makroekonomiska förändringar. Framförallt beror de på regelförändringar, händelser av engångskaraktär samt periodiseringar. I tabell 3.2

31

Skr. 2006/07:101

specificeras även skillnaden mellan statens skatteintäkter och statens skatteinkomster. Skillnaden beror på att statens skatteintäkter redovisas periodiserat och har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makro- ekonomiska förutsättningar, medan statens skatteinkomster redovisas kassamässigt och i stället avser de skatter som debiteras eller betalas ett visst inkomstår

.

Tabell 3.2 Statens totala inkomster 2000–2006

Miljarder kronor

Inkomstår

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Statens skatteintäkter

690,2

652,4

632,8

660,9

704,5

759,8

793,1

Periodiseringar

-26,1

29,7

25,6

-22,6

-32,2

-16,4

13,4

1000

Skatter m.m.

664,1

682,1

658,4

638,3

672,3

743,4

806,4

2000

Inkomster av statens verksamhet

44,1

44,6

43,3

23,7

29,3

27,2

43,5

3000

Inkomster av försåld egendom

61,5

0,2

0,1

0,0

0,1

6,7

0,1

4000

Återbetalning av lån

2,5

2,6

2,7

2,5

2,4

2,3

2,1

5000

Kalkylmässiga inkomster

8,6

8,4

9,9

9,5

8,3

8,8

7,8

6000

Bidrag från EU

9,0

8,5

9,3

12,0

11,6

12,6

12,4

7000

Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet

10,2

10,1

10,8

-17,3

-21,8

-41,5

-48,3

8000

Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot

0,0

-1,4

-4,0

-7,0

-7,7

-13,6

-13,7

Statens övriga inkomster (2000–8000)

135,9

73,0

72,0

23,4

22,1

2,5

3,9

Statsbudgetens inkomster

800,0

755,1

730,5

661,7

694,4

745,8

810,3

Anm.: I tabellen redovisas inkomsterna enligt den nya struktur som gäller för statsbudgeten för 2007.

Statens övriga inkomster

Statens övriga inkomster, dvs. statens totala inkomster exklusive statens skatteinkomster, varierar kraftigt under perioden. De stora inkomsterna 2000 förklaras främst av försäljningen av aktier i Telia AB, vilken inbringade 61 miljarder kronor. Samma år gjorde förvaltningsaktiebolaget Stattum en förhöjd utdelning till följd av försäljningen av aktier i Pharmacia Upjohn, vilket gav en aktieutdelning till staten om 11 miljarder kronor.

Statliga bolags återköp av

aktier

inbringade

7 miljarder kronor 2005.

Den

resterande

variationen över åren förklaras av Riksbankens extrautdelningar 2001 och 2002, vilka ökade inkomsterna av statens verksamhet med 20 miljarder kronor respektive år.

Den offentliga sektorns skatteintäkter

I tabell 3.3 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter. Här ingår även kommunalskatter samt avgifter till pensionssystemet, vilka inte är

statliga intäkter och för vilka det görs avdrag i slutet av tabellen. Statens skatteintäkter 2006 var 99 miljarder kronor (ca 15 procent) högre än vad de var 2000. Detta ger en genomsnittlig årlig utvecklingstakt om 2,3 procent. Utvecklingen har påverkats mycket av regeländringar. Dessa har fr.o.m. 2001 t.o.m. 2006 påverkat de statliga skatteintäkterna negativt med drygt 40 miljarder kronor. Justerat för regeländringar skulle skatteintäkterna ha ökat med ca 21 procent under perioden, motsvarande en årlig utvecklingstakt om ca 3,2 procent.

Förändringar under skatt på arbete

Under skatt på arbete redovisas bl.a. skatte- reduktioner. Till följd av den s.k. reduktionen för den allmänna pensionsavgiften ökar dessa i tre jämna steg 2000, 2001 och 2002 samt två halva steg 2005 och 2006. Sammantaget ger reformen full reduktion för den allmänna pensionsavgiften, vilken 2006 uppgick till 77 miljarder kronor. Samtidigt minskar avdragen för den allmänna pensionsavgiften, vilket påverkar den kommunala skatten positivt. År 2006 bidrog detta till ca 25 miljarder kronor av

32

kommunalskatteintäkterna. År 2002 ökade skattereduktionerna med ytterligare ca 5 miljarder kronor beroende på att underlaget för skattereduktion för låg- och medel- inkomsttagare ändrades från pensionsgrundande inkomst till taxerad inkomst samt på införandet av skattereduktion för fackföreningsavgift. År 2003 medförde skattesatshöjningar, pensions- omläggningen då pensioner gjordes beskatt- ningsbara och det höjda grundavdraget en nettoökning av den kommunala skatten med 15 miljarder kronor. Skattesatshöjningar gjordes även 2001, 2002, 2004 samt 2005, vilka sammantaget ökade den kommunala skatten med ca 5 miljarder kronor. Tillsammans förklarar dessa regeländringar den relativt höga utvecklingstakten för den kommunala skatten och den relativt låga utvecklingstakten för statliga intäkter från skatt på arbete.

Förändringar under skatt på kapital

Hushållens skatt på kapital skiftar betydligt under perioden med en topp under hög- konjunkturen 2000, för att sedan markant falla tillbaka och vara som lägst 2002, för att därefter återhämta sig och under 2006 nå upp till nästan samma nivå som 2000. Förklaringen till variationen är att kapitalvinster har sin grund i marknadspriser för finansiella tillgångar, fastigheter och bostadsrätter, vilka varierat kraftigt under perioden. Även skatt på bolagsvinster uppvisade en hög nivå 2000, delvis till följd av engångseffekter p.g.a. återbetalningar av pensionsmedel från försäkringsgivaren Alecta. Ungefär 10 miljarder kronor förklaras av dessa återbetalningar. Nedgången 2001 förstärktes av att återföringar från skatteutjämningsreserver upphörde, den maximala avsättningstiden till periodiseringsfonder förlängdes till sex år samt att taket för den årliga avsättningen till periodiseringsfonder höjdes. Ökningen av bolagsskatten 2006 beror på bolagens starka resultat. För 2004 och 2005 beror de högre skatteintäkterna även på att periodiserings- fonderna räntebelagts från och med 2005 och att många bolag därmed valt att lösa upp samtliga periodiseringsfonder. Fastighetsskatten minskade marginellt 2001 – trots återinförd omräkning av taxeringsvärden – beroende på lägre skattesats. För 2006 tas effekten av en begränsningsregel för markvärden ut av höjd skatt på vattenkraft samt den allmänna fastighetstaxeringen. Utvecklingen av förmögen-

Skr. 2006/07:101

hetsskatten förklaras av att fribeloppen höjdes 2001, 2002 och 2005. Arvs- och gåvoskatten slopades 2005, vilket förklarar de låga utfallen 2005 och 2006.

Förändringar under skatt på konsumtion och insatsvaror

Utvecklingen av koldioxidskatten under perioden beror på skattesatshöjningar mot- svarande ca 13 miljarder kronor (utöver KPI- justering) inom ramen för den s.k. gröna skatteväxlingen. Ungefär 8 miljarder kronor av dessa motverkas av skattesatssänkningar under energiskatten. Att nivån för energiskatten ändå är jämn under perioden beror på skatte- satshöjningar för elektrisk kraft om ca 7 miljarder kronor. Skattesatsjusteringarna syftar till att finansiera lägre skatt på arbete. Utvecklingen för mervärdesskatten är relativt jämn under perioden. Lägre skattesatser för olika varor och tjänster har emellertid påverkat

intäkterna

negativt

med

sammanlagt

ca 2 miljarder kronor.

33

Skr. 2006/07:101

Tabell 3.3 Den offentliga sektorns skatteintäkter 2000–2006

Miljarder kronor

Inkomstår

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Skatt på arbete

709,7

741,2

746,4

782,9

806,9

829,6

859,3

Direkta skatter

414,0

423,4

420,4

449,5

465,6

476,9

492,2

Kommunal skatt

336,3

359,4

378,5

403,1

419,8

435,6

454,1

Statlig skatt

33,5

34,6

33,1

32,7

34,0

38,3

43,2

Allmän pensionsavgift

63,1

65,7

68,1

70,3

72,1

74,2

76,9

Skattereduktioner m.m.

-18,9

-36,4

-59,4

-56,6

-60,5

-71,3

-82,1

Artistskatt

0,0

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

Indirekta skatter

295,6

317,8

326,0

333,5

341,4

352,8

367,1

Arbetsgivaravgifter

288,4

304,6

314,8

321,9

329,0

341,1

357,1

Egenavgifter

8,2

8,5

8,9

9,0

9,3

10,1

10,9

Särskild löneskatt

22,4

25,3

27,6

27,2

28,3

29,3

29,0

Nedsättningar

-5,9

-6,3

-8,1

-8,4

-8,7

-8,5

-8,8

Tjänstegruppliv

1,0

1,1

1,1

1,3

1,3

1,1

1,2

Avgår premiepensionssystemet

-18,3

-15,4

-18,4

-17,5

-17,8

-20,3

-22,3

Skatt på kapital

161,1

119,3

101,7

107,5

135,9

167,9

184,4

Skatt på kapital, hushåll

34,4

14,2

6,3

6,8

11,9

22,9

32,0

Skatt på företagsvinster

72,5

52,1

43,9

48,9

71,5

92,0

96,9

Avkastningsskatt

13,3

14,9

13,4

12,7

11,3

12,0

10,7

Fastighetsskatt

23,3

21,2

23,5

24,0

24,3

25,1

25,0

Stämpelskatt

4,9

5,4

5,8

6,0

7,1

7,8

9,5

Förmögenhetsskatt

8,2

6,5

3,9

4,9

5,3

5,0

6,5

Kupongskatt m.m.

2,1

2,5

1,9

1,9

1,8

1,9

3,9

Arvs- och gåvoskatt

2,5

2,6

3,0

2,5

2,6

1,1

0,1

Skatt på konsumtion och insatsvaror

289,1

300,7

314,9

327,9

337,8

357,5

373,6

Mervärdesskatt

198,4

207,0

217,1

226,6

235,4

250,2

263,5

Tobaksskatt

7,7

8,1

8,4

8,3

8,2

8,2

8,6

Skatt på etylalkohol

4,9

4,9

5,1

4,7

4,1

4,1

4,2

Skatt på vin m.m.

3,6

3,7

3,5

3,6

3,5

3,6

3,8

Skatt på öl

2,4

2,4

2,6

2,6

2,5

2,6

2,7

Energiskatt

38,3

36,4

37,1

36,4

35,1

37,8

38,2

Koldioxidskatt

12,0

17,0

19,9

23,8

26,4

25,5

24,7

Övriga skatter på energi och miljö

3,7

3,6

3,6

3,7

3,5

3,4

4,7

Skatt på vägtrafik

7,4

7,7

8,2

8,3

8,8

11,0

11,8

Skatt på import

3,8

3,6

3,4

3,5

3,9

4,7

5,0

Övriga skatter

6,9

6,3

6,0

6,3

6,4

6,4

6,3

Restförda och övriga skatter

5,4

-1,7

-3,3

-2,6

-1,9

-0,8

-1,9

Restförda skatter

-5,0

-5,2

-7,3

-5,9

-5,9

-7,6

-5,4

Övriga skatter

10,4

3,5

3,9

3,4

4,1

6,8

3,4

Totala skatteintäkter

1 165,3

1 159,6

1 159,7

1 215,8

1 278,9

1 354,2

1 415,4

EU-skatter

12,0

10,8

8,6

8,9

7,3

7,8

9,1

Offentliga sektorns skatteintäkter

1 153,3

1 148,7

1 151,1

1 206,9

1 271,6

1 346,4

1 406,3

Kommunal inkomstskatt

336,3

359,4

378,5

403,1

419,8

435,6

454,1

Avgifter till ålderspensionssystemet

126,8

136,9

139,8

142,9

147,2

151,0

159,1

Statens skatteintäkter

690,2

652,4

632,8

660,9

704,5

759,8

793,1

Anm.: I tabellen är avgifterna till premiepensionssystemet exkluderade från totala skatteintäkter.

34

Konjunkturens effekt på statens ekonomi

Sambandet mellan den ekonomiska utvecklingen och skatteintäkterna kan illustreras på ett tydligt sätt genom att skatteintäkterna årligen korrigeras för direkta effekter av regel- förändringar som skett fr.o.m. 2000. Skatteintäkterna under perioden jämförs då som om 1999 års regler gällde samtliga år.

Diagram 3.1 Skatteintäkter 2000–2006, korrigerade för regeländringar

Procentuell utveckling

20%

16%

12%

8%

4%

0%

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

-4%

Skatt på arbete

-8%

Skatt på kapital

-12%

Skatt på konsumtion

Totala skatteintäkter

-16%

I diagram 3.1, 3.2, 3.4 samt 3.6 redovisas utvecklingen för skatteintäkterna 2000–2006 korrigerade för de regeländringar som skett under perioden. För den indirekta effekten av regeländringarna, dvs. deras påverkan på skattebaserna, sker dock ingen korrigering.

Skatt på kapital

Diagram 3.2 Skatt på kapital samt totala skatteintäkter 2000–2006, korrigerade för regeländringar

Procentuell utveckling

20%

16%

12%

8%

4%

0%

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

-4%

-8%

Skatt på kapital

-12%

Totala skatteintäkter

-16%

Skatt på kapital reagerar snabbt och kraftigt på det ekonomiska klimatet. De korrigerade intäkternas låga utvecklingstakt 2001 och 2002

Skr.2005/06:101

sammanfaller med konjunkturnedgången samma år.

Diagram 3.3 Skattebaser för skatt på kapital

Indexerad nivå, 2006=100

100

80

60

40

Driftsöverskott

20

Fastighetspriser

Generalindex

0

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

06

De viktigaste skattebaserna för skatt på kapital är bolagens vinster samt det samlade värdet av fastigheter och värdepapper. Utvecklingen för dessa baser är relativt volatil, vilket åskådliggörs i diagram 3.3. Nivåerna är indexerade till 100 år 2006.

Skatt på arbete

Diagram 3.4 Skatt på arbete samt totala skatteintäkter 2000–2006, korrigerade för regeländringar

Procentuell utveckling

10%

Skatt på arbete

8%

Totala skatteintäkter

6%

4%

2%

0%

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Korrigerade intäkter från skatt på arbete reagerar svagare på konjunkturen än skatt på kapital. Skatt på arbete reagerar också, i likhet med arbetsmarknaden, med viss eftersläpning.

35

Skr. 2006/07:101

Diagram 3.5 Skattebaser för skatt på arbete

Procentuell utveckling

10%

Förvärvsinkomster

Transfereringar

8%

Taxerade inkomster

6%

4%

2%

0%

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

06

-2%

Transfereringar är skattepliktiga och ingår i skattebasen för skatt på arbete. Det gör att variationen mellan skattebasen och konjunkturen är relativt svag. Vid ökad sjukfrånvaro eller arbetslöshet ersätts förvärvs- inkomster med transfereringar. Detta minskar basen för socialavgifter, men basen för inkomstskatt påverkas endast marginellt. Delas basen upp i förvärvsinkomster och transfe- reringar syns konjunkturens påverkan tydligare. Detta illustreras i diagram 3.5 där taxerad inkomst utgör summan av förvärvsinkomster och transfereringar.

Skatt på konsumtion och insatsvaror

Diagram 3.6 Skatt på konsumtion och insatsvaror samt totala skatteintäkter 2000–2006, korrigerade för regeländringar

Procentuell utveckling

10%

Skatt på konsumtion

8%

Totala skatteintäkter

6%

4%

2%

0%

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Intäkterna från skatt på konsumtion har varit jämförelsevis opåverkade av konjunkturen. Medan utvecklingstakten för totala skatte- intäkter var relativt låg under 2002 ökade utvecklingstakten för skatt på konsumtion.

Diagram 3.7 Skattebas för skatt på konsumtion och

insatsvaror

Procentuell utveckling

10%

Hushållens konsumtion

8%

6%

4%

2%

0%

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

06

Diagram 3.7 illustrerar utvecklingen av hushållens konsumtionsutgifter, vilka utgör den viktigaste basen för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror. Konsumtions- utgifternas utveckling har varit relativt jämn under senare år. Detta beror delvis på att konjunkturnedgången motverkats av den stegvisa skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften. En annan viktig orsak är att konsumtionen gynnats av låga räntor.

Skattekvoten

I tabell 3.4 redovisas skattekvoten i Sverige för perioden 2001–2006. Skattekvoten minskade 2001 och 2002 med 2,1 respektive 1,8 procentenheter i huvudsak beroende på lägre intäkter från skatt på kapital. Detta har sitt ursprung i konjunkturläget som både påverkar kapitalvinster och bolagsvinster. Skatteffekten av återföringar från försäkringsgivaren Alecta år 2000 gör att förändringen 2001 förstärks. Även de tre första stegen i reformen med ökad reduktion och minskade avdrag för den allmänna pensionsavgiften 2000, 2001 samt 2002 påverkar.

År 2002 ökade skattereduktionerna relativt mycket beroende på att underlaget för låg- och medelinkomsttagare ändrades från pensions- grundande inkomst till taxerad inkomst samt på införandet av skattereduktion för fack- föreningsavgift. År 2003 steg skattekvoten med 0,5 procentenheter, vilket förklaras av att det sär- skilda grundavdraget slopades samtidigt som garantipensionen infördes och förtidspensionen anpassades. Omläggningen var i stort sett neutral för den enskilde pensionären, men beräknas ha ökat skatteintäkterna med över 14 miljarder kronor.

36

År 2004 ökade skattekvoten med ytterligare 0,5 procentenheter. Räntebeläggningen av periodiseringsfonderna 2005 resulterade i att vissa företag beslöt att återföra hela eller delar av sina periodiseringsfonder till beskattning. Det beräknas ha ökat skatteintäkterna med 13 miljarder kronor 2004. I avsaknad av dessa återföringar hade skattekvoten i stället minskat 2004, framförallt beroende på den svaga arbets- marknaden.

År 2005 steg skattekvoten trots genomförda skattesänkningar. Den högre skatteandelen förklaras främst av högre skatteintäkter från kapital. År 2006 minskade skattekvoten i huvudsak beroende på det sista steget i den reform som syftade till full reduktion för den allmänna pensionsavgiften.

Tabell 3.4 Skattekvot 2001–2006

Procent av BNP

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Skattekvot

50,7

48,9

49,4

49,9

50,7

49,9

varav

Staten

28,5

26,7

26,9

27,5

28,5

27,9

Kommunsektorn

15,7

16,0

16,4

16,4

16,3

16,0

ÅP-systemet

6,0

5,9

5,8

5,7

5,7

5,6

EU

0,5

0,4

0,4

0,3

0,3

0,3

varav

Arbete

32,4

31,5

31,8

31,5

31,1

30,3

Kapital

5,2

4,3

4,4

5,3

6,3

6,5

Konsumtion m.m.

13,1

13,3

13,3

13,2

13,4

13,2

Restfört m.m.

-0,1

-0,1

-0,1

-0,1

0,0

-0,1

Exkl. skatt på

transfereringar

46,8

45,1

45,2

45,6

46,6

46,0

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

I tabell 3.4 redovisas även skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från brutto- till nettoredovisning, dvs. där pen- sioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersätt- ningar vid arbetslöshet är skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna, men skatte- kvoten skulle minska med ca 4 procentenheter.

3.1.3Statsbudgetens utgifter

För att underlätta jämförelser av statsbudgetens utgifter över tiden redovisas i detta avsnitt utgifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av de totala utgifterna under utgiftstaket (de takbegränsade utgifterna) för perioden 2002–2006. Tidsserierna är angivna i 2006 års anslagsstruktur. Genom att utgifts- områdena redovisas i en och samma struktur för

Skr.2005/06:101

åren 2002–2006 elimineras de skillnader som beror på att anslag före 2006 kan ha tillhört ett annat utgiftsområde.

Av tabell 3.5 framgår utgifternas utfall per utgiftsområde åren 2002–2006. Skillnader i fördelningen mellan åren kan bero på utgifts- reformer och besparingar, förändrade makro- ekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem, engångs- händelser och tekniska förändringar.

Ett exempel på en teknisk justering är förändringen i systemet för ersättning av ingående mervärdesskatt till kommuner och landsting, som genomfördes den 1 januari 2003. Förändringen innebar att de avgifter till systemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, samtidigt som statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten på statsbudgeten är därför saldoneutral på kort sikt. Förändringen innebar dock att statsbudgetens utgifter min- skade med drygt 30 miljarder kronor 2003 i för- hållande till 2002. Sådana förändringar ger upp- hov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tiden redovisas därför även ett utfall som rensats för större tekniska föränd- ringar. De är kursiverade i tabell 3.5. För- klaringar till större tekniska förändringar finns redovisade i fotnoter till tabell 3.5.

Då en teknisk förändring skett har tidsserien justerats för åren före ändringens ikraftträdande. Justeringen har gjorts med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde året då ändringen trädde ikraft. Vissa av de justerade beloppen är ungefärliga.

Utgifternas fördelning mellan olika utgifts- områden kan ses som ett uttryck för politiska prioriteringar perioden 2002–2006. Över hälften av utgiftsområdena uppvisar endast en be- gränsad, eller ingen, förändring under perioden, såvitt avser utgiftsområdets andel av de tak- begränsade utgifterna. Under perioden minskade utgiftsandelen för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp respektive utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Utgiftsandelen ökade för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg respektive utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.

Under perioden 2002–2006 varierade de makroekonomiska förutsättningarna. Exempel-

37

Skr. 2006/07:101

vis har ett minskat antal sjukpenningdagar inneburit minskade utgifter inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp.

Utgifterna kan också förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom regelstyrda system. Några av de största volymförändringar- na under perioden 2002–2006 har skett inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp.

Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningar av vissa jordbruksstöd vid olika tillfällen har senare- eller tidigarelagts.

Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna som andel av takbegränsade utgifter mellan 2002 och 2006.

Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

Under perioden 2002–2006 minskade utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbe- gränsade utgifterna med 0,6 procentenheter, vilket främst beror på försvarsomställningen.

Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

Som andel av de totala utgifterna ökade utgifterna med 1,0 procentenheter under perioden 2002–2006. Utgiftsökningen beror till största del på ökade utgifter under anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Biståndsramen ökar från ca 0,7 procent av bruttonationalinkomsten (BNI) 2002 till 1 procent av BNI 2006.

Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

Som andel av de takbegränsade utgifterna ökade utgifterna med 0,9 procentenheter under perioden. Ungefär hälften av ökningen förklaras av ökade kostnader för statlig assistans- ersättning. Resterande ökning förklaras av ökade utgifter för bidrag till läkemedelsförmånerna, utgifter för tandvårdsförmåner samt vissa bidrag inom äldrepolitiken.

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Justerat för tekniska förändringar minskade utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna med 0,8 procentenheter mellan 2002 och 2006. De minskade utgifterna beror främst på minskat antal sjukpenningdagar.

Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Justerat för tekniska förändringar minskade utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna under perioden 2002–2006 med 0,7 procentenheter. Minskningen förklaras av ett minskat behov av garantipension och bostadstillägg.

Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

Som andel av de totala utgifterna ökade utgifterna med 0,5 procentenheter under perioden 2002–2005, för att sedan minska med 0,4 procentenheter till 2006. Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd m.m. minskade med 3 miljarder kronor från 47 miljarder kronor 2005 till 44 miljarder kronor 2006, vilket förklaras av en minskning av antalet öppet arbetslösa.

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner

Justerat för tekniska förändringar ökade utgifts- områdets andel av de takbegränsade utgifterna med 0,9 procentenheter mellan 2002 och 2006. De högre utgifterna beror främst på de för- stärkningar av statsbidragen som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen.

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

Utgifterna för räntor på statsskulden minskade från drygt 67 miljarder kronor 2002 till ca 33 miljarder kronor 2005, för att sedan öka till ca 50 miljarder 2006. Utgiftsminskningen under perioden 2002–2005 beror i huvudsak på valutavinster då lån förfallit och lägre räntenivåer. Ökningen mellan 2005 och 2006 förklaras främst av valutaförluster.

38

Skr.2005/06:101

Tabell 3.5 Statsbudgetens utgifter 2002–2006

Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhörde i statsbudgeten för 2006. Utfall som justerats för tekniska förändringar anges i kursiv stil.

Andel i procent av de takbegränsade utgifterna

Miljarder kronor

Utgiftsområden

2002

2003

2004

2005

2006

2002

2003

2004

2005

2006

1

Rikets styrelse

0,9

0,9

0,9

0,9

0,9

7,3

7,5

7,5

7,7

8,2

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

1,1

1,1

1,1

1,3

1,3

8,8

9,0

9,2

11,0

11,8

3

Skatt, tull och exekution

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

8,0

8,3

8,6

8,6

9,0

4

Rättsväsendet

3,0

3,1

3,1

3,1

3,2

24,1

25,5

26,3

27,0

28,5

5

Internationell samverkan

0,1

0,1

0,1

0,2

0,2

1,1

1,1

1,3

1,4

1,4

6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

5,5

5,5

5,0

5,0

4,9

44,6

45,1

42,8

43,6

43,8

7

Internationellt bistånd

1,9

1,9

2,3

2,6

2,9

15,7

15,9

19,9

22,3

25,9

8

Invandrare och flyktingar

0,8

0,9

0,9

0,8

0,9

6,7

7,7

7,5

6,9

7,9

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

3,8

4,2

4,3

4,5

4,7

31,0

34,1

36,8

38,5

42,2

10

1

13,9

14,8

14,4

14,7

14,0

112,9

121,5

122,9

127,0

125,7

P

Ek. trygghet vid sjukdom och handikappP

10

1

14,8

15,3

14,9

14,7

14,0

119,7

125,5

127,1

127,0

125,7

P

Justerat för teknisk förändring P

11

2

4,2

6,3

6,0

5,3

5,0

33,8

52,0

51,2

46,1

45,0

P

Ekonomisk trygghet vid ålderdom P

11

2

5,7

5,9

5,5

5,3

5,0

46,6

48,3

47,4

46,1

45,0

P

Justerat för teknisk förändring P

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

6,2

6,4

6,3

6,4

6,7

50,2

52,2

53,9

55,5

60,1

13

Arbetsmarknad

7,5

7,8

7,9

8,0

7,6

61,0

64,2

67,5

69,6

68,3

14

Arbetsliv

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

1,1

1,1

1,1

1,2

1,2

15

Studiestöd

2,5

2,4

2,4

2,3

2,2

20,7

19,9

20,8

19,8

20,1

16

3

5,0

5,1

5,1

5,1

5,2

40,9

42,0

44,0

43,7

46,5

P

Utbildning och universitetsforskningP

16

3

4,6

4,7

4,7

5,0

5,2

37,4

38,5

40,3

42,9

46,5

P

Justerat för teknisk förändringP

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

1,0

1,0

1,0

1,0

1,1

8,1

8,4

8,7

9,0

9,6

18

Samhällsplan., bostadsförsörj., byggande

1,1

1,1

1,0

1,0

1,0

8,7

8,8

8,7

8,7

8,7

19

Regional utveckling

0,4

0,5

0,4

0,4

0,4

3,4

3,9

3,3

3,3

3,3

20

Allmän miljö- och naturvård

0,4

0,3

0,4

0,5

0,5

2,9

2,8

3,3

4,3

4,8

21

Energi

0,3

0,2

0,2

0,2

0,2

2,3

1,9

2,1

1,4

1,6

22

Kommunikationer

3,0

3,0

3,4

3,7

3,5

24,4

24,9

29,1

31,8

31,1

23

Jord- och skogsbruk, fiske m. ansl. näring

1,7

1,2

1,4

2,0

2,3

13,9

9,6

12,2

17,4

21,0

24

Näringsliv

0,4

0,4

0,4

0,4

0,5

3,5

3,3

3,7

3,8

4,1

25

4

12,6

8,8

8,2

6,6

6,7

102,3

72,4

69,8

57,3

60,2

P

Allmänna bidrag till kommunerP

25

4

5,8

6,5

5,8

6,7

6,7

47,1

53,3

49,8

57,6

60,2

P

Justerat för teknisk förändring P

26

5

67,3

42,2

52,7

32,7

49,5

P

Statsskuldsräntor m.m. P

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

2,5

2,2

3,0

3,0

2,9

20,6

18,3

25,6

25,6

25,9

Summa utgiftsområden

725,3

703,5

740,7

725,0

765,5

6

18,9

19,3

19,6

19,9

20,0

153,6

157,8

167,5

172,0

179,1

P

Ålderspensionssystemet vid sidan av SB P

6

18,1

19,3

19,6

19,9

20,0

146,7

157,8

167,5

172,0

179,1

P

Justerat för teknisk förändring P

Takbegränsade utgifter

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

811,6

819,1

855,5

864,3

895,2

Budgeteringsmarginal

0,0

0,4

0,3

0,7

1,3

0,4

2,9

2,5

5,7

11,8

Utgiftstak för staten

812,0

822,0

858,0

870,0

907,0

1

P

P

År 2003 ökade utgifterna när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades och ersattes med högre förtidspensioner, vilket beräknades till 2,9 mdkr.

2

P

P

År 2003 ökar utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna fördes över till statsbudgeten från ålderspensionssystemet

vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersattes med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr).

3

P

P

Under 2005–2006 överfördes 0,125 mdkr per år från UO 25 till UO 16 till följd av utvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande

påbyggnadsutbildningar. År 2005 överfördes 3 mdkr från UO 16 till UO 25, och ytterligare 1 mdkr år 2006, avseende medel för personalförstärkningar i skolan.

4

P

P

Sammantaget sker tekniska förändringar inom UO 25 med -3,5 mdkr 2002, -36,7 mdkr 2003, +0,1 mdkr 2004, -20,5 mdkr 2005 och +2,7 mdkr 2006.

Inkomstskattereformerna 2001–2002 innebar att statsbidragen till kommunerna minskades med 5,2 mdkr 2002. År 2002 höjdes statsbidragen med 1,8 mdkr p.g.a. höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. Samtidigt minskades statsbidragen 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackföreningsavgifter ersattes med en skattereduktion. År 2003 minskades statsbidragen i och med att kommunernas skatteinkomster ökade när den beskattade garantipensionen infördes, vilket beräknades till 9,5 mdkr. Minskningen 2003 förklaras också av att inkomsterna för kommunerna ökade i och med att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades, vilket beräknades till 2,9 mdkr (se UO 10). Vidare höjdes statsbidragen 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att skattereduktion för låginkomsttagare ersattes med avdrag. Under 2003 överfördes kommunkontosystemet till statsbudgetens inkomstsida, varvid statsbidragen reducerades med samma belopp (31,4 mdkr), vilket förklarar minskningen i

39

Skr. 2006/07:101

statsbidragen 2003 i förhållande till tidigare år. Statsbidragen har också justerats upp till följd av grundavdragshöjningen med 2,5 mdkr till följd av den skatteväxling som föreslogs i budgetpropositionen för 2003. Justeringen är också gjord med anledning av den utökade skatteväxlingen (+0,5 mdkr) som riksdagen beslutat om. Statsbidraget minskades 2004 med 0,22 mdkr p.g.a. en justering av beräkningen för kommunkontosystemet. Egentlig nedjustering 2004 p.g.a. detta är 1,367 mdkr, men av dessa avser 0,22 mdkr en permanent neddragning medan 1,147 mdkr är en engångsvis neddragning, vilket i tabellen inte har räknats som en teknisk förändring, men som däremot kan förklara en del av utgiftsutvecklingen. Ett kostnadsutjämningssystem för LSS om ca 1 mdkr infördes 2004 på statsbudgetens utgiftssida, vilket ökade utgifterna med motsvarande belopp. En lika stor förändring görs på statsbudgetens inkomstsida, varför förändringen är neutral för statsbudgetens saldo. På grund av en slutreglering av ålderspensionsreformen m.m. beräknas statsbidragen minska med 1,3 mdkr 2004. Denna nivåjustering skall gälla fr.o.m. 2003, men justeras först 2004, varför nedjusteringen avseende 2003 inträffar 2004, vilket resulterar i att neddragningen 2004 blir 2,6 mdkr i stället för 1,3 mdkr. Dock har en teknisk justering endast gjorts för 1,3 mdkr då detta är nivån på den permanenta neddragningen. En förändrad redovisning av det kommunala utjämningssystemet år 2005, som innebar en övergång till nettoredovisning, innebär tekniskt sett en minskning av utgifterna för det kommunala utjämningssystemet, vilket också motiverat en minskning av utgiftstaket för staten om 26 mdkr. År 2005 överfördes 3 mdkr från UO 16 till UO 25, och ytterligare 1 mdkr 2006, avseende medel för personalförstärkning i skolan. År 2005 tillfördes statsbidragen 4,7 mdkr, då tillfälliga stöd som tidigare fanns på statsbudgetens inkomstsida flyttades till statsbudgetens utgiftssida. Under 2005–2006 överfördes 0,125 mdkr per år från UO 25 till UO 16, till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. Under 2005–2006 ändrades avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften, vilket beräknades öka de kommunala skatteintäkterna med 2,94 mdkr 2005 och 3,06 mdkr 2006. Därför minskades statsbidragen i motsvarande mån. Samtidigt höjdes grundavdraget, vilket beräknades minska de kommunala skatteintäkterna med 3,72 mdkr 2005 och 2,5 mdkr 2006, varför statsbidraget höjdes i motsvarande mån.

5P P Ingår inte i takbegränsade utgifter.

6P P År 2003 ökade utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna fördes över till statsbudgeten från ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersattes med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr).

3.1.4Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningarna

I tabell 3.6 visas utvecklingen av ett antal nyckeluppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkningar.

Tabell 3.6 Nyckeluppgifter ur balans- och resultaträkningarna 2002–2006

Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Statens

nettoförmögenhet

–773

–790

–775

–746

–635

Statsskulden

1 163

1 186

1 213

1 262

1 220

Transfereringar

652

693

722

742

759

Kostnader för

statens egen

verksamhet

178

170

178

194

202

Årets över-

/underskott enligt

resultaträkningen

21

–19

–18

37

104

upplåning i Sverige, samtidigt som lån i utlandet har amorterats. Den totala skuldökningen för perioden uppgår till 57 miljarder kronor. Noterbart är dock att statsskulden har minskat med 41 miljarder kronor under det senaste året.

Diagram 3.8 Statens nettoförmögenhet och statsskulden

2002–2006

Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

0

-200

-400

-600

-800

-1 000

-1 200

-1 400

Nettoförmögenhet

Statsskuld

Redovisningen för 2005 har i allt väsentligt justerats i enlighet med de ändrade redovis- ningsprinciper som gäller fr.o.m. 2006, vilket framför allt påverkat skatteintäkterna (se avsnitt 4.4.2 Nya principer för redovisning av skatter). Däremot har redovisningen endast justerats i begränsad omfattning för åren 2002–2004.

Statens nettoförmögenhet

I diagram 3.8 visas utvecklingen av statens totala nettoförmögenhet och statsskulden under den senaste femårsperioden. Nettoförmögenheten har förbättrats under perioden med 138 miljarder kronor. Förbättringen har varit som störst under 2006. Statsskulden har däremot ökat under motsvarande period, vilket främst beror på ökad

Den avgörande förklaringen till netto- förmögenhetens förändring under perioden är resultaträkningens överskott. Nettoförmög- enheten förbättrades enbart under 2006 med 110 miljarder kronor, varav 104 miljarder kronor är hänförbart till årets överskott i resultat- räkningen.

En annan förklaring till nettoförmögenhetens ökning är det förändrade värdet av resultat- andelar i dotter- och intresseföretag vid sidan av resultaträkningen. Ökningen uppgår under perioden till 32 miljarder kronor och avser främst bolagens övergång till redovisnings- principer enligt IFRS (International Financial Reporting Standards).

40

Statsskulden

Lånebehovet och statsskuldens utveckling

Statsbudgetens saldo visade ett överskott på 18,4 miljarder kronor för 2006. Detta innebar att statens lånebehov – definitionsmässigt lika med statsbudgetens saldo, men med omvänt tecken – var negativt, vilket bidrog till att minska statsskulden under 2006.

Den konsoliderade statsskulden minskade med 41 miljarder kronor till 1 220 miljarder kronor 2006. Förutom statsbudgetens överskott var det främst en omvärdering av valutaskulden till aktuella valutakurser (orealiserade valuta- vinster) med 23 miljarder kronor som bidrog till att skulden minskade.

Den statsskuld som redovisas i Årsredo- visningen för staten (konsoliderad) skiljer sig från den som Riksgäldskontoret redovisar (okonsoliderad) på grund av elimineringar för myndigheters innehav av statsobligationer och statsskuldväxlar. Myndigheter som bedriver en omfattande tillgångshantering av medel avsatta för ändamål vid sidan av statsbudgeten har rätt att placera på den svenska statspappers- marknaden.

Tabell 3.7 Statliga myndigheters innehav av statspapper 2006

Miljarder kronor

Övriga

Elimineras

myndig-

i balans-

IGN

KAF

RGK

heter

räkningen

Statsskuldväxlar

3,4

3,4

Premie-

obligationer

0,7

0,7

Nominella

statsobligationer

11,2

17,3

0,2

28,7

Reala

statsobligationer

16,9

16,9

Totalt

14,6

34,2

0,7

0,2

49,7

Anm.: Med IGN avses Insättningsgarantinämnden, med KAF avses Kärnavfallsfondens styrelse och med RGK avses Riksgäldskontoret.

Elimineringen av statliga myndigheters innehav av statspapper uppgick till ca 50 miljarder kronor 2006, varav nästan hela beloppet avser Insättningsgarantinämndens och Kärnavfalls- fondens innehav. Övriga myndigheters innehav har varit mindre än 1 miljard kronor de senaste åren. Premiepensionsmyndighetens innehav av statspapper elimineras inte eftersom myndig- heten inte ingår i den konsoliderade årsredo- visningen för staten. Sammantaget medför detta att den okonsoliderade statsskulden som

Skr.2005/06:101

Riksgäldskontoret redovisar är ca 50 miljarder kronor högre än vad som redovisas i balans- räkningen i Årsredovisningen för staten.

Definition av statsskulden

Sedan den 1 januari 2003 definieras statsskulden så att samtliga låneinstrument värderas till nominellt slutvärde. Det betyder att instrumenten tas upp till det belopp som betalas på förfallodagen. Även derivatinstrument inkluderas, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som Riksgäldskontoret ingår för att påverka sammansättningen och löptiden i statsskulden. Derivatinstrument, liksom övriga åtaganden i utländsk valuta, värderas med hänsyn till aktuell valutakurs. För reala instrument inkluderas upplupen inflationskompensation som med tidigare definition skuldfördes först vid förfall.

Nuvarande mått överensstämmer med hur skulden mäts i EU-sammanhang, bl.a. inom ramen för proceduren mot för stora underskott. Jämförelsesiffrorna i tabellerna i detta avsnitt är ändrade i enlighet med det statsskuldsmått som gäller sedan 2003.

Statsskuldens sammansättning

Det lagfästa målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld skall förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimeras, samtidigt som risken i förvaltningen beaktas. Den övergripande mål- sättningen konkretiseras genom att regeringen årligen fastställer riktlinjer för statsskuldens förvaltning, främst avseende statsskuldens sam- mansättning och löptid (från 2006 i huvudsak mätt i genomsnittlig räntebindningstid). Rikt- värdet för genomsnittlig löptid i den nominella kron- och valutaskulden var 3,1 år enligt rege- ringens riktlinjebeslut för 2006 (Fi2005/4589).

Inom ramen för riktlinjerna fastställer sedan Riksgäldskontoret delmål och riktmärken, bl.a. för löptiden i den nominella kronskulden respektive valutaskulden. Riksgäldskontoret svarar även för den operativa förvaltningen av statsskulden. Upplåningen och förvaltningen av statsskulden sker i tre skuldslag:

–nominella lån i svenska kronor,

–reala lån i svenska kronor, samt

–nominella lån i utländsk valuta.

41

Skr. 2006/07:101

Tabell 3.8 Statsskuldens utveckling och sammansättning 2002–2006

Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Nominella lån i svenska

kronor

658

712

745

770

754

Reala lån i svenska

kronor

130

144

167

189

200

Nominella lån i utländsk

valuta

375

330

301

303

266

Summa konsoliderad

statsskuld

1 163

1 186

1 213

1 262

1 220

Nominella lån i svenska kronor utgör den viktigaste källan för finansiering av statsskulden och svarar för drygt 60 procent av total statsskuld. Merparten av upplåningen sker på den inhemska värdepappersmarknaden genom statsobligationer (kuponglån med en löptid över ett år vid emissionstillfället) och statsskuldväxlar (nollkuponglån, i huvudsak med en löptid på högst ett år vid emissionstillfället).

I skuldslaget ingår även privatmarknadslån som ger Riksgäldskontoret möjlighet till dels relativt billig upplåning, dels möjlighet att sprida upplåningen till fler långivare (privatpersoner och mindre företag) och därmed att sprida riskerna. Privatmarknadsstocken var i stort oförändrad under 2006 och uppgick till drygt 60 miljarder kronor i slutet av året (drygt 5 procent av total statsskuld). En viss omfördelning inom stocken noterades under 2006. Sparformen Riksgäldsspar ökade med en miljard kronor till 23 miljarder kronor samtidigt som Premie- obligationerna minskade med samma belopp till 40 miljarder kronor. Orsaken var framförallt att

stora premielån löpte ut under 2006.

Upplåningen på

privatmarknaden minskade

kostnaderna

för

statsskulden

med knappt

0,2 miljarder

kronor 2006 i

förhållande

till

Riksgäldskontorets

alternativa

upplåning

på

kapitalmarknaden under 2006. För femårs- perioden 2002–2006 blev den sammanlagda kostnadsbesparingen nästan en miljard kronor.

Volymen statsskuldväxlar minskade med 32 miljarder kronor 2006. Statsskuldväxlar emit- teras varannan vecka och utgör huvuddelen av Riksgäldskontorets kortfristiga upplåning. Volymen av emitterade statsskuldväxlar kan variera kraftigt mellan auktionstillfällen, vilket beror på svängningar i statens lånebehov.

Riksgäldskontoret använde tillfälligt valuta- terminer i likviditetsförvaltningen över årsskiftet 2006/2007, vilket utgör ett undantag. Anled-

ningen var att Riksgäldskontoret valutasäkrade ett kort lån i utländsk valuta. I valutaskulden ingår terminskontrakt på minus 13 miljarder kronor (se kapitel 4, not 45 Statsskulden). Med valutaterminer justerar Riksgäldskontoret också valutasammansättningen i valutaskulden.

Tabell 3.9 Nominella lån i svenska kronor 2002–2006

Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Statsobligationer,

nominella

340

549

565

539

520

Övertagna nominella

statsobligationslån

–

0

0

4

4

Ränte- och

valutaswappar

–

-166

-202

-228

-239

Statsskuldväxlar

217

242

256

284

252

Ränteswappar

–

0

45

85

94

Privatmarknadslån

58

58

59

63

64

Likviditetsförvaltnings-

instrument

43

29

22

23

45

Valutaterminer i svenska

kronor

0

0

0

0

14

Nominella lån i svenska

kronor

658

712

745

770

754

Anm.: År 2002 redovisas Övertagna nominella statsobligationslån och Ränte- och valutaswappar under posten nominella statsobligationer.

Reala lån i svenska kronor fyller en viktig funktion i statens låneportfölj då de bidrar till att sprida upplåningen till ytterligare ett skuldslag utöver nominell kron- och valutaskuld. Staten får därmed tillgång till en finansieringskälla med andra kostnads- och riskegenskaper än nominell upplåning, och risken kan därmed reduceras. Låneformen ger även fördelar för investeraren eftersom investeraren erbjuds en möjlighet att försäkra sig mot inflation genom att staten övertar inflationsrisken.

Andelen reala lån har successivt ökat under femårsperioden och uppgick till 16 procent av

den totala

statsskulden

2006

motsvarande

200 miljarder

kronor.

Enligt

regeringens

riktlinjer skall andelen på sikt öka till 20 procent av den totala skulden. Ökningen skall ske i en takt som är avpassad till efterfrågetillväxten och med beaktande av kostnader och risker i övriga skuldslag.

Den nuvarande valutaskulden byggdes upp under 1990-talet när lånebehovet växte snabbt och utländsk upplåning användes för att tillgodose en stor del av behovet. Sedan flera år amorterar staten på valutaskulden för att minska den totala risknivån i statsskulden. Eftersom

42

statsskulden löpande mäts och värderas i kronor slår ändringar i växelkursen direkt igenom på skuldens storlek. Målet är dock inte att helt avveckla valutaskulden eftersom den minskar exponeringen mot den svenska räntan och på så sätt diversifierar statsskulden.

Enligt regeringens riktlinjer skall skulden i utländsk valuta minska så att den på sikt utgör 15 procent av statsskulden. År 2006 skulle valutaskulden amorteras med 25 miljarder kronor varifrån Riksgäldskontoret, liksom tidigare år, fick avvika med +/- 15 miljarder kronor. Då Riksgäldskontoret i slutet av 2005 bedömde att den svenska kronan temporärt var undervärderad valde Riksgäldskontoret att skjuta på en del av valutaamorteringarna 2005 och 2006. Sammantaget amorterades 18 miljarder kronor under 2006, dvs. 7 miljarder kronor mindre än vad regeringens riktvärde angav. Resultatet av en utvärdering av denna avvikelse redovisas i skrivelsen Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2002–2006 (skr. 2006/07:104).

Tabell 3.10 Valutaskulden 2002–2006

Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Skuld utländsk

valuta

375

330

301

303

266

Andel valutaskuld

av total skuld

(procent)

32

28

25

24

22

Under 2006 minskade valutaskulden med 37 miljarder kronor till totalt 266 miljarder kronor. Mätt som andel av total statsskuld minskade valutaskulden med 2 procentenheter till 22 procent 2006. Utöver Riksgäldskontorets amorteringar har den svenska kronan stärkts under 2006, vilket reducerat valutaskulden mätt i kronor.

Statsskuldens kostnader

De anslagsavräknade utgifterna för statsskulden, som redovisas i kapitel 5 Statsbudgetens utfall, uppgick till ca 49 miljarder kronor 2006. Det är en ökning med 17 miljarder kronor jämfört med 2005.

Beloppen i statsbudgeten redovisas enligt utgiftsmässiga principer och utgör ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksam- heten. Den utgiftsmässiga redovisningen inne- håller dock svagheter när det gäller att beskriva statsskuldsräntornas utveckling över tiden. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor

Skr.2005/06:101

påverkan på anslagsbelastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning ger därför en bättre beskrivning av hur räntekostnaderna under en viss period påverkas av underliggande skuld-, ränte- och valutautveckling.

I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer efter elimine- ring av räntor till/från statliga myndigheter. Kostnaderna inkluderar även en omvärdering av skulden i utländsk valuta. Av tabell 3.11 framgår statsskuldens kostnader, vilket utgör en sammanfattning och specificering av uppgifterna i resultaträkningen (se kapitel 4, not 12 Nettokostnad för statsskulden).

Tabell 3.11 Statsskuldens kostnader 2002–2006

Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Räntekostnader på lån i

svenska kronor

71

51

52

49

52

Räntekostnader på lån i

utländsk valuta

39

29

23

24

23

Realiserade

valutadifferenser

7

4

5

-10

6

Realiserade kursdifferenser

4

4

14

8

6

Orealiserade

valutadifferenser

-18

-15

-5

22

-15

Över- /underkurs vid

emission m.m.

-7

-3

-9

-7

-7

Summa kostnader

96

70

81

86

65

Ränteintäkter i

upplåningsverksamheten

-39

-32

-27

-27

-28

Nettokostnader efter

intäkter, exklusive

skuldskötselåtgärder

57

38

54

59

37

Orealiserade valutavinster

(-) / förluster (+)

hänförbara till

skuldskötselinstrument

-14

-3

-5

8

-9

Nettokostnader inklusive

skuldskötselåtgärder

43

35

49

67

28

Räntekostnaderna på lån i svenska kronor uppgick till 52 miljarder kronor, vilket innebar en ökning med 3 miljarder kronor jämfört med 2005. Räntekostnaderna för lån i utländsk valuta minskade med 1 miljard kronor till 23 miljarder kronor. Kostnadsutvecklingen förklaras av de senaste årens allt lägre räntenivåer som fortsatt slå igenom allt eftersom äldre lån med höga kupongräntor förfaller och ersätts med nya. Därtill förklaras kostnadsutvecklingen av att räntorna på lån med kortare löptider steg 2006 i takt med att penningpolitiken i Europa stramades åt. Räntekostnaderna för lån i

43

Skr. 2006/07:101

utländsk valuta har även påverkats av amorteringarna på valutaskulden.

Under 2006 uppstod realiserade valutaför- luster på 6 miljarder kronor, jämfört med realiserade valutavinster på 10 miljarder kronor året innan. Hur stora förlusterna/vinsterna blir beror på när lån förfaller och hur valutakurserna utvecklats sedan lånen togs upp.

Under 2006 minskade realiserade kursför- luster till 6 miljarder kronor och över- och underkurser vid emission av statspapper m.m. till 7 miljarder kronor.

Orealiserade valutadifferenser, inklusive skuldskötselåtgärder, minskade skuldkostna- derna med 23 miljarder kronor 2006.

Sammantaget uppgick därmed nettokost- naden för statsskulden till 28 miljarder kronor 2006, vilket är en minskning med 39 miljarder kronor jämfört med 2005. Minskningen för- klaras främst av de orealiserade valutadifferen- serna som 2006 reducerade räntekostnaderna med 23 miljarder kronor (2005 verkade denna post i motsatt riktning och då med 30 miljarder kronor).

En jämförelse mellan statsskuldens utgiftsmässiga räntor (49 miljarder kronor) och nettokostnaden efter intäkter men exklusive skuldskötselåtgärder (37 miljarder kronor) visar på en skillnad på 12 miljarder kronor. Skillnaden förklaras av att kursdifferenser vid emission, nollkupongräntor och orealiserade valutakurs- förändringar redovisas på olika sätt i stats- budgeten och i resultaträkningen (se även bilaga 4 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten).

Transfereringar

Diagram 3.9 Transfereringar per sektor 2002–2006

Miljoner kronor

800 000

700 000

600 000

500 000

400 000

300 000

200 000

100 000

0

2002

2003

2004

2005

2006

 Nettoöverföring till ålderspensionssystemet

 Transfereringar till utlandet

 Transfereringar till kommuner

 Transfereringar till företag

 Transfereringar till hushåll

I diagram 3.9 visas transfereringarna per sektor 2002–2006. De totala kostnaderna för transfere- ringar har ökat med 107 miljarder kronor eller 16 procent under perioden 2002–2006.

Merparten av kostnaderna avser statliga transfereringar till hushållen inklusive hushållens övriga organisationer (62 procent 2006). Transfereringarna till hushållssektorn har ökat med 61 miljarder kronor eller 15 procent mellan 2002 och 2006.

Tabell 3.12 Transfereringar 2002–2006

Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Socialförsäkring

361

392

402

409

420

Allmänna bidrag

till kommuner

100

99

101

106

109

Arbetsmarknad

57

62

66

71

68

Nettoöverföring

till

ålderspensions-

systemet

29

30

28

33

33

EU-avgiften

19

24

23

26

26

Bistånd,

internationella

bidrag,

migration och

integration

19

19

23

25

29

Utbildning och

studiestöd

29

26

36

20

27

Övrigt

38

40

43

52

47

Summa

652

693

722

742

759

44

I tabell 3.12 visas utvecklingen av olika trans- fereringar under den senaste femårsperioden. Nedan lämnas en närmare redovisning av delområdena socialförsäkring, arbetsmarknad, bistånd m.m. samt utbildning och studiestöd.

Socialförsäkring

Diagram 3.10 Socialförsäkringar 2002–2006

Miljoner kronor

450 000

400 000

350 000

300 000

250 000

200 000

150 000

100 000

50 000

0

1

2

3

4

5

 Läkemedelsförmånerna

 Ersättning vid arbetsoförmåga m.m.

 Handikappolitik

 Ekonomisk familjepolitik 

 Ålderspensioner m.m.

Kostnaderna för socialförsäkringarna har ökat varje år under femårsperioden. År 2006 ökade kostnaderna med närmare 11 miljarder kronor eller 2,7 procent. Under hela femårsperioden var ökningen totalt 59 miljarder kronor eller drygt 16 procent.

Tabell 3.13 Socialförsäkringar 2002–2006

Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Ålderspensioner m.m.

185

207

211

215

221

Ekonomisk

familjepolitik

50

52

53

54

58

Handikappolitik

10

11

13

15

16

Ersättning vid

arbetsoförmåga m.m.

97

103

105

104

103

Läkemedelsförmånerna

18

19

20

20

21

Summa transfereringar

och bidrag

361

392

402

409

420

Av ökningen

mellan

2002

och

2006

är

36 miljarder kronor

hänförliga

till ökade

pensionskostnader och 5 miljarder kronor till ersättning vid arbetsoförmåga. Ökningen av pensionskostnaderna har varit tämligen jämn under åren, men 2003 års ökning var betydligt

Skr.2005/06:101

högre än andra år (22 miljarder kronor). De ökade pensionskostnaderna beror på ett ökat antal pensionärer, att en allt större andel av dessa omfattas av ATP-systemet och att den genom- snittliga pensionspoängen ökat, men även på indexomräkning av pensionsbelopp (se även kapitel 4, not 4 Transfereringar).

I tabell 3.14 respektive 3.15 visas antalet pensionstagare med ålderspension och utbetald ålderspension under perioden.

Tabell 3.14 Pensionstagare med ålderspension 2002–2006

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2002

903 292

57

687 336

43

1 590 628

2003

914 292

56

711 408

44

1 625 700

2004

925 186

56

724 695

44

1 649 881

2005

942 578

56

745 499

44

1 688 077

2006

955 994

56

764 622

44

1 720 616

Källa: Försäkringskassan

År 2006 var drygt 1,7 miljoner personer pensionstagare med ålderspension och av dessa var 56 procent kvinnor och 44 procent män. Antalet pensionstagare har ökat med drygt 8 procent sedan 2002.

Tabell 3.15 Utbetald ålderspension 2002–2006

Miljoner kronor/kronor per månad

Medel-

Medel-

Kvinnor

ersättning

Män

ersättning

per månad

per månad

Summa

2002

77 312

7 132

90 752

11 003

168 064

2003

83 688

7 628

97 547

11 427

181 235

2004

86 837

7 677

101 144

11 631

187 981

2005

89 076

7 875

104 017

11 627

193 093

2006

92 053

8 024

107 609

11 728

199 662

Källa: Försäkringskassan

År 2006 utbetalades nästan 200 miljarder kronor, varav 46 procent eller 92,1 miljarder kronor till kvinnor och 54 procent eller 107,6 miljarder kronor till män. Kvinnors medelersättning per månad var 8 024 kronor och mäns var 11 728 kronor. Kvinnornas medelersättning per månad var således nästan 32 procent lägre än männens medelersättning 2006.

Barnbidraget har varit oförändrat 950 kronor från 2002 fram till oktober 2005 då det höjdes till 1 050 kronor per barn och månad. Samtidigt infördes ett flerbarnstillägg fr.o.m. det andra barnet och flerbarnstillägget fr.o.m. det tredje barnet höjdes med 100 kronor per månad.

45

Skr. 2006/07:101

Tabell 3.16 Ersatta nettodagar med föräldrapenning 2002– 2006

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2002

32 210 665

84

5 917 761

16

38 128 426

2003

33 235 024

83

6 911 239

17

40 146 263

2004

34 407 653

81

7 901 514

19

42 309 167

2005

34 338 735

80

8 320 078

20

42 658 813

2006

34 524 796

79

8 957 898

21

43 482 694

Källa: Försäkringskassan

Antal ersatta nettodagar med föräldrapenning var 43,5 miljoner 2006, varav 79 procent uttagna av kvinnor och 21 procent uttagna av män. An- delen dagar uttagna av kvinnor har minskat med 5 procentenheter sedan 2002.

Kostnaderna för ersättning vid arbets- oförmåga m.m. ökade med sammanlagt 6 miljarder kronor eller 6 procent under perioden. Det trendbrott som inträffade föregående år har förstärkts och de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning har fortsatt att minska. Kostnaden för sjukpenning minskade med 1,6 miljarder kronor eller 4,9 procent 2006, vilket förklaras av att antalet sjukpenningdagar fortsatt att minska. Kostnaden för aktivitets- och sjukersättning (tidigare benämnt förtidspension) ökade däremot med 0,7 miljarder kronor eller 1,2 procent.

Arbetsmarknad

Diagram 3.11 Arbetsmarknad 2002–2006

Miljoner kronor

80 000

70 000

60 000

50 000

40 000

30 000

20 000

10 000

0

2002

2003

2004

2005

2006

 Övrigt

 Arbetsmarknadsutbildning m.m.

 Arbetslöshetsersättning

Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken ökade under perioden 2002–2006 med ca 11 miljarder kronor. Under 2006 har ett trendbrott skett då

kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken har minskat. Minskningen förklaras av att arbetslöshetsersättningen har minskat med över 4 miljarder kronor till följd av minskad arbetslöshet.

Tabell 3.17 Arbetslösa personer i genomsnitt per månad

2002–2006

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2002

75 700

43

100 700

57

176 400

2003

93 500

43

123 300

57

216 800

2004

108 900

44

137 300

56

246 200

2005

124 000

46

145 100

54

269 100

2006

114 300

47

131 300

53

245 600

Källa: AKU, SCB

Av tabell 3.17 framgår antalet personer som var arbetslösa i genomsnitt per månad perioden 2002–2006. I april 2005 förändrade SCB sin statistik i enlighet med EU:s normer varför uppgifterna inte är direkt jämförbara med tidigare år. Statistiken för 2005 grundar sig dessutom endast på månaderna april–december.

Antalet arbetslösa var 245 600 i genomsnitt per månad under 2006. Av dessa var 47 procent kvinnor och 53 procent män. Det motsvarar 114 300 kvinnor och 131 300 män. Andelen kvinnor bland de arbetslösa har ökat successivt från 43 till 47 procent under perioden. Skillnaden mellan könen med avseende på andelen arbetslösa har utjämnats.

Bistånd m.m.

Diagram 3.12 Bistånd m.m. 2002–2006

Miljoner kronor

35000

30000

25000

20000

15000

10000

5000

0

2002

2003

2004

2005

2006

 Bidrag via Sida 

 Bidrag via UD 

 Bidrag till migration och integration

46

Kostnaderna för bistånd, internationella bidrag, migration och integration ökade med 10,3 miljarder kronor eller 54 procent under perioden 2002–2006. Under 2006 ökade kost- naderna med ca 4,6 miljarder kronor till följd av bland annat att biståndsmålet höjts från 0,88 till 1 procent av BNI och på grund av förändrade BNI-prognoser. I posten ingår även samarbete med Central- och Östeuropa och bidrag till utlandet utöver bistånd.

Utbildning och studiestöd

Diagram 3.13 Utbildning och studiestöd 2002–2006

Miljoner kronor

40 000

35 000

30 000

25 000

20 000

15 000

10 000

5 000

0

2002

2003

2004

2005

2006

 Utbildningspolitik, Kammarkollegiet: bidrag till enskilda utbildningssamordnare

 Utbildningspolitik, Kammarkollegiet: bidrag till folkbildningsorganisationer

 Utbildningspolitik, Skolverket: maxtaxa, personalförstärkningar m.m.

 Studiestöd inkl. av- och nedskrivningar, CSN

Kostnaden för utbildning och studiestöd har minskat med 2 miljarder kronor under perioden. Kostnaden för studiestöd, inklusive av- och nedskrivningar, har ökat med närmare 6,5 miljarder kronor 2006 jämfört med 2005. Kostnaden för utbetalda studiestöd har ökat marginellt. Någon post motsvarande fjolårets återföring av reservation för lånefordringar som då gjorde att nettokostnaden för studiestöd minskade med 16 miljarder kronor har inte förekommit detta år. Återföringen under 2005 berodde bl.a. på ett lägre ränteläge som medförde att flera kunde betala sina skulder. Under 2004 ökade kostnaderna för studiestöd inklusive av- och nedskrivningar med ca 10 miljarder kronor, beroende på kostnad för reservation av lånefordringar som beräknats enligt en ny modell. De största förändringarna var borttagandet av nuvärdeberäkningen och ändrad beräkning av den framtida inkomstutvecklingen samt åtgärder för att

Skr.2005/06:101

stabilisera modellen (se även kapitel 4, not 29 Utlåning).

De studiestöd som når flest personer är studiehjälp och studiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Studiemedel kan dock lämnas med en högre bidragsdel, men i detta avseende är studiemedlet inte rättighets- styrt.

Studiemedel består av studiebidrag och studielån och utgår till studerande som läser på eftergymnasial nivå vid t.ex. universitet och högskola. Studiemedel kan även lämnas till studerande över 20 år som läser på gymnasial nivå.

Studiehjälpen består av studiebidrag, inack- orderingstillägg och extra tillägg. Studiebidraget är generellt och lämnas normalt med 1 050 kronor per studiemånad till den som är mellan 16 och 20 år och som studerar på gymnasial nivå inom t.ex. gymnasieskola, folkhögskola eller kommunal vuxenutbildning.

Antalet studerande med studiemedel har varierat under femårsperioden. Under 2005 och 2006 har antalet studerande med studiemedel minskat, vilket framgår av tabell 3.18 respektive 3.19.

Tabell 3.18 Studerande med studiemedel 2002–2006

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2002

261 207

60

173 169

40

434 376

2003

258 854

60

172 275

40

431 129

2004

260 653

60

173 670

40

434 323

2005

257 018

60

171 511

40

428 529

2006

250 952

61

163 743

39

414 695

Källa: Centrala studiestödsnämnden

Tabell 3.19 Studerande med studiemedel 2002–2006: Studielån

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2002

203 177

60

137 628

40

340 805

2003

199 969

60

135 249

40

335 218

2004

197 561

60

132 651

40

330 212

2005

189 697

60

126 684

40

316 381

2006

178 842

60

117 216

40

296 058

Källa: Centrala studiestödsnämnden

Totalt fick 414 695 studerande studiemedel under 2006, vilket är en minskning med 13 834 studerande jämfört med 2005. Av dessa hade

47

Skr. 2006/07:101

296 058 studielån, medan 118 637 studerande endast utnyttjade studiebidrag. Andelen studerande som tar studiemedel för att studera har minskat stadigt under den senaste femårsperioden. Av de som fick studiemedel 2006 var 61 procent kvinnor och 39 procent män. Andelen kvinnor av det totala antalet studerande har ökat med 1 procentenhet sedan 2002.

Statens egen verksamhet

Diagram 3.14 Statens egen verksamhet 2002–2006

Miljoner kronor

200 000

180 000

160 000

140 000

120 000

100 000

80 000

60 000

40 000

20 000

0

Källa

2002

2003

2004

2005

2006

 Avskrivningar och nedskrivningar

 Övriga driftkostnader

 Kostnader för lokaler

 Kostnader för personal

Statens egen verksamhet avser främst kostnaderna för de statliga myndigheternas drift, dvs. personalkostnader, lokalkostnader, avskriv- ningar och nedskrivningar samt övriga drift- kostnader.

För att öka jämförbarheten mellan åren har personalkostnaderna rensats för förändring av statens tjänstepensionsskuld (försäkringsteknisk avsättning hos Statens pensionsverk). Övriga driftkostnader har rensats för förändringar av avsättningar för förluster i garanti- och utlåningsverksamhet hos Riksgäldskontoret och Exportkreditnämnden från (2002–2005), vilka fr.o.m. 2006 även särredovisas i resultat- räkningen (se även kapitel 4, not 8 Vissa garanti- och kreditkostnader).

Av diagram 3.14 framgår att kostnaderna för statens egen verksamhet den senaste femårsperioden ökat med totalt 26 miljarder kronor eller 16 procent under perioden. Den största ökningen inträffade 2005 då framför allt Försvarsmaktens driftkostnader ökade på grund av avsättningar för omstruktureringskostnader

och stora nedskrivningar av beredskapsvaror. Kostnaderna för statens egen verksamhet minskade däremot något 2006. Det beror främst på att kostnader för avsättningar och nedskriv- ningar som uppstod 2005 inte har haft någon motsvarighet 2006.

De högsta personalkostnaderna (se även kapitel 4, not 6 Kostnader för personal) finns hos Rikspolisstyrelsen, Försvarsmakten och Försäkringskassan samt Skatteverket. Under femårsperioden har lönekostnaderna ökat med 29 procent vid Försäkringskassan, med 17 procent vid Skatteverket och med 15 procent vid Rikspolisstyrelsen.

Lokalkostnaderna avser hyror för de statliga myndigheternas lokaler. De högsta lokalkost- naderna finns hos Försvarsmakten, Rikspolis- styrelsen och Regeringskansliet (se även kapitel 4, not 7 Kostnader för lokaler).

Övriga driftkostnader avser omkostnader för de statliga myndigheternas verksamhet. Köpta varor och tjänster är av stor omfattning vid bl.a. Vägverket och Banverket, som har omfattande köp av entreprenader, men också vid Försvars- makten (se även kapitel 4, not 9 Övriga drift- kostnader).

Statens personal

I det följande redovisas en beskrivning av statens personal avseende antal anställda fördelat på kön, åldersgrupper och sektorer. Uppgifterna baseras på statistik från Arbetsgivarverket. Avgräns- ningen av staten är densamma som för resultaträkningen. Det innebär bl.a. att anställda vid de allmänna försäkringskassorna inkluderas i uppgifterna för 2002 till 2004 även om de blev statligt anställda först 2005 genom bildandet av den statliga myndigheten Försäkringskassan. I bilaga 2 Statliga myndigheter redovisas vilka myndigheter som omfattas av redovisningen nedan samt vilka myndigheter som hör till respektive sektor.

Till riksdagen lämnas varje år, senast i budget- propositionen för 2007 (prop. 2006/07:1, utgiftsområde 2, bilaga 1), en utförlig redovisning av statsförvaltningens utveckling, bl.a. vad avser personalkonsekvenser.

48

Tabell 3.20 Antal statligt anställda 2002–2006 fördelade på kvinnor respektive män

1

P

2002

2003

2004

2005

2006

AntalP

Kvinnor

103 026

105 764

106 359

105 223

109 678

Män

111 949

113 864

113 445

110 614

110 727

Summa

214 975

219 628

219 804

215 837

220 405

1P P Anställda med en omfattning av tjänst understigande 40 procent ingår inte. År 2006 utgjorde de drygt 4 700 personer. Betings-, dag- eller timanställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde ca 16 600 personer 2006.

Källa: Arbetsgivarverket

Statligt anställda utgör ungefär 5,8 procent av det totala antalet sysselsatta på arbetsmarknaden. Under 1990-talets första hälft minskade antalet statsanställda. Därefter har det totala antalet anställda inte förändrats nämnvärt. Under 2006 har antalet anställda ökat med ca 4 600. Ökningen förklaras främst av att antalet anställda har ökat inom Arbetsmarknadsverket, Skatteverket, Domstolsverket, Försäkrings- kassan, Kriminalvården och Rikspolisstyrelsen. Samtidigt har antalet anställda minskat inom vissa områden under 2006, i första hand inom Försvarsmakten.

Staten är den sektor som har jämnast könsfördelning på arbetsmarknaden. Andelen statsanställda kvinnor har ökat de senaste åren. År 2006 var könsfördelningen i stort sätt jämn i staten. De könsmässiga skillnaderna mellan olika åldersgrupper är marginell (se tabell 3.21). Mellan olika sektorer finns det dock skillnader. Andelen kvinnor är särskilt låg inom sektorerna Affärsverk och infrastruktur samt inom Försvarsmakten. Andelen kvinnor är däremot särskilt hög inom sektorerna Arbetsliv, omsorg och utbildning samt Ekonomi.

Skr.2005/06:101

Tabell 3.21 Antal statligt anställda 2002–2006 fördelade på åldersgrupper

Antal och procentuell fördelning

Ålder och

kön

2002

2003

2004

2005

2006

–34

45 151

46 684

45 748

43 407

45 704

Kvinnor

48

48

48

49

51

Män

52

52

52

51

49

35–44

52 405

53 948

54 259

53 708

55 673

Kvinnor

47

47

48

48

50

Män

53

53

52

52

50

45–54

63 463

61 788

59 884

57 866

57 113

Kvinnor

49

49

49

48

49

Män

51

51

51

52

51

55–

53 956

57 208

59 913

60 856

61 915

Kvinnor

48

48

49

49

50

Män

52

52

51

51

50

Källa: Arbetsgivarverket

Utmärkande för staten är att andelen äldre är högre samtidigt som andelen i de yngsta åldersgrupperna är lägre i jämförelse med arbetsmarknaden i sin helhet. Den genom- snittliga åldern har dock minskat något under 2006 efter att tidigare ökat under flera år. Drygt 28 procent av de statsanställda 2006 var 55 år eller äldre, medan ca 21 procent var 34 år eller yngre.

I förhållande till 2002 har andelen anställda i åldersgruppen 55 år och äldre ökat, från 25 procent 2002 till 28 procent 2006. Under samma period har andelen anställda i ålders- gruppen 34 år och yngre varit i stort oförändrad.

Genomsnittsåldern för de statliga anställda uppgick 2006 till 46 år. Genomsnittsåldern har minskat eller är oförändrad inom samtliga sektorer med undantag av Universitet, hög- skolor och forskning, Uppdragsbaserad verk- samhet och Försvarsmakten. Försvarsmakten har lägst snittålder, 42,5 år, medan Upp- dragsbaserad verksamhet har högst snittålder, 47,1 år.

Universitet, högskolor och forskning är den största av sektorerna inom staten med ca 52 400 anställda. Det motsvarar ungefär en fjärdedel av de statligt anställda. Därefter kommer sektorer- na Rättsmyndigheter exklusive Försvarsmakten med ca 41 400 anställda respektive Arbetsliv, omsorg och utbildning med drygt 37 600 anställda.

49

Skr. 2006/07:101

Tabell 3.22 Antal statligt anställda 2002–2006 fördelade på sektorer

Sektor

Kön

2002

2003

2004

2005

2006

1

19 106

19 377

19 317

18 553

18 943

P

AffärsverkP

Kvinnor

23

23

24

24

25

Män

77

77

76

76

75

Ekonomi

18 827

18 398

18 101

17 937

18 743

Kvinnor

63

63

63

63

63

Män

37

37

37

37

37

2

51 947

53 582

53 429

52 435

52 366

P

UniversitetP

Kvinnor

51

51

52

52

53

Män

49

49

48

48

47

Kultur

3 209

3 125

3 097

3 039

3 423

Kvinnor

57

57

57

57

58

Män

43

43

43

43

42

3

5 695

5 716

5 863

5 969

6 257

P

MiljöP

Kvinnor

45

46

47

48

48

Män

55

54

53

52

52

4

34 926

36 872

35 876

35 789

37 614

P

ArbetslivP

Kvinnor

70

69

69

69

69

Män

30

31

31

31

31

Rätts-

myndigheter

37 622

38 204

38 958

39 175

41 366

Kvinnor

42

42

42

43

44

Män

58

58

58

57

56

Läns-

styrelser

5

11 598

11 717

12 010

12 232

12 974

P

m.m.P

Kvinnor

58

58

58

58

59

Män

42

42

42

42

41

Uppdrags-

baserad

6

12 000

12 088

12 031

12 157

12 120

verksamhetP

P

Kvinnor

42

41

41

41

42

Män

58

59

59

59

58

7

20 045

20 549

20 122

18 551

16 599

P

FörsvarP

Kvinnor

20

20

20

21

21

Män

80

80

80

79

79

1

P

P

Affärsverk och infrastruktur.

2

P

P

Universitet, högskolor och forskning.

3

P

P

Miljö, teknik och jordbruk.

4

P

P

Arbetsliv, omsorg och utbildning.

5

P

P

Länsstyrelser, Regeringskansliet och stabsmyndigheter.

6

P

P

Uppdragsbaserad verksamhet.

7

P

P

Försvarsmakten tillhör sektorn rättsmyndigheter, men särredovisas här.

Källa: Arbetsgivarverket

Flertalet av de statsanställda arbetar vid en stor myndighet. Drygt 80 procent av de statsanställda arbetar vid någon av de 33 myndigheter som har minst 1 000 personer anställda. Mindre än 1 procent av de statsanställda arbetar vid någon av de 75 myndigheter som har färre än 50 anställda.

Resultaträkningens över-/underskott

Diagram 3.15 Statens över/-underskott

Miljoner kronor

120 000

100 000

80 000

60 000

40 000

20 000

0

2002

2003

2004

2005

2006

-20 000

-40 000

Över/-underskott

Diagram 3.15 visar den konsoliderade resultaträkningens över- och underskott under den senaste femårsperioden. Efter överskott under början av 2000-talet visade resultat- räkningen underskott 2003 och 2004. För 2005 uppvisar resultaträkningen åter ett överskott, sedan skatteintäkterna liksom resultatet från andelar i dotter- och intresseföretag ökat kraftigt, medan transfereringarna inte ökade i samma utsträckning. Överskottet för 2006 är avsevärt högre än för 2005, vilket främst beror på ökade skatteintäkter, men också lägre kostnader för statsskulden.

50

4

Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys

Skr. 2006/07:101

4 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys

Resultat- och balansräkningarna samt finansie- ringsanalysen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under riksdagen och regeringen. Riksbankens grundfond ingår eftersom den utgörs av kapital som ursprungligen tillskjutits av staten. Däremot ingår inte Riksbanken, AP- fonderna och Premiepensionsmyndigheten.

AP-fonderna och Premiepensionsmyndig- heten ingår inte eftersom deras tillgångar är avsedda för framtida pensionsutbetalningar till skillnad från statens tillgångar i övrigt. De ingår däremot i sammanställningen över den statliga sektorns tillgångar och skulder i kapitel 9. Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. En fullständig förteckning över samtliga ingående organisa- tioner framgår av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m.

Resultaträkningen omfattar de ingående myn- digheternas alla verksamheter oavsett finansi- ering. Redovisningen utgår från vedertagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls konstanta över tiden för att ge jämförbarhet mellan åren.

Till skillnad från vad som är fallet i statsbud- geten redovisas i resultaträkningen intäkter och kostnader, vilket bl.a. innebär att utgifterna för en investering, i form av avskrivningar, fördelas över investeringens hela livslängd. Gällande prin- ciper och förutsättningar under det senaste året beskrivs i avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar.

Myndigheternas redovisning konsolideras, vilket innebär att transaktioner mellan myndig- heter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter tas bort (elimineras) i resultaträkningen och att ford- ringar och skulder mellan myndigheter elimine- ras i balansräkningen. På så vis erhålls en konsoliderad redovisning för staten.

4.1Resultaträkning

Resultaträkningen för 2006 redovisar ett över- skott på 104 miljarder kronor, vilket innebär en ökning med 67 miljarder kronor jämfört med föregående år.

53

Skr. 2006/07:101

Tabell 4.1 Resultaträkning

Miljoner kronor

Not

2006

2005

Intäkter

Skatteintäkter

1

963 940

902 039

Intäkter av avgifter och andra

ersättningar

2

44 966

43 858

Intäkter av bidrag

3

25 988

24 700

Summa intäkter

1 034 894

970 597

Kostnader

Transfereringar m.m.

Transfereringar till hushåll

4

-474 201

-460 119

Transfereringar till företag

4

-38 084

-38 547

Transfereringar till kommuner

4

-165 240

-164 812

Transfereringar till utlandet

4

-48 376

-45 132

Nettoöverföring till ålders-

pensionssystemet

4

-33 136

-33 382

Avsättningar till/upplösning av

fonder

5

-3 848

1 524

Summa transfereringar m.m.

-762 885

-740 468

Statens egen verksamhet

Kostnader för personal

6

-100 160

-86 381

Kostnader för lokaler

7

-15 214

-14 877

Vissa garanti- och kredit-

8

-1 001

-2 369

kostnader

Övriga driftkostnader

9

-62 304

-62 718

Avskrivningar och ned-

skrivningar

10

-23 773

-27 715

Summa statens egen verk-

samhet

-202 452

-194 060

Summa kostnader

-965 337

-934 528

Saldo före resultat från andelar

69 557

36 069

och finansiella poster

Resultat från andelar i dotter-

48 449

45 896

och intresseföretag

11

Finansiella intäkter och

kostnader

Nettokostnad för statsskulden

12

-28 125

-66 906

Övriga finansiella intäkter

13

15 391

22 469

Övriga finansiella kostnader

14

-1 601

-866

Summa finansiella poster

-14 335

-45 303

ÅRETS ÖVER-/UNDERSKOTT

103 671

36 662

Resultaträkningens ökade överskott beror till största delen på att skatteintäkter ökade med 62 miljarder kronor och att nettokostnaden för statsskulden minskade med 39 miljarder kronor. Kostnaderna för transfereringar m.m. och statens egen verksamhet ökade med 22 respektive 8 miljarder kronor, medan övriga

finansiella intäkter minskade med 7 miljarder kronor. Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag har därutöver påverkat utfallet positivt med 48 miljarder kronor, vilket är 2,6 miljarder kronor mer än 2005.

4.1.1Intäkter

Diagram 4.1 Statens intäkter

Finansiella intäkter 1%

Intäkter av

bidrag

3%

Intäkter av

avgifter och

andra

ersättningar

4%

Skatteintäkter

92%

Skatteintäkterna uppgick till 964 miljarder kronor och utgör 92 procent av statens totala intäkter.

Skatt på arbete ökade med 31,5 miljarder kronor jämfört med 2005. Därav ökade inkomst- skatterna med 23,4 miljarder kronor och arbets- givaravgifterna med 15,7 miljarder kronor. Ökningarna förklaras framför allt av ökad syssel- sättning och högre lönenivåer. Arbetsgivar- avgifterna utgörs i princip av lönesumman multiplicerad med avgiftssatsen. Preliminärt ökade lönesumman 2006 med 5,4 procent och avgiftssatsen uppgick till 32,28 procent, vilket är 0,18 procentenheter lägre än 2005. Myndig- heternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats.

Jämfört med 2005 ökade skatt på kapital med 16,6 miljarder kronor. Skatt på kapital från hus- håll ökade med 9 miljarder kronor till följd av ökade kapitalvinster. Skatt på företagsvinster ökade med 5,8 miljarder kronor på grund av företagens ökade vinster. Intäkter från fastighetsskatt minskade marginellt.

Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med 16,1 miljarder kronor. Därav ökade intäkter av mervärdesskatt med 13,4 miljarder kronor. De högre intäkterna av mervärdesskatt förklaras i huvudsak av en ökad privat konsumtion.

54

Ökningen förklaras även av en förändrad sammansättning med större andel konsumtion av varaktiga varor, vilket höjer den genom- snittliga skattesatsen. Intäkter av punktskatter har utvecklats relativt lite, vilket beror på en låg utvecklingstakt för intäkter av energi och koldioxidskatt.

Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade med 1,1 miljarder kronor. Mest ökade intäkter från uppdragsverksamhet, dvs. intäkter från försäljning av sådana varor och tjänster som

är frivilligt

efterfrågade,

som ökade med

1,7 miljarder

kronor. Av

de ökade uppdrags-

intäkterna hänförs 1 miljard kronor till Svenska kraftnäts försäljning av överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Uppdragsintäkterna vid Banverket ökade med 0,5 miljarder kronor till följd av stora entreprenaduppdrag åt kommuner avseende järnvägsstationer i anslutning till järnvägstunnlar i Malmö och Stockholm. Intäkter av andra ersättningar minskade däremot med 1,2 miljarder kronor till följd av Export- kreditnämndens lägre förtidsbetalningar av fordringar, s.k. återvinningar, från andra länder.

Intäkter av bidrag ökade med närmare 1,3 miljarder kronor. Ökningen förklaras främst av att EU-bidragen har ökat med 0,7 miljarder kronor. Det är gårdsstöd och djurbidrag som ökat, medan bl.a. miljöstöd minskat något i omfattning.

4.1.2Kostnader

Diagram 4.2 Statens kostnader

Finansiella kostnader 3%

Kostnader för statens egen verksamhet 20%

Transfereringar

77%

Av statens kostnader under 2006 utgjorde 77 procent transfereringar, varav transfereringar till hushåll var den största delen. Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde 20 procent

Skr. 2006/07:101

och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader 3 procent.

4.1.3Transfereringar

Diagram 4.3 visar 2006 års transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar för- delade på mottagarsektorer enligt nationalräken- skapernas indelning. Den s.k. realekonomiska indelningen redovisas även ur ett statsbudget- perspektiv i kapitel 5 Statsbudgetens utfall.

Diagram 4.3 Transfereringar per sektor

Nettoöverföring

Transfereringar

till

till utlandet

ålderspensions-

6%

systemet

5%

Transfereringar

till kommuner

22%

Transfereringar

Transfereringar

till hushåll

62%

till företag

5%

Av diagrammet framgår att hushållssektorn är den dominerande mottagaren av statliga trans- fereringar. Transfereringarna till hushåll inne- fattar bl.a. ålderspensioner, sjukpenning, föräldrapenning, barnbidrag och arbetslöshets- ersättning, men även bidrag till organisationer inom t.ex. utbildningsområdet eller bistånds- området. Kommunerna tar emot 22 procent av transfereringarna i olika former av statsbidrag, företagssektorn 5 procent och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot 6 procent

av de

statliga transfereringarna. Ungefär

5 procent

avser

nettoöverföring

till

ålderspensionssystemet

för fondering

hos

Premiepensionsmyndigheten och AP-fonderna (se vidare Överföringar till och från pensionssystemet i avsnitt 4.4.7 Kommentarer

till särskilda poster).

Kostnaderna för

transfereringar

(exklusive

avsättningar

till

fonder)

uppgick

till

759 miljarder

kronor

2006,

en ökning

med

17 miljarder

kronor

jämfört

med

2005.

Den

största ökningen avser transfereringar till hushåll, som ökade med 14 miljarder kronor.

Bland transfereringar till hushåll ökade

kostnaderna

för

socialförsäkringen

med

10,4 miljarder

kronor

netto varav kostnaderna

55

Skr. 2006/07:101

för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med 7 miljarder kronor eller 4 procent. Ökningen beror främst på den positiva inkomst- utvecklingen. Inkomstutvecklingen i samhället ligger till grund för ett index som används i ålderspensionssystemet och som styr upp- räkningen av förmånerna inkomstpension och tilläggspension. Kostnaderna för handikappolitik avser främst den statliga assistansersättningen

som ökade

med 1,7 miljarder

kronor eller

12 procent.

Ökningen

beror på

att antalet

ersättningsberättigade

och antalet beviljade

timmar per person har fortsatt att öka. Dessutom höjs timbeloppet för assistans- ersättningen varje år. Ekonomisk äldrepolitik minskade med 1,1 miljarder kronor främst till följd av en minskning av antalet personer som uppbär garantipension.

Inom ohälsoområdet, ersättning vid arbets- oförmåga m.m., har de sammanlagda kost- naderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning, efter förra årets trendbrott, fortsatt att minska. Kostnaden för sjukpenning minskade med 1,6 miljarder kronor eller 5 procent 2006, som en följd av att antalet sjuk- penningdagar har fortsatt minska. Aktivitets-

och sjukersättningen ökade

däremot med

0,7 miljarder kronor eller 1 procent.

Inom området ekonomisk

familjepolitik

ökade kostnaderna för barnbidragen och föräldraförsäkringen med 2,2 respektive 1,8 miljarder kronor vardera. De allmänna barn- bidragen höjdes med 100 kronor per barn och månad från den 1 januari 2006. År 2006 föddes ca 106 000 barn i Sverige, vilket är en ökning med 5 procent jämfört med 2005. Inom området har också en rad regeländringar skett vilka bidrar till högre försäkringskostnader.

Inom området arbetsmarknadspolitik mins- kade kostnaderna för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd med 3,4 miljarder kronor till följd av lägre arbetslöshet.

Kostnaden för studiestöd inkl. av- och ned- skrivningar ökade med 6,5 miljarder kronor. Utbetalda studiestöd ökade med 0,5 miljarder kronor, men 2005 gjordes en återföring av en reservation för förluster på lånefordringar med 5,9 miljarder kronor bl.a. på grund av lägre ränteläge. Återföringen minskade kostnaderna för 2005, medan endast små förändringar har skett under 2006 av reservationen för förluster.

Transfereringar till företag minskade med 0,5 miljarder kronor jämfört med 2005. En

förklaring är att under 2005 redovisades ersättning till Vattenfall för utebliven produktion vid stängningen av Barsebäck 2. Inom området livsmedelspolitik ökade kost- naderna med 1 miljard kronor främst på grund av ökat gårdsstöd och djurbidrag. Även transfe- reringar till företag inom arbetsmarknadspoli- tiken ökade då såväl lönebidrag som anställ- ningsstöd ökade med 0,6 miljarder kronor.

Kostnaderna för transfereringar till kom- muner ökade endast med 0,4 miljarder kronor eftersom en reglering motsvarande kommunernas skuld på mervärdesskattekonto i det avskaffade kommunkontosystemet gjordes med 5,6 miljarder kronor föregående år och då höjde kostnaderna. De allmänna bidragen till kommunerna ökade med 2,9 miljarder kronor. Transfereringar till kommuner avseende bidrag till personalförstärkning i förskola ökade med 1,6 miljarder kronor. Bidrag avseende integra- tionspolitik ökade med 1,4 miljarder kronor då den tillfälliga asyllagen medfört ökade ersätt- ningar till kommuner för flyktingmottagande.

Transfereringar till utlandet ökade totalt med 3,2 miljarder kronor. Sveriges sammanlagda avgift till EU ökade med 0,3 miljarder kronor. Den mervärdeskattebaserade avgiften ökade med 1,1 miljarder kronor. Orsaken är att EU- kommissionen justerat beräkningar av medlems- ländernas momsunderlag, vilket resulterat i en högre avgift för Sverige. Den avgift som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI) minskade däremot med 1,2 miljarder kronor. Det beror främst på att EU-kommissionen även justerat beräkningarna av medlemsländernas brutto- nationalinkomst (BNI), både för 2006 och bakåt i tiden. Sveriges BNI har visat sig vara mindre relativt övriga länder, vilket innebar en lägre avgift för 2006. Tullavgifterna ökade med 0,5 miljarder kronor, vilket beror på en ökad handel och import. Avgifter till och bidrag från EU redovisas närmare i kapitel 7.

Kostnaden för biståndsverksamhet och internationella bidrag genom Styrelsen för inter- nationellt utvecklingssamarbete och Regerings- kansliet ökade med 1,9 respektive 1,3 miljarder kronor. Ökningen är bland annat en följd av att biståndsmålet höjts från 0,88 till 1 procent av BNI och av förändrade BNI-prognoser. I posten ingår även samarbete med Central- och Öst- europa och bidrag till utlandet utöver bistånd.

56

4.1.4Kostnader för statens egen verksamhet

Kostnaderna för statens egen verksamhet upp- gick till 202 miljarder kronor 2006, vilket är en ökning med 8 miljarder kronor jämfört med 2005.

Statens personalkostnader exklusive arbets- givaravgifter ökade med 13,8 miljarder kronor. Ökningen förklaras i huvudsak av att kost- naderna för statens tjänstepensioner ökade med 11 miljarder kronor. Därav har utbetalda pensioner ökat med drygt 0,3 miljarder kronor medan förändringen av försäkringstekniska avsättningar ökat med 10,7 miljarder kronor. Den kraftiga ökningen av kostnader för försäk- ringsteknisk avsättning beror på sänkning av räntan i de försäkringstekniska riktlinjerna vilket höjer nuvärdet av de framtida pensionerna och därmed skulden med ca 11 miljarder kronor. Lönekostnader inklusive lagstadgade arbets- givaravgifter ökade med 3,1 miljarder kronor eller 3,4 procent. Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter och löneskatter, liksom premierna till Statens pensionsverk för tjänste- pensionsförmåner, utgör statsinterna transak- tioner och har eliminerats i årsredovisningen för staten.

Kostnader för lokaler ökade med 0,3 miljarder kronor. Övriga driftkostnader minskade med 0,4 miljarder kronor. Försvarets materielverk, Vägverket och Banverket har aktiverat närmare 3 miljarder kronor mer än föregående år för investeringar i anläggningstillgångar i egen regi. Aktiveringen innebär att kostnader för köp av varor och tjänster avseende produktion av försvarsmateriel, väganläggningar och banan- läggningar förs bort från resultaträkningen och tas upp som investering i balansräkningen. Därutöver innefattar förändringen minskade kostnader för köp av tjänster med 2,4 miljarder kronor och ökade kostnader för köp av varor med 1,7 miljarder kronor. Inomstatlig handel har eliminerats med 13 miljarder kronor. Försvars- maktens driftkostnader avseende tjänster minskade med 3,4 miljarder kronor, vilket beror dels på att man 2005 gjorde stora avsättningar för omstruktureringskostnader, dels på att kostnaderna för materielkonsulter minskat 2006. Svenska kraftnäts driftkostnader ökade med 1,1 miljarder kronor till följd av ökade kostnader för inköp av balanskraft på grund av högre elpriser 2006.

Skr. 2006/07:101

Posten Vissa garanti- och kreditkostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet minskade med 1,4 miljarder kronor. Det är Exportkreditnämndens kostnader för förändring av försäkringstekniskt nettovärde på fordringar som minskat sedan föregående år. Det beror på att de högst värderade fordringarna har betalats av och förändring av fordringarnas värde i garantiverksamheten bruttoredovisas.

Avskrivningar och nedskrivningar minskade med 3,9 miljarder kronor jämfört med föregående år. Minskningen beror främst på den nedskrivning av beredskapsvaror för Försvarsmakten med 3,6 miljarder kronor som gjordes 2005. Vägverkets nedskrivningar har också minskat beroende på en nedskrivning av Norra länken med 1,1 miljarder kronor som gjordes under 2005.

4.1.5Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag

Resultat från andelar i dotter- och intresse- företag ökade med 2,6 miljarder kronor. Det resultat som redovisas baseras på bolagens redovisade nettoresultat enligt respektive års- bokslut.

Resultatet för TeliaSonera AB har förbättrats med 2,4 miljarder kronor. Civitas Holding AB:s resultat har förbättrats med 1,7 miljarder kronor på grund av större ökning av marknadsvärdet på dotterbolaget Vasakronan AB:s fastighets- tillgångar. Sveaskog AB:s resultat har förbättrats med 1,5 miljarder kronor vilket främst avser realisationsvinst på 1 miljard kronor vid avyttring av industrirörelse. SAS Sverige AB har ett förbättrat resultat med 1 miljard kronor till största delen hänförbart till realisationsvinst vid börsintroduktion av ett hotellrörelsedrivande dotterbolag. Däremot har Akademiska Hus AB försämrat sitt resultat med 3,6 miljarder kronor, vilket till största delen kan hänföras till att ökningen av fastigheternas marknadsvärde är lägre än föregående år.

4.1.6Nettokostnad för statsskulden och övriga finansiella intäkter och kostnader

Nettokostnaden för statsskulden minskade med 39 miljarder kronor. Den viktigaste förklaringen

57

Skr. 2006/07:101

till den kraftiga minskningen är att de orealiserade valutakursförändringarna gick i motsatt riktning jämfört med 2005. De orealiserade valutavinsterna blev 23 miljarder kronor 2006, en ökning med 53 miljarder kronor, delvis som en följd av kronans förstärkning. Staten redovisade 30 miljarder kronor i orealiserade valutaförluster 2005 i samband med att kronkursen var svag i slutet av 2005. De realiserade valuta- och kursdifferen- serna gick åt motsatt håll och ökade i stället kostnaderna med 14 miljarder kronor.

Minskningen av övriga finansiella intäkter med 7 miljarder kronor förklaras bland annat av Regeringskansliets reavinst 2005 från försäljning av aktier, både i samband med TeliaSonera AB:s respektive Nordea AB:s återköp av aktier samt till utdelning från aktier i Nordea AB. Dessutom minskade Riksbankens inlevererade överskott med 1,4 miljarder kronor.

4.2Balansräkning

I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital. Värdet är beräknat per den 31 december 2006 (se även avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). I de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolag presenteras dessa i bilaga 3 Statliga bolag.

4.2.1Nettoförmögenheten

Statens nettoförmögenhet är skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar statsbudgetens ackumulerade underskott under åren, svarar för den övervägande delen av skulderna och därmed den negativa netto- förmögenheten. Vid utgången av 2006 var netto- förmögenheten -635 miljarder kronor, dvs. staten hade en nettoskuld på motsvarande belopp. Det är en förbättring med 110 miljarder kronor jämfört med 2005 då nettoförmögen- heten var knappt -746 miljarder kronor.

Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas enligt nedan:

Mdkr

Ökning av tillgångar

60

Minskning av skulder

67

Ökning av avsättningar

-13

Ökning av fonder

-4

Summa

110

Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt:

Mdkr

Årets överskott enligt resultaträkning

104

Värdeförändring av aktier och andelar

5

Eliminering av ensidiga inomstatliga periodavgränsnings-

poster m.m.

1

Summa

110

Förändringen av nettoförmögenheten är i första hand hänförbar till årets överskott i resultat- räkningen på 104 miljarder kronor. Därutöver påverkas nettoförmögenheten av enstaka transaktioner som förändrar tillgångars eller skulders värde utan att redovisas över resultat- räkningen. Exempel är förändringar av aktier och andelar som redovisas direkt i balansräkningen, t.ex. förändringar av statligt ägda bolags egna kapital som inte är hänförbara till periodens resultat. Under 2006 uppgick dessa förändringar till drygt 5 miljarder kronor.

Vid eliminering av inomstatliga period- avgränsningsposter, som till viss del avser ensidiga periodiseringar, samt diverse andra inomstatliga fordringar och skulder kvarstår ett saldo redovisat som en ökning av statens netto- förmögenhet med 1 miljard kronor.

58

Tabell 4.2 Balansräkning

Miljoner kronor

TILLGÅNGAR

Not

2006-12-31

2005-12-31

Anläggningstillgångar

Immateriella

anläggningstillgångar

Balanserade utgifter för

15

3 790

3 720

utveckling

Rättigheter och andra

16

841

768

immateriella

anläggningstillgångar

Förskott avseende immateriella

17

32

45

anläggningstillgångar

Summa immateriella

4 663

4 533

anläggningstillgångar

Materiella

anläggningstillgångar

Statliga väganläggningar

18

92 287

88 895

Statliga järnvägsanläggningar

19

64 658

63 922

Byggnader, mark och

20

39 935

39 591

annan fast egendom

Förbättringsutgifter på

21

3 134

2 948

annans fastighet

Maskiner, inventarier,

22

22 187

21 807

installationer m.m.

Pågående nyanläggningar

23

49 704

41 013

Beredskapstillgångar

24

93 213

91 834

Förskott avseende materiella

25

1 456

1 562

anläggningstillgångar

Summa materiella

366 574

351 572

anläggningstillgångar

Finansiella anläggningstillgångar

Andelar i dotter- och

26

303 709

272 083

intresseföretag

Andra långfristiga värde-

27

10 536

10 911

pappersinnehav

Långfristiga fordringar

28

8 644

8 109

Summa finansiella

322 889

291 103

anläggningstillgångar

Summa anläggningstillgångar

694 126

647 208

Utlåning

29

165 581

160 055

Varulager m.m.

Varulager och förråd

30

1 815

1 690

Pågående arbeten

31

326

439

Fastigheter

32

121

112

Förskott till leverantörer

33

4 481

8 384

Summa varulager m.m.

6 743

10 625

Fordringar

Kundfordringar

34

6 134

5 517

Övriga fordringar

35

42 450

37 562

Summa fordringar

48 584

43 079

Periodavgränsningsposter

Förutbetalda kostnader

36

13 794

13 077

Skr. 2006/07:101

Upplupna bidragsintäkter

37

951

920

Övriga upplupna intäkter

38

36 147

33 783

Summa periodavgräns-

50 892

47 780

ningsposter

Kortfristiga placeringar

Värdepapper och andelar

39

33 083

31 230

Summa kortfristiga

33 083

31 230

placeringar

Kassa och bank

40

2 978

1 908

SUMMA TILLGÅNGAR

1 001 987

941 885

KAPITAL OCH SKULDER

Not

2006-12-31

2005-12-31

Nettoförmögenhet

41

-635 223

-745 532

Fonder

42

58 942

55 095

Avsättningar

Avsättningar för pensioner

43

167 427

154 735

och liknande förpliktelser

Övriga avsättningar

44

16 272

16 104

Summa avsättningar

183 699

170 839

Statsskulden

Lån i Sverige

954 193

959 014

Lån utomlands

266 024

302 597

Summa statsskulden

45

1 220 217

1 261 611

Skulder m.m.

Leverantörsskulder

46

16 007

14 670

Övriga skulder

47

91 434

109 608

Depositioner

48

991

753

Förskott från

49

506

567

uppdragsgivare och kunder

Summa skulder m.m.

108 938

125 598

Periodavgränsningsposter

Upplupna kostnader

50

34 076

40 554

Oförbrukade bidrag

51

7 399

6 707

Övriga förutbetalda intäkter

52

23 939

27 013

Summa periodavgräns-

65 414

74 274

ningsposter

SUMMA KAPITAL

1 001 987

941 885

OCH SKULDER

Garantiförbindelser

53

610 801

580 573

Övriga ansvarsförbindelser

54

9 955

9 936

4.2.2Övriga förändringar i balansräkningen

Under räkenskapsåret 2006 ökade de totala tillgångarna med 60 miljarder kronor till 1 002 miljarder kronor.

De materiella anläggningstillgångarna ökade med 15 miljarder kronor. Pågående ny- anläggningar ökade med 8,7 miljarder kronor

59

Skr. 2006/07:101

varav projekt vid Banverket ökade med 5 miljarder kronor där de största projekten är Hallandsåsprojektet och citytunneln i Malmö. Förändringen beror på riksdagens tidigare beslut om ökade investeringar i järnvägar, vilket inneburit ett stort antal pågående järnvägs- anläggningar. Vägverkets pågående större in- vesteringsprojekt är bland annat E4 Uppsala–

Mehedeby i Mälardalsregionen.

Statliga

väganläggningar

ökade

med

3,4 miljarder

kronor. Under

2006 har

bland

annat motorvägssträckorna på E4 förbi Markaryd och på riksväg 44 mellan Vänte Ryr– Båberg samt Götaleden öppnats för trafik. Statliga järnvägsanläggningar ökade med 0,7 miljarder kronor. Försvarets militära bered- skapstillgångar ökade med 1,4 miljarder kronor.

De finansiella anläggningstillgångarna ökade med 32 miljarder kronor. Andelar i dotter- och intresseföretag ökade med 31,6 miljarder kronor. Förändringen förklaras av positiva rörelseresultat som påverkat andelarnas storlek hos främst Vattenfall AB med 18,5 miljarder kronor, Luossavaara–Kiirunavaara AB med 4,3 miljarder kronor och Specialfastigheter Sverige AB med 3,7 miljarder kronor.

Centrala studienämndens lånefordringar ökade med 3,4 miljarder kronor och Riksgälds- kontorets utlåning till Botniabanan med 2,3 miljarder kronor. Försvarets materielverks förskott till leverantörer minskade med 3,9 miljarder kronor. Övriga fordringar ökade med 4,9 miljarder kronor. Övriga upplupna intäkter ökade med 2,4 miljarder kronor varav den del som avser periodisering av skatter ökade med 6,4 miljarder kronor mellan åren medan Jordbruks-

verkets upplupna

intäkter minskade

med

4,5 miljarder kronor.

Periodisering av

skatter

avser mellanskillnaden mellan de skatteintäkter som tas upp av främst Skatteverket och de skatteintäkter som beräknas i samband med

upprättandet av årsredovisningen för staten.

Kortfristiga

placeringar

ökade

med

1,8 miljarder

kronor, vilket

avser Riksgälds-

kontorets placerade dagslån.

Fonder ökade med 3,8 miljarder kronor. Kärnavfallsfonden som består av avgifter från kärnkraftsföretagen baserade på produktionen av elektrisk kraft har ökat kraftigt under ett antal år och står numera för mer än 60 procent av det kapital som redovisas som Fonder i staten. Fondmedlen är placerade i statspapper och till en mindre del på konto i Riksgäldskontoret.

På balansräkningens skuldsida ökade avsätt- ningarna med 12,9 miljarder kronor. För- ändringen avser i huvudsak Statens pensions- verks (SPV) ökade avsättningar för pensioner avseende den samlade tjänstepensionsskulden. Den av SPV redovisade pensionsskulden ökade med 12,3 miljarder kronor, varav 11,1 miljarder kronor beror på ändrade beräkningsgrunder. SPV:s styrelse beslutade om ändring av räntan (diskonteringsräntan) i de försäkringstekniska riktlinjerna från 2,5 till 2,0 procent från den 1 januari 2006. Den lägre räntan innebär att nuvärdet av framtida utbetalningar ökar relativt kraftigt. De största övriga faktorerna var att nyintjänad pension brutto uppgick till 4,4 miljarder kronor, medan utbetalade förmåner som minskar skulden var 6,4 miljarder kronor.

Statsskulden minskade med 41,4 miljarder

kronor och uppgick vid 2006 års utgång till

1 220 miljarder

kronor. Lån i svenska kronor

minskade med

4,8 miljarder kronor och lån i

utländsk valuta minskade med 36,6 miljarder kronor. Den andel av statsskulden som upptas i utländsk valuta minskade därmed från 24 procent till 22 procent. För en närmare be- skrivning av statsskuldens utveckling, se kapitel 3 Utvecklingen av statens ekonomi, avsnitt Statsskulden.

Övriga skulder minskade med 18,2 miljarder kronor. Minskningen avser Riksgäldskontorets skuld till Premiepensionsmyndigheten för inbetalda ålderspensionsavgifter. Dessa placeras övergångsvis på konto i Riksgäldskontoret för finansiering av framtida pensioner. Skulden har minskat jämfört med 2005 beroende på att två års utbetalningar av premiepensionsmedel gjorts

under året.

Upplupna

kostnader

minskade

med

6,5 miljarder

kronor. Statens jordbruksverk

redovisade 2005 upplupna kostnader i huvudsak avseende periodisering av gårdsstöd m.fl. ersättningar avseende 2005, som betalades ut först i januari 2006. För 2006 gjordes utbetal- ningen i december och därför minskade de upplupna kostnaderna mellan åren.

4.3Finansieringsanalys

Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter.

60

Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens nettoupplåning under redovisningsperioden. Statens nettoupplåning definieras som för- ändringen av statsskulden justerad för orealiserade valutakursförändringar.

Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna inrapporterat i statsredovisningssystemet eller myndigheternas årsredovisningar med eventuella kompletteringar.

4.3.1Statens verksamhet

Kassaflödet i den del som avser statens verksamhet, dvs. intäkter, transfereringar och statens egen verksamhet enligt resultat- räkningen, uppgick 2006 till 107 miljarder kronor, vilket är en ökning från föregående år med nära 67 miljarder kronor. Skillnaden beror till största delen på att skatteinbetalningarna är högre än föregående år.

Skatterna ökade med nära 69 miljarder kronor medan transfereringarna ökade med 20 miljarder kronor, vilket sammantaget har minskat statens nettoupplåning. Utdelningarna från dotter- och intresseföretag som redovisas under posten Avgifter och andra ersättningar uppgick till nära 22 miljarder kronor, vilket var 10 miljarder kronor mer än föregående år.

Förändringar av skulder och fordringar har minskat statens kassaflöde med 24 miljarder kronor, beroende på att utbetalning av premie- pensionsmedel har gjorts både för 2004 och 2005 under året.

4.3.2Investeringar

Statens investeringar under 2006 uppgick till 39,9 miljarder kronor. Investeringar i finansiella anläggningstillgångar var endast 0,2 miljarder kronor. De materiella investeringarna ökade däremot, med drygt 2 miljarder kronor till 39 miljarder kronor. Både investeringar i beredskapstillgångar inom försvaret, väg- anläggningar och myndigheternas maskiner och inventarier ökade jämfört med föregående år.

Skr. 2006/07:101

Tabell 4.3 Materiella investeringar

Miljarder kronor

2006

2005

Beredskapstillgångar

10,9

10,4

Väganläggningar

8,1

7,3

Järnvägsanläggningar

8,3

8,2

Fastigheter och markanläggningar

2,6

4,0

Maskiner och inventarier

4,9

4,2

Övriga investeringar

4,2

2,8

Totalt

39,0

36,9

Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till 1,4 miljarder kronor, vilket är i samma nivå som föregående år. Investeringarna avser främst IT-system hos olika myndigheter, bl.a. Försäk- ringskassan, Rikspolisstyrelsen och Skatteverket.

4.3.3Utlåning

Nettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, gav ett negativt kassaflöde på 4,5 miljarder kronor, vilket är en minskning med 1 miljard kronor. Nyutlåningen vid Riksgälds- kontoret var nära 1 miljard kronor lägre än 2005, och även något lägre vid Centrala studiestöds- nämnden, medan amorteringarna var 0,8 miljarder kronor högre vid Centrala studiestöds- nämnden, men 1 miljard kronor lägre vid Riksgäldskontoret.

4.3.4Finansiella aktiviteter

Nettobetalningar från finansiella aktiviteter under 2006 uppgick till -44,5 miljarder kronor, vilket innebär att nettobetalningarna minskade med 25,5 miljarder kronor. Den viktigaste förklaringen till detta är att de realiserade valutavinsterna föregående år ersatts av valuta- förluster under 2006. De realiserade valutakurs- förändringarna går åt motsatt håll jämfört med de orealiserade, eftersom de inte påverkas så mycket av kronkursen på kort sikt utan är beroende av hur långfristiga de valutaaffärer som avslutats varit.

61

Skr. 2006/07:101

4.3.5Statens nettoupplåning

Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för valutakurs- förändringar i utländsk valuta.

Statens nettoupplåning under 2006 var de facto en nettoamortering på 18,1 miljarder kronor, en väsentlig förändring med 37 miljarder kronor i jämförelse med föregående års nettoupplåning. Statens lån har således minskat under 2006. Under året minskade statsskulden med 41,4 miljarder kronor. De orealiserade valutavinsterna som gör att nettoamorteringen är lägre än statsskuldens förändring uppgick till 23,3 miljarder kronor.

I bilaga 4 ges en förklaring till skillnader mellan resultaträkningens och statsbudgetens utfall.

Tabell 4.4 Finansieringsanalys

Miljoner kronor

Not

2006

2005

Statens verksamhet

Skatter

55

962 032

893 491

Avgifter och andra ersättningar

56

66 623

55 331

Intäkter av bidrag

25 988

24 700

Summa justerade intäkter

1 054 643

973 522

Transfereringar

57

-757 983

-738 004

Statens egen verksamhet

58

-165 478

-160 830

Summa justerade kostnader

-923 461

-898 834

Justeringar till betalningar

59

-24 235

-34 488

Saldo statens verksamhet

106 947

40 200

Investeringar

Finansiella investeringar

60

-171

-1 964

Materiella investeringar

60

-38 986

-36 902

Immateriella investeringar

60

-1 394

-1 414

Summa investeringsutgifter

-40 551

-40 280

Försäljning av anläggnings-

649

5 627

tillgångar

Summa investeringsverksamhet

-39 902

-34 653

Utlåning

Nyutlåning

61

-13 419

-14 684

Amorteringar

61

8 943

9 197

Summa nettoutlåning

-4 476

-5 487

Finansiella aktiviteter

Finansiellt netto för statens

62

-51 407

-37 328

upplåning

Övrigt finansiellt netto

63

12 062

16 907

Justeringar till betalningar

64

-5 112

1 448

Summa finansiella aktiviteter

-44 457

-18 973

Totalt

18 112

-18 913

Statens nettoupplåning

Förändring av statsskulden

-41 394

48 491

Orealiserade valutakurs-

23 282

-29 578

förändringar

Totalt

-18 112

18 913

4.4Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar

Årsredovisningen för staten grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar, vilka upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag.

De konsoliderade resultat- och balans- räkningarna och finansieringsanalysen är uppställda enligt regeringens beslut den 14 december 2006 (dnr Fi 2006/7114) om normering av avgränsning och uppställnings- former som grund för Ekonomistyrningsverkets underlag till årsredovisningen för staten 2006. De uppställningsformer som föreskrivs där, bygger på de uppställningsformer som före- skrivits för myndigheterna med vissa anpass- ningar för årsredovisningen för staten.

Räkenskapsåret utgörs av kalenderår. Redovisning av kostnader och intäkter sker

enligt bokföringsmässiga grunder.

4.4.1Transfereringar

Principen för redovisning av transfereringar är att de redovisas enligt bokföringsmässiga grunder. Det innebär att de redovisas det år till vilket kostnaden hänför sig. Innebörden av denna princip för transfereringar är inte klarlagd i alla detaljer och Sverige deltar i ett internationellt utvecklingsarbete i syfte att klargöra principerna.

Därmed är inte heller metoderna för att bedöma transfereringar hänförliga till en viss period fullt utvecklade ännu. Det innebär att

62

transfereringar periodiseras endast när kostnaden påtagligt är hänförlig till ett visst år. Exempel på detta är Sveriges avgift till Europeiska unionen och vissa EU-finansierade stöd på jordbruksområdet som uttryckligen avser ett visst år. I de flesta fall bedöms kostnaden sammanfalla med betalningen.

4.4.2Nya principer för redovisning av skatter

Under 2005 lämnade regeringen i den ekonomiska vårpropositionen och i budget- propositionen förslag till en ny struktur för redovisning av skatteinkomster i statsbudgeten, som godkändes av riksdagen i beslut om statsbudgeten för 2006. Förändringen innebär främst att skatteinkomsterna redovisas enligt fullt periodiserade principer, dvs. hänförda till det år de uppstår. Eftersom många skatter taxeras per kalenderår, är det slutliga utfallet för taxering och betalningsgrad inte känt förrän drygt ett år efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten kommer därför till viss del att grundas på prognoser. Regeringen har vidare beslutat att även i resultaträkningen i årsredovisningen för staten skall skatteinkomsterna redovisas i s.k. fullt periodiserade termer. Redan i årsredovisningen för staten 2005, gjordes dock en översiktlig beräkning av vilka effekter en tillämpning av de nya principerna skulle ha fått om de tillämpats i den egentliga redovisningen redan för detta år. Avsikten var dels att visa för riksdagen vilka effekter de nya metoderna kunde förväntas få, dels att beräkna jämförelsetal som kunde användas i årsredovisningen för 2006.

Utvecklingsarbetet för de nya beräknings- metoderna har fortsatt under 2006. Utöver de nya principerna för periodisering har även avgränsningen av skatter i resultaträkningen i allt väsentligt anpassats till de nya statsbudget- principerna som ansluter till nationalräken- skapernas avgränsning av skatter. Det innebär bl.a. att Riksbankens inlevererade överskott nu inte längre redovisas bland skatter (se vidare avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisningsprinciper). Utöver detta har mer noggranna beräkningar gjorts och fler faktorer har beaktats på ett fullständigt sätt, vilket bl.a. innebär att statliga myndigheters mervärdesskatt och ned- skrivningar av fordringar och periodiseringar av

Skr. 2006/07:101

Skatteverket hanteras mer korrekt än i den preliminära beräkning som gjordes i års- redovisningen för staten 2005. Jämförelsetalen för 2005 har justerats både med hänsyn till förändringar i avgränsningen och de mer fullständiga bedömningarna. Sammantaget är därmed de periodiserade skatteintäkterna för 2005 16,5 miljarder kronor högre än i den resultaträkning som redovisades föregående år, men 15,1 miljarder kronor lägre än de preliminära beräkningar som gjordes i 2005 års årsredovisning (de beräknades då till 31,6 miljarder kronor högre än utfallet enligt då tillämpade principer). Skillnaden avser skatter, men påverkar även andra intäktsposter genom att avgränsningen av skattebegreppet ändrats. Resultaträkningens jämförelseuppgifter för 2005 visar netto de beräkningar av periodiserade skatter som gjordes våren 2006, men för de olika raderna (skatteslag m.m.) har senare uppgifter grundade på främst taxeringsutfall använts, vilket bedömts ge den mest meningsfulla informa- tionen.

Närmare om metoden för beräkning av skatteintäkter

Eftersom det nya sättet att ta fram Skatteintäkter i resultaträkningen i årsredovisningen för staten och i redovisningen av statsbudgetens utfall för första gången tillämpas i denna redovisning för 2006, finns anledning att här något beskriva metodens huvuddrag.

Löpande och i årsredovisningarna redovisas debiterade och inbetalda skatter av Skatteverket och i mindre omfattning av Tullverket, Försäkringskassan samt några andra myndigheter. Vad som avser aktuellt år framgår av de berörda myndigheternas verksamhets- system där deklarationer, beslut och inbetal- ningar finns registrerade. I vissa enkla fall framgår det direkt av myndighetens redovisning. Skatterna kan delas in i två huvudkategorier, de som debiteras och slutligt hänförs till period (månad) i nära anslutning till inbetalningen eller deklarationen, och de som debiteras slutligt endast årsvis. Mervärdesskatt, socialavgifter och de flesta punktskatter för en viss månad redovisas med en eller två månaders förskjutning eller kassamässigt. Hushållens och företagens inkomstskatter, liksom förmögenhetsskatt, fastighetsskatt m.m. beslutas vid taxeringen som

63

Skr. 2006/07:101

sker årsvis och den löpande inbetalningen är endast preliminär i förhållande till den skatt som slutligt skall erläggas. Det innebär att i mars månad 2007, när uppgifterna för årsredo- visningen för staten till sin huvuddel tas fram, finns ett i praktiken slutligt utfall för många skatter. För inkomstskatterna m.m. utgör uppgifterna en beräknad intäkt, grundad på redovisade preliminärskatter, makroekonomiska faktorer, uppräkning av tidigare års taxeringsutfall, utvecklingen på fastighets- och aktiemarknaden, vissa storföretags boksluts- rapporter och andra faktorer. Osäkerheten i dessa delar är större än för de månadsdebiterade skatterna, men i resultaträkningen utgör ca två tredjedelar av inkomstskatterna kommunal- skatter som dras av och nettoredovisas och därför inte påverkar slutsumman Skatteintäkter. Ett antal mindre poster som redovisas som skatter (medel som förs till fonder, inlevererade överskottsmedel, koncessionsavgifter m.m.) hämtas löpande eller årsvis från respektive berörd myndighet, och är slutliga till sin natur på samma sätt som övriga poster i resultat- räkningen.

Metoden för beräkning av periodiserade skatter på detta sätt bygger på modeller för olika skatteslag och för totalsammanställningar som är uppbyggda inom Finansdepartementet och Ekonomistyrningsverket under lång tid och som har utvecklats och anpassats successivt. De har under många år använts för presentation av skatteintäkterna för riksdagen i den ekonomiska vårpropositionen och som kompletterande analysunderlag i presentationen av stats- budgetens utfall i årsredovisningen för staten. Denna struktur ger bättre information om skatterna för året än årets skatteinbetalningar, eftersom informationen beaktar den makro- ekonomiska utvecklingen och förändringar i skattereglerna redan det år dessa avser och inte först när betalning sker. Metoden får därför anses väl etablerad och prövad.

Med denna metod beräknas de till året hänförliga totala skatteintäkterna. Dessa kan vara hänförliga till hela den offentliga sektorn eller till enbart staten, och detta framgår genom olika delsummor i den statsbudget som gäller fr.o.m. 2006. I statsbudgeten tillämpas den här beskrivna metoden. Sedan slutsumman framräknats, redovisas ett antal beräknade korrigeringsposter som leder fram till det kassamässiga utfallet för skatter (årets

inbetalningar). De viktigaste korrigerings- posterna är betalningsförskjutningar och upp- bördsförskjutningar. Dessa är hänförliga till de förskjutningar i tiden som sker kopplat till utbetalningar av kommunalskatt till kommuner och pensionsmedel till AP-fonderna respektive till att skatter som taxeras årsvis i många fall inbetalas först ett år eller mer efter den period de avser. Vilka de olika posterna är framgår av statsbudgeten och beskrivs närmare bl.a. i Ekonomistyrningsverkets årliga publikation Inkomstliggaren. I statsbudgetutfallet för ett visst år gäller att efter det att årsredovisningen för staten publicerats, revideras utfallet på enskilda inkomsttitlar med hänsyn till taxeringsutfallet. Detta påverkar dock inte statsbudgetens totala inkomster, eftersom dessa är kassamässiga. Alla förändringar motsvaras av en förändring av antingen betalnings- eller uppbördsförskjutningar, så att saldot är opåverkat.

För att komma fram till resultaträkningens skatteintäkter krävs ytterligare ett antal steg.

När de totala periodiserade skatterna för året beräknats, avgår för det första den del som avser kommunalskatt.

Den periodiserade skatten för ett visst år är för det andra beräknad med viss osäkerhet. Därför kommer ett belopp som kan vara antingen positivt eller negativt att tillkomma som avser skatter hänförliga till tidigare år. Det avser således skillnaden mellan fjolårets beräknade periodiserade skatt och den beräkning som nu görs när taxeringen är avslutad. Detta belopp läggs till de beräknade skatterna för det nu aktuella året och innehåller en huvuddel för det närmast föregående året och en mindre del hänförlig till året dessförinnan.

Kommunala utjämningsavgifter och inkomst- utjämningsavgifter läggs för det tredje till som följd av principen att bruttoredovisa dessa i årsredovisningen för staten (se punkten Transfereringar i det kommunala utjämnings- systemet nedan).

Därefter avgår för det fjärde de elimineringar som görs i årsredovisningen för staten. De består av två huvuddelar. En avser myndigheternas betalda arbetsgivaravgifter m.m., som till en del avser skatt som staten betalar till sig själv, och en annan del avser statens transferering till ålders- pensionssystemet för utbetalning av pensioner. Den andra huvuddelen är myndigheternas erhållna kompensation för ingående moms som

64

Skr. 2006/07:101

betalas från inkomsterna av mervärdesskatt och den delen av momsen är därför aldrig något egentligt inflöde av skatt till staten. Dessutom elimineras särskild löneskatt på vissa pensions- kostnader från statliga myndigheter samt vissa punktskatter m.m. som statliga myndigheter betalar.

Efter elimineringarna kvarstår den summa som utgör posten Skatteintäkter i resultat- räkningen i årsredovisningen för staten. Skillnaden mellan denna summa och den summa som redovisats av myndigheterna under året redovisas som (förändring av) upplupen intäkt i årsredovisningen för staten.

och med brytdagen bokförs leverantörsskulder och kundfordringar, efter brytdagen redovisas händelser som härrör från den avslutade perioden som upplupna kostnader respektive intäkter, dvs. som periodavgränsningsposter. Den gemensamma brytdagen är en förutsättning för att fordringar och skulder mellan myndigheterna skall kunna stämma överens.

Principer för konsolidering

Konsolidering sker genom en sammanläggning av myndigheternas balansräkningar och resultat- räkningar efter det att interna mellanhavanden i form av t.ex. fordringar, skulder, intäkter och

4.4.3Avgränsning av redovisningsenheten kostnader mellan myndigheterna eliminerats.

Balans- och resultaträkningarna samt finansieringsanalysen omfattar staten, avgränsad i enlighet med regeringens normeringsbeslut för Årsredovisningen för staten 2006 (dnr Fi2006/7114). Detta innebär att dessa dokument omfattar myndigheter under riksdag och regering, med undantag för Riksbanken som pga. dess speciella ställning inte ingår. AP- fonderna och Premiepensionsmyndigheten ingår inte heller på grund av att fondernas tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt och att ålderspensionssystemet bör hanteras och redovisas för riksdagen på ett enhetligt sätt. Riksbankens grundfond ingår dock, då detta kapital ursprungligen tillskjutits av staten och därför kan ses som statens ägarandel i Riksbanken. En förteckning över vilka organisationer som omfattas av staten med denna avgränsning, och som ingår i de konso- iderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen, återfinns i bilaga 2 Statliga myndigheter m.m.

4.4.4Metoder för konsolidering m.m.

Gemensam brytdag

En gemensam s.k. brytdag gäller för samtliga myndigheters räkenskaper. Denna dag har detta år fastställts till den 10 januari. Med begreppet brytdag avses den dag då den löpande bokföringen av händelser som berör den avslutade räkenskapsperioden avslutas. Fram till

Informationen från myndigheterna har hämtats både från statsredovisningen och ur myndig- heternas årsredovisningar. Utöver elimineringar av transaktioner mellan myndigheter har även transaktioner som varken är intäkter eller kostnader respektive fordringar eller skulder för staten som helhet eliminerats. Exempel är statens arbetsgivaravgifter för egen personal som före eliminering redovisas som personalkostnad hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd hos Skatteverket

Omklassificeringar av poster

Vissa typer av transaktioner omklassificeras i årsredovisningen för staten i förhållande till myndigheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostnader för verksamheten och inte transfereringar. Ett exempel är omklassificering av statens tjänstepensioner som redovisas som personalkostnad i statens årsredovisning, men skilt från verksamhetens kostnader i den berörda myndigheten Statens pensionsverks års- redovisning. I några fall följer inte myndigheterna de resultat- och balansräknings- scheman som är generellt föreskrivna. För affärsverken gäller dessutom särskilda upp- ställningsformer. Detta medför att vissa resultat- och/eller balansposter måste omklassificeras innan konsolidering görs.

65

Skr. 2006/07:101

Motpartsavstämning

För att det skall vara möjligt att eliminera s.k. inomstatliga poster, dvs. kostnader, intäkter, fordringar och skulder mellan myndigheter, används rutiner för s.k. motpartsavstämning mellan myndigheter. Kvaliteten i motparts- avstämningen, som infördes 2000, har successivt förbättrats. Antalet differenser över angivna beloppsgränser har varit fortsatt lågt under 2006. Liksom de senaste åren är differenserna också beloppsmässigt nu så begränsade i relation till helheten att de inte kan anses påverka resultat- eller balansräkningen i någon utsträckning som har materiell betydelse.

4.4.5Ändrade redovisningsprinciper

Redovisning av skatteintäkter

Som angivits ovan redovisas skatteintäkter enligt nya principer, s.k. fullt periodiserade fr.o.m. 2006. Jämförelsetalen i resultat- och balans- räkningen för 2005 har ändrats. I samband med denna förändring har även avgränsningen mellan skatteintäkter och Intäkter av avgifter och andra ersättningar ändrats på några punkter för att nå bättre överensstämmelse med statsbudgetens avgränsning av skatter och även med national- räkenskaperna. Jämförelsetalet för posten Skatteintäkter för 2005 är nu av detta skäl 12,4 miljarder kronor högre än posten Skatter m.m. i årsredovisningen för staten för 2005 (jfr dessutom punkten Stämpelskatter hos Lantmäteriverket nedan).

Periodiseringen av skatter svarar för en ökning på 16,4 miljarder kronor. Mellanskillnaden ner till 12,4 miljarder kronor är ett netto av följande avgränsningsförändringar på sammanlagt 4,0 miljarder kronor.

–Riksbankens inlevererade överskott har flyttats från Skatteintäkter till Finansiella intäkter. Beloppet var 6 700 miljoner kronor för 2005. Jämförelsetalen har ändrats.

–Ett antal avgifter m.m. som förs till fonder i staten har tidigare redovisats som Intäkter av bidrag eller Intäkter av avgifter och andra ersättningar, men redovisas nu som Skatte- intäkter i statsbudgeten enligt de nya avgränsningsprinciperna kopplade till nationalräkenskaperna. Denna ändring har

även gjorts i resultaträkningen. Jämförelse- talen har ändrats så att Skatteintäkter ökar för 2005 med 689 miljoner kronor avseende reaktorinnehavarnas avgifter till Kärnavfalls- fonden, med 540 miljoner kronor avseende bankers m.fl. avgifter till Insättnings- garantinämnden, med 270 miljoner kronor avseende bilskrotningsavgifter till Vägverket samt med 681 miljoner kronor avseende avgifter till Naturvårdsverket, varav 590 miljoner kronor avsåg Kväveoxidfonden och 91 miljoner kronor avsåg Batterifonden.

–Böter och sanktionsavgifter hos Rikspolisstyrelsen och Skatteverket samt Radio- och TV-verket som tidigare hänfördes till Skatter m.m., redovisas nu som s.k. andra ersättningar under posten Intäkter av avgifter och andra ersättningar. Jämförelsetalen för 2005 har ändrats. Beloppet är 629 miljoner kronor.

–Förseningsavgifter hos Skatteverket redovisades tidigare som s.k. andra ersättningar, men redovisas nu som Skatteintäkter. Jämförelsetalen har ändrats med 273 miljoner kronor.

–Koncessionsavgifter och lokalradioavgifter hos Radio- och TV-verket som tidigare redovisades som s.k. andra ersättningar, redovisas nu som Skatteintäkter. Jämförelsetalen har ändrats. Beloppet är 455 miljoner kronor.

–Avgifter för telekommunikation hos Post- och telestyrelsen har flyttats från offentlig- rättsliga avgifter under posten Intäkter av avgifter och andra ersättningar till Skatteintäkter. Jämförelsetalen har ändrats med 180 miljoner kronor.

–Lotteriinspektionens lotteriavgifter och Kemikalieinspektionens avgifter m.m. har flyttats från offentligrättsliga avgifter till Skatteintäkter. Jämförelsetalen som har ändrats för 2005 är sammanlagt 115 miljoner kronor.

–Systembolagets inlevererade överskott har flyttats från Resultatandelar till Skatteintäkter. Beloppet var 90 miljoner kronor under 2005. Jämförelsetalet har ändrats. Se även kommentar nedan under Kommentarer till särskilda poster.

66

Periodiseringen av skatteintäkter innebär även att jämförelsetalet för posten Övriga upplupna intäkter i balansräkningen ökat med 16 392 miljoner kronor

Vissa garanti- och kreditkostnader

Hos främst Exportkreditnämnden (EKN) och Riksgäldskontoret (RGK) finns kostnader för garantiverksamhet och utlåning som tidigare redovisats bland Övriga driftkostnader och till en mindre del bland finansiella poster. Dessa kostnader har en annan karaktär än driftkostnaderna hos de flesta andra myndigheter eftersom de avser kostnader för befarade och konstaterade förluster i en omfattande garanti- och kreditgivning skild från den löpande administrationen och i vissa fall produktionen hos myndigheterna. Hos EKN gäller också att de metoder hämtade från försäkringsbolags redovisning som tillämpas, innebär att minskning av garantifordringar redovisas som en kostnad även när minskningen beror på att fordringen regleras genom en betalning. Den motsvaras då av en intäkt från återvinningar; en slags bruttoredovisning som ger tillkommande information, men leder samtidigt till att variationerna mellan åren försvårar jämförelser. Även kostnaderna för förluster och avsättningar för förluster hos dessa myndigheter kan variera kraftigt och försvårar därmed jämförelser mellan åren.

För att förbättra informationen i årsredovisningen för staten har därför dessa kostnader brutits ut och särredovisas fr.o.m. 2006 under posten Vissa garanti- och kreditkostnader. Jämförelsetalet för 2005 har ändrats med -2 603 miljoner kronor avseende EKN och 233 miljoner kronor avseende RGK. Samtidigt gäller att garanti- och kreditkostnader hos andra myndigheter, de viktigaste avser Sidas verksamhet som nära kopplar till bistånds- verksamheten i övrigt, fortfarande redovisas bland transfereringar.

I övrigt har inga förändringar av redovisnings- principerna gjorts i årsredovisningen för staten som helhet för 2006.

Skr. 2006/07:101

Ändrade redovisningsprinciper hos vissa myndigheter

Utöver ändringar i principerna för årsredovis- ningen för staten som sådan, förekommer att ändrade principer hos vissa myndigheter påverkar årsredovisningen för staten i mindre omfattning. I de fall berörd myndighet ändrat jämförelsetal, ändras jämförelsetalen även i års- redovisningen för staten såvida inte beloppet är oväsentligt. Har myndigheten inte ansett detta möjligt har inte heller jämförelsetalen i årsredovisningen för staten ändrats. Nedan beskrivs ett antal ändringar hos myndigheter.

Stämpelskatter hos Lantmäteriverket

Lantmäteriverket har ändrat principen för redovisning av stämpelskatt, så att den tas upp i resultaträkningen vid fakturering i stället för tidigare vid betalning. Jämförelsetalet för föregående år har ändrats så att intäkterna höjts med 105 miljoner kronor. Samtidigt har en förbättring av redovisningsmetod gjorts avseende en av Lantmäteriverket redovisad skuld för skatter som ännu ej inbetalats till inkomst- titel, vilka nu elimineras i årsredovisningen för staten. Jämförelsetalet har ändrats så att skulderna för 2005 minskats med 259 miljoner kronor.

Balansposter i försvarssektorn

Ett antal balansposter i försvarssektorn har omklassificerats jämfört med 2005 års årsredovisning i syfte att få en mer ändamålsenlig och över tid jämförbar redovisning. Jäm- förelsetalen i årsredovisningen för staten har ändrats för 2005, vilket innebär att Pågående nyanläggningar ökar med 1,2 miljarder kronor, medan Övriga fordringar och Övriga upplupna intäkter minskar med 0,8 respektive 0,4 miljarder kronor. Ändringarna påverkar inte resultat- räkningen eller nettoförmögenheten.

Beredskapslager hos Försvarsmakten

Försvarsmakten hade t.o.m. 2005 genom regeringsbeslut undantag från värderings- principer för lagerredovisning av beredskaps-

67

Skr. 2006/07:101

varor. Beredskapsvarulagret värderades till senaste inköpspris. Från den 1 januari 2006 har undantaget upphört och Försvarsmakten har övergått till att redovisa lager enligt det generella regelverket (enligt principen först–in–först–ut). Någon ändring av jämförelsevärdena har inte bedömts vara rimligt att göra.

Vissa tillgångar och räntor hos affärsverket Statens järnvägar

Omklassificeringar av balansposter kopplade till leasingtillgångar m.m. hos Statens järnvägar har gjorts för att få en mer rättvisande redovisning. Jämförelsetalen har ändrats så att Övriga fordringar minskat och Andra långfristiga fordringar ökat med 97 miljoner kronor för 2005. Dessutom har korrigering av brutto- redovisade räntor för 2005 gjorts, som minskat jämförelsetalen för både räntekostnader och ränteintäkter med 116 miljoner kronor vardera.

U-krediter hos Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete

Styrelsen för internationellt utvecklings- samarbete (Sida) har som en anpassning till de principer som annars gäller för statlig garanti- verksamhet övergått till att redovisa sin s.k. säkerhetsreserv kopplad till u-kreditverksam- heten brutto i balansräkningen. Tidigare har den redovisats på ett förenklat sätt. Eftersom den metod som nu införts av Sida redan tidigare tillämpats i årsredovisningen för staten, påverkar förändringen inte årsredovisningen för staten.

Resultaträkningens saldo 2005

Resultaträkningens saldo i jämförelsekolumnen för 2005 har påverkats av två poster

Tabell 4.5 Resultaträkningens saldo 2005

Miljoner kronor

Resultaträkningens saldo enligt Årsredovisning för

staten 2005

20 162

Justering för införandet av periodiserade skatteintäkter

16 395

Ändrad princip för stämpelskatter hos Lantmäteriverket

105

Resultaträkningens saldo 2005 i jämförelsekolumnen

enligt Årsredovisningen för staten 2006

36 662

4.4.6Undantag från generella principer m.m.

För att på ett mer fullständigt sätt belysa tillämpade principer i årsredovisningen för staten, beskrivs här undantag som förekommer från de generella ekonomiadministrativa reglerna och principerna eller från den praxis som vanligen gäller i staten. Det kan vara fråga om undantag både för en enskild myndighet och för statens redovisning eller statsbudgeten som helhet.

Tidigareläggning och senareläggning av betalningar av vissa transfereringar

Delar av anslaget Arealersättning och djurbidrag m.fl. bidrag inom jordbruket avseende ett visst år har under de senaste åren i viss utsträckning betalats efter det följande årsskiftet. Kostnaden och motsvarande intäkt som erhålls från EU har i förekommande fall periodiserats av Statens jordbruksverk och därmed även i årsredo- visningen för staten. På statsbudgeten redovisas ut- och inbetalningar kassamässigt, vilket innebär att budgetutfallet påverkas. För 2006 kan noteras att Jordbruksverkets utbetalningar av gårdsstöd visserligen gjordes tidigare än vad som ursprungligen var budgeterat, men att de gjordes under det år de avsåg och detta därför inte kan betraktas som en egentlig tidigare- läggning. Generellt gäller att denna typ av förskjutningar har upphört eller minskat kraftigt under 2005 och 2006 jämfört med de föregående åren.

Liksom andra av regeringen beslutade tidigareläggningar eller senareläggningar av verksamhet som kan göras av budgetpolitiska skäl, sker detta inom ramen för den flexibilitet som regelverket medger. Det är därför inte något egentligt undantag från någon regel eller princip.

Några senareläggningar eller tidigare- läggningar av avgiften till Europeiska unionen, vilket förekom i början av 2000-talet, har inte gjorts i samband med årsskiftena 2005/06 eller 2006/07.

Engångseffekter

Engångseffekterna på statsbudgeten (se kapitel 5 Statsbudgetens utfall) påverkar oftast inte

68

resultaträkningen i årsredovisningen för staten, eftersom redovisningen där görs på bokförings- mässiga grunder med periodisering av intäkter och kostnader. Balansräkningen påverkas för belopp som redovisas som periodavgränsnings- poster och när likviditeten påverkas.

Undantag hos vissa myndigheter

Skatteverket har enligt regeringsbeslut den 10 december 1998 dispens från kravet på att redovisa fordringar och skulder avseende upp- börd som redovisas på annat sätt än via skattekontot. Den utnyttjas för närvarande för ej restförda uppbördsfordringar redovisade genom de gamla uppbördssystemen, för arvs- och gåvoskatt samt systemet för punktskatter m.m.

Statens fastighetsverk har för bidrags- fastigheter undantag från regler vilka innebär att kapitalutgifter för bidragsfastigheterna inte be- traktas som anläggningstillgång.

Insättningsgarantinämnden har undantag från kravet på riktig periodisering av intäkter och kostnader för inbetalade och ev. återbetalade avgifter för insättningsgarantin respektive investerarskyddet.

Vägverket och Banverket har undantag från anslagsavräkningsreglerna som innebär att de får avräkna kostnader mot anslag det budgetår verksamheten utförs. Det påverkar stats- budgeten i den meningen att tidpunkten för anslagsavräkning i många fall avviker från den som annars skulle ha gällt.

Universitet och högskolor tillämpar för en stor mängd anslag inom grundutbildnings- området en anslagsavräkningsmodell som innebär att den slutliga anslagsavräkningen är beroende av volymen studieprestationer upp till ett visst maxbelopp, medan löpande under året avräknas en tolftedel av årsbeloppet oavsett verklig förbrukning. Sveriges lantbruks- universitet är undantagna från denna modell och i stället är den löpande avräkningen densamma som den slutliga.

Undantag från regler på finansieringsområdet, exempelvis rätten eller formerna för att ta ut avgifter eller för att ta emot bidrag och donationer, förekommer, men eftersom dessa inte påverkar årsredovisningen för staten annat än indirekt, anges de inte här.

De här olika typerna av beslut är inte i första hand att se som undantag, utan de är att

Skr. 2006/07:101

beteckna som finansiella villkor för den enskilda myndigheten. Regeringen fattar inom detta område årligen ett mycket stort antal beslut inom ramen för sin styrning av de statliga myndigheterna. Härutöver finns mer om- fattande undantag som har direkt koppling till en myndighets uppgift och som därför följer av myndighetens instruktion eller regleringsbrev, i vissa fall av lag.

Undantag i fråga om utformning av myndighetens årsredovisning eller finansiella rapportering

Viss verksamhet eller vissa balansposter hos myndigheter med koppling till det försvars- och säkerhetspolitiska området är hemlig, och redovisas därför på ett förenklat sätt i årsredovisningen för staten. Så långt det är möjligt görs dock redovisningen i dessa fall på ett sätt som är jämförbart med redovisningen i övrigt, och på samma sätt mellan åren, varför de inte bedöms påverka årsredovisningen för staten i någon väsentlig grad.

4.4.7Kommentarer till särskilda poster

Kostnader för stängningen av Barsebäck 2

Under 2005 ingick staten överenskommelse med Vattenfall AB och E.ON om stängningen av kärnkraftreaktorn Barsebäck 2. För förlorad produktionskapacitet betalar staten en kontant ersättning till Vattenfall på 4,1 miljarder kronor fördelat på fyra år. Praktiskt regleras detta genom att Vattenfalls inbetalningar av utdelning till staten blir lägre under perioden 2006–2009. Den första delen av skulden har således reglerats under 2006. I årsredovisningen för staten redovisades åtagandet under 2005 som en kostnad för transfereringar till företag och som en skuld bland Övriga skulder (se mer utförlig redogörelse i årsredovisningen för staten 2005).

På myndighetsnivån gjorde ingen myndighet någon redovisning av åtagandet i 2005 års redovisning eftersom det inte fanns ett tydligt ansvar för förpliktelsen hos någon myndighet. Under 2006 har detta ansvar klargjorts genom ett regeringsbeslut (nr 38 den 31 augusti 2006). Regeringskansliet redovisar därför kostnaden för åtagandet och den återstående skulden i sin redovisning för 2006. Eftersom kostnaden

69

Skr. 2006/07:101

redovisades i årsredovisningen för staten redan 2005, påverkar detta dock inte den konsoliderade redovisningen.

Fordran/skuld på Rundradiorörelsen hos Riksgäldskontoret

De TV-licensmedel som riksdagen beslutar om (bet. 1988/89:KrU9, rskr. 1988/89:97) sätts in på ett konto i Riksgäldskontoret (RGK) varifrån de betalas till de tre public serviceföretagen Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB och Utbildningsradion AB. Medlen förvaltas för statens räkning av Radiotjänst i Kiruna AB (RIKAB). Övergångsvis tillförs extrapengar till RIKAB genom ett särskilt lån i RGK, det s.k. distributionskontot. Härigenom finansieras de tillfälligt ökade kostnaderna för samtidig distribution av TV-utsändningar i analog och digital form som krävs för att det skall vara möjligt att gradvis övergå till digitala TV-utsänd- ningar. Avsikten är att distributionskostnaderna efter omläggningen skall vara lägre än kost- naderna skulle vara för analoga utsändningar.

Riksgäldskontoret redovisar i sin års- redovisning en fordran för TV-licensmedel uppgående till 1 234 miljoner kronor och en skuld avseende s.k. distributionsmedel på 745 miljoner kronor, netto 489 miljoner kronor, på den s.k. Rundradiorörelsen. RIKAB har inte tagit upp tillgången och skulden i sina räkenskaper, eftersom det är fråga om förvaltade medel, inte tillgång och skuld för egen räkning. Medlen kommer att tas i anspråk respektive återbetalas i den ordning som riksdagen beslutar särskilt. RGK:s fordran och skuld har tagits bort i årsredovisningen för staten eftersom de är interna i staten samtidigt som Rundradio- rörelsens redovisning inte ingår i någon statlig redovisningsenhet som redovisas som motpart till RGK.

Statsskulden

Statsskulden skall, enligt regeringsbeslut, från och med 2003 konsekvent mätas inklusive derivatinstrument, som skuldbytesavtal och valutaterminer. Dessutom skall skuldinstrumen- ten i den statliga redovisningen värderas till nominellt slutvärde. I årsredovisningen för staten tillämpas detta nya sätt att mäta. Det är

den konsoliderade statsskulden som redovisas, dvs. efter avdrag för statliga myndigheters innehav av statspapper, till skillnad från Riksgäldskontorets redovisning av den okonsoliderade statsskulden (se även kapitel 3, avsnitt Statsskulden). Den konsoliderade statsskulden uppgick den 31 december 2006 till 1 220 miljarder kronor, medan den okon- soliderade statsskulden uppgick till 1 270 miljarder kronor.

Transfereringar via skattekonto

I ett antal fall görs transfereringar, i stället för att göras i form av utbetalda bidrag, genom kreditering av en skattskyldigs (t.ex. ett företag) skattekonto hos Skatteverket så att den skatt- skyldige inte behöver betala hela den debiterade skatten/socialavgifterna. Det är dock av intresse att redovisa denna subvention bland trans- fereringarna, för att på ett transparent sätt visa statens stöd till olika verksamheter i samhället. I årsredovisningen för staten redovisas dessa transfereringar brutto i resultaträkningen och samtidigt redovisas även skatteintäkterna brutto, dvs. opåverkade av subventionen. Det bakom- liggande synsättet är att om tekniken med skattekonto inte använts, skulle bidrag ha betalats ut och skatter betalats in med motsvarande belopp. Metoden är endast en teknisk lösning. Den generella redovisnings- principen ”Innehåll före form” (Substance over form) leder därmed till slutsatsen att trans- fereringen och skatten skall redovisas brutto.

De transfereringar som omfattas är de som redovisas under statsbudgetens inkomst- titelgrupp 1830 Stöd som ges via krediteringar på skattekonto. I den nya strukturen för skatter på statsbudgeten har avgränsningen gjorts utifrån kopplingen till skattelagstiftningen, så att nedsättningar/subventioner som saknar kopp- ling till skattelagstiftningen redovisas som trans- fereringar. Nedsättningar med koppling till skattelagstiftningen, men där det av administra- tiva skäl är enklare med nedsättning jämfört med ändrad skattelagstiftning, räknas av mot skatterna och redovisas inte som transfereringar. De redovisas också i anslutning till respektive skatt i den nya budgetstrukturen i stället för som tidigare i en särskild inkomsttitelgrupp eller inkomsthuvudgrupp. Den avgränsning av transfereringar som tillämpas överensstämmer

70

med nationalräkenskaperna. Enligt ESA-95, European System of Accounts, skall endast skatterabatter som är ett led i den ekonomiska politiken nettoredovisas.

Transfereringar till kommuner och landsting i form av momskompensation

Sedan 2003 nettoredovisas kommunernas mervärdesskatt på statsbudgeten samtidigt som det generella statsbidraget till kommuner, som tidigare redovisades över anslag, justerats ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomst- titel, vilket minskar skatteintäkterna i stats- budgeten. För årsredovisningen för staten har det dock bedömts mest rättvisande att, trots den förändrade redovisningen på statsbudgeten, bruttoredovisa kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt som lämnade bidrag och skatteintäkter i resultaträkningen. Det innebär att både skatteintäkter och transfere- ringar är knappt 37 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2006.

Transfereringar i det kommunala utjämningssystemet

Sedan 2005 nettoredovisas den kommunal- ekonomiska utjämningen på statsbudgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämnings- avgift, kostnadsutjämningsavgift och reglerings- avgift från kommuner och landsting på sammanlagt 12,5 miljarder kronor tas in under anslaget i stället för som fram till 2004 redovisas på inkomsttitel. I resultaträkningen i årsredo- visningen för staten har det bedömts mest rättvisande att på motsvarande sätt som tidigare bruttoredovisa den kommunalekonomiska utjämningen i resultaträkningen. Det innebär att både transfereringar och skatteintäkter är 12,5 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2006. För 2005 var motsvarande skillnad 15 miljarder kronor.

Skr. 2006/07:101

Momskompensation till statliga myndigheter

Statliga myndigheter har rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt i sin verksamhet enligt bestämmelserna i förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt. Myndigheterna rekvirerar medlen från Skatteverket och i statsbudgeten redovisas kompensationen som debitering (negativ inkomst) på inkomsttitel 1821 Avräknad mervärdesskatt, statliga myndigheter. I det nya skattebegreppet som ansluter till nationalräkenskaperna ingår denna skatt brutto som en del av den offentliga sektorns och statens skatteintäkter. Det är naturligt eftersom mervärdesskatten ingår i myndigheternas konsumtionsutgifter i national- räkenskaperna – man får således en brutto- redovisning där. I resultaträkningen i årsredo- visningen för staten, liksom i myndigheternas redovisning, nettoredovisas däremot kostna- derna. Därför redovisas skatteintäkterna efter avdrag för denna kompensation.

Resultatandelar i dotter- och intresseföretag

Liksom föregående år redovisas Regerings- kansliets resultatandelar i dotter- och intresse- företag avseende de fyra kvartalen 2006, med undantag för några få fall där delårsbokslut för tidigare kvartal används. I dessa fall har årsredovisningen för staten kompletterats med uppgifter om fjärde kvartalet och avviker således från Regeringskansliets redovisning.

Senarelagd leverans till Försvarsmakten

Beroende på utgiftsbegränsningar på Försvarsmaktens anslag har vissa leveranser från Försvarets materielverk (FMV) till Försvarsmakten omförhandlats och därmed på motsvarande sätt som de närmast föregående åren inte gjorts under 2006 utan senarelagts. Det får till följd att posten Pågående nyanläggningar (grundat på FMV:s redovisning) är högre och posten Beredskapstillgångar (hos Försvars- makten) lägre än de annars skulle ha varit. Beloppet uppgår enligt FMV:s årsredovisning till 1,8 miljarder kronor. I statens resultaträkning elimineras kostnad och intäkt hos de båda

71

Skr. 2006/07:101

myndigheterna, varför någon påverkan inte sker på statens resultaträkning.

Överföringar till och från pensionssystemet

Eftersom AP-fonderna och Premiepensions- myndigheten (PPM) inte konsolideras i årsredovisningen för staten, kommer de över- föringar som görs mellan dessa organ och staten i övrigt att behandlas som externa transaktioner.

Under året inbetalas socialavgifter och allmänna pensionsavgifter från arbetsgivare, egenföretagare och hushåll. Dessa redovisas brutto som intäkter under posten Skatteintäkter. Därefter görs löpande överföringar av den andel som är hänförlig till ålderspensionssystemet till AP-fonderna och PPM. Löpande rekvirerar Försäkringskassan, som betalar ut pensionerna, dessutom medel från AP-fonderna för de månatliga utbetalningarna av pensionsmedel. Vid utgången av ett taxeringsår görs slutjusteringar av de medel som löpande överförts till AP- fonderna och PPM, i samband med att pensionsrätter fastställs.

Sedan flera år överstiger de socialavgifter m.m. som inbetalas och överförs till AP-fonderna och PPM, de pensionsmedel som rekvireras från AP- fonderna för utbetalning av pensionerna. I resultaträkningen i årsredovisningen för staten redovisas pensionsutbetalningarna som trans- fereringskostnader under rubriken social- försäkring. De löpande överföringarna till och från AP-fonderna elimineras i årsredovisningen för staten. Endast årets nettoöverföring till AP- fonderna och PPM redovisas, bland trans- fereringar under posten Nettoöverföring till ålderspensionssystemet. Mot bakgrund av att klassificeringen av premiepensionssystemet i nationalräkenskaperna kommer att förändras under 2007, så att systemet kommer att ingå i hushållssektorn, kommer redovisningsmetoden för överföringarna till PPM att övervägas särskilt inför 2007 års redovisning.

Systembolaget AB:s inlevererade överskott

Systembolaget AB:s inlevererade överskott ingår nu bland skatteintäkterna i redovisningen enligt den avgränsning som införts för att få en bättre överensstämmelse med statsbudgetens avgräns- ning av skatter och även med national-

räkenskaperna. (se även avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisningsprinciper). Hos den myndighet som redovisar aktierna (Regeringskansliet) ingår beloppet i Resultatandelar i dotter- och intresseföretag. Omklassificering i årsredo- visningen för staten görs genom att posten Resultatandelar minskas och posten Skatteintäkter ökas med faktiskt erhållen utdelning under året (330 miljoner kronor under 2006).

4.4.8Värderingsprinciper

Myndigheter följer normalt generella värderings- principer för statlig redovisning i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Det finns dock myndigheter som pga. verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker ifrån dessa. Sådana avvikelser före- kommer dock i mycket liten omfattning (se avsnitt 4.4.6 Undantag från generella principer m.m.).

Omsättningstillgångar

Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta värdets princip. Detta innebär att de tas upp till anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta är lägre. Med verkligt värde avses försäljningsvärde med avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om tillgångens särskilda beskaffenhet eller andra omständigheter ger anledning till detta får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Vidare får omsättningstillgångar tas upp över anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda omständigheter och det samtidigt är förenligt med god redovisningssed. Osäkra fordringar redovisas med det belopp varmed de beräknas inflyta. Fordringar och skulder i främmande valuta värderas till balansdagens kurs.

Anläggningstillgångar

Anläggningstillgångar värderas till anskaffnings- värde med avdrag för ackumulerade avskriv- ningar. Avskrivningstider anpassas till respektive tillgångs förväntade ekonomiska livslängd.

72

Skr. 2006/07:101

Aktier och andelar

Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balansräkningen. Årets andel av företagens resultat redovisas i resultaträkningen. Även affärsverkens dotter- och intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. I bilaga 3 Statliga bolag redovisas kapitalandelsvärdet för varje bolag. I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras även marknadsvärdet för dessa aktier i bilaga 3.

73

Skr. 2006/07:101

4.5Noter

4.5.1Noter till resultaträkningen

Not 1

Skatteintäkter

Miljoner kronor

2006

2005

Direkta skatter på arbete

Inkomstskatter

497 301

473 886

Övriga direkta skatter på arbete inkl.

-5 145

2 975

skattereduktioner

Summa direkta skatter på arbete

492 156

476 861

Indirekta skatter på arbete

Arbetsgivaravgifter

356 750

341 081

Övriga indirekta skatter på arbete

32 482

31 960

Summa indirekta skatter på arbete

389 232

373 041

Skatt på kapital

Skatt på kapital, hushåll

31 978

22 930

Skatt på företagsvinster

96 844

91 075

Fastighetsskatt

24 970

25 128

Övriga skatter på kapital

30 646

28 723

Summa skatt på kapital

184 438

167 856

Skatt på konsumtion och insatsvaror

Mervärdesskatt

263 530

250 176

varav kommunmoms

-36 631

-34 246

Skatt på alkohol och tobak

19 305

18 500

Skatt på energi och miljö

67 692

66 762

Skatt på vägtrafik

11 782

11 019

Inlevererat överskott från AB Svenska

3 440

3 417

Spel

Skatt på import

5 033

4 666

Övriga skatter på konsumtion och

2 865

2 987

insatsvaror

Summa skatt på konsumtion och

373 647

357 527

insatsvaror

Restförda och övriga skatter

Restförda skatter m.m.

-4 032

-3 382

Intäkter som förs till fonder

2 095

2 180

Summa restförda och övriga skatter

-1 937

-1 202

Justering till belopp enligt 2006 års

-15 247

vårproposition

Totala skatteintäkter

1 437 536

1 358 836

Justering till belopp enligt 2006 års

-

1 977

vårproposition för kommunala

inkomstskatter

Avgår: Kommunala inkomstskatter

-454 146

-435 577

Avgår: Avgifter till

-181 453

-171 306

ålderspensionssystemet

Avgår: EU-skatter

-9 062

-7 779

Statens skatteintäkter enligt

792 875

746 151

statsbudgetavgränsning

Tillkommer, avgränsningsskillnader

m.m.

Skatter hänförliga till tidigare år

varav 2005

13 270

8 240

varav 2004

-228

-1 934

Avgifter till ålderspensionssystemet

181 453

171 306

EU-skatter

9 062

7 779

Kommunala utjämningsavgifter LSS

1 792

1 533

Inkomstutjämningsavgift,

12 486

14 909

kostnadsutjämningsavgift och

regleringsavgift

Elimineringar

Eliminering av statliga myndigheters

-20 354

-20 675

avräknade moms

Eliminering av statens

-23 507

-22 555

arbetsgivaravgifter

Eliminering av särskild löneskatt på

-2 755

-2 564

pensionskostnader

Eliminering av myndigheters skatter och

-154

-151

kostnadsreduktioner

Total summa

963 940

902 039

Statens skatteintäkter ökade med 62 miljarder kronor jämfört med 2005.

Direkta och indirekta skatter på arbete ökade med 31,5 miljarder kronor jämfört med 2005. Därav ökade inkomstskatterna med 23,4 miljarder kronor och arbetsgivaravgifterna med 15,7 miljarder kronor. Ökningarna förklaras framför allt av ökad sysselsättning och högre lönenivåer. Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av lönesumman multiplicerad med avgiftssatsen.

Preliminärt

ökade

lönesumman

2006

med

5,4 procent

och

avgiftssatsen

uppgick

till

32,28 procent, vilket är 0,18 procentenheter lägre än 2005. Myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen.

Jämfört med 2005 ökade skatt på kapital med 16,6 miljarder kronor. Skatt på kapital från hushåll ökade med 9 miljarder kronor till följd av ökade kapitalvinster. Skatt på företagsvinster

74

ökade med 5,8 miljarder kronor på grund företagens ökade vinster. Intäkter från fastighetsskatt minskade marginellt.

Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med 16,1 miljarder kronor. Därav ökade intäkter av mervärdesskatt med 13,4 miljarder kronor. De högre intäkterna av mervärdesskatt förklaras i huvudsak av en ökad privat konsumtion. Ökningen förklaras även av en förändrad sammansättning med större andel konsumtion av varaktiga varor, vilket höjer den genomsnittliga skattesatsen. Mervärdesskatt redovisas av Skatteverket och Tullverket. I beloppet mervärdesskatt, 264 miljarder kronor, ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndigheter med 20,4 miljarder kronor. Beloppet utgör en inomstatlig transaktion, vilket längst ner i tabellen elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet. Intäkter av punktskatter har utvecklats relativt lite, vilket beror på en låg utvecklingstakt för intäkter av energi och koldioxidskatt.

Den offentliga sektorns samtliga skatter tas in till staten främst genom Skatteverket och redovisas både i statens resultaträkning och i statsbudgeten. De skatter och avgifter som avser kommunsektorn och ålderspensionssystemet utbetalas av staten löpande för att sedan regleras när slutlig taxering fastställs.

Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen avviker på några punkter från den som görs på statsbudgetens inkomstsida. I statsbudgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den största skillnaden är att ålderspensions- avgiften, som är en del av arbetsgivaravgifterna, bruttoredovisas i resultaträkningen medan avgiften nettoredovisas, dvs. efter överföring till pensionssystemet, på statsbudgeten. En annan väsentlig skillnad mot statsbudgeten är att arbetsgivaravgifter avseende statligt anställda elimineras i resultaträkningen.

I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen. Från och med 2005 nettoredovisas denna på statsbud- getens utgiftssida. Inkomstutjämningsavgift, kostnadsutjämningsavgift och regleringsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt 12,5 miljarder kronor redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning varför statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp på statsbudgeten. I

Skr. 2006/07:101

resultaträkningens skatteintäkter ingår också mervärdesskatt med 36,6 miljarder kronor för kommuner och landsting som fr.o.m. 2003 nettoredovisas på statsbudgetens inkomstsida. Vid denna omläggning justerades statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp på statsbudgeten. I resultaträkningen i årsredovis- ningen för staten har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredo- visats, vilket innebär att både skatteintäkter och transfereringar till kommuner är 49,1 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2006.

I kolumnen för jämförelsetalen från 2005 redovisas för varje skatteslag de utfall för 2005 som beräknats under våren 2007 efter 2006 års taxering och som överensstämmer med motsvarande uppgifter i kapitel 5 Statsbudgetens utfall. Dessa avviker för varje enskilt skatteslag något från de belopp som beräknades när resultaträkningen för 2005 togs fram eftersom de baseras på ett senare taxeringsutfall. Ett par justeringsbelopp (-15,2 miljarder kronor respektive 2 miljarder kronor) har lagts till så att en överensstämmelse även uppnås med de periodiserade skatter som redovisades i årsredovisningen för staten 2005.

Av skillnaden på 15,2 miljarder kronor högre skatteintäkter jämfört med den beräkning av 2005 års skatt som gjordes våren 2006, avser 10,7 miljarder kronor skatt på kapital och drygt 3 miljarder kronor inkomstskatter bland Direkta skatter på arbete. Arbetsgivaravgifterna blev marginellt högre, medan Skatt på konsumtion och insatsvaror, främst mervärdesskatt, blev något lägre. Kapitalskatterna avser till största delen skatt på företagsvinster, som blev nära 9 miljarder kronor högre. Hushållens kapital- skatter blev drygt 3 miljarder kronor högre än beräkningen våren 2006.

Not 2

Intäkter av avgifter och andra ersättningar

Miljoner kronor

2006

2005

Offentligrättslig verksamhet

Skatteverket

976

1 041

Lantmäteriverket

718

713

Vägverket

646

739

Banverket

529

479

Rikspolisstyrelsen

451

371

75

Skr. 2006/07:101

Luftfartsstyrelsen

406

860

Centrala studiestödsnämnden

396

387

Läkemedelsverket

355

330

Patent- och registreringsverket

336

347

Bolagsverket

325

294

Elsäkerhetsverket

308

308

Affärsverk

Luftfartsverket

3 517

3 006

Sjöfartsverket

1 354

1 323

Svenska kraftnät

20

18

Övriga

1 609

1 134

Summa offentligrättslig verksamhet

11 946

11 350

Uppdragsverksamhet

Banverket

2 908

2 413

Vägverket

2 546

2 549

Försvarets materielverk

1 133

277

Exportkreditnämnden

1 121

759

Statens institutionsstyrelse

1 108

1 005

Försäkringskassan

842

974

Lantmäteriverket

563

535

Skatteverket

471

327

Karolinska institutet

425

417

Försvarsmakten

411

489

Statens fastighetsverk

410

420

Affärsverk

Svenska kraftnät

6 340

5 383

Luftfartsverket

1 664

1 821

Statens järnvägar

281

346

Sjöfartsverket

91

76

Övriga

4 757

5 569

Summa uppdragsverksamhet

25 071

23 360

Andra ersättningar

Inspektionen för

arbetslöshetsförsäkringen

3 210

3 182

Exportkreditnämnden

1 714

3 096

Vägverket

758

701

Rikspolisstyrelsen

537

459

Statens jordbruksverk

225

149

Centrala studiestödsnämnden

157

165

Regeringskansliet

147

23

Skatteverket

146

220

Affärsverk

Statens järnvägar

10

59

Luftfartsverket

4

4

Sjöfartsverket

3

-

Övriga

1 038

1 090

Summa andra ersättningar

7 949

9 148

Total summa

44 966

43 858

Intäkter av avgifter utgör ersättning som betalas till staten för en motprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra ersättningar som redovisas i noten utgör ersättningar som inte definierats som avgifter.

I noten indelas intäkterna beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet, uppdragsverksamhet eller har definierats som annan ersättning. Sammantaget ökade avgifter och andra ersättningar med 2,5 procent från 2005 till 2006.

Offentligrättsliga avgifter

De offentligrättsliga avgifterna ökade med ca fem procent mellan 2005 och 2006. Totalt redovisar omkring 120 myndigheter offentlig- rättsliga avgifter vilka tas ut i en mängd verksamheter.

Skatteverkets offentligrättsliga avgifter om- fattar huvudsakligen de utsökningsavgifter, avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. som kronofogdemyndigheterna tar ut.

Lantmäteriverket redovisar offentligrättsliga avgiftsintäkter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter som skall finansiera inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet.

Vägverkets offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. avgifter för auktorisation av fordons- tillverkare, yrkesförare och andra förare. Vägverket tar ut avgifter för tillstånd till typbesiktning av fordon och för att bedriva linjetrafik, prov för taxiförarlegitimation och för yrkeskompetens för förare av buss eller lastbil samt avgifter för förarprov, körkort samt för lärare vid och bedrivande av trafikskolor. Avgift tas även ut för finansiering av bilregistret, vilken debiteras i samband med uppbörd av fordonsskatt.

Banverkets offentligrättsliga avgifter omfattar banavgifter för trafik på statens järnvägs- anläggningar.

Rikspolisstyrelsen tar ut offentligrättsliga avgifter för stämningsmannadelgivning, pass-

76

hantering, nationella ID-kort och ansökan och prövning av olika ärenden.

Luftfartsstyrelsens offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. registrering och övervakning av luftfartyg. Avgifter tas också ut för utfärdande av elevtillstånd, certifikat, behörighetsbevis, tillstånd, auktorisering, övervakning och inspek- tion. Flygbolag som transporterar passagerare från en svensk flygplats betalar en avgift till Luftfartsstyrelsen. Dessutom hanterar Luftfarts- styrelsen en gemensam avgift för säkerhets- kontroll av passagerare och bagage, GAS. Luftfartsstyrelsen startade sin verksamhet den 1 januari 2005 efter att två avdelningar, Luft- fartsinspektionen och Luftfart och Samhälle brutits ut från Luftfartsverket.

Centrala studiestödsnämnden tar t.ex. ut avgift för att bevilja studiestöd och för att administrera återbetalningen av studielånen.

Läkemedelsverket tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska pro- dukter och vissa andra produkter som med hän- syn till egenskaper eller användning står läke- medel nära.

Patent- och registreringsverket tar ut avgifter för patent- och varumärkesregistreringar.

Bolagsverket tar ut avgifter för bolagsregistre- ringar.

Elsäkerhetsverkets offentligrättsliga avgifter omfattar elsäkerhetsavgifter, elberedsskapsav- gifter och nätövervakningsavgifter. Dessutom tar myndigheten emot avgifter på elområdet t.ex. behörighetsavgifter och ersättning för provade produkter, s.k. provningsavgifter.

Luftfartsverkets infrastrukturintäkter, som innefattar bl.a. startavgifter, s.k. undervägsav- gifter och passageraravgifter, redovisas som offentligrättsliga avgifter.

Sjöfartsverkets intäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter.

Svenska kraftnät redovisar avgift för elcer- tifikat som offentligrättslig avgift.

Uppdragsverksamhet

De avgiftsintäkter som hänförts till uppdrags- verksamhet ökade med sju procent mellan 2005 och 2006. Ungefär 200 myndigheter bedriver uppdragsverksamhet.

Banverkets uppdragsverksamhet omfattar drift och underhåll samt om- och nybyggnader av statens järnvägsanläggningar. Dessutom be- drivs konsultverksamhet inom bland annat projektering, byggstyrning av järnvägsanlägg-

Skr. 2006/07:101

ningar, tekniska tjänster för underhåll och in- vesteringar, rådgivning m.m. De ökade av- giftsintäkterna mellan 2005 och 2006 på 495 miljoner kronor kan främst hänföras till stora entreprenaduppdrag åt kommuner avse- ende järnvägsstationer i anslutning till byggandet av järnvägstunnlar i Malmö och Stockholm. Under 2006 har även en ökning av intäkter av elförsäljning skett.

Den största delen av Vägverkets uppdrags- verksamhet består av produktion som omfattar projektering, byggande, drift och underhåll av det statliga vägnätet samt färjeverksamhet. Vidare ingår exempelvis försäljning av informa- tion ur bilregistret.

Försvarets materielverks uppdragsverksamhet omfattar försäljning av materiel, utbildning, sålda tjänster samt försäljning av provverksamhet.

Exportkreditnämnden har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) skall täcka garan- titagarnas eventuella framtida kundförluster. Garantin är frivillig för företagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder. Ökningen på 362 miljoner kronor avser främst ökade premieintäkter.

Statens institutionsstyrelse ansvarar för vård och behandling på landets LVM-hem (lagen om vård av missbrukare) och särskilda ungdoms- hem. Den del av verksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens anslag skall finan- sieras med avgifter från kommuner.

Försäkringskassans avgiftsbelagda verksamhet består till största delen av ersättning från AP- fonden för administration av inkomstgrundad ålderspension.

Lantmäteriverkets avgiftsbelagda verksamhet omfattar bl.a. grundläggande geografisk informa- tion och fastighetsinformation.

Skatteverket ersätts från AP-fonden för administration av uppbörd av avgifter till ålders- pensionssystemet.

Karolinska institutet bedriver huvudsakligen uppdragsverksamhet inom medicinsk utbildning och forskning.

Försvarsmakten har bland annat avgifts- intäkter från extern transport- och verkstads- verksamhet samt intäkter från försäljning av reservmateriel.

Statens fastighetsverk tar huvudsakligen ut hyror och arrenden (avgifter) från hyresgäster

77

Skr. 2006/07:101

men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet inom byggenheten.

Svenska kraftnät säljer överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och ut- landsförbindelserna. Svenska kraftnät har dess- utom ansvaret för att balansera den nationella produktionen och förbrukningen av el. Detta sker genom att ett antal företag (balans- ansvariga) åtagit sig att planera sin tillförsel av el (produktion och inköp) och sitt uttag (för- brukning) så att dessa balanserar varandra. Svenska kraftnät gör i efterhand en ekonomisk reglering av obalanserna vilka redovisas som köpt respektive såld balanskraft i Svenska kraftnäts resultaträkning. Den ekonomiska regleringen baseras till stor del på mark- nadspriset på el vilket varit markant högre. Intäkterna var 957 miljoner kronor högre jämfört med föregående år.

Intäkter i Luftfartsverkets uppdragsverk- samhet består bl.a. av avgifter vid bilparkeringar på affärsverkets flygplatser och uthyrning av lokaler.

Affärsverket Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av leasingavgifter för uthyrning av tåg och fartyg.

Sjöfartsverkets intäkter från uppdrags- verksamhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde.

Andra myndigheter som har stora intäkter från uppdragsverksamhet är t.ex. universitet och högskolor som får avgiftsintäkter genom att bedriva uppdragsutbildning och uppdrags- forskning.

Andra ersättningar

Intäkter avseende andra ersättningar minskade med 13 procent mellan 2005 och 2006. Den största minskningen avser Exportkreditnämnden och beror på lägre förtidsbetalningar av fordringar på andra länder.

De andra ersättningar som här redovisas av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen omfattar huvudsakligen finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor. Dessa skall enligt lagen om arbetslöshetskassor för varje medlem till staten betala en avgift för finansiering av statens kostnad för utbetalda arbetslöshetsersättningar.

Exportkreditnämndens andra ersättningar avser återvunna skadebelopp i form av kapital och räntor. Exportkreditnämndens minskning av andra ersättningar beror på lägre förtidsbetal- ningar av fordringar på andra länder.

Vägverkets andra ersättningar avser ersättningar från framförallt kommunsektorn för utförda arbeten på icke statliga vägar.

Rikspolisstyrelsens andra ersättningar avser i huvudsak böter.

Statens jordbruksverk redovisar ersättning vid försäljning av jordbruksprodukter i offentlig lagring.

Centrala studiestödsnämnden (CSN) redo- visar återkravsintäkter. Om en studerande avbrutit studierna utan att meddela CSN eller har en högre inkomst än vad som meddelats i ansökan skapas ett återkrav.

Regeringskansliets ökning av andra ersätt- ningar med 124 miljoner kronor beror på medel från avslutning av baltiska fonder som inleve- rerats till inkomsttitel.

Skatteverkets andra ersättningar avser bl.a. böter.

Not 3

Intäkter av bidrag

Miljoner kronor

2006

2005

EU-bidrag

Statens jordbruksverk

- gårdsstöd och djurbidrag

7 190

6 483

- miljöstöd m.m.

1 618

2 233

- övriga stöd

888

119

Summa Statens jordbruksverk

9 696

8 835

Länsstyrelserna

- bidrag från regionalfonden

1 163

1 331

- bidrag från socialfonden

270

318

Arbetsmarknadsverket

- bidrag från socialfonden

1 345

1 289

Övriga EU-bidrag

1 366

1 364

Summa EU-bidrag

13 840

13 137

Försäkringskassan

- underhållsstöd

1 816

1 876

- assistansersättning

3 201

2 987

78

Erhållna bidrag vid universitet och

högskolor (exklusive EU-bidrag)

4 341

4 451

Erhållna bidrag vid övriga myndigheter

2 790

2 249

Total summa

25 988

24 700

Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidrags- intäkterna ökade med nära 1 300 miljoner kronor jämfört med föregående år. Det är främst bidragen från EU som ökat med 703 miljoner kronor.

Statens jordbruksverk redovisar en stor del av bidragen från EU som ökat med 861 miljoner kronor under året. Det är gårdsstöd och djurbidrag som ökat, medan bl.a. miljöstöd minskat något i omfattning. Redovisningen av bidragen från EU är periodiserade dvs. intäkten redovisas under det år den är hänförlig till, vilket avviker från redovisningen på inkomsttitlar.

Försäkringskassan redovisar intäkter avseende underhållsstöd från bidragsskyldiga samt intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostnaden för statlig assistansersättning.

Bidragen från universitet och högskolor avser huvudsakligen forskning och lämnas från t.ex. företag inom och utom Sverige samt från olika forskningsstiftelser. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. Utöver angivna belopp för universitet och högskolor utgör 621 miljoner kronor av övriga EU-bidrag i sammanställningen bidrag till universitet och högskolor.

Not 4

Transfereringar

Miljoner kronor

2006

2005

Socialförsäkring

419 618

408 704

Allmänna bidrag till kommuner

109 359

106 472

Arbetsmarknad

68 169

71 052

Nettoöverföring till

ålderspensionssystemet

33 136

33 382

Avgiften till Europeiska gemenskapen

25 920

25 636

Bistånd och andra internationella

bidrag, migration och integration

29 262

24 700

Utbildning, studiestöd

26 838

19 868

Övrigt

46 735

52 178

Summa

759 037

741 992

Skr. 2006/07:101

Nedan specificeras transfereringarna

utifrån

mottagarkategori och syfte.

Miljoner kronor

Transfereringar

2006

2005

Transfereringar till hushåll

inkl. hushållens övriga organisationer

Socialförsäkring (Försäkringskassan)

Ålderspensioner vid sidan av

statsbudgeten

176 213

169 149

Ekonomisk äldrepolitik

45 019

46 078

Ersättning vid arbetsoförmåga m.m.

102 841

104 344

varav sjukpenning m.m.

30 886

32 479

varav sjuk- och aktivitetsersättning

57 491

56 791

Handikappolitik

16 338

14 603

Ekonomisk familjepolitik

58 415

54 232

Summa socialförsäkring till hushåll

398 826

388 406

Arbetsmarknadspolitik

Arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd

39 190

42 559

varav Arbetsmarknadsverket

27 433

31 043

varav Försäkringskassan

11 757

11 516

Köp av arbetsmarknadsutb. och övriga

kostnader, Arbetsmarknadsverket

2 415

2 920

Övrig arbetsmarknadspolitik,

Arbetsmarknadsverket

2 200

1 821

Lönegarantiersättning,

Kammarkollegiet

663

875

Summa arbetsmarknadspolitik till

hushåll

44 468

48 175

Utbildningspolitik

Studiestöd , Centrala

studiestödsnämnden

13 431

12 881

Kostnad resp. återföring av reservation

för förluster i utlåningsverksamheten,

Centrala studiestödsnämnden

103

-5 877

Bidrag till folkbildningsorganisationer,

Kammarkollegiet

2 810

2 753

Bistånd m.m., migration och

integration

Bistånd och andra internationella

bidrag (bidrag till organisationer),

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

2 927

2 719

Migrationspolitik, Migrationsverket

913

981

Övrigt

10 723

10 081

Summa transfereringar till hushåll

474 201

460 119

79

Skr. 2006/07:101

Transfereringar till företag

Arbetsmarknadspolitik

Lönebidrag och Samhall m.m., Arbetsmarknadsverket

Anställningsstöd, Skatteverket

Summa arbetsmarknadspolitik till företag

Livsmedelspolitik, landsbygdspolitik m.m., Statens jordbruksverk

Energipolitik, ersättning till Vattenfall

Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda utbildningssamordnare, Kammarkollegiet

Bostadspolitik, Räntebidrag m.m., Boverket

Kulturpolitik, Kammarkollegiet

Forskningspolitik, Verket för innovationssystem

Regionalpolitik m.m., Verket för näringslivsutveckling

Regionalpolitik, Länsstyrelserna

Transportpolitik, Trafikupphandling,

Rikstrafiken

Miljöpolitik, Naturvårdsverket

Kulturpolitik, Statens kulturråd

Mediepolitik, Presstödsnämnden

8 388

7 799

2 366

1 809

10 754

9 608

11 936

10 866

4 100

Sysselsättningstöd och

anställningsstöd m.m. till kommuner

och landsting, Skatteverket

10 133

10 961

Arbetsmarknadspolitik,

Arbetsmarknadsverket

2 814

2 308

varav: Lönebidrag och Samhall m.m.

1 135

1 057

Summa arbetsmarknadspolitik till

kommuner

12 947

13 269

Utbildningspolitik, Skolverket:

varav: Maxtaxa i barnomsorgen,

3 660

3 660

Bidrag till personalförstärkningar i

skola och fritidshem,

923

1 437

1 839

1 747

Bidrag till personalförstärkningar i

förskola,

2 277

663

1 540

1 606

Statligt stöd för utbildning av vuxna

1 794

2 341

1 209

1 136

Övrig utbildningspolitik, Skolverket

1

263

Summa utbildningspolitik till

1 040

716

kommuner

8 655

8 364

944

799

Integrationspolitik, Integrationsverket

3 283

1 907

818

1 027

Migrationspolitik, Migrationsverket

1 047

1 166

749

840

Övrigt

9 157

7 762

Summa transfereringar till kommuner

165 240

164 812

676

667

653

198

647

631

Transfereringar till utlandet

Försök med trängselskatt,

BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet

17 723

18 893

Regeringskansliet

567

344

Mervärdesskattebaserad avgift,

Transportpolitik, Banverket

401

785

Skatteverket

4 227

3 113

Övrigt

4 311

3 477

Storbritanniens budgetreduktion,

Skatteverket

262

369

Summa transfereringar till företag

38 084

38 547

Tullavgift, Tullverket

3 538

3 003

Jordbrukstull, Tullverket

145

158

Transfereringar till kommuner

Jordbruksavgifter, Statens

Allmänna bidrag till kommuner

Jordbruksverk

25

100

Kommun-och landstingsmoms,

Avgiften till Europeiska gemenskapen

25 920

25 636

Skatteverket

36 631

34 246

Bistånd och andra internationella

Utjämningsbidrag LSS, kommuner,

bidrag, Styrelsen för internationellt

Skatteverket

1 898

1 767

utvecklingssamarbete

11 536

9 623

Allmänna bidrag till kommuner,

Bistånd och andra internationella

Regeringskansliet

215

348

bidrag, Regeringskansliet

9 556

8 304

Kommunalekonomisk utjämning till

Övrigt

1 364

1 569

kommuner, Skatteverket

53 297

52 703

Summa transfereringar till utlandet

48 376

45 132

Kommunalekonomisk utjämning till

landsting, Skatteverket

17 318

17 408

Allmänna bidrag till kommuner

109 359

106 472

Nettoöverföring till

ålderspensionssystemet

Bidrag motsvarande skuld på

Överföring till premiepensionssystemet

26 033

23 805

mervärdesskattekonto kommuner och

landsting, Skatteverket

-

5 574

Överföring till AP-fonderna

7 103

9 577

Socialförsäkring (Hälso- och

Nettoöverföring till

sjukvårdspolitik), Bidrag till

ålderspensionssystemet

33 136

33 382

läkemedelsförmånerna m.m.,

20 792

20 298

Total summa transfereringar

759 037

741 992

Socialstyrelsen

Arbetsmarknadspolitik

80

Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna förmedlar till olika mottagare. I huvudsak sker transfereringar från anslag på statsbudgeten. Transfereringar kännetecknas av att staten inte erhåller någon motprestation.

Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program.

Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndighet. Mottagarkategorierna visar de sektorer som erhållit transfereringen och är hushåll, företag, kommuner, utlandet samt ålderspensionssystemet. Hushåll innefattar enskilda personer och ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn.

Med socialförsäkring avses i princip trans- fereringar som hanteras av Försäkringskassan. Utöver ålderspensioner ingår bl.a. ekonomisk familjepolitik, ersättning vid arbetsoförmåga som sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, arbetsskadeersättning och vissa stöd till funktionshindrade. Dessutom ingår bidrag till landsting för läkemedelsförmånerna som utbetalas av Socialstyrelsen.

De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med 17 miljarder kronor mellan 2005 och 2006, men i förändringen ingår både stora ökningar och minskningar.

Transfereringar till hushåll

Transfereringar till hushåll har under 2006 ökat med 14 miljarder kronor eller 3 procent.

Transfereringarna som redovisas här avser utbetalningar exklusive statlig ålderspensions- avgift. Statlig ålderspensionsavgift finns med i statsbudgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. dem som uppbär sjukpenning och andra sociala förmåner. Överföringarna till och från pensionssystemet nettoredovisas dock under rubriken Nettoöverföring till ålderspensions- systemet och de tas därför bort från transfereringar till hushåll.

Bland transfereringar till hushåll har kostnaderna för socialförsäkringen ökat med 10,4 miljarder kronor netto. Kostnaderna för

Skr. 2006/07:101

ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med 7 miljarder kronor eller 4 procent. Ökningen beror främst på den positiva inkomst- utvecklingen. Inkomstutvecklingen i samhället ligger till grund för ett index som används i ålderspensionssystemet och som styr upp- räkningen av förmånerna inkomstpension och tilläggspension. Kostnaderna för handikappolitik avser främst den statliga assistansersättningen som ökade med 1,7 miljarder kronor eller 12 procent. Ökningen beror på att antalet ersättningsberättigade och antalet beviljade timmar per person har fortsatt att öka. Dessutom höjs timbeloppet för assistans- ersättningen varje år. Ekonomisk äldrepolitik minskade med 1,1 miljarder kronor främst till följd av en minskning av antalet personer som uppbär garantipension.

Inom ohälsoområdet har de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning, efter förra årets trendbrott, fortsatt att minska. Kostnaden för sjukpenning minskade med 1,6 miljarder kronor eller 5 procent 2006, vilket förklaras av att antalet sjukpenningdagar har fortsatt minska. Aktivitets- och sjukersättningen ökade däremot med 0,7 miljarder kronor eller 1 procent.

Inom området ekonomisk familjepolitik ökade kostnaderna för barnbidragen och

föräldraförsäkringen

med

2,2

respektive

1,8 miljarder kronor

vardera. De

allmänna

barnbidragen höjdes med 100 kronor per barn och månad från den 1 januari 2006. År 2006 föddes ca 106 000 barn i Sverige, vilket är en ökning med 5 procent jämfört med 2005. Inom området har också en rad regeländringar skett vilka bidrar till högre försäkringskostnader. En ytterligare faktor är ökat uttag av föräldra- penningdagar av män, som i genomsnitt har högre sjukpenninggrundande inkomst.

Inom området arbetsmarknadspolitik minskade kostnaderna för arbetslöshetsersätt- ning och aktivitetsstöd med 3,4 miljarder kronor till följd av lägre arbetslöshet.

Studiestöd inkl. av- och nedskrivningar ökade med 6,5 miljarder kronor. Kostnaden för utbetalda studiestöd ökade 0,5 miljarder kronor, men 2005 gjordes en återföring av reservation för förluster på lånefordringar med 5,9 miljarder kronor bl.a. på grund av lägre ränteläge. Återföringen minskade kostnaderna för 2005, medan endast små förändringar har skett under 2006 av reservationen för förluster.

81

Skr. 2006/07:101

Transfereringar till företag

Transfereringar till företag minskade något jämfört med 2005 främst till följd av att ersättning till Vattenfall för utebliven produktion vid stängningen av Barsebäck 2 utbetalades under 2005.

Inom området livsmedelspolitik ökade kostnaderna med 1 miljard kronor. Mest ökade gårdsstöd och djurbidrag.

Även kostnaderna för arbetsmarknadspolitik ökade genom att lönebidrag liksom anställnings- stöd båda ökade med 0,6 miljarder kronor.

Transfereringar till kommuner

Transfereringarna till kommuner ökade totalt med 0,4 miljarder kronor.

De allmänna bidragen till kommuner ökade med 2,9 miljarder kronor. Här ingår den kommunalekonomiska utjämningen som fr.o.m. 2005 nettoredovisas på statsbudgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämningsavgift, kostnadsutjämningsavgift och regleringsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt 12,5 miljarder kronor redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning varför statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp på statsbudgeten. Föregående år var de kommunala utjämnings- avgifterna 15 miljarder kronor. I de allmänna bidragen till kommuner ingår också mervärdes- skatt för kommuner och landsting som sedan 2003 nettoredovisas på statsbudgetens inkomst- sida. I samband med denna omläggning justerades statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompen- sation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbidragen och skatteintäkterna på statsbudgeten med 36,6 miljarder kronor 2006. I resultaträkningen i årsredovisningen för staten har den kommunal- ekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är 49,1 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2006.

Föregående år gjordes en reglering mot- svarande kommunernas skuld på mervärdes- skattekonto i det avskaffade kommunkonto- systemet med 5,6 miljarder kronor som redo- visades som bidrag till kommunerna.

Transfereringar till kommuner avseende bidrag till personalförstärkning i förskola ökade med 1,6 miljarder kronor. Bidrag avseende integrationspolitik ökade med 1,4 miljarder kronor till följd av att den tillfälliga asyllagen medfört ökade ersättningar till kommuner vid flyktingmottagande.

Sysselsättningsstöd och anställningsstöd m.m. till kommuner och landsting minskade med 0,8 miljarder kronor.

Transfereringar till utlandet

Transfereringar till

utlandet

ökade med

3,2 miljarder kronor.

Avgiften

till Europeiska

unionen har totalt sett ökat med 0,3 miljarder kronor. Avgiften redovisas här periodiserat till skillnad mot redovisningen på statsbudgeten. Den mervärdeskattebaserade avgiften ökade med 1,1 miljarder kronor. Orsaken är att EU- kommissionen justerat beräkningar av medlems- ländernas momsunderlag, vilket resulterat i en högre avgift för Sverige. Den avgift som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI) minskade med 1,2 miljarder kronor. Det beror främst på att EU-kommissionen även justerat beräkningarna av medlemsländernas brutto- nationalinkomst (BNI), både för i år och tidigare år. Sveriges BNI har visat sig vara mindre relativt övriga länder, vilket innebar en lägre avgift för 2006.

Tullavgifterna ökade med 0,5 miljoner kronor, vilket beror på en ökad handel och import.

Kostnaden för biståndsverksamhet och internationella bidrag genom Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete och Regeringskansliet ökade med 1,9 respektive 1,3 miljarder kronor. Ökningen är bland annat en följd av att biståndsmålet höjts från 0,88 till 1 procent av BNI och av förändrade BNI- prognoser. I posten ingår även samarbete med Central- och Östeuropa och bidrag till utlandet utöver bistånd.

Nettoöverföring till ålderspensionssystemet

Överföringen av inbetalda pensionsavgifter till ålderspensionssystemets premiepensionsdel ökade med 2,2 miljarder kronor, medan överföringen till AP-fonderna minskade med 2,5 miljarder kronor.

Överföringen till AP-fonderna avser skillnaden mellan inbetalda socialavgifter och allmänna pensionsavgifter samt de statliga ålderspensionsavgifter som förs till AP-fonderna

82

å ena sidan och de medel som rekvirerats från fonderna för utbetalda pensioner å den andra.

Not 5

Avsättningar till / upplösning av fonder

Miljoner kronor

2006

2005

Kärnavfallsfonden

2 883

3 136

Insättningsgarantinämndens fond

809

1 436

Bostadskreditnämndens garantireserv

244

207

Bilskrotningsfonden

-144

-151

Försäkringskassans fonder

6

-300

Batterifonden

38

65

Kammarkollegiets

försäkringsverksamhet m.m.

39

60

Medel för kompetenssparande

-

-5 950

Övriga fonder

-27

-27

Summa

3 848

-1 524

Avsättning till fonder i staten för 2006 avser främst Kärnavfallsfonden och Insättnings- garantinämndens fond. Jämfört med 2005 har avsättningen ökat kraftigt, beroende på att fonden för kompetenssparande på 5 950 miljoner kronor löstes upp under föregående år.

Avsättningen till Kärnavfallsfonden har minskat något, i första hand beroende på att ersättningarna till reaktorinnehavare varit högre än föregående år. Fondens ränteintäkter har minskat mot bakgrund av bl.a. det låga ränteläget, men i stället har realisationsvinsterna ökat i samband med omplacering av tillgångar.

Avsättningen till Insättningsgarantinämndens fond är direkt kopplad till det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten. Jämfört med föregående år har avsättningen minskat. Det beror på lägre avkastning på portföljen, men även på utbetalningar i insättningsgaranti- verksamheten till följd av konkurserna i Custodia AB och Allmänna kapital AB.

Försäkringskassans fonder visar nu små förändringar, medan de föregående år minskade kraftigt i samband med avveckling av fonder vid bildandet av den nya Försäkringskassan.

Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder, framgår i övrigt av not 42.

Skr. 2006/07:101

Not 6

Kostnader för personal

Miljoner kronor

2006

2005

Lönekostnader inklusive

arbetsgivaravgifter

Rikspolisstyrelsen

10 224

9 893

Försvarsmakten

9 063

9 647

Försäkringskassan

5 724

5 259

Skatteverket

5 212

4 844

Arbetsmarknadsverket

3 859

3 555

Banverket

3 114

2 967

Kriminalvården

3 111

3 045

Regeringskansliet

2 952

2 753

Vägverket

2 694

2 656

Lunds universitet

2 631

2 611

Domstolsverket

2 521

2 224

Uppsala universitet

2 119

2 087

Göteborgs universitet

2 072

2 019

Karolinska institutet

1 543

1 487

Umeå universitet

1 524

1 487

Stockholms universitet

1 524

1 492

Kungl, Tekniska högskolan

1 393

1 352

Linköpings universitet

1 349

1 337

Skogsstyrelsen

1 234

1 156

Statens institutionsstyrelse

1 211

1 162

Sveriges lantbruksuniversitet

1 132

1 146

Migrationsverket

992

1 089

Försvarets materielverk

959

970

Affärsverk

Luftfartsverket

1 685

1 686

Sjöfartsverket

629

601

Svenska kraftnät

147

144

Statens järnvägar

5

4

Övriga myndigheter

24 872

23 673

Summa lönekostnader inklusive

arbetsgivaravgifter

95 495

92 346

Eliminering av arbetsgivaravgifter

-23 507

-22 817

Summa lönekostnader efter eliminering

av arbetsgivaravgifter

71 988

69 529

Pensionskostnader

Försvarsmakten

2 447

2 282

Rikspolisstyrelsen

1 396

1 369

Försäkringskassan

843

590

Skatteverket

593

543

Regeringskansliet

466

429

Arbetsmarknadsverket

446

422

Vägverket

390

385

83

Skr. 2006/07:101

Lunds universitet

382

305

Domstolsverket

340

301

Göteborgs universitet

334

309

Banverket

317

319

Uppsala universitet

288

256

Karolinska institutet

280

205

Kriminalvården

269

294

Försvarets materielverk

255

155

Umeå universitet

229

178

Linköpings universitet

206

168

Stockholms universitet

191

203

Kungl. Tekniska högskolan

157

182

Sveriges lantbruksuniversitet

129

156

Affärsverk

Luftfartsverket

237

193

Sjöfartsverket

118

102

Svenska kraftnät

21

28

Statens järnvägar

5

0

Övriga myndigheter

3 411

3 282

Statens tjänstepensioner:

Utbetalda pensioner

7 006

6 666

Förändring av försäkringstekniska

avsättningar

12 275

1 530

Eliminering av premieintäkt för statliga

ålderspensioner m.m.

-9 243

-8 033

Summa pensionskostnader

23 788

12 819

Övriga personalkostnader

Försvarsmakten

391

335

Regeringskansliet

348

330

Rikspolisstyrelsen

293

246

Karolinska institutet

247

244

Vägverket

228

231

Försäkringskassan

172

145

Arbetsmarknadsverket

172

217

Skatteverket

132

128

Banverket

129

124

Kriminalvården

125

108

Uppsala universitet

103

98

Stockholms universitet

102

107

Affärsverk

Luftfartsverket

105

75

Sjöfartsverket

33

30

Svenska kraftnät

17

12

Statens järnvägar

7

0

Övriga myndigheter

1 780

1 603

Summa övriga personalkostnader

4 384

4 033

Total summa kostnader för personal

100 160

86 381

Statens kostnader för personal ökade med 13,8 miljarder kronor eller drygt 16 procent, i första hand beroende på ökade kostnader för pensionsavsättningar.

Lönekostnader inklusive lagstadgade arbets- givaravgifter ökade med 3,1 miljarder kronor eller 3,4 procent. Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick under 2006 till 32,28 procent av löne- summan. Myndigheternas inbetalda arbetsgivar- avgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats.

Kostnaderna för statens tjänstepensioner ökade med 11 miljarder kronor, varav utbetalda pensioner ökade med drygt 0,3 miljarder kronor och förändringen av försäkringstekniska avsättningar ökat med 10,7 miljarder kronor. Den kraftiga ökningen av kostnader för försäkringsteknisk avsättning beror på sänkning av räntan i de försäkringstekniska riktlinjerna, vilket höjer värdet av de framtida pensionerna och därmed skulden med ca 11 miljarder kronor. Se även not 43.

Myndigheternas pensionskostnader utgörs främst av premier för statens avtalsenliga tjänstepensioner, inklusive avgifter till Kåpan (kompletterande ålderspension inom staten) och den individuella ålderspensionen. Pensions- premierna påverkas av åldersfördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndighet. Premier för avtalsförsäkringar betalas till Statens pensionsverk och har därför eliminerats. Några myndigheter gör egna pensionsavsättningar. Dessa ingår också i angivna kostnader och elimineras inte.

Rikspolisstyrelsens lönekostnad ökade med 3,3 procent bl.a. beroende på ökat antal anställda.

Försvarsmaktens lönekostnad minskade med 6,1 procent, vilket främst beror på minskat antal anställda.

Vid Försäkringskassan ökade lönekostnaden med 8,8 procent till följd av ökat antal anställda. Pensionskostnaden ökade med 0,3 miljarder kronor främst på grund av att inbetalningar gjorts av premier till kompletterande ålders- pension (KÅPAN) för personal som var anställda vid de allmänna försäkringskassorna under åren 2003–2004.

84

Skatteverket har genomfört två lönerevisioner samt rekryterat drygt 200 fler än de som avgått under året, vilket medfört ökade lönekostnader med 7,6 procent. Myndigheten har fått ett tillfälligt extra anslag för utökad skattekontroll som använts för att rekrytera 440 nya medarbetare.

Lönekostnaderna vid Arbetsmarknadsverket ökade med 8,6 procent, vilket kan förklaras av ökade rekryteringskostnader till följd av regeringens beslut om lokalisering av verksamhet till Kristinehamn.

Regeringskansliets lönekostnader ökade med 7,2 procent, vilket förutom lönerevisioner och löneglidning även beror på avgångsersättningar till politiskt anställda samt avsättningar för sådana utbetalningar kommande år.

Domstolsverkets lönekostnader ökade med 13,4 procent, vilket främst beror på att antalet anställda ökat till följd av inrättandet av Migrationsdomstolar och olika typer av insatser för att arbeta av balanser.

Migrationsverkets lönekostnader minskade med 8,9 procent till följd av minskat antal anställda.

Övriga personalkostnader som utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. ökade med 0,4 miljoner kronor, eller knappt 9 procent, jämfört med föregående år. Det är främst Försvarsmaktens, Rikspolis- styrelsens och Luftfartverkets kostnader som ökat.

Not 7

Kostnader för lokaler

Miljoner kronor

2006

2005

Försvarsmakten

2 647

2 766

Rikspolisstyrelsen

1 576

1 500

Regeringskansliet

1 139

1 086

Kriminalvården

806

785

Försäkringskassan

731

724

Lunds universitet

724

670

Skatteverket

629

612

Göteborgs universitet

582

579

Uppsala universitet

580

572

Domstolsverket

574

512

Kungl. Tekniska högskolan

543

529

Stockholms universitet

482

480

Arbetsmarknadsverket

477

493

Skr. 2006/07:101

Karolinska institutet

463

464

Migrationsverket

382

497

Linköpings universitet

338

346

Umeå universitet

287

287

Sveriges lantbruksuniversitet

266

267

Statens institutionsstyrelse

245

223

Vägverket

234

254

Banverket

205

174

Affärsverk

Luftfartsverket

42

40

Sjöfartsverket

36

34

Svenska kraftnät

19

22

Statens järnvägar

2

2

Övriga myndigheter

5 287

5 076

Eliminering av inomstatliga

lokalkostnader

-4 082

-4 117

Summa

15 214

14 877

Som kostnader för lokaler redovisas myndigheters kostnader för hyrda lokaler. Redovisning per myndighet görs brutto och inkluderar hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringarna utgörs av myndigheternas lokal- kostnader som betalas till Fortifikationsverket och Statens fastighetsverk.

Försvarsmaktens minskade lokalkostnader med 119 miljoner kronor kan främst hänföras till att år 2005 belastades med en avsättning för framtida hyresutgifter i samband med avveckling av lokaler.

Rikspolisstyrelsen kostnadsökning för lokaler var 76 miljoner kronor. Av dessa är 54 miljoner kronor hänförliga till ökad lokalhyra och 15 miljoner kronor avser ökade kostnader för elektricitet.

Lunds universitets lokalkostnader ökade med 54 miljoner kronor, vilket beror på att nya lokaler tagits i bruk under 2006.

Domstolsverkets lokalkostnader ökade med 62 miljoner kronor, vilket främst beror på de nyinrättade migrationsdomstolarna.

Migrationsverket har minskat lokal- kostnaderna med 115 miljoner kronor, vilket till största del beror på att avvecklingskostnader för lokaler är lägre än 2005.

85

Skr. 2006/07:101

Not 8

Vissa garanti- och kreditkostnader

Miljoner kronor

2006

2005

Exportkreditnämnden

Förändring i avsättningar för

försäkringstekniskt beräknad risk i

engagemanget

-312

485

Skadekostnader

43

202

Utlösen självriskandelar

110

66

Förändring av försäkringstekniskt

beräknat nettovärde på skadefordringar

1 201

1 850

Summa Exportkreditnämndens kostnader

i garantiverksamheten

1 042

2 603

Riksgäldskontoret

-47

-234

Övriga myndigheter

6

-

Total summa

1 001

2 369

Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet som inte är av transfereringskaraktär. Kostnaderna skiljs från övriga driftkostnader eftersom de har en sådan karaktär att de kan variera kraftigt mellan åren och annars stör jämförelser mellan åren för driftkostnaderna i övrigt.

Exportkreditnämndens avsättningar för försäkringstekniskt beräknad risk i engagemanget har minskat under 2006, därför redovisas en förändring i form av en kostnadsreduktion på 312 miljoner kronor. Det beror på att en positiv riskutveckling har lett till ett minskat reserveringsbehov för ett antal större engagemang samt att riskkoncentrationen minskade något, främst beroende på genom- förda återförsäkringar.

Exportkreditnämndens kostnader för förändring av försäkringstekniskt nettovärde på fordringar minskade med 649 miljoner kronor sedan föregående år. Det beror på att de högst värderade fordringarna har betalats av och förändring av fordringarnas värde i garanti- verksamheten bruttoredovisas (jfr not 2, Intäkter av avgifter och andra ersättningar).

Riksgäldskontoret redovisar kostnads- reduktion avseende återföring av tidigare gjorda avsättningar för garantiförluster.

Not 9

Övriga driftkostnader

Miljoner kronor

2006

2005

Övriga driftkostnader – tjänster

Vägverket

11 778

12 226

Försvarsmakten

9 503

12 938

Banverket

8 623

7 788

Försvarets materielverk

3 705

3 629

Rikspolisstyrelsen

1 576

1 320

Kärnavfallsfondens styrelse

1 231

1 007

Försäkringskassan

1 210

1 334

Skatteverket

1 064

1 066

Statens fastighetsverk

924

939

Karolinska institutet

905

878

Göteborgs universitet

837

801

Regeringskansliet

781

908

Fortifikationsverket

777

746

Lunds universitet

742

710

Arbetsmarknadsverket

729

619

Kriminalvården

638

587

Umeå universitet

627

586

Naturvårdsverket

611

656

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

570

442

Övriga myndigheter

12 352

12 446

Summa tjänster

59 183

61 626

Övriga driftkostnader – varor

Försvarets materielverk

13 890

13 453

Försvarsmakten

3 121

2 705

Banverket

2 879

2 614

Vägverket

2 506

1 913

Fortifikationsverket

790

1 431

Rikspolisstyrelsen

696

563

Kriminalvården

350

325

Kustbevakningen

313

60

Karolinska institutet

278

264

Uppsala universitet

230

234

Statens fastighetsverk

225

200

Lunds universitet

211

225

Skatteverket

187

138

Arbetsmarknadsverket

164

106

Göteborgs universitet

146

146

Sveriges lantbruksuniversitet

140

139

Umeå universitet

128

122

Övriga myndigheter

2 644

2 536

Summa varor

28 898

27 174

86

Affärsverk, övrig drift – varor och tjänster

Svenska kraftnät

5 001

3 858

Luftfartsverket

1 641

1 609

Sjöfartsverket

714

645

Statens järnvägar

142

248

Summa affärsverk, övrig drift – varor

och tjänster

7 498

6 360

Övriga driftkostnader – reparationer,

diverse m.m.

Vägverket

2 670

2 576

Försvarsmakten

2 217

2 210

Banverket

401

353

Kriminalvården

264

274

Rikspolisstyrelsen

237

257

Regeringskansliet

219

229

Riksdagsförvaltningen

134

91

Försvarets materielverk

120

129

Karolinska institutet

111

124

Lunds universitet

107

97

Skatteverket

105

17

Försäkringskassan

97

95

Sveriges lantbruksuniversitet

93

87

Umeå universitet

86

86

Stockholms universitet

78

72

Kungl.Tekniska högskolan

75

85

Göteborgs universitet

71

68

Uppsala universitet

71

76

Affärsverk

Svenska kraftnät

266

225

Luftfartsverket

242

224

Sjöfartsverket

75

63

Statens järnvägar

0

3

Övriga myndigheter

1 686

1 636

Summa övriga driftkostnader –

reparationer, diverse m.m.

9 425

9 077

Aktivering utveckling av

anläggningstillgångar i egen regi

Försvarsmakten

-11 044

-11 035

Banverket

-8 465

-7 902

Vägverket

-7 813

-6 709

Försvarets materielverk

-1 257

-58

Kustbevakningen

-259

-12

Sjöfartsverket

-160

-163

Övriga myndigheter

-572

-550

Summa aktivering utveckling av

anläggningstillgångar i egen regi

-29 570

-26 429

Skr. 2006/07:101

Eliminering av inomstatliga

transaktioner

-13 130

-15 090

Total summa övriga driftkostnader

62 304

62 718

Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Elimineringarna avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna.

Försvarsmaktens minskade driftkostnader avseende tjänster beror dels på att man 2005 gjorde stora avsättningar för omstrukturerings- kostnader, dels på att kostnaderna för materielkonsulter minskat 2006.

Försvarets materielverks driftkostnader avseende varor ökade 2006 främst beroende på fler leveranser av JAS 39 Gripen.

Fortifikationsverkets minskade kostnader för varor beror främst på höga kostnader föregående år på grund av reaförluster vid försäljning av fastigheter. Utförsäljningen var en följd av försvarsbeslut 2004.

Svenska kraftnäts ökade driftkostnader beror på ökade kostnader för inköp av balanskraft på grund av högre elpriser 2006.

Försvarets materielverk, Vägverket och Banverket har aktiverat mer än föregående år för investering i anläggningstillgångar i egen regi. Aktiveringen innebär att kostnader för köp av varor och tjänster avseende produktion av försvarsmateriel, väganläggningar och bananlägg- ningar förs bort från resultaträkningen och tas upp som investering i balansräkningen.

Not 10

Avskrivningar och nedskrivningar

Miljoner kronor

2006

2005

Försvarsmakten

8 947

12 384

Vägverket

3 696

4 428

Banverket

2 838

2 657

Rikspolisstyrelsen

676

660

Fortifikationsverket

592

546

Försäkringskassan

561

541

Statens fastighetsverk

312

265

Skatteverket

261

288

Lunds universitet

230

247

Uppsala universitet

221

222

87

Skr. 2006/07:101

Affärsverk

Luftfartsverket

1 154

1 151

Svenska kraftnät

426

417

Sjöfartsverket

125

117

Statens järnvägar

93

63

Övriga myndigheter

3 641

3 729

Summa

23 773

27 715

Försvarsmaktens avskrivningar avser främst beredskapsinventarier som stridsfordon, självgående pjäser, fartyg och båtar. De minskade avskrivningskostnaderna jämfört med föregående år beror i huvudsak på den

nedskrivning

av beredskapsvarulager

med

3,6 miljarder

kronor som gjordes

2005.

Avskrivningarna på beredskapsinventarierna är däremot i det närmaste oförändrade mellan åren.

Vägverket och Banverkets avskrivningar avser väganläggningar och järnvägsanläggningar. Vägverkets avskrivningar och nedskrivningar har minskat jämfört med föregående år beroende på att en nedskrivning av Norra länken med 1,1 miljarder kronor som gjordes 2005.

Not 11

Resultat från andelar i dotterföretag och intresseföretag

Miljoner kronor

2006

2005

Resultat från andelar i dotterföretag

Vattenfall AB

18 729

19 235

Luossavaara-Kiirunavaara AB (LKAB)

4 597

4 546

Civitas Holding AB (inklusive

Vasakronan AB)

3 409

1 681

Akademiska Hus AB

3 038

6 654

Sveaskog AB

2 138

616

Vin Sprit AB

1 572

1 557

Posten AB

1 009

1 475

Specialfastigheter Sverige AB

766

133

Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag

SBAB

462

471

Apoteket AB

447

201

Venantius AB

427

474

AB Svensk Exportkredit

386

347

SJ AB

368

1 203

AB Swedcarrier

345

419

Teracom AB

298

244

Vasallen AB

236

152

Green Cargo AB

166

351

Lernia AB

150

109

Samhall AB

96

82

Systembolaget AB

89

240

Swedfund International AB

85

67

Almi Företagspartner AB

81

-20

Sveriges Provnings- och

Forskningsinstitut AB

57

24

AB Svensk Bilprovning

25

38

Förvaltningsaktiebolaget Stattum

8

7

IRECO Holding AB

6

2

Kasernen Fastighets AB

5

8

Kungliga Dramatiska Teatern AB

0

4

Svenska Spel AB

-

-

Kungliga Operan AB

0

-4

IMEGO AB

0

-8

Statens Bostadsomvandling AB

-9

4

Svenska Rymdaktiebolaget

-15

-14

Arbetslivsresurs AR AB

-33

-

Övriga dotterföretag inom

Regeringskansliet

1

0

Summa Regeringskansliet

38 939

40 298

Svensk-Danska Broförbindelsen AB

(SVEDAB)

180

-236

Affärsverk

Svenska kraftnät - SwePol Link AB m.fl.

9

12

Luftfartsverket - LFV Holding AB

11

8

Övriga myndigheter

63

12

Summa resultat från andelar i

dotterföretag

39 202

40 094

Resultat från andelar i intresseföretag

TeliaSonera AB

7 694

5 299

SAS Sverige AB

989

37

Nordiska investeringsbanken NIB

489

415

AB Bostadsgaranti

26

19

SOS Alarm Sverige AB (SOSAB)

1

0

VisitSweden AB (Sveriges Rese och

Turistråd AB)

0

2

Affärsverk

Svenska kraftnät - Nord Pool ASA m.fl.

48

30

Summa resultat från andelar i

intresseföretag

9 247

5 802

88

Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag - totalt

Resultat från andelar i dotterföretag

39 202

40 094

Resultat från andelar i intresseföretag

9 247

5 802

Total summa

48 449

45 896

Med dotterföretag avses företag där statens ägarandel överstiger 50 procent. Med intresseföretag avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst 20 procent. Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut för respektive år, utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultatandelarna ökade med 2,6 miljarder kronor.

Vattenfall AB har minskat resultatet med 0,5 miljarder kronor främst pga. att övriga rörelseintäkter minskat med 3,6 miljarder kronor. Överenskommelsen om kompensation för stängningen av Barsebäck 2 innebar som en engångseffekt en nettointäkt på 3,1 miljarder kronor under föregående år. Under 2006 har detta främst kompenserats av förbättrat resultat på den tyska marknaden bl.a. genom högre elmarknadspriser och ökad elproduktion.

Resultatet för LKAB är i stort sett oförändrat. Världsmarknadspriser och leveransvolymer fortsätter att ligga på en hög nivå.

Civitas holding AB har förbättrat sitt resultat med 1,7 miljarder kronor. Den främsta förklaringen är större ökning av marknadsvärdet på dotterbolaget Vasakronan AB:s fastighets- tillgångar, minskad med därav följande ökning av skattekostnader.

Akademiska hus AB har 3,6 miljarder kronor lägre resultat, vilket till största delen kan hänföras till att ökningen av fastigheternas mark- nadsvärde är lägre. Positiva värdeförändringar minskade med 5,4 miljarder kronor till 3,3 miljarder kronor. Som en följd av detta har skattekostnaden minskat med 1,4 miljarder kronor.

Sveaskog AB har förbättrat resultatet med 1,5 miljarder kronor, vilket främst avser realisationsvinst på 1,0 miljarder kronor vid avyttring av industrirörelse samt värdeökning på skogsinnehavet med 0,6 miljarder kronor.

Posten AB har försämrat sitt resultat med 0,5 miljarder kronor, vilket främst förklaras av 0,7 miljarder kronor i ökade skattekostnader.

Specialfastigheter Sverige AB ökade sitt resultat med 0,6 miljarder kronor. Ökningen

Skr. 2006/07:101

beror till största delen på att bolaget 2006 övergått till att redovisa i enlighet med IFRS, vilket bl.a. innefattar orealiserad värdeförändring på förvaltningsfastigheter på 0,3 miljarder kronor.

Resultatminskningen för SJ AB uppgår till 0,8 miljarder kronor. Skattekostnaden har ökat då föregående år inkluderar en positiv engångseffekt på 0,8 miljarder kronor avseende skattepåverkan av tidigare ackumulerade förlustavdrag.

Resultatandelen från Systembolaget AB har försämrats med 0,2 miljarder kronor pga. att resultat motsvarande årets utdelning behandlas som skatteintäkt. Resultatet inklusive skatte- intäkt har förbättrats med 0,1 miljarder kronor.

Resultatet i Svenska Spel AB behandlas inte som resultat från andelar utan redovisas som skatteintäkt i samband med utdelning till staten.

SVEDAB har förbättrat resultatet med 0,4 miljarder kronor, främst som en följd av högre marknadsräntenivå vid omvärdering av finansiella fordringar och skulder till verkligt värde.

Resultatet från TeliaSonera AB har förbättrats med 2,4 miljarder kronor och utgör en vinstandel på 7,7 miljarder kronor. Rörelseresultatet har förbättrats på i stort sett alla marknader, vilket påverkar resultatandelen positivt med 3,0 miljarder kronor. Lägre engångskostnader har ökat resultatandelen med 0,6 miljarder kronor och ökade skattekostnader har reducerat resultatandelen med 1,2 miljarder kronor.

SAS Sverige AB har förbättrat sitt resultat med 1,0 miljarder kronor, till största delen hänförbart till realisationsvinst vid börs- introduktion av ett hotellrörelsedrivande dotter- bolag.

Not 12

Nettokostnad för statsskulden

Miljoner kronor

2006

2005

Finansiella intäkter för förvaltning av

statsskulden

Ränteintäkter avseende upplåning i

utländsk valuta

13 153

12 765

Ränteintäkter avseende upplåning i

svenska kronor

14 833

14 089

89

Skr. 2006/07:101

Intäktsförda, preskriberade obligationer

m.m.

18

-7

Överkurs vid emission (netto)

7 463

6 655

Realiserade valutavinster (netto)

-

10 203

Orealiserade valutavinster (netto)

23 495

-

Summa finansiella intäkter för

förvaltning av statsskulden

58 962

43 705

Finansiella kostnader för förvaltning

av statsskulden

Räntekostnader avseende upplåning i

svenska kronor

51 700

49 517

Räntekostnader avseende upplåning i

utländsk valuta

22 986

23 803

Realiserade kursförluster (netto)

5 964

7 618

Realiserade valutaförluster (netto)

6 345

-

Orealiserade valutaförluster (netto)

-

29 578

Provisioner till banker m.fl.

92

95

Summa finansiella kostnader för

förvaltning av statsskulden

87 087

110 611

Nettokostnad för förvaltning av

statsskulden

28 125

66 906

Finansiella intäkter och kostnader för förvalt- ning av statsskulden innefattar även intäkter respektive kostnader för skuldskötselåtgärder.

Under 2006 uppgick nettokostnaden för statsskulden till 28 miljarder kronor, en minskning med 39 miljarder kronor. Under året realiserade staten valutaförluster på 6 miljarder

kronor, jämfört med

vinster förra

året på

10 miljarder kronor.

De realiserade

valuta-

vinsterna under 2005 berodde bland annat på att ett par stora förfall av lån i dollar, vilka togs upp till betydligt högre dollarkurser än då de återbetalades. De realiserade valutakursföränd- ringarna uppstår då Riksgäldskontoret betalar tillbaka utländska lån och kursen avviker från den kurs som Riksgäldskontoret lånade till.

Realiserade kursförluster minskade med 2 miljarder kronor till 6 miljarder kronor.

Den viktigaste förklaringen till att netto- kostnaden för statsskulden minskat kraftigt är dock att de orealiserade valutakursföränd- ringarna gick i motsatt riktning jämfört med 2005. De orealiserade valutavinsterna blev 23,5 miljarder kronor 2006 (varav 23,3 miljarder kronor är direkt hänförbara till statsskulden), en ökning med 53,5 miljarder kronor, delvis som följd av kronans förstärkning. Staten redovisade

30 miljarder kronor i orealiserade valutaförluster

2005.

De orealiserade valutakursförändringarna uppkommer vid den värdering Riksgälds- kontoret gör av skulder och fordringar i utländsk valuta till bokslutsdagens kurser.

Not 13

Övriga finansiella intäkter

Miljoner kronor

2006

2005

Kammarkollegiet

5 400

6 834

Centrala studiestödsnämnden

3 980

4 523

Kärnavfallsfondens styrelse

1 911

2 041

Regeringskansliet

1 781

5 412

Skatteverket

1 259

1 331

Exportkreditnämnden

169

666

Försäkringskassan

77

470

Styrelsen för internationellt utvecklings-

samarbete

56

87

Försvarets materielverk

40

49

Affärsverk

Statens järnvägar

473

520

Luftfartsverket

46

11

Svenska kraftnät

8

17

Sjöfartsverket

1

1

Övriga myndigheter

190

507

Summa

15 391

22 469

De finansiella intäkterna och kostnaderna för förvaltning av statsskulden redovisas under not 12 Nettokostnad för statsskulden.

Övriga finansiella intäkter minskade med 7 miljarder kronor.

Kammarkollegiets finansiella intäkter avser i huvudsak Riksbankens inlevererade överskott som uppgick till 5,3 miljarder kronor. Föregående år uppgick motsvarande intäkt till 6,7 miljarder kronor.

Centrala studiestödsnämndens finansiella intäkter omfattar bl.a. räntor på studielån.

Kärnavfallsfondens styrelses finansiella intäkter omfattar realisationsvinster vid avyttring av reala och nominella statsobligationer.

Regeringskansliets finansiella intäkter om- fattar huvudsakligen utdelning från aktier i Nordea Bank AB med 1,7 miljarder kronor, vilka

90

tillförts statsbudgeten. Den stora minskningen på 3,6 miljarder kronor mellan åren förklaras av att Regeringskansliet under 2005 redovisade en reavinst vid försäljning av aktier, både i samband med TeliaSoneras respektive Nordeas återköp av aktier samt vid utdelning från aktier i Nordea AB.

Skatteverket redovisar räntor i skatte- kontosystemet.

Exportkreditnämnden redovisar ränteintäkter i finansförvaltningen. Minskningen jämfört med föregående år beror på att föregående års redovisade intäkter även innehöll kursvinster på 0,6 miljarder kronor.

De finansiella intäkterna hos Statens järnvägar utgörs bl.a. av ränteintäkter på långfristiga värde- pappersinnehav samt på leasingtillgångar avseende lok och vagnar.

Not 14

Övriga finansiella kostnader

Miljoner kronor

2006

2005

Exportkreditnämnden

551

6

Insättningsgarantinämnden

232

9

Statens jordbruksverk

44

2

Kärnavfallsfondens styrelse

44

0

Försäkringskassan

37

15

Vägverket

35

303

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

33

23

Banverket

33

9

Lantmäteriverket

17

12

Försvarsmakten

10

1

Regeringskansliet

-11

-151

Affärsverk

Statens järnvägar

499

527

Luftfartsverket

94

60

Sjöfartsverket

37

32

Svenska kraftnät

7

6

Övriga myndigheter

35

99

Aktivering av finansiella kostnader

-96

-87

Summa

1 601

866

Exportkreditnämndens finansiella kostnader på 551 miljoner kronor avser realiserade och

Skr. 2006/07:101

orealiserade kursförluster på tillgångar. Före- gående år redovisade Exportkreditnämnden endast 6 miljoner kronor i kursförluster och i stället 565 miljoner kronor i kursvinster (se även not 13).

Insättningsgarantinämndens finansiella kost- nader avser huvudsakligen kursförluster, vilka uppgår till 229 miljoner kronor.

Vägverkets finansiella kostnader avser främst räntekostnader för lån till infrastrukturella investeringar. Under andra halvåret 2005 övertog Riksgäldskontoret, i enlighet med regerings- beslut, för Vägverkets räkning de lån som på öppna marknaden var upptagna av Stockholmsleder AB och Göteborgs trafikleder AB. Lånestocken som omfattades uppgick till 11 761 miljoner kronor. Det innebär att de finansiella kostnaderna avseende dessa lån som tidigare redovisades som utomstatliga kostnader nu redovisas som inomstatliga kostnader. Det förklarar Vägverkets minskade utomstatliga finansiella kostnader på 268 miljoner kronor.

Affärsverket Statens järnvägars finansiella kostnader består bl.a. av skulduppräkning leasing och räntor på leasingsskulder på lok och vagnar.

Regeringskansliet skrev år 2002 ned det bokförda värdet på OMX aktier med 771 miljoner kronor till marknadsvärdet på aktierna. Värdet på aktierna har sedan stigit. De negativa kostnaderna under 2005 och 2006 beror på återföring av tidigare nedskrivning.

I noten redovisas finansiella kostnader brutto. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter för att bygga anläggningen som tas upp som tillgång.

4.5.2Noter till balansräkningen

Not 15

Balanserade utgifter för utveckling

Miljoner kronor

2006

2005

Försäkringskassan

1 384

1 505

Rikspolisstyrelsen

339

257

Skatteverket

262

207

Verket för högskoleservice

192

171

Centrala studiestödsnämnden

125

130

Statens pensionsverk

120

130

Försvarets radioanstalt

83

70

91

Skr. 2006/07:101

Vägverket

76

78

Verket för näringslivsutveckling

71

49

Göteborgs universitet

66

49

Totalförsvarets pliktverk

57

70

Åklagarmyndigheten

57

35

Affärsverk

Svenska kraftnät

106

83

Sjöfartsverket

29

32

Övriga myndigheter

743

759

Summa

3 790

3 720

Under posten Balanserade utgifter för utveckling redovisas främst egenutvecklade IT- system och program.

Försäkringskassans balanserade utgifter avser utveckling av IT-system, varav IT-stöd för det nya pensionssystemet samt följdreformer till detta utgör den största delen. Därutöver utvecklar Försäkringskassan IT-stöd för ärende- hantering. Förändringen jämfört med 2005 är nettot av å ena sidan avskrivningar och ned- skrivningar på drygt 300 miljoner kronor där pensionssystemet är den största delen, och dels nyutveckling av ett antal IT-system på drygt 200 miljoner kronor där ärendehanteringssystem för Försäkringskassan varit den största delen under 2006.

Rikspolisstyrelsens ökning av de balanserade utgifterna beror på ett intensifierat utvecklings- arbete av olika stödsystem.

Skatteverkets ökning av de balanserade utgifterna avser utveckling av IT-stöd för folkbokföring, Init, e-Arkiv och Taxerings- förnyelse.

Verket för högskoleservices post utgörs fr.o.m. 2006 helt av det nya antagningssystemet.

Not 16

Rättigheter och andra immateriella anläggningar

Miljoner kronor

2006

2005

Rikspolisstyrelsen

99

69

Vägverket

70

87

Försäkringskassan

62

47

Krisberedskapsmyndigheten

54

7

Ekonomistyrningsverket

48

67

Statens energimyndighet

38

43

Försvarsmakten

28

26

Skatteverket

27

52

Bolagsverket

21

-

Affärsverk

Svenska kraftnät, Affärsverket

117

124

Sjöfartsverket, affärsverk

9

6

Luftfartsverket, affärsverk

9

7

Övriga myndigheter

259

233

Summa

841

768

Under posten Rättigheter och andra imma- teriella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta IT-system och program.

Posterna för Rikspolisstyrelsen, Vägverket och Försäkringskassan består till största delen av licenser inom IT-verksamheten.

Ökningen för Krisberedskapsmyndigheten beror huvudsakligen på ökade investeringar avseende det gemensamma radiokommunika- tionssystemet RAKEL.

Ekonomistyrningsverkets post består till största delen av immateriella tillgångar som övertagits från Finansdepartementet avseende informationssystemet Hermes.

Affärsverket Svenska kraftnäts post består av markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter samt nyttjanderättigheter för optoförbindelser.

Not 17

Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar

Miljoner kronor

2006

2005

Statens jordbruksverk

30

15

Länsstyrelsen i Gotlands län

2

2

Bolagsverket

-

27

Övriga myndigheter

-

1

Summa

32

45

Statens jordbruksverks post omfattar ett antal IT-systemprojekt där utvecklingsarbetet inte är avslutat.

Minskningen för Bolagsverket beror på att ett förskott under 2005 avseende nyttjande av centraldatorkapacitet överförts till Rättigheter och andra imateriella anläggningstillgångar under 2006.

92

Not 18

Statliga väganläggningar

Miljoner kronor

2006

2005

Vägverket

92 287

88 895

Vägverket

92 287

88 895

Vägverket redovisar investeringar i statliga väganläggningar. Redovisade belopp är nettovärden efter avskrivning och avskrivnings- tiden är normalt 40 år.

Nio större objekt med en sammanlagd investeringsvolym på 5,1 miljarder kronor och en total längd av 99 km har öppnats för trafik under året. Bland annat har motorvägssträckan på E 4 förbi Markaryd öppnats för trafik under 2006. Även motorvägssträckan på riksväg 44 mellan Vänte Ryr-Båberg har öppnats under året. I Göteborg har Götaleden öppnats för trafik.

Not 19

Statliga järnvägsanläggningar

Miljoner kronor

2006

2005

Banverket

64 658

63 922

Banverket

64 658

63 922

Banverket redovisar investeringar i järnvägsanläggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår också i redovisat värde för järnvägsanläggningen. Avskrivnings- tiden för järnvägsanläggningar är 40 år.

Exempel på investeringsprojekt som har färdigställts under 2006 är sträckan Prässebo- Torbacken på Norge/Vänerbanan där utbyggnad av dubbelspår pågår.

Not 20

Byggnader, mark och annan fast egendom

Miljoner kronor

2006 2005

Statens fastighetsverk

12 899

13 039

Skr. 2006/07:101

Fortifikationsverket

8 672

8 498

Naturvårdsverket

4 534

3 784

Riksdagsförvaltningen

1 062

953

Affärsverk

Luftfartsverket

10 729

11 292

Sjöfartsverket

956

919

Svenska kraftnät

169

172

Övriga myndigheter

914

934

Summa

39 935

39 591

Statens fastighetsverk förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det nationella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet. De mark- egendomar som redovisas av Statens fastighetsverk består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i Västerbottens och Norrbottens län samt renbetesfjällen i Jämtlands län. I mellersta och södra Sverige förvaltas ett antal kungsgårdar som av kulturhistoriska skäl ägs av staten. Minskningen på Byggnader, mark och annan fast egendom för Statens fastighetsverk med 140 miljoner kronor beror på avskrivningar, nedskrivningar och försäljning av fastigheter.

Fortifikationsverket förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål. Under året har nyanskaffningar gjorts för 1 216 miljoner kronor samtidigt som avskrivningar och utrangeringar har skett med 1 042 miljoner kronor, vilket

sammantaget

ger ett

ökat

värde

med

174 miljoner

kronor.

Exempel

på

nyan-

skaffningar är nybyggnad av kontor för Försvarets forskningsinstitut, nybyggnad av flygledartorn i Luleå och ombyggnad av rullbana i Såtenäs.

Naturvårdsverket redovisar främst national- parker och naturreservat. Dessa är dock i många fall upptagna till ett lågt värde. Ökningen med 750 miljoner kronor under 2006 avser främst investeringar i markinköp för bildande av naturreservat och nationalpark.

Riksdagsförvaltningen förvaltar riksdags- byggnaderna.

Luftfartsverkets minskning på byggnader, mark och annan fast egendom med 563 miljoner

93

Skr. 2006/07:101

kronor beror på att årets avskrivningar är större än årets anskaffningar.

Not 21

Förbättringsutgifter på annans fastighet

Miljoner kronor

2006

2005

Rikspolisstyrelsen

732

748

Kungl.Tekniska högskolan

245

261

Försvarsmakten

180

128

Regeringskansliet

140

138

Göteborgs universitet

131

104

Kriminalvården

130

127

Lunds universitet

117

130

Statens fastighetsverk

105

14

Stockholms universitet

99

113

Skatteverket

74

81

Umeå universitet

61

60

Uppsala universitet

59

72

Riksarkivet

56

38

Arbetsmarknadsverket

55

46

Övriga myndigheter

950

888

Summa

3 134

2 948

Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabel- dragningar för nätverk, larmanordningar samt reparationer och underhåll om utgifterna uppgått till väsentliga belopp.

Rikspolisstyrelsens förbättringsutgifter avser diverse om- och tillbyggnationer av polislokaler runt om i landet. De större posterna 2006 återfinns hos Rikspolisstyrelsen och polis- myndigheterna i Stockholm, Skåne och Västra Götaland.

Försvarsmaktens ökning på 52 miljoner kronor avseende förbättringsutgifter på annan fastighet beror i huvudsak på att det under året har investerats i ny inredning till hangar vid Helikopterflottiljen.

Ökningen med 91 miljoner kronor avseende Statens fastighetsverks förbättringsutgifter på annans fastighet avser investering i House of Sweden i Washington vilken byggs i annans regi.

Not 22

Maskiner, inventarier, installationer m.m.

Miljoner kronor

2006

2005

Rikspolisstyrelsen

1 376

1 229

Försvarsmakten

1 248

1 144

Vägverket

850

887

Banverket

749

703

Uppsala universitet

707

704

Lunds universitet

624

458

Kustbevakningen

607

647

Domstolsverket

576

357

Karolinska institutet

507

542

Göteborgs universitet

446

493

Skatteverket

384

406

Regeringskansliet

367

358

Kriminalvården

303

309

Försäkringskassan

300

346

Affärsverk

Svenska kraftnät

5 988

5 950

Luftfartsverket

981

1 061

Statens järnvägar

721

747

Sjöfartsverket

614

579

Övriga myndigheter

4 839

4 887

Summa

22 187

21 807

Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och andra transportmedel är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår.

Rikspolisstyrelsens post ökade med 147 miljoner kronor vilket främst beror på stora anskaffningar av transportmedel inkluderande s.k. taktikfordon. Ökningen beror även på nyanskaffningar av persondatorer, servrar och kommunikationsutrustning. Dessutom har ett leasingavtal avseende persondatorer omklass- ificerats från operationell till finansiell leasing, vilket har bidragit till ökningen med 44 miljoner kronor.

Ökningen med 104 miljoner kronor hos Försvarsmakten beror i huvudsak på inköp av datorer och datoranläggningar samt transport- medel.

Svenska kraftnäts tillgångar består till största delen av ställverksutrustningar, kraftledningar,

94

sjökablar, kontrollanläggningsdelar, opto- verksamhet och tele- och informationssystem.

Luftfartsverket redovisar huvudsakligen fordon och maskiner under denna post.

Not 23

Pågående nyanläggningar

Miljoner kronor

2006

2005

Banverket, järnvägsanläggningar

25 416

20 347

Vägverket, väganläggningar

14 666

13 039

Försvarets materielverk

3 294

3 314

Fortifikationsverket

973

731

Kustbevakningen

474

29

Affärsverk

Luftfartsverket

690

404

Svenska kraftnät

450

466

Sjöfartsverket

83

119

Övriga myndigheter

3 658

2 561

Summa

49 704

41 013

Banverkets pågående större investeringsprojekt avser Hallandsåsprojektet och citytunneln i Malmö. Förändringen beror på riksdagens tidigare beslut om ökade investeringar i järnvägar, vilket inneburit ett stort antal pågående järnvägsanläggningar.

Som Vägverkets pågående större investerings- projekt räknas E4 Uppsala-Mehedeby i region Mälardalen.

Försvarets materielverks pågående nyanläggningar avser anskaffning av delkomponenter till provsystem, vilka används vid verifiering och validering av krigsmateriel till försvarsmakten.

Kustbevakningens pågående nyanläggning avser främst anskaffning av tre flygplan av typ KBV 501.

Skr. 2006/07:101

Not 24

Beredskapstillgångar

Miljoner kronor

2006

2005

Försvarsmakten

92 080

90 619

Statens räddningsverk, räddningstjänst

och varningsmateriel m.m.

768

809

Socialstyrelsen, läkemedel och

sjukvårdsförnödenheter

200

224

Krisberedskapsmyndigheten

130

151

Statens strålskyddsinstitut

24

21

Rikspolisstyrelsen

11

9

Banverket

0

1

Summa

93 213

91 834

Beredskapstillgångar avser tillgångar både för civil- och militär beredskap.

Posten omfattar främst Försvarsmaktens tillgångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap omfattar t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning.

Försvarsmakten delar in sina beredskapstill- gångar i dels beredskapsinventarier, dels bered- skapsvaror. Dessa redovisas som anläggnings- tillgångar. Beredskapsinventarierna uppgår till 79,8 miljarder kronor och utgörs av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskaps- varor som t.ex. ammunition, reservmateriel och livsmedel uppgår till 12,3 miljarder kronor.

Årets ökning med 1,4 miljarder kronor förklaras i stort sett av Försvarsmaktens ökning med 1,5 miljarder kronor. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgår till 10,9 miljarder kronor och avskrivningar uppgår till 8,5 miljarder kronor under 2006. Exempelvis har 18 JAS 39 Gripen och 5 helikoptrar anskaffats. Under året har försäljningar och utrangeringar genomförts av materiel till ett bokfört värde av 0,4 miljarder kronor. Beredskapslagret minskade med 0,6 miljarder kronor.

Statens räddningsverks beredskapstillgångar har minskat något under året och består av bl.a. materiel för räddningstjänst, andningsskydd och anläggningar för varningssignaler.

Socialstyrelsens beredskapstillgångar avser sjukvårdsförnödenheter och läkemedel, t.ex. antivirala läkemedel mot pandemi.

95

Skr. 2006/07:101

Not 25

Förskott avseende materiella anläggningstillgångar

Miljoner kronor

2006

2005

Banverket

952

1 205

Vägverket

297

330

Kustbevakningen

170

1

Försvarets radioanstalt

29

-

Smittskyddsinstitutet

2

-

Totalförsvarets forskningsinstitut

1

10

Affärsverk

Luftfartsverket

5

14

Övriga myndigheter

0

2

Summa

1 456

1 562

Under denna post redovisas de förskott som myndigheten lämnat vid anskaffning av materiella anläggningstillgångar.

Banverkets post avser förskott vid byggandet av järnvägsanläggningar. Vägverkets post består främst av förskott avseende väganläggningar.

Not 26

Andelar i dotter- och intresseföretag

Andelar i dotterföretag

Miljoner kronor

2006

2005

Vattenfall AB

96 589

78 122

Akademiska Hus AB

24 801

22 455

Civitas Holding AB (inklusive

Vasakronan AB)

21 813

18 524

Luossavaara-Kiirunavaara AB (LKAB)

19 076

14 802

Sveaskog AB

16 620

16 275

Vin Sprit AB

7 232

6 382

Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag

SBAB

6 062

5 600

Posten AB

5 817

5 060

Specialfastigheter Sverige AB

5 113

1 454

Venantius AB

4 614

7 187

AB Svensk Exportkredit

4 124

3 739

Almi Företagspartner AB

4 118

4 037

SJ AB

3 405

2 989

Apoteket AB

3 010

2 632

AB Swedcarrier

2 238

1 972

Systembolaget AB

2 071

1 989

Teracom AB

1 690

1 542

Vasallen AB

1 540

2 080

Green Cargo AB

1 524

1 358

Swedfund International AB

1 356

1 190

Samhall AB

1 013

917

Förvaltningsaktiebolaget Stattum

576

567

Statens Bostadsomvandlings AB

547

556

Lernia AB

500

375

Svenska Rymdaktiebolaget

388

434

Sveriges Provnings- och

Forskningsinstitut AB

381

324

AB Svensk Bilprovning

348

326

IRECO Holding AB

143

67

Kasernen Fastighets AB

115

110

AB Göta Kanalbolag

41

40

Swedesurvey AB

40

42

SweRoad (Swedish National Road

Consulting AB)

40

37

IMEGO AB

29

35

Kungliga Dramatiska Teatern AB

29

34

Arbetslivsresurs AR AB

23

5

Statens Väg- och Baninvest AB

15

18

Kungliga Operan AB

12

9

A-Banan Projekt AB

10

10

Svensk-Danska Broförbindelsen AB

(SVEDAB)

0

15

Svenska Spel AB

0

0

Affärsverk

Luftfartsverket - LFV Holding AB

157

149

Svenska kraftnät - SwePol Link AB m.fl.

97

87

Övriga andelar

359

276

Summa

237 676

203 822

Med dotterföretag avses företag där statens ägarandel överstiger 50 procent. Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per 31 december, utom i några fall då senaste delårsbokslut använts.

Andelar i dotterföretag ökade med 33,9 miljarder kronor.

Ökningen av andelsvärdet för Vattenfall uppgår till 18,5 miljarder kronor, vilket huvudsakligen förklaras av periodens vinst på 18,7 miljarder kronor. Utdelning av 5,6 miljarder kronor har minskat andelsvärdet. Kassaflödes-

96

säkring har medfört en ökning med 4,6 miljarder kronor. Kassaflödessäkringen avser huvud- sakligen orealiserade värdeförändringar av el- derivat som används för prissäkring av framtida försäljning. En positiv påverkan av valutasäkring av utländskt eget kapital på 1,9 miljarder kronor har delvis kompenserat för negativa omräk- ningsdifferenser för verksamhet i utlandet på 3,3 miljarder kronor. Omräkningsdifferenserna har uppstått när balansräkningar i utländska dotterbolag räknats om till svenska kronor. Vid bolagiseringen av Vattenfall togs inte tillräcklig hänsyn till gällande skattelagstiftning, vilket medfört att uppskjuten skatteskuld reducerats med 2,4 miljarder kronor och andelsvärdet ökat med samma belopp.

Andelsvärdet för Akademiska Hus AB ökade med 2,3 miljarder kronor. Ökningen förklaras av andelen i årets resultat på 3,0 miljarder kronor reducerat med utdelning av 0,7 miljarder kronor.

Civitas Holding AB ökade med 3,3 miljarder kronor. Årets resultat har ökat kapital- andelsvärdet med 3,4 miljarder kronor och utdelning har minskat värdet med 0,2 miljarder kronor.

LKAB:s resultat för året uppgår till 4,6 miljarder kronor och utgör huvuddelen av andelsvärdets ökning med 4,3 miljarder kronor. Dessutom har förändringar i säkringsreserv och reserv för verkligt värde höjt värdet med 1,2 miljarder kronor. Utdelning av 1,5 miljarder kronor har minskat värdet.

Andelsvärdet för Sveaskog AB ökade med 0,3 miljarder kronor. Ökningen förklaras främst av årets resultat på 2,1 miljarder kronor minskat med utdelning till staten av 1,9 miljarder kronor.

Vin Sprit AB ökade med 0,8 miljarder kronor, vilket i huvudsak förklaras av årets resultat 1,6 miljarder kronor reducerat med utdelning av 0,6 miljarder kronor.

SBAB har ökat i värde med 0,5 miljarder kronor som en följd av årets resultat.

Posten AB ökade med 0,8 miljarder kronor. I ökningen ingår årets resultat med 1,0 miljarder kronor minskat med utdelning av 0,2 miljarder kronor.

Andelarna i Specialfastigheter Sverige AB ökade 3,7 miljarder kronor. Övergång till redovisning enligt IFRS har medfört att andelen ökat i värde med 3,0 miljarder kronor. Resterande del av ökningen förklaras av årets resultat 0,8 miljarder kronor minskat med utdelning av 0,1 miljarder kronor.

Skr. 2006/07:101

Venantius AB minskade med 2,6 miljarder kronor i andelsvärde. Förändringen förklaras av utdelning av 3,0 miljarder kronor som delvis kompenseras av årets vinst på 0,4 miljarder kronor.

SJ AB ökade med 0,4 miljarder kronor, vilket väsentligen avser årets resultat.

Vasallen AB:s andelsvärde minskade med 0,5 miljarder kronor som ett resultat av utdelning av 0,8 miljarder kronor, som till en del uppvägs av årets vinst på ca 0,2 miljarder kronor.

Innehavet i SVEDAB har skrivits ned till noll i enlighet med kapitalandelsmetoden eftersom SVEDAB-koncernens egna kapital uppgår till minus 0,4 miljarder kronor. Efter övergång till redovisning enligt IFRS täcks moderbolaget SVEDAB:s förlust av balanserade vinstmedel och bolaget har därför till skillnad från tidigare år inte erhållit något aktieägartillskott.

Svenska Spel AB bokförs till värdet av aktiekapital och reservfond (värdet uppgår till 260 000 kr som i tabellen avrundats till noll miljoner kronor). Resultatet tillförs som skatteintäkt när utdelning betalas till staten.

Andelar i intresseföretag

Miljoner kronor

2006

2005

TeliaSonera AB

53 993

57 553

Nordiska Investeringsbanken (NIB)

6 983

6 742

SAS AB

3 502

2 462

AB Bostadsgaranti

98

75

SOS Alarm Sverige AB (SOSAB)

79

80

VisitSweden AB (Sveriges Rese- och

Turistråd AB)

8

9

Norrland Center AB

5

5

Dom Shvetsii

3

3

Affärsverk

Svenska kraftnät - Nord Pool ASA m.fl.

357

328

Luftfartsverket - Nordic Airport Properties

KB m.fl.

5

4

Summa

65 033

67 261

Med intresseföretag avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst 20 procent.

Andelar i intresseföretag är 2,2 miljarder kronor lägre än föregående år främst pga. att andelen i TeliaSonera AB minskat i värde med 3,6 miljarder kronor. Andelsvärdet i TeliaSonera

97

Skr. 2006/07:101

AB har påverkats positivt med 7,7 miljarder kronor av andelen i årets resultat och negativt av 4,1 miljarder kronor i valutakursdifferenser och utdelning av 7,1 miljarder kronor till staten. Marknadsvärdet på Regeringskansliets aktier i TeliaSonera AB uppgick vid årsskiftet till 114,4 miljarder kronor.

SAS AB har ökat i värde med 1,0 miljarder kronor, vilket väsentligen beror på periodens resultatandel. Marknadsvärdet på Regerings- kansliets aktier i SAS AB uppgår till 4,1 miljarder kronor.

Andelar i dotter- och intresseföretag – totalt

Miljoner kronor

2006

2005

Summa andelar i dotterföretag

237 676

203 822

Summa andelar i intresseföretag

65 033

67 261

Riksbankens grundfond

1 000

1 000

Summa

303 709

272 083

Föutom de ovan nämnda förändringarna är postens totala förändring en följd av förändringar i företagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samt förvärv och avyttringar.

Not 27

Andra långfristiga värdepappersinnehav

Miljoner kronor

2006

2005

Regeringskansliet, Europeiska

investeringsbanken EIB

1 677

1 677

Regeringskansliet, Europeiska

utvecklingsbanken EBRD

1 040

1 040

Regeringskansliet, OMX AB (OMHex AB)

1 019

883

Exportkreditnämnden,

valutadepositioner

811

1 214

Regeringskansliet, Världsbanken IBRD

593

593

Karolinska institutet, aktier,andelar och

obligationer

358

435

Regeringskansliet, Europarådets

utvecklingsbank CEB

34

34

Affärsverk

Statens järnvägar

4 754

4 794

Övriga myndigheter

250

241

Summa

10 536

10 911

Andra långfristiga värdepappersinnehav minskade med 0,4 miljarder kronor, främst pga. att Exportkreditnämnden minskat sina valutadepositioner. Som ett led i garanti- verksamheten placerar Exportkreditnämnden erhållna premier i olika finansiella tillgångar och har under året reducerat sina depositioner i valuta. Innehavet utgör en del av likvid buffert för riskexponering och balanserande innehav för åtaganden i respektive valuta.

Marknadsvärdet för Regeringskansliets aktier i OMX AB uppgick vid årsskiftet till 1,0 miljarder kronor. Med anledning av ökat marknadsvärde har en tidigare nedskrivning på 0,1 miljarder kronor återförts.

Statens järnvägars innehav avser till största delen nollkupongobligationer i syfte att möta betalningsströmmar vid förfall av leasing- och leaseholdkontrakt för anläggningstillgångar uthyrda till SJ AB och Green Cargo AB.

Not 28

Långfristiga fordringar

Miljoner kronor

2006

2005

Exportkreditnämnden

- Skadefordringar

1 913

3 114

- Valutadepositioner USD/EUR i svenska

affärsbanker

1 522

-

- Återförsäkrares andel av

försäkringstekniska avsättningar

1 174

94

Summa Exportkreditnämnden

4 609

3 208

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

149

315

Göteborgs universitet

144

149

Fiskeriverket

119

131

Statens bostadskreditnämnd

75

99

Regeringskansliet

20

19

Verket för näringslivsutveckling

10

43

Försäkringskassan

6

12

Affärsverk

Statens järnvägar

3 164

3 771

Svenska kraftnät

199

218

Sjöfartsverket

104

116

Luftfartsverket

33

14

Övriga myndigheter

12

14

Summa

8 644

8 109

98

Exportkreditnämnden (EKN) redovisar försäkringstekniskt beräknat nettovärde på skadefodringar. Fordringarna utgår från de skadebelopp som betalats ut. Avdrag görs för återvunna eller avskrivna belopp. Till detta läggs kapitaliserade räntor samt förfallna, obetalda och upplupna, ej förfallna avtalsräntor. Värderingen av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. En utgångspunkt vid bedömning av fordringar på andra länder är det aktuella landets skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina skuldbetalningar. Detta kompletteras med det allmänna riskläget på landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden av EKN:s utestående fordran. Värdet före reservering av förlustrisker m.m. på EKN:s fordringar uppgår till 8,3 miljarder kronor. Reserveringen uppgår till 6,4 miljarder kronor. Minskningen av skadefordringarna beror på förtida återbetalningar, valutakursförändringar och skuldavskrivningar till Irak. Ökningen för återförsäkrades andel av försäkringstekniska avsättningar beror på att EKN under året återförsäkrat enstaka risker avseende stora affärer i Pakistan, Ryssland och Iran.

Styrelsen för internationellt utvecklings- samarbete (Sida) garanterar och subventionerar u-landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydande utvecklingseffekter i landet. Posten utgörs till största delen av nettovärdet på skadefordringar som förvaltas av EKN, vilken är knuten till U-kreditsystemet. Minskningen beror bland annat på återbetalningar från Algeriet.

Göteborgs universitets fordringar avser utlåning av donationsmedel till Akademiska Hus för fastigheterna Handelshögskolan, Wallenbergsalen och Hasselbladslaboratoriet, som vid uppförandet finansierades med bl.a. donationsmedel.

Fiskeriverket har tillgångar som förvaltas av Kammarkollegiet. Dessa tillgångar avser fiske- avgifter beslutade enligt vattenlagen, medlen består av 25 fonder.

Affärsverket Statens järnvägar redovisar fordringar avseende leasing- och leaseholdavtal på SJ AB och Green Cargo AB. Dessa uppgick till 2,3 miljarder kronor 2006. Dessutom redovisar affärsverket en fordran på Storstockholms lokaltrafik (SL) avseende kapitalkostnadsersättning på 0,7 miljarder kronor.

Skr. 2006/07:101

Sjöfartsverket redovisar fordringar avseende förskottshyra för tre isbrytande offshorefartyg där avtal tecknats med Trans Viking A/S. En mindre del avser kapitalförsäkring hos SEB Trygg Liv avseende de lotsar som verket övertagit från Vänerns seglationsstyrelse 2003.

Not 29

Utlåning

Miljoner kronor

2006

2005

Centrala studiestödsnämnden

Studielån (beviljade mellan den 1

januari 1989 och den 30 juni 2001)

79 518

83 465

Annuitetslån (beviljade efter den 30 juni

2001)

57 932

49 150

Studiemedel (beviljade före 1989 och

äldre lån)

10 762

12 190

Hemutrustningslån

1 314

1 335

Återkrav på lån och bidrag

387

417

Skuldsaneringslån och övrigt

0

-3

Summa Centrala studiestödsnämnden

149 913

146 554

Riksgäldskontoret

Botniabanan AB

10 140

7 795

Svensk-Danska Broförbindelsen AB

2 176

1 956

A-Train AB

900

1 000

Utlåning till

Premiepensionsmyndigheten

1 638

1 736

Utlåning till AP-fonden

130

128

Övrigt

288

325

Summa Riksgäldskontoret

15 272

12 940

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

274

421

Övriga myndigheter

122

140

Summa

165 581

160 055

Centrala studiestödsnämnden (CSN) administrerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansierade med lån hos Riksgäldskontoret vilket är de lån som går under benämningen studielån beviljade fr.o.m. 1989 samt annuitetslånen från 2001 och framåt. Den andra kategorin är lån som ursprungligen finansierades via anslag på statsbudgeten, främst studiemedel beviljade t.o.m. 1988. CSN:s fordringar uppgår totalt till närmare 150 miljarder kronor, efter att

99

Skr. 2006/07:101

hänsyn tagits till reservationerna för osäkra fordringar.

Tre huvudprinciper ligger till grund för CSN:s beräkning av osäkra fordringar och de nedskrivningar som görs på lånefordringarna. Dessa principer är betalningsbenägenhet, reservation enligt trygghetsregler som finns vid återbetalning och framtida förluster på grund av dödsfall. Med bristande betalningsbenägenhet menas att inga eller få inbetalningar gjorts under de senaste åren trots påminnelser och kravåtgärder. Under åren 2004–2006 har CSN omarbetat beräkningssättet för reservationer enligt trygghetsregler som finns vid återbetalning. Sedan 2005 är annuitetslånen med i beräkningarna av reservationen. Beräkningen för dessa gjordes mera schablonmässigt tidigare eftersom låneformen nyligen införts. Nu när en person varit betalningsskyldig i tre år används den egna inkomsten som utgångspunkt för inkomstsimuleringen, istället för som tidigare ett kollektivt genomsnitt. Den här principen innebär alltså att man gör en bedömning när det gäller betalningsförmågan utifrån individens ekonomiska förutsättningar och skuldens storlek. När det gäller äldre lån, återkrav, skuldsanering eller skadeståndsfordran och övriga lån bedöms osäkerheten på annat sätt.

Under åren 1999–2005 gjorde CSN reservationer för osäkra fordringar med sammanlagt ca 28 miljarder kronor. Vid utgången av 2006 är den totala reserveringen ca 27,9 miljarder kronor, varför den totala lånefordran uppgår till 178 miljarder kronor. De osäkra fordringarna för lånetyperna studielån och studiemedel har under året minskat med 0,5 miljarder kronor respektive 0,4 miljarder kronor. Det kan till stor del förklaras med räntesänkningar som gör att fler kan betala tillbaka sina skulder. När det gäller annuitetslånen har de osäkra fordringarna ökat med 0,8 miljarder kronor. Det beror på tillflödet av nya låntagare och den totala lånefordringen för denna kategori ökar.

Riksgäldskontoret (RGK) är den myndighet utöver CSN som har omfattande utlåning. Under året har utlåningsvolymen ökat framför allt till Botniabanan AB. När det gäller svensk- Danska Broförbindelsen AB är bolaget beroende av Öresundsbro Konsortiets framtida resultat för att kunna återbetala lånet. Lånet till svensk- Danska Broförbindelsen AB är nedskrivet med 1,9 miljarder kronor. RGK:s utlåning till

Premiepensionsmyndigheten och AP-fonderna ingår också i denna post, eftersom dessa myndigheter inte konsolideras i årsredo- visningen för staten.

Styrelsen för internationellt utvecklings- samarbetes utlåning avser biståndskrediter och villkorslån.

Not 30

Varulager och förråd

Miljoner kronor

2006

2005

Försvarsmakten

527

476

Banverket

494

454

Vägverket

139

144

Rikspolisstyrelsen

106

96

Statens räddningsverk

93

88

Försvarets materielverk

89

79

Kriminalvården

66

59

Fortifikationsverket

24

28

Affärsverk

Sjöfartsverket

51

42

Luftfartsverket

47

41

Övriga myndigheter

179

183

Summa

1 815

1 690

Med varulager och förråd avses råmaterial, råvaror, halvfabrikat och färdiga produkter samt förnödenheter som förbruknings- och tillsats- material.

Försvarsmaktens varulager och förråd avser i huvudsak Försvarsmaktens drivmedelslager.

Not 31

Pågående arbeten

Miljoner kronor

2006

2005

Lantmäteriverket

160

151

Försvarsmakten

96

205

Banverket

24

37

Fortifikationsverket

12

16

100

Övriga myndigheter

34

30

Summa

326

439

Lantmäteriverkets pågående arbeten avser i huvudsak fastighetsbildning, vilket t.ex. innebär avstyckning och reglering av gränsdragning mellan fastigheter.

Försvarsmaktens pågående arbeten avser huvudsakligen beställningar från Försvarets materielverk.

Not 32

Fastigheter

Miljoner kronor

2006

2005

Länsstyrelsen i Dalarnas län

97

91

Länsstyrelsen i Västra Götalands län

10

10

Länsstyrelsen i Värmlands län

6

3

Övriga länsstyrelser

8

8

Summa

121

112

Länsstyrelsen i Dalarnas län innehar ett stort antal fastigheter i den s.k. Jordfonden, där bytesprojekt pågår eller är planerade.

Not 33

Förskott till leverantörer

Miljoner kronor

2006

2005

Försvarets materielverk

4 399

8 226

Skr. 2006/07:101

Not 34

Kundfordringar

Miljoner kronor

2006

2005

Exportkreditnämnden

1 218

583

Vägverket

823

886

Banverket

838

833

Försvarets materielverk

606

95

Lantmäteriverket

178

168

Statens institutionsstyrelse

158

144

Lunds universitet

126

76

Försvarsmakten

115

88

Affärsverk

Luftfartsverket

416

446

Svenska kraftnät

207

261

Sjöfartsverket

142

167

Statens järnvägar

25

19

Övriga myndigheter

1 282

1 751

Summa

6 134

5 517

Som kundfordringar redovisas fakturerade belopp avseende myndighetens försäljning av främst tjänster. Exportkreditnämndens kund- fordringar ökar pga. att efterskottspremier avseende garantiengagemang i Pakistan har debiterats med stora belopp under året. Försvarets materielverk har ökat sina kundfordringar på leverantörer utanför staten, men kundfordringarna på statliga myndigheter, som elimineras i årsredovisningen för staten, har i gengäld minskat ännu mer i samband med förskjutningar i verksamhetens inriktning.

Övriga myndigheter

82

158

Summa

4 481

8 384

Försvarets materielverk lämnar förskott till i huvudsak Industrigruppen JAS, SAAB, Kockums, Bofors Missiles och Augusta- Westland. Förskotten avser främst materiel och tjänster. Det är främst förskotten till industrigruppen JAS som minskat, vilket beror på fler leveranser av flygplan under 2006.

Förskott till utländska leverantörer ingår med 0,8 miljarder kronor, vilket är 0,1 miljarder kronor lägre än föregående år.

Not 35

Övriga fordringar

Miljoner kronor

2006

2005

Skatteverket

Fordringar på skattekonto

22 616

19 302

Fordringar lämnade till

Kronofogdemyndigheten för indrivning

m.m.

3 835

4 143

Fordringar avseende kommunalskatt,

kommuner och landsting

1 762

4 688

Fordringar avseende utlägg i exekutiva

förrättningar m.m.

21

22

101

Skr. 2006/07:101

Summa Skatteverket

28 234

28 155

Riksgäldskontoret

Depositioner för handel med futures

312

1 499

Fordran CSA-avtal

0

17

Övriga fordringar

27

27

Summa Riksgäldskontoret

339

1 543

Statens jordbruksverk

6 878

1 850

Försäkringskassan

3 264

3 079

Tullverket

1 238

1 195

Affärsverk

Statens järnvägar

556

246

Luftfartsverket

113

106

Svenska kraftnät

28

36

Övriga myndigheter

1 800

1352

Summa

42 450

37 562

Övriga fordringar ökade med 4,9 miljarder kronor jämfört med föregående år. Ökningen beror i huvudsak på att Statens Jordbruksverk, enligt beslut av regeringen, tidigarelade utbetalningen av gårdsstöd och djurbidrag för stödåret 2006 från januari 2007 till december 2006.

Skatteverkets fordringar på skattekontot ökade med 3,3 miljarder kronor. Det totala underskottet hänger samman med slutav-

räkningen av

inkomstskatt.

Skattefordringar

under indrivning uppgår

nominellt till

46,4 miljarder

kronor. Av

dessa beräknas

3,8 miljarder kronor eller drygt 8 procent betalas in. Värdet av fordringarna har i likhet med tidigare år beräknats med ledning av bland annat åldersanalys av de restförda fordringarna. Ford- ringar avseende kommunalskatt för kommuner och landsting kan variera mellan åren.

Riksgäldskontorets fordringar utgörs till största delen av depositioner för handel med futures. Minskningen från föregående år beror på att Riksgäldskontoret använder sig av futures i mindre omfattning, vilket även minskar de deponerade medlen.

Jordbruksverkets övriga fordringar avser bland annat fordringar på EU för gjorda utbetalningar av bidrag inom garantisektionen, rekvirerade medel inom utvecklingssektionen samt bundet kapital i offentliga lager till följd av inköp- och försäljningsverksamhet för EU:s räkning av bland annat spannmål. Fordran ökade

med 4,9 miljarder kronor från föregående år, vilket beror på att gårdsstöd och djurbidrag avseende stödåret 2006 enligt regeringsbeslut utbetalades i december istället för i januari 2007. Utbetalningen i december uppgick till 5,9 miljarder kronor. I totalbeloppet ligger även en fordran avseende salmonellautbrottet i Norrköping sommaren 2003.

Försäkringskassans fordringar utgörs till största delen av fordringar på bidragsskyldiga

avseende

underhållsstöd

som uppgår

till

1,5 miljarder kronor samt

återkravsfordringar

avseende

övriga socialförsäkringsförmåner

på

0,6 miljarder kronor. Samtliga fordringar äldre än fyra år avseende underhållsstöd bedöms som osäkra och har skrivits ned till noll. Nedskrivningsbeloppet uppgår till 1,7 miljarder kronor. Till Försäkringskassans övriga fordringar hänförs också fordringar för EU-vård 0,3 miljarder kronor, fordringar hos AP-fonden 0,5 miljarder kronor, och fordringar hos kommuner för assistansersättning 0,1 miljarder kronor.

Tullverkets övriga fordringar består till största delen av obetalda tullräkningar avseende uppbörd. Att fordringarna fluktuerar från år till år beror till stor del på Tullverkets fakturerings- rutiner och endast till mindre del på andra faktorer som t.ex. konjunkturväxlingar.

Not 36

Periodavgränsningsposter - Förutbetalda kostnader

Miljoner kronor

2006

2005

Riksgäldskontoret

Förutbetalda kostnader

5

5

Premieobligationer

136

137

Underkurser, upplåning i svenska kronor

4 201

3 377

Underkurser, upplåning i utländsk

valuta

341

347

Underkurser, statsskulden till nominellt

belopp i svenska kronor

4 989

5 184

Underkurser, statsskulden till nominellt

belopp i utländsk valuta

0

28

Summa Riksgäldskontoret

9 672

9 078

Rikspolisstyrelsen

382

379

Lunds universitet

209

190

Kriminalvården

205

203

Banverket

191

171

102

Skatteverket

177

173

Försäkringskassan

167

194

Domstolsverket

156

129

Göteborgs universitet

135

139

Arbetsmarknadsverket

130

117

Uppsala universitet

121

127

Karolinska institutet

120

112

Försvarsmakten

117

46

Kungl. Tekniska högskolan

106

112

Stockholms universitet

103

103

Affärsverk

Sjöfartsverket

61

48

Luftfartsverket

54

41

Svenska kraftnät

7

8

Statens Järnvägar

0

2

Övriga myndigheter

1 681

1 705

Summa

13 794

13 077

Som förutbetalda kostnader redovisas kostnader som är hänförliga till kommande år, men har betalats ut under året, t.ex. hyror eller licensavgifter för nästa kvartal eller år.

Underkurser uppstår när Riksgäldskontoret emitterar obligationer och marknadsvärdet är lägre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör underkurser och bokförs som en förutbetald kostnad som periodiseras över lånets löptid.

Not 37

Periodavgränsningsposter - Upplupna bidragsintäkter

Miljoner kronor

2006

2005

Lunds universitet

114

120

Kungl. Tekniska högskolan

109

99

Karolinska institutet

93

113

Göteborgs universitet

75

56

Stockholms universitet

61

58

Uppsala universitet

46

48

Luleå tekniska universitet

45

38

Sveriges lantbruksuniversitet

44

53

Umeå universitet

36

33

Linköpings universitet

21

20

Övriga myndigheter

307

282

Summa

951

920

Skr. 2006/07:101

Som upplupna bidragsintäkter redovisas överenskommen ersättning för genomförd verksamhet som ännu inte utbetalas till myndigheten.

Not 38

Periodavgränsningsposter - Övriga upplupna intäkter

Miljoner kronor

2006

2005

Periodisering av skatter

22 755

16 395

Riksgäldskontoret:

Ränteintäkter, skuldskötselinstrument

10 771

10 349

Ränteintäkter, kreditgivning

245

210

Summa Riksgäldskontoret

11 016

10 559

Banverket

373

228

Inspektionen för

arbetslöshetsförsäkringen

262

259

Försäkringskassan

190

198

Kärnavfallsfondens styrelse

168

190

Arbetsmarknadsverket

130

43

Insättningsgarantinämnden

98

100

Exportkreditnämnden

67

213

Verket för näringslivsutveckling

35

36

Fortifikationsverket

29

10

Statens jordbruksverk

5

4 479

Affärsverk

Svenska kraftnät

411

392

Luftfartsverket

183

184

Statens järnvägar

55

47

Sjöfartsverket

45

11

Övriga myndigheter

325

439

Summa

36 147

33 783

Som upplupna intäkter redovisas räntor och andra intäkter som upparbetats, men där fakturering eller betalning inte skett till och med brytdagen.

Periodisering av skatter avser mellanskillnaden mellan de skatteintäkter som tas upp av främst Skatteverket och de skatteinäkter som beräknas i samband med upprättandet av årsredovisningen för staten. Beloppet redovisas inte av någon myndighet utan endast i årsredovisningen för staten.

103

Skr. 2006/07:101

Riksgäldskontorets upplupna ränteintäkter avseende skuldskötselinstrument avser ränte- intäkter förknippade med statsskulden som är intjänade under året, men ännu ej inbetalda.

Statens jordbruksverk redovisade föregående år upplupna intäkter från EU avseende gårdsstöd och djurbidrag hänförliga till 2005 som ännu ej utbetalats och därför ej heller rekvirerats. För 2006 gjordes utbetalningarna före årsskiftet och därför redovisas i stället en Övrig fordran.

Not 39

Värdepapper och andelar

Miljoner kronor

2006

2005

Riksgäldskontoret

26 032

22 187

Regeringskansliet

4 420

4 420

Exportkreditnämnden,

valutadepositioner i svenska banker och

företagscertifikat

1 126

2 931

Försäkringskassan hypoteksobligationer

m.m.

1 505

1 519

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

-

74

Affärsverk

Statens järnvägar

-

99

Summa

33 083

31 230

Riksgäldskontorets innehav avser placerade dagslån på 21,3 miljarder kronor, placeringar i andra låneinstituts obligationer på 4,6 miljarder kronor och köpta köpoptioner på 0,2 miljarder kronor. Riksgäldskontoret placerar kortfristig överskottslikviditet på dagslånemarknaden.

Regeringskansliet redovisar innehav av aktier i Nordea AB. Marknadsvärdet på statens innehav uppgick vid årsskiftet till 54,4 miljarder kronor.

Exportkreditnämnden har minskat fastränte- placeringarna i utländsk valuta i form av valuta- depositoner i svenska banker med 1,1 miljarder kronor och dessutom avvecklat placeringarna i företagscertifikat sedan föregående år.

Försäkringskassan redovisar hypoteks- obligationer i fonder för socialförsäkrings- ändamål enligt äldre lagstiftning.

Not 40

Kassa och bank

Miljoner kronor

2006

2005

Exportkreditnämnden

616

24

Riksgäldskontoret

542

188

Skatteverket

482

358

Försvarets materielverk

197

304

Länsstyrelsen i Norrbottens län

139

149

Regeringskansliet

76

94

Internationella programkontoret

66

67

Karolinska institutet

63

64

Länsstyrelsen i Västerbottens län

54

45

Kungl. Tekniska högskolan

52

71

Lunds universitet

44

46

Göteborgs universitet

36

31

Affärsverk

Statens järnvägar

239

76

Luftfartsverket

31

29

Sjöfartsverket

19

24

Svenska kraftnät

11

29

Övriga myndigheter

311

309

Summa

2 978

1 908

Exportkreditnämndens Kassa och bank avser till största delen medel som tillfälligt placerats på bank för senare fördelning.

Av Riksgäldskontorets redovisade belopp finns 75 miljoner kronor på bank i utländsk valuta och 467 miljoner kronor på bank i svensk valuta.

Skatteverkets Kassa och bank avser till största delen klienters bankmedel (deponerade medel samt ansökningsavgifter som inbetalats, men ännu ej redovisats mot inkomsttitel).

Försvarets materielverks (FMV) Kassa och bank avser i huvudsak de medel som FMV har för olika samarbetspartners räkning.

104

Not 41

Nettoförmögenhet

Miljoner kronor

2006

2005

Uppskrivningskapital

114

116

Donationskapital

294

280

Resultatandelar i dotter- och

intresseföretag

183 845

153 502

Balanserad kapitalförändring

-923 147

-936 092

Årets över-/underskott enligt

resultaträkningen

103 671

36 662

Summa

-635 223

-745 532

Nettoförmögenheten är skillnaden mellan tillgångar och skulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statens nettoför- mögenhet negativ. Förändringen av netto- förmögenheten mellan två år samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Netto- förmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens överskott. Därutöver på- verkas nettoförmögenheten av andra transak- tioner som förändrar tillgångarnas eller skulder- nas värde utan att de redovisas i resultat- räkningen. Under 2006 ökade nettoförmögen- heten med 110 miljarder kronor, främst som en följd av årets överskott på 104 miljarder kronor. Nedan redogörs för förändringar av poster som ingår i nettoförmögenheten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av ingående delposter.

Uppskrivningskapital

Uppskrivningskapitalet har varit i stort sett oförändrat under året. Kapitalet minskar med avskrivningsbeloppen på uppvärderade anlägg- ningar.

Donationskapital

Donationskapitalet ökade med 14 miljoner kronor under året. Ökningen beror på att Moderna museet har erhållit donationer i form av konstverk och likvida medel.

Resultatandelar i dotter- och intresseföretag

Regeringskansliet svarar för merparten av posten. Andelsvärdet är vid årets beräkning till största delen baserat på bolagens egna kapital enligt årsbokslut. Förändringen på 30,3 miljarder kronor under året består av

Skr. 2006/07:101

föregående års resultatandelar 46,0 miljarder kronor, utdelningar betalda under 2006 motsvarande -22,7 miljarder kronor samt övriga förändringar av eget kapital i dotterbolagen motsvarande 5,6 miljarder kronor. Omföring av negativa resultatandelar har netto medfört en ökning av resultatandelar och en balanserad kapitalminskning med 1,4 miljarder kronor.

Vattenfall AB redovisar betydande ökning av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Förändringen uppgår till 5,5 miljarder kronor och består till största delen av kassaflödessäkring på 4,6 miljarder kronor, valutasäkring av utländskt eget kapital 1,9 miljarder kronor och omräkningsdifferenser vid konsolidering av verksamhet i utlandet med -3,3 miljarder kronor. Dessutom har det egna kapitalet höjts med 2,4 miljarder kronor avseende en korrigering av felaktig skatteberäkning i startbalansräkningen vid bolagiseringen av Vattenfall.

Specialfastigheter Sverige AB har i samband med övergång till redovisning i enlighet med IFRS ökat eget kapital med 3,0 miljarder kronor vid sidan av resultaträkningen, främst avseende värdering av fastigheter till verkligt värde.

LKAB redovisar en direkt ökning av eget kapital med 1,2 miljarder kronor avseende förändring i säkringsreserv och reserv för verkligt värde.

TeliaSonera AB redovisar vid sidan av resultaträkningen en betydande minskning av eget kapital. Till övervägande del avser detta valutakursdifferenser, varav statens andel uppgår till 4,1 miljarder kronor.

Balanserad kapitalförändring

Den balanserade kapitalförändringen ökade med 12,9 miljarder kronor under året. Den del av föregående års resultat som ej är hänförligt till resultatandelar har minskat kapitalförändringen med 9,3 miljarder kronor.

Utdelningar från dotterbolag som beskrivits ovan ökar denna delpost med motsvarande belopp dvs. 22,7 miljarder kronor. Omföring av negativa resultatandelar i dotter- och intresse- bolag till resultatandelar har netto minskat balanserad kapitalförändring med 1,4 miljarder kronor.

Eliminering av inomstatliga ensidiga perio- diseringar samt diverse fordringar och skulder medför ett saldo på 1,1 miljarder kronor som ökar nettoförmögenheten.

105

Skr. 2006/07:101

Saldot vid avräkning av inomstatliga betalningar avseende anslag och inkomsttitlar uppgick vid årsskiftet till -0,2 miljarder kronor och redovisas som en minskning av netto- förmögenheten.

Ett inomstatligt förskott avseende pågående nyanläggning åt Kustbevakningen har aktiverats mot balanserad kapitalökning med 0,2 miljarder kronor.

Riksgäldskontorets konton för hantering av TV-avgiften, rundradiokontot m.fl., rapporteras som en del av statsverket, vilket har inneburit en

ökning

av

nettoförmögenheten

med

0,2 miljarder kronor.

Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper har medfört en utjämningspost på 0,2 miljarder kronor som redovisas som balanserad kapitalminskning.

Statens jordbruksverk redovisar förändring av och inköp till EU:s interventionslager mot statskapital respektive avräkning statsverket, vilket innebär en minskning av balanserad kapitalförändring med 0,2 miljarder kronor.

Förändring av statens nettoförmögenhet

Miljoner kronor

Balanserad

Uppskrivnings-

Donations-

Resultatandelar

kapital-

Årets över-

kapital

kapital

i dotterföretag

förändring

/underskott

Summa

Utgående balans 2005

116

280

153 502

-936 246

20 162

-762 186

Justering för periodisering av

skatter

16 395

16 395

Justering för ändrade redo-

visningsprinciper avseende

stämpelskatt, Lantmäteriverket

154

105

259

Ingående balans 2006

116

280

153 502

-936 092

36 662

-745 532

Föreg. års kapitalförändring

-2

45 986

-9 322

-36 662

0

Utdelning från dotter – och

intresseföretag

-22 653

22653

0

Förändring av eget kapital hos

dotter- och intresseföretag

5 569

5 569

Aktieägartillskott

80

80

Nedskrivning resultatandelar

2 856

-2 856

0

Återföring av resultatandelar

-1 420

1 420

0

Saldo vid eliminering av ensidiga

inomstatliga periodiseringar m.m.

1 116

1 116

Saldo inomstatlig

betalningsavräkning

-223

-223

Aktivering av inomstatligt

förskott för anläggningstillgång

177

177

Rundradiokonto m.m.,

Riksgäldskontoret

157

157

Utjämningspost avseende

eliminering av statspapper

-176

-176

Inköp till och minskning av EU:s

interventionslager, Statens

jordbruksverk

-206

-206

Övriga förändringar

14

5

125

144

Årets över-/ underskott

103 671

103 671

Summa årets förändring

-2

14

30 343

12 945

67 009

110 309

Utgående balans

114

294

183 845

-923 147

103 671

-635 223

106

Skr. 2006/07:101

Not 42

varifrån ersättning betalas ut till institut som

Fonder

försatts i konkurs och som omfattas av garantin.

Insättningsgarantin

gäller

för

såväl

privat-

Miljoner kronor

personer som företag och andra juridiska

2006

2005

personer.

Även

Insättningsgarantinämndens

fondmedel

är

placerade

i statspapper

och

på

Kärnavfallsfonden

37 700

34 816

konto i Riksgäldskontoret.

Insättningsgarantinämndens fond

16 527

15 719

Bostadskreditnämnden redovisar medel i en

Bostadskreditnämndens garantireserv

1 919

1 675

garantireserv för främst s.k. Äldre garantier.

Garantireserven byggdes till sin huvuddel upp

Försäkringskassan

under 2001, genom överföring av anslagsmedel.

- Trafiklivräntefonden

690

683

Försäkringskassan redovisar ett antal fonder

- Frivilliga yrkesskadefonden

109

109

som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka

- Affärsverksfonden

94

101

bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser

- Övriga fonder

124

118

betalas ut. De största är Trafiklivräntefonden,

Summa Försäkringskassan

1 017

1 011

Frivilliga yrkesskadefonden och Affärsverks-

fonden.

Batterifonden (Naturvårdsverket)

777

731

Batterifonden redovisas av Naturvårdsverket

och används

för

bl.a.

omhändertagande

av

Kammarkollegiets

miljöfarliga batterier.

försäkringsverksamhet m.m.

317

277

s.k.

bygdemedel

Bygdemedel m.m. (länsstyrelser)

293

306

Länsstyrelserna

redovisar

(vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder. Det

Bilskrotningsfonden (Vägverket)

190

334

största beloppet

på

142

miljoner

kronor

Medel från vattendomar m.m.

redovisas av länsstyrelsen i Norrbottens län.

(Fiskeriverket)

128

134

Bilskrotningsfonden redovisas

av Vägverket

Övriga

74

92

och används till bilskrotningspremier.

Total summa

58 942

55 095

Som fonder i staten redovisas medel som reserverats för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte bestäms av en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder.

Kärnavfallsfondens styrelse redovisar Kärnavfallsfonden som består av avgifter från kärnkraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna skall täcka alla kostnader nu och i framtiden för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden är den fond som ökat kraftigt under ett antal år och står numera för mer än 60 procent av det kapital som redovisas som Fonder i staten. Fondmedlen är placerade i statspapper och till en mindre del på konto i Riksgäldskontoret.

Insättningsgarantinämndens fond förvaltas enligt riktlinjer som beslutas av Insättnings- garantinämnden. Fonden utgörs av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapital- täckningsgrad, används till att bygga upp en fond

Not 43

Avsättning för pensioner och liknande förpliktelser

Miljoner kronor

2006

2005

Statens pensionsverk

159 594

147 317

Försvarsmakten

1 665

1 676

Rikspolisstyrelsen

542

405

Försäkringskassan

98

114

Försvarets materielverk

174

109

Affärsverk

Luftfartsverket

2 910

2 774

Sjöfartsverket

1 177

1 149

Svenska kraftnät

204

192

Övriga myndigheter

1 063

999

Summa

167 427

154 735

Det stora flertalet myndigheter betalar pensions- premier till Statens pensionsverk (SPV). SPV ansvarar och gör avsättningar för merparten av statens pensionsåtagande i den statliga

107

Skr. 2006/07:101

försäkringsrörelsen. Undantag från denna försäkringslösning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst affärsverken utom Statens järnvägar.

Den av SPV redovisade pensionsskulden ökade med 12,3 miljarder kronor, varav 11,1 miljarder kronor beror på ändrade beräkningsgrunder. SPV:s styrelse beslutade om ändring av räntan (diskonteringsräntan) i de försäkringstekniska riktlinjerna från 2,5 till 2,0 procent från den 1 januari 2006. Den sänkta räntan innebär att nuvärdet av framtida utbetalningar ökar relativt kraftigt. De största övriga faktorerna var att nyintjänad pension brutto uppgick till 4,4 miljarder kronor, medan utbetalade förmåner som minskar skulden var 6,4 miljarder kronor.

Försvarsmaktens avsättning är i det närmaste oförändrad. Kostnaden för nyintjänade pensioner har varit på samma nivå som årets utbetalningar. Vid Luftfartsverket är årets kostnad för pensionsavsättning betydligt högre än årets utbetalningar och avsättningen ökar därför.

Not 44

Övriga avsättningar

Miljoner kronor

2006

2005

Exportkreditnämnden

9 606

8 838

Försvarsmakten

2 257

2 699

Riksgäldskontoret

2 210

2 254

Försäkringskassan

607

813

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

383

287

Banverket

376

322

Sveriges geologiska undersökningar

103

115

Insättningsgarantinämnden

-

100

Affärsverk

Statens järnvägar

272

386

Luftfartsverket

67

75

Sjöfartsverket

37

47

Övriga myndigheter

354

168

Summa

16 272

16 104

Balansposten Övriga avsättningar består huvudsakligen av Exportkreditnämndens

avsättningar för risker i garantiengagemang. Reserveringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna och för riskkoncentration i portföljen. Den totala reserveringen vid utgången av 2006 uppgår till 9,6 miljarder kronor och ökade med 0,8 miljarder kronor, men samtidigt har återförsäkrares andel i avsättningarna för risk ökat kraftigt med nära 1,1 miljarder kronor (se not 28), varför den risk som faller på staten netto minskat med drygt 0,3 miljarder kronor. Avsättningen efter avdrag för återförsäkrares andel är därmed knappt nio procent av engagemanget vid slutet av 2006 jämfört med drygt tio procent vid slutet av 2005. Avsättningarna för förväntad förlust har ökat, fast mindre än ökningen av det totala engagemanget, medan reserveringen för s.k. oförväntade förluster pga. riskkoncentration däremot minskat som följd av att garantiportföljen blivit bättre balanserad än tidigare.

Försvarsmaktens avsättning för framtida utgifter för omstrukturering enligt Försvars- beslut 2004 har minskat under 2006. Avsätt- ningen avser till största delen avveckling av materiel motsvarande 1,5 miljarder kronor. Andra avsättningar är bl.a. avvecklingskostnader knutna till andra myndigheter, kostnader för uppsagd personal samt sanering.

Riksgäldskontoret reserverar medel för framtida garantiförluster i garantiverksamhet enligt den s.k. nya garantimodellen. Reserve- ringen för förluster avseende kreditgarantier minskade med 44 miljoner kronor under året på grund av att förlustriskerna nu bedöms lägre än tidigare. Totalt garantiåtagande i den del reservering har gjorts uppgår till 52,8 miljarder kronor. Därav avser 25,2 miljarder kronor Öresundsförbindelsen, ett åtagande som delas med danska staten.

Försäkringskassans avsättning avser främst den frivilliga pensionsförsäkringen enligt äldre lagstiftning motsvarande 0,6 miljarder kronor. Nyteckning till försäkringen upphörde i början av 1980-talet och avsättningen minskar numera successivt eftersom inga premier inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pen- sionsutbetalningar. Försäkringskassan redovisar dessutom en avsättning för återbetalning av ränta på återkravsfordringar till följd av en dom i Regeringsrätten, som till största delen reglerats under året.

108

Styrelsen för internationellt utvecklings- samarbetes (Sida) avsättningar för risker i engagemang avser exportkrediter där Sida garanterar och subventionerar krediten (U- krediter). U-krediterna ges till f.n. 26 länder för export som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i länder som inte själva kan bära kostnaden för normal finansiering på kommersiella villkor. Den kraftiga minskning av garantier och garantiutfästelser vid Sida som skett under några år har mattats av och engagemanget är nu i stort sett oförändrat jämfört med 2005. Reservationen uppgick vid utgången av 2006 till drygt 19 procent av totalt engagemang. Det är reservationen för oförväntade förluster kopplat till risk- koncentration som ökat, vilket förklaras av koncentrationen av engagemang på Sri Lanka.

Insättningsgarantinämndens avsättning på 100 miljoner kronor från 2005 för förväntade utbetalningar från investerarskyddet har till stor del reglerats under året medan en återstående del förts över till upplupna kostnader.

Affärsverket Statens järnvägars avsättningar har minskat i samband med att tidigare avsättning för inlösen av operationell leasing kunnat upplösas.

Not 45

Statsskulden

Lån i Sverige

Miljoner kronor

2006

2005

Nominella statsobligationer

550 311

563 412

Övertagna nominella statsobligationslån

3 600

3 900

Ränte- och valutaswappar

-239 000

-228 500

Ränteswappar

94 250

85 500

Statsskuldväxlar

254 685

288 301

Nominella privatmarknadslån

63 554

63 265

Likviditetshanteringsinstrument

44 928

22 779

Valutaterminer

14 336

-455

Real skuld i svenska kronor

217 270

207 773

Eliminering, myndigheters innehav

-49 741

-46 961

Summa

954 193

959 014

I Riksgäldskontorets definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som kontoret använder, och har använt sig av, i sin

Skr. 2006/07:101

finansiering av statens lånebehov (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Lån i Sverige redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med avseende på förändringar i marknadsräntorna.

I årsredovisningen för staten används Riksgäldskontorets definition av statsskulden minskat med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer och statsskuldväxlar.

Det är endast ett fåtal myndigheter som innehar statsobligationer och/eller stats- skuldväxlar. Kärnavfallsfondens innehav var vid årsskiftet 34,2 miljarder kronor och Insättningsgarantinämndens innehav var 14,6 miljarder kronor. Övriga myndigheters innehav avser främst Riksgäldskontorets eget innehav av premieobligationer.

Lån utomlands

Miljoner kronor

2006

2005

Obligationer m.m. i utländsk valuta

138 032

153 066

Valutaswappar

141 303

149 264

Terminskontrakt m.m.

-13 311

267

Summa

266 024

302 597

Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. den räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen. De redovisade lånen i utländsk valuta minskade med 36,6 miljarder kronor. De utländska lånens marknadsvärde den 31 december 2006 uppgick till 266 miljarder kronor.

Statsskulden totalt

Miljoner kronor

2006

2005

Lån i Sverige

954 193

959 014

Lån utomlands

266 024

302 597

Summa

1 220 217

1 261 611

109

Skr. 2006/07:101

Not 46

Leverantörsskulder

Miljoner kronor

2006

2005

Vägverket

2 803

2 704

Banverket

1 963

1 761

Försvarets materielverk

1 694

1 539

Försvarsmakten

1 159

1 032

Arbetsmarknadsverket

713

318

Försäkringskassan

660

587

Rikspolisstyrelsen

581

522

Fortifikationsverket

429

366

Skatteverket

399

349

Statens fastighetsverk

303

233

Kriminalvården

231

179

Karolinska institutet

228

97

Regeringskansliet

189

176

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

160

160

Domstolsverket

160

111

Post- och telestyrelsen

157

173

Lantmäteriverket

112

103

Lunds universitet

111

54

Migrationsverket

97

101

Affärsverk

Luftfartsverket

409

311

Svenska kraftnät

240

282

Sjöfartsverket

122

110

Statens järnvägar

11

16

Övriga myndigheter

3 076

3 386

Summa

16 007

14 670

Leverantörsskulder avser skulder som uppkommer vid köp av varor och tjänster. Posten kan visa stora variationer på grund av skuldernas kortfristiga karaktär.

Not 47 Övriga skulder

Miljoner kronor

2006

2005

Skatteverket

Kontoöverskott skattekonto

38 370

33 844

Övrigt Skatteverket

185

186

Summa Skatteverket

38 555

34 030

Riksgäldskontoret

Skuld till Premiepensionsmyndigheten

8 032

30 258

EU-avgifter

3 560

3 188

Obligationer som förfallit, vinster, räntor

665

861

Avistamedel

1 023

1 222

Skuld CSA-avtal

8 882

7 635

Övrigt Riksgäldskontoret

359

392

Summa Riksgäldskontoret

22 521

43 556

Statens skuld till Vattenfall AB

3 075

4 100

Försäkringskassan

8 395

8 348

Vägverket

2 857

2 809

Banverket

1 979

1 820

Exportkreditnämnden

420

191

Rikspolisstyrelsen

309

269

Statens pensionsverk

306

311

Försvarsmakten

269

301

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

139

21

Affärsverk

Statens järnvägar

10 248

11 004

Luftfartsverket

144

507

Svenska kraftnät

26

6

Sjöfartsverket

16

15

Övriga myndigheter

2 175

2 320

Summa

91 434

109 608

Skatteverkets skuld avseende kontoöverskott på skattekonto utgörs huvudsakligen av skatt- skyldigas kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först under 2007. Till viss del utgörs överskotten också av oreglerade skulder avseende över- skjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit effektueras per balansdagen.

Riksgäldskontorets skuld till Premiepensions- myndigheten avser huvudsakligen inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis placeras på konto i Riksgäldskontoret för finansiering av framtida pensioner. Beloppet har minskat jämfört med 2005 beroende på att två års utbetalningar av premiepensionsmedel gjorts under året.

Medel för EU-avgiften uppgår till 3,6 miljarder kronor och avser medel som har skuldförts på EU-kommissionens konto i Riksgäldskontoret, men ännu inte betalats från statens centralkonto i Riksbanken.

110

Riksgäldskontoret tar upp lån i svenska kronor och genom skuldbytesavtal (kron/ valutaswappar) omvandlas lånen till skuld i utländsk valuta. Genom dessa swapptransak- tioner uppstår en kreditrisk och för att hantera denna risk ingår man s.k. CSA-avtal. Dessa uppgår till 8,9 miljarder kronor.

Statens åtagande i samband med överens- kommelsen om stängning av kärnkraftreaktorn Barsebäck 2, redovisas som en skuld till Vattenfall AB. Skulden redovisades föregående år enbart i årsredovisning för staten. Under 2006 har ansvaret klarlagts och skulden redovisas nu av Regeringskansliet (Se avsnitt 4.4 Redovis- ningsprinciper och tilläggsupplysningar).

Ökningen av Försäkringskassans övriga skulder på 47 miljoner kronor beror på att redovisad skuld avseende kostnader för premier till kompletterande ålderspension (Kåpan) har ökat.

Vägverkets övriga skulder består till största delen av förskotteringar från kommuner och en betalningsutfästelse till SVEDAB AB. Ökningen på 48 miljoner kronor avser främst innehållna garantibelopp.

Banverkets övriga skulder består till största delen av betalningsutfästelser till SVEDAB AB avseende villkorat aktieägartillskott. Ökningen på 159 miljoner kronor avser förskottering från kommuner och innehållna garantibelopp mot entreprenörer t.ex. Citytunneln i Malmö och Västkustbanan.

Exportkreditnämndens ökning med 229 miljoner kronor beror på en ökad skuld till återförsäkrare.

Rikspolisstyrelsens övriga skulder ökade med 40 miljoner kronor. Ökningen är i huvudsak hänförlig till ökade skulder för finansiell leasing.

Statens pensionsverks övriga skulder hänförs huvudsakligen till innehållen preliminär skatt avseende tjänstepensioner.

Styrelsen för internationellt utvecklings- samarbetes övriga skulder ökade med 118 miljoner kronor. En del av ökningen beror på att samfinansierade insatser har ökat. Av dessa avser bl.a. 55 miljoner kronor inbetalningar från NORAD avseende Zimbabwe och 9 miljoner kronor avseende Mali. En annan del av ökningen beror på Sida:s garantier för U- krediter, som avser skuld till garantitagarna avseende ännu ej fördelade återvinningar.

Minskningen av

övriga skulder om

756 miljoner kronor

hos affärsverket Statens

Skr. 2006/07:101

järnvägar utgörs till största delen av en minskning av leasingskulder och en minskning av nollkupongportföljen.

Luftfartsverkets minskning av övriga skulder med 363 miljoner kronor avser till stor del en minskad skuld till Eurocontrol i Bryssel. Skulden uppgick vid utgången av 2005 till 190 miljoner kronor och betalades av i sin helhet under 2006. Dessutom har förskott från kunder och skulder till dotterbolag minskat.

Not 48

Depositioner

Miljoner kronor

2006

2005

Skatteverket

Klientmedel

446

323

Medel enligt förlikningsavtal och

skuldsanering

5

5

Summa Skatteverket

451

328

Länsstyrelsen i Stockholms län

269

288

Övriga myndigheter

271

137

Summa

991

753

Depositioner kan t.ex. utgöras av indrivna medel hos kronofogdemyndigheterna som redovisas av Skatteverket och av hyror som deponerats av privatpersoner hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare.

Not 49

Förskott från uppdragsgivare och kunder

Miljoner kronor

2006

2005

Försvarets materielverk

191

296

Banverket

70

41

Försvarsmakten

23

0

Patent- och registreringsverket

23

19

Kemikalieinspektionen

20

12

Växjö universitet

18

10

Kungl. Tekniska högskolan

16

21

Vägverket

11

21

Affärsverk

Svenska kraftnät

113

116

111

Skr. 2006/07:101

Övriga myndigheter

21

32

Summa

506

567

Förskott från uppdragsgivare och kunder består av medel som erhålls för finansiering av större projekt, t.ex. byggnader och forsknings- och utvecklingsprojekt, som pågår under en längre tid och där arbetet ej har avslutats eller slutavräknats.

Försvarets materielverk erhåller förskott från samarbetspartners i samband med pågående projekt.

Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infrastruktur för tele- och datakommunikation. Avtalstiden varierar mellan 15 och 25 år och förskotten intäktsförs under denna tid.

Not 50

Periodavgränsningsposter - Upplupna kostnader

Miljoner kronor

2006

2005

Riksgäldskontoret

22 728

24 062

Vägverket

1 829

1 513

Försäkringskassan

1 064

1 057

Försvarsmakten

884

872

Rikspolisstyrelsen

876

826

Banverket

791

1 033

Migrationsverket

425

481

Skatteverket

389

379

Arbetsmarknadsverket

358

542

Kriminalvården

253

271

Regeringskansliet

217

233

Kammarkollegiet

198

189

Försvarets materielverk

189

262

Statens jordbruksverk

91

4 561

Affärsverk

Luftfartsverket

347

380

Svenska kraftnät

341

359

Sjöfartsverket

115

95

Statens järnvägar

72

63

Övriga myndigheter

2 909

3 376

Summa

34 076

40 554

Riksgäldskontorets upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning i svenska kronor, utländsk valuta och för skuldskötselåtgärder.

Statens jordbruksverk redovisade 2005 upplupna kostnader i huvudsak avseende periodisering av gårdsstöd m.fl. ersättningar, avseende 2005 som betalades ut först i januari 2006. För 2006 gjordes utbetalningen i december och därför uppkommer ingen sådan post.

Som upplupna kostnader redovisas i övrigt bl.a. myndigheternas skuld till personalen för sparad och outtagen semester.

Not 51

Periodavgränsningsposter - Oförbrukade bidrag

Miljoner kronor

2006

2005

Vägverket

1 338

1 618

Karolinska institutet

1 159

1 072

Statens jordbruksverk

838

271

Lunds universitet

800

732

Göteborgs universitet

793

694

Uppsala universitet

471

440

Stockholms universitet

243

179

Umeå universitet

227

218

Sveriges lantbruksuniversitet

223

220

Kungl. Tekniska högskolan

206

181

Linköpings universitet

135

116

Övriga myndigheter

966

966

Summa

7 399

6 707

Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål.

De oförbrukade bidragen ökade med ca 0,7 miljarder kronor. Av denna ökning hänför sig 0,6 miljarder kronor till Jordbruksverket. Det är en del av ett förskott från EU:s solidaritetsfond med anledning av skadorna som orsakades av stormen Gudrun. Det belopp som redovisas av Vägverket avser till största delen bidrag från Stockholms stad avseende Norra Länken. Ökningen av oförbrukade bidrag under 2006 vid Karolinska institutet kan delvis förklaras med stora förskottsinbetalningar under det sista kvartalet.

Oförbrukade bidrag mellan statliga myndigheter har eliminerats i årsredovisningen för staten med 6,5 miljarder kronor.

112

Motsvarande eliminering uppgick föregående år till 5 miljarder kronor. Elimineringarna för 2006 avser till ca 46 procent medel hos universitet och högskolor och 33 procent medel hos länsstyrelserna.

Not 52

Periodavgränsningsposter – Övriga förutbetalda intäkter

Miljoner kronor

2006

2005

Riksgäldskontoret:

Förutbetalda avgifter för utfärdande av

garantier m.m.

11

12

Förutbetalda överkurser vid upplåning i

svenska kronor

22 069

24 705

Förutbetalda överkurser vid upplåning i

utländsk valuta

286

326

Förutbetalda subventionsavgifter

garanti

-

47

Förutbetalda underkurser, uppköp

premier

3

6

Summa Riksgäldskontoret

22 369

25 096

Karolinska institutet

319

307

Lunds universitet

144

128

Länsstyrelsen i Örebro län

109

12

Göteborgs universitet

90

59

Statens fastighetsverk

85

76

Lantmäteriverket

74

61

Länsstyrelsen i Norrbottens län

72

74

Affärsverk

Luftfartsverket

101

155

Svenska kraftnät

19

30

Sjöfartsverket

4

4

Statens järnvägar

1

3

Övriga myndigheter

552

1 008

Summa

23 939

27 013

Som övriga förutbetalda intäkter redovisas avgiftsintäkter etc. som betalats före årsskiftet, men som är hänförliga till kommande år.

Överkurser uppstår när Riksgäldskontoret emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid.

Skr. 2006/07:101

Not 53

Garantiförbindelser

Miljoner kronor

2006

2005

Garantier för vilka avsättning ej görs

Insättningsgarantin och

investerarskyddet

527 363

490 000

Garantier om tillförsel av kapital

Garantikapital, Riksgäldskontoret

76 441

81 644

Kreditgarantier

Bostadskrediter, Statens

bostadskreditnämnd

5 203

7 129

Övriga garantier

Affärsverk m.fl., RGK, Sida

1 794

1 800

Summa

610 801

580 573

Garantier för vilka avsättning görs

Garantier om tillförsel av kapital

Grundfondsförbindelser

1 176

1 006

Övrigt

6 000

7 000

Exportgarantier m.m.

Exportgarantier, EKN

91 576

82 945

Baltramen, EKN

7

17

U-kreditgarantier (Sida)

1 133

1 617

Kreditgarantier

Infrastruktur, RGK

25 244

28 687

Bostadsfinansieringsinstitutet, RGK

4 373

4 750

Internationella åtaganden, RGK

6 332

6 642

Övrigt, RGK

231

431

Övriga garantier

Pensionsgarantier, RGK

9 491

9 505

Summa

145 563

142 600

Total summa

756 364

723 173

De statliga garantiåtagandena hanteras av fem myndigheter: Insättningsgarantinämnden, Riks- gäldskontoret, Exportkreditnämnden, Sida och Statens bostadskreditnämnd. Garantiverksam- heten beskrivs närmare i kapitel 6 Statliga garantier och krediter.

I noten har garantiåtagandena delats upp i garantier för vilka ingen avsättning för förluster görs och garantier för vilka avsättning görs.

113

Skr. 2006/07:101

Inom linjen tas de åtaganden upp för vilka ingen avsättning görs (se även avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar samt kapitel 6 Statliga garanter och krediter).

Garantiåtagandena har under senare år ökat till följd av större volym insättningar som omfattas av insättningsgarantin.

Not 54

Övriga ansvarsförbindelser

Miljoner kronor

2006

2005

Riksgäldskontoret

6 201

6 699

Statens pensionsverk

2 417

2 448

Radio- och TV-verket

630

415

Statens fastighetsverk

294

0

Totalförsvarets forskningsinstitut

196

163

Malmö högskola

43

50

Försäkringskassan

30

30

Affärsverk

Sjöfartsverket

83

86

Svenska kraftnät

20

20

Luftfartsverket

10

12

Övriga myndigheter

31

13

Summa

9 955

9 936

Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balansräkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller ej. Som Övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvars- förbindelser som ej är garantiförbindelser.

Riksgäldskontoret redovisar åtaganden gentemot internationella finansieringsinstitu- tioner. Statens pensionsverk redovisar antastbara förmåner. Statens fastighetsverk redovisar ter- minssäkring i US-dollar. Totalförsvarets forsk- ningsinstitut, Malmö högskola och Försäkrings- kassan redovisar ansvarsförbindelser gällande hyrda lokaler.

Sjöfartsverkets post utgörs av antastbara pensionsförpliktelser. Svenska kraftnät har tecknat borgen för lån avseende förvärv av

fastighet och Luftfartsverkets belopp avser i huvudsak pensionsåtaganden till dotter- och intresseföretag.

4.5.3Noter till finansieringsanalysen

Not 55

Skatter

Miljoner kronor

2006

2005

Enligt resultaträkningen

963 940

902 039

Tillkommer/avgår:

Förändring av skulder och fordringar

-1 908

-8 548

Summa

962 032

893 491

Vid periodisering av skatteintäkter tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp i årsredovisningen för staten avseende de skatter som är hänförliga till året, men ännu ej betalats eller omvänt. Skatteintäkterna enligt resultaträkningen justeras för dessa. Detsamma gäller fordringar och skulder avseende skatter som tas upp av Skatte- verket.

Not 56

Avgifter och andra ersättningar

Miljoner kronor

2006

2005

Enligt resultaträkningen

44 966

43 858

Tillkommer:

Utdelningar

21 657

11 473

Summa

66 623

55 331

Dotter- och intresseföretag värderas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden, vilket innebär att utdelningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dotter- och intresseföretag måste läggas till för att komma fram till statens nettoupplåning. Statens utdel- ningar redovisas i huvudsak av Regerings- kansliet. Under året har bl.a. TeliaSonera AB lämnat utdelning med 7,1 miljarder kronor, Vattenfall AB med 5,8 miljarder kronor och Venantius AB med 3,0 miljarder kronor.

114

Not 57

Transfereringar

Miljoner kronor

2006

2005

Enligt resultaträkningen

762 885

740 468

Avgår:

Avsättningar till fonder

-3 848

1 524

Nedskrivning och avskrivning av lån,

CSN m.fl.

-505

5 155

Nedskrivning av fordran på kommuner

-

-5 574

Ersättning till Vattenfall, Barsebäck 2

-

-4 100

Förändring av fordringar,

socialförsäkring

-369

270

Tillkommer:

Kapitaltillskott/återföring avseende

SVEDAB

-180

261

Summa

757 983

738 004

Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför bort.

Avsättning till fonder har ökat under 2006 och avser främst Kärnavfallsfonden. Föregående år redovisades en återföring av fonderade medel för kompetenssparande som ledde till att fonderna minskade.

Återföringen av nedskrivningar av lån hos CSN 2005 förklaras av att reservationen minskade bl.a. som följd av lägre ränta som ger högre grad av återbetalning. Under 2006 har en mer begränsad förändring skett.

Nedskrivningen av fordran på kommuner för moms i det s.k. kommunkontosystemet under 2005 redovisades som transferering, men medförde inte någon betalning. Detsamma gällde statens ersättning till Vattenfall i samband med överenskommelsen om stängning av Barsebäck 2. Dessa belopp dras därför av för 2005. Under 2006 har inte några motsvarande stora poster förekommit.

Till transfereringar hänförs även förändringar i återkravsfordringar m.m. hos Försäkringskassan.

Skr. 2006/07:101

Not 58

Statens egens verksamhet

Miljoner kronor

2006

2005

Enligt resultaträkningen

202 452

194 060

Avgår:

Avskrivningar

-23 773

-27 715

Avsättningar (se not 43 och 44)

-12 860

-4 235

Nedskrivning av lån RGK

-

10

Realisationsförluster

-341

-1 290

Summa

165 478

160 830

Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betalningar och tas därför bort.

De höga avsättningarna under 2006 avser ökningen av avsättning för statens tjänste- pensionsåtagande (se not 43).

Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Fortifikationsverket gjorde en realisationsförlust vid försäljning av försvarsfastigheter på nära 1 miljard kronor under 2005, vilket ledde till det högre beloppet under föregående år.

Not 59

Justeringar till betalningar

Miljoner kronor

2006

2005

Förändring av långfristiga fordringar

-416

3 730

Förändring av omsättningstillgångar

527

-22 965

Förändring av kassa, bank

-1 070

177

Förändring av skulder

-23 276

-15 430

Summa

-24 235

-34 488

Förändringar av långfristiga fordringar har varit små under året, liksom förändringar av omsättningstillgångar utöver de som avser skatter (se not 55).

Behållningen på kassa, bank ökade med 1,1 miljarder kronor vilket medför att statens nettoupplåning ökar.

Förändringar av skulder har påverkat statens kassaflöde negativt och därmed ökat nettoupplåningen med 23 miljarder kronor. Den

115

Skr. 2006/07:101

dominerande faktorn är att Riksgäldskontorets skuld till Premiepensionsmyndigheten minskat, eftersom utbetalningar av premiepensionsmedel för två år gjorts under året.

Not 60

Investeringar

Miljoner kronor

2006

2005

Finansiella investeringar

Aktier och andra värdepapper

171

1 964

Materiella investeringar

Beredskapstillgångar

10 869

10 443

Väganläggningar

8 074

7 247

Järnvägsanläggningar

8 258

8 231

Maskiner och inventarier

4 874

4 194

Fastigheter och markanläggningar

2 607

4 041

Övriga investeringar

4 304

2 746

Summa materiella investeringar

38 986

36 902

Immateriella investeringar

Datasystem, rättigheter m.m.

1 394

1 414

Total summa

40 551

40 280

Finansiella

investeringar

uppgick

till

endast

0,2 miljarder

kronor under året.

Materiella

investeringar uppgick till 39,0 miljarder kronor, vilket är en ökning med 2,1 miljarder kronor från föregående år.

Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till 10,9 miljarder kronor, vilket är en liten ökning med 0,4 miljarder kronor från föregående år. Endast en obetydlig del är hänförlig till annat än det militära försvaret.

Investeringar i väganläggningar uppgick till 8,1 miljarder kronor, vilket är en ökning med 0,8 miljarder kronor från föregående år. Bland de större väginvesteringarna kan nämnas E4 förbi Markaryd och Götaleden i Göteborg, väg 45, som öppnats för trafik under året samt E4 mellan Uppsala och Mehedeby som mötes- separerats.

Investeringar i järnvägsanläggningar uppgick till 8,3 miljarder kronor, vilket är på samma nivå som föregående år. Banverket har gjort investeringar enligt banhållningsplanen med 7,8 miljarder kronor. I banhållningsplanen ingår

bl.a. investeringar i Västra stambanan, Södra stambanan samt Västkustbanan.

Investeringar i maskiner och inventarier uppgick till 4,9 miljarder kronor, vilket är en ökning med 0,7 miljarder kronor och fördelar sig på de flesta myndigheter. Rikspolisstyrelsen har den största investeringsposten på 0,7 miljarder kronor, vilket är en ökning mot föregående år med 0,1 miljarder kronor. Därefter följer Försvarsmakten och Domstolsverket som gjort investeringar på 0,4 miljarder kronor vardera och Lunds universitet med 0,3 miljarder kronor.

Investeringar i fastigheter och markanlägg- ningar uppgick till 2,6 miljarder kronor, vilket är en minskning med 1,4 miljarder kronor från föregående år. Den största posten avser Forti- fikationsverket med 1,2 miljarder kronor, vilket är en ökning jämfört med föregående år. De största nyanskaffningarna avser nybyggnad av kontor för Försvarets forskningsinstitut, ny- byggnad av flygledartorn i Luleå och ombyggnad av rullbana i Såtenäs. Naturvårdsverket har investerat 0,8 miljarder kronor, vilket är i linje med föregående år. Luftfartsverket har gjort investeringar i fastigheter och markanläggningar på 0,8 miljarder kronor, vilket är 1,4 miljarder kronor lägre än föregående år och därmed utgör hela minskningen när det gäller investeringar i byggnader och markanläggningar. Investeringar i immateriella tillgångar som i huvudsak avser IT- system uppgick till 1,4 miljarder kronor, vilket är samma nivå som föregående år. De största investeringarna i immateriella tillgångar finns hos Försäkringskassan med 0,3, Rikspolisstyrelsen med 0,2 och Skatteverket 0,1 miljarder kronor.

Not 61

Utlåning

Nyutlåning

Miljoner kronor

2006

2005

Centrala studiestödsnämnden, studielån

och hemutrustningslån

10 751

11 110

Riksgäldskontoret

2 535

3 466

Övriga myndigheter

133

108

Summa nyutlåning

13 419

14 684

116

Amorteringar

Miljoner kronor

2 006

2005

Centrala studiestödsnämnden

8 693

7 880

Riksgäldskontoret

203

1 235

Övriga myndigheter

47

82

Summa amorteringar

8 943

9 197

Centrala studiestödsnämndens nyutlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till 10,8 miljarder kronor, vilket är en minskning från föregående år med 0,4 miljarder kronor.

Amorteringarna hos CSN uppgick till 8,7 miljarder kronor, en ökning från föregående år med 0,8 miljarder kronor.

Riksgäldskontorets nyutlåning var 2,5 miljarder kronor, vilket är en minskning med nära 1 miljard kronor. Huvuddelen av nyutlåningen avser Botniabanan som har ökat sina lån i Riksgäldskontoret med 2,3 miljarder kronor (se även not 29).

Not 62

Finansiellt netto för statens upplåning

Miljoner kronor

2006

2005

Finansiella intäkter (se not 12)

58 962

43 705

Finansiella kostnader (se not 12)

-87 087

-110 611

Avgår:

Orealiserade valutadifferenser

-23 282

29 578

Summa

-51 407

-37 328

Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning har försämrats med drygt 14 miljarder kronor jämfört med föregående år.

Intäkter som är hänförbara till orealiserade valutakursdifferenser uppgick till 23,3 miljarder kronor. Orealiserade poster påverkar inte statens nettoupplåning.

Skr. 2006/07:101

Not 63

Övrigt finansiellt netto

Miljoner kronor

2006

2005

Finansiella intäkter enligt

resultaträkningen

15 391

22 469

Finansiella kostnader enligt

resultaträkning

-1 601

-866

Avgår:

Kapitaliserade räntor på utlåning

-1 693

-2 070

Avgår reavinst vid försäljning av aktier

m.m.

-35

-2 626

Summa

12 062

16 907

Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldförvaltningen.

Centrala studiestödsnämnden tar upp ränteintäkter för sin utlåning i resultaträkningen. En stor del av denna ränteintäkt betalas inte in till staten utan bokförs i balansräkningen som en ökning av fordran avseende utlåning. Det innebär att s.k. kapitaliserad ränta inte har betalats in till staten och den påverkar således inte statens nettoupplåning.

Not 64

Justeringar till betalningar

Miljoner kronor

2006

2005

Förändring av tillgångar hänförbara till

statens upplåning

-1 051

1 250

Förändring av skulder hänförbara till

statens upplåning

-4 061

198

Summa

-5 112

1 448

Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har påverkat statens nettoupplåning med 1,1 respektive 4,1 miljarder kronor under året.

117

5

Statsbudgetens utfall

Skr. 2006/07:101

5 Statsbudgetens utfall

I 2007 års ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av statsbud- getens utfall 2006. I detta kapitel lämnar rege- ringen en utförligare redovisning av stats- budgetens slutliga utfall 2006, som också jämförs med de beräknade inkomsterna och budgeterade utgifterna på statsbudgeten. Med statsbudgeten avses i det följande den ursprungliga statsbud- geten antagen av riksdagen i december 2005, exklusive tilläggsbudget. I bilaga 5 och 6 redo- visas det slutliga utfallet för samtliga inkomst- titlar och anslag på statsbudgeten.

5.1Statsbudgetens saldo 2006

Statsbudgeten skall omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov enligt 16 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Statsbudgetens saldo är därmed detsamma som statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna.

Budgetsaldot uppgick 2006 till 18,4 miljarder kronor (tabell 5.1). I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till -39,0 miljarder kronor. Skillnaden mellan utfallet och statsbudgeten blev därmed 57,3 miljarder kronor.

Inkomsterna beräknades i statsbudgeten för 2006 uppgå till 745,5 miljarder kronor. Det slutliga utfallet blev 810,3 miljarder kronor, vilket är 64,9 miljarder kronor högre än beräknat (se vidare avsnitt 5.2 Statsbudgetens inkomster 2006). Utfallet för Skatter m.m. blev 67,0 miljarder kronor högre än beräknat, varav

39,9 miljarder kronor avser Skatt på kapital och

21,3 miljarder kronor avser Periodiseringar. Utfallet för Mervärdesskatt blev 7,2 miljarder kronor högre än beräknat i statsbudgeten.

Utfallet för Övriga inkomster blev 2,2 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Inkomster av försåld egendom beräknades i statsbudgeten schablonmässigt uppgå till 15,0 miljarder kronor. Utfallet blev 0,1 miljarder kronor. Inkomster av statens aktier blev däremot 10,8 miljarder kronor högre än beräknat i statsbudgeten.

Tabell 5.1 Statsbudgetens utfall 2006

Miljoner kronor

Stats-

Tilläggs-

Skillnad mot

1

budget

Utfall

statsbudget

budgetP

P

Totala

inkomster

745 452

0

810 315

64 863

Skatter m.m.

677 440

0

744 461

67 021

Övriga

inkomster

68 012

0

65 854

-2 158

Totala utgifter

784 403

11 072

791 942

7 539

Utgiftsområden

exkl. räntor

726 473

11 072

716 066

-10 407

Statsskulds-

räntor m.m.

43 170

0

49 472

6 302

Riksgälds-

kontorets

nettoutlåning

14 760

0

27 502

12 742

Kassamässiga

korrigering

0

0

-1 098

-1 098

Budgetsaldo

-38 951

-11 072

18 373

57 324

1P P Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2005, exkl. tilläggsbudget. I beloppet för utgiftsområden exkl. räntor ingår beräknad minskning av anslagsbehållningar (1 264 miljoner kronor).

Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev 791,9 miljarder kronor. Det är 7,5 miljarder kronor högre än i den ur-

121

Skr. 2006/07:101

sprungligen fastställda statsbudgeten. Jämfört med statsbudgeten inklusive tilläggsbudget blev utfallet 3,5 miljarder kronor lägre än beräknat.

Utgifterna för samtliga utgiftsområden, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev 10,4 miljarder kronor lägre än beräkningen i statsbudgeten. Det berodde bl.a. på att utfallet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev 3,9 miljarder kronor lägre än beräknat i stats- budgeten främst beroende på lägre utgifter för sjukpenning. Utgifterna för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn blev 1,4 miljarder kronor lägre jämfört med beräk- ningen i statsbudgeten, vilket till stor del förklaras av lägre utgifter för föräldra- försäkringen. Den lägre arbetslösheten medförde att utgifterna för utgiftsområde Arbetsmarknad blev 1,9 miljarder kronor lägre än beräknat. Lägre antal studiemedelstagare medförde att utgifterna för Studiestöd blev 2,0 miljarder kronor lägre jämfört med beräkningen i stats- budgeten. Avgiften till Europeiska gemenskapen blev 2,1 miljarder kronor lägre än beräknat.

Utgifterna inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar blev 4,6 miljarder kronor högre än vad som beräknades i statsbudgeten främst till följd av riksdagens beslut om tidigareläggning av utbetalning av gårdsstöd från januari 2007 till december 2006.

Utfallet för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev 6,3 miljarder kronor högre än beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. Det förklaras främst av högre realiserade valutakursförluster.

Riksgäldskontorets (RGK:s) nettoutlåning blev 12,7 miljarder kronor högre jämfört med vad som beräknades i statsbudgeten. Det berodde bl.a. på att utbetalningen av premie- pensionsmedel tidigarelades från januari 2007 till december 2006. Därmed belastades 2006 med utbetalningar av premiepensionsmedel för två år (se vidare avsnitt 5.4.29).

Statsbudgetens utfall för 2006 påverkades av flera engångseffekter. Störst är effekten av utbetalningar av premiepensionsmedel (24,7 miljarder kronor). Räntebeläggning av före- tagens periodiseringsfonder fr.o.m. den 1 januari 2005 beräknas ha ökat inkomsterna kassamässigt med 12 miljarder kronor under 2006 till följd av upplösning av periodiseringsfonder. Extra utdelningar på aktier m.m. ökade inkomsterna

för staten med 10,8 miljarder kronor. Tidigareläggningen av utbetalning av gårdstöd uppgick till 4,0 miljarder kronor.

Justerat för dessa engångseffekter uppgick budgetsaldot för 2006 till 24,3 miljarder kronor. Statsbudgetens saldo 2006 samt justering för större engångseffekter framgår av tabell 5.2.

Tabell 5.2 Statsbudgetens saldo 2006 samt justering för

större engångseffekter

Miljarder kronor

2006

Statsbudgetens saldo

18,4

Större engångseffekter

5,9

Varav

Upplösning av periodiseringsfonder

-12,0

Extra utdelningar

-10,8

PPM, tidigareläggning

24,7

Gårdsstöd, tidigareläggning

4,0

Statsbudgetens saldo justerat för större

engångseffekter

24,3

Om engångseffekterna exkluderas erhålls ett mått på den underliggande utvecklingen (statsbudgetens underliggande saldo). I diagram 5.1 redovisas statsbudgetens saldo och under- liggande saldo för åren 1990–2006. Under 1990- talets inledande år var staten tvungen att låna stora belopp. Störst var lånebehovet 1993. Därefter har det skett en kraftig minskning av lånebehovet och 1998 övergick lånebehovet till ett budgetöverskott på 9,7 miljarder kronor. Statsbudgetens saldo ökade sedan successivt till 82 miljarder kronor 1999 och till 102 miljarder kronor 2000. År 2001 minskade budgetsaldot till 38,7 miljarder kronor och 2002 minskade det ytterligare till 1,2 miljarder kronor. År 2003 uppvisade budgetsaldot ett underskott på 46,3 miljarder kronor och 2004 ökade under- skottet till 50,5 miljarder kronor. För 2005 och 2006 blev budgetsaldot ett överskott på 14,1 miljarder kronor respektive 18,4 miljarder kronor.

122

Diagram 5.1 Statsbudgetens faktiska och underliggande

saldo 1990-2006

Miljoner kronor

150 000

100 000

50 000

0

-50 000

-100 000

-150 000

-200 000

-250 000

-300 000

1990

1992

1994

1996

1998

2000

2002

2004

2006

Faktiskt saldo

Underliggande saldo

5.1.1Statsbudgeten 2005 och 2006

I tabell 5.3 nedan redovisas statsbudgetens utfall för 2005 och 2006. Statsbudgetens överskott 2006 blev 4,3 miljarder kronor högre än 2005.

Statsbudgetens inkomster ökade med 64,5 miljarder kronor (8,6 procent) mellan 2005 och 2006. Skatter m.m. ökade med 56,1 miljarder kronor. Av detta belopp avser 9,8 miljarder

kronor skatt

på

kapital, hushåll och

15,2 miljarder

kronor

mervärdesskatt. Period-

iseringarna beräknas uppgå till 20,4 miljarder kronor 2006 och till -11,9 miljarder kronor 2005. Skillnaden är således 32,3 miljarder kronor. Övriga inkomster ökade med 7,9 miljarder kronor. Det beror på att utdelningen på statens aktier ökade med 10,8 miljarder kronor.

Statsbudgetens utgifter ökade med 60,2 miljarder kronor (8,2 procent) mellan 2005 och 2006. Utgifterna för utgiftsområden exklusive Statsskuldsräntor m.m. ökade med 23,8 miljarder kronor (3,4 procent). Räntor på statsskulden m.m. ökade med 16,8 miljarder kronor och Riksgäldskontorets nettoutlåning ökade med 17,4 miljarder kronor

Skr. 2006/07:101

Tabell 5.3 Statsbudgetens utfall 2005 och 2006

Miljoner kronor

Skillnad mot

Utfall 2006

Utfall 2005

2005

Inkomster

810 315

745 825

64 490

Skatter m.m.

744 461

688 372

56 089

Övriga

65 854

57 925

7 929

inkomster

Utgifter m.m.

791 942

731 771

60 171

Utgiftsområden

716 066

692 299

23 767

exkl. räntor

Statsskulds-

49 472

32 657

16 815

räntor m.m.

Riksgälds-

27 502

10 084

17 417

kontorets

nettoutlåning

Kassamässiga

-1 098

-3 269

2 172

korrigeringar

Budgetsaldo

18 373

14 054

4 319

5.2Statsbudgetens inkomster 2006

Statsbudgetens inkomster uppgick 2006 till 810 miljarder kronor, vilket är 65 miljarder kronor högre än vad som fastställdes i stats- budgeten för 2006. Statsbudgetens inkomster utgörs av skatter m.m. samt övriga inkomster, vilka uppgår till 744 respektive 66 miljarder kronor.

Redovisningen av statsbudgetens inkomster i årsredovisningen skiljer sig från redovisningen i den ekonomiska vårpropositionen. I årsredo- visningen tillämpas den budgetstruktur som riksdagen fattat beslut om för budgetåret 2006 i enlighet med regeringens förslag i budget- propositionen för 2006 (bet. 2005/06:FiU10, rskr. 2005/06:135) samt i 2006 ekonomiska vårproposition (bet. 2005/06:FiU20, rskr. 2005/06:369).

123

Skr. 2006/07:101

Sedan resultat- och balansräkningarna samt finansieringsanalysen i årsredovisningen färdig- ställts har ett antal mindre uppdateringar gjorts som påverkar skatteintäkterna både 2005 och 2006. Under indirekta skatter har arbets- givaravgifterna justerats upp med 0,4 miljarder kronor och nedsättningarna med 0,2 miljarder kronor 2006. Under restförda och övriga skatter har övriga skatter justerats upp med 0,4 miljarder kronor 2005. De totala skatteintäkterna är således 0,4 respektive 0,2 miljarder kronor högre i statsbudgetens utfall för 2005 respektive 2006 jämfört med de skatteintäkter som finns redovisade i resultaträkningen.

I tabell 5.7 redovisas statsbudgetens skatte- intäkter och inkomster 2005 och 2006. I tabellen redovisas en jämförelse mellan utfallet och statsbudgeten för 2006. Avseende 2005 redovisas en jämförelse av utfall mot prognosen till budgetpropositionen för 2006, som låg till grund för beräkningen till statsbudget för 2006.

I 2007 års ekonomiska vårproposition föreslår regeringen en ny budgetstruktur med anledning av ändrade redovisningsprinciper för premie- pensionssystemet. EU:s statistikorgan Eurostat har beslutat att pensionssystem där pensions- utbetalningarna beror på avkastningen av fonderade medel inte skall tillräknas den offentliga sektorn. Istället skall de fonderade pensionssystemen tillräknas hushållssektorn. Detta innebär att de avgifter som betalasts till premiepensionssystemet inte längre anses till- höra den offentliga sektorn. Omläggningen innebär att den offentliga sektorns skattekvot blir ca 1 procentenhet lägre jämfört med tidigare redovisningsprincip. Omläggningen påverkar varken statens skatteintäkter eller statsbudgetens saldo. Av tabell 5.4 framgår hur intäkts- redovisningen påverkas av omläggningen.

Tabell 5.4 Redovisning av skatteintäkter i årsredovisningen respektive 2007 års ekonomiska vårproposition

Miljarder kronor

I årsredovisningen

Prognos/

Utfall

utfall

(enligt statsbudget för 2006)

2006

2005

Totala skatteintäkter

1 438

1 374

Staten

793

760

Kommunsektorn

454

436

Pensionssystemet

181

171

EU

9

8

Prognos/

Utfall

utfall

I 2007 års ekonomiska vårproposition

2006

2005

Totala skatteintäkter

1 415

1 354

Staten

793

760

Kommunsektorn

454

436

Pensionssystemet

159

151

EU

9

8

Anm. Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

I årsredovisningen redovisas totala skatteintäkter inklusive avgifter till premiepensionssystemet, medan de inte ingår i de totala skatteintäkterna i 2007 års ekonomiska vårproposition.

5.2.1Prognosförutsättningar

Statsbudgetens utfall baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter hänförliga till flera inkomstår. En analys av hur statsbudgetens inkomster har utvecklats 2006 jämfört med den fastställda statsbudgeten bör beakta utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken.

De för 2006 beslutade reformer som påverkat statens skatteintäkter och statsbudgetens inkomster redovisas i tabell 5.5.

124

Tabell 5.5 Inkomstreformer 2006

Miljarder kronor

Beslut som påverkat statens skatteintäkter

Skatt på arbete

-10

Skatt på kapital

-2

Skatt på konsumtion och insatsvaror

3

Summa skattebeslut

-9

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

De sänkta skatteintäkterna från skatt på arbete utgörs huvudsakligen av skattereduktion för allmän pensionsavgift, som minskar skatte- intäkterna med 10 miljarder kronor. Dessa skattereduktioner fullbordar den reform som syftar till full kompensation för den allmänna pensionsavgiften.

De sänkta skatteintäkterna från skatt på kapital utgörs främst av två motverkande effekter till följd av förändringar som rör fastighetsskatten. Begränsningen av skatte- uttaget på markvärdet för småhus beräknas minska skatteintäkterna med 3 miljarder kronor och den tillfälligt höjda skattesatsen på vattenkraftverk beräknas öka skatteintäkterna med drygt 1 miljard kronor.

Skatt på konsumtion och insatsvaror har höjts med knappt 3 miljarder kronor. Högre skatt på termisk effekt i kärnkraftreaktorer och högre skattesats på el bidrar till de högre intäkterna.

Sammantaget har skatteintäkterna för 2006 sänkts med 9 miljarder kronor.

Makroekonomiska förutsättningar

Utvecklingen av skatterna har ett starkt samband med den makroekonomiska utvecklingen. I tabell 5.6 redovisas några av de makro- ekonomiska förutsättningar som påverkar skatteintäkterna. I tabellen görs även en jäm- förelse mot de makroekonomiska förutsätt- ningar i budgetpropositionen för 2006 som låg till grund för statsbudgeten.

Skr. 2006/07:101

Tabell 5.6 Antaganden i 2007 års ekonomiska vårproposition jämfört med budgetpropositionen för 2006

Procentuell förändring om annat inte anges

2005

2006

1

2,9

4,4

P

BNP, marknadsprisP

Differens mot BP2006

0,5

1,4

1

2,4

2,8

P

Hushållens konsumtionsutgifterP

Differens mot BP2006

0,3

-0,2

3

0,6

2,0

P

Arbetade timmarP

Differens mot BP2006

0,4

0,4

2

3,1

3,3

P

TimlönP

Differens mot BP2006

-0,2

-0,1

Utbetald lönesumma skatteunderlag

3,7

5,4

Differens mot BP2006

0,2

0,3

Kommunal medelutdebitering

31,60

31,60

Differens mot BP2006

0,0

0,0

3

0,6

1,5

P

KPI juni-juniP

Differens mot BP2006

0,0

0,1

4

43 300

44 500

P

InkomstbasbeloppP

Differens mot BP2006

0,0

0,0

4

39 400

39 700

P

PrisbasbeloppP

Differens mot BP2006

0,0

0,0

4

298 600

306 000

P

SkiktgränsP

Differens mot BP2006

0,0

0,0

4

450 500

460 600

P

Övre skiktgränsP

Differens mot BP2006

0,0

0,0

1

P

P

Fasta priser, procentuell förändring.

2

P

P

Dagkorrigerade arbetade timmar och NR-timlön.

3

P

P

Avser juni föregående år t.o.m. juni aktuellt år.

4

P

P

Kronor.

En viktig variabel för prognosen av skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman i ekono- min. Skatt på arbete påverkas främst av löne- summan, men också skiktgränserna som justeras med förändringen i KPIPF1FP. Inkomst över skikt- gränserna beskattas högre. Om skiktgränserna höjs, så att en större andel av inkomsterna hamnar under skiktgränsen, leder det till lägre skatteintäkter.

1T T För skatt på arbete avseende 2006 används förändringen av konsumentprisindex (KPI) under perioden juni 2005-juni 2006.

125

Skr. 2006/07:101

Skatt på energi påverkas av KPIPF1FP genom den årliga indexeringen av skattesatserna. Hushållens konsumtionsutgifter påverkar intäkterna från såväl mervärdesskatt som punktskatter.

Sedan beräkningen till statsbudgeten gjordes hösten 2005 har hushållens konsumtionsutgifter utvecklats starkare än förväntat, vilket har lett till högre mervärdesskatteintäkter än beräknat.

Arbetsmarknaden har utvecklats starkare än förväntat, vilket har bidragit till att lönesumman för 2005 och 2006 blev högre. Därmed blev in- täkterna från skatt på arbete högre än beräknat. KPI är marginellt högre än prognostiserat.

5.2.2Totala skatteintäkter

De totala skatteintäkterna 2006 beräknas uppgå till 1 438 miljarder kronor, vilket är 54 miljarder kronor högre än statsbudgeten för 2006. Statens skatteintäkter, dvs. exklusive EU-skatter, kom- munalskatt och avgifter till ålderspensions- systemet, beräknas uppgå till 793 miljarder kronor, vilket är 49 miljarder kronor högre än statsbudgeten. Summa inkomster, som utgörs av Skatter m.m. och Övriga inkomster blev 65 miljarder kronor högre än beräknat till stats- budgeten.

Främst är det högre intäkter från skatt på arbete och skatt på kapital som förklarar de stora avvikelserna gentemot statsbudgeten. I kapitlet som följer förklaras avvikelserna mer utförligt.

I tabell 5.7 redovisas såväl skatteintäkter som inkomster samt avvikelser gentemot statsbud- geten. För de skatteintäkter som ingår i den årliga inkomsttaxeringen redovisas prognoser för 2006.

Redovisningen av skatterna innehåller två delar. Den första delen redovisar skatteintäkter och den andra delen redovisar justeringsposter. Skatteintäkter är periodiserade skatter, dvs. skatterna har en direkt koppling till den ekonomiska utveckling och de skatteregler som gäller för det aktuella året.

Redovisningen är uppdelad på inkomst- huvudgrupperna Skatt på arbete, Skatt på kapital, Skatt på konsumtion och insatsvaror samt Restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna, som i relation till BNP utgör skattekvoten. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatter som tillhör EU. Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatteintäkter som i sin tur särredovisas på kommunsektorn, ålderspen- sionssystemet och staten.

Den andra delen av redovisningen innehåller ett antal justeringsposter som bl.a. behövs för att redovisa summa inkomster. Justeringsposterna redovisas under följande inkomsthuvudgrupper:

Tillkommande inkomster, Avräkningar och Periodiseringar.

1T T 2006 års skattesatser justerades med förändringen av KPI under perioden juni 2004-juni 2005.

126

Skr. 2006/07:101

Tabell 5.7 Totala skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster jämfört med statsbudgeten för 2006

Miljarder kronor

Prognos/utfall

Utfall

Skillnad mot statsbudget 2006

Inkomstår

2006

2005

2006

2005

Skatt på arbete

881,6

849,9

6,9

8,7

Direkta skatter

492,2

476,9

4,6

6,1

Kommunal inkomstskatt

454,1

435,6

1,8

2,9

Statlig inkomstskatt

43,2

38,3

2,5

1,9

Allmän pensionsavgift

76,9

74,2

0,2

0,3

Skattereduktioner m.m.

-82,1

-71,3

0,1

1,0

Indirekta skatter

389,4

373,0

2,3

2,6

Arbetsgivaravgifter

357,1

341,1

0,7

1,4

Egenavgifter

10,9

10,1

1,1

0,7

Särskild löneskatt

29,0

29,3

0,0

1,1

Nedsättningar

-8,8

-8,5

0,6

-0,5

Tjänstegruppliv

1,2

1,1

0,0

-0,1

Skatt på kapital

184,4

167,9

42,3

29,1

Skatt på kapital, hushåll

32,0

22,9

18,2

8,7

Skatt på företagsvinster

96,8

91,1

24,0

20,9

Avkastningsskatt

10,7

12,0

-0,5

-0,8

Fastighetsskatt

25,0

25,1

-3,1

-0,1

Stämpelskatt

9,5

7,8

1,5

0,4

Förmögenhetsskatt

6,5

5,0

0,8

0,2

Övriga skatter

3,9

2,8

1,2

0,1

Arv- och gåvoskatt

0,1

1,1

0,1

-0,1

Skatt på konsumtion och insatsvaror

373,6

357,4

4,9

4,9

Mervärdesskatt

263,5

250,2

6,2

5,4

Skatt på tobak

8,6

8,2

0,2

0,2

Skatt på alkohol

10,7

10,3

0,5

0,1

Energiskatt

38,2

37,8

-0,1

-0,5

Koldioxidskatt

24,7

25,5

-1,0

-0,6

Övriga skatter på energi och miljö

4,7

3,3

-2,0

0,1

Skatt på vägtrafik

11,8

11,0

0,4

-0,3

Skatt på import

5,0

4,7

0,3

0,3

Övriga skatter

6,3

6,4

0,2

0,2

Restförda och övriga skatter

-1,9

-0,8

0,6

0,5

Restförda skatter

-5,4

-7,6

1,3

-1,2

Övriga skatter

3,4

6,8

-0,6

1,7

Totala skatteintäkter

1 437,7

1 374,3

54,5

43,2

EU-skatter

9,1

7,8

0,6

-0,1

Offentliga sektorns skatteintäkter

1 428,7

1 366,6

53,8

43,3

Kommunalskatt

454,1

435,6

1,8

2,9

Avgifter till ålderspensionssystemet

181,5

171,3

3,1

0,6

Statens skatteintäkter

793,1

759,8

49,0

39,8

Tillkommande inkomster

10,7

9,3

0,5

-0,1

EU-skatter

8,9

7,8

0,5

-0,1

Kommunala utjämningsavgifter

1,8

1,5

0,0

0,0

Avräkningar

-72,7

-64,4

3,1

0,6

Intäkter som förs till fonder

-2,1

-2,2

-0,2

-0,3

Kompensation för mervärdesskatt

-56,9

-54,5

-1,6

-1,3

Stöd som ges via krediteringar på skattekonto

-13,7

-13,6

4,9

2,2

Kompetenssparande

6,0

Periodiseringar

13,4

-16,4

14,4

-13,1

Skatter m.m.

744,5

688,3

67,0

27,2

Övriga inkomster

65,9

57,6

-2,2

0,8

Summa Inkomster

810,3

745,8

64,9

28,0

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid

127

Skr. 2006/07:101

Skatt på arbete

Skatt på arbete utgör under inkomståret 2006 61 procent av de totala skatteintäkterna. I tabell 5.7 visas skatt på arbete för 2005 och 2006. Posterna under direkta skatter fastställs i taxeringen 2007 och uppgifterna är därmed en prognos.

Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utvecklingen av bl.a. utbetalda löner och transfereringar. Skattskyldigheten skiljer sig åt mellan olika skatter, varför skatt på arbete brukar delas in i direkta och indirekta skatter.

Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indirekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshetsersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning.

Utfallet för skatt på arbete blev 2005 850 miljarder kronor. Prognosen för 2006 är 882 miljarder kronor, vilket är 3,7 procent högre än 2005. Jämfört med statsbudgeten för 2006

beräknas

intäkterna

för

2006

bli knappt

7 miljarder

kronor

högre

än beräknat. Den

fortsatt stigande sysselsättningen

tillsammans

med ökningen av timlönen har medfört en starkare utveckling av intäkterna från skatt på arbete.

Direkta skatter

Direkta skatter består till drygt 90 procent av kommunala inkomstskatter och utgör mer än hälften av skatt på arbete. År 2005 blev utfallet för de direkta skatterna 477 miljarder kronor. År 2006 beräknas intäkterna öka med 3,2 procent till 492 miljarder kronor, vilket är ca 4,6 miljarder kronor högre än i statsbudgeten.

Kommunal inkomstskatt

År 2006 beräknas intäkterna från den kom- munala inkomstskatten uppgå till 454 miljarder kronor, vilket är 4,3 procent högre än 2005 års utfall. Ökningen förklaras av den högre utveck- lingen av lönesumman.

Den gynnsamma ekonomiska utvecklingen har medfört att skatteunderlaget utvecklats starkare. Jämfört med statsbudgeten har in- täkterna för 2006 reviderats upp med 1,8 miljarder kronor.

Statlig inkomstskatt

Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas uppgå till 43 miljarder kronor 2006. Den högre utvecklingstakten av timlönen har medfört att prognosen för 2006 är 2,5 miljarder kronor högre än statsbudgeten. Även intäkterna avseende 2005 har reviderats upp med 1,9 miljarder kronor. Skatteintäkterna från statlig inkomstskatt beräknas 2006 vara hela 12,7 procent högre än 2005.

Allmän pensionsavgift

Den allmänna pensionsavgiften tas ut på förvärvsinkomster. Underlaget för avgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar och intäkterna följer därför utvecklingen av skatte- underlaget för direkta skatter. Intäkterna från den allmänna pensionsavgiften beräknas öka med 3,6 procent 2006. På grund av den starka ökningen av skatteunderlaget är prognosen uppreviderad med 0,3 respektive 0,2 miljarder kronor för 2005 och 2006.

Skattereduktioner

År 2006 ökade storleken på skattereduktionerna med 11 miljarder kronor till 82 miljarder kronor. Ökningen förklaras i huvudsak av egen- avgiftskompensationen samt fastighetsskatte- reformen.

Indirekta skatter

De indirekta skatterna utgör drygt 44 procent av skatt på arbete och beräknas 2006 uppgå till 389 miljarder kronor. Jämfört med föregående inkomstår ökade intäkterna med 4,4 procent.

Till skillnad från de direkta skatterna där merparten av intäkterna överförs till kom- munerna tillfaller de indirekta skatterna huvud- sakligen staten och ålderspensionssystemet.

Arbetsgivaravgifter

Av de indirekta skatterna utgörs 92 procent av arbetsgivaravgifter. Prognosen för 2006 är 0,7 miljarder kronor högre än statsbudgeten. Jämfört med utfallet för 2005, är det knappt 16 miljarder kronor högre, vilket motsvarar en ökning med 4,7 procent.

Särskild löneskatt

År 2006 beräknas den särskilda löneskatten bli 0,3 miljarder kronor lägre än 2005. Minskningen beror på en tillfällig premiebefrielse för

128

pensionsförmåner. Utfallet

för

2005

blev

1,1 miljarder kronor högre

än

beräknat

till

budgetpropositionen för 2006.

Utfallet för 2006

blev som beräknat.

Skatt på kapital

Skatt på kapital omfattar bland annat skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företags- vinster, fastighetsskatt och förmögenhetsskatt. År 2006 beräknas skatt på kapital uppgå till ca 13 procent av de totala skatteintäkterna. Skatt på företagsvinster svarar för drygt hälften av skatt på kapital.

Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar de största variationerna över åren. Det är också för dessa skatter prognososäkerheten ofta är störst. Anledningen till att dessa skatter är svåra att prognostisera är dels att avkastningen på kapital varierar mycket, dels att det är svårt att knyta skatterna till utvecklingen av någon makro- ekonomisk variabel.

De flesta skatter i undergruppen skatt på kapital fastställs i den årliga taxeringen i november året efter inkomståret. Intäkterna från skatt på kapital är därför en prognos för 2006.

Skatt på kapital, hushåll

Hushållen betalar kapitalinkomstskatt på nettot av sina kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av hushållens skatt på kapital kommer från realiserade kapitalvinster. På grund av att kapitalvinsterna ofta varierar mycket mellan olika år, varierar även hushållens kapitalskatt. Kapitalvinsternas storlek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar i ekonomin samt när vinsterna realiseras. Flera års uppgång på de finansiella marknaderna samt en lång uppgång på fastighetsmarknaden har gjort att kapitalvinsterna var höga under 2005 och förväntas stiga ytterligare 2006.

För 2006 beräknas utfallet av skatten bli 32 miljarder kronor. Jämfört med beräkningen

till statsbudgeten är

det en revidering med

18 miljarder kronor.

Huvuddelen av revide-

ringen beror på att kapitalvinsternas storlek har reviderats upp för 2006. Utfallet av skatt på kapital för hushållen var 23 miljarder kronor 2005. Skillnaden mellan 2005 och 2006 beror på högre kapitalvinster.

Skr. 2006/07:101

Skatt på företagsvinster

Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar inkomstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Beskattningen utgår från bolagens bokförings- mässiga resultat, men vissa skattemässiga juster- ingar görs för att få fram den beskattningsbara inkomsten.

Utfallet för företagens inkomstskatt 2006 beräknas bli 97 miljarder kronor. Det är en ökning med ca 6 miljarder kronor jämfört med utfallet för 2005. Skillnaden jämfört med statsbudgeten är 24 miljarder kronor. Vinst- utvecklingen i företagssektorn var mycket stark under 2005 och en stor del av denna vinstökning skedde under andra halvåret. Det ledde till att prognosen för 2005 reviderades upp kraftigt i 2006- års ekonomiska vårproposition. I och med detta påverkades den underliggande skatten för 2006 som reviderades upp. En stor del av prognosrevideringen för 2006 jämfört med prognosen i statsbudgeten för 2006 beror därför på revideringen av den underliggande skatten mellan 2005 och 2006 som skedde i 2006 års ekonomiska vårproposition.

Avkastningsskatt

Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Basen för beskattningen är ett kapitalunderlag som utgörs av värdet av tillgångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen. Kapitalunderlaget multipliceras med statslåne- räntan året före beskattningsåret för att beräkna en schablonmässig intäkt som tas upp till beskattning.

Det beräknade utfallet av avkastningsskatten för 2006 är ca 11 miljarder kronor. Det är en minskning med 1 miljard kronor jämfört med utfallet 2005. Minskningen beror på att statslåneräntan var låg under 2005. Skillnaden för 2006 jämfört med statsbudgeten uppgår till 0,5 miljarder kronor.

Fastighetsskatt

Fastighetsskatt tas ut på småhus, hyreshus, och industrifastigheter. För hyreshus gäller olika skatteregler för den del som avser bostäder re- spektive den del som avser lokaler. Nya regler för uttag av fastighetsskatt beslutades i enlighet med budgetpropositionen för 2007. Från och med 2006 begränsades skatteuttaget på markvärdet för småhus. Taket för markvärdet är 2 kronor per kvadratmeter eller maximalt 5 000 kronor.

129

Skr. 2006/07:101

Intäkterna från fastighetsskatt beräknas bli 25 miljarder kronor 2006. Det är 3 miljarder kronor lägre jämfört med statsbudgeten. Skillnaden beror i princip enbart på den införda markvärdesbegränsningen.

Stämpelskatt

Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomträtter och vid beviljande av inteckningar. Utfallet för stämpelskatt för 2006 blev 9,5 miljarder kronor. Det är 1,5 miljarder kronor högre jämfört med prognosen i statsbudgeten. Differensen beror på en starkare prisutveckling på fastigheter samt en högre omsättning på fastighetsmarknaden än beräknat.

Förmögenhetsskatt

Förmögenhetsskatten

beräknas uppgå

till

6,5 miljarder kronor

för 2006. Det

är

0,8 miljarder kronor högre än i statsbudgeten. Ökningen beror på en starkare utveckling på de finansiella marknaderna än i prognosen till statsbudgeten.

Skatt på konsumtion och insatsvaror

Mervärdesskatt och punktskatter bildar till- sammans inkomsthuvudgruppen skatt på konsumtion och insatsvaror. År 2006 uppgick intäkterna till 374 miljarder kronor. Skatt på konsumtion och insatsvaror utgör 26 procent av de totala skatteintäkterna, varav mervärdes- skatten står för 18 procent och punktskatter står för 8 procent av de totala intäkterna.

Mervärdesskatt

Mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtionsutgifter, men även av statens och kommunsektorns förbrukning och investeringar.

Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 264 miljarder kronor 2006, vilket är drygt 13 miljarder kronor högre än 2005. Utfallet för 2006 blev 6 miljarder kronor högre än i statsbudgeten, vilket till lika delar förklaras av högre konsumtion i hushållen samt en ökad kommunal konsumtion.

Punktskatter

Punktskatter är s.k. särskilda konsumtions- skatter. En avsikt med punktskatter är att de skall kompensera för de externa kostnader för

samhället som uppstår i samband med förbruk- ning av vissa varor och tjänster. Punktskatter tas ut på bl.a. tobak, alkohol och energi.

Utvecklingen av skatteintäkterna från punktskatter påverkas främst av skattebasernas volymutveckling och av prisutvecklingen. År 2006 uppgick punktskatterna till sammanlagt 110 miljarder kronor, vilket är 1 miljard kronor lägre än statsbudgeten.

Skatt på tobak

Tobaksskatten utgörs till största delen av skatt på cigaretter. Skatt på tobak uppgick 2006 till 8,6 miljarder kronor. Intäkterna blev 0,2 miljarder kronor högre än statsbudgeten, vilket beror på en ökad försäljning av tobaksvaror i slutet av året, till följd av höjda skattesatser fr.o.m. den 1 januari 2007.

Skatt på alkohol

Alkoholskatterna uppgick 2006 till knappt 11 miljarder kronor. Utfallet blev 0,5 miljarder kronor högre än statsbudget, varav 0,3 miljarder kronor högre intäkter från skatt på etylalkohol. Förklaringen är en större inhemsk försäljning än väntat för såväl sprit, vin som öl.

Skatt på energi

Under skatt på energi återfinns energiskatt och koldioxidskatt. År 2006 uppgick intäkterna från energiskatt till 38 miljarder kronor, vilket är 0,1 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Koldioxidskatten uppgick till 25 miljarder kronor och blev 1 miljard kronor lägre än i statsbudgeten. Främst var det koldioxidsskatt på oljeprodukter m.m. som blev lägre än beräknat.

Skatt på vägtrafik

Skatt på vägtrafik utgörs till största delen av fordonsskatter. Totalt uppgick skatt på vägtrafik 2006 till knappt 12 miljarder kronor, vilket är 0,4 miljarder kronor högre än beräknat.

Restförda och övriga skatter

Restförda skatter är nettot av restförda och av kronofogdemyndigheten indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas omprövningar av Skatteverkets tidigare fattade taxeringsbeslut samt diverse inkomster som förs till exempelvis insättningsgarantiavgifter, bilskrotningsavgifter m.fl.

130

Restförda skatter blev 1,3 miljarder kronor högre än statsbudgeten och övriga skatter 0,6 miljarder kronor lägre än statsbudgeten. Sammantaget blev restförda och övriga skatter 0,6 miljarder kronor högre än statsbudgeten.

Tillkommande inkomster, avräkningar och periodiseringar

I tillkommande inkomster ingår s.k. EU-skatter och kommunala utjämningsavgifter. EU- skatterna utgörs främst av momsbaserad EU- avgift och tullmedel. EU-skatterna redovisas via statsbudgeten och tillfaller slutligen EU:s budget. Därmed ingår de inte i statens skatte- intäkter. EU-skatterna beräknas 2006 uppgå till knappt 9 miljarder kronor.

De tillkommande inkomsterna beräknas 2006 uppgå till 11 miljarder kronor, vilket är 0,5 miljarder kronor högre än statsbudgeten. Av- vikelsen förklaras främst av högre tullmedel och av en högre prognos för momsbaserad EU- avgift.

Avräkningarna uppgick 2006 till 73 miljarder kronor. Under avräkningar redovisas bl.a. skattekrediteringar, som enligt nationalräken- skaperna är att likställa med utgifter.

År 2006 uppgick kompensation för mer- värdesskatt till 57 miljarder kronor, varav avräknad mervärdesskatt hos statliga myndig- heter 20 miljarder kronor och kompensation för mervärdesskatt för kommunsektorn 37 miljarder kronor.

Stöd som ges via skattekrediteringar på skatte- konto uppgick till knappt 14 miljarder kronor 2006, vilket är 4,9 miljarder kronor lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Merparten av avvikelsen förklaras av att det genomsnittliga antalet personer under året i insatserna Plusjobb och Utbildningsvikariat blev betydligt lägre än beräknat.

Riksdagen har i enlighet med regeringens förslag i 2006 års vårproposition beslutat att krediteringar på skattekonto som bokförs på inkomsttitel 1835 Stöd för energieffektivisering i lokaler med offentlig verksamhet inte får minska med ett större belopp än 1 miljard kronor 2006. Utfallet för 2006 blev 0,2 miljarder kronor. Avvikelsen förklaras främst av de långa ledtiderna från det att stöd beviljas tills dess de stödberättigade åtgärderna slutförs och stöden betalas ut.

Skr. 2006/07:101

Riksdagen har i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen för 2007 beslutat att kreditering på konto som bokförs på inkomsttitel 1842 Stöd för konvertering från oljeuppvärmning får minska statens inkomster med 0,2 miljarder kronor för 2006. Utfallet för 2006 blev 0,2 miljarder kronor.

Periodiseringar utgörs framför allt av uppbörds- och betalningsförskjutningar. Såväl uppbörden av skatter som fastställs vid den årliga taxeringen, som betalningen av skatter är svåra att prognostisera och orsakar i regel avvikelser.

ÅrT 2006 beräknas periodiseringarna ha ökat statsbudgetens inkomster med 13 miljarder kronor. Uppbördsförskjutningar ökade statsbudgetens inkomster med knappt 4 miljarder kronor och betalningsförskjutningar ökade dem med knappt 10 miljarder kronor. Jämfört med statsbudgeten är det 14 miljarder kronor högre än beräknat.

5.2.3Övriga inkomster

Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkyl- mässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU.

Utfallet för

2006

uppgick

till

totalt

65 854 miljoner

kronor

och

var

därmed

2 158 miljoner kronor (3,2 procent) lägre än vad som beräknats i den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2005. Skillnaden förklaras främst av att Inkomster av försåld egendom blev 14 944 miljoner kronor lägre än beräknat. Inkomster av statens verksamhet blev däremot 12 496 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten.

Tabell 5.8 Övriga inkomster, sammanfattning

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2006

2006

SB 2006

2005

Inkomster av statens

verksamhet

30 954

43 450

12 496

27 552

Inkomster av försåld

egendom

15 000

56

-14 944

6 689

Återbetalning av lån

2 139

2 144

5

2 303

Kalkylmässiga inkomster

7 074

7 763

688

8 788

Bidrag m.m. från EU

12 845

12 441

-404

12 592

Summa övriga

inkomster

68 012

65 854

-2 158

57 925

131

Skr. 2006/07:101

Inkomster av statens verksamhet

Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelseöverskott från statliga affärsverk, Riksbanken och statens fastighetsförvaltning. Vidare redovisas ränteinkomster, aktieutdel- ningar från bolag med statligt ägande, offentlig- rättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet.

Inkomsterna under denna inkomsttyp upp- gick till 43 450 miljoner kronor för 2006 och var därmed 12 496 miljoner kronor (40,4 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Ökningen hänför sig främst till Inkomster av statens aktier, som blev 10 673 miljoner kronor högre än beräknat.

För 2006 blev Inkomster av statens verk- samhet 15 898 miljoner kronor (57,7 procent) högre än 2005. Den största ökningen hänför sig till Inkomster av statens aktier, som ökade med 10 820 miljoner kronor (89,1 procent) mellan åren. Övriga inkomster av statens verksamhet

ökade med 4 944 miljoner kronor under 2006. Utfallet för 2005 var -4 778 miljoner kronor, vilket främst berodde på regleringen av kom- munkontoskulden.

Tabell 5.9 Inkomster av statens verksamhet

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2006

2006

SB 2006

2005

Rörelseöverskott

5 503

6 956

1 454

7 219

Överskott av statens

fastighetsförvaltning

254

321

67

323

Ränteinkomster

5 897

5 988

91

5 755

Inkomster av statens

aktier

12 290

22 963

10 673

12 143

Offentligrättsliga

avgifter

5 826

6 085

259

6 008

Försäljningsinkomster

170

262

92

139

Böter m.m.

600

710

111

744

Övriga inkomster av

statens verksamhet

415

166

-249

-4 778

Inkomster av statens

verksamhet

30 954

43 450

12 496

27 552

Rörelseöverskott

Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rörelseöverskott uppgick till 6 956 miljoner kronor och var därmed 1 454 miljoner kronor (26,4 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Affärsverket Svenska kraftnäts

inlevererade utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig skatt uppgick till 1 573 miljoner kronor. Det är 1 206 miljoner kronor högre än beräknat i satsbudgeten .

Riksbankens inlevererade överskott uppgick till 5 300 miljoner kronor, vilket är 300 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten.

Under 2006 blev inkomsterna av Rörelse- överskott 262 miljoner kronor (3,6 procent) lägre än 2005. Riksbankens inlevererade överskott minskade med 1 400 miljoner kronor, medan

Affärsverket Svenska kraftnäts inlevererade utdelning m.m. ökade med 1 236 miljoner kronor. Inlevererat överskott från AB Svenska Spel redovisades tidigare i denna inkomst- huvudgrupp. Från och med 2006 redovisas detta överskott på inkomsttitel 1482 i inkomst- huvudgruppen Skatt på konsumtion och insats- varor.

Tabell 5.10 Rörelseöverskott

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2006

2006

SB 2006

2005

Luftfartsverkets

inlevererade överskott

67

0

-67

30

Affärsverket Svenska

kraftnäts inlevererade

utdelning och inleverans

av motsvarighet till

statlig skatt

367

1 573

1 206

337

Sjöfartsverkets

inlevererade överskott

13

31

19

29

Inlevererat överskott av

Riksgäldskontorets

garantiverksamhet

6

1

-5

9

Inlevererat överskott av

statsstödd exportkredit

50

51

1

114

Riksbankens inlevererade

överskott

5 000

5 300

300

6 700

Rörelseöverskott

5 503

6 956

1 454

7 219

Överskott av statens fastighetsförvaltning

Inkomsterna av Överskott av statens fastighets- förvaltning blev 321 miljoner kronor och var därmed 67 miljoner kronor (26,4 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Överskottet från Fortifikationsverket och Statens fastighetsverk uppgick till 269 miljoner kronor respektive 52 miljoner kronor.

Utfallet för Överskott av statens fastighets- förvaltning blev 2 miljoner kronor lägre än 2005.

132

RäntT einkomsterT

Utfallet för inkomsthuvudgruppen Räntein- komster uppgick till 5 988 miljoner kronor för 2006 och var därmed 91 miljoner kronor (1,5 procent) högre än beräknat i statsbudgeten.

Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 uppgick till 4 616 miljoner kronor, viket är 329 miljoner kronor högre än beräknat. Räntor på skattekonto m.m., netto blev 1 272 miljoner kronor. Det är 241 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten.

Utfallet för Ränteinkomster blev 233 miljoner kronor (4,0 procent) högre än 2005. Ränte- inkomster på studielån upptagna efter 1988 ökade med 290 miljoner kronor (6,7 procent) och

Räntor på skattekonton m.m. netto minskade med 69 miljoner kronor (5,2 procent).

Tabell 5.11 Ränteinkomster

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2006

2006

2006

2005

Räntor på näringslån

6

1

-5

1

Räntor på studielån

4 337

4 678

341

4 386

Övriga ränteinkomster

1 554

1 309

-245

1 367

Ränteinkomster

5 897

5 988

91

5 755

Inkomster av statens aktier

Inkomster av statens aktier (utdelningar) uppgick till 22 963 miljoner kronor och var därmed 10 673 miljoner kronor (86,8 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Utdelningar, som bolagen betalade ut under 2006, hänför sig till räkenskapsåret 2005.

Utbetalda utdelningar under 2005 och 2006 redovisas i tabell 5.12. Utdelningen från TeliaSonera uppgick till 7 117 miljoner kronor, vilket är en ökning med 4 575 miljoner kronor jämfört med 2005. Denna är en extra utdelning. Utbetald utdelning från Vattenfall minskade med 926 miljoner kronor till 4 674 miljoner kronor efter avdrag för kompensation för stängningen av Barsebäck 2. Utdelningen före avdraget var 5 800 miljoner kronor. Totalt ökade aktieutdelningarna med 10 820 miljoner kronor (89,1 procent) mellan 2005 och 2006. I beloppet för 2005 ingår 90 miljoner kronor från Systembolaget AB. Från och med 2006 redovisas utdelningen från Systembolaget på inkomsttitel 1481 Systembolagets AB:s överskott i

Skr. 2006/07:101

inkomsthuvudgruppen Skatt på konsumtion och insatsvaror.

Tabell 5.12 Aktieutdelning

Miljoner kronor

Utfall

Utfall

Skillnad

2006

2005

2005-2006

Akademiska Hus AB

660

394

266

Apoteket AB

70

100

-30

Bostadsgaranti AB

1

1

Civitas Holding AB

(Vasakronan)

254

165

89

Kasernen Fastighets AB

5

4

1

Lernia AB

25

25

LKAB

1 500

520

980

Nordea AB

1 691

1 318

373

Nordiska

investeringsbanken

193

201

-8

OMX AB

76

76

Posten AB

175

150

25

Svenska rymdaktiebolaget

30

30

SBAB

139

-139

SOS Alarm Sverige AB

2

2

0

Specialfastigheter AB

67

25

42

Sveaskog Holding AB

1 894

355

1 539

Svensk Bilprovning AB

3

2

1

Swedish Space Corp

40

-40

Systembolaget AB

90

-90

TeliaSonera AB

7 117

2 542

4 575

Teracom AB

150

150

Vasallen AB

776

96

680

Vattenfall AB

4 674

5 600

-926

Venantius AB

3 000

3 000

Vin Sprit AB

600

400

200

Summa

22 963

12 143

10 820

Offentligrättsliga avgifter

Inkomsterna

under

inkomsthuvudgruppen

Offentligrättsliga

avgifter

uppgick

till

6 085 miljoner

kronor

och

var

därmed

259 miljoner kronor

(4,4 procent)

högre

än

beräknat i statsbudgeten. De största avvikelserna mot statsbudgeten återfinns under Expeditions- och ansökningsavgifter (169 miljoner kronor) och

Avgifter vid kronofogdemyndigheterna

(101 miljoner kronor).

Offentligrättsliga avgifter blev 77 miljoner kronor (1,3 procent) högre än 2005. Expeditions- och ansökningsavgifter samt Finansieringsavgift

133

Skr. 2006/07:101

från arbetslöshetskassor ökade med 41 miljoner kronor respektive 28 miljoner kronor. Från och med 2006 redovisas följande inkomsttitlar i inkomsthuvudgruppen Skatt på konsumtion och insatsvaror:

1457 Avgifter till Kemikalieinspektionen

1485 Lotteriavgifter

1487 Koncessionsavgifter på televisionens område

1488 Lokalradioavgifter

1489 Avgifter till Granskningsnämnden

1491 Avgifter för telekommunikation

Försäljningsinkomster

Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Försäljningsinkomster uppgick till 262 miljoner kronor, vilket är 92 miljoner kronor (54 procent) högre än vad som beräknades i

statsbudgeten.

För

inkomsttiteln

Offentlig

lagring,

försäljningsintäkter

blev

utfallet

212 miljoner

kronor,

vilket

är 92

miljoner

kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Om vissa förutsättningar är uppfyllda köper och lagrar Statens jordbruksverk bl.a. spannmål, skummjölksprodukter, nötkött och smör åt EU. Skillnaden mellan utfall och statsbudget beror på en ökad försäljning av varor som lagrats.

Under 2006 blev Försäljningsinkomster 122 miljoner kronor högre än 2005. Utfallet för

Offentlig lagring, försäljningsintäkter blev 131 miljoner kronor högre.

Böter m.m.

Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till 710 miljoner kronor och var därmed 111 miljoner kronor (18,5 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för inkomst- titeln Bötesmedel blev 576 miljoner kronor, vilket är 69 miljoner kronor högre än beräknat.

Inkomsterna av Böter m.m. blev 34 miljoner kronor (4,5 procent) lägre än 2005. Utfallet för

Skattetillägg och Förseningsavgifter redovisas från och med 2006 på inkomsttitlarna 1625 respektive 1636 i inkomsthuvudgruppen 1600 Restförda och övriga skatter.

Övriga inkomster av statens verksamhet

Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till 166 miljoner kronor under 2006 och blev därmed 249 miljoner kronor lägre än vad som beräknades i statsbudgeten.

Utfallet för 2005 för Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till -4 778 miljoner kronor. Den negativa inkomsten berodde främst på regleringen av den s.k. kommunkontoskulden i december 2005. Enligt regeringsbeslut den 8 december 2005 reglerades den s.k. kommun-

kontoskulden

genom

att en

utgift på

5 574 miljoner

kronor

redovisades

på denna

inkomsttitel. Motsvarande belopp

redovisades

under Riksgäldskontorets nettoutlåning på stats- budgetens utgiftssida. Statsbudgetens saldo på- verkades således inte av beslutet.

Inkomster av försåld egendom

Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas inkomster från försäljning av aktier, byggnader, maskiner och mark. In- komster av försåld egendom uppgick till endast 56 miljoner kronor under 2006. I statsbudgeten

togs försäljningar

schablonmässigt upp

med

15 000 miljoner kronor.

Inkomster av

försåld egendom

blev

6 632 miljoner kronor lägre än 2005. Utfallet för

2005 uppgick till 6 689 miljoner kronor, varav

4 660 miljoner kronor avsåg TeliaSonera AB och

1 840 miljoner kronor Nordea Bank AB.

Tabell 5.13 Inkomster av försåld egendom

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2006

2006

2006

2005

Inkomster av försåld

egendom

15 000

56

-14 944

6 689

Återbetalning av lån

Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av olika typer av lån. Dessa uppgick till 2 144 miljoner kronor och var därmed 5 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Återbetalning av studielån blev 62 miljoner kronor lägre och Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor blev 56 miljoner kronor högre än beräknat.

134

Återbetalning av lån blev 160 miljoner kronor (6,9 procent) lägre än 2005. Återbetalning av studiemedel minskade med 133 miljoner kronor.

Tabell 5.14 Återbetalning av lån

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2006

2006

2006

2005

Återbetalning av

näringslån

49

55

6

87

Återbetalning av

studielån

2 047

1 985

-62

2 118

Återbetalning av

övriga lån

44

104

61

99

Återbetalning av

lån

2 139

2 144

5

2 303

Kalkylmässiga inkomster

Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensions- avgifter. Inkomsterna uppgick till 7 763 miljoner kronor, vilket är 688 miljoner kronor (9,7 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för inkomsttiteln Statliga pensions- avgifter blev 7 241 miljoner kronor, vilket är 701 miljoner kronor högre än beräknat i stats- budgeten.

Utfallet för inkomsttiteln Amorteringar på statskapital blev 518 miljoner kronor, vilket är 12 miljoner kronor lägre än beräknat i stats- budgeten.

Kalkylmässiga inkomster blev 1 025 miljoner kronor (11,7 procent) lägre än 2005. Statens fastighetsverk övertog de allmänna försäkrings- kassornas fastigheter och redovisade till följd därav 709 miljoner kronor på denna inkomsttitel under 2005 (regeringsbeslut den 16 december

2004).

Statliga pensionsavgifter

minskade

med

301 miljoner kronor mellan 2005 och 2006.

Tabell 5.15 Kalkylmässiga inkomster

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2006

2006

SB 2006

2005

Avskrivningar och

amorteringar

534

522

-12

1 246

Avskrivningar på

fastigheter

530

518

-12

1 242

Uppdragsmyndigheters

komplementkostnader

4

4

0

4

Skr. 2006/07:101

Statliga

pensionsavgifter

6 540

7 241

701

7 542

Kalkylmässiga

inkomster

7 074

7 763

688

8 788

Statliga pensionsavgifter

Avgifterna för den statliga tjänstepensioneringen uppgick till 5 843 miljoner kronor under 2006. Den särskilda löneskatten på pensionskostnader uppgick till 1 359 miljoner kronor. Administra- tionskostnaderna för det statliga tjänstepen- sionssystemet blev 165 miljoner kronor under 2006.

Tabell 5.16 Statliga pensionsavgifter

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2006

2006

SB 2006

2005

Statlig tjänstepensionering

5 843

6 221

Särskild löneskatt på

1 359

1 253

pensionskostnader

Statlig grupplivförsäkring

80

84

Premieskatt, gruppliv

63

65

Statlig

70

90

personskadeförsäkring

Avdrag för

-165

-164

administrationskostnader

Administration,

-8

-8

personskadeförsäkring

Statliga pensionsavgifter

6 540

7 241

701

7 542

Bidrag m.m. från EU

Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från EG:s jord- bruksfond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG.

Inkomsterna uppgick till 12 441 miljoner kronor och var därmed 404 miljoner kronor (3,1 procent) lägre än beräknat i statsbudgeten.

Bidragen från EG:s jordbruksfond uppgick till 8 890 miljoner kronor, vilket var 776 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Inkomsterna på inkomsttiteln Djurbidrag blev 737 miljoner kronor, vilket är 478 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Det beror på att ett flertal stöd, som tidigare redovisades som djurbidrag, numera redovisas som gårdsstöd. Till följd därav blev inkomsterna

135

Skr. 2006/07:101

på inkomsttiteln Gårdsstöd 467 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Denna inkomsttitel benämndes tidigare Arealbidrag.

Inkomsterna på inkomsttiteln Miljö-, struktur- och regionala åtgärder perioden 2000–2006 blev 595 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten.

Utfallet för inkomsttiteln Bidrag från EG:s socialfond perioden 2000–2006 blev 283 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Det beror främst på att en stor del av bidragen betalades ut från anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000–2006 inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad i slutet av 2006. Eftersom inkomsterna av bidragen från EU betalas i efterskott redovisas dessa bidrag på denna inkomsttitel först i början av 2007.

Övriga bidrag från EG uppgick till 799 miljoner kronor, vilket är en ökning med 787 miljoner kronor jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Ökningen avser bidrag från Europeiska unionens solidaritetsfond för vissa offentliga kostnader till följd av stormen Gudrun.

Jämfört med 2005 blev bidragen från EU 151 miljoner kronor (1,2 procent) lägre. Djur- bidrag minskade med 1 203 miljoner kronor, medan Gårdsstöd ökade med 1 411 miljoner kronor. Som tidigare nämnts redovisas flera stöd numera som gårdsstöd istället för som djurbidrag.

Utfallet för Bidrag från EG:s socialfond perioden 2000–2006 minskade med 603 miljoner kronor jämfört med 2005. Orsaken var främst att under 2005 utbetalades bidrag från EU för projekt, som belastat anslaget både 2004 och

2005.

Övriga

bidrag

från EG ökade

med

792 miljoner

kronor

jämfört med 2005.

Som

tidigare nämnts beror ökningen på stormen Gudrun.

Tabell 5.17 Bidrag m.m. från EU

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2006

2006

2006

2005

Bidrag från EG:s

jordbruksfond

9 665

8 890

-776

8 946

varav

Gårdsstöd

5 002

5 469

467

4 058

Kompletterande

åtgärder perioden

1995–1999

1

2

1

3

Övriga interventioner

294

162

-131

263

Exportbidrag

682

600

-83

675

Djurbidrag

1 215

737

-478

1 940

Offentlig lagring

150

72

-78

254

Miljö-, struktur- och

regionala åtgärder

perioden 2000–2006

2 126

1 531

-595

1 580

Övriga bidrag från

EG:s jordbruksfonds

garantisektion

6

119

113

7

Bidrag från EG:s

jordbruksfonds

utvecklingssektion

190

198

8

164

Bidrag från EG:s

fiskefond

64

76

12

109

Bidrag från EG:s

regionalfond

1 255

1 212

-43

1 381

Bidrag från EG:s

socialfond

1 554

1 271

-283

1 848

Bidrag till

transeuropeiska

nätverk

295

194

-101

300

Övriga bidrag från EG

12

799

787

7

Bidrag m.m. från EU

12 845

12 441

-404

12 592

5.3Statsbudgetens utgifter 2006

Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Förändning av anslagsbehållningar (endast vid budgetering), Riksgäldskontorets nettoutlåning och Kassamässig korrigering på statsbudgetens utgiftssida.

Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas i tabell 5.18 En större förbrukning än totalt anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående anslagssparande eller anslagskredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande.

136

Skr. 2006/07:101

5.3.1Sammanfattning

Tabell 5.18 Statsbudgetens utgifter m.m. 2006

Miljoner kronor

1

Tilläggs-

Skillnad mot

Skillnad mot

budget

Totalt anvisat

Utfall

statsbudget

totalt anvisat

StatsbudgetT T

UO 1

Rikets styrelse

8 244

3

8 248

8 199

-45

-48

UO 2

Samhällsekonomi och

finansförvaltning

11 809

45

11 854

11 832

24

-21

UO 3

Skatt, tull och exekution

9 222

2

9 224

9 011

-211

-213

UO 4

Rättsväsendet

29 023

1

29 024

28 505

-518

-518

UO 5

Internationell samverkan

1 359

113

1 471

1 426

67

-46

UO 6

Försvar samt beredskap mot

sårbarhet

43 433

-58

43 375

43 771

338

396

UO 7

Internationellt bistånd

26 059

-5

26 054

25 893

-165

-160

UO 8

Invandrare och flyktingar

8 241

1 405

9 647

7 853

-388

-1 794

UO 9

Hälsovård, sjukvård och social

omsorg

41 620

927

42 546

42 176

556

-371

UO 10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp

129 591

0

129 591

125 683

-3 908

-3 908

UO 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

45 299

180

45 479

45 019

-280

-460

UO 12

Ekonomisk trygghet för familjer och

barn

61 460

0

61 460

60 066

-1 394

-1 394

UO 13

Arbetsmarknad

70 230

906

71 136

68 280

-1 949

-2 856

UO 14

Arbetsliv

1 224

-1

1 224

1 216

-8

-8

UO 15

Studiestöd

22 130

461

22 592

20 137

-1 994

-2 455

UO 16

Utbildning och universitetsforskning

47 123

67

47 191

46 495

-628

-695

UO 17

Kultur, medier, trossamfund och

fritid

9 582

43

9 625

9 585

3

-40

UO 18

Samhällsplanering, bostads-

försörjning och byggande

9 549

1

9 549

8 742

-807

-807

UO 19

Regional utveckling

3 333

120

3 452

3 332

-1

-121

UO 20

Allmän miljö- och naturvård

4 596

48

4 644

4 822

225

177

UO 21

Energi

1 722

17

1 739

1 603

-119

-136

UO 22

Kommunikationer

31 535

-82

31 453

31 133

-402

-319

UO 23

Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar

16 398

6 791

23 190

20 985

4 587

-2 205

UO 24

Näringsliv

4 199

-3

4 197

4 134

-66

-63

UO 25

Allmänna bidrag till kommuner

60 161

91

60 252

60 246

86

-5

UO 26

Statsskuldsräntor m.m.

43 170

0

43 170

49 472

6 302

6 302

UO 27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

28 066

0

28 066

25 920

-2 146

-2 146

Summa utgiftsområden

768 379

11 072

779 452

765 538

-2 841

-13 914

P

1 264

0

1 264

0

-1 264

-1 264

Minskning av anslagsbehållningarP

Summa utgifter

769 643

11 072

780 715

765 538

-4 105

-15 177

Riksgäldskontorets nettoutlåning

14 760

0

14 760

27 502

12 742

12 742

Kassamässig korrigering

0

0

0

-1 098

-1 098

-1 098

Summa statsbudgetens utgifter m.m.

784 403

11 072

795 475

791 942

7 539

-3 533

1P P Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2005 exkl. tilläggsbudget.

137

Skr. 2006/07:101

Statsbudgetens

utgifter

m.m.

uppgick

till

791 942 miljoner kronor

och

blev

därmed

7 539 miljoner

kronor (1,0 procent)

högre

än

beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev utgifterna 3 533 miljoner kronor lägre.

Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev 4 105 miljoner kronor lägre än i beräkningen i statsbudgeten (inkl. minskning av anslagsbe- hållningar). Summa utgifter exklusive Stats- skuldsräntor m.m. blev 10 407 miljoner kronor lägre än i statsbudgeten.

Utgifterna för utgiftsområdet Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppgick till 125 683 miljoner kronor, vilket är 3 908 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Det är främst utgifterna för sjukpenning och sjuk- ersättning som blev lägre beräknat. Utgifterna för utgiftsområdet Ekonomisk trygghet för familjer och barn blev 60 066 miljoner kronor. Det är 1 394 miljoner kronor lägre jämfört med statsbudgeten, vilket till stor del beror på lägre utgifter för föräldraförsäkringen. Utfallet för ut- giftsområdet Arbetsmarknad blev 68 280 miljoner kronor, vilket är 1 949 miljoner kronor lägre än beräkningen i statsbudgeten Det beror på den lägre arbetslösheten. Utgifterna för utgiftsområdet Studiestöd blev 1 994 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten, vilket främst beror på att antalet studiemedelstagare blev färre än beräknat. Avgiften till Europeiska gemenskapen blev 25 920 miljoner kronor, vilket är 2 146 miljoner kronor lägre än beräknat. Utgifterna för utgiftsområdet Jord- och skogs- bruk med anslutande näringar blev 4 587 miljoner kronor högre än beräknat i stats- budgeten, vilket främst berodde på riksdagens beslut om tidigareläggning av utbetalningar av gårdsstöd från januari 2007 till december 2006.

Utfallet för utgiftsområdet Statsskuldsräntor

m.m. blev 49 472 miljoner kronor, vilket

är

6 302 miljoner kronor

högre än beräkningen

i

statsbudgeten. Det berodde bl.a. på

högre

utgifter för valutakursförluster.

Riksgäldskontorets

nettoutlåning

blev

27 502 miljoner kronor, vilket är 12 742 miljoner kronor högre än beräkningen i statsbudgeten. Under 2006 betalade Riksgäldskontoret ut premiepensionsmedel för två år.

5.3.2Indragningar

Enligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekono- miska skäl.

Under 2006 uppgick indragningar av anslags- medel totalt till 17 140 miljoner kronor. Det är en ökning med 8 042 miljoner kronor jämfört med 2005. De 24 största indragningarna svarar för 87 procent av totalbeloppet. I tabell 5.19 redovisas samtliga indragningar som är större än 100 miljoner kronor.

Den största indragningen uppgick netto till 6 039 miljoner kronor och avsåg räntor på stats- skulden. Det var anslagssparandet som drogs in.

138

Skr. 2006/07:101

Tabell 5.19 Indragningar 2006

Miljoner kronor

Anslag

04 04 01

Polisorganisation

333

08 10 03

Kommunersättningar vid

flyktingmottagande

107

09 13 01

Tandvårdsförmåner m.m.

1 059

09 16 08

Kostnader för statliga

assistansersättning.

148

10 19 01

Sjukpenning och rehabilitering

m.m.

1 703

10 19 02

Aktivitets- och sjukersättningar

m.m.

144

10 19 04

Arbetsskadeersättningar m.m.

136

11 20 04

Äldreförsörjningsstöd

133

12 21 01

Allmänna barnbidrag

184

12 21 02

Föräldraförsäkring

945

13 22 03

Köp av

arbetsmarknadsutbildning och

övriga kostnader

175

13 22 04

Lönebidrag och Samhall m.m.

129

13 22 10

Bidrag till

lönegarantiersättning

209

15 25 02

Studiemedel m.m.

1 064

15 25 04

Rekryteringsbidrag

404

16 25 73

Enskilda utbildningsanordnare

på högskoleområdet m.m.

119

18 31 02

Räntebidrag m.m.

129

18 31 07

Investeringsbidrag för

anordnande av bostäder för

studenter

125

18 31 12

Omstrukturering av kommunala

bostadsföretag

182

21 35 07

Statlig prisgaranti elcertifikat

180

22 36 04

Banverket: Banhållning och

sektorsuppgifter

213

25 48 02

Bidrag till särskilda insatser i

vissa kommuner och landsting

351

26 92 01

Räntor på statsskulden

6 039

27 93 01

Avgifter till Europeiska

gemenskapen

729

Övriga indragningar

2 200

Summa

17 140

139

Skr. 2006/07:101

5.3.3Begränsningsbelopp

Tabell 5.20 Utgiftsbegränsande åtgärder 2006

Miljoner kronor

Disponibla medel enligt

Anslag

Anslagsnamn

begränsningsbeslut

Utfall

06 06 02

Materiel och anläggningar

17 526

17 469

06 07 05

Krisberedskap

1 877

1 728

07 08 01

Biståndsverksamhet

25 477

25 187

15 25 04

Rekryteringsbidrag

1 493

1 422

Med begränsningsbelopp avses en minskning av totalt tillgängliga medel som får disponeras under året utan att anvisade anslagsmedel minskas eller dras in.

Under 2006 har regeringen beslutat om större begränsningsbelopp inom tre utgiftsområden. De anslag som berörs är anslaget 6:2 Materiel och anläggningar, anslaget 7:5 Krisberedskap, anslaget 7:8 Biståndsverksamhet och anslaget 25:4

Rekryteringsbidrag.

Regeringens beslut om utgiftsbegränsande åtgärder och utfallet för berörda anslag redovisas i tabell 5.20. I regleringsbrev har regeringen angivit att myndigheten får använda högst ett angivet belopp. I avsnitt 5.4.1–5.4.27 beskrivs hur utgiftsbegränsningarna påverkat utgifterna inom respektive utgiftsområde.

5.3.4Medgivna överskridanden

Med riksdagens bemyndigande får regeringen besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av riksdagen beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas (6 § andra stycket lagen (1996:1059) om stats- budgeten). Regeringen beslutade om ett med- givet överskridande för 2006.

Tabell 5.21 Medgivet överskridande 2006

Miljoner kronor

Utgiftsområde/anslag

26 92 01

Räntor på statsskulden

5 084

Summa medgivna överskridanden

5 084

I statsbudgeten anvisades 43 000 miljoner kronor på anslaget 92:1 Räntor på statskulden. Regeringen medgav att anslaget får överskridas med 6 374 miljoner kronor (regeringsbeslut 2007-02-08). Utfallet för anslaget blev 49 374 miljoner kronor. Av det medgivna över- skridandet utnyttjades 5 084 miljoner kronor, vilket innebär att hela anslagskrediten på 1 290 miljoner kronor utnyttjades.

Anslaget 2:2 Insättningsgarantinämnden över- skreds med 1,0 miljoner kronor. Något beslut om medgivet överskridande föreligger inte (se även avsnitt 5.4.2 Utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning). Till följd av överskridandet har Riksrevisionen lämnat en revisionsberättelse med invändning till Insätt- ningsgarantinämnden (se kapitel 8 Revisions- frågor).

5.3.5Politikområden

Från och med 2001 delas statsbudgetens utgifter in i politikområden. Syftet med indelningen är att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, kostnader och resultat. Erfarenheterna har visat att det många gånger har varit svårt att koppla samman mål, kostnader och resultat på utgifts- områdesnivån. Vissa politikområden omfattar verksamheter som i sin helhet ryms inom ett utgiftsområde. Ett politikområde kan även omfatta en begränsad del av verksamheten som bedrivs inom ett annat utgiftsområde. Det finns även politikområden som berör flera utgifts- områden, s.k. sektorövergripande politikom- råden.

Inom utgiftsområde 1 och 2 återfinns anslag och verksamheter för vilka regeringen inte fastställer mål såsom riksdagens ledamöter och

140

ombudsmän samt Regeringskansliet. Dessa omfattas inte av politikområdesindelningen. Områdena Statsskuldsräntor m.m. (utgifts- område 26) och Avgiften till Europeiska gemenskapen (utgiftsområde 27) utgörs inte direkt av statlig verksamhet, utan kan ses som medel för att uppnå verksamhet inom övriga utgiftsområden. Dessa omfattas inte av politik- områdesindelningen. I tabell 5.22 redovisas dessa under rubriken Icke politikområdestillhörig verksamhet. Allmänna bidrag till kommuner (utgiftsområde 25) blev politikområde 48 fr.o.m. 2003.

Politikområde 19 Ersättning vid arbetsoför- måga har de största utgifterna (125 683 miljoner kronor). Detta politikområde omfattar samma anslag som utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Anslagen med de största utgifterna inom detta politikområde var 19:1 Sjukpenning och rehabi- litering m.m. (36 668 miljoner kronor) och 19:2

Aktivitets- och sjukersättningar (74 141 miljoner kronor).

Skr. 2006/07:101

Det minsta politikområdet är politikområde 47 Minoritetspolitik. Utgifterna uppgick till 11 miljoner kronor. Det består av ett enda anslag 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter inom utgiftsområdet 8 Invandrare och flyktingar (fr.o.m. 2007 utgiftsområde 1 Rikets styrelse).

I tabellen jämförs utfallet med anvisat i statsbudgeten och totalt anvisat (statsbudget inkl. tilläggsbudget). Skillnaderna kommenteras i avsnitt 5.4 Utfallet per utgiftsområde. För varje utgiftsområde redovisas utfallet per politik- område. Utfallet per anslag redovisas i bilaga 6.

141

Skr. 2006/07:101

Tabell 5.22 Statsbudgeten fördelad på politikområden

Miljoner kronor

Tilläggs-

Skillnad mot

Skillnad mot

1

StatsbudgetP

P

budget

Totalt anvisat

Utfall

statsbudget

totalt anvisat

PO 01 Effektiv statsförvaltning

9 696

45

9 741

9 653

-43

-88

PO 02 Finansiella system och tillsyn

517

0

517

503

-13

-13

PO 03 Skatt, tull och exekution

9 222

2

9 224

9 011

-211

-213

PO 04 Rättsväsendet

29 023

1

29 024

28 505

-518

-518

PO 05 Utrikes- och säkerhetspolitik

1 359

113

1 471

1 426

67

-46

PO 06 Totalförsvar

40 013

-70

39 943

40 510

497

567

PO 07 Skydd och beredskap mot olyckor och svåra

påfrestningar

3 420

12

3 432

3 261

-159

-171

PO 08 Internationellt utvecklingssamarbete

26 059

-5

26 054

25 893

-165

-160

PO 10 Integrationspolitik

2 765

610

3 375

3 284

519

-90

PO 11 Storstadspolitik

0

0

0

44

44

44

PO 12 Migrationspolitik

5 466

794

6 260

4 522

-943

-1 737

PO 13 Hälso- och sjukvårdspolitik

25 018

63

25 081

25 036

19

-44

PO 14 Folkhälsa

898

197

1 095

886

-12

-209

PO 15 Barnpolitik

38

0

38

38

0

0

PO 16 Handikappolitik

14 042

0

14 042

13 976

-66

-66

PO 17 Äldrepolitik

155

617

772

754

599

-18

PO 18 Socialtjänstpolitik

1 150

50

1 200

1 172

22

-28

PO 19 Ersättning vid arbetsoförmåga

129 591

0

129 591

125 683

-3 908

-3 908

PO 20 Ekonomisk äldrepolitik

45 299

180

45 479

45 019

-280

-460

PO 21 Ekonomisk familjepolitik

65 190

0

65 190

63 664

-1 527

-1 527

PO 22 Arbetsmarknadspolitik

70 230

906

71 136

68 280

-1 949

-2 856

PO 23 Arbetslivspolitik

1 186

0

1 186

1 181

-5

-5

PO 24 Jämställdhetspolitik

38

-1

38

35

-3

-2

PO 25 Utbildningspolitik

69 864

529

70 393

67 236

-2 628

-3 157

PO 26 Forskningspolitik

6 040

0

6 040

6 019

-21

-21

PO 27 Mediepolitik

695

-4

691

708

13

17

PO 28 Kulturpolitik

5 992

32

6 024

6 008

16

-16

PO 29 Ungdomspolitik

147

1

148

143

-5

-6

PO 30 Folkrörelsepolitik

528

10

538

545

17

7

PO 31 Bostadspolitik

3 380

0

3 380

2 764

-616

-616

142

Skr. 2006/07:101

Fortsättning på Tabell 5.22 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden

Miljoner kronor

Tilläggs-

Skillnad mot

Skillnad mot

1

StatsbudgetP

P

budget

Totalt anvisat

Utfall

statsbudget

totalt anvisat

PO 32 Regional samhällsorganisation

2 439

0

2 439

2 427

-12

-12

PO 33 Regional utvecklingspolitik

3 333

120

3 452

3 332

-1

-121

PO 34 Miljöpolitik

4 231

48

4 280

4 416

185

137

PO 35 Energipolitik

1 722

17

1 739

1 603

-119

-136

PO 36 Transportpolitik

30 823

-81

30 743

30 026

-797

-717

PO 37 IT, elektronisk kommunikation och post

712

-2

710

1 107

396

397

PO 38 Näringspolitik

2 023

0

2 023

1 963

-59

-59

PO 39 Utrikeshandel, handels- och

investeringsfrämjande

507

-3

504

484

-23

-20

PO 40 Konsumentpolitik

176

0

176

182

5

5

PO 41 Skogspolitik

1 017

0

1 017

701

-316

-316

PO 42 Djurpolitik

516

58

574

576

60

2

PO 43 Livsmedelspolitik

8 380

6 738

15 118

13 332

4 953

-1 785

PO 44 Landsbygdspolitik

4 803

-4

4 799

4 691

-112

-108

PO 45 Samepolitik

68

0

68

72

5

5

PO 46 Demokrati

348

14

362

346

-2

-16

PO 47 Minoritetspolitik

10

2

12

11

0

-2

PO 48 Allmänna bidrag till kommuner

60 161

91

60 252

60 246

86

-5

Förändring av anslagsbehållningar

1 264

0

1 264

0

-1 264

-1 264

Summa politikområden

689 554

11 079

700 634

681 277

-8 277

-19 356

Icke politikområdestillhörig verksamhet

90 Anslag som inte ingår i något politikområde

8 852

-7

8 846

8 868

16

22

92 Statsskuldsräntor m.m.

43 170

0

43 170

49 472

6 302

6 302

93 Avgiften till Europeiska gemenskapen

28 066

0

28 066

25 920

-2 146

-2 146

Riksgäldskontorets nettoutlåning

14 760

0

14 760

27 502

12 742

12 742

Kassamässig korrigering

0

0

0

-1 098

-1 098

-1 098

Summa statsbudgetens utgifter m.m.

784 403

11 072

795 475

791 942

7 539

-3 533

1P P Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2005, exkl. tilläggsbudget.

143

Skr. 2006/07:101

5.3.6Realekonomisk fördelning av statsbudgeten

Vid analys av och information om stats- budgetens storlek och påverkan på samhälls- ekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden, politikområden eller anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer. Dessa har utarbetats av bl.a. EU.

Den realekonomiska fördelningen av utgifterna är: Transfereringar, konsumtion, investeringar räntor och finansiella transak- tioner. De realekonomiska grupperna presen- teras övergripande och de största anslagen inom respektive grupp kommenteras. Ett enskilt anslag kan innehålla utgifter tillhörande alla de realekonomiska grupperna. I tabell 5.23 visas den realekonomiska fördelningen av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden, dvs. stats- budgetens utgifter exklusive Riksgäldskontorets nettoutlåning och kassamässig korrigering. Vidare framgår den absoluta och procentuella förändringen mellan 2005 och 2006. I tabell 5.29 visas realekonomisk fördelning för respektive utgiftsområde 2006.

Tabell 5.23 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten

Miljarder kronor

Procen-

tuell

Föränd-

föränd-

ring

ring

Utfall

Utfall

2005-

2005-

Realekonomisk art

2006

2005

2006

2006

Transfereringar

523,3

506,2

17,1

3,4

varav

0,0

Hushållssektorn

299,1

297,4

1,7

0,6

Kommunala sektorn

104,7

98,0

6,7

6,9

Företagssektorn

36,2

31,7

4,5

14,2

Ålderspensions-

systemet

30,5

30,1

0,4

1,2

Statliga ideella

organisationer

3,3

2,9

0,4

12,3

Internationell

verksamhet

49,6

46,1

3,5

7,6

varav

EU-institutioner

25,9

25,6

0,3

1,3

Konsumtionsutgifter

166,1

160,0

6,1

3,8

varav

Löner inkl. sociala

avgifter

92,0

86,2

5,8

6,7

Omkostnader för

konsumtion

42,3

42,6

-0,3

-0,7

Lokaler

14,1

13,8

0,3

2,4

Utgifter för

försvarsändamål

10,8

10,7

0,1

1,3

Sociala

naturförmåner

6,9

6,7

0,2

3,1

Investerings-

verksamhet

15,0

13,1

1,9

14,5

Räntor

55,0

38,9

16,1

41,3

varav

Räntor på

statsskulden

49,4

32,6

16,8

51,5

Finansiella

transaktioner

6,1

6,8

-0,7

-9,9

Summa

utgiftsområden

765,5

725,0

40,6

5,6

Diagram 5.2 Procentuell fördelning av statsbudgetens

utgifter 2006, realekonomiskt fördelade

Räntor

Övrigt

7%

finansiellt

Investeringar

1%

2%

Konsumtion

22%

Transfere- ringar 68%

Transfereringar

Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och Sveriges bidrag till EG-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner inom eller utom landet. Transfereringar kan också avse omfördelningar för individen över tiden. Diagram 5.3 visar transfereringarna per mottagargrupp 2006.

144

Diagram 5.3 Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategorier 2006

Internationell

verksamhet

Ålderspensions

9%

systemet 6%

Organisationer

1%

Kommuner

Hushåll

20%

57%

Företag

7%

År 2006 utgjorde transfereringarna 68 procent av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden. Hushållen erhöll 299,1 miljarder kronor (57 procent) av de totala transfereringarna. Det är en

Skr. 2006/07:101

ökning med 1,6 miljarder kronor jämfört med 2005.

Tabell 5.24 visar de anslag som hade stora utbetalningarna av transfereringar till hushåll under 2006. Anslaget med de största trans- fereringarna var 19:2 Aktivitets- och sjuker- sättningar m.m. Det totala utfallet på detta anslag var 74,1 miljarder kronor varav 61,5 miljarder kronor var transfereringar. Transfereringarna från anslagen 22:2 Bidrag till arbetslös- hetsersättning och aktivitetsstöd och 19:1 Sjuk- penning och rehabilitering m.m. minskade med 3,4 respektive 2,3 miljarder kronor mellan 2005 och 2006. Transfereringarna till hushåll från anslaget 16:08 Kostnader för statlig assistans- ersättning uppgick till 16,1 miljarder kronor. Inkomster från kommunerna avseende assistans- ersättning för de första 20 timmarna per vecka tillgodoförs anslaget och redovisas i tabell 5.25 som inkomster under transfereringar till kommuner.

Tabell 5.24 Transfereringar till hushåll

Miljarder kronor

Procentuell förändring

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2006

Utfall 2005

Förändring 2005-2006

2005-2006

10 19 02

Aktivitets- och sjukersättningar m.m.

61,5

60,6

0,8

1,4

13 22 02

Bidrag till arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd

39,3

42,7

-3,4

-8,0

10 19 01

Sjukpenning och rehabilitering m.m.

31,8

34,1

-2,3

-6,8

12 21 02

Föräldraförsäkring

23,7

21,9

1,8

8,3

12 21 01

Allmänna barnbidrag

23,6

21,5

2,2

10,0

11 20 01

Garantipension till ålderspension

21,3

22,4

-1,1

-4,9

09 16 08

Kostnader för statlig

assistansersättning

16,1

14,3

1,8

12,3

11 20 02

Efterlevandepensioner till vuxna

15,8

15,9

0,0

-0,3

02 01 11

Statliga tjänstepensioner m.m.

8,6

8,2

0,4

4,8

15 25 02

Studiemedel m.m.

7,9

7,7

0,2

3,1

11 20 03

Bostadstillägg till pensionärer

7,4

7,3

0,1

1,6

Övriga anslag

42,1

40,9

1,2

2,9

Totalt

299,1

297,4

1,6

0,6

Kommunerna var den näst största mottagaren av

läkemedelsförmånerna

uppgick

till

58,1

transfereringar 2006. Den kommunala sektorn

respektive 20,6 miljarder kronor under 2006.

omfattar kommuner, landsting och kommunal- förbund. Under 2006 erhöll kommunerna 104,7 miljarder kronor eller 20 procent av de totala transfereringarna. Tabell 5.25 visar anslagen med de största transfereringarna till kommunerna. Transfereringarna från anslagen 48:1 Kommunal- ekonomisk utjämning och 13:2 Bidrag till

145

Skr. 2006/07:101

Tabell 5.25 Transfereringar till kommuner

Miljarder kronor

Procentuell förändring

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2006

Utfall 2005

Förändring 2005-2006

2005-2006

25 48 01

Kommunalekonomisk utjämning

58,1

55,2

2,9

5,3

09 13 02

Bidrag för läkemedelsförmånerna

20,6

19,8

0,8

4,0

16 25 08

Maxtaxa i förskoleverksamhet,

3,7

3,7

0,0

0,0

skolbarnsomsorg m.m.

08 10 03

Kommunersättningar vid

3,0

1,7

1,3

75,4

flyktingmottagande

16 25 09

Bidrag till personalförstärkningar i

2,3

0,7

1,6

243,5

förskola

09 16 08

Kostnader för statlig

-3,2

-3,0

-0,2

7,5

assistansersättning

Övriga anslag

20,3

19,9

0,4

1,8

Totalt

104,7

98,0

6,8

6,9

Den tredje största kategorin avser trans- fereringar till utlandet, dvs. internationell verksamhet. Dessa uppgick till 36,2 miljarder kronor under 2006 och utgjorde 9 procent av de totala transfereringarna. De internationella transfereringarna indelas i transfereringar till EU och transfereringar till övrig internationell verksamhet. Transfereringar till EU är avgiften till Europeiska gemenskapen och utgjorde 52 procent av de internationella transferer- ingarna. Transfereringar till övrig internationell verksamhet utgjordes till största delen av anslaget 8:1 Biståndsverksamhet inom utgifts- område 7 Internationellt bistånd. Dessa trans- fereringar ökade med 3,2 miljarder kronor eller 18 procent jämfört med 2005.

Transfereringar till företagssektorn uppgick till 36,2 miljarder kronor , vilket är 7 procent av de totala transfereringarna. Företagssektorn omfattas enligt nationalräkenskaperna (NR) av privata företag, ekonomiska föreningar, kommunala bolag, statliga bolag och statliga affärsverk. I tabell 5.26 specificeras de största anslagen med transfereringar till företag.

Transfereringar till företag ökade med 14 procent jämfört med 2005, främst till följd av tidigareläggning av utbetalningar av gårdsstöd.

146

Skr. 2006/07:101

Tabell 5.26 Transfereringar till företag

Miljarder kronor

Procentuell förändring

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2006

Utfall 2005

Förändring 2005-2006

2005-2006

23 43 03

Gårdsstöd och djurbidrag m.m.

11,7

6,5

5,2

79,8

13 22 04

Lönebidrag och Samhall m.m.

8,4

7,8

0,6

7,5

23 44 01

Åtgärder för landsbygdens miljö och

struktur

2,6

3,1

-0,4

-14,2

23 44 02

Från EG-budgeten finansierade

åtgärder för landsbygdens miljö och

struktur

1,8

2,4

-0,6

-23,7

Övriga anslag

11,7

12,0

-0,3

-2,2

Totalt

36,2

31,7

4,5

14,2

Transfereringar till ålderspensionssystemet består av statliga ålderspensionsavgifter som ingår i vissa anslag som är förenade med ålderspensionsrätt. Exempel på sådana anslag är 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 21:7 Pensionsrätt för barnår inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och 25:2 Studiemedel m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd.

Organisationer och ideella föreningar tillhörande den statliga sektorn får bidrag från staten. Transfereringar till organisationer och föreningar utgjorde en procent av de totala transfereringarna. I denna grupp ingår bl.a. Chalmers tekniska högskola, Stiftelsen hög- skolan i Jönköping och Riksteatern.

Konsumtion

Statlig konsumtion avser förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer samt försvarets inköp av krigs- materiel som inte kan användas för civilt bruk. I konsumtionsbegreppet ingår även myndigheters köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Detta gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbets- marknadsutbildning och privat tandläkarvård. Ungefär 400 av statsbudgetens drygt 500 anslag innehöll helt eller delvis konsumtionsutgifter.

Utgifterna

för konsumtion

uppgick

till

166,1 miljarder

kronor under

2006, vilket

är

22 procent

av

utgifterna inom

statsbudgetens

utgiftsområden. Drygt hälften av utgifterna för konsumtion utgjordes av löner inklusive sociala avgifter. Sociala avgifter är främst arbets- givaravgifter och premier för avtalsförsäkringar för statsanställda.

Löner inkl. sociala avgifter uppgick till 92,0 miljarder kronor, vilket är en ökning med 6,7 procent mellan 2005 och 2006. I tabell 5.27 redovisas de största anslagen samt de anslag som hade en stor förändring av löneutgifterna mellan 2005 och 2006. För övriga anslag var den genomsnittliga löneökningen knappt fyra procent.

147

Skr. 2006/07:101

Tabell 5.27 Lön inkl. sociala avgifter

Miljarder kronor

Procentuell förändring

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2006

Utfall 2005

Förändring 2005-2006

2005-2006

06 06 01

Förbandsverksamhet, beredskap och

fredsfrämjande truppinsatser m.m.

11,6

11,1

0,5

4,5

04 04 01

Polisorganisationen

10,8

10,4

0,4

3,4

10 19 06

Försäkringskassan

5,7

4,8

0,8

17,5

03 03 01

Skatteverket

4,7

4,3

0,4

9,2

13 22 01

Arbetsmarknadsverkets

förvaltningskostnader

3,6

3,3

0,4

11,6

04 04 06

Kriminalvården

3,4

3,3

0,1

2,1

01 90 05

Regeringskansliet m.m.

3,1

3,0

0,1

5,0

04 04 05

Domstolsväsendet m.m.

2,7

2,5

0,1

5,6

18 32 01

Länsstyrelserna m.m.

1,8

1,6

0,2

11,6

16 26 01

Vetenskapsrådet: Forskning och

forskningsinformation

1,7

1,5

0,2

10,7

13 22 03

Köp av arbetsmarknadsutbildning

och övriga kostnader

0,8

0,7

0,1

14,1

10 19 01

Sjukpenning och rehabilitering m.m.

0,6

0,4

0,2

37,9

16 25 74

Särskilda utgifter inom universitet

och högskolor m.m.

0,4

0,1

0,3

356,6

07 08 01

Biståndsverksamhet

0,3

0,2

0,1

54,6

21 35 05

Energiforskning

0,3

0,2

0,1

51,9

02 01 12

Statliga kompetensöverföringsjobb

0,3

0,0

0,3

04 04 04

Ekobrottsmyndigheten

0,2

0,1

0,1

52,3

Övriga anslag

40,1

38,6

1,5

3,9

Totalt

92,0

86,2

5,8

6,7

Anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. är det anslag som hade de största löneutgifterna. År 2006 uppgick de till 11,6 miljarder kronor, en ökning med 4,5 procent, trots att antal anställda inom försvaret minskade. Orsaken är framförallt att förtida pensionspremiebetalningar till Statens pensionsverk belastade anslaget med 0,5 miljarder under 2006.

Löner inkl. sociala avgifter på anslaget 4:1 Polisorganisationen blev 10,8 miljarder kronor, vilket är en ökning med 3,4 procent och beror bl.a. på att antalet anställda ökade.

För anslaget 19:6 Försäkringskassan ökade löneutgifterna med 17,5 procent på grund av fler anställda och ökade löneutgifter i samband med omorganisationen.

Skatteverkets, Arbetsmarknadsverkets och Regeringskansliets löneutgifter ökade bl.a. till följd av fler anställda.

Domstolsväsendets ökade löneutgifter för- klaras av att tre migrationsdomstolar och en migrationsöverdomstol inrättades den 31 mars 2006.

Anslaget 26:1 Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation ökade under 2006 och därmed även löneutgifterna under anslaget.

Löneutgifterna på anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning avser medel som Arbetsmarknadsverket lämnade till Skogsstyrel- sen för s.k. gröna jobb.

Anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor belastades med 0,3 miljarder kronor avseende kombinationsl- äkare vid ett antal universitet t.ex. Karolinska institutet.

De största anslagen med omkostnader för konsumtion visas i tabell 5.28. Till denna post räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion upp- gick till 42,3 miljarder kronor under 2006.

148

Skr. 2006/07:101

Tabell 5.28 Omkostnader för konsumtion

Miljarder kronor

Procentuell förändring

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2006

Utfall 2005

Förändring 2005-2006

2005-2006

06 06 01

Förbandsverksamhet, beredskap och

fredsfrämjande truppinsatser m.m.

6,9

6,7

0,2

3,4

06 06 02

Materiel, anläggningar samt

forskning och teknikutveckling

6,6

7,7

-1,0

-13,5

22 36 02

Väghållning och statsbidrag

5,5

6,2

-0,7

-11,7

04 04 01

Polisorganisationen

2,4

2,1

0,3

16,4

01 90 05

Regeringskansliet m.m.

1,2

1,3

0,0

-3,4

10 19 06

Försäkringskassan

1,2

1,4

-0,2

-12,2

04 04 06

Kriminalvården

1,2

1,0

0,1

12,2

Övriga anslag

17,2

16,2

1,0

6,2

Totalt

42,3

42,6

-0,3

-0,7

Stora omkostnader för konsumtion förekom på försvarets och Vägverkets anslag.

lånen amorteras påverkas således utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden.

Investeringar

Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga materiella tillgångar såsom bygg- nader och maskiner, immateriella tillgångar som dataprogram, värdeföremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som är ämnade att

användas i produktion.

Utgifter

för

investeringar

uppgick

till

15,0 miljarder kronor under 2006. Det är

2,0

procent av

utgifterna

inom

statsbudgetens

utgiftsområden.

De

anslagsfinansierade

in-

vesteringarna bestod främst av investeringar i infrastruktur, vägar och järnvägar. Utgifts- område 22 Kommunikationer svarade för 89 procent av de totala investeringarna inom statsbudgetens utgiftsområden (se tabell 5.29).

Statliga investeringar finansieras även med lån i Riksgäldskontoret och finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår därför inte i utgifterna inom statsbudgetens utgifts- områden utan redovisas under Riksgälds- kontorets nettoutlåning (avsnitt 5.4.29). Myndigheternas amorteringar på lån redovisas som finansiella transaktioner på anslagen. När

Räntor och finansiella transaktioner

Den realekonomiska gruppen Räntor avser räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. räntesubventioner för studielån. Räntorna uppgick till 55,0 miljarder kronor eller 7,2 procent av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden 2006. Räntor under anslagen 92:1 Räntor på statsskulden och 25:3 Studie- medelsräntor m.m. uppgick till 49,4 respektive 4,7 miljarder kronor.

Under posten Finansiella transaktioner finns bl.a. amorteringar, utlåning och utgifter för upplåning och låneförvaltning. Det största anslaget under denna post är Anslaget 26:2

Väghållning och statsbidrag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. De finansiella transak- tionerna under detta anslag minskade med 1,2 miljarder kronor till 1,1 miljarder kronor 2006. Utgifterna avser amortering av lån. Lån för de s.k. närtidssatsningarna 2002–2004 började amorteras 2005. Dessutom tidigarelades amorteringar som skulle ske i januari 2006 till december 2005. Dessa uppgick till 0,8 miljarder kronor. Dessa betalningsförskjutningar förklarar minskningen av posten finansiella transaktioner.

149

Skr. 2006/07:101

Tabell 5.29 Statsbudgetens utgiftsområden realekonomiskt fördelade 2006

Miljoner kronor

Räntor och

Trans-

finansiella

fereringar

Konsumtion

Investeringar

transaktioner

Totalt

UO 1

Rikets styrelse

1 333

6 650

34

183

8 199

UO 2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

9 322

2 403

27

80

11 832

UO 3

Skatt, tull och exekution

59

8 589

24

339

9 011

UO 4

Rättsväsendet

391

26 976

30

1 108

28 505

UO 5

Internationell samverkan

1 152

268

1

4

1 426

UO 6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

2 013

41 071

70

617

43 771

UO 7

Internationellt bistånd

24 469

1 310

8

107

25 893

UO 8

Invandrare och flyktingar

5 167

2 652

0

35

7 853

UO 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

37 463

4 637

15

61

42 176

UO 10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

116 686

8 742

8

248

125 683

UO 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

45 019

-

-

-

45 019

UO 12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

60 066

-

-

-

60 066

UO 13

Arbetsmarknad

59 607

8 427

52

195

68 280

UO 14

Arbetsliv

173

1 012

5

26

1 216

UO 15

Studiestöd

15 373

32

-

4 732

20 137

UO 16

Utbildning och universitetsforskning

15 600

29 620

626

650

46 495

UO 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

7 709

1 761

17

98

9 585

UO 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande

5 594

2 808

31

310

8 742

UO 19

Regionalutveckling

3 030

232

0

70

3 332

UO 20

Allmän miljö- och naturvård

2 268

1 829

682

43

4 822

UO 21

Energi

1 023

558

7

15

1 603

UO 22

Kommunikationer

3 373

11 843

13 333

2 584

31 133

UO 23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar

17 844

3 035

22

84

20 985

UO 24

Näringsliv

2 440

1 655

10

28

4 134

UO 25

Allmänna bidrag till kommuner

60 246

0

-

-

60 246

UO 26

Statsskuldsräntor m.m.

10

-

-

49 462

49 472

UO 27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

25 920

-

-

-

25 920

Summa utgiftsområden

523 351

166 110

15 001

61 076

765 538

5.4Utfall per utgiftsområde

I följande avsnitt redovisas utfallet per utgifts- område och större skillnader mot statsbudgeten på anslagsnivå. Även större förändringar i förhållande till föregående år kommenteras. Tabellerna visar utfallet per politikområde inom respektive utgiftsområde. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden som de tillhör i statsbudgeten för 2006. I vissa fall kommenteras skillnaderna mot tilldelade medel. Med tilldelade medel avses summan av ingående ramöverför- ingsbelopp, anvisade medel på statsbudget och tilläggsbudget, medgivna överskridanden samt

indragningar. Dessutom redovisas Riksgälds- kontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen, som ingår på statsbudgetens utgiftssida. I bilaga 6 redovisas en specifikation av utfallet för samtliga anslag på statsbudgeten samt skillnader bl.a. jämfört med statsbudgeten.

5.4.1Utgiftsområde 1 Rikets styrelse

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Demo- krati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår även anslagen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 90:2

150

Riksdagens ledamöter och partier m.m. 90:3 Riksdagens förvaltningskostnader, 90:4 Riksdagens ombudsmän, justitieombudsmännen (JO), 90:5 Regeringskansliet m.m. 90:6 Stöd till politiska partier och 90:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information.

Tabell 5.30 UO 1 Rikets styrelse

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Mediepolitik

662

-4

674

13

657

Samepolitik

21

0

21

0

23

Demokrati

348

14

346

-2

81

Anslag som inte

ingår i något

politikområde

7 214

-7

7 157

-56

6 913

Summa

8 244

3

8 199

-45

7 673

Utfallet uppgick till 8 199 miljoner kronor och var därmed 45 miljoner kronor (0,5 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna hänför sig främst till anslaget 90:5 Regeringskansliet m.m. Utfallet blev 5 437 miljoner kronor, vilket är 64 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten.

Under 2006 blev utgifterna för utgiftsområdet 526 miljoner kronor (6,9 procent) högre än 2005. Utfallet på anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati blev 283 miljoner kronor. Det är en ökning med 265 miljoner kronor, vilket förklaras av det allmänna valet under 2006. Utfallet för anslaget 90:5 Regeringskansliet m.m. ökade med 111 miljoner kronor (2.1 procent) jämfört med 2005.

5.4.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning samt Finansiella system och tillsyn. Här ingår ett antal centrala myndigheter, bl.a. Ekonomistyrningsverket, Statskontoret, Statistiska centralbyrån, Kon- junkturinstitutet, Kammarkollegiet, Riksgälds- kontoret och Finansinspektionen. Vidare finns anslag som inte ingår i något politikområde, dels det på förslag av Riksrevisionens styrelse uppförda anslaget 90:1 Riksrevisionen, dels anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i Stockholm. Det största anslaget inom utgifts- området är 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m.

Skr. 2006/07:101

Tabell 5.31 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Effektiv

statsförvaltning

9 696

45

9 653

-43

8 938

Finansiella

system och

tillsyn

474

0

469

-5

501

Anslag som inte

ingår i något

politikområde

1 639

0

1 711

72

1 532

Summa

11 809

45

11 832

24

10 972

Utfallet uppgick till 11 832 miljoner kronor och var därmed 24 miljoner kronor (0,2 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten

Utfallet för anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i Stockholm blev 1 441 miljoner kronor, vilket är 82 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget användes bl.a. för investeringar, administration och extra satsningar på kollektivtrafik med anledning av försöket. Försöket började den 3 januari 2006 och slutade den 31 juli 2006.

För anslaget 1:12 Statliga kompetensöver- föringsjobb uppgick utfallet till 250 miljoner kronor, vilket är 110 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Statliga myndigheter får under 2006 och 2007 efter ansökan hos Kammarkollegiet ett tillfälligt bidrag för vissa nyanställningar. Att utfallet blev lägre än budgeterat beror på att ansökningarna blev färre än beräknat.

Utfallet på anslaget 2:2 Insättningsgaranti- nämnden blev 14,1 miljoner kronor, vilket är

6,5 miljoner

kronor

högre

än beräkningen i

statsbudgeten.

På

tilläggsbudget

anvisades

2,5 miljoner

kronor

för

ökade

förvaltningskostnader till följd av under 2006 pågående ersättningsfall (CTA[REDACTED_EFTERNAMN] Co Scandinavia AB och Custonia Credit AB). Det

utgående

ramöverföringsbeloppet

blev

-

2,0 miljoner

kronor.

Anslagskrediten

är

1,0 miljoner kronor Det innebär att anslaget överskreds med 1,0 miljoner kronor (se avsnitt 5.3.4 och kapitel 8 Revisionsfrågor).

För utgiftsområdet blev utfallet 861 miljoner kronor (7,8 procent) högre än 2005. Utfallet på anslaget 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. ökade med 415 miljoner kronor (5,1 procent), vilket ungefär motsvarar ökningen av lönesumman i staten. Utgifterna på anslaget 90:2 Försök med

151

Skr. 2006/07:101

trängselskatt i Stockholm ökade med 176 miljoner kronor. För 2005 och 2006 uppgår således utgifterna på detta anslag till sammanlagt 2 705 miljoner kronor. För 2006 tillkom även 250 miljoner kronor för statliga kompetensöver- föringsjobb.

Utfallet uppgick till 28 505 miljoner kronor och blev därmed 518 miljoner kronor (1,8 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet på anslaget 4:6 Kriminalvården blev 5 447 miljoner kronor, vilket är 283 miljoner kronor (4,9 procent) lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Utfallen för anslagen 4:1

Polisorganisationen och 4:5 Domstolsväsendet

5.4.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och m.m. blev 243 miljoner kronor respektive

exekution

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution.

Tabell 5.32 UO 3 Skatt, tull och exekution

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Skatt, tull och

exekution

9 222

2

9 011

-211

8 572

Summa

9 222

2

9 011

-211

8 572

Utfallet uppgick till 9 011 miljoner kronor och blev därmed 211 miljoner kronor (2,3 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 3:1 Skatteverket blev 6 079 miljoner kronor, vilket är 162 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i stats- budgeten. Utfallet för anslaget 3:3 Tullverket

blev 47 miljoner kronor lägre än anvisat.

För

utgiftsområdet

blev

utgifterna

439 miljoner

kronor

högre

än

2005.

Skatteverkets

och Kronofogdemyndigheternas

utgifter ökade med 312 respektive 86 miljoner kronor jämfört med 2005.

5.4.4Utgiftsområde 4 Rättsväsendet

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rätts- väsendet. Här ingår bl.a. polisväsendet, åklagar- väsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och rättshjälpen.

Tabell 5.33 UO 4 Rättsväsendet

Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

2006

2005

Rättsväsendet

29 023

1

28 505

-518

27 025

Summa

29 023

1

28 505

-518

27 025

184 miljoner kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten.

Jämfört med 2005 ökade utgifterna för

utgiftsområdet

med 1 480

miljoner kronor

(5,5 procent).

Utgifterna

för anslaget 4:1

Polisorganisationen ökade med 802 miljoner kronor (5,5 procent) och för anslaget 4:6

Kriminalvården

ökade

utgifterna

med

229 miljoner kronor (4,4

procent). Utgifterna

för anslaget 4:12 Rätthjälpskostnader ökade med 232 miljoner kronor (21,2 procent). Det beror på att anslagsposten Vissa domstolsutgifter flyttades från anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. till anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader. Utfallet för denna anlagspost blev 220 miljoner kronor för 2006. Det innebär att även utgifter för bevisning, parter, tolk och god man, förvaltararvoden m.m. i konkurser, ersättning till likvidatorer och bouppteckningsförrättare m.m. betalas från detta anslag.

5.4.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik.

Tabell 5.34 UO 5 Internationell samverkan

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Utrikes- och

säkerhetspolitik

1 359

113

1 426

67

1 365

Summa

1 359

113

1 426

67

1 365

Utfallet uppgick till 1 426 miljoner kronor och var därmed 67 miljoner kronor (4,9 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

I statsbudgeten anvisades 4 miljoner kronor på anslaget 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet. Utfallet blev 78 miljoner kronor, vilket är 74 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Krisen i Libanon ledde till

152

kraftigt ökade utgifter för evakuering av svenska medborgare. Anslaget höjdes med 108 miljoner kronor på tilläggsbudget till följd av de högre utgifterna.

Utgifterna för utgiftsområdet blev 61 miljoner kronor (4,4 procent) högre än 2005. Utfallet för anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer blev 107 miljoner kronor högre än 2005. Anslaget ökade med ungefär samma belopp. Utfallet för anslaget 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet blev 83 miljoner kronor lägre än 2005. Minskningen förklaras av de höga utgifterna för flodvågskatastrofen 2005.

5.4.6Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Total- försvar och politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Politikområdet Totalförsvar består av verksam- hetsområdet Det militära försvaret och verksamhetsområdet Det civila försvaret.

Tabell 5.35 UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

2006

2005

Totalförsvar

40 013

-70

40 510

497

40 635

Skydd och

be-

redskap

mot

olyckor

och

svåra påfrest-

ningar

3 420

12

3 261

-159

2 957

Summa

43 433

-58

43 771

338

43 591

Utfallet uppgick till 43 771 miljoner kronor och var därmed 338 miljoner kronor (0,8 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. blev 21 760 miljoner kronor, vilket är 302 miljoner kronor (1,4 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Under 2006 för- brukades därmed del av det anslagssparande som uppstod till följd av utgiftsbegränsningar tidigare år.

Utfallet för anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling blev 17 469 miljoner kronor, vilket är 192 miljoner kronor högre än vad som anvisades i

Skr. 2006/07:101

statsbudgeten. En del av anslagssparande från 2005 togs i anspråk.

Utfallet för anslaget 7:6 Gemensam radiokom- munikation för skydd och säkerhet blev 72 miljoner kronor, vilket är 147 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i statsbudgeten, vilket bl.a. beror på överklagandet av upphandlingen av RAKEL.

Under 2006 blev utgifterna för utgiftsområdet 180 miljoner kronor (0,4 procent) högre än 2005. Utgifterna på anslaget 6:1 Förbandsverk- samhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. ökade med 594 miljoner kronor (2,8 procent). Ökningen avser främst utgifter för fredsfrämjande truppinsatser. Utgifterna på anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling minskade med 881 miljoner kronor (4,8 procent). Det beror huvudsak på det höga utfallet för 2005 till följd av utgifts- begränsningar 2004, vilket medförde att leveran- ser försköts från 2004 till 2005.

5.4.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Inter- nationellt utvecklingssamarbete.

Tabell 5.36 UO 7 Internationellt bistånd

Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

2006

2005

Internationellt

utvecklings-

samarbete

26 059

-5

25 893

-165

22 209

Samarbete

med Central-

och Östeuropa

0

0

0

0

51

Summa

26 059

-5

25 893

-165

22 260

Utfallet uppgick till 25 893 miljoner kronor och var därmed 165 miljoner kronor (0,6 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgick till 25 187 miljoner kronor, vilket är 154 miljoner kronor lägre än anvisat i stats- budgeten.

År 2006 blev utgifterna för utgiftsområdet 3 633 miljoner kronor (16,3 procent) högre än 2005. Utfallet för anslaget 8:1 Bistånds- verksamhet ökade med 3 628 miljoner kronor (16,8 procent). Biståndsramen höjdes med 4 344 miljoner kronor mellan 2005 och 2006.

153

Skr. 2006/07:101

Redovisning av utfallet för biståndet

Tabell 5.37 Utfall för bistånd 1997–2006

Miljoner kronor

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Totalt utbetalt

1

13 212

12 499

13 467

16 479

17 220

19 554

19 388

19 996

25 120

29 252

P

bistånd P

Totalt bistånd i

2

0,79

0,72

0,70

0,80

0,77

0,83

0,79

0,78

0,94

1,03

procent av BNI P

P

1

P

P

Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC.

2

P

P

Den senaste prognosen för BNI används vid rapporteringstillfället till DAC.

Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (procent av bruttonationalin- komsten, BNI) som riksdagen beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av bistånds- ramen i budgetpropositionen används den senast tillgängliga BNI-prognosen, varför ramens storlek kan förändras mellan den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen samt mellan åren.

Det totala svenska biståndet under ett år rapporteras årligen till OECD:s bistånds- kommitté DAC (Development Assistance Committee). DAC ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik.

Rapporteringen till DAC görs under senvåren efter avslutat budgetår. I den ingår samtliga kostnader, inklusive avräkningar, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s definitioner. Från biståndsramen görs avräk- ningar i enlighet med DAC:s definition av bistånd, dels för biståndsklassificerade kostnader inom andra utgiftsområden, dels med belopp motsvarande de bilaterala skuldavskrivningarna som Sverige gör. Utgifterna inom andra utgiftsområden avser kostnader för flyktingar från biståndsländer, administration av bistånd på utrikesdepartementet samt den del av Sveriges bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget.

Biståndsramen

för

2006

uppgår till

28 090 miljoner

kronor,

vilket

motsvarar

1,0 procent av vid budgeteringstillfället beräk- nad BNI. I tabell 5.37 redovisas DAC- rapporteringen för åren 1997–2006. Det preliminära utfallet för 2006 är 1,03 procent av BNI enligt DAC:s redovisningsprinciper. Procentandelen för det preliminära utfallet har beräknats med den senaste prognosen för BNI.

5.4.8Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrations- politik och Minoritetspolitik.

Tabell 5.38 UO 8 Invandrare och flyktingar

Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

2006

2005

Integrationspolitik

2 765

610

3 284

519

1 958

Storstadspolitik

0

0

35

35

143

Migrationspolitik

5 466

794

4 522

-943

4 806

Minoritetspolitik

10

2

11

0

10

Summa

8 241

1 405

7 853

-388

6 918

Utfallet uppgick till 7 853 miljoner kronor och var därmed 388 miljoner kronor (4,7 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för politikområdet Integrations- politik blev 519 miljoner kronor högre än beräknat och utgifterna för politikområdet Migrationspolitik blev 943 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten.

Utgifterna på anslaget 10:3 Kommun- ersättningar vid flyktingmottagande blev 3 045 miljoner kronor, vilket är 519 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Till följd av den tillfälliga ändringen av utlännings- lagen (1989:529), som gällde mellan den 15 november 2005 och den 30 mars 2006, anvisades 600 miljoner kronor på tilläggsbudget. Lag- ändringen medförde att fler personer än vad som tidigare antagits beviljades uppehållstillstånd under 2006, vilket medförde ökade kostnader för kommunerna.

Utfallet för anslaget 12:1 Migrationsverket blev 1 729 miljoner kronor. Det är 49 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. För

154

handläggning av ökat antal ärenden till följd av den tillfälliga ändringen av utlänningslagen höjdes anslaget med 400 miljoner kronor på tilläggsbudget.

Utgifterna på anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader blev 2 016 miljoner kronor, vilket är 296 miljoner kronor lägre än anvisat i

statsbudgeten.

Till

följd

av

den

tillfälliga

ändringen

av

utlänningslagen

anvisades

370 miljoner

kronor

på

tilläggsbudget.

Av

ramöverföringsbeloppet

på

anslaget

12:1

Migrationsverket överfördes 33 miljoner kronor till anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader. Syftet var att förstärka och förbättra den ekonomiska styrningen av verksamheten. Anslagets namn var tidigare Mottagande av asylsökande.

Utfallet för anslaget 12:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden blev 194 miljoner kronor. Det är 324 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. En ny instans- och process- ordning för utlännings- och medborgarskaps- ärenden infördes den 31 mars 2006 och ersatte därmed verksamheten vid Utlänningsnämnden.

Under 2006 blev utgifterna för utgiftsområdet 934 miljoner kronor (13,5 procent) högre än 2005. Utfallet för anslaget 10:3 Kommun- ersättningar vid flyktingmottagande blev 1 309 miljoner kronor (75,4 procent) högre än 2005. Förklaringen till det högre utfallet är den tillfälliga ändringen av utlänningslagen. För anslaget 12:1 Migrationsverket blev utgifterna 1 061 miljoner kronor (159 procent) högre än 2005. Ökningen beror på ändringen av utlänningslagen och förändrad anslagskon- struktion. Från och med 2006 finansierar anslaget även kostnader för personal och lokaler. Tidigare finansierades dessa kostnader via anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader. Utfallet för anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader blev därmed 1 403 miljoner kronor (41 procent) lägre än 2005.

5.4.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsa, Barn- politik, Handikappolitik, Äldrepolitik och Socialtjänstpolitik samt del av Forskningspolitik.

Skr. 2006/07:101

Tabell 5.39 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall- SB

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

2006

2005

Hälso- och

sjukvårds-

politik

25 018

63

25 036

19

23 882

Folkhälsa

898

197

886

-12

755

Barnpolitik

38

0

38

0

33

Handikapp-

politik

14 042

0

13 976

-66

12 525

Äldrepolitik

155

617

754

599

51

Socialtjänst-

politik

1 150

50

1 172

22

920

Forsknings-

politik

319

0

314

-5

307

Summa

41 620

927

42 176

556

38 473

Utfallet uppgick till 42 176 miljoner kronor och var därmed 556 miljoner kronor (1,3 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades ytterligare 927 miljoner kronor.

För genomförande av den nationella utvecklingsplanen för vård och omsorg om äldre (prop. 2005/06:115, 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:369) ökades anslaget 17:1 Stimulans- bidrag och åtgärder inom äldrepolitiken med 617 miljoner kronor på tilläggsbudget. Utfallet blev 754 miljoner kronor, vilket är 18 miljoner kronor lägre än vad som totalt anvisades i statsbudgeten och på tilläggsbudget.

Utfallet för anslaget 13:2 Bidrag för

läkemedelsförmånerna

uppgick

till

20 550 miljoner kronor

enligt gällande

avtal

mellan staten och Landstingsförbundet, vilket var i enlighet med anvisat belopp i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till 12 882 miljoner kronor, vilket är 65 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten.

Jämfört med 2005 ökade utgifterna för

utgiftsområdet

med 3 703

miljoner

kronor

(9,6 procent).

Utfallet för

anslaget

16:8

Kostnader för statlig assistansersättning ökade med 1 534 miljoner kronor (13,5 procent). Antalet assistansberättigade har kontinuerligt ökat de senaste åren. Även det genomsnittliga antalet assistanstimmar har ökat.

Utfallet för anslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken blev 703 miljoner kronor högre än 2005. Utfallet för anslaget 13:1

Tandvårdsförmåner m.m. uppgick till

155

Skr. 2006/07:101

3 032 miljoner kronor, vilket är ökning med

593 miljoner kronor (24,3 procent) jämfört med

2005.

5.4.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersätt- ning vid arbetsoförmåga.

Tabell 5.40 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Ersättning vid

arbetsoförmåga

129 591

0

125 683

-3 908

127 049

Summa

129 591

0

125 683

-3 908

127 049

Utfallet uppgick till 125 683 miljoner kronor och var därmed 3 908 miljoner kronor (3,0 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. blev 36 668 miljoner kronor, vilket är 1 618 miljoner kronor (4,2 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Antalet nettosjukpenningdagar uppgick

till

61,1 miljoner

och

medelersättningen

till

485 kronor per dag. I statsbudgeten beräknades

antalet nettosjukpenningdagar

uppgå

till

61 miljoner

och

medelersättningen

till

489 kronor

per

dag.

Utgifterna

för

rehabiliteringspenning

uppgick

till

1 652 miljoner

kronor, vilket

är

546 miljoner

kronor lägre än budgeterat.

Utgifterna på anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. uppgick till 74 141 miljoner kronor, vilket är 1 849 miljoner kronor (2,4 procent) lägre än anvisat i statsbudgeten. I december 2006 fick närmare 555 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning. Det är ca 20 000 personer färre än vad som bedömdes i stats- budgeten. Utfallet för anslaget 19:4 Arbetsskade- ersättningar blev 5 888 miljoner kronor, vilket är 552 miljoner kronor lägre än vad som beräknades i statsbudgeten.

Utfallet för utgiftsområdet blev 1 366 miljoner kronor eller 1,1 procent lägre än 2005. Utfallet för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering blev 2 383 miljoner kronor (6,1 procent) lägre än 2005. Antalet nettosjuk- penningdagar minskade med 6,0 miljoner kronor (8,9 procent) jämfört med 2005. Utfallet för

anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar minskade med 338 miljoner kronor (5,4 procent) mellan 2005 och 2006.

För anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättning

ökade utgifterna med 650 miljoner kronor (0,9 procent). Antalet personer som erhöll sjuk- eller aktivitetsersättning i slutet av året minskade med ca 2 000 personer (0,3 procent) i förhållande till 2005. Utgifterna på anslaget 19:6 Försäkringskassan blev 7 757 miljoner kronor, vilket är 703 miljoner kronor (10 procent) högre än 2005. Det beror bl.a. på ökade utgifter i samband med omorganisationen.

5.4.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekono- misk äldrepolitik. Området innefattar garanti- pension till ålderspension, efterlevandepensioner till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd.

Tabell 5.41 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Ekonomisk

äldrepolitik

45 299

180

45 019

-280

46 120

Summa

45 299

180

45 019

-280

46 120

Utfallet uppgick till 45 019 miljoner kronor och blev därmed 280 miljoner kronor (0,6 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna på anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension uppgick till 21 339 miljoner kronor, vilket är 225 miljoner kronor (1,0 procent) lägre än beräknat i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 20:2 Efterlevande- pensioner till vuxna blev 15 813 miljoner kronor. Det är 89 miljoner kronor lägre än beräkningen i statsbudgeten.

Utgifterna på anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till 7 448 miljoner kronor, vilket är 82 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades 180 miljoner kronor för höjning av bostads-

tillägget och för ett tilläggsbelopp.

Utfallet

för

utgiftsområdet

blev

1 102 miljoner

kronor

(2,4 procent)

lägre

jämfört med 2005. Utfallet för anslaget 20:1

Garantipension

till

ålderspension

blev

1 110 miljoner

kronor

(4,9 procent)

lägre än

156

2005. Det beror på att antalet personer med garantipension minskade. Utfallet för anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer ökade med 115 miljoner kronor (1,6 procent) jämfört med 2005. Det beror främst på den ovannämnda höjningen av bostadstillägget.

5.4.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Utgiftsområdet omfattar större delen av politikområdet Ekonomisk familjepolitik (bostadsbidrag återfinns inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande).

Tabell 5.42 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall- SB

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

2006

2005

Ekonomisk

familjepolitik

61 460

0

60 066

-1 394

55 467

Summa

61 460

0

60 066

-1 394

55 467

Utfallet uppgick till 60 066 miljoner kronor och var därmed 1 394 miljoner kronor (2,3 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag blev 23 611 miljoner kronor, vilket är 194 miljoner kronor (0,8 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring blev 26 094 miljoner kronor, vilket är 1 076 miljoner kronor (4,0 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Antalet uttagna dagar med föräldraförsäkring var lägre än beräknat under 2006.

Utfallet för anslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn blev 2 625 miljoner kronor, vilket är 56 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Jämfört med 2005 ökade utgifterna för

utgiftsområdet

med 4 599

miljoner kronor

(8,3 procent).

Utgifterna

på anslaget 21:1

Allmänna barnbidrag ökade med 2 153 miljoner kronor (10,0 procent). Ökningen beror huvudsakligen på höjda barnbidrag med 100 kronor per barn och månad fr.o.m. den 1 januari 2006. Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökade med 1 967 miljoner kronor (8,2 procent). Det är främst utgifterna för föräldrapenning som ökade. Det beror bl.a.

Skr. 2006/07:101

på höjt tak från 7,5 till 10 prisbasbelopp och höjd lägstanivå från 60 till 180 kronor per dag från den 1 juli 2006. Utgifterna på anslaget 21:3 Underhållsstöd ökade med 287 miljoner kronor (14,8 procent), vilket i huvudsak förklaras av ett beslut om höjning av underhållsstödet.

5.4.13 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbets- marknadspolitik. I detta ingår främst bidrag till arbetslöshetsersättning och utgifter för arbets- marknadspolitiska program. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden och bidrag till Samhall AB.

Tabell 5.43 UO 13 Arbetsmarknad

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall- SB

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

2006

2005

Arbetsmark-

nadspolitik

70 230

906

68 280

-1 949

69 568

Summa

70 230

906

68 280

-1 949

69 568

Utfallet uppgick till 68 280 miljoner kronor och var därmed 1 949 miljoner kronor (2,8 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd blev 43 708 miljoner kronor, vilket är 1 312 miljoner kronor (2,9 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. December 2006 var åttonde månaden i rad med stark ökning av syssel- sättningen. Antalet sysselsatta ökade med 81 000 personer jämfört med december 2005. Liksom tidigare under året sker ökningen i den privata sektorn och gäller främst män. Arbetslösheten fortsatte att minska, både antalet och andelen arbetslösa sjönk. Antalet arbetslösa minskade med 33 000 till 211 000, vilket motsvarar 4,6 procent av arbetskraften.

Utfallet för anslaget 22:3 Köp av arbets- marknadsutbildning och övriga kostnader blev 4 777 miljoner kronor, vilket är 555 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten.

För anslaget 22:4 Lönebidrag och Samhall m.m. blev utfallet 11 651 miljoner kronor, vilket är 20 miljoner kronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Detta anslag mot- svaras av de tidigare anslagen 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade och 22:9 Bidrag till Samhall AB.

157

Skr. 2006/07:101

För anslaget 22:6 Europeiska socialfonden

m.m. för perioden 2000–2006

blev

utfallet

2 058 miljoner kronor. Det är

98

miljoner

kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Till följd av fördröjningar uppkom under 2000 och 2001 ett betydande anslagssparande. Detta har delvis utnyttjats under 2006.

Utfallet för anslaget 22:10 Bidrag till lönegarantiersättning uppgick till 690 miljoner kronor, vilket är 288 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Antalet företags- konkurser uppgick till 5 264 under 2006, vilket är en minskning med 10 procent jämfört med 2005.

Utgifterna för 2006 blev 1 287 miljoner kronor (1,9 procent) lägre än 2005. Utgifterna på anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskade med 3 210 miljoner kronor (6,8 procent). Utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning minskade med 4 832 miljoner kronor på grund av att antalet öppet arbetslösa minskade kraftigt under 2006. Utgifterna för aktivitetsstöd ökade däremot med 655 miljoner kronor till följd av att fler personer uppbar aktivitetsstöd. Utfallet för anslaget 22:4

Lönebidrag och Samhall m.m. ökade med 744 miljoner kronor jämfört med utfallet för motsvarande anslag för 2005.

5.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Arbetslivspolitik och Jämställdhetspolitik. Inom utgiftsområdet verkar bl.a. Arbetsmiljöverket, Arbetslivsinstitutet och Jämställdhetsombuds- mannen.

Tabell 5.44 UO 14 Arbetsliv

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Arbetslivspolitik

1 186

0

1 181

-5

1 117

Jämställdhets-

politik

38

-1

35

-3

35

Summa

1 224

-1

1 216

-8

1 153

Utfallet uppgick till 1 216 miljoner kronor och var därmed 8 miljoner kronor (0,7 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 23:1 Arbetsmiljöverket blev 660 miljoner kronor, vilket är 4 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 23:2 Arbetslivsinstitutet blev 373 miljoner kronor, vilket är 5 miljoner kronor lägre än statsbudgeten.

Utgifterna för utgiftsområdet blev 63 miljoner kronor (5,5 procent) högre än 2005.

5.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd

Utgiftsområdet omfattar delar av politikområdet Utbildningspolitik. Det innehåller utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Förvaltningen av studiestöden sköts huvudsakligen av Centrala studiestödsnämnden (CSN).

Tabell 5.45 UO 15 Studiestöd

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Utbildnings-

politik

22 130

461

20 137

-1 994

19 779

Summa

22 130

461

20 137

-1 994

19 779

Utfallet uppgick till 20 137 miljoner kronor och var därmed 1 994 miljoner kronor (9,0 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Skillnaden mellan utfall och anvisade medel i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. Utfallet på detta anslag blev 9 876 miljoner kronor, vilket är 1 916 miljoner kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Det lägre utfallet förklaras av att antalet studenter med studiemedel blev lägre än beräknat både när det gäller vuxna studiemedelstagare med rätt till det högre bidraget och antalet studenter med det generella studiebidraget. För anslaget 25:4 Rekryterings- bidrag uppgick utfallet till 1 422 miljoner kronor, vilket är 268 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 15:1 Studiehjälp m.m. blev 3 664 miljoner kronor. Det är 199 miljoner kronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det beror främst på höjningen av studiebidraget med 100 kronor fr.o.m. april 2006. För att finansiera denna höjdes anslaget på tilläggsbudget med 277 miljoner kronor.

Under 2006 blev utgifterna 357 miljoner kronor (1,8 procent) högre än 2005. Utfallet för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. blev 689 miljoner kronor (7,5 procent) högre mellan åren. Utfallet

158

för anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. blev 678 miljoner kronor (11,9 procent) lägre.

5.4.16Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning

Utgiftsområdet omfattar stora delar av politikområdena Utbildningspolitik och Forsk- ningspolitik. Det avser förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högre utbildning och forskning samt myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. En del av politikområdet Storstadspolitik ingick i utgifts- området t.o.m. 2002.

Tabell 5.46 UO 16 Utbildning och universitetsforskning

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Storstads-

politik

0

0

9

9

65

Utbildnings-

politik

43 569

67

42 942

-627

40 367

Forsknings-

politik

3 554

0

3 544

-10

3 263

Summa

47 123

67

46 495

-628

43 695

Utfallet uppgick till 46 495 miljoner kronor och var därmed 628 miljoner kronor lägre (1,3 procent) än vad som anvisades i statsbudgeten. De största skillnaderna återfinns under politikområdet Utbildningspolitik, som svarar för drygt 90 procent av utgiftsområdets utgifter. Utfallet för detta politikområde blev 42 942 miljoner kronor, vilket är 627 miljoner kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Utfallet för anslagen för Grundutbildning blev sammanlagt 579 miljoner kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten.

Den enskilt största skillnaden hänför sig till anslaget 25:9 Bidrag till personalförstärkningar i förskola. Utfallet blev 2 277 miljoner kronor, vilket är 277 miljoner kronor högre än anvisade medel i statsbudgeten. Det beror på att utbetalningen av statsbidraget ändrades från januari 2007 till december 2006 enligt förordningen (2005:23; senast ändrad 2006:1260) om statsbidrag till personalför- stärkningar i förskola.

Utfallet på anslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning blev 1 009 miljoner kronor, vilket är 80 miljoner kronor högre än

Skr. 2006/07:101

anvisade medel i statsbudgeten. På tilläggsbudget ökades anslaget med 189 miljoner kronor och anslaget 25:20 Utveckling av påbyggnads-

utbildningar minskades med samma belopp.

Utgifterna

för

utgiftsområdet

blev

2 800 miljoner

kronor

(6,4 procent) högre än

2005. Utfallet för anslaget 25:9 Bidrag till personalförstärkningar förskola blev 1 612 miljoner kronor högre än 2005. Utfallet för anslagen 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna och 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem blev däremot 554 miljoner kronor respektive 514 miljoner kronor lägre än 2005.

5.4.17Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kulturpolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelse- politik samt delar av politikområdena Medie- politik, Finansiella system och tillsyn, Forsk- ningspolitik och Utbildningspolitik.

Tabell 5.47 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Finansiella system

43

0

35

-8

38

och tillsyn

Utbildningspolitik

2 783

0

2 775

-8

2 726

Forskningspolitik

56

0

46

-10

40

Mediepolitik

33

0

33

0

33

Kulturpolitik

5 992

32

6 008

16

5 537

Ungdomspolitik

147

1

143

-5

106

Folkrörelsepolitik

528

10

545

17

488

Summa

9 582

43

9 585

3

8 968

Utfallet uppgick till 9 585 miljoner kronor och blev därmed 3 miljoner kronor (0,03 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna för utgiftsområdet blev 618 miljoner kronor (6,9 procent) högre än 2005. Utfallet för anslaget 28:9 Bidrag till litteratur och kulturtidsskrifter blev 121 miljoner kronor. Tidigare fanns två anslag, 28:9

Litteraturstöd och 28:10 Stöd till kulturtidsskrifter. För anslaget 28:10 Sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet blev utgifterna 291 miljoner kronor under 2006. Det är ett nytt anslag vars syfte är att i ökad utsträckning kunna bevara,

159

Skr. 2006/07:101

vårda och tillgängliggöra samlingar, föremål och arkivalier vid kulturinstitutioner.

5.4.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

I utgiftsområdet ingår politikområdena Bostads- politik, Regional samhällsorganisation samt delar av politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsfrågor, geotekniska frågor, Lantmäteriverket och länsstyrelserna samt stöd till ekologisk utveckling.

Tabell 5.48 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Ekonomisk

familjepolitik

3 730

0

3 598

-132

3 605

Bostadspolitik

3 380

0

2 764

-616

2 880

Regional

samhälls-

organisation

2 439

0

2 427

-12

2 190

Miljöpolitik

0

0

-46

-46

63

Summa

9 549

1

8 742

-807

8 737

Utfallet uppgick till 8 742 miljoner kronor och var därmed 807 miljoner kronor (8,5 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Skillnaden mellan utfall och anvisat i statsbudgeten hänför sig bl.a. till anslaget 31:11

Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder.

Utfallet blev 345 miljoner kronor, vilket är 252 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det kan till viss del förklaras av det höga kapacitetsutnyttjandet i byggnads- sektorn och att antalet påbörjade projekt blivit lägre än beräknat.

Utfallet för anslaget 21:1 Bostadsbidrag blev 3 598 miljoner kronor, vilket är 132 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget Räntebidrag m.m. uppgick till 1 573 miljoner kronor. Det är 183 miljoner kronor lägre än beräkningen i statsbudgeten. På anslagen 31:12 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag och 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet redovisas nettoinkomster (16 respektive 46 miljoner kronor) till följd av återbetalningar av tidigare utbetalade bidrag.

Utgifterna för utgiftsområdet blev 5 miljoner kronor högre än 2005.

5.4.19Utgiftsområde 19 Regional utveckling

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Regio- nal utvecklingspolitik. Det omfattar huvud- sakligen medel för regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd. Medlen kan användas för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram. Utgiftsområdet omfattar även utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden, som delfinansierar EG:s bidrag till strukturfondsprogrammen.

Tabell 5.49 UO 19 Regional utveckling

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Regional

utvecklings-

politik

3 333

120

3 332

-1

3 286

Summa

3 333

120

3 332

-1

3 286

Utfallet uppgick till 3 332 miljoner kronor och var därmed i nivå med vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet på anslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen uppgick till 109 miljoner kronor, vilket är 191 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget skall användas för kostnader för tillväxt- främjande insatser och för omlokalisering av statliga arbetstillfällen i de kommuner som berörs mest av försvarsomställningen. Utbetal- ningarna har varit lägre än beräknat.

Utfallet på anslaget 33:3 Transportbidrag

uppgick till

495 miljoner

kronor,

vilket

är

91 miljoner

kronor

högre

än

anvisat

i

statsbudgeten. På

tilläggsbudget

anvisades

102 miljoner kronor för att möta det ökande antalet bidragsberättigade samt ökade gods- volymer och högre oljepris. Utfallet på anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000–2006 blev 1 188 miljoner kronor, vilket är 56 miljoner kronor högre än anvisat i

statsbudgeten.

Utfallet

på

anslaget

33:1

Allmänna

regionalpolitiska

åtgärder

blev

1 514 miljoner

kronor,

vilket

är 54 miljoner

kronor högre än anvisat i statsbudgeten. I tilläggsbudget till 2006 års ekonomiska vårproposition tillfördes anslaget ytterligare

160

40 miljoner kronor för bidrag till Gällivare kommun för samhällsutvecklingsåtgärder. Till andra anslag överfördes 22,5 miljoner kronor. Nettoökningen för anslaget blev således 17,5 miljoner kronor.

Under 2006 blev utgifterna för utgiftsområdet 46 miljoner kronor (1,4 procent) högre än 2005. Utgifterna på anslaget 33:3 Transportbidrag ökade med 120 miljoner kronor. Utfallet på anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklings- fonden perioden 2000–2006 blev 118 miljoner kronor lägre än 2005.

5.4.20Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljö- politik och del av politikområdet Forsknings- politik.

Tabell 5.50 UO 20 Allmän miljö- och naturvård

Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

2006

2005

Forskningspolitik

365

0

359

-6

353

Miljöpolitik

4 231

48

4 462

231

3 901

Summa

4 596

48

4 822

225

4 254

Utfallet uppgick till 4 822 miljoner kronor och var därmed 225 miljoner kronor (4,9 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar uppgick till 482 miljoner kronor, vilket är 132 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden blev 618 miljoner kronor, vilket är 93 miljoner kronor högre än anvisat i stats- budgeten. Det beror på senareläggning av betal- ningar till kommuner för marksanering från 2005.

Under 2006 blev utgifterna för utgiftsområdet 567 miljoner kronor (13,3 procent) högre än 2005. Utgifterna på anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden ökade med 179 miljoner kronor på grund av utgifts- begränsning 2005. Utfallet för anslaget 34:13

Stöd till klimatinvesteringar ökade med 368 miljoner kronor jämfört med 2005.

Skr. 2006/07:101

5.4.21 Utgiftsområde 21 Energi

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energi- politik. I detta ingår de tre verksamhets- områdena Elmarknadspolitik, Övrig energi- marknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Det är främst Statens energi- myndighet och Affärsverket svenska kraftnät som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken.

Tabell 5.51 UO 21 Energi

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Energipolitik

1 722

17

1 603

-119

1 396

Summa

1 722

17

1 603

-119

1 396

Utfallet uppgick till 1 603 miljoner kronor och var därmed 119 miljoner kronor (6,9 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet på anslaget 35:5 Energiforskning blev 590 miljoner kronor, vilket är 225 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget höjdes med 370 miljoner kronor för att stärka insatserna för forskning, utveckling, demon- stration och kommersialisering på energi- området. Utfallet för anslaget 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Barsebäcks- verket blev 425 miljoner kronor, vilket är 112 miljoner kronor högre än anvisat. Det beror på att avtalet om stängning av Barsebäck 2 vann laga kraft under 2006 och i avtalet specificerade utgifter finansierades med anslagssparande från 2005. I statsbudgeten anvisades 60 miljoner kronor på anslaget 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat. Under 2006 skedde inga utbetal- ningar, vilket beror på att inga garantibelopp behövde betalas ut till producenter som ett skydd mot alltför låga certifikatpriser.

Under 2006 blev utgifterna för utgiftsområdet 207 miljoner kronor (14,8 procent) högre än 2005. Utfallet för anslaget 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Barsebäcks- verket blev 195 miljoner kronor högre än 2005. Ökningen beror dels på lägre utgifter under 2005 på grund av att singeldriftsersättningen för Barsebäck 2 bortföll, dels på högre utgifter under 2006 som nämnts ovan. Utgifterna för anslaget 35:5 Energiforskning blev 181 miljoner kronor högre än 2005, vilket beror på höjningen av anslaget för 2006. Utgifterna för äldre anslaget 35:7 Introduktion av ny energiteknik från 2004

161

Skr. 2006/07:101

blev 49 miljoner kronor, vilket är 116 miljoner kronor lägre än 2005.

5.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Trans- portpolitik och politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post.

Tabell 5.52 UO 22 Kommunikationer

Miljoner kronor

Utfall

SB

TB

Utfall

-SB

Politikområde

2006

2006

2006

2006

Utfall 2005

Transport-

politik

30 823

-81

30 026

-797

30 830

IT, elektronisk

kommunika-

tion och post

712

-2

1 107

396

1 003

Summa

31 535

-82

31 133

-402

31 833

Utfallet uppgick till 31 133 miljoner kronor och var därmed 402 miljoner kronor (1,3 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet inom politikområdet Transport- politik blev 797 miljoner kronor lägre än anvisat i

statsbudgeten.

Utfallet

för

anslaget 36:2

Väghållning

och

statsbidrag

uppgick

till

15 991 miljoner

kronor

och

blev därmed

492 miljoner

kronor

lägre

än anvisat

i

statsbudgeten. Orsaken till det lägre utfallet var att Vägverket i december 2005 utnyttjade 581 miljoner kronor av anslagskrediten för att tidigarelägga amorteringar av lån för de s.k. storstadspaketen. Utfallet för anslaget 36:12

Rikstrafiken:

Trafikupphandling

uppgick

till

759 miljoner

kronor

och

blev

därmed

134 miljoner

kronor

lägre

än

anvisat

i

statsbudgeten. Det beror främst på att skiljedom i tvist mellan staten och en trafikoperatör inte meddelades under 2006 som beräknats.

Utfallet inom politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post blev 396 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna under äldreanslaget 37:7 IT- infrastruktur: Regionala transportnät m.m. från 2004 blev 245 miljoner kronor.

Jämfört med 2005 minskade utgifterna inom

utgiftsområdet

med

700

miljoner

kronor

(2,0 procent).

Den största

minskningen

avser

anslaget 36:2

Väghållning och statsbidrag vars

utfall minskade med 963

miljoner

kronor

(5,7 procent).

Det

beror

främst

på

den

ovannämnda tidigareläggningen av återbetal- ningar av lån för de s.k. storstadspaketen. Utgifterna på anslaget 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter ökade med 375 miljoner kronor (3,5 procent). Det var främst drift, underhåll och trafikledning som ökade.

5.4.23Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Livsmedelspolitik, Djurpolitik, Skogspolitik, Landsbygdspolitik samt delar av Utbildnings- politik, Forskningspolitik och Samepolitik.

Tabell 5.53 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar

Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

2006

2005

Utbildnings-

politik

1 382

0

1 382

0

1 348

Forsknings-

politik

253

0

252

-1

236

Skogspolitik

1 017

0

701

-316

580

Djurpolitik

516

58

576

60

511

Livsmedels-

politik

8 380

6 738

13 332

4 953

8 852

Landsbygds-

politik

4 803

-4

4 691

-112

5 834

Samepolitik

47

0

51

4

48

Summa

16 398

6 791

20 985

4 587

17 408

Utfallet uppgick till 20 985 miljoner kronor och var därmed 4 587 miljoner kronor (28,0 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet inom politikområdet Livsmedels- politik blev 4 953 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna under anslaget 43:5 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. blev 11 665 miljoner kronor, vilket är 5 595 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Det beror på att riksdagen beslutade att tidigarelägga utbetalningar av gårdsstöd från januari 2007 till december 2006 (prop. 2006/07:1, 2006/07:FiU11, rskr. 2006/07:12). Medel för detta anvisades i tilläggsbudget.

Utgifterna under anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter uppgick till 829 miljoner kronor, vilket var 578 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Orsaken

162

är främst att behovet av stöd minskat till följd av högre marknadspriser.

Jämfört med 2005 ökade utgifterna inom utgiftsområdet med 3 577 miljoner kronor (20,5 procent). I huvudsak beror ökningen på den ovannämnda tidigareläggningen av utbetalning av gårdsstöd. Utgifterna för anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. ökade med 5 178 miljoner kronor jämfört med 2005.

Utgifterna på anslaget 43:4 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter minskade med 594 miljoner kronor. Anledningen är främst att behovet av intervention (stödköp) minskade under 2006 till följd av högre marknadspriser.

Utgifterna på anslagen 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur samt 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för lands-

bygdens

miljö och

struktur minskade med

399 miljoner

kronor

respektive 543 miljoner

kronor.

Det

beror

på senareläggningen av

utbetalningar av miljöersättningar från december 2004 till januari 2005.

5.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, Konsumentpolitik samt del av politikområdet Forskningspolitik.

Tabell 5.54 UO 24 Näringsliv

Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

2006

2005

Forskningspolitik

1 493

0

1 505

11

1 261

Näringspolitik

2 023

0

1 963

-59

1 848

Utrikeshandel,

export- och

investerings-

främjande

507

-3

484

-23

499

Konsumentpolitik

176

0

182

5

167

Summa

4 199

-3

4 134

-66

3 775

Utfallet uppgick till 4 134 miljoner kronor och var därmed 66 miljoner kronor (1,6 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det lägre utfallet hänför sig i bl.a. till det nya anslaget 38:23 Utvecklingsprogram för ökad konkurrens- kraft. Utfallet blev 161 miljoner kronor, vilket är 39 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten.

Skr. 2006/07:101

Under 2006 blev utgifterna för utgiftsområdet 358 miljoner kronor (9,5 procent) högre än 2005. Utgifterna på anslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling blev 1 388 miljoner kronor. Det är en ökning med 240 miljoner kronor, vilket förklaras av att anslaget höjdes i enlighet med riksdagens beslut om proposition Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80). Utfallet för anslaget 38:14 Rymdverksamhet blev 135 miljoner kronor lägre än 2005. Anslaget tillfördes 235 miljoner kronor för 2005 och 100 miljoner kronor för 2006 för att säkerställa ett fortsatt svenskt deltagande i det europeiska bärraketprogrammet Ariane.

5.4.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner

Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. I detta ingår merparten av statens bidrag till kommuner och landsting.

Tabell 5.55 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall- SB

Utfall

Politikområde

2006

2006

2006

2006

2005

Allmänna

bidrag till

kommuner

60 161

91

60 246

86

57 325

Summa

60 161

91

60 246

86

57 325

Utfallet uppgick till 60 246 miljoner kronor och var därmed 86 miljoner kronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning blev 58 129 miljoner kronor, vilket överensstämmer med beräkningen i statsbudgeten. Skillnaden mot anvisat i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS- kostnader, lag (1993:387) om stöd och service för vissa funktionshindrade. Utfallet för anslaget blev 1 898 miljoner kronor, vilket är 131 miljoner kronor högre än anvisat. Anslaget ökades på tilläggsbudget med detta belopp efter slutlig beräkning av utjämningsbidraget. Det statliga utjämningsbidraget för LSS-kostnader finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, vilken redovisas på statsbudgetens inkomstsida (inkomsttitel 1721).

Utfallet för anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting blev 326 miljoner kronor, vilket är 46 miljoner

163

Skr. 2006/07:101

kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Syftet med anslaget är att tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella om- ständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. På tilläggsbudget omfördelades 40 miljoner kronor till det under utgiftsområde 19 uppförda anslaget 33:1 Allmänna regionalpoli- tiska åtgärder för bidrag till Gällivare kommun.

Under 2006 blev utgifterna för utgiftsområdet 2 921 miljoner kronor (5,1 procent) högre än 2005. Utfallet för anslaget 48:1 Kommunal- ekonomisk utjämning ökade 2 927 miljoner kronor (5,3 procent), vilket bl.a. beror på beslut om ökade tillskott.

5.4.26Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riksgäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet Stats- skuldsräntor m.m. tillhör inte något politik- område och ingår inte under utgiftstaket eftersom regeringen och riksdagen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt.

Tabell 5.56 UO 26 Statsskuldsräntor m.m.

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

2006

2006

2006

SB 2006

2005

Statsskulds-

räntor m.m.

43 170

0

49 472

6 302

32 657

Summa

43 170

0

49 472

6 302

32 657

Utfallet uppgick till 49 472 miljoner kronor och var därmed 6 302 miljoner kronor (14,6 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av Riksgäldskontorets upplånings- och skuldför- valtningsteknik påverkar också ränteutgifterna. Anslagsavräkningen görs enligt utgiftsmässiga principer och är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. Riksgälds- kontoret har rätt att vid behov överskrida anslaget för räntor på statsskulden.

Tabell 5.57 Räntor på statsskulden 2002-2006

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

SB

Utfall

2002

2003

2004

2005

2006

2006

Räntor på lån i

svenska kronor

45,4

38,0

40,7

39,5

40,5

37,9

Räntor på lån i

utländsk valuta

17,5

16,4

11,5

11,3

10,0

10,5

Över-

/underkurser

-

-

vid emission

-7,7

14,5

10,1

-9,0

-7,0

-4,0

Summa räntor

55,2

39,9

42,1

41,8

43,5

44,4

Räntor på in-

och utlåning

0,4

-6,8

-7,0

-6,9

-6,0

-6,1

Valutaförluster

-

/vinster

6,7

4,4

5,1

10,2

1,0

6,3

Kursförluster/

vinster

4,6

3,8

13,5

7,6

4,5

5,9

Övrigt

0,4

0,7

-1,1

0,3

0,0

-1,2

Summa

ränteutgifter

67,3

42,0

52,6

32,6

43,0

49,4

Utfallet på anslaget 92:1 Räntor på statsskulden blev 49 374 miljoner kronor, vilket är 6 374 miljoner kronor högre än anvisat i stats- budgeten. Regeringen har medgivit att anslaget får överskridas (regeringsbeslut 2007-02-08, se även avsnitt 5.3.4 Medgivna överskridanden). I statsbudgeten för 2006 beräknades stats- budgetens saldo bli ett underskott, motsvarande ett lånebehov på 38 951 miljoner kronor. Utfallet blev ett överskott på 18 373 miljoner kronor. Lånebehovet blev således 57 324 miljoner kronor lägre än beräknat i stats- budgeten, vilket bidrog till lägre ränteutgifter. Andra faktorer medförde dock att utfallet blev högre än beräknat. Orsaken till de högre utgifterna är bl.a. att de realiserade valutaförlusterna blev 5 300 miljoner kronor högre än beräknat. Hur stora valutaförlusterna respektive valutavinsterna blir beror på när lån i utländsk valuta förfaller och hur valutakurserna rört sig jämfört med när lånen togs upp. Kronkursen blev 2006 något svagare jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Vidare blev nettoinkomsterna av över/underkurser vid emission 3 000 miljoner kronor lägre än beräknat beroende på att Riksgäldskontoret emitterade lån med lägre kupongräntor och på att färre realobligationer gavs ut. Utgifterna för räntor på lån i svenska kronor blev emellertid 2 600 miljoner kronor lägre än beräknat i stats- budgeten. De genomsnittliga räntenivåerna blev dock i stort sett som väntat.

164

Tabell 5.58 Räntor och valutakurser 2002–2006 årsgenom- snitt

Utfall

Utfall

Utfall

SB

Utfall

Utfall 2002

2003

2004

2005

2006

2006

Ränta

5 år %

5,0

4,0

3,8

2,8

3,4

3,5

Ränta

6 mån

%

4,1

3,0

2,2

1,8

2,4

2,4

TCW-

1

133,7

127,6

126,0

128,3

125,4

127,3

P

indexP

SEK/

EUR

9,16

9,12

9,13

9,28

9,15

9,25

SEK/

USD

9,72

8,09

7,35

7,47

7,02

7,38

1P P Total Competitiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andra valutor.

Utgifterna för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev 16 815 miljoner kronor (51,5 procent) högre än 2005. Det förklaras främst av att det 2005 uppstod stora valutavinster, medan utfallet för 2006 innehåller relativt omfattande valutaförluster. Skillnaden mellan de två årens valutakursdifferenser uppgick till 16 500 miljoner kronor.

Utfallet för anslaget 92:3 Riksgäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning blev 88 miljoner kronor för 2006, vilket är 72 miljoner kronor lägre än vad som beräknades i statsbudgeten.

5.4.27Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

Utgiftsområdet omfattar enbart Avgiften till Europeiska gemenskapen.

Tabell 5.59 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Utgiftsområde

2006

2006

2006

2006

2005

Avgiften till

Europeiska

gemenskapen

28 066

0

25 920

-2 146

25 635

Summa

28 066

0

25 920

-2 146

25 635

Utfallet uppgick till 25 920 miljoner kronor och var därmed 2 146 miljoner kronor (7,6 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

EU-budgeten beslutas årligen inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (det s.k. finansiella perspektivet). Avgiften kan förändras

Skr. 2006/07:101

under året och avvika från beräkningen i statsbudgeten beroende på ett flertal faktorer såsom faktisk uppbörd av tullar och import- avgifter, revideringar av medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI), baser för mervärdesskatt, valutakurser, utfallet av EU- budgeten för tidigare år och ändringsbudgetar på gemenskapsnivå.

Det lägre utfallet för avgiften till EU för 2006 beror främst på överskott från EU:s budget 2005 samt lägre utfall än väntat på EU:s budget 2006. Därtill har EU-kommissionen justerat sina beräkningar av medlemsländernas BNI, både för 2006 och tidigare år. Sveriges BNI har visat sig vara relativt mindre jämfört med övriga länders tidigare prognostiserade BNI . Kommissionen har även reviderat beräkningarna av finansieringen av Storbritanniens budget- reduktion, vilket bidrog till att Sveriges andel blev lägre än anvisat i statsbudgeten.

Den mervärdeskattebaserade avgiften blev 534 miljoner kronor högre än anvisat i stats- budgeten. Orsaken är att EU-kommissionen gjort nya beräkningar av medlemsländernas underlag för mervärdesskatt, vilket resulterat i en högre avgift för Sverige.

Jämfört med 2005 ökade utfallet för avgiften till Europeiska gemenskapen med 285 miljoner kronor (1,1 procent). Den mervärdeskatte- baserade avgiften ökade med 1 114 miljoner kronor, medan BNI-avgiften minskade med 1 170 miljoner kronor. Tullavgiften ökade med 535 miljoner kronor. Orsaken är ökad import till Sverige.

5.4.28 Förändring av anslagsbehållningar

Budgeteringen av förbrukningen av anslags- behållningar är i statsbudgeten inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Förändring av anslagsbehållningar. Denna post var 1 264 miljoner kronor i statsbudgeten för 2006. Posten utgör ett netto mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Förändring av anslagsbehållningar ingår i de utgifter som omfattas av det statliga utgiftstaket. I redo- visningen av det slutliga utfallet ingår förbruk- ning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Nettosumman av för-

165

Skr. 2006/07:101

ändringar av anslagsbehållningar 2006 avseende ramanslag exklusive Statsskuldsräntor m.m. framgår av tabell 5.60.

Tabell 5.60 Förändring av anslagsbehållningar exkl. statsskuldsräntor 2006

Miljoner kronor

Ramanslag exklusive statsskuldsräntor m.m.

Ingående ramöverföringsbelopp

2006-01-01

25 404

+

1

725 209

P

Anvisat i statsbudgetenP

+

Tilläggsbudget

11 072

+

Utnyttjade medgivna överskridande

0

–

Indragningar

-11 027

–

Utfall

716 066

=

Utgående ramöverföringsbelopp

2006-12-31

34 593

Förändring av anslagsbehållningar

9 189

1P P Anvisat i statsbudgeten exkl. Förändring av anslagsbehållningar (1 264 miljoner kronor).

Anslagsbehållningarna uppgick vid utgången av 2006 till 34 593 miljoner kronor. De ökade således med 9 189 miljoner kronor jämfört med 2005. I tabell 5.61 redovisas de anslag som uppvisade utgående anslagsbehållningar 2006 överstigande en miljard kronor. De största anslagsbehållningarna har anslagen 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen och 8:1 Bistånds- verksamhet.

Tabell 5.61 Specifikation av anslag med anslagsbehållning över 1 000 miljoner kronor

Miljoner kronor

Anslag

27 93 01

Avgiften till Europeiska gemenskapen

2 654

07 08 01

Biståndsverksamhet

2 498

15 25 02

Studiemedel m.m.

1 848

10 19 02

Aktivitets- och sjukersättning m.m.

1 748

06 06 02

Materiel, anläggningar samt forskning och

teknikutveckling

1 557

18 34 01

Stöd till lokala investeringsprogram för

ekologisk hållbarhet (2003)t

1 331

10 19 01

Sjukpenning och rehabilitering m.m.

1 233

18 31 11

Investeringsbidrag för anordnade av

hyresbostäder

1 228

12 21 02

Föräldraförsäkring

1 076

5.4.29 Riksgäldskontorets nettoutlåning

För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov (med omvänt

tecken) redovisas Riksgäldskontorets (RGK:s) nettoutlåning samt en kassamässig korrigerings- post på statsbudgetens utgiftssida.

För 2006 blev utfallet för Riksgäldskontorets nettoutlåning 27 502 miljoner kronor. Beräk- ningen i statsbudgeten uppgick till 14 760 miljoner kronor. Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således 12 742 miljoner kronor. I tabell 5.62 specificeras de största posterna. Alla poster är dock inte specificerade i statsbudgeten.

Tabell 5.62 Riksgäldskontorets nettoutlåning

Miljoner kronor

Utfall

SB

Utfall-

Utfall

1

SB 2006

2005

2006

2006P

P

Premiepensions-

medel, inbetalning

-27 065

-25 800

-1 265

-25 225

Premiepensions-

medel, utbetalning

48 999

24 000

24 999

23 081

PPM, ändrat stats-

obligationsinnehav

490

-930

CSN, studielån

6 170

8 100

-1 930

6 943

Investeringslån

myndigheter

763

382

Myndigheters

räntekonton

-5 979

2 226

Konton för

kommunmoms

0

-5 582

Jordbruksverkets

EU-konton

4 566

1 444

Vägverket, Norra

länken, Sthlm

255

-1 569

Garantireserver

-470

-344

Insättningsgaranti

-880

312

Kärnavfallsfonden

349

305

Individuellt kompe-

tenssparande

0

5 950

Vinstmedel

Svenska Spel AB

200

350

Banverkets infra-

strukturlån

1 021

503

Vägverkets

infrastrukturlån

1 286

-953

Omfinansiering av

infrastrukturlån

Sthlm/Gbg

0

6 838

Lån till Botniabanan

2 345

2 915

Omstrukturering av

statliga bolag inkl.

ränta

19

41

166

varav

- Kapitaltillskott

Arbetslivsresurs

AR AB

20

-Kapitaltillskott

Green-cargo AB

0

600

- Extra utdelning

Venantius AB

0

-643

-Fastighetsverkets

lån för Försäkrings-

kassans fastigheter

0

814

-Exportkreditnämn-

den, förtidsåterbe-

talning från Polen

0

-1 825

Övrigt, netto

-4 567

-5 510

Summa

27 502

14 760

12 742

10 084

1P P Endast vissa delposter är specificerade.

Premiepensionsmyndighetens (PPM:s) utbetal- ningar av premiepensionsmedel beräknades i statsbudgeten uppgå till 24 000 miljoner kronor. Utfallet blev 48 999 miljoner kronor, dvs. 24 999 miljoner kronor högre än i statsbudgeten. Fr.o.m. 2006 tidigarelade PPM utbetalningen från RGK av pensionsrätter med en månad. Detta medförde att pensionsrätterna för 2005 betalades ut i december 2006 i stället för i januari 2007. Under 2006 blev det alltså dubbla utbetalningar, en i januari avseende 2004 och en i december avseende 2005. Inbetalningarna av premiepensionsmedel inklusive ränta blev 27 065 miljoner kronor, vilket var 1 265 miljoner kronor högre än beräknat. Dessutom har PPM köpt statsobligationer för 490 miljoner kronor (netto), vilket minskade kontobehållningen i RGK.

Centrala studiestödsnämndens lån i RGK för studielån och lån till hemutrustning beräknades i statsbudgeten öka med 8 100 miljoner kronor.

Utfallet blev

6 170

miljoner

kronor,

dvs.

1 930 miljoner

kronor

lägre än

beräknat.

Det

beror främst på att färre än beräknat tog studiemedel samtidigt som återbetalningarna av lån blev större än väntat. RGK lånar ut medel till myndigheter för investeringar i anläggnings- tillgångar som används i statens verksamhet. Sådana investeringslån till myndigheter ökade med 763 miljoner kronor.

Behållningarna på myndigheternas ränte- konton och vissa särskilda räntebelagda konton ökade under 2006 med 5 979 miljoner kronor, vilket minskade nettoutlåningen.

Skr. 2006/07:101

Jordbruksverkets konton för EU-medel hör till de räntebelagda konton som redovisas separat. Kreditutnyttjandet på Jordbruksverkets EU-konton ökade under 2006 med 4 566 miljoner kronor. Det beror främst på att Jordbruksverkets utbetalningar av gårdsstöd och djurbidrag fr.o.m. 2006 görs i december samma år som de avser. År 2006 belastades således med onormalt stora utbetalningar av stöd. (Se även avsnitt 5.4.30 Kassamässig korrigering.)

Stockholms stad inbetalade i förskott sin andel av finansieringen av Norra länken i Stockholm. Inbetalningen gjordes i maj 2005 med 1 775 miljoner kronor till ett räntebelagt konto avseende Vägverket och medlen skall användas under några år fr.o.m. 2005. Under 2006 utnyttjades 255 miljoner kronor av dessa medel.

Insättningsgarantinämnden (IGN) ökade sin kontobehållning i RGK med 880 miljoner kronor, främst beroende på omplacering av en del av sitt kapital från statsobligationer. Kärn- avfallsfonden däremot minskade sin konto- behållning med 349 miljoner kronor.

Banverket ökade under 2006 sin upplåning i RGK med 1 021 miljoner kronor för finansiering av infrastrukturinvesteringar. Vägverket ökade sina infrastrukturlån med 1 286 miljoner kronor.

RGK tog 2005 över finansieringen av lån för de s.k. storstadspaketen i Stockholm och Göteborg, varav de största projekten är Södra Länken i Stockholm och Götaleden i Göteborg. Lånen uppgick totalt till ca 12 000 miljoner kronor och avvecklas i den takt de förfaller. I stället lånar Vägverket i RGK. Under 2005 uppgick låneförfallen totalt till 6 838 miljoner kronor. Resterande påverkan på lånebehovet kommer vid lånens förfallotidpunkter under perioden 2007–2015. Under 2006 förföll inga lån.

Projektet Botniabanan finansieras också med lån i RGK. Botniabanan AB lånade 2 345 miljoner kronor under 2006.

Totalt ökade nettoutlåningen för infra- strukturinvesteringar med 4 652 miljoner kronor, vilket är 2 148 miljoner kronor mindre än beräknat i statsbudgeten.

Riksdagen beslutade 2003 om en ny modell för omstrukturering av statliga bolag. Ett konto inrättades hos RGK dit extra utdelningar från statliga bolag förs. Från kontot utbetalas kapitaltillskott till statliga bolag. Vid ingången av 2006 fanns 51 miljoner kronor på kontot. Av

167

Skr. 2006/07:101

dessa utbetalades 20 miljoner kronor till Arbetslivsresurs AR AB. Ränteintäkterna under 2006 uppgick till 1 miljon kronor. Ställningen vid årets slut blev därmed 32 miljoner kronor.

I posten Övrigt, netto ingår främst minskade

lån i RGK för Försvarets materielverk

med

3 905 miljoner

kronor. Vidare ingår en

ökad

inlåning från

Exportkreditnämnden

med

2 865 miljoner kronor. Åt motsatt håll verkar att Fortifikationsverket ökade sina lån med 940 miljoner kronor. Svenska kraftnät ingår med både ökad utlåning (709 miljoner kronor) och minskad inlåning (203 miljoner kronor).

Under 2006 blev utfallet för Riksgälds-

kontorets

nettoutlåning

sammantaget

17 417 miljoner

kronor högre än

2005, vilket

främst beror på dubbla utbetalningar av premiepensionsmedel under 2006.

5.4.30 Kassamässig korrigering

Posten Kassamässig korrigering och posten Riksgäldskontorets nettoutlåning ingår i stats- budgeten för att statsbudgetens saldo skall motsvara statens lånebehov med omvänt tecken. Posten Kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statens central- konto i Riksbanken (SCR), tidigare statsverkets checkräkning. Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men vissa delposter är möjliga att specificera.

Betalningar till och från EU-kommissionen medför kassamässiga korrigeringar. Utbetalning av EU-finansierade stöd till svenska jordbrukare redovisas både på anslag på statsbudgetens utgiftssida och på Jordbruksverkets EU-konto under RGK:s nettoutlåning. Detta medför en kassamässig korrigering. Betalningar från EU- kommissionen redovisas på statsbudgetens inkomstsida och på Jordbruksverkets EU-konto under RGK:s nettoutlåning. Då uppstår en kassamässig korrigering åt motsatt håll. Vid budgetårsskifte kan dessa uppstå på olika budgetår.

Betalning av Sveriges avgift till EU medför också en kassamässig korrigering. Sverige betalar inte avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto hos RGK inom statens centralkonto. Samtidigt sker avräkning mot anslaget för EU-avgiften. EU rekvirerar sedan via Riksbanken medel från kontot hos RGK. Eftersom tidpunkten för anslagsbelastning och rekvisition från EU skiljer sig åt uppstår kassamässiga korrigeringar. Anslagsbelastning och rekvisition kan ske under olika budgetår.

För 2006 blev utfallet för Kassamässig korrigering -1 098 miljoner kronor. Beräkningen i statsbudgeten var noll miljoner kronor. Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således -1 098 miljoner kronor. I tabell 5.63 framgår de delposter som är möjliga att specificera.

Tabell 5.63 Kassamässig korrigering

Miljoner kronor

Utfall

Utfall-

Utfall

2006

SB 2006

SB 2006

2005

Ränteperiodisering

-189

35

Överföring från AP-

fonden

0

-2 043

– Förfallande

bostadsobligationer

0

-1 818

– Kupongräntor,

bostadsobligationer

0

-225

Förskjutning av EU-stöd

inom jordbruksområdet

-4 566

-1 444

Övrigt

3 657

408

Summa

-1 098

0

-1 098

-3 269

Den totala kassamässiga korrigeringen för förskjutningar av EU-stöd inom jordbruks- området uppgick 2006 till -4 566 miljoner kronor. Huvudorsaken till det negativa utfallet är att Jordbruksverkets utbetalningar av gårds- stöd och djurbidrag till jordbrukarna fr.o.m. 2006 sker i december samma år som det avser i stället för i januari påföljande år. I december 2006 utbetalades därmed 5 924 miljoner kronor i stället för i januari 2007, vilket medförde en extra stor belastning av Jordbruksverkets EU-konto under 2006. Åt motsatt håll verkar att i januari 2006 tidigarelades en motsvarande utbetalning om 1 908 miljoner kronor till december 2005.

Redovisningen på anslaget för stats- skuldsräntor är inte helt kassamässig. En mindre kassamässig korrigering uppstår främst till följd av att inkomsträntor på vissa delar av RGK:s utlåning periodiseras till det kvartal de avser.

168

Denna periodiseringseffekt blev -189 miljoner kronor för 2006.

Posten Övrigt, som uppgick till 3 657miljoner kronor, är en restpost som till stor del är hänförlig till skillnader mellan tidpunkten för anslagsavräkning och tidpunkten för betalning.

Den kassamässiga korrigeringen för 2006 blev 2 172 miljoner kronor högre än 2005. En bidragande orsak till detta är att förfallande bostadsobligationer (inkl. kupongräntor) gav en negativ påverkan på den kassamässiga korrigeringsposten med 2 043 miljoner kronor under 2005, jämfört med noll miljoner kronor 2006. År 2005 var det sista året för förfall av de bostadsobligationer som överfördes från AP- fonden den 1 januari 2001 i samband med beslutet om det reformerade ålderspensions- systemet.

5.4.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

Utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten belastar inte statsbudgeten. De ingår emellertid i de utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten.

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten består av en fördelningsdel och en premiereservdel. Fördelningsdelen finansieras av under året inbetalda pensionsavgifter. Nettot av inbetalda avgifter och utbetalda pensioner tillfaller, alternativt finansieras av, Första–Fjärde

AP-fonderna. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepen- sionssystemet, som administreras av Premiepen- sionsmyndigheten (PPM).

Under 2000 ombildades de tidigare fond- styrelserna till AP-fonder med delvis nya uppdrag.

År 2001 gjordes de första utbetalningarna av reformerad ålderspension i form av tilläggs- pension, inkomstpension och premiepension. Tilläggspension och inkomstpension belastar fördelningssystemet. Premiepension betalas ut från premiepensionssystemet.

Skr. 2006/07:101

Tabell 5.64 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

2006

2006

2006

2006

Utfall 2005

AP-fonderna,

pensionsutgifter

176 646

176 156

-490

169 127

Administrations-

utgifter

2 733

2 749

16

2 801

varav

Försäkringskassan

m.fl. myndigheter

1 197

1 174

AP-fonderna,

rörelsens kostnader

680

858

AP-fonderna,

provisions-

kostnader

726

521

AP-fonderna,

prestationsbaserade

avgifter

146

248

Premiepensions-

systemet,

pensionsutgifter

204

232

28

105

Summa

179 584

179 138

-446

172 033

Utfallet uppgick totalt till 179 138 miljoner kronor och var därmed 446 miljoner kronor (0,2 procent) lägre än beräkningen i budget- propositionen för 2006. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till 176 156 miljoner kronor, varav 24 miljoner kronor överfördes från AP-fonderna till EU:s tjänstepensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt detta.

Under 2006 betalades 232 miljoner kronor ut i premiepension.

Ersättningen till Försäkringskassan, Skatte- verket, Kronofogdemyndigheterna och Kon- junkturinstitutet från AP-fonderna för admi- nistration uppgick till 1 197 miljoner kronor.

AP-fondernas administrationskostnader uppgick totalt till 1 552 miljoner kronor under 2006. I detta belopp ingår även 10 miljoner kronor för avveckling och särskild förvaltning. Före ombildningen till AP-fonder uppgick administrationskostnaderna till 360 miljoner kronor (år 1999).

169

Skr. 2006/07:101

AP-fonderna ändrade redovisningsprinciper för rörelsens kostnader fr.o.m. 2005. Provisionskostnader redovisas fr.o.m. 2005 som kostnader under rörelsens intäkter. Prestations- baserade avgifter reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. AP-fondernas administrationskostnader för 2006 framgår av tabell 5.64.

Jämfört med 2005 blev utfallet för Ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 7 105 miljoner kronor (4,1 procent) högre. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna ökade med 7 029 miljoner kronor och beror främst på högre inkomstindex och på ökat antal pensionärer med inkomstrelaterad pension.

170

6

Statliga garantier och krediter

Skr. 2006/07:101

6 Statliga garantier och krediter

6.1Statliga garantier

Ett statligt garantiåtagande innebär att staten går i borgen för någon annans betalnings- förpliktelser.

Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) får regeringen ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden för det ändamål och med högst det belopp som riksdagen bestämmer. En avgift skall tas ut som motsvarar statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet, om inte riksdagen beslutar annat. Avgifterna sätts in på konton hos Riksgäldskontoret (RGK), i bank eller placeras i värdepapper. Avgifterna skall täcka förväntade förluster på garantierna. Garantiverksamheten blir på så sätt själv- finansierad på lång sikt.

Staten har garantiåtaganden i form av insättningsgaranti och investerarskydd, garantier om tillförsel av kapital, exportgarantier och u- kreditgarantier, andra slags kreditgarantier samt pensionsgarantier. Flera av åtagandena är mycket stora och förknippade med relativt hög risk. Därtill kommer att åtaganden eller grupper av åtaganden till stora delar påverkas av samma riskfaktorer (t.ex. ränteutvecklingen).

I avsnitt 6.1.1 redovisas garantiportföljen. Riskerna i portföljen analyseras i avsnitt 6.1.2. Avsnitten 6.1.3–6.1.5 behandlar dels vilka avsättningar som görs för framtida garantiförlusterTF1FT , dels vilka tillgångar som finns i

garantiverksamheten och slutligen hur dessa förhåller sig till varandra. Betalningsflödena i garantiverksamheten under 2006 och hur dessa påverkar statens finanser visas i avsnitt 6.1.6.

6.1.1Garantiportföljens sammansättning

Statens garantiportfölj vid utgången av 2006 var 756 miljarder kronor, en ökning med 33 miljarder kronor jämfört med 2005. I summan ingår inte kapitaltäckningsgarantier eftersom dessa är obegränsade till tid och belopp och därför inte värderas. Dessa garantier är dock få. För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna.

Garantierna hanteras av fem myndigheter: Insättningsgarantinämnden (IGN), RGKTF2FT, Exportkreditnämnden (EKN), Statens bostadskreditnämnd (BKN) samt Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida).

Störst av åtagandena är insättningsgarantin (527 miljarder kronor), exportgarantier och u- kreditgarantier (93 miljarder kronor), garantier om tillförsel av kapital (84 miljarder kronor) samt kreditgarantier av olika slag (41 miljarder kronor). Övriga åtaganden, främst pensions- garantier, är 11 miljarder kronor. Därutöver redovisas utfästelser om att ställa ut garantier på 61 miljarder kronor för i huvudsak export- garantier.

1T T I texten används termerna förväntad kostnad och förväntad förlust. Skillnaden mellan dessa är att i förväntad kostnad ingår även administrativa kostnader vilka inte ingår i förväntad förlust.

2T T Garantikapital till internationella finansieringsinstitutioner utfärdas och hanteras av Finansdepartementet och Utrikesdepartementet. RGK rapporterar endast åtagandenas storlek.

173

Skr. 2006/07:101

Tabell 6.1 Statliga garantiåtaganden och utfästelser 2006- 12-31

Miljoner kronor

Typ av garanti Garantier Utfästelser

Insättningsgarantin och investerar-

1

P

527 363

skyddetP

2

Garantier om tillförsel av kapitalP

P

83 617

2

P

KapitaltäckningsgarantierP

Grundfondsförbindelser

1 176

Garantikapital

76 441

Övrigt

6 000

Exportgarantier m.m.

92 716

60 669

Exportgarantier

91 576

59 697

Baltramen

7

U-kreditgarantier

1 133

972

Kreditgarantier

41 537

Infrastruktur

25 244

Bostadsfinansieringsinstitut

4 373

Bostadskrediter

5 203

Internationella åtaganden

6 486

Övrigt

231

Övriga garantier

11 131

3

9 491

P

PensionsgarantierP

Affärsverk m.fl.

1 640

Summa

756 364

60 669

1P P Åtagandet för insättningsgarantin avser den 31 december 2005. För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna.

2P P Det finns två kapitaltäckningsgarantier för vilka inte några värden uppskattats eftersom garantierna är obegränsade till tid och belopp.

3P P Åtagandet för pensionsgarantierna är från 31 december 2005.

Den statliga garantiportföljen har under senare år ökat till följd av större volym insättningar som omfattas av insättningsgarantin. Dessförinnan har portföljen omfattat ca 700 miljarder kronor.

Diagram 6.1 Garantiåtaganden 2002-2006

Miljoner kronor

800 000

700 000

600 000

500 000

400 000

300 000

200 000

100 000

-

2002

2003

2004

2005

2006

Övr. myndigheter

IGN

Riksdagen har beslutat att EKN får binda staten för exportkreditgarantier upp till 200 miljarder kronor. Regeringen har för 2006 bemyndigat EKN att av denna ram använda 175 miljarder kronor. För EKN:s investeringsgarantier finns en särskild ram på 10 miljarder kronor. Den totala ramen för Sidas garantiåtaganden är 12 miljarder kronor, varav 1 miljard kan användas för Sidas fristående garantier.

Ramen för BKN:s nya kreditgarantier är 10 miljarder kronor. Inom RGK:s garantigivning finns ramar för enskilda projekt och några mindre program.

Insättningsgaranti och investerarskydd

Syftet med insättningsgarantin är att stärka konsumentskyddet för allmänhetens in- sättningar i banker, kreditmarknadsföretag och vissa värdepappersbolag samt att komplettera den övriga skyddsreglering som omger instituten. Garantin kan sägas innebära att spararna erbjuds ett säkert placeringsalternativ. Garantins existens antas också minska risken för uttagsanstormningar.

De garanterade insättningarna har under de senaste fem åren ökat med 100 miljarder kronor till 527 miljarder kronor. Insättningsgarantins omfattning och utformning styrs av regelverk inom Sverige och EU. Maximalt belopp som betalas ut som ersättning är 250 000 kronor per kund och institut. Samma ersättningsbelopp gäller för investerarskyddet, vars syfte är att stärka konsumentskyddet för allmänhetens investeringar i finansiella instrument och likvida medel som handhas av värdepappersinstitut i samband med tjänster som instituten utför.

Garantier om tillförsel av kapital

I stället för att staten direkt tillför kapital till ett företag kan garantier ställas ut där staten åtar sig att under vissa betingelser tillskjuta kapital. En sådan garanti är en relation mellan två parter: företaget och staten som utfärdare av garantin. Men garantin skyddar i praktiken tredje part, dvs. företagets långivare, kunder och andra intressenter.

En kapitaltäckningsgaranti innebär att staten åtar sig att ovillkorligen tillskjuta kapital till ett bolag i ett utsatt läge. Sedan införandet av

174

nuvarande garantimodell 1997 har inga nya kapitaltäckningsgarantier utfärdats. Garantier som är obegränsade till tid och belopp är nämligen inte förenliga med garantimodellen eftersom de är olämpliga ur ett riskperspektiv och mycket svåra att prissätta på ett tillförlitligt sätt.

Det finns två kapitaltäckningsgarantier kvar, båda inom infrastruktursektorn (avseende Arlandabanan och de svenska landförbindelserna till Öresundsbron).

En grundfondsförbindelse är i likhet med kapitaltäckningsgarantin en tvåpartsgaranti, men innebär ett begränsat åtagande i belopp och/eller tid. Staten har åtaganden på 1 miljard kronor till ett antal svenska finansieringsinstitut (främst Svensk Exportkredit, Skeppshypotekskassan och Fonden för den mindre skeppsfarten).

Sveriges medlemsåtagande i nio internationella finansieringsinstitut (Världs- banken, Europeiska investeringsbanken, Nordiska investeringsbanken, regionala utvecklingsbanker m.fl.) består av inbetalt kapital och garantikapital. Garantikapitalet innebär att svenska staten förbinder sig att tillhandahålla ett visst kapitalbelopp utöver det kapital som Sverige direkt betalat in till berört institut. Garantiåtagandena var 76 miljarder kronor vid utgången av 2006.

Sedan 2002 finns en garanti som innebär en rätt för Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag (SBAB) att vid varje tillfälle tillföras kapital inom en begränsad ram. Denna ram, som från början var 10 miljarder kronor, minskar med 1 miljard per år och var 6 miljarder kronor under 2006. Återbetalning av utnyttjat belopp skall ske inom den ovan nämnda ramen.

Exportgarantier och u-kreditgarantier

Exportgarantier

EKN skall främja svensk export genom att mot en premie erbjuda konkurrenskraftiga export- kreditgarantier och investeringsgarantier anpassade till kundernas efterfrågan. Garanti- villkoren skall vara likvärdiga dem i omvärlden under förutsättning att verksamheten på lång sikt uppnår ett balanserat resultat.

Nya utfästelser och garantier för 90 miljarder kronor utfärdades under 2006 och antalet nya kunder mer än fördubblades. Ökningen i volym beror på en mycket stor affär i Pakistan medan

Skr. 2006/07:101

ökningen i antal beror på många nya kunder. Under året har nya och modifierade garantityper lanserats anpassade till små och medelstora företag. Engagemanget i form av garantier och utfästelser var vid årsskiftet drygt 150 miljarder kronor.

Garantigivning inom den särskilda garanti- ramen för Baltikum, Ryssland med flera länder (Baltramen) upphörde 2005. Den efterfrågan på garantier som kan finnas för de berörda länderna kan numera hanteras inom ramen för EKN:s ordinarie verksamhet.

U-kreditgarantier

En u-kredit är en exportkredit som Sida garanterar och subventionerar. Garantierna ges till projekt som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i det berörda landet och som inte kan bära kostnaderna för en normal finansiering på kommersiella villkor. EKN administrerar u-kreditgarantierna på uppdrag av Sida.

Sidas totala engagemang inklusive utfästelser har visat en fallande trend under flera år men minskningen har de två senaste åren mattats av. Vid utgången av 2006 var engagemanget drygt 2 miljarder kronor.

Övriga kreditgarantier

Den vanligaste formen av enskilda garantiåtaganden är kreditgarantier. En sådan innebär att staten tar på sig hela eller delar av kreditrisken vid finansiering av investeringar i infrastruktur, bostäder etc., men överlåter själva kreditgivningen till andra långivare.

I några fall sköter bolagen sin finansiering genom att emittera obligationer på kredit- marknaden. RGK ställer då ut en kreditgaranti för varje enskild lånetransaktion och även garantier för motparter med vilka bolaget ingår derivattransaktioner.

Nedan beskrivs kreditgarantier inom olika områden förutom exportgarantierna och u- kreditgarantierna som redan behandlats.

Infrastruktur

Det enda infrastrukturprojektet med kreditgaranti är för närvarande Öresundsbron. Svenska och danska staten genom RGK respektive Nationalbanken garanterar solidariskt den upplåning på 25 miljarder kronor som

175

Skr. 2006/07:101

Öresundsbro Konsortiet har på kreditmarknaden.

Bostadsfinansieringsinstitut

Riksdag och regering beslutade under 2006 att RGK skall överta gäldenärsansvaret för Venantius statsgaranterade obligationslån med tillhörande ränte- och valutasäkringar på drygt 4 miljarder kronor till dess de förfaller fram till 2013. I och med övertagandet upphör garantierna till Venantius.

Bostadskrediter

Bostadskreditgarantierna var vid utgången av 2006 cirka 5 miljarder kronor, en minskning med 2 miljarder kronor under året. Den nuvarande konkurrensen om bolånekunder, på en kredit- marknad präglad av extremt hög likviditet och låga kreditförluster, gör att efterfrågan på statliga kreditgarantier har varit fortsatt låg, trots ett ökat bostadsbyggande.

Internationella åtaganden

De internationella garantierna på drygt 6 miljarder kronor gäller främst krediter från Nordiska investeringsbanken för enskilda projekt i olika länder. Därutöver finns en beloppsmässigt mindre garanti till Sverigehuset i Sankt Petersburg.

Övrigt

Det finns cirka 550 kreditgarantier på relativt små belopp avsedda att främja sysselsättningen inom lantbruk och glesbygd. Sammantaget uppgår garantierna till 60 miljoner kronor. Dessa garantiprogram är stängda för ny garantigivning.

Sida bedriver en försöksverksamhet med fristående garantier inom en ram på 1 miljard kronor. Vid utgången av 2006 fanns tre engagemang i Afrika på tillsammans 154 miljoner kronor.

Pensionsgarantier

Garantier för pensionsåtaganden skall trygga upparbetade avtalspensioner för dem som var anställda när statliga myndigheter bolagiserats. I vissa fall har de aktuella delarna av företagens (de före detta myndigheternas) pensionsskulder tryggats direkt genom garanti. I andra fall finns försäkringar hos Försäkringsbolaget Pensions- garanti (FPG), som sedan garanteras indirekt genom en efterborgen från staten. I några fall har

medlen som skall finansiera pensionerna förts till stiftelser som sedan garanteras direkt eller indirekt av staten. Åtagandena är på 9,5 miljarder kronor.

6.1.2Portföljens riskprofil

Statens garantiportfölj innehåller obalanser eftersom åtagandena tillkommer på politiska grunder och inte i diversifieringssyfte. Flera av åtagandena är mycket stora och förknippade med relativt hög risk. Därtill kommer att åtaganden eller grupper av åtaganden i stora delar utsätts för samma riskfaktorer (t.ex. konjunktur- och ränteutveckling).

Det går inte att mäta och redovisa den samlade portföljens riskprofil eftersom IGN och BKN inte redovisar avsättningar för förväntade garantiförluster. Under 2006 har BKN infört en ny avgiftsmodell som innebär att varje enskild garanti får en avgift som återspeglar risk och kostnader. BKN kommer att införa en riskbaserad redovisning från och med 2007, men har för 2006 gjort en skuggredovisning av sitt bokslut enligt dessa principer. I mars 2005 avlämnade Insättningsgarantiutredningen be- tänkandet Reformerat system för insättningsgarantin (SOU 2005:16). Där föreslås bl.a. att insättningsgarantin i fortsättningen skall utformas som en renodlad statlig garanti som prissätts efter risk av en myndighet med resultatansvar och att investerarskyddet även i fortsättningen skall bygga på ömsesidiga principer och administreras av staten. Förslagen bereds för närvarande i Regeringskansliet.

Nedan följer en beskrivning av olika typer av risker i garantiportföljen samt en bedömning av riskläget. Bedömningarna har utförts av respektive ansvarig myndighet eller departement.

InsättningsgarantinT T är statens största garantiåtagande. Risken för infriande varierar med konjunkturen men även med den finansiella situationen för enskilda banker. Det mest troliga krisscenariot är att ett kreditmarknadsföretag, värdepappersbolag eller en mindre bank går i konkurs och sådana skadeutbetalningar till följd av insättningsgarantin bedöms kunna täckas av garantins ackumulerade avgifter.

Under 2006 inträffade de första ersättningsfallen inom insättningsgarantin då kreditmarknadsbolagen Custodia AB och Allmänna Kapital (Sverige) AB försattes i

176

konkurs. Vid årets utgång hade 1 187 av beräknade 1 277 insättare i Custodia AB fått preliminära ersättningsbesked. Det sammanlagda ersättningsbeloppet beräknas till cirka 134 miljoner kronor. För Allmänna Kapital AB utbetalades de sista ersättningarna i början av januari 2007, totalt blev ersättningarna närmare 41 miljoner kronor.

Risken för infriande av investerarskyddetT T får i allt väsentligt anses vara densamma som för insättningsgarantin. IGN har bedömt att den skyddslagstiftning och de rutiner för intern- kontroll som finns utgör en tillräcklig säkerhet för de allra flesta investerare i händelse av fallissemang i ett värdepappersinstitut. Det har därför inte ansetts nödvändigt att bygga upp en fond för att säkerställa betalningsberedskap i förväg.

Under 2004 inträffade det första ersättnings- fallet inom investerarskyddet då värdepappers- bolaget CTA[REDACTED_EFTERNAMN] Co Scandinavia AB försattes i konkurs. Hanteringen visade sig vara mycket komplicerad. Hösten 2006 fattade IGN de första besluten om ersättning till 396 investerare. Under året utbetalades närmare 49 miljoner kronor, men totalt beräknas ersättningarna bli 97 miljoner kronor.

Risken för infrianden av kapitaltäckningsT - garantiernaT till Arlandabanan och de svenska landförbindelserna till Öresundsbron är till stor del beroende av de framtida intäkterna i projekten.

Åtagandena i form av garantikapitalT T till inter- nationella finansieringsinstitut är exponerade mot landspecifika risker, till stor del i länder med relativt hög kreditrisk. Finansieringsinstituten, som är exponerade mot dessa landrisker, är prioriterade långivare med god kapacitet att hantera kreditförluster och har dessutom en konservativ kreditgivning. De bedöms av dessa anledningar vara behäftade med relativt sett låg risk. Dessutom är det troligt att medlemsstaterna skulle utöka andelen inbetalt kapital i stället för att infria garantikapitalet.

Riskvillighet och likviditet inom den privata marknaden har ökat, men på mycket riskfyllda marknader är EKN:s exportgarantierT T många gånger en förutsättning för att affärer skall kunna bli av. I stor utsträckning är det stora affärer med inslag av projektfinansiering inom framför allt telekomsektorn som kräver EKN:s medverkan.

Skr. 2006/07:101

EKN:s garantigivning omfattar allt fler länder, i dag 127 stycken, men ser man på garantibelopp är den internationella spridningen inte lika stor. Liksom tidigare svarar tio länder för cirka 80 procent av volymen. Pakistan är det enskilt största landet följt av Sydafrika. Trenden mot en minskad andel rena statsrisker fortsätter och sammantaget med andra offentliga risker utgör de 35 procent av EKN:s totala risker. Skadeersättningarna under 2006 var de lägsta utbetalningar som gjorts under de senaste decennierna.

För uT -kreditgarantiernaT har skade- ersättningarna minskat jämfört med föregående år. Årets skadeersättningar orsakades främst av den fortsatt negativa utvecklingen i Zimbabwe. Stora ersättningar har också betalats avseende Pakistan i enlighet med Paris-klubbsavtalet.

De företag inom infrastrukturT T och bostads- finansiering, vars åtaganden garanteras av staten, har en verksamhet som gör att deras lönsamhet är mycket beroende av den allmänna konjunkturen, ränteläget samt projektspecifika risker och då framförallt trafikutvecklingen för Öresundsförbindelsen.

För bostadskreditgarantiernaT T har till- strömningen av skadeärenden fortsatt att minska. Den viktigaste orsaken är det fortsatt låga ränteläget.

PensionsgarantiernaT ,T slutligen, är av varierande risk. Gruppen är relativt stor och inom gruppen finns många olika åtaganden i statliga bolag. Riskerna bedöms totalt sett som små på grund av tillgängligt buffertkapital hos FPG och en konservativ placeringspolicy hos Postens pensionsstiftelse.

6.1.3Avsättningar för garantiförluster

Den avgift eller premie som garanti- myndigheterna tar ut skall avspegla risken i åtagandet (utom avgifterna för insättnings- garantin och investerarskyddet, vilka regleras i lagTF1FT). På så sätt skall avgifterna motsvara

1T T Avgifterna för insättningsgarantin och investerarskyddet regleras i särskild lagstiftning baserad på EG-direktiv. För insättningsgarantin skall bankinstitutens sammanlagda avgifter uppgå till en viss andel av de garanterade insättningarna. Om de behållna avgiftsmedlen nått den målsatta nivån skall avgiftsuttaget vara 0,1 procent av de garanterade insättningarna. För investerarskyddet tas endast en administrativ avgift ut. De ersättningsfall som uppstår finansieras i efterhand av de företag som omfattas av skyddet.

177

Skr. 2006/07:101

kostnaderna för de framtida infrianden och skadeersättningar som myndigheterna kan komma att betala till sina garantitagare.

Som ett mått på risken i garantiåtagandena värderar RGKTF1FT , EKN och Sida sina förväntade förluster och avsätter medel för förluster samt administrationskostnader (tillsammans benämnda förväntade kostnader) på skuldsidan i sina balansräkningar. I tabell 6.2 redovisas de avsättningar som gjorts, hur avsättningarna står i relation till myndigheternas engagemang samt hur avsättningarna förändrats under 2006. Avsättningarna ökade något under året.

Tabell 6.2 Avsättningar för förväntade garantikostnader 2006-12-31

Miljoner kronor

Avsätt-

Förändring

Avsätt-

ningarna i

i avsätt-

Myndighet/

ningar för

relation till

ningarna

Typ av

Garanti-

förväntade

engage-

under

garanti

1

kostnader

mangen

2006

engagemang P

P

RGK

52 848

2 210

4%

-44

2

EKN

97 720

4 120P

P

4%

338

Baltramen

7

1

14%

0

Sida

2 033

182

9%

-5

Summa

152 608

6 513

4%

289

1

P P IT engagemangen för EKN, Baltramen och u-kreditgarantierna ingår förutom garantiförbindelser även vissa utfästelser vilket förklarar skillnaden mellan tabell 6.2 och not 53 till balansräkningen. I RGK:s engagemang ingår inte garantikapital eller andra åtaganden där avsättningar inte gjorts för framtida förluster.T

2

P EKNTP T harT redovisat en långfristig fordran mot återförsäkrare för deras andel av försäkringstekniska avsättningar på 1 174 miljoner kronor varav 487 miljoner kronor är hänförliga till avsättningar för förväntade förluster och 687 miljoner kronor för oförväntade förluster. Nettot av EKN:s avsättningar för förväntade kostnader uppgick därmed till 3 663 miljoner kronor.

BKN kommer att införa en riskbaserad redovisning 2007 men har för 2006 gjort en skuggredovisning av sitt bokslut enligt de nya principerna. För BKN:s garantiåtaganden på

5 203 miljoner kronor redovisas en avsättning med 1 700 miljoner kronor.

1T T RGK gör inte avsättningar för förväntade förluster för garantier till internationella finansieringsinstitutioner. Inga avsättningar görs heller för garantier utställda av affärsverk eller för en garanti utställd av andra myndigheter utan stöd av regeringsbeslut. Dessa åtaganden redovisar RGK inom linjen i balansräkningen.

Sida gör ingen avsättning i balansräkningen för sina fristående garantier på 154 miljoner kronor men beräknar förlustrisken till 28 miljoner kronor.

Oförväntade förluster

Eftersom en stor del av EKN:s och Sidas engagemang är koncentrerad till ett begränsat antal länder kan skadefall på dessa länder ge ett avsevärt mer negativt utfall än det normalt förväntade. En särskild avsättning görs därför för

oförväntad förlust i

engagemanget med

5 485 miljoner kronor

för EKN respektive

201 miljoner kronor för Sida. Beräkningen görs med utgångspunkt från en fastlagd säkerhetsgrad om 95 procent.

Fonder uppbyggda av ackumulerat resultat

För 2006 har inte IGN och BKN gjort några avsättningar för framtida garantiförluster. På balansräkningens skuldsida redovisar dessa myndigheter i stället fonder uppbyggda av verksamhetens ackumulerade resultat. Fondernas bokförda värde var 16,6 miljarder kronor för IGN och 1,9 miljarder kronor för BKN vid utgången av 2006.

Redovisning av åtaganden utan avsättning för förväntade förluster

De garantiåtaganden som inte riskbedömts och för vilka det därmed inte gjorts några avsättningar för förväntade förluster redovisas som ansvarsförbindelser inom linjen. De består av IGN:s, BKN:s och affärsverkens åtaganden samt Sidas fristående garantier och garantikapital till internationella finansieringsinstitutioner. Totalt uppgår de till 611 miljarder kronor.

6.1.4Tillgångar i garantiverksamheten

Garantiverksamheten finansieras av avgifter som betalas av garantitagarna eller subventioneras över statsbudgeten i vissa fall. Avgifterna placeras på räntekonton i RGK, på bankkonton eller i värdepapper. Staten har även tillgångar i

178

form av fordringar från tidigare infriade garantier.

Värdepappersinnehav och andra placeringar

IGN placerar huvuddelen av sina tillgångar i statsskuldväxlar och statsobligationer. Kammarkollegiet förvaltar sedan 2005 portföljen på uppdrag av IGN. Förvaltningen bedrivs som passiv indexförvaltning.

EKN och Sida placerar avgiftsmedlen i utländsk valuta från exportgarantier och u- kreditgarantier på bankkonton, valutakonton, valutadepositioner och obligationer.

RäntekontT onT hos Riksgäldskontoret

En del av avgifterna redovisas på räntebärande konton hos RGK. Även återvinningar från tidigare infrianden (skador) tillförs kontona. Från de räntebärande kontona i RGK görs ”utbetalningar” för infrianden och myndigheternas administrationskostnader. En obegränsad kredit är kopplad till räntekontona (med undantag av garantier administrerade av Sida och garantierna till Venantius). Överskott på ett konto ger ränteintäkter, medan en utnyttjad kredit medför räntekostnader.

Behållningen på dessa räntekonton konsolideras med statens övriga finanser. Influtna avgifter avräknas direkt mot statens upplåningsbehov. Ett minskat lånebehov minskar också statsskulden. Dessa konto- behållningar i RGK är således inte reserver med likvida medel för eventuella infrianden. Ett infriande belastar kontona, men det är enbart en redovisningsmässig hantering. Finansiering av infrianden sker i praktiken genom statlig upplåning.

Skr. 2006/07:101

Likvida medel

Myndigheterna har en mindre del av sina tillgångar i likvida medel.

Regressfordringar

Förutom värdepappersinnehav och andra placeringar samt kontobehållningar i RGK på sammanlagt 35 miljarder kronor har myndigheterna även tillgångar i form av regressfordringar från tidigare infriade garantier. Större delen av dessa fordringar får betraktas som osäkra men det återstående värdet är för åtminstone exportgarantierna betydande. Regressfordringarnas värde uppskattas till 2,3 miljarder kronor.

Tabell 6.3 Värdepappersinnehav och andra placeringar, räntekonton hos RGK, likvida medel samt regressfordringar 2006-12-31

Miljoner kronor

Värde-

pappers-

Myndighet/

innehav och

Ränte-

Regress-

Typ av

andra

konton

Likvida

fordringar

garanti

placeringar

hos RGK

medel

(netto)

Totalt

IGN

15 362

882

0

0

16 244

RGK

0

2 511

0

17

2 528

EKN

3 451

9 243

615

2 050

15 359

Baltramen

9

15

2

0

26

Sida

140

810

14

166

1 130

BKN

0

1 855

0

75

1 930

Summa

18 962

15 316

631

2 308

37 217

6.1.5Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och olika slags tillgångar i garantiverksamheten

För att bedöma hur väl garantiverksamheten kan hantera eventuella framtida infrianden är det viktigt att analysera dels de avsättningar för förväntade kostnader som gjorts, dels de tillgångar som finns i verksamheten för att möta dessa kostnader inklusive framtida avgifter.

179

Skr. 2006/07:101

Tabell 6.4 Garantiengagemang, avsättningar för förväntade kostnader, tillgångar i garantiverksamheten samt nuvärdet av framtida avgifter 2006-12-31

Miljoner kronor

Avsätt-

Garanti-

Myndighet/

ningar för

tillgångar

Nuvärde av

Typ av

Garantien-

förväntade

enligt

framtida

garanti

gagemangP

kostnader

tabell 6.3

1

P

P

avgifter P

RGK

52 848

2 210

2 528

1 134

EKN

97 720

4 120

15 359

1218

Baltramen

7

1

26

0

Sida

2 033

182

1 130

93

Summa

152 608

6 513

19 043

2 445

1

P RGKTP redovisar inte framtida avgifter som en tillgång i balansräkningen.

Som nämnts tidigare visar BKN en skugg- redovisning av sitt bokslut för 2006 enligt de nya principerna för riskvärdering som skall börja tillämpas 2007. Där redovisas tillgångar på 1 855 miljoner kronor för att täcka en avsättning för förväntade förluster på 1 700 miljoner kronor.

Sida har inte gjort någon avsättning i balansräkningen för sina fristående garantier men beräknar förlustrisken till 28 miljoner kronor. På ett räntekonto hos RGK finns en säkerhetsreserv på 85 miljoner kronor för dessa garantier.

En jämförelse mellan verksamhetens skuld- och tillgångssida görs i tabell 6.4. Jämförelsen görs på myndighetsnivå och omfattar endast myndigheterna RGK, EKN och Sida. Eftersom övriga garantimyndigheter saknar motsvarande riskredovisning kan för närvarande ingen hel- täckande analys av statens garantiportfölj göras i detta avseende.

Jämförelsen visar att de förväntade kost- naderna i garantiverksamheten för dessa myn- digheter täcks av tillgångar i form av de avgifter som redan erlagts (redovisas som garanti- tillgångar i tabell 6.4.) samt framtida avgifter.

För EKN har tillgångarna ökat till följd av stora återvinningar från tidigare skadefall och ökande premieintäkter samtidigt som skadersättningarna varit de lägsta hittills. Den ekonomiska utvecklingen under senare år har gjort att RGK bara tvingats betala för ett fåtal mindre garantier. Men överskottet kan behövas för att täcka förluster i framtiden då stora infrianden tenderar att komma samlade under dåliga tider.

6.1.6Betalningsflöden och garantiverksamhetens påverkan på statens finanser

Statligt subventionerade avgifter

I vissa fall kan riksdagen besluta att ett garantiobjekt inte behöver betala någon garantiavgift eller att avgiften skall vara lägre än en avgift som speglar riskerna. Riksdagen anslår då medel på statsbudgeten för att betala avgiften. Denna subvention kommer att tränga ut andra utgifter under statsbudgetens utgiftstak.

År 2006 utbetalades statliga subventioner på 345 miljoner kronor för att bygga upp reserver för förväntade förluster. 204 miljoner kronor avsåg äldre bostadskreditgarantier och 140 miljoner kronor Öresundsbron.

Det finns fortfarande några garantiåtaganden som vid infrianden helt eller delvis får belasta anslag. Det gäller åtagandena i form av garantikapital, u-kreditgarantier samt kapital- täckningsgarantierna till Arlandabanan och de svenska landförbindelserna till Öresundsbron.

I tabell 6.5 visas vilka anslag som finansierat dessa subventioner och vilka ytterligare anslag som kan komma att belastas av infrianden av garantier för vilka riksdagen beslutat om särlösningar från garantimodellen.

180

Tabell 6.5 Anslag vars ändamål 2006 omfattade garantiverksamhet

Miljoner kronor

UO

Anslag

Garantiåtagande

Utfall

2

2:5 Avsättning för

Sverigehuset i Sankt

garantiverksamhet

Petersburg

1,4

7

8:1 Biståndsverk-

Garantier under

samhet

LoméIV Bis och

Cotonou-avtalet

-

U-kreditgarantier

-

Vissa internationella

finansieringsinstitut

-

7

8:5 Avsättning för

förlustrisker vad avser

Exportgarantier till

garantier för finansiellt

Baltikum, Ryssland

stöd och

NIB:s miljöinveste-

exportgarantier

ringslån

-

16

25:28 Stockholms

universitet: Forskning

Fysikhuset

och forskarutbildning

Stockholm KB

-

16

25:36 Kungl. Tekniska

högskolan: Forskning

Fysikhuset

och forskarutbildning

Stockholm KB

-

18

31:4 Statens

bostadskreditnämnd:

Äldre bostadskredit-

Garantiverksamhet

garantier

156,8

22

36:2 Vägverket:

Öresundsbro

Väghållning och

Konsortiet

70

statsbidrag

Svedab AB

-

22

36:4 Banverket:

Öresundsbro

70

Banhållning och

Konsortiet

sektorsuppgifter

Svedab AB

-

Arlandabanan Projekt

AB

-

Betalningsflöden

Garantiverksamheten påverkar i flera fall statens lånebehov och statsskuld. Påverkan består av flöden in till och ut från statens konsoliderade centralkonto. Flödena utgörs av externa betalningar av garantiavgifter, infrianden, återvinningar och kostnader för administration. I den mån dessa betalningar går via räntekonton i RGK påverkar de statens finanser direkt via centralkontot. I tabell 6.6 beskrivs dessa flöden.

Skr. 2006/07:101

Tabell 6.6 Avgifter, infrianden, återvinningar samt administrationskostnader under 2006

Miljoner kronor

Myndighet/

Typ av

Åter-

Kostnader för

garanti

Avgifter

Infrianden

vinningar

administration

IGN

527

-170

0

-15

RGK

29

0

4

-37

EKN

1218

-153

1 971

-106

Baltramen

0

0

2

-1

Sida

6

-54

448

-1

BKN

27

-14

22

-15

Summa

1 807

-391

2 447

-175

Avgifter

Garantitagarna betalade 1 807 miljoner kronor i avgifter/premier under 2006. Störst var avgifterna för EKN:s exportgarantier, som ökade kraftigt under 2006, och insättningsgarantin.

Infrianden

Garantier infriades för 391 miljoner kronor. Närmare hälften av beloppet hänförde sig till de första ersättningsfallen för insättningsgarantin och investerarskyddet. EKN:s och Sidas åtaganden stod i stort sett för den andra hälften.

Återvinningar

Från tidigare utbetalningar vid infrianden återvanns 2 447 miljoner kronor. Större delen kom från EKN, vars återvinningar var rekordartade under 2006, liksom under 2005.

Kostnader för administration

Administrationskostnaderna var 175 miljoner kronor. I förhållande till totala åtaganden utgör administrationen en liten del men den varierar beroende på garantityp. IGN:s administration är anslagsfinansierad liksom hanteringen av BKN:s äldre garantier. IGN:s verksamhet belastar dock inte statsbudgeten netto, eftersom den del av influtna avgifter som avser IGN:s administration levereras mot inkomsttitel.

Betalningarnas påverkan på lånebehovet

Posterna avgifter, infrianden, återvinningar och administration har i olika grad påverkan på lånebehovet. Flöden i en garantiverksamhet med tillgångar enbart i form av räntekonton i RGK

181

Skr. 2006/07:101

eller finansiering via anslag påverkar direkt statens lånebehov. Däremot har flöden i en garantiverksamhet med tillgångar i form av externstatliga placeringar inte någon påverkan på lånebehovet.

Med nuvarande redovisningsstruktur är det inte möjligt att beräkna vilken påverkan på lånebehovet som garantiverksamheten har haft under 2006. En analys av flödena visar dock att nettoflödet i garantiverksamheten totalt sett var positivt med ca 3,7 miljarder kronor under 2006 (se tabell 6.6).

Tillbakablick på de senaste fem åren

De statliga subventionerna har de senaste fem åren varierat mellan 150 och 500 miljoner kronor.

De årliga avgifterna har legat mellan en och två miljarder kronor och det är främst avgifterna från exportgarantierna som varierat. Under femårsperioden låg de årliga infriandena i början på cirka en miljard kronor men har minskat till under en halv miljard de senaste åren. De årliga återvinningarna låg i början av perioden strax under en miljard kronor men har de två senaste åren legat kring 2,5–3 miljarder kronor, främst därför att tidigare infriade exportgarantier återvunnits.

Diagram 6.2 Återvinningar, statliga subventioner. avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldot för betalningsflödet 2002 - 2006

Miljoner kronor

6000

5000

4000

3000

2000

1000

0

-1000

-2000

2002

2003

2004

2005

2006

Adm kostn

Infrianden

Avgifter

Subventioner

Återvinningar

Flödessaldo

6.2Statlig utlåning med kreditrisk

Statliga krediter, liksom statsbidrag och statliga garantier, kan ges till verksamheter som staten finner angelägna. Den statliga kreditgivningen utgör på så sätt ett komplement till den övriga kreditmarknaden. Riksdag och regering beslutar om all statlig utlåning, antingen genom särskilda beslut, t.ex. inom infrastrukturområdet, eller genom lagar och förordningar om mindre lån till en bredare krets, t.ex. studielån. Merparten av statens utlåning finansieras direkt genom upplåning på marknaden via RGK. Endast en mindre del finansieras via anslag på statsbudgeten.

När staten ställer ut lån med kreditrisk tar staten samma risk som när staten ställer ut en kreditgaranti. Skillnaden är att finansieringen av lånet i det första fallet sköts av staten via RGK och i det andra fallet av en bank eller annat kreditinstitut.

För den statliga långivningen saknas i dag motsvarande regelverk som för garantier när det gäller att ta ut avgifter som skall motsvara statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet.

Regeringsuppdrag om en gemensam redovisning av kostnader och risker

Det är i dag inte möjligt att via kreditmyndigheternas redovisningar få en klar och samlad bild över statens utestående krediter och riskerna i dessa eftersom det saknas en enhetlig redovisning av kreditmyndigheternas utlåning.

Regeringen gav därför RGK i uppdrag att samordna ett arbete med de andra kreditmyndigheterna samt Ekonomistyrnings- verket för att få till stånd en gemensam redovisning av kostnader och risker inom det statliga kreditområdet. Uppdraget redovisades till regeringen den 28 februari 2006.

Där föreslås att redovisningen av statens utlåning skall vara enkel men utförlig och visa statens totala fordran för utlåningen. En tillförlitlig riskavspeglande värdering av lånen skall dessutom utgöra underlag för de nedskrivningar som skall spegla förväntade förluster i statens utlåning. Slutligen föreslår utredningen att en kreditmodell motsvarande garantimodellen införs, dvs. samma principer som gäller för statliga garantier skall gälla för

182

statens kreditgivning. Förslagen bereds för närvarande i Regeringskansliet.

Beskrivning av utestående lånestock

I avsnitt 6.2.1 ges en beskrivning av befintlig utlåning, hur den finansieras samt vilka nedskrivningar som görs för osäkra fordringar enligt respektive myndighets bedömning.

6.2.1Kreditportföljens sammansättning

Statens externa utlåning med kreditrisk riktad till privatpersoner, företag och projekt var den 31 december 2006 drygt 194 miljarder kronor före reservering för osäkra fordringar. Den dominerande posten är studielånen på 176 miljarder kronor från Centrala Studiestödsnämnden (CSN), som också har ställt ut hemutrustningslån till flyktingar på 1,6 miljarder kronor.

RGK är efter CSN den myndighet som har störst utlåning, 15,5 miljarder kronor, främst till olika infrastrukturprojekt. Övriga myndigheter har tillsammans en utlåning uppgående till mindre än 1 miljard kronor i form av krediter inom bistånd samt lån till jordbrukare, fiskare och småföretag m.fl.

Drygt 30 miljarder kronor av de utlånade 194 miljarderna bedöms av berörda myndigheter som osäkra fordringar. Myndigheternas bedömning grundar sig dock inte i samtliga fall på en sådan riskavspeglande värdering av lånen som föreslås i den ovan nämnda rapporten.

Därutöver redovisar Försvarets Materialverk (FMV) samt affärsverken Svenska Kraftnät och Statens Järnvägar viss utlåning, leasing- och leaseholdavtal m.m. under olika fordringsrubriker.

Skr. 2006/07:101

Tabell 6.7 Statens utlåning med kreditrisk före och efter avdrag för osäkra fordringar 2006-12-31

Miljoner kronor

Utlåning

Nedskriv-

efter

Utlånat

ningar

avdrag

Kreditmyndighet resp.

belopp

för osäkra

för osäkra

låntagare/ändamål

fordringar

fordringar

CSN, studielån

176 231

27 631

148 600

CSN, hemutrustningslån

1 611

298

1 313

RGK, A-Train AB

(Arlandabanan)

1 000

100

900

RGK, Botniabanan AB

10 140

-

10 140

RGK, Svedab AB

(Öresundsbrons

landförbindelser)

4 076

1 900

2 176

RGK, övriga

289

289

Sida, biståndskrediter

269

95

174

Sida, villkorslån

302

202

100

NUTEK, lokaliseringslån

m.m.

84

48

36

VINNOVA, såddlån

1

1

-

Energimyndigheten,

Baltikumlån

55

22

33

Energimyndigheten,

villkorslån

66

62

4

Kammarkollegiet,

näringslån m.m.

3

3

Länsstyrelserna,

lantbrukslån m.m.

58

13

45

Summa

194 185

30 372

163 813

Anm.: I denna tabell redovisas statens utlåning med kreditrisk varför beloppet inte stämmer överens med posten Utlåning i balansräkningen. Skillnaden utgörs av RGK:s utlåning till PPM respektive AP-fonden på sammantaget 1 638 miljoner kronor som inte betraktas som lån med kreditrisk.

Under de senaste fem åren har utlåningen efter avdrag för osäkra fordringar legat mellan 143 och 163 miljarder kronor.

183

Skr. 2006/07:101

Diagram 6.3 Statens utlåning med kreditrisk efter avdrag för osäkra fordringar 2002-2006

Miljoner kronor

180 000 000

160 000 000

140 000 000

120 000 000

100 000 000

80 000 000

60 000 000

40 000 000

20 000 000

0

2002

2003

2004

2005

2006

CSN

RGK

Övriga

Centrala studiestödsnämnden (CSN)

Studiestöd

Studielånen regleras i studiestödslagen och särskilda förordningar. Ungefär 1,4 miljoner personer har tillsammans studieskulder till CSN på 176 miljarder kronor. En stor andel av den totala skulden, 27,6 miljarder kronor, bedöms av CSN som osäker.

CSN administrerar flera olika typer av lån som från finansierings- och redovisnings- synpunkt är helt skilda. Lånen kan delas in i två huvudkategorier. Dels äldre lån som finansierats via anslag på statsbudgeten och där låntagarnas återbetalningar redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. Dels studielån fr.o.m. 1989 som CSN finansierar via upplåning i RGK. Den låneränta som CSN då betalar till RGK belastar anslaget 25:3 StudiemedelsräntorT m.m. påT statsbudgeten. När sedan låntagarna betalar ränta till CSN återredovisas denna mot statsbudgeten via inkomsttitel.

CSN:s upplåningsränta i RGK fastställs årligen av regeringen och baseras på den ovägda genomsnittsräntan för emission av stats- skuldsväxlar och statsobligationer under de tre senaste åren. CSN påför sedan låntagarna en ränta som motsvarar 70 procent av CSN:s upplåningsränta i RGK. I gengäld får låntagarna inte göra avdrag för inbetald ränta i sina självdeklarationer. Räntan på studielånen täcker därmed i princip statens upplåningskostnad.

Beroende på låntagarnas individuella förhållanden betalas den påförda räntan helt, delvis eller inte alls. Obetald ränta vid ett årsskifte läggs till kapitalskulden. Denna kapitaliserade ränta är inte upplånad hos RGK.

CSN:s beräkning av osäkra fordringar grundas på tre principer: betalningsbenägenhet, betal- ningsförmåga och framtida förluster på grund av dödsfall. Om låntagarna inte sköter sina betalningar lämnas ärendena till kronofogden. Vid senaste årsskifte rörde det sig om 83 000 personer.

En del av de utlånade medlen skrivs av p.g.a. dödsfall, uppnådd åldersgräns m.m. Avskrivningen skall då minska CSN:s skuld till RGK. Den del av avskrivningen som motsvarar CSN:s skuld till RGK belastar statsbudgeten via ovan nämnda anslag. Avskrivning av kapitaliserade räntor leder däremot inte till någon avräkning mot statsbudgeten utan reducerar CSN:s myndighetskapital.

Hemutrustningslån till flyktingar

Sedan 1991 beviljar CSN lån för inköp av hemutrustning till flyktingar enligt särskild förordning. Lån beviljas på maximalt 35 000 kronor beroende på familjens storlek och om bostaden är möblerad eller inte. Åter- betalningstiden varierar mellan 1 och 15 år.

Den utestående lånestocken var vid senaste årsskifte 1,6 miljarder kronor fördelad på 56 333 lån med 79 786 låntagare. Av skulden bedöms 298 miljoner kronor som osäker, värderad enligt samma principer som CSN:s studielån.

Även hemutrustningslånen finansieras genom att CSN tar upp lån i RGK. I likhet med studielånen fastställer regeringen årligen CSN:s upplåningsränta i RGK baserad på den ovägda genomsnittsräntan för emission av stats- skuldsväxlar och statsobligationer under de tre senaste åren. Den ränta som RGK debiterar CSN belastar anslaget 10:4 HemutrustningslånT påT statsbudgeten.

Regeringen fastställer vilken ränta som låntagarna skall betala till CSN. Den var 4,75 procent under 2006. Beroende på låntagarnas individuella förhållanden betalas den påförda räntan helt, delvis eller inte alls. Den nettoränta som löper fram till och med det att lånet förfaller (två år efter utbetalningen) kapitaliseras löpande under året. Låntagarnas räntebetalningar till CSN återredovisas mot statsbudgeten via ovan nämnda anslag.

184

Vid avskrivningar av hemutrustningslånen skall CSN:s skuld till RGK minska. Den del av avskrivningen som motsvarar CSN:s skuld till RGK belastar statsbudgeten via ovan nämnda anslag. Avskrivning av kapitaliserade räntor och upplupna räntor leder däremot inte till någon avräkning mot statsbudgeten utan reducerar CSN:s myndighetskapital.

Riksgäldskontoret

För vissa infrastrukturprojekt har riksdagen genom särskilda beslut gett RGK i uppdrag att ställa ut lån till statliga eller privata bolag. Det gäller byggandet av Arlandabanan och Botniabanan samt de svenska landanslutningarna till Öresundsbron. Vid utgången av 2006 var 15,3 miljarder kronor utlånat till dessa projekt.

Lånet till A-Train AB, det privata företag som byggt och driver Arlandabanan, är ett villkorslån. I stället för återbetalning äger staten rätt till en årlig vinstdelning, som inträder när intäkterna i projektet betalat årliga amorteringar och räntor på externa lån samt genererat en viss avkastning på investerat riskbärande kapital till de privata intressenterna.

Återbetalningen av lånet till Svedab AB för de svenska landanslutningarna liksom Öresundsbro Konsortiets egna lån skall finansieras med intäkter från Öresundsbron. I fallet Botniabanan skall lånen betalas tillbaka med hjälp av avgifter som Banverket betalar, vilka i sin tur skall täckas av anslag på statsbudgeten.

Riksdagen har beslutat att RGK skall ställa ut lån till Saab AB och Volvo Aero AB för delfinansiering av utvecklingskostnaderna för vingbalkar respektive flygmotordelar till den nya superjumbon Airbus 380.

Med utgångspunkt från det regelverk som gäller för garantier har under senare år kredit- riskavgifter motsvarande garantiavgifterna tagits ut på de nya lån som ställts ut. Lånen till Arlandabanan och Öresundsbrons landanslut- ningar kom däremot till innan budgetlagen trädde i kraft och några kreditriskavgifter tas inte ut. På grund av förväntade kreditförluster har värdet på dessa lån skrivits ned med 2 miljarder kronor.

Skr. 2006/07:101

Övrig utlåning

Övrig utlåning sker i huvudsak via anslag på statsbudgeten. Samtliga nedanstående lån har finansierats genom anslag. Framtida kredit- förluster är därmed redan finansierade. Lån- tagarnas betalningar av räntor och amorteringar redovisas mot inkomsttitel.

Sidas utlåning på 571 miljoner kronor består av biståndskrediter (269 miljoner kronor, varav osäkra fordringar 95 miljoner kronor) och villkorslån (302 miljoner kronor, varav osäkra fordringar 202 miljoner kronor). Bistånds- krediter lämnas till stater för finansiering av infrastruktur och villkorslånen ges inom två program för näringsutveckling och kapital- marknadsutveckling.

Verket för näringslivsutvecklings (NUTEK) utlåning var vid årsskiftet 84 miljoner kronor varav 48 miljoner kronor betraktas som osäkra fordringar. Utlåningen bestod av landsbygdslån på 32 miljoner kronor, lån med villkorad återbetalningsskyldighet baserad på riskdelning i teknikbaserade affärsutvecklingsprojekt, s.k. såddfinansiering, övertagna från Västra Götalandsregionen på 48 miljoner kronor samt lån administrerade för Sidas räkning på 4 miljoner kronor. Verket för innovationssystem (VINNOVA) övertog s.k. såddlån från

NUTEK 2001. Av

lånen

återstår bara

0,8 miljoner kronor och

de är

nedskrivna till

0,4 miljoner kronor.

Statens energimyndighet har utestående lån på 55 miljoner kronor till olika projekt i Baltikum för att motverka utsläpp av klimatpåverkande gaser genom investeringar i effektivisering av produktion och distribution av energi, företrädesvis baserad på förnybara energikällor för uppvärmning. De osäkra fordringarna bedöms till 22 miljoner kronor. Vidare har Statens energimyndighet utestående villkorslån inom energisektorn med 66 miljoner kronor varav 62 miljoner kronor bedöms som osäkra fordringar.

Länsstyrelserna har tidigare lånat ut till jordbruk enligt låneprogram som nu är stängda för nyutlåning. Kvarstående lån är på 58 miljoner kronor, varav 13 miljoner kronor bedöms som osäkra fordringar.

Kammarkollegiet har utestående lån på 3 miljoner kronor från tidigare öppna program eller enligt särskilda beslut. Endast en mycket liten del av beloppet bedöms som osäkra fordringar.

185

7

Avgifter till och bidrag från EU

Skr. 2006/07:101

7 Avgifter till och bidrag från EU

I detta avsnitt redovisas den svenska EU- avgiften och återflödet från EU-budgeten. Avgiften baseras på ett antal olika komponenter och Sverige tar emot EU-bidrag inom flera olika sektorer. Sverige har varje år sedan EU-inträdet betalat in mer i avgift till EU-budgeten än vad som har kommit tillbaka i form av bidrag från EU:s budget till svenska mottagare.

7.1Avgiften till EU:s budget

EU:s budget, dvs. utgifter och inkomster, upp- rättas med stöd av artikel 268 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Budgetens utgifter och inkomster skall balansera varandra och det är budgetens utgifter som styr nivån på inkomsterna. Inkomsterna finansieras huvudsakligen med s.k. egna medel, dvs. avgifter från medlemsstaterna vilka fastställs i fördragets artikel 269 och i rådets beslut om gemenskapernas egna medel (2000/597/EG, Euratom). En mindre del finansieras av övriga inkomster, som bl.a. utgörs av eventuellt överskott från föregående år, gemenskapsskatter och gemenskapsavgifter, räntor samt EES- ländernas bidrag.

Den totala avgiftens olika beståndsdelar kommenteras kortfattat nedan.

Tullavgifter

Handelstullar tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med icke-medlemsländer. Dessa inkomster tillfaller gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla 25 procent av intäkterna för att finansiera administrations- kostnader.

Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter

Det tas också ut särskilda jordbrukstullar och en produktionsavgift för socker inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa in- komster tillfaller gemenskapsbudgeten, med av- drag för finansiering av administrativa kostnader enligt samma procentsats som för tullavgifter.

Mervärdesskattebaserad avgift

Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av den s.k. mervärdesskattebasen. Med mervärdesskattebas avses värdet på den samlade konsumtionen av varor och tjänster un- der ett år. Den nationella skattebasen korrigeras så att en enhetlig skattebas erhålls för alla med- lemsländer. Avgiften baseras på en prognos på landets mervärdesskattebas för aktuellt budgetår. I efterhand revideras avgiften med hänsyn till utfallet för denna bas. Sedan 1999 görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgiftsbasen. År 2002 reducerades det högsta tillåtna uttaget av moms- avgiften från 1 procent till maximalt 0,75 procent av medvärdesskattebasen och från 2004 reduce- rades uttaget till maximalt 0,5 procent. Utfallet 2006 beräknas uppgå till 0,35 procent.

Avgift baserad på bruttonationalinkomsten

Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av medlemslandets BNI beräknad till marknadspriser. BNI uttrycker värdet av de samlade inkomster som tillfaller ett landTF1FT.

1T T BNI definieras som BNP minus räntor, löner och kollektiva avgifter betalda till utlandet, plus räntor, löner och kollektiva avgifter erhållna från utlandet., minus skatter betalda till EU, plus subventioner erhållna från EU.

189

Skr. 2006/07:101

Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand då den prognostiserade avgiftsbasen ersätts med utfall. Sedan 1999 görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgiftsbasen.

Storbritanniens budgetreduktion

Storbritannien har beviljats en nedsättning av sin avgift, vilken finansieras gemensamt av övriga medlemsländer. Beslutet om reduktionen fattades med hänsyn till det brittiska nettobidraget. År 2002 reducerades Sveriges finansieringsandel till 25 procent av den tidigare andelen.

7.2Återflöde från EU-budgeten

De medel som Sverige erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från EU:s jordbruksfond och strukturfonderna. Sverige får också medel från bl. a. forsknings- och utvecklingsprogram. Nedan redogörs kortfattat för några av de olika fonderna. En stor del av återflödet går via statsbudgeten, en mindre del går direkt till olika myndigheters verksamhet och en del redovisas inte alls inom staten.

Jordbruksfonden

Huvuddelen av bidragen är jordbruksstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel är gårdsstöd, djurbidrag och exportbidrag. Dessa bidrag finansieras av jordbruksfondens s.k. garantisektion (EUGFJ- garanti). En del av jordbruksfonden finansierar också insatser under strukturfonderna (EUGFJ- utveckling).

Strukturfonderna

Olika former av strukturstöd erhålls, t.ex. regio- nal- och arbetsmarknadsstöd. Strukturfonderna är ett samlingsbegrepp för fyra fonder, Europe- iska Socialfonden (ESF), Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (ERUF), Fonden för Fiskets Utveckling (FFU) samt Utvecklingssektionen vid EG:s Jordbruksfond (EUGFJ-utveckling).

7.3Redovisning i resultaträkningen

I resultaträkningen för staten redovisas avgiften till EU under posten Transfereringar till utlandet (se vidare not 4 till resultaträkningen). Återflö- det från EU redovisas under posten Intäkter av bidrag (se vidare not 3 till resultaträkningen). Redovisningen i resultaträkningen är periodise- rad, dvs. intäkter och kostnader redovisas det år de är hänförliga till. Kostnaden för EU-avgiften redovisas det år avgiften avser. Intäkt av EU- bidrag redovisas det år som stödet betalas ut till bidragsmottagarna, vilket motsvarar det år kost- naden uppstår. Det finns också vissa medel från EU, exempelvis forskningsstöd, som inte redovi- sas på statsbudgeten utan endast i resultaträk- ningen. Under 2006 tog universitet och hög- skolor samt övriga statliga myndigheter emot 840 miljoner kronor i bidrag från EU:s institu- tioner som enbart redovisas som intäkter av bidrag i resultaträkningen. I tabell 7.1 nedan redovisas kostnaden för EU-avgiften under perioden 2002 2006. En jämförelse görs med de totala intäkterna av bidrag från EU.

190

Skr. 2006/07:101

1

Tabell 7.1 Periodiserade avgifter till EU 2002–2006P

Miljoner kronor

Förändring

2

3

4

P

P

2004P

P

2005

2006

2005/2006

2002P

2003P

Tullavgift

2 480

2 382

2 662

3 003

3 539

535

Jordbruksavgifter

194

175

210

257

169

-88

Momsbaserad avgift

5 190

5 431

3 420

3 113

4 227

1 114

BNI-baserad avgift

10 625

15 733

16 452

18 893

17 723

-1 170

Storbritannienavgift

662

390

273

369

262

-107

Summa EU-avgift netto

19 151

24 111

23 017

25 635

25 920

285

Summa bidrag m.m.

11 217

11 737

12 294

13 137

13 840

703

Nettoflöde från statsbudgeten

till EU

7 934

12 374

10 723

12 498

12 080

-418

1

Periodiseringen av EU-avgiften försvåras av att korrigeringar kan göras flera år i efterhand.

P

2

P

P

Från 2001 har 710 miljoner kronor avseende momsavgiften, 876 miljoner kronor avseende BNI-avgiften samt 159 miljoner kronor avseende Storbritannienavgiften

periodiserats till 2002.

3

P

P

Från 2002 har 811 miljoner kronor avseende momsavgiften, 2 376 miljoner kronor avseende BNI-avgiften samt 56 miljoner kronor. avseende Storbritannienavgiften

periodiserats till 2003.

4

P

P

Från 2004 har 2 546 miljoner kronor avseende BNI-avgiften periodiserats till 2003.

Sveriges redovisade kostnader för avgiften till EU ökade något 2006 jämfört med 2005. Ök- ningen av den mervärdeskattebaserade avgiften är främst orsakad av att EU-kommissionen ju- sterat beräkningar av medlemsländernas moms- underlag, vilket resulterat i en högre avgift för Sverige. Ökningen av tullavgifterna beror på en ökad handel och import. Minskningen av den avgift som baseras på bruttonationalinkomsten beror främst på att EU-kommissionen även ju- sterat beräkningarna av medlemsländernas BNI, både för i år och tidigare år. Sveriges BNI har visat sig vara mindre relativt övriga länder, vilket innebar en lägre avgift för 2006. Den lägre BNI- avgiften beror även på att övriga avgifter i ökad grad finansierat unionens kostnader. BNI- avgiften utgör en restfinansiering för att täcka återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter har fastställts.

Bidragen från EU ökade med 703 miljoner kronor 2006. Bidragsökningen avser i huvudsak ersättningar från Europeiska unionens solidari- tetsfond för vissa kostnader för det offentliga med anledning av stormen Gudrun. Nettoflödet till EU minskade 2006 med 418 miljoner kronor.

7.4Redovisning på statsbudgeten

På statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter, dvs. betalningar från EU-kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar som myndigheterna gör på kommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens utgifts- sida. Dessa anslag återfinns inom flera olika ut- giftsområden. Betalningar från EU-kommissio- nen redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag m.m. från EU och specificeras på separata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas under ut- giftsområde 27, anslaget 93:1 Avgiften till Euro- peiska gemenskapen. Redovisningen på stats- budgeten är i dessa delar kassamässig. Sveriges mellanhavanden med EU skiljer sig mellan jord- bruksfondens garantisektion och strukturfon- derna. Jordbruksfonden regleras den tredje var- dagen i den andra månaden efter utbetalnings- månaden i Sverige. För strukturfonderna för- skotteras medlemsländerna en viss del av bidra- gen och därefter överförs medel löpande under programperioden allt eftersom kostnaderna uppstår. Slutlig reglering sker vid programperio- dens slut.

I tabell 7.2 nedan sammanfattas det kassamäs- siga flödet mellan EU-budgeten och den svenska statsbudgeten under perioden 2002–2006.

191

Skr. 2006/07:101

Tabell 7.2 Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) 2002–2006

Miljoner kronor

Förändring

2002

2003

2004

2005

2006

2005/2006

Tullavgift

2 480

2 382

2 662

3 003

3 539

535

Jordbruksavgifter

194

175

210

257

169

-88

Momsbaserad avgift

5 291

4 620

3 420

3 113

4 227

1 114

BNI-baserad avgift

12 125

10 811

18 998

18 893

17 723

-1 170

Storbritannienavgift

559

334

273

369

262

-107

1

20 648

18 322

25 563

25 635

25 920

285

P

Summa EU-avgiftP

2

7 641

8 163

8035

8946

8 890

-56

P

Bidrag från EUGFJP

3

32

34

25

109

76

-33

P

Bidrag från FFUP

4

1 303

1 640

1458

1381

1 212

-169

P

Bidrag från ERUFP

5

211

2 072

1915

1849

1 270

-579

P

Bidrag från ESFP

Bidrag till transeuropeiska nätverk

91

69

91

300

194

-106

Övriga bidrag från EG

29

39

31

7

799

792

6

9 307

12 016

11 555

12 592

12 441

-151

P

Summa bidrag m.m.P

Nettoflöde från statsbudgeten till EU

11 341

6 306

14 008

13 043

13 479

436

1

P

P

Avräknat mot anslag 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen

2

P

P

Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket

3

P

P

Fonden för fiskets utveckling

4

P

P

Europeiska regionala utvecklingsfonden

5

P

P

Europeiska socialfonden

6

P

P

Redovisat mot inkomsttitel grupp 6 Bidrag från EU m.m.

Avgiften ökade med 285 miljoner kronor medan bidragen från EU minskade med 151 miljoner kronor, vilket innebär att nettoflödet till EU ökade kassamässigt med 436 miljoner kronor.

Övriga utgifter och bidrag kopplade till EU

Uppgifterna i tabellerna ger ingen helhetsbild av effekterna av EU-medlemskapet för statsbudgeten. Utöver de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag, måste hänsyn tas till att det förekommer utgifter föranledda av den medfinansiering som staten står för. Medfinansieringen är en förutsättning för att medel från bl.a. strukturfonderna skall kunna utbetalas. Utgifterna för medfinansieringen avräknas mot anslag på statsbudgeten. Utgifter hänförliga till medlemskapet förekommer naturligtvis även under myndigheters för- valtningsanslag. Eftersom samarbetet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom redan före Sveriges anslutning 1995, är dessa mycket svåra att särskilja. Dessutom förekommer naturligtvis andra indirekta effekter, för såväl inkomster som utgifter, som inte går att beräkna exakt.

7.5Anslag finansierade med EU- medel

Det finns olika anslag som helt eller delvis finan- sieras av EU. Anslag finansierade av EU-bidrag, som huvudsakligen utbetalas inom ramen för EU:s strukturfonder och jordbruksfonden, upp- gick 2006 till 17,4 miljarder kronor. Medel för att finansiera stöd från EU:s jordbruksfond och strukturfonder redovisas mot inkomsttitel när medlen inflyter från EU och uppgår då endast till 12,4 miljarder kronor. Att utfallen på anslag skiljer sig med 5,0 miljarder kronor från vad som redovisats som bidrag från EU beror på periodiseringseffekter och beslut. Exempelvis har 11,7 miljarder kronor avseende gårdsstöd och djurbidrag betalats ut från anslaget 2006, medan bidragen från EG:s jordbruksfonds garanti- och utvecklingssektioner uppgår till 6,2 miljarder kronor. Återstående bidrag betalas in och redovisas mot inkomsttitel under 2007.

192

Tabell 7.3 Anslag finansierade med EU-medel

Miljoner kronor

Utfall

Utgiftsområde

Anslag

Anslagsnamn

2006

08

12:08

Från EU-budgeten finansierade

insatser för asylsökande och

flyktingar

15

13

22:06

Europeiska socialfonden m.m. för

perioden 2000–2006

1 581

19

33:05

Europeiska regionala utveck-

lingsfonden perioden 2000–2006

1

P

1 188P

22

36:05

Från EG-budgeten finansierade

stöd till Transeuropeiska nätverk

194

23

41:04

Från EG-budgeten finansierade

medel för skogsskadeövervakning

12

23

43:03

Gårdsstöd och djurbidrag m.m.

11 665

23

43:04

Intervention och exportbidrag för

jordbruksprodukter

829

23

43:08

Från EG-budgeten finansierade

strukturstöd till fisket m.m.

65

23

43:13

Jordbruks- och livsmedelsstatistik

finansierad från EG-budgeten

7

23

44:02

Från EG-budgeten finansierade

åtgärder för landsbygdens miljö

och struktur

1 876

Summa

17 432

1P P Den del av anslaget som finansieras med EU-medel

Nedan redogörs för fyra betydande anslag knutna till EU:s jordbruksfond och struktur- fonder.

Skr. 2006/07:101

Anslag finansierade av EG:s jordbruksfond

Anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag

Från anslaget utbetalas gårdsstöd, handjursbi- drag och mjölkbidrag samt bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. Gårdsstöd och djurbidrag utgör den största andelen av direkt- stöden till jordbruket. Gårdsstöd betalas ut till brukare med stödrätter, vilka i princip motsvarar den brukade arealen för 2006.

Anslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur

Från anslaget utbetalas medel motsvarande EU:s finansiering av strukturstöd och miljöersätt- ningar med anknytning till jordbruket som re- dovisas under anslaget 44:1 Åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur.

Anslag finansierade av EG:s strukturfonder

Anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000–2006

Anslaget skall finansiera projekt som är inriktade på åtgärder som underlättar möjligheterna att få arbete, skapar lika förutsättningar för arbets- kraften och medverkar till kompetensutveckling.

Anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklings- fonden perioden 2000–2006

Målet med Europeiska regionala utvecklings- fonden och anslaget är att bidra till att avhjälpa regional obalans genom att delta i utvecklingen och strukturanpassningen av regioner som utvecklas långsammare och i omstruktureringen av industriregioner på tillbakagång.

193

8

Revisionsfrågor

Skr. 2006/07:101

8 Revisionsfrågor

Riksrevisionen bedriver revision genom årlig re- vision och effektivitetsrevision. Den årliga revi- sionen avslutas genom uttalanden i revisions- berättelser om bl.a. myndigheternas årsredovis- ningar.

I avsnitt 8.1 redovisas revisionsberättelser med invändning avseende 2006. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för 2008 med en bedömning av vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av in- vändningarna. I budgetpropositionen för 2008 avser regeringen även att redovisa och kom- mentera Riksrevisionens granskningsrapporter som lämnats av effektivitetsrevisionen.

Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) svarar för den externa revisionen av EU:s bud- get. Revisionsrätten granskar unionens samtliga utgifter och inkomster och prövar om den eko- nomiska förvaltningen varit sund.

I avsnitt 8.2 redovisas rättens väsentligaste iakttagelser från granskningen av budgetåret 2005.

väsentliga fel i myndighetens årsredovisning avseende balansposter och därmed påverkan på årets kapitalförändring samt redovisning mot an- slag. Riksrevisionen bedömer på grund av detta att årsredovisningen sammantaget till väsentliga delar inte ger en rättvisande bild av myndig- hetens ekonomiska ställning och resultat.

Insättningsgarantinämnden

Riksrevisionen har följande invändning mot led- ningens förvaltning. Insättningsgarantinämnden har överskridit anslaget 2:2 Insättningsgaranti- nämnden anslagspost 1, med 1 miljon kronor på grund av bristande intern styrning och kontroll.

Integrationsverket

Riksrevisionen har följande invändning. Integra- tionsverket har avseende ersättningar till kom- muner för havda kostnader för bl.a. hälsounder- sökningar underlåtit att redovisa upplupna kostnader. Det föreligger därför ett väsentligt fel i myndighetens balansräkning och därmed på- verkan på årets kapitalförändring. Detta innebär att årsredovisningen inte är i allt väsentligt rätt- visande.

8.1Revisionsberättelse med invändning

Nedan lämnas en redovisning av de invändningar Riksrevisionen lämnat i 11 revisionsberättelser avseende räkenskapsåret 2006. Antalet invänd- ningar 2005 var 16.

Arbetslivsinstitutet

Riksrevisionen har följande invändning. Arbets- livsinstitutet har inte vid sin värdering av till- gångar och skulder beaktat beslutet om avveck- ling av myndigheten. Det föreligger därför

Konsumentverket

Riksrevisionen har följande två invändningar.

AvyttringU av tidningen Råd Rön Konsumentverket har genom avtal, underteck- nat den 16 mars 2006, överlåtit tidningen Råd Rön till ett av Sveriges konsumentråd helägt ny- bildat bolag.

Av Konsumentverkets årsredovisning framgår att riksdag och regering på olika sätt agerat i frå- gan om avyttring av tidningen Råd Rön. Bland annat hänvisas till propositionen Trygga kon-

197

Skr. 2006/07:101

sumenter som handlar hållbart (prop. 2005/06:105). I denna proposition konstaterade regeringen att Sveriges Konsumentråd kommer att ta över tidningen Råd Rön från Konsu- mentverket fr.o.m. maj 2006. Det kommer att stärka organisationens möjligheter att bedriva opinionsbildande arbete. Att kunna erbjuda en- skilda medlemmar en tidning ökar också organi- sationens möjligheter till ett bredare medlems- underlag bland enskilda konsumenter. Reger- ingen ser positivt på denna utveckling.

Riksrevisionen konstaterar att även om re- geringen enligt propositionen ställt sig positiv till överlåtelsen av tidningen Råd Rön togs inget regeringsbeslut i frågan. Regeringens uttalande och information i bl.a. propositionen kan inte likställas med ett regeringsbeslut.

Riksrevisionen har inte identifierat något re- gelverk, regleringsbrev eller liknande där det framgår att Konsumentverket inte får avyttra Råd Rön. Det finns emellertid skäl som talar för att Konsumentverket borde ha inhämtat ett regeringsbeslut före avyttring. Råd Rön är en omfattande verksamhet. Omsättningen för verk- samheten budgeterades 2006 till 22,9 miljoner kronor. Dessutom har regering och riksdag på olika sätt engagerat sig i frågan om Råd Rön, dock utan att regeringen har fattat beslut. Det hade därför varit lämpligt att Konsumentverket inhämtat regeringsbeslut före avyttring.

När en myndighet avyttrar statens lösa egen- dom är förordningen (1996:1191) om överlåtelse av statens lösa egendom tillämplig. Enligt 6 § får försäljning ske om egendomen inte längre be- hövs för statens verksamhet eller blivit obrukbar. Enligt 7 § skall försäljning genomföras af- färsmässigt.

Konsumentverkets avyttring av tidningen Råd Rön har inte skett affärsmässigt. Dels har Konsumentverket inte undersökt om det fanns fler köpare, dels har Konsumentverket inte gjort någon marknadsmässig värdering av varumärket. Detta strider mot kravet om affärsmässighet i 7 § i förordning (1996:1191) om överlåtelse av sta- tens lösa egendom.

BristerU i den interna styrningen och kontrollen av betalningsflödena

Det har under 2006 funnits brister i den interna styrningen och kontrollen av Konsumentverkets betalningsflöden. Bristerna har bl.a. fått till följd att myndighetens räntekonto uppvisar ett för högt saldo. Felet som uppkom före 1999 uppgår

enligt Konsumentverkets utredning till ca 14,2 miljoner kronor, varav ca 6 miljoner kronor avser ränta. Felets omfattning konstaterades i slutet av 2005 och Konsumentverket har inte korrigerat detta. Konsumentverket har agerat i frågan genom att skriva till regeringen och Eko- nomistyrningsverket i slutet av 2006. Konsu- mentverket borde ha agerat tidigare efter genomförd utredning och korrigerat felet genom betalning från myndighetens räntekonto till statsverkets checkräkning.

Bristerna avser även sen information till re- geringen. Konsumentverket har ett underskott på posten Balanserad kapitalförändring som be- ror på en prenumerationsskuld från 1993/94 som myndigheten inte fått täckning för. Underskot- tet uppgår enligt Konsumentverkets utredning till ca 18 miljoner kronor, varav ca 7,6 miljoner kronor avser ränta. För att täcka underskottet krävs ett regeringsbeslut. Efter genomförd ut- redning, då bl.a. omfattningen av underskottet konstaterades, avvaktade Konsumentverket ett år innan skrivelse skickades till regeringen. Skri- velse borde ha skickats tidigare.

Kriminalvården

Riksrevisionen har följande invändning mot led- ningens förvaltning. Den interna kontrollen och styrningen av upphandlingsverksamheten har varit bristfällig. Kriminalvården har vid upp- handling av projekteringsutgifter m.m. uppgå- ende till totalt ca 209 miljoner kronor ej gjort detta enligt vad som regleras i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling.

Länsstyrelsen i Örebro län

Riksrevisionen har följande invändning mot led- ningens förvaltning. Länsstyrelsen har under rä- kenskapsåret 2006 rekvirerat strukturfondsme- del från Regionala utvecklingsfonden med ett för högt belopp om 84 miljoner kronor. I under året gjorda rekvisitioner har stödberättigade utgifter i utgiftsdeklaration samt tillhörande ansökan om utbetalning från EU-kommissionen perioden, september 2005 – mars 2006, medtagits även vid efterföljande rekvisitionstillfället. Härigenom har länsstyrelsen rekvirerat medel för samma stödberättigade utgifter i två betalnings- ansökningar dvs. dubbelt.

Mittuniversitetet

Riksrevisionen har följande invändning mot led- ningens förvaltning. Mittuniversitetet har enga- gemang i en ideell förening och därmed även i ett

198

av föreningen helägt aktiebolag samt styrelsere- presentation i dessa associationer utan att ha re- geringens tillstånd. Engagemanget inkluderar vi- dare att Mittuniversitetet iklätt sig finansiella åtaganden. Riksrevisionen anser att myndigheten i och med detta överträtt sina befogenheter.

Myndigheten för skolutveckling

Riksrevisionen har följande invändning. Myn- digheten för skolutveckling har utan bemyndi- gande från regeringen ingått åtaganden om ut- betalning av bidrag för 2008 om totalt 98,8 miljoner kronor, vilket strider mot 20 § an- slagsförordningen (1996:1189). De ingångna åtagandena framgår inte av årsredovisningen.

Polarforskningssekretariatet

Riksrevisionen har följande invändning. Polar- forskningssekretariatet har avseende sin tjänste- export underlåtit att redovisa upplupna kostna- der på 14,2 miljoner kronor. Det har fått till följd att årets kapitalförändring är för högt redovisad samt att kostnaderna i särredovisningen av tjänsteexporten är för lågt redovisade med mot- svarande belopp. Årsredovisningen ger därmed inte en rättvisande bild.

Riksutställningar

Riksrevisionen har följande invändning. Riksut- ställningar har inte följt god redovisningssed och redovisat kostnader avseende år 2006 som har uppstått p.g.a. omlokaliseringen av verksamhe- ten till Gotland. Om kostnaderna hade redovi- sats korrekt, skulle de ha haft väsentlig påverkan på myndighetens redovisade resultat och ställ- ning. Årets redovisade kapitalförändring skulle ha varit väsentligt lägre, och redovisade avsätt- ningar och periodavgränsningsposter på balans- räkningens skuldsida skulle ha varit med motsva- rande belopp högre.

Sameskolsstyrelsen

Sameskolstyrelsen har under åren 1998–2006 tagit ut för låg ersättning från hemkommun avseende kostnader för elever i sameskolan. Totalt har 11,8 miljoner kronor för lite tagits ut under dessa år. Av årsredovisningen framgår inte det totala beloppet för hela perioden.

Skr. 2006/07:101

8.2Revision av EU-medel

Revisionsrättens uppdrag är att göra en obero- ende granskning av hur Europeiska unionens medel uppbärs och används, och på så sätt bedöma hur de europeiska institutionerna full- gör sina uppgifter i samband med detta. Revi- sionsrätten granskar om samtliga inkomster och utgifter varit lagliga och korrekta och om den ekonomiska förvaltningen varit sund. Syftet med rättens arbete är att bidra till att förbättra den ekonomiska förvaltningen av unionens medel på alla nivåer. Rättens granskningsmandat omfattar alla organ som förvaltar eller mottar EU-medel. Detta innebär att revisionsrätten inte bara granskar EU:s institutioner, utan även medel som administreras på nationell, regional och lokal nivå.

Revisionsrättens arbete resulterar i olika typer av rapporter. Varje år lämnar revisionsrätten sin årsrapport, som innehåller iakttagelser om Euro- peiska unionens budgetgenomförande. Årsrap- porten innehåller även en revisionsförklaring (DAS) om räkenskapernas tillförlitlighet för året i fråga och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sam- manfattas även rättens granskningar under före- gående budgetår, sektor för sektor, samt för in- stitutionernas egna administration.

Revisionsrätten kan när som helst framföra synpunkter i vissa frågor, som främst publiceras i form av särskilda rapporter. Vid sidan av sin granskningsuppgift kan EU:s övriga institutio- ner begära yttranden från revisionsrätten i vissa frågor, främst över förslag till EU-lagstiftning med finansiellt innehåll. Revisionsrätten har inga rättsliga befogenheter och följaktligen är varken dess rapporter eller yttranden juridiskt bindande.

Revisionsrättens årsrapport, inklusive revi- sionsförklaring och specialrapporter, utgör ett mycket viktigt underlag för rådets rekommen- dation till Europaparlamentet om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande ge- nomförandet av budgeten. Vidare utgör års- rapporten ett viktigt underlag för Europaparla- mentet som slutligen beslutar om ansvarsfrihe- ten.

Årsrapporten bereds i rådet och utgör underlag för Ekonomi- och finansministerrådets (Ekofinrådet) ställningstagande om ansvarsfrihet bör beviljas för det berörda budgetåret. Till re- kommendationen om ansvarsfrihet fogas även slutsatser på de åtgärder som rådet anser att

199

Skr. 2006/07:101

kommissionen borde vidta för att komma till rätta med de brister som rätten identifierat.

Förslaget från Ekofinrådet är att rekommen- dera Europaparlamentet att bevilja kommissio- nen ansvarsfrihet för budgetåret 2005.

men. Revisionsrätten välkomnar den åtgärds- plan till en förstärkt intern kontroll av EU- medlen som kommissionen presenterade under 2006. Rätten understryker betydelsen av att sträva mot en effektiv internkontroll inom gemenskapen.

Revisionsrätten konstaterar att kommissionen

8.2.1Väsentliga iakttagelser under 2005 gjort framsteg när det gäller att reformera sitt

Regeringen redovisar här de viktigaste iakttagel- serna i revisionsrättens årsrapport för 2005 som ligger till grund för rådets rekommendation om ansvarsfrihet för kommissionen.

Revisionsrätten anser att de konsoliderade rä- kenskaperna för 2005 i allt väsentligt ger en rätt- visande bild av gemenskapens finansiella ställ- ning. Uttalandet görs med reservation för vissa felaktigheter i de in- och utgående balanserna i balansräkningen och en inkonsekvent tillämp- ning av förfarandena för periodavgränsning vid kommissionens generaldirektorat. Kommissio- nen införde under 2005 ett nytt redovisnings- system som bygger på bokföringsmässiga princi- per. Revisionsrätten anser att detta har haft en positiv inverkan på räkenskaperna tillförlitlighet. Revisionsrätten anser vidare att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta när det gäller egna medel, åtaganden, administrativa utgifter och strategi inför anslutningen, med undantag av Sapardprogrammet. För att förbereda kandidatländer för EU-medlemskap finns särskilda förmedlemskapsstöd som främst är inriktat på att stärka de institutionella strukturerna i de nya medlemsstaterna. Sapard- programmet ger stöd till landsbygdsutveckling och förbereder för nationellt genomförande av EU:s program för utveckling av landsbygden i landet.

Ett uttalande utan reservationer kan dock inte lämnas för den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder, inre politik samt externa åtgär- der. Situationen anses främst bero på brister i den interna kontrollen, där övervakningen och kontrollen anses har varit otillräcklig och ineffektiv. Det finns dock ingen information om att det skulle röra sig om bedrägerier.

Omfattande brister rör framför allt jordbruks- och regionalstöden, vilka är medel som förvaltas och kontrolleras i medlemsstaterna och utgör omkring 80 procent av EU:s budget. Det är därför angeläget att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna intensifierar sitt arbete med att stärka förvaltnings- och kontrollsyste-

system för intern kontroll, samt att detta har haft en positiv effekt på laglighet och korrekthet vad gäller kommissionens interna förvaltning.

8.2.2Utgångspunkter för Sveriges agerande avseende revisionsrättens iakttagelser

I propositionen om budgeteffekter av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen m.m. (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67), som riksdagen ställt sig bakom, slås fast att Sverige skall verka för en effektiv och återhållsam EU-budgetpolitik och för att när- hetsprincipen skall tillämpas på budgetområdet. I den svenska politiken ingår även att prioritera frågor som berör uppföljning och kontroll.

Kommissionen ansvarar, i samarbete med medlemsstaterna, för genomförandet av budgeten och följaktligen för att utarbeta och genomföra effektiva kontrollsystem som säkerställer att den ekonomiska förvaltningen är sund. Sverige fäster stor vikt vid rättens iakttagelser och behovet av att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder mot de brister som rätten uppdagat.

Sverige kommenteras i mycket begränsad omfattning i årsrapporten. I de fall Sverige omnämns rör det bl.a. egna medel, där det rör frågor av mer teknisk karaktär avseende transis- teringssystemet, samt strukturfonderna där brister konstaterats i förvaltnings- och kontroll- systemen.

8.2.3Revisionsrättens iakttagelser för 2005 gällande Sverige

Generella åtgärder

För närvarande bedrivs ett omfattande utveck- lingsarbete i syfte att stärka den intern styr- ningen och kontrollen inom den svenska statsförvaltningen. Under våren 2007 kommer

200

regeringen att bereda förslag till dels en ny myndighetsförordning, dels en förordning gällande intern styrning och kontroll i staten. I detta sammanhang är regeringens ambition även att i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag förtydliga innebörden av undertecknandet av årsredovisningen i meningen att den interna styrningen och kontrollen bedöms vara betryggande.

Tydliga krav på en väl fungerande intern styrning och kontroll på nationell nivå bidrar även till att myndigheternas hantering av EU- medel förstärks. Medlemsstaterna och kom- missionen har ett gemensamt förvaltningsansvar för en majoritet av EU:s budget. Det är därför angeläget att även medlemsstaterna vidtar åtgärder nationellt i syfte att stärka förvaltningen och kontrollen av EU-medel. Regeringen överväger mot denna bakgrund, och i likhet med de initiativ som redan tagits i Nederländerna, Danmark respektive Förenade Kungariket, att införa ett nationellt intygande avseende de EU- medel som hanteras i Sverige. Ett arbete har påbörjats inom Regeringskansliet i syfte att utforma ett förslag till intygande avseende hantering av EU-medel.

I det följande redogörs närmare för revisions- rättens väsentligaste iakttagelser som har an- knytning till svenska förhållanden.

Egna medel (EU-budgetens inkomster)

Revisionsrätten har granskat redovisningen av traditionella egna medel vid kommissionen och i medlemsstaterna, samt analyserat flödet av tullar. En undersökning av gemenskapens transite- ringssystem visade dock att många medlems- stater,P däriblandP Sverige, inte hade ända- målsenliga system för att inleda utredningar i tid när det fanns tvivel om varupartiers ankomst. Stora förseningar förekom också under senare stadier av utredningen och indrivnings- förfarandet. Därför uppbars tullar och avgifter ofta sent i sådana fall. I flera fall ansåg rätten att tullkontrollerna av varor i tillfällig förvaring inte var tillräcklig för att garantera att tidsfrister och andra regler i gemenskapens tullkodex iakttogs.

Tullverket genomförde under 2004 en om- organisation som bl.a. innebar att hanteringen av granskade ärenden överfördes från flera tullkontor till en central enhet vid Tullverket. Detta medförde att handläggningen och utskick av efterlysningar till en början tappade fart. Rutinerna kring underrättelse till huvudansvarig

Skr. 2006/07:101

var heller inte optimala, något som nu rättats till genom en översyn av rutinerna. Dessa omstän- digheter ledde sammantaget även till att tull- skulden fastställdes senare än vad som var önskvärt.

Vad gäller de stora förseningar som förekom under senare stadier av utredningen har revisionsrätten uppgett att tre ärenden grans- kades och att tidsgränserna på 10 månader för inledande av uppbördsförfaranden aldrig re- spekterades och att förseningarna kunde vara nästan 11 månader. Dessutom fanns det inga bevis på att borgensmännen inom tidsgränsen på 12 månader hade underrättats om att förfarandet inte hade kunnat avslutas, vilket befriade dem från åtagandet att betala eventuella tullskulder och innebar en risk för de traditionella egna medlen. Ett försenat inledande av uppbörds- förfarandena ledde till att tullskulder fastställdes för sent och därmed att egna medel gjordes tillgängliga för sent i de tre granskade fallen. När det gäller transiteringar där Sverige var bestämmelseland respekterades i allmänhet tidsgränserna för uppbörd och bokföring för- utom i ett av de granskade fallen. Tullverket har som ansvarig myndighet sett över rutinerna och åtgärdat de brister som rätten identifierat.

Strukturfonder

Revisionsrätten granskade 16 strukturfondspro- gram i medlemsstaterna, sex program från finan- sieringsperioden 1994-1999 och tio program från finansieringsperioden 2000-2006. Revisionsrät- ten kunde konstatera en väsentlig förekomst av fel när det gällde redovisningarna av projektut- gifter i alla stickprov av program från finansie- ringsperioden 1994-1999. Av de 65 granskade projekten var 33 behäftade med väsentliga fel. För tre program i det granskade stickprovet, där bl.a. Europeiska Socialfondens mål 3 i Sverige ingick, hade några av de stödmottagare som valts ut för granskning inte arkiverat de styrkande un- derlagen till sina redovisade utgifter. .P P

Sverige delar inte revisionsrättens slutsats i alla delar vad gäller det svenska program som varit föremål för revisionsrättens granskning. Internrevisionen vid Arbetsmarknadsstyrelsen har med anledning av rättens iakttagelser genomfört en eftergranskning. Av denna framgår att den dokumentation som revisions- rätten till stora delar uppger saknas i allt väsentligt har kunnat identifieras. Sverige bedömer att revisionsrättens iakttagelser till

201

Skr. 2006/07:101

merparten kan ha uppkommit dels till följd av vissa missuppfattningar kring hur det svenska förvaltningssystemet fungerar, dels till följd av att all dokumentation inte fanns tillgänglig vid rättens besök. Mot bakgrund av att ett antal år har förflutit sedan projekten slutfördes kunde den berörda dokumentationen inte alltid hittas hos stödmottagarna utan fanns arkiverad vid ansvarig myndighet.

Detta gäller t.ex. uppgifter om deltagare och verifieringen av deltagarersättning som nationell medfinansiering. Sverige har således i flertalet fall kunnat ta fram dokumentationen, och endast i

några få fall funnit brister av den art som revisionsrätten påtalar.

Jordbruk

Inom ramen för revisionsförklaringen har revi- sionsrätten gjort några påpekanden som avser Sverige. Bland annat har avvikelser konstaterats i deklarationer av för stora odlingsarealer mellan ansökt och faktiskt uppmätt areal. Felaktighe- terna bedöms vara engångsföreteelser och svenska myndigheter har återkrävt beloppen i fråga.

202

9

Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över

Skr. 2006/07:101

9 Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över

De konsoliderade resultat- och balansräk- ningarna samt finansieringsanalysen i års- redovisningen för staten omfattar i huvudsak de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att Riksbanken, AP-fonderna och Premiepensions- myndigheten faller utanför den avgränsning (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar) som görs för statens konsoli- derade balans- och resultaträkningar är den statliga sektorn i realiteten större. De olika av- gränsningsbegrepp som används för redo- visningar av statens ekonomi beskrivs närmare i bilaga 4 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten.

Sammanställningen i detta kapitel görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samt- liga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. När det gäller bolag, banker och finansinstitut har väsentligt inflytande definierats som att staten har en ägarandel på minst 20 procent i de aktuella organisationerna. Defini- tionen överensstämmer med definitionen av in- tresseföretag i årsredovisningslagen (1995:1554). Med denna definition bortfaller stiftelser som är självägande. Sammanställningen av den statliga sektorn inkluderar därmed förutom myndig- heterna även statliga bolag och finansinstitut, Riksbanken, Premiepensionsmyndigheten (PPM) och AP-fonderna. Även Allmänna arvs- fonden redovisas här med hänsyn till det väsent- liga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel.

Sammanställningen, som bygger på de ingående organisationernas officiella årsredo-

visningar, ger en uppfattning av den totala statliga bokförda förmögenheten.

9.1Den statliga sektorns förmögenhet

Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital framgår av tabell 9.1. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten har statens andel medräknats med hänsyn tagen till ägarandelen om den uppgår till minst 20 procent. Redovisningen av myndig- heternas tillgångar avseende ägarandelar i företag som är mindre än 20 procent utgörs endast av värdet enligt myndigheternas bokslut.

Någon fullständig eliminering av mellan- havanden såsom fordringar och skulder samt intäkter och kostnader har inte varit möjlig att göra eftersom underlag för detta oftast saknas och de olika organisationernas redovisnings- principer skiljer sig åt. Dessutom verkar de under olika regelverk. De elimineringar som gjorts för att undvika dubbelräkning framgår av tabellerna 9.2 och 9.3.

Ålderspensionsreformen medförde under 1990-talet betydande förändringar i betal- ningsflödena mellan statsbudgeten, AP-fonderna och premiepensionssystemet. Sedan 1999 skall AP-fonderna enbart finansiera inkomstrelaterad ålderspension inom det reformerade systemets s.k. fördelningsdel. Finansierings- och betal- ningsansvaret för förtids- och efterlevande- pension flyttades därför från AP-fonderna till statsbudgeten. För att delvis motverka den

205

Skr. 2006/07:101

ökade belastningen på statsbudgeten har medel överförts successivt under ett antal år från AP- fonderna till statsbudgeten i enlighet med riks- dagens beslut med anledning av propositionen AP-fonden i det reformerade pensionssystemet (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19 rskr. 1999/2000:181). Hittills överförda belopp upp- går till 245 miljarder kronor. År 2004–2006 överfördes inga medel utifrån ovan nämnda beslut. Frågan om ytterligare överföringar hän- sköts till en kontrollstation 2004 med avsikten att det skulle ske en slutlig reglering den 1 januari 2005. Vid överläggningar mellan de fem partierna i juni 2004 fastställdes att pensions- överenskommelsen ligger fast, men att någon överföring inte skulle ske den 1 januari 2005. Riksdagen har därefter efterlyst en tidsplan för när den slutliga kontrollen av överförings- beloppet skall vidtas och när ett slutligt belopp i så fall skall föras över.

Partierna bakom pensionsöverenskommelsen har därefter haft fortsatta överläggningar om möjligheterna att fastställa en tidsplan för hanteringen av frågan. De fem partierna som står bakom pensionsöverenskommelsen har under dessa överläggningar gjort bedömningen att det under överblickbar tid fortsatt kommer att saknas förutsättningar för att överföra medel från AP-fonden. I detta sammanhang har också frågan om hanteringen av överskott i pensions- systemet diskuterats. Mot bakgrund av dessa överläggningar anser regeringen att frågan om kriterier för ytterligare överföringar bör hanteras i samband med att frågan om hanteringen av överskott i pensionssystemet föreläggs riksdagen i proposition.

Tabell 9.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital

Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Myndigheter

Summa tillgångar

793

817

864

942

1 002

Summa skulder

1 566

1 607

1 639

1 687

1 637

Nettoförmögenhet/

-773

-790

-775

-745

-635

Eget kapital

Summa skulder och

793

817

864

942

1 002

kapital

Statliga bolag, banker och finansinstitut

Summa tillgångar

889

946

1 021

1 159

1 213

Summa skulder

706

746

770

886

908

Nettoförmögenhet/

183

200

251

273

305

Eget kapital

Summa skulder och

889

946

1 021

1 159

1 213

kapital

Riksbanken

Summa tillgångar

201

186

183

209

201

Summa skulder

112

114

119

149

138

Nettoförmögenhet/

89

72

64

60

63

Eget kapital

Summa skulder och

201

186

183

209

201

kapital

AP-fonderna

Summa tillgångar

494

582

655

780

871

Summa skulder

7

5

9

11

13

Nettoförmögenhet/

487

577

646

769

858

Eget kapital

Summa skulder och

494

582

655

780

871

kapital

Premiepensionsmyndigheten

Summa tillgångar

105

140

170

240

295

Summa skulder

2

2

2

2

2

Nettoförmögenhet/

103

138

168

238

293

Eget kapital

Summa skulder och

105

140

170

240

295

kapital

Allmänna arvsfonden

Summa tillgångar

1

1

1

1

1

Summa skulder

1

1

1

1

1

Nettoförmögenhet/

0

0

0

0

0

Eget kapital

Summa skulder och

1

1

1

1

1

kapital

Den statliga sektorn elimineringar

Summa tillgångar

-277

-306

-323

-380

-397

Summa skulder

-97

-108

-105

-108

-94

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

-180

-198

-218

-272

-303

Summa skulder

och kapital

-277

-306

-323

-380

-397

Den statliga sektorn totalt

Summa tillgångar

2 206

2 366

2 571

2 951

3 186

Summa skulder

2 297

2 367

2 435

2 628

2 605

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

-91

-1

136

323

581

Summa skulder

och kapital

2 206

2 366

2 571

2 951

3 186

Vid utgången av 2006 var den statliga sektorns samlade tillgångar 3 186 miljarder kronor efter elimineringar av inomstatliga mellanhavanden. Sammantaget ökade tillgångarna under 2006 med 235 miljarder kronor. De samlade skulderna uppgick till 2 605 miljarder kronor 2006, vilket

206

motsvarar en minskning med 23 miljarder kronor.

Till följd av ökad sysselsättning samt en gynnsam utveckling på aktiemarknaden ökade AP-fondernas tillgångar med 91 miljarder kronor och AP-fondernas egna kapital med 89 miljarder kronor. AP-fondernas egna kapital uppgick vid utgången av 2006 till 858 miljarder kronor. PPM:s tillgångar ökade med 55 miljarder kronor och det egna kapitalet uppgick vid utgången av 2006 till 293 miljarder kronor.

Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till 1 213 miljarder kronor, en ökning med 54 miljarder kronor. Motsvarande skulder ökade med 22 miljarder kronor till sammanlagt 908 miljarder kronor. De största förändringarna är hänförliga till Sveriges Bostadsfinansieringsbolag SBAB och Svensk Exportkredit AB där tillgångar och skulder ökat med 33,8 miljarder kronor respektive 21,7 miljarder kronor samt Vattenfall AB vars skulder minskat med 25,7 miljarder kronor.

Sammantaget uppgick den statliga sektorns egna kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde, efter elimineringar till 581 miljarder kronor. Ökningen med 258 miljarder kronor jämfört med 2005 beror främst på att de statliga myndigheternas nettoförmögenhet har förbättrats med 110 miljarder kronor och nu uppgår till -635 miljarder. Även AP-fonderna och PPM ökade det egna kapitalet med sammanlagt 144 miljarder kronor. Bland de statliga bolagen ökade Vattenfall AB eget kapital med 18,5 miljarder kronor och LKAB med 4,3 miljarder kronor.

Förändringarnas effekter på statens resultat- och balansräkningar beskrivs närmare i kapitel 4 Resultaträkning, balansräkning och finansie- ringsanalys.

Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav

Av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. framgår vilka myndigheter som ingår i redovisningen över den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av Regerings- kansliet (not 26 till balansräkningen, Andelar i dotter- och intresseföretag).

Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag, liksom Riksbankens grundfond, redovisas under andelar i dotter- och intresseföretag. För att

Skr. 2006/07:101

undvika dubbel redovisning elimineras nämnda innehav enligt tabell 9.2 mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn.

Tabell 9.2 Eliminering avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och intresseföretag)

Miljoner kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Regerings-

kansliet

178 687

196 065

216 504

270 189

301 704

Riksbankens

grundfond

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

Riksbanken

58

0

61

61

0

Affärsverk

Luftfarts-

181

156

150

153

162

verket

Svenska

323

324

351

415

422

kraftnät

Övriga

myndigheter

59

60

63

57

45

Summa

180 308

197 605

218 129

271 875

303 333

Elimineringar gentemot Riksgäldskontoret

Premiepensionsmyndigheten (PPM) redovisar tillgångar och skulder gentemot Riksgälds- kontoret. För att undvika dubbel redovisning elimineras dessa mot summa tillgångar respek- tive skulder för den statliga sektorn. Även AP- fondernas innehav av statspapper har eliminerats för att undvika dubbel redovisning. Innehavet av statspapper har eliminerats med nominellt belopp mot summa tillgångar och skulder. Stats- pappren utgörs av statsobligationer och tidigare år till en mindre del av statsskuldsväxlar. Riks- banken har från utgången av 2001 inte kvar några statspapper eftersom den extra utdelningen till staten 2001 främst utgjordes av statsobligationer.

Tabell 9.3 Eliminering avseende AP-fondernas och PPM:s innehav av statspapper samt PPM:s övriga tillgångar och skulder gentemot Riksgäldskontoret

Miljoner kronor

2002

2003

2004

2005

2006

AP-fonderna

51 711

61 277

59 579

60 597

68 038

PPM

45 481

46 361

45 626

47 168

25 712

Riksbanken

0

0

0

0

0

Summa

97 192

107 638

105 205

107 765

93 750

207

Skr. 2006/07:101

9.2 AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten

AP-fondernas redovisning avser bokfört mark- nadsvärde. Det nya pensionssystemet infördes i januari 1999 och den 1 maj 2000 omorga- niserades AP-fonderna. Den 1 januari 2001 fick Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna nya identiska placeringsregler, vilka bland annat innebär att samtliga fonder får placera i aktier och i högre grad än tidigare även globalt. AP- fonderna skall förvalta svenska allmänna pensionsmedel så att kraven på långsiktigt hög avkastning i förhållande till risk tillgodoses.

Sjätte AP-fonden har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den har obegränsade möjligheter att äga både noterade och onoterade företag. En betydande del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag.

I det allmänna pensionssystemet ingår att en del av pensionsavgiften avsätts till s.k. premie- pension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val av pensionsspararna. Den statliga Premievalsfonden är en värdepappersfond som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. För de personer som avstår från att välja fond placeras pensions- medlen i Premiesparfonden. Såväl Premiespar- fonden som Premievalsfonden förvaltas av Sjunde AP-fonden. Endast fondens egen verk- samhet redovisas dock under Sjunde AP-fonden i tabell 9.4 nedan. Till skillnad från de övriga AP- fondernas tillgångar tillhör Sjunde AP-fondens förvaltade tillgångar premiepensionssystemet, dvs. de förvaltas för pensionsspararnas räkning. Tillgångarna hos de övriga AP-fonderna tillhör fördelningssystemet. I denna sammanställning av den statliga sektorn redovisas även det fonderade kapitalet i premiepensionssystemet på samma sätt som AP-fondernas tillgångar. De redovisas som Nettoförmögenhet/Eget kapital i den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder, tabell 9.1. Även i nationalräkenskaperna (NR) ingår sparandet i premiepensionssystemet som en del av sparandet inom den offentliga sektorn. EU:s statistikorgan Eurostat beslutade 1997 att hela det reformerade svenska pensions- systemet skulle klassificeras till den offentliga sektorn. Beslutet motiverades bl.a. med att deltagandet är obligatoriskt och att staten kontrollerar regelverket för både avgifter och förmåner. Detta beslut har nu ändrats av Euro- stat till att avgiftsbestämda fonderade pen-

sionssystem inte skall klassificeras till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. För medlemsländer som för närvarande klassificerar sådana allmänna pensionssystem i den offentliga sektorn har Eurostat medgett en övergångstid att ändra redovisningen till mars 2007.

Det finns två avvecklingsfonder som förvaltas av Första respektive Fjärde AP-fonden. De för- valtar fordringsbevis som ej är noterade på någon börs eller avsedda för allmän omsättning. Dessa medel skall avvecklas så fort som möjligt utan att värdet försämras och kommer därefter successivt att föras över till AP-fonderna.

Tabell 9.4 AP-fonderna 2006

Miljoner kronor

Tillgångar

Skulder

Fondkapital

Första AP-fonden

210 124

3 019

207 105

Andra AP-fonden

217 788

1 013

216 775

Tredje AP-fonden

218 223

6 025

212 198

Fjärde AP-fonden

203 316

2 779

200 537

Sjätte AP-fonden

17 254

64

17 190

Sjunde AP-fonden

65

215

-150

Första AP-fondens

avvecklingsfond

3 644

1

3 643

Fjärde AP-fondens

avvecklingsfond

489

0

489

Summa

870 903

13 116

857 787

AP-fondernas sammanlagda resultat för 2006 är 83 miljarder kronor. Fondkapitalet påverkades dessutom av utbetalda pensionsmedel och administrationsersättningar till Försäkrings- kassan samt inbetalda pensionsavgifter, vilka netto tillfört kapital på totalt 6 miljarder kronor.

I den konsoliderade balansräkningen för staten redovisas Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser. Avsättningarna avser den beräknade pensionsskulden för statligt anställd personals avtalspension. I princip samtliga myndigheter betalar pensionspremier till Statens pensionsverk som skuldför den beräknade pensionsavsättningen. Därutöver gör några myndigheter egna pensionsavsättningar (se not 43 till balansräkningen, Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser).

I den konsoliderade resultaträkningen redo- visas ålderspensioner som transferering. Skill- naden mellan inbetalda avgifter och utbetalda pensioner redovisas som nettoöverföring till ålderspensionssystemet under transfereringar (se även not 4 till resultaträkningen, Trans- fereringar). Åtaganden avseende ålderspension

208

redovisas inte som skuld varken i den konsoliderade balansräkningen eller hos AP- fonderna. Åtaganden i premiepensionssystemet redovisas som skuld i PPM:s årsredovisning, men inte i sammanställningen i tabell 9.1 där PPM:s fonderade kapital hanteras på samma sätt som AP-fondernas och redovisas som Netto- förmögenhet/Eget kapital. På samma sätt redovisas även skulder avseende ej fastställda avgiftsmedel som Nettoförmögenhet/Eget kapital.

Enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension samt förordningen (2002:135) om årlig redovisning av det inkomstgrundande ålderspensionssystemet finansiella ställning och utveckling skall närmast berörda myndigheter från och med 2002 göra en årlig redovisning av ålderspensionssystemets ekonomiska ställning och utveckling. Den samlade redovisningen av ålderspensionssystemet för 2006 sammanfattas i avsnitt 9.5 Pensionssystemets årsredovisning. I det avsnittet redovisas avgiftstillgång och pensionsskuld enligt en beräkningsteknisk modell. I avsnitt 5.4.31 återfinns information om utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten.

9.3Statliga bolag, banker och finansinstitut

I tabell 9.1 särredovisas statens tillgångar och skulder i statliga bolag, banker och finansinstitut där ägarandelen uppgår till minst 20 procent. Ägande i företag där statens andel är mindre än 20 procent ingår i myndigheternas samlade tillgångar och skulder. I bilaga 3 återfinns en sammanställning av nyckeltal avseende kalenderåret 2006 för bolag med statligt ägande. I bilagan redovisas bolagens nyckeltal brutto och de summerar, efter elimineringar, till beloppen i sammanställningen över statliga sektorns förmögenhet (tabell 9.1). I tabell 9.1 ingår bolagen endast till den del de ägs av staten. Det högre värdet av bolagen i den statliga sektorn i jämförelse med det bokförda värdet är främst hänförligt till Svenska Spel AB, vars bokförda värde endast uppgår till 260 000 kronor, men i tabell 9.1 ingår med beloppet 3,4 miljarder kronor. En närmare redogörelse för bolagens verksamhet och resultat 2006 kommer att

Skr. 2006/07:101

presenteras senare i vår i regeringens årliga skrivelse till riksdagen om statliga bolag.

Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger mer än 20 procent av aktierna. Företagens bokförda värde uppgår till 303 miljarder kronor. De sex största bolagen är Vattenfall AB, TeliaSonera AB, Akademiska Hus AB, Civitas Holding AB (Vasakronan), LKAB och Sveaskog AB som tillsammans svarar för 77 procent av det bokförda värdet. Enbart Vattenfall AB och TeliaSonera AB motsvarar 50 procent av det bokförda värdet.

Den statliga sektorns förmögenhet påverkas av förvärv och försäljning av företag, omstruktureringar, bolagens resultat m.m. Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag SBAB har ökat sina tillgångar med 33,8 miljarder kronor, vilket främst förklaras av ett ökat innehav av obligationer och andra räntebärande värdepapper samt ökad utlåning till allmänheten. Bolaget har under året byggt upp en likviditetsportfölj som buffert mot likviditetsrisk. Skulderna har ökat med 33,3 miljarder kronor till största delen avseende emitterade värdepapper.

AB Svensk Exportkredit har ökat sina tillgångar med 21,7 miljarder kronor. Det är främst utlåning till allmänheten och obligationer och andra värdepapper som har ökat. Utlåningsökningen avser främst företagssektorn, men även utlåningen till kommuner ökar. Den svenska kronans förstärkning har reducerat ökningen av tillgångarna. Skuldökningen med 21,3 miljarder kronor avser främst emitterade värdepapper.

Vattenfall AB har minskat tillgångarna med 7,3 miljarder kronor och skulderna med 25,7 miljarder kronor. De största förändringarna av tillgångsvärden avser banktillgodohavanden, som ökat med 8,6 miljarder kronor och anläggningstillgångar som minskat med 8,1 miljarder kronor. Tillgångarnas minskning förklaras i övrigt främst av ny redovisningsprincip avseende utsläppsrätter som bolaget erhållit gratis från olika statsmakter. Principbytet har reducerat både tillgångar och skulder med 5,3 miljarder kronor. De skulder i övrigt som minskat är väsentligen räntebärande skulder, som amorterats ned med 13,0 miljarder kronor samt uppskjuten skatteskuld, som minskat med 10,1 miljarder kronor. Eget kapital har ökat med 18,5 miljarder kronor, främst som en följd av årets vinst på 18,7 miljarder kronor.

209

Skr. 2006/07:101

Eget kapital har påverkats negativt av utdelning till staten av 5,8 miljarder kronor och 3,3 miljarder kronor i omräkningsdifferenser, samt positivt med 4,6 miljarder kronor av kassaflödessäkring och 1,9 miljarder kronor av valutasäkring av utländskt eget kapital. Dessutom har det egna kapitalet höjts med 2,3 miljarder kronor efter en justering av uppskjuten skatteskuld i startbalansräkningen vid bolagiseringen av Vattenfall AB.

TeliaSonera AB:s tillgångar uppgår till 199,4 miljarder kronor, varav statens andel uppgår till 90,3 miljarder kronor. Minskningen under året är 2,0 miljarder kronor, vilket avser räntebärande fordringar. Skulderna har ökat med 1,6 miljarder kronor, vilket främst avser ökad långfristig upplåning med 3,8 miljarder kronor samtidigt som kortfristiga lån minskat med 2,8 miljarder kronor. Statens andel av eget kapital har minskat med 3,5 miljarder kronor som ett resultat av utdelning till staten av 7,1 miljarder kronor och valutakursdifferenser vid sidan av resultatet på 4,1 miljarder kronor. Minskningen har delvis kompenserats av andelen av årets vinst på 7,7 miljarder kronor.

9.4Riksbanken

Riksbankens tillgångar har minskat med 7,9 miljarder kronor och skulderna med 10,5 miljarder kronor under året. Minskningen av tillgångarna avser främst banktillgodohavanden och värdepapper i utländsk valuta, som minskat med 5,1 miljarder kronor. Dessutom har huvudsakliga refinansieringstransaktioner minskat med 2,9 miljarder kronor och avser främst en minskning av den penningpolitiska repan för att finansiera utdelningen av 5,3 miljarder kronor till staten. Skuldernas minskning kan främst hänföras till minskade värderegleringskonton för orealiserade valutakursvinster. Som en följd av kronans förstärkning under året har värderingen av valutareserven, för flertalet valutor, istället medfört orealiserade förluster som ingår som kostnad i resultaträkningen. Det egna kapitalet har ökat med 2,6 miljarder kronor, vilket förklaras av årets överskott 7,9 miljarder kronor reducerat med utdelning av 5,3 miljarder kronor till staten.

9.5Pensionssystemets årsredovisning

Försäkringskassan har i uppdrag att varje år göra en redovisning av det inkomstgrundande ålderspensionssystemets finansiella ställning och utveckling. Den inkomstgrundande ålders- pensionen omfattar inkomst- och tilläggs- pensionen från inkomstpensionssystemet samt premiepension. Ett mål med redovisningen är att informera om de förlopp – demografiska, ekonomiska och beteendemässiga – som bestämmer systemets finansiella ställning och som direkt påverkar, eller kan komma att påverka, pensionernas värde. Ytterligare en ambition med redovisningen är att den i så hög grad som möjligt skall ansluta till vedertagna redovisningsprinciper för försäkringsföretag. För en mer fullständig beskrivning av redovisningen hänvisas till Försäkringskassans publikation Orange rapport - Pensionssystemets årsredovisning 2006.

Redovisningsprinciper

Pensionssystemets årsredovisning har upprättats som ett koncernbokslut där även premie- pensionen konsoliderats. I koncernbokslutet har Premiepensionsmyndighetens (PPM) redovis- ning tagits in i huvudsak enligt den av PPM upprättade årsredovisningen.

Pensionsavgifter tas ut med 18,5 procent av pensionsgrundande förvärvsinkomster, trans- fereringar m.m. varav 16 procentenheter tillförs inkomstpensionssystemet och 2,5 procent- enheter premiepensionssystemet.

Inkomstpensionssystemet är ett fördelnings- system, där inbetalda pensionsavgifter i princip direkt används till att betala samma års pensions- utbetalningar. Buffertfonden, det vill säga Första

–Fjärde och Sjätte AP-fonderna, hanterar de över- eller underskott som uppstår på grund av skillnader mellan inbetalda pensionsavgifter och pensionsutbetalningar. Tillgångarna i systemet är värdet av flödet av pensionsavgifter – avgifts- tillgången – och buffertfonden. Avgiftstillgången beräknas i princip genom att årets inbetalda pensionsavgifter multipliceras med den tid som en krona i genomsnitt ligger i pensionssystemet

–omsättningstiden. Avgiftstillgången bestäms till stor del av sysselsättningen och inkomst- utvecklingen.

Premiepensionssystemet är ett fonderat system där pensionsspararna själva väljer i vilka

210

fonder premiepensionspengarna skall placeras. Pensionen utbetalas genom att det ackumulerade kapitalet säljs av. Tillgångarna utgörs främst av pensionsspararnas placeringar i fonder.

Pensionsskulden avser både skulden till aktiva och pensionerade. Pensionsskulden värderas med utgångspunkt från de förhållanden som råder vid värderingstillfället. Ett undantag från denna princip gäller pensionsskulden till aktiva avseende tilläggspension. Den utgör cirka 16 procent av den totala pensionsskulden, men andelen minskar snabbt framöver. År 2017 är det sista året som ATP-poäng kan tjänas in.

Nedan redovisas resultat- och balansräkning för ålderspensionssystemet, dvs. inkomst- och premiepensionen sammantaget, uttryckt i miljoner kronor.

Skr. 2006/07:101

Tabell 9.5 Inkomst- och premiepension, resultaträkning

Miljoner kronor

2006

2005

Förändring

1

Förändring av fondtillgångarP

P

Pensionsavgifter

233 625

203 176

30 499

Pensionsutbetalningar

–176 388

–169 232

–7 156

Avkastning på fonderat

kapital

110 342

159 383

–49 041

Administrationskostnader

–2 406

–2 319

–87

Summa förändring av

tillgångar (a)

2

191 008

–25 835

P

165 173P

Förändring av avgiftstillgång

Värdet av förändringen i

avgiftsinkomst

236 612

163 453

73 159

Värdet av förändringen i

omsättningstid

–12 652

–49 367

36 715

Summa förändring av

avgiftstillgång (b)

223 960

114 086

109 874

3

Förändring av pensionsskuldP

P

Nya pensionsrätter och ATP-

poäng

–241 169

–213 180

–27 989

Pensionsutbetalningar

176 364

169 176

7 188

Indexering/värdeförändring

–221 144

–206 585

–14 559

Värdet av förändring i

medellivslängd m.m.

–32 764

–36 519

3 755

Uppkomna arvsvinster/

dödsfallskapital

9 865

9 150

715

Fördelade arvsvinster

–10 557

–9 542

–1 015

Avdrag för

administrationskostnader

1 500

2 073

–573

Summa förändring av

pensionsskuld (c)

4

–285 427

–32 478

P

–317 905P

Årets resultat (a)+(b)+(c)

5

19 667

51 561

P

71 228P

1

P

P

Avser buffertfonden samt premiepensionstillgångar.

2

P

P

Varav inkomstpensionssystemet 88 746 miljoner kronor och

premiepensionssystemet 76 427 miljoner kronor.

3

P

P

Negativ post (-) innebär att pensionsskulden ökar och positiv post (+) innebär

att pensionsskulden minskar.

4

P

P

Varav inkomstpensionssystemet -241 534 miljoner kronor och

premiepensionssystemet -76 371 miljoner kronor.

5

P

P

Varav inkomstpensionssystemet 71 172 miljoner kronor och

premiepensionssystemet 56 miljoner kronor.

211

Skr. 2006/07:101

Tabell 9.6 Inkomst- och premiepension, balansräkning

Miljoner kronor

31/12 2006

31/12 2005

Förändring

Tillgångar

Buffertfonden

857 937

769 190

88 747

1

269 447

193 077

76 370

P

FörsäkringstillgångarP

Övriga tillgångar

25 956

47 410

-21 454

Avgiftstillgång

5 944 638

5 720 678

223 960

2

3

Summa tillgångar

7 097 978P

P

6 730 355

P

367 623P

Skulder och resultat

Ingående balanserat resultat

26 770

7 104

19 666

Årets resultat

71 228

19 667

51 561

Utgående balanserat resultat

98 000

26 770

71 228

4

5

Pensionsskuld

6 972 457P

P

6 654 553

P

317 905P

Övriga skulder

27 521

49 032

–21 511

Summa skulder och resultat

7 097 978

6 730 355

367 623

1

P

P

Avser premiepension

2

P

P

Varav inkomstpensionssystemet 6 802 575 miljoner kronor och

premiepensionssystemet 295 403 miljoner kronor.

3

P

P

Varav inkomstpensionssystemet 312 707 miljoner kronor och

premiepensionssystemet 54 916 miljoner kronor.

4

P

P

Varav inkomstpensionssystemet 6 703 010 miljoner kronor och

premiepensionssystemet 269 447 miljoner kronor.

5

P

P

Varav inkomstpensionssystemet 241 534 miljoner kronor.

Ålderspensionssystemets balansomslutning för 2006 är 7 098 miljarder kronor.

Årets resultat i inkomstpensionssystemet är 71 miljarder kronor. Inkomstpensionens tillgångar ökade med sammanlagt 313 miljarder kronor, eller 4,8 procent. Buffertfonden ökade

med sammanlagt 89 miljarder kronor och utgör nu knappt 13 procent av tillgångarna. Avkastningen svarade för drygt 83 miljarder kronor, vilket motsvarar en kapitalvägd avkastning på 10,7 procent. Pensionsavgifterna översteg pensionsutbetalningarna, vilket efter avdrag för administrationskostnader bidrog till en buffertfondökning med drygt 5 miljarder kronor. Ökningen på skuldsidan var 3,7 procent, vilket motsvarar 242 miljarder kronor. Indexeringen på 3,0 procent stod för 194 miljarder kronor av ökningen. Under 2006 ökade medellivslängden, vilket medför att pensionerna betalas ut i genomsnitt 21 dagar längre. Det ökade skulden med 33 miljarder kronor. Resterande del av skuldökningen förklaras främst av att nyintjänade pensionsrätter och ATP-poäng, inklusive vissa justeringar, översteg årets utbetalningar.

För premiepensionen uppgick årets resultat till 56 miljoner kronor. De fonderade premiepensionstillgångarna har under året ökat med 76 miljarder kronor, varav 50 miljarder kronor avser nya pensionsrätter och 27 miljarder kronor avser värdeförändring. Värdeutveck- lingen under året har varit ca 12 procent. Pensionsskulden ökade med 76 miljarder kronor 2006. Förändringen av pensionsskulden avser nyintjänade pensionsrätter, en positiv kapital- förvaltning och utbetalning av pensioner.

212