Prop.

1994/95:61 Regeringens proposition

1994/95:61

Vårdnadsbidraget. Garantidagarna.

Enskild barnomsorg

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 27 oktober 1994

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anna Hedborg

 (Socialdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen förslås att lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag upphävs och att

vissa följdändringar görs i ett antal andra lagar som ändrades i samband med att

vårdnadsbidraget infördes.

 I propositionen föreslås vidare att de 90 s.k. garantidagarna, dvs. de dagar

som endast ersätts enligt garantinivån, återinförs fr.o.m. den 1 januari 1995

samt att garantinivån ändras till den nivå som gällde före den 1 juli 1994.

Förslaget innebär att föräldrapenning med anledning av ett barns födelse kommer

att kunna utges under sammanlagt 450 dagar, varav 90 dagar med ersättning

motsvarande garantinivån. Även vid flerbarnsfödsel återinförs 90 dagar med

belopp enligt garantinivån. För den som före ikraftträdandet tagit ut

garantidagar liksom för den som fått vårdnadsbidrag skall avräkning ske mot de

90 garantidagarna.

 Vidare föreslås att kommunernas skyldighet att ge bidrag till enskilda

förskolor, enskilda fritidshem och enskild integrerad skolbarnsomsorg, som

skulle ha trätt i kraft den 1 januari 1995, upphävs. Kommunerna kan i stället

efter egen bedömning lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg. Beloppet bör då inte oskäligt avvika från kommunens kostnader

per barn i motsvarande verksamhet.

 Även kommunernas rätt till ersättning för barnomsorgsplats för barn som inte

är hemmavarande i kommunen, som skulle ha trätt i kraft den 1 januari 1995

föreslås upphävd. Kommunerna kan därmed själva komma överens om hur man skall

lösa kostnadsfrågan i de fall man anser sådana placeringar berättigade eller

lämpliga.

 Lagstiftningen om den kommunala tillståndsprövningen för enskilda förskolor

och fritidshem samt enskild integrerad skolbarnsomsorg, som ändrades den 1

januari 1994, återställs till sin tidigare lydelse. Detta innebär att samma

regler skall gälla för kommunen som för länsstyrelsen vid tillståndsprövning

enligt socialtjänstlagen (1980:620).

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut..................5

2 Lagtext......................................5

 2.1 Förslag till lag om upphävande av lagen

 (1994:553) om vårdnadsbidrag.............5

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1994:605) om ändring i lagen (1962:381)

 om allmän försäkring.....................6

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1978:410) om rätt till ledighet för

 vård av barn, m.m........................9

 2.4 Förslag till lag om ändring i kommunal-

 skattelagen (1928:370)..................10

 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1991:586) om särskild inkomstskatt för

 utomlands bosatta.......................13

 2.6 Förslag till lag om ändring i uppbörds-

 lagen (1953:272)........................15

 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1990:325) om självdeklaration och

 kontrolluppgifter.......................18

 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1993:737) om bostadsbidrag.............20

 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1994:308) om bostadstillägg till pen-

 sionärer................................21

 2.10Förslag till lag om ändring i social-

 tjänstlagen 1980:620)...................23

 2.11Förslag till lag om ändring i lagen

 (1994:11) om ändring i socialtjänst-

 lagen (1980:620)........................25

 2.12Förslag till lag om ändring i lagen

 (1987:442) om försöksverksamhet med

 kommunal tillståndsprövning för vissa

 hem för vård eller boende enligt social-

 tjänstlagen (1980:620) .................27

3 Ärendet och dess beredning..................28

4 Bakgrund....................................28

5 Återinförande av garantidagar i föräldra-

 försäkringen................................29

6 Kostnadskonsekvenser........................32

7 Barnomsorgen - enskilda förskolor och fri-

 tidshem.....................................33

8 Författningskommentarer.....................36

 8.1 Förslaget till lag om upphävande av

 lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag......36

 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen

 (1994:605) om ändring i lagen (1962:381)

 om allmän försäkring....................36

 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen

 (1978:410) om rätt till ledighet för

 vård av barn, m.m.......................37

 8.4 Förslaget till lag om ändring i kommu-

 nalskattelagen 1928:370)................37

 8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen

 (1991:586) om särskild inkomstskatt för

 utomlands bosatta.......................38

 8.6 Förslaget till lag om ändring i upp-

 bördslagen (1953:272)...................38

 8.7 Förslaget till lag om ändring i lagen

 (1990:325) om självdeklaration och kon-

 trolluppgifter..........................39

 3

 8.8 Förslaget till lag om ändring i lagen

 (1993:737) om bostadsbidrag.............39

 8.9 Förslaget till lag om ändring i lagen

 (1994:308) om bostadstillägg till pen-

 sionärer................................39

 8.10Förslaget till ändring i socialtjänst-

 lagen (1980:620)........................40

 8.11Förslaget till lag om ändring i lagen

 (1994:11) om ändring i socialtjänst-

 lagen (1980:620)........................40

 8.12Förslaget till lag om ändring i lagen

 (1987:442) om försöksverksamhet med

 kommunal tillståndsprövning för vissa

 hem för vård eller boende enligt social-

 tjänstlagen (1980:620)..................41

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 28 oktober 1994............................42

 4

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till

 1. lag om upphävande av lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag,

 2. lag om ändring i lagen (1994:605) om ändring i lagen (1962:381) om allmän

 försäkring,

 3. lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn,

 m.m.,

 4. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

 5. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands

 bosatta,

 6. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),

 7. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrollupp-

 gifter,

 8. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

 9. lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer,

 10.lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620).

 11.lag om ändring i lagen (1994:11) om ändring i socialtjänstlagen (1980:620)

 12.lag om ändring i lagen (1987:442) om försöksverksamhet med kommunal

 tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt

 socialtjänstlagen (1980:620).

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till

Lag om upphävande av lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag

 Härigenom föreskrivs att lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag skall upphöra att

gälla vid utgången av år 1994. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i

fråga om ärenden om vårdnadsbidrag som kommit in till försäkringskassan före den

1 januari 1995 och avser tid före nämnda datum.

 5

2.2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1994:605) om ändring i lagen

(1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs

 dels att 4 kap. 3 och 6 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring i dess

lydelse enligt lagen (1994:605) om ändring i nämnda lag skall ha följande

lydelse,

 dels att övergångsbestämmelserna till lagen (1994:605) om ändring i lagen

(1962:381) om allmän försäkring skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4 kap.

 3 §

 Föräldrapenning med an- Föräldrapenning med an-

ledning av ett barns fö- ledning av ett barns fö-

delse utges under högst delse utges under högst

360 dagar sammanlagt för 450 dagar sammanlagt för

föräldrarna. föräldrarna.

 Vid flerbarnsbörd Vid flerbarnsbörd utges

utges föräldrapenning föräldrapenning under

under ytterligare 90 ytterligare 180 dagar för

dagar för varje barn varje barn utöver det

utöver det första. första.

 Om föräldrarna gemensamt

 Om föräldrarna har vårdnaden om barnet,

gemensamt har vårdnaden har varje förälder rätt att

om barnet, har varje uppbära föräldrapenning

förälder rätt att uppbäraunder hälften av den i

föräldrapenning under första och andra styckena

hälften av den i första angivna tiden.

stycket angivna tiden.

 En förälder som ensam har vårdnaden om barnet har rätt att själv uppbära

föräldrapenningen under hela den tid som anges i första och andra styckena.

 Om en förälder på grund av sjukdom eller handikapp varaktigt saknar förmåga

att vårda barnet har den andra föräldern rätt att själv uppbära

föräldrapenningen under hela den tid som anges i första och andra styckena.

 En förälder kan avstå En förälder kan avstå rätt

rätt att uppbära föräldra-att uppbära föräldrapenning

penning till förmån för till förmån för den andra

den andra föräldern med föräldern med undantag för

undantag för föräldrapenning med belopp

föräldrapenning för en tidmotsvarande förälderns

om 30 dagar för varje sjukpenning såvitt avser

barn, eller vid en tid om 30 dagar för

flerbarnsbörd, för barnenvarje barn, eller vid

gemensamt. Ett avstående flerbarnsbörd, för barnen

från rätt att uppbära gemensamt. Ett avstående

föräldrapenning görs genomfrån rätt att uppbära

skriftlig anmälan till föräldrapenning görs genom

försäkringskassan. skriftlig anmälan till

 försäkringskassan.

 Föräldrapenning utges längst till dess barnet har fyllt åtta år eller till den

senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret.

 6

6 §

 Hel föräldrapenning Hel föräldrapenning utgör

utgör lägst 64 kronor om lägst 60 kronor om dagen

dagen (garantinivå). (garantinivå).

 Föräldrapenning för de första 180 dagarna utges med belopp motsvarande

förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, om föräldern under minst

240 dagar i följd före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför har

varit försäkrad för en sjukpenning över garantinivån och skulle ha varit det om

försäkringskassan känt till samtliga förhållanden.

 Utöver vad som anges i Utöver vad som anges i

andra stycket utges andra stycket utges

föräldrapenning för föräldrapenning för 180

resterande 180 dagar dagar med belopp mot-

med belopp motsvarande svarande förälderns

förälderns sjukpenning, sjukpenning, beräknad en-

beräknad enligt femte ligt femte stycket, och

stycket. 90 dagar med belopp

 enligt garantinivån.

Vid flerbarnsbörd utges Vid flerbarnsbörd utges

föräldrapenning enligt 3 §föräldrapenning enligt 3 §

andra stycket för 90 andra stycket för 90

dagar med belopp mot- dagar med belopp motsva-

svarande förälderns rande förälderns sjukpen-

sjukpenning, beräknad ning, beräknad enligt

enligt femte stycket. femte stycket, och 90

 dagar med belopp enligt

 garantinivån.

 När föräldrapenning enligt andra - fjärde styckena skall utges med belopp

motsvarande förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske enligt 3 kap. med

undantag av 5 § fjärde - sjunde styckena samt 10 a och 10 b §§. Därvid skall

dock föräldrapenning för dag beräknas efter 90 procent av den fastställda sjuk-

penninggrundande inkomsten, delad med 365,

 a) för föräldrar som gemensamt har vårdnaden om ett barn eller, vid

flerbarnsbörd, barnen, för de första 30 dagarna för vardera föräldern,

 b) för en förälder som ensam har vårdnaden om ett barn eller, vid

flerbarnsbörd, barnen, för de första 60 dagarna, eller

 c) om den andra föräldern på grund av sjukdom eller handikapp varaktigt saknar

förmåga att vårda ett barn eller, vid flerbarnsbörd, barnen, för de första 60

dagarna. Föräldrapenning för tid därutöver skall för dag beräknas efter 80

procent av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365.

 Utan hinder av vad som föreskrivs i andra-fjärde styckena skall, om förälderns

sjukpenninggrundande inkomst har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5,

föräldrapenningen till dess barnet fyller två år beräknas lägst på grundval av

den sjukpenninggrundande inkomst som gällde innan sänkningen skedde eller den

högre inkomst som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter föranleder, om

föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn. Är kvinnan gravid på nytt

innan barnet uppnått ett år och nio månaders ålder, skall föräldrapenningen även

fortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt. Detsamma gäller vid adoption

 7

av barn som sker inom två år och sex månader efter det att det föregående barnet

fötts eller adopterats.

 Denna lag träder i 1. Denna lag träder i

kraft den 1 januari kraft den 1 januari

1995. I fråga om föräldra-1995.

penning för vård av barn 2. I fråga om

som är fött före lagens föräldrapenning för vård av

ikraftträdande gäller barn som är fött före

fortfarande äldre lagens ikraftträdande

föreskrifter i 4 kap. 3 §gäller fortfarande äldre

och 6 § femte stycket, föreskrifter i 4 kap. 3 §

såvitt gäller 4 kap. 6 § tredje, femte och sjätte

femte stycket dock styckena samt 6 § femte

endast intill utgången stycket, såvitt gäller 4

av år 1996. kap. 6 § femte stycket

 dock endast intill

 utgången av år 1996.

 3. Från de dagar för

 vilka föräldrapenning

 uteslutande kan utges

 enligt garantinivån en-

 ligt 4 kap. 6 § tredje

 eller fjärde stycket

 skall avräknas såväl sådana

 dagar som tagits ut

 enligt äldre lagstiftning

 som dagar för vilka

 vårdnadsbidrag enligt

 lagen (1994:553) om vård-

 nadsbidrag erhållits. En

 månad med fullt vårdnads-

 bidrag skall därvid räknas

 som 30 dagar med sådant

 bidrag. En månad med 1

 350 kronor eller 700

 kronor i vårdnadsbidrag

 räknas som 20 respektive

 10 dagar med sådant

 bidrag.

 8

2.3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för

vård av barn, m.m.

 Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård

av barn, m.m.1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 §2 Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel

ledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av

normal arbetstid.

 Rätten till hel Rätten till hel

ledighet gäller under ledighet gäller under ett

tre år från barnets fö- och ett halvt år från bar-

delse. En arbetstagare nets födelse. För en

som har adopterat ett arbetstagare som har

barn eller tagit emot adopterat ett barn eller

ett barn i avsikt att tagit emot ett barn i

adoptera det har dock avsikt att adoptera det

alltid rätt till hel skall tiden ett och ett

ledighet under ett och halvt år i stället räknas

ett halvt år från den från den tidpunkt då ar-

tidpunkt då ar- betstagaren fått barnet i

betstagaren fått barnet sin vård. Är det fråga om

i sin vård. Är det fråga adoption av andra makens

om adoption av andra barn eller av eget barn,

makens barn eller av föreligger inte rätt till

eget barn, föreligger ledighet utöver vad som

inte rätt till ledighet skulle ha gällt om

utöver vad som skulle ha adoptionen inte hade ägt

gällt om adoptionen inte rum.

hade ägt rum.

 Rätten till förkortning av arbetstiden liksom rätten till hel ledighet för

adoptivföräldrar upphör att gälla när barnet har uppnått åtta års ålder eller

vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Lagen omtryckt 1979:645.

2 Senaste lydelse 1994:555.

 9

2.4 Förslag till

Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

 Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370)

 dels att punkt 81 i anvisningarna till 33 § skall upphöra att gälla,

 dels att 33 § 1 och 2 mom. och punkt 12 av anvisningarna till 32 § skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 33 §

 1 mom.2 Med den begränsning som följer av 2 mom. får från intäkt av

tjänst avdrag göras för samtliga utgifter, vilka är att anse som kostnader för

fullgörande av tjänsten, såvitt inte för samma kostnader anvisats särskilt

anslag, som, på sätt i 32 § 3 mom. är sagt, ej skall tas upp såsom intäkt.

 Avdrag får i enlighet härmed ske för, bland annat:

 avgifter som den skattskyldige i samband med tjänsten erlagt för egen eller

efterlevandes pensionering annorledes än genom försäkring;

 hyra eller annan kostnad för tjänste- eller arbetslokal, för vilken den skatt-

skyldige haft att själv vidkännas utgift;

 kostnad för arbetsbiträde, som den skattskyldige använt för tjänsts utförande

och som han själv avlönat;

 förlust å medel, för vilka den skattskyldige varit på grund av sin tjänst

redovisningsskyldig;

 ökad levnadskostnad vid resa i tjänsten utom den vanliga verksamhetsorten som

varit förenad med övernattning;

 färdkostnad vid resa i tjänsten;

 kostnad för facklitteratur, instrument och dylikt, som varit nödigt för tjäns-

tens fullgörande.

 I fråga om en inkomstgivande självständigt bedriven verksamhet som ej skall

hänföras till näringsverksamhet gäller följande. Avdrag får göras för utgifter

som är att anse som kostnader för intäktens förvärvande om de betalats under be-

skattningsåret. Avdrag får också ske för sådana kostnader om de betalats under

något av de fem år som närmast föregått beskattningsåret i den mån de överstiger

respektive års intäkter. Avdrag får inte ske med större belopp än som motsvarar

beskattningsårets intäkt av verksamheten. Underskott av en verksamhet får inte

dras av mot överskott i en annan verksamhet.

 Ränta på skuld som den skattskyldige ådragit sig för sin utbildning eller

annars i och för tjänsten hänförs till inkomst av kapital enligt lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt.

 Skattskyldig som har

uppburit bidrag enligt

lagen (1994:553) om

vårdnadsbidrag får i

vissa fall göra avdrag

för barnomsorgskostnad

för barnet. Avdrag får

göras i den omfattning

som framgår av punkt 8

av anvisningarna.

1 Senaste lydelse 1994:556.

2 Senaste lydelse 1994:556. Ändringen innebär att femte stycket upphävs.

 2 mom.3 Avdrag för 2 mom. Avdrag för

kostnader som avses i kostnader som avses i

punkt 4 av anvisning- punkt 4 av anvisningarna

arna får göras endast får göras endast till den

till den del kostnader- del kostnaderna

na överstiger 4 000 överstiger 4 000 kronor

kronor och för övriga och för övriga kostnader

kostnader till den del till den del kostnaderna

kostnaderna överstiger överstiger 1 000 kronor.

1 000 kronor. Vad nu Vad nu sagts gäller dock

sagts gäller dock inte i inte i fråga om kostnader

fråga om kostnader som som avses i 1 mom.

avses i 1 mom. tredje tredje stycket, punk-

stycket, punkterna 3-3 terna 3-3 c och 7 av

c, 7 och 8 av anvis- anvisningarna samt färd-

ningarna samt färd- kostnad för resa i tjäns-

kostnad för resa i tjäns-ten.

ten.

Anvisningar

till 32 § 124. Sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381)

om allmän försäkring och sjukpenning enligt lagen (1954:243) om yrkesskade-

försäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om

statligt personskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till

sjömän utgör skattepliktig intäkt av tjänst om förmånen grundas på förvärvs-

inkomst, som hänför sig till tjänst. Till intäkt av tjänst hänföres under nämnda

förutsättning också ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare samt annan lag eller författning, som utgått annorledes än på grund

av försäkring, som nyss sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete

eller på grund av militärtjänstgöring.

 Föräldrapenningförmåner Föräldrapenningförmåner

och vårdbidrag enligt och vårdbidrag enligt

lagen om allmän lagen om allmän försäkring,

försäkring, bidrag enligtersättning enligt lagen

lagen (1994:553) om (1988:1465) om ersättning

vårdnadsbidrag, er- och ledighet för närstå-

sättning enligt lagen endevård samt ersättning

(1988:1465) om som en allmän försäkrings-

ersättning och ledighet kassa utger enligt 20 §

för närståendevård samt lagen (1991:1047) om

ersättning som en allmän sjuklön utgör

försäkringskassa utger skattepliktig intäkt av

enligt 20 § lagen tjänst, dock ej sådan del

(1991:1047) om sjuklön av vårdbidrag som utgör

utgör skattepliktig in- ersättning för mer-

täkt av tjänst, dock ej kostnader.

sådan del av vårdbidrag

som utgör ersättning för

merkostnader.

 Korttidsstudiestöd, vuxenstudiebidrag och utbildningsarvode enligt

studiestödslagen (1973:349), utbildningsbidrag för doktorander, timersättning

vid kommunal vuxenutbildning (komvux), vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda

(särvux) och vid svenskundervisning för invandrare (sfi) räknas som

skattepliktig intäkt av tjänst.

 Dagpenning från arbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd, statsbidrag

motsvarande dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning som lämnas till den som

startar egen näringsverksamhet, och som avser att utgöra ett tillskott till

näringsidkarens försörjning under inledningsskedet av verksamheten, räknas som

skattepliktig intäkt av tjänst.

3 Senaste lydelse av punkt 8 av anvisningarna till 33 § 1994:556.

4 Senaste lydelse 1994:556.

 10

 Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räknas som

skattepliktig intäkt av tjänst.

 Detsamma gäller dagpenning, som enligt av regeringen eller av statlig

myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning

samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering.

 2. Punkt 12 av anvisningarna till 32 § gäller i sin äldre lydelse i fråga om

bidrag enligt den upphävda lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag som betalas ut

efter i kraftträdandet. 33 § 1 och 2 mom. samt (punkt 8 av) anvisningarna till

33 § gäller i sina äldre lydelser i fråga om barnomsorgskostnader som avser tid

före 1 januari 1995.

 11

2.5 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta

 Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 §1 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är:

 l. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning eller

uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun;

 2. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av annan anställning

eller annat uppdrag än hos svenska staten eller svensk kommun, i den mån

inkomsten förvärvats genom verksamhet här i riket;

 3. arvode och liknande ersättning som uppburits av någon i egenskap av ledamot

eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i svenskt aktiebolag eller

annan svensk juridisk person, oavsett var verksamheten utövats;

 4. pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del beloppet

överstiger uppburen folkpension och pensionstillskott som uppburits enligt 2 §

lagen (1969:205) om pensionstillskott eller, för den som uppburit folkpension i

form av förtidspension, till den del beloppet överstiger uppburen folkpension

och 52 procent av pensionstillskott som uppburits enligt 2 a § sistnämnda lag,

eller, om folkpension enligt bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän för-

säkring samordnats med yrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagrum angiven

livränta, till den del beloppet överstiger den pension som skulle ha utgått om

sådan samordning inte skett, och för annan ersättning enligt lagen om allmän

försäkring;

 5. pension på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller

svensk kommun;

 6. belopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än tjänste-

pensionsförsäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedriven

försäkringsrörelse samt belopp som utbetalas från pensionssparkonto fört av ett

svenskt pensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i Sverige

enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande;

 7. pension på grund av tjänstepensionsförsäkring samt annan pension eller för-

mån, om förmånen utgår från Sverige på grund av förutvarande tjänst och den

tidigare verksamheten huvudsakligen utövats här;

 8. ersättning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen

(1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare samt enligt annan lag eller författning, som utgått till någon vid

sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring eller i

fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen

(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän;

 9. dagpenning från arbetslöshetskassa enligt lagen (1973:370) om arbetslös-

hetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant

arbetsmarknadsstöd;

 10. korttidsstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349);

1 Senaste lydelse 1994:827. Ändringen innebär att trettonde punkten upphävs.

Ändring av paragrafen föreslås också i prop. 1994/95:00.

 12

 11. annan härifrån uppburen, genom verksamhet här i riket förvärvad inkomst av

tjänst;

 12. återfört avdrag för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om social-

avgifter, egenavgifter som fallit bort, i den mån avdrag har medgetts för

avgifterna, samt avgifter som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3 kom-

munalskattelagen (1928:370) och som satts ned genom ändrad debitering i den mån

avdrag har medgetts för avgifterna och dessa inte hänför sig till

näringsverksamhet;

 13. bidrag enligt lagen (1994:553) om

vårdnadsbidrag.

 Som folkpension behandlas även tilläggspension i den mån den enligt lagen om

pensionstillskott föranlett avräkning av pensionstillskott. Däremot räknas inte

barnpension eller vårdbidrag som folkpension.

 Verksamhet på grund av anställning i svenskt företag anses utövad här i riket

även om tjänsteinnehavaren i och för sin tjänst måste göra tillfälliga besök

utomlands eller under längre tid uppehålla sig där under kringresande (t.ex.

handelsresande).

 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är dock endast sådan inkomst som är

skattepliktig inkomst enligt kommunalskattelagen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre föreskrifter gäller fort-

farande i fråga om bidrag enligt den upphävda lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag

som betalas ut efter ikraftträdandet.

 13

2.6 Förslag till

Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att 3 § 2 mom. och 4 § 2 mom. uppbördslagen (1953:272)1

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 §

 2 mom.2 Preliminär A-skatt skall för inkomståret betalas av den som har till-

delats en A-skattesedel enligt bestämmelserna i 33 a eller 38 b § eller som sak-

nar skattsedel på preliminär skatt. Preliminär A-skatt skall dock inte betalas

av staten, landsting, kommuner eller andra menigheter. Preliminär A-skatt skall,

om inte annat föreskrivs i detta moment eller i 10 §, betalas för sådan

ersättning för arbete, vilken helt eller delvis lämnas i pengar. Preliminär

A-skatt skall inte betalas för ersättning som tillsammans med annan ersättning

för arbete från samma utbetalare understiger 10 000 kronor under inkomståret, om

utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo och vad som utbetalats inte

utgör utgift i en av utbetalaren bedriven näringsverksamhet.

 Med ersättning för arbete likställs i denna lag

 1. pension,

 2. livränta, som inte utgör ersättning vid avyttring av egendom,

 3. ersättning, som i annan form än livränta lämnas på grund av sjuk- eller

olycksfallsförsäkring, tagen i samband med tjänst,

 4. inkomst som avses i punkt 12 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen

(1928:370),

 5. undantagsförmåner och sådant periodiskt understöd eller sådan därmed jäm-

förlig periodisk intäkt för vilken givaren enligt 23 § kommunalskattelagen är

berättigad till avdrag samt

 6. tillgångar på pensionssparkonto som skall avskattas enligt 32 § 1 mom.

första stycket j kommunalskattelagen.

 Oavsett om mottagaren Oavsett om mottagaren

har en A-skattesedel har en A-skattesedel

eller en F-skattesedel eller en F-skattesedel

eller saknar skattsedel eller saknar skattsedel

på preliminär skatt skallpå preliminär skatt skall

preliminär A-skatt, med preliminär A-skatt, med

de undantag som de undantag som

föreskrivs i 10 §, föreskrivs i 10 §, betalas

betalas för sådan ränta för sådan ränta och utdel-

och utdelning som lämnas ning som lämnas i pengar

i pengar och för vilken och för vilken

kontrolluppgift skall kontrolluppgift skall

lämnas med tillämpning avlämnas med tillämpning av

bestämmelserna i 3 kap. bestämmelserna i 3 kap.

22, 23 eller 27 § lagen 22, 23 eller 27 § lagen

(1990:325) om (1990:325) om

självdeklaration och självdeklaration och

kontrolluppgifter. Det- kontrolluppgifter. Det-

samma gäller i fråga om samma gäller i fråga om

dagpennning från dagpennning från ar-

arbetslöshetskassa, betslöshetskassa, kort-

korttidsstudiestöd, sär- tidsstudiestöd eller sär-

skilt vuxenstudiestöd skilt vuxenstudiestöd.

eller bidrag enligt

lagen (1994:553) om

vårdnadsbidrag.

1 Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2 Senaste lydelse 1994:557. Ändring av momentet föreslås också i prop.

1994/95:00.

 14

 Preliminär A-skatt skall, i fråga om en fysisk person, beräknas enligt skatte-

tabell, som avses i 4 §, eller enligt de grunder som anges i 7, 12 eller 40 §

och i fråga om en juridisk person enligt de grunder som anges i 7 a eller 40 §.

För enskilda fall får skattemyndighet i fråga om sådan ersättning som utgör

mottagarens huvudsakliga inkomst av arbete och, om det finns särskilda skäl,

även i fråga om andra inkomster föreskriva särskild beräkningsgrund, exempelvis

att skatten skall beräknas på viss del av inkomsten eller på inkomsten minskad

med visst belopp eller att skatten skall beräknas med särskilt angiven procent

av inkomsten eller att preliminär skatt inte skall betalas för viss ränta eller

utdelning.

 Är den, som åtnjuter i första eller andra stycket avsedd inkomst, skattskyldig

också för annan inkomst från vilken skatteavdrag inte kan göras eller för

förmögenhet eller skall han betala statlig fastighetsskatt, får skattemyndighet,

om det finns särskilda skäl, föreskriva att preliminär A-skatt skall betalas

också för sistnämnda inkomst eller för förmögenheten eller för fastig-

hetsskatten. Därvid skall den skattskyldiges preliminära skatt beräknas antingen

till viss procent av inkomsten enligt första eller andra stycket eller enligt

skattetabell på nämnda inkomst ökad med visst belopp eller också beräknas med

visst belopp utöver vad i skattetabellen anges för inkomsten.

 4 §

 2 mom.3 För inkomst 2 mom. För inkomst som

som avses i första, avses i första, andra och

andra och femte femte styckena i punkt

styckena i punkt 12 av 12 av anvisningarna till

anvisningarna till 32 § 32 § kommunalskattelagen

kommunalskattelagen (1928:370), med undantag

(1928:370), med för vårdbidrag enligt

undantag för vårdbidrag lagen (1962:381) om

enligt lagen (1962:381) allmän försäkring, skall

om allmän försäkring och avdrag för preliminär

bidrag enligt lagen A-skatt göras med ledning

(1994:553) om vård- av särskilda

nadsbidrag, skall skattetabeller. Detta

avdrag för preliminär gäller också i fråga om

A-skatt göras med skatteavdrag från dagpen-

ledning av särskilda ning från arbetslöshets-

skattetabeller. Detta kassa.

gäller också i fråga om

skatteavdrag från dag-

penning från arbetslös-

hetskassa.

 De särskilda tabellerna för beräkning av skatteavdrag på ersättning som avses

i första stycket första meningen skall för olika sjukpenninggrundande inkomster

enligt 3 kap. lagen om allmän försäkring ange den preliminära skatt som skall

tas ut på en viss ersättning uttryckt i procent av ersättningen. I tabellerna

skall det finnas särskilda kolumner med procentsatser dels för ersättningar som

grundas på hela den sjukpenninggrundande inkomsten, dels för ersättningar som

grundas på 70, 80, 90 eller 95 procent av den sjukpenninggrundande inkomsten.

Ersättning som en allmän försäkringskassa lämnar enligt 20 § lagen (1991:1047)

om sjuklön skall anses grundad på 90 procent av den sjukpenninggrundande

inkomsten.

3 Senaste lydelse 1994:557. Ändring av momentet föreslås också i prop.

1994/95:00.

 15

 De procenttal efter vilka skatteavdrag skall göras skall grundas på skatte-

satsen för en årlig inkomst motsvarande den skattskyldiges sjukpenninggrundande

inkomst eller, om ersättningen grundas på 70, 80, 90 eller 95 procent av den

sjukpenninggrundande inkomsten, den andel av den sjukpenninggrundande inkomsten

som ersättningen beräknas på.

 Om någon sjukpenninggrundande inkomst inte har fastställts för den skattskyl-

dige, skall det underlag som utgör grund för ersättningen anses som sjukpenning-

grundande inkomst när skatteavdraget bestäms.

 Avdrag för preliminär A-skatt på föräldrapenning görs endast om den sjukpen-

ninggrundande inkomsten uppgår till lägst 6 000 kronor.

 Skattetabellen för skatteavdrag från dagpenning från arbetslöshetskassa skall

grundas på för landet genomsnittlig skattesats till kommunal inkomstskatt under

beskattningsåret. Skattesatsen bestäms med tillämpning av avrundning enligt 5 §.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre föreskrifter gäller fort-

farande i fråga om bidrag enligt den upphävda lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag

som betalas ut efter ikraftträdandet.

 16

2.7 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 14 § och 3 kap. 13 § lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 kap.

14 §1 I självdeklarationen behöver uppgift inte lämnas om ersättning som,

enligt bestämmelserna i 3 kap. 5 § första stycket 3, först efter föreläggande av

skattemyndigheten behöver tas upp i kontrolluppgift.

 Om den skattskyldige yrkar avdrag för ökade levnadskostnader enligt punkt 3 av

anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) skall han lämna de upp-

gifter som behövs om ersättning som uppburits för att täcka kostnaderna.

 Om den skattskyldige

yrkar avdrag för barnom-

sorgskostnad enligt

punkt 8 av an-

visningarna till 33 §

kommunalskattelagen

skall han lämna uppgift

om namn och person-

eller organisa-

tionsnummer på den som

tagit emot det belopp

för vilket avdrag yrkas.

3 kap.

13 §2

 Kontrolluppgifter om Kontrolluppgifter om

sjukpenning, föräldrapen-sjukpenning, föräldrapen-

ning, vårdbidrag, kon- ning, vårdbidrag, kontant

tant arbetsmarknadsstöd, arbetsmarknadsstöd samt

vårdnadsbidrag samt andra förmåner i form av

andra förmåner i form av bidrag, stöd eller

bidrag, stöd eller ersättning som är skatte-

ersättning som är pliktiga intäkter för mot-

skattepliktiga intäkter tagaren skall lämnas av

för mottagaren skall

lämnas av

 l. Riksförsäkringsverket,

 2. allmän försäkringskassa,

 3. arbetslöshetskassa,

 4. universitet och högskola,

 5. Centrala studiestödsnämnden,

 6. länsarbetsnämnd.

 Kontrolluppgift skall lämnas för den som fått förmånen om det utbetalda

beloppet uppgår till sammanlagt minst 100 kronor för hela året. Kon-

trolluppgiften skall ta upp utbetalt belopp och avdragen preliminär A-skatt.

1 Senaste lydelse 1994:558. Ändringen innebär att tredje stycket upphävs.

2 Senaste lydelse 1994:558.

 17

 Riksförsäkringsverket skall, i fråga om sjukpenning, i kontrolluppgiften ange

om utbetalt belopp avser anställning eller annat förvärvsarbete.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första gången vid

1995 års taxering.

 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om bidrag enligt den upphävda

lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag som betalas ut efter ikraftträdandet. Detsam-

ma gäller i fråga om barnomsorgskostnader som avser tid före 1 januari 1995.

 18

2.8 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

 Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4 §1 Förvärvsinkomst beräknas för varje sökande efter samma grunder som enligt

kommunalskattelagen (1928:370) med de undantag som anges i andra och tredje

styckena.

 I inkomstslaget tjänst I inkomstslaget tjänst

gäller att beaktas kostnader för

 1. bidrag enligt resor mellan bostaden

lagen (1994:553) om och arbetsplatsen till

vårdnadsbidrag inte den del kostnaderna

skall räknas som beräknas överstiga 5 000

inkomst, kronor. Övriga kostnader

 2. avdrag för i inkomstslaget tjänst

barnomsorgskostnader beaktas till den del

inte får göras, kostnaderna beräknas över-

 3. kostnader för resor stiga 2 000 kronor.

mellan bostaden och

arbetsplatsen beaktas

till den del kostna-

derna beräknas överstiga

5 000 kronor,

 4. övriga kostnader

beaktas till den del

kostnaderna beräknas

överstiga 2 000 kronor.

 I inkomstslaget näringsverksamhet beaktas inte underskott som uppkommit ett

tidigare år.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om bostadsbidrag som avser tid

före 1 januari 1995 och vårdnadsbidrag som betalas ut efter ikrafttädandet.

 19

2.9 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer

 dels att 5 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i övergångsbestämmelserna skall införas en ny punkt, 6, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 § Storleken av det bostadstillägg som lämnas är beroende av pensionärens års-

inkomst. Med årsinkomst avses i denna lag den inkomst, för år räknat, som någon

kan antas komma att erhålla under den närmaste tiden.

 Som årsinomst räknas Som årsinkomst räknas

inte inte

 1. allmänt barnbidrag, 1. allmänt barnbidrag,

 2. vårdnadsbidrag,

 3. folkpension, 2. folkpension,

 4. tilläggspension 3. tilläggspension

enligt lagen (1962:381) enligt lagen (1962:381)

om allmän försäkring ellerom allmän försäkring eller

pension enligt utländsk pension enligt utländsk

lagstiftning till den lagstiftning till den

del pensionen föranlett del pensionen föranlett

minskning av pensions- minskning av pensions-

tillskott enligt 3 § tillskott enligt 3 §

lagen (1969:205) om lagen (1969:205) om pen-

pensionstillskott eller sionstillskott eller av

av barntillägg enligt 9 barntillägg enligt 9 kap.

kap. 1 § sista stycket 1 § sista stycket lagen

lagen om allmän försäkringom allmän försäkring i

i detta lagrums lydelse detta lagrums lydelse

vid utgången av år 1989, vid utgången av år 1989,

 5. livränta som avses 4. livränta som avses i

i 17 kap. 2 § lagen om 17 kap. 2 § lagen om

allmän försäkring i vad allmän försäkring i vad den

den enligt samma lagrum enligt samma lagrum av-

avdragits från pension dragits från pension

eller understöd som någoneller understöd som någon

på grund av släktskap på grund av släktskap

eller svågerlag kan vara eller svågerlag kan vara

föranledd att utge, föranledd att utge,

 6. vuxenstudiebidrag 5. vuxenstudiebidrag

enligt studiestödslagen enligt studiestödslagen

(1973:349) eller lagen (1973:349) eller lagen

(1983:1030) om särskilt (1983:1030) om särskilt

vuxenstudiestöd för vuxenstudiestöd för

arbetslösa, arbetslösa,

 7. studiehjälp och 6. studiehjälp och

studiemedel enligt studiemedel enligt

studiestödslagen, studiestödslagen,

 8. utbildningsbidrag 7. utbildningsbidrag

vid arbets- vid arbets-

marknadsutbildning, marknadsutbildning,

 9. socialbidrag, 8. socialbidrag,

 10. bostadsbidrag 9. bostadsbidrag

enligt lagen (1993:737) enligt lagen (1993:737)

om bostadsbidrag, om bostadsbidrag,

 11. familjebidrag 10. familjebidrag

enligt familje- enligt familje-

bidragsförordningen bidragsförordningen

(1991:1492), (1991:1492),

 12. inkomst av sådan 11. inkomst av sådan

privatbostadsfastighet privatbostadsfastighet

eller privatbostad som eller privatbostad som

avses i 5 § kommunal- avses i 5 § kommunal-

skattelagen (1928:370), skattelagen (1928:370),

 13. ersättning som 12. ersättning som

avses i lagen avses i lagen (1971:118)

(1971:118) om om skattefrihet för er-

skattefrihet för ersätt- sättning till neurosedyn-

ning till neurosedyn-

skadade. skadade.

 Som årsinkomst skall inte heller räknas inkomst som är avsedd att vara en

kostnadsersättning.

 För den som uppbär ålderspension skall som inkomst inte räknas sådan intäkt av

tjänst som avses i 32 § 1 mom. a) kommunalskattelagen (1928:370) eller sådan

intäkt av aktiv näringsverksamhet som avses i 11 kap. 3 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring.

 Avdrag från årsinkomsten får göras på sådant sätt som anges i 33 § 1 mom. kom-

munalskattelagen för kostnader som hänför sig till intäkt av tjänst i den mån

sådan inkomst ingår i årsinkomsten samt för underhållsbidrag till före detta

make i den utsträckning som anges i 46 § samma lag.

 För den som uppbär partiell förtidspension skall vid inkomstberäkningen

bortses från ett belopp som motsvarar skillnaden mellan

 a) ett för den försäkrade beräknat belopp av hel förtidspension jämte däremot

svarande pensionstillskott, beloppet i förekommande fall beräknat med beaktande

av bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring och

 b) den utgående förtidspensionen jämte pensionstillskott.

 Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efter regler som fastställs av

regeringen.

 Avkastning av förmögenhet skall anses utgöra fem procent av förmögenhetsvärdet

för år räknat. Vid beräkning av förmögenhets avkastning skall dock denna höjas

med tio procent av det belopp, varmed förmögenheten överstiger för den som är

gift sextiotusen kronor, och för annan sjuttiofemtusen kronor. Vid beräkning av

förmögenhet skall värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad som

avses i 5 § kommunalskattelagen inte beaktas.

 I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra hälften

av deras sammanlagda årsinkomst. Vid tillämpning av åttonde stycket skall i

sådant fall värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda

förmögenhet.

 Årsinkomsten avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela tiotal

kronor.

 6. Vårdnadsbidrag skall

 inte räknas som inkomst

 vid beräkning av bo-

 stadstillägg i de fall

 bidrag betalas ut efter

 ikraftträdandet.

 20

2.10 Förslag till

Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620)

 Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (1980:620)1

 dels att 18 a § skall upphöra att gälla,

 dels att 48 och 69 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

48 §2 Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när det gäller för-

äldrabalken avse endast uppgifter som anges i följande lagrum

 1 kap. 4 § föräldrabalken,

 2 kap. 1, 4-6, 8 och 9 §§ föräldrabalken, dock inte befogenhet enligt 9 § att

besluta att inte påbörja utredning eller att lägga ned en påbörjad utredning,

 3 kap. 5, 6 och 8 §§ föräldrabalken,

 6 kap. 19 § föräldrabalken beträffande beslut att utse utredare i mål och

ärenden om vårdnad eller umgänge,

 7 kap. 7, 11 och 14 §§ föräldrabalken, dock inte befogenhet enligt 7 § att

godkänna avtal som innefattar åtagande att utge engångsbelopp,

 11 kap. 16 § andra stycket föräldrabalken.

 Uppdrag att besluta på Uppdrag att besluta på

socialnämndens vägnar fårsocialnämndens vägnar får

inte heller omfatta be- inte heller omfatta be-

fogenhet att meddela fogenhet att meddela

beslut i frågor som beslut i frågor som avses

avses i 27 § denna lag i 27 § denna lag eller

eller att fullgöra vad att fullgöra vad som

som ankommer på nämnden ankommer på nämnden enligt

enligt 5 § lagen 5 § lagen (1947:529) om

(1947:529) om allmänna allmänna barnbidrag eller

barnbidrag, 14 § lagen 9 § lagen (1964:143) om

(1994:553) om vårdnads- bidragsförskott.

bidrag eller 9 § lagen

(1964:143) om bi-

dragsförskott.

69 §3 Vill en enskild person eller sammanslutning inrätta ett hem för vård

eller boende, skall tillstånd sökas hos länsstyrelsen. Ett sådant hem står under

löpande tillsyn av socialnämnden i den kommun där hemmet är beläget. Nämnden har

rätt att inspektera verksamheten vid hemmet.

 Vad som sägs i första stycket gäller även hem som har inrättats för vård under

en begränsad del av dygnet.

 Enskilda förskolor som

får bidrag av en kommun

skall till försäk-

ringskassan lämna

uppgift om vilka barn

mellan ett och tre år

som har plats inom

verksamheten.

1 Lagen omtryckt 1988:871.

 Senaste lydelse av 18 a § 1994:559.

2 Senaste lydelse 1994:559.

3 Senaste lydelse 1994:559. Ändringen innebär att tredje stycket upphävs.

 21

Om enskilda vårdhem finns särskilda bestämmelser.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre bestämmelser gäller fort-

farande i fråga om uppgift om barnomsorgsplats som avser tid före 1 januari

1995. Detsamma gäller i fråga om framställning av socialnämnd om utbetalning av

vårdnadsbidrag.

 22

2.11 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1994:11) om ändring i socialtjänstlagen (1980:620)

 Härigenom föreskrivs

 dels att 18 § socialtjänstlagen (1980:620) i dess lydelse enligt lagen

(1994:11) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse,

 dels att övergångsbestämmelserna till lagen (1994:11) om ändring i

socialtjänstlagen (1980:620) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

18 §

 Enskilda förskolor, Kommunen kan lämna

enskilda fritidshem och bidrag till enskild för-

enskild integrerad skoleverksamhet och

skolbarnsomsorg skall, enskild skolbarnsomsorg,

på de villkor som om verksamheten

uppställs med stöd av uppfyller de krav som

andra stycket, efter anges i 13 b § och

ansökan tilldelas medel avgifterna inte är

för verksamheten av den oskäligt höga. Sådant

kommun där verksamheten bidrag bör lämnas med ett

bedrivs. För varje barn belopp per barn som inte

skall kommunen lämna ett oskäligt avviker från

belopp som inte oskäligt kommunens kostnad per

avviker från kommunens barn i motsvarande

kostnad per barn i verksamhet.

motsvarande verksamhet.

Ansökan skall ha kommit

in senast den 1

september åter innan

verksamheten skall

börja, om inte kommunen

medger annat.

 Kommunen får ställa upp

som villkor för bidraget

 1. att avgifterna för

den enskilda

verksamheten inte

oskäligt överstiger den

avgift som kommunen tar

ut för motsvarande

verksamhet och

 2. att den som driver

verksamheten i mån av

lämplig plats tar emot

barn som hänvisas av

kommunen enligt 14 b

andra stycket.

 Om ett barn som inte

hör hemma i kommunen har

tagits emot i en

enskild verksamhet som

har tilldelats medel

enligt första stycket,

har kommunen rätt till

ersättning för sina

kostnader för

barnomsorgen från

barnets hemkommun. Det-

samma gäller när en

kommun i sin motsvaran-

de verksamhet har tagit

emot ett barn som inte

hör hemma i kommunen.

 Denna lag träder i 1. Denna lag träder i

kraft den 1 januari kraft den 1 januari

1995. 1995.

 2. Enskilda förskolor,

 enskilda fritidshem och

 enskild integrerad

 skolbarnsomsorg för vilka

 bidrag skulle ha lämnats

 enligt 18 § i dess

 lydelse enligt lagen

 (1994:11) om ändring i

 socialtjänstlagen

 (1980:620) och för vilka

 ansökan om sådant bidrag

 gjorts före den 1 septem-

 ber 1994, har, om inte

 bidrag lämnas enligt 18 §

 i dess nya lydelse, rätt

 till ersättning av kom-

 munen med belopp som

 svarar mot nödvändiga

 kostnader för

 verksamhetens avveck-

 ling.

 23

2.12 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1987:442) om försöksverksamhet

med kommunal tillståndsprövning för vissa hem för vård

eller boende enligt socialtjänstlagen (1980:620)

 Härigenom föreskrivs att 2 a §1 lagen (1987:442) om försöksverksamhet med

kommunal tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt

socialtjänstlagen (1980:620) skall upphöra att gälla vid utgången av 1994.

1 Senaste lydelse 1993:1645.

 24

3 Ärendet och dess beredning

Förslagen i propositionen innebär i huvudsak en återgång till tidigare gällande

regler. Någon särskild beredning eller hörande har därför inte bedömts erforder-

lig. Riksförsäkringsverket har dock getts tillfälle att under hand ge synpunkter

på förslagen. Innan ändringar görs i skattelagstiftningen och lagen (1978:410)

om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. skall normalt Lagrådets yttrande

inhämtas. Med anledning av att dessa lagförslag innebär en återgång till

tidigare gällande regler anser regeringen att Lagrådets hörande skulle sakna

betydelse.

4 Slopande av vårdnadsbidraget

Regeringens förslag: Lagen om vårdnadsbidrag upphävs

fr.o.m. den 1 januari 1995. Förslaget medför att

vissa andra lagar ändras tillbaka till den lydelse

de hade innan vårdnadsbidraget infördes den 1 juli

1994. Det innebär bl.a. att rätten till ledighet för

vård av barn åter omfattar 18 månader samt att rätten

till avdrag vid beskattningen för vissa barn-

omsorgkostnader avskaffas.

 Skälen för regeringens förslag: Vid behandlingen av propositionen 1993/94:148

Vårdnadsbidrag föreslog de socialdemokratiska ledamöterna att propositionen

skulle avslås i sin helhet. Motiven var att det vore ansvarslöst att införa en

ny kostnadskrävande reform i ett ekonommiskt trängt läge, att vårdnadsbidraget

skulle öka orättvisorna och hota jämställdheten samt att bidraget inte skulle

innebära någon ökad valfrihet.

 Sedan vårdnadsbidraget beslutades av riksdagen har statsfinanserna ytterligare

försämrats. Att avskaffa vårdnadsbidraget är därför ett led i det övergripande

arbetet att sanera statsfinanserna och minska arbetslösheten.

 Ytterligare en viktig och övergripande uppgift de kommande åren är att

vidareutveckla politiken för jämställdhet.

 De, oftast kvinnor, som väljer att på heltid arbeta i hemmet och vårda små

barn med vårdnadsbidrag som enda inkomst blir beroende av andra för sin

försörjning. En längre tids uppehåll från förvärvsarbete, på tre år eller mer,

gör det också svårare att återgå till tidigare arbetsuppgifter och ökar risken

för en sämre karriär- och löneutveckling än för dem utan yrkesavbrott.

 Det går inte heller att hävda att vårdnadsbidraget generellt ökar valfriheten

för barnfamiljerna. Ett bidrag på ca 1 600 kronor i månaden efter skatt kan inte

ersätta en förvärvsinkomst, framför allt inte för ensamstående föräldrar eller i

familjer där man är beroende av två inkomster. Utformningen av vårdnadsbidraget

gynnar främst de familjer där mannen är högavlönad och kvinnan därför redan har

möjligheter att vara hemma.

 28

 När vårdnadsbidraget infördes avskaffades samtidigt de s.k. garantidagarna i

föräldraförsäkringen. Därmed förlorade föräldrarna den valfrihet som dessa 90

dagar ger att vara hemma helt eller att kunna ta några dagar ledigt då och då

till dess barnet fyller 8 år. Vi kommer i avsnitt 6 att föreslå att

garantidagarna i föräldraförsäkringen återinförs fr.o.m. den 1 januari 1995.

 Ett upphävande av lagen om vårdnadsbidrag får också till följd att övriga

lagändringar som var kopplade till vårdnadsbidraget bör upphävas. Det gäller

bl.a. den förlängda tiden för ledighet för vård av barn samt rätten till avdrag

vid beskattningen för vissa barnomsorgskostnader. Möjligheten att försörja

sig genom arbete är den faktor som har störst betydelse för familjernas ekonomi

och för den enskilde individens oberoende och trygghet. En förutsättning för att

alla föräldrar som vill förvärvsarbeta skall kunna göra det är att det går att

förena föräldraskap och förvärvsarbete. Det förutsätter en flexibel

föräldraförsäkring, en väl utbyggd barnomsorg av god kvalitet, barnbidrag och en

bra skola för alla barn.

 En sådan familjepolitik, som både ser till barnens och föräldrarnas bästa, ger

också störst förutsättningar för att vi skall kunna främja jämställdheten och

öka valfriheten för både kvinnor och män.

 Vi har i Sverige ägnat stor möda åt att bygga upp en familjepolitik, som ger

barnen en god och trygg uppväxt och bägge föräldrarna möjlighet att förena för-

äldraskap och förvärvsarbete. Den politiken skall drivas vidare med stor kraft

de kommande åren.

5 Återinförande av garantidagar i

föräldraförsäkringen

Regeringens förslag: Rätt till föräldrapenning enligt

garantinivån för 90 dagar sammanlagt för föräldrarna

återinförs. Även vid flerbarnsfödsel återinförs de 90

dagar som tidigare ersattes på samma sätt. Avräkning

mot de 90 dagarna skall ske för tidigare sådana

uttagna dagar. För den som erhållit vårdnadsbidrag

skall avräkning dessutom ske med 30 dagar per månad

vid fullt vårdnadsbidrag och 20 eller 10 dagar vid

vårdnadsbidrag med 1 350 kronor resp. 700 kronor.

 Garantinivån sänks från 64 kronor till 60 kronor

per dag.

 En förälder skall kunna avstå rätt att uppbära

föräldrapenning till förmån för den andra föräldern med

undantag för en tid om 30 dagar med föräldrapenning

motsvarande förälderns sjukpenning.

 Skälen för regeringens förslag: Fram till den 1 juli 1994 utgavs för-

äldrapenning med anledning av ett barns födelse eller ett adoptivbarns ankomst

under högst 450 dagar sammanlagt för föräldrarna. Vid flerbarnsbörd utgavs

föräldrapenning under ytterligare 180 dagar för varje barn utöver det första.

 Föräldrapenning för de första 180 dagarna utgavs med 90 % av den

sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) om föräldern varit försäkrad för en sjuk-

penning över garantinivån under minst 240 dagar i följd före barnets födelse

eller den beräknade tidpunkten härför. Den som inte uppfyllde

240-dagarsvillkoret erhöll föräldrapenning på garantinivå under de första 180

dagarna. Därutöver utgavs föräldrapenning för ytterligare 180 dagar med 90 % av

den sjukpenninggrundande inkomsten utan krav på viss tids försäkring samt 90

dagar med belopp enligt garantinivån, de s.k. garantidagarna. Vid flerbarnsbörd

utgavs 90 dagar på sjukpenningnivå och 90 dagar med belopp enligt garantinivån.

Ersättning på garantinivån var fram till den 1 juli 1994 60 kronor per dag.

 Från och med den 1 juli 1994 slopades de 90 dagar som alltid ersätts enligt

garantinivån, samtidigt som garantinivån höjdes från 60 till 64 kronor per dag.

Vidare förlängdes enligt 3 § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av

barn, m.m. (föräldraledighetslagen) rätten att vara helt föräldraledig från 18

månader till tre år räknat från barnets födelse.

 Motivet till att slopa garantidagarna var att rätt till vårdnadsbidrag in-

fördes fr.o.m. samma tidpunkt. För närvarande utges således föräldrapenning

under högst 360 dagar sammanlagt för föräldrarna och vid flerbarnsbörd under

ytterligare 90 dagar för varje barn utöver det första.

 Enligt 4 § föräldraledighetslagen har en arbetstagare rätt till hel ledighet

från sin anställning under tid då arbetstagaren uppbär hel föräldrapenningförmån

och till förkortning av arbetstiden till hälften eller till tre fjärdedelar

under tid då arbetstagaren uppbär halv eller fjärdedels föräldrapenningförmån.

 Vårdnadsbidrag utges med 2 000 kronor per månad för barn mellan ett och tre år

som inte har plats i den offentligt finansierade barnomsorgen. För barn som har

sådan plats kan ett reducerat vårdnadsbidrag utges. Vårdnadsbidrag utges dock

inte för barn som har plats i offentligt finansierad barnomsorg mer än 30 timmar

per vecka. Vårdnadsbidraget är vare sig sjukpenninggrundande eller

pensionsgrundande.

 SGI är den årliga inkomst som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få

för eget arbete. SGI skall enligt 3 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän

försäkring (AFL) ändras bl.a. när försäkringskassan fått kännedom om att den

försäkrades inkomstförhållanden, arbetstid eller andra omständigheter har

undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller sjukpenningens

storlek. I vissa fall får dock, trots att den försäkrades omständigheter under-

gått sådan ändring, SGI under viss tid inte sänkas. Detta gäller bl.a. för en

förälder som är helt eller delvis ledig från sitt förvärvsarbete för vård av

barn om barnet inte har fyllt ett år. Motsvarande gäller under ett år efter mot-

tagandet av ett adoptivbarn.

 Enligt Riksförsäkringsverkets rekommendationer (Allmänna råd 1989:4) till

försäkringskassorna skall en förälders SGI inte heller sänkas då barnet fyllt

ett år såvitt föräldern i oavbruten följd antingen är ledig från sitt för-

värvsarbete och uppbär hel föräldrapenningförmån eller har förkortad arbetstid

och uppbär föräldrapenningförmån som minst svarar mot arbetstidens nedsättning.

Försäkringsöverdomstolen har i dom den 10 april 1992 (Mål nr 2191/89:14) under

åberopande av dessa rekomendationer funnit att SGI:n inte skall sänkas för en

förälder som sedan barnet fyllt ett år uppbar hel föräldrapenning.

 Någon motsvarande tillämpning i fråga om tid då vårdnadsbidrag, som ju inte är

sjukpenninggrundande, uppbärs finns inte.

 Föräldrapenning kan normalt utges till dess att barnet fyllt åtta år samtidigt

som uttag av föräldrapenning enligt bestämmelserna i föräldraledighetslagen

automatiskt ger föräldern rätt att vara ledig från sin anställning under den tid

som föräldern uppbär föräldrapenning. Det förhållandet att de 90 garantidagarna

slopades innebar därför att förälderns möjligheter att vara helt ledig från

arbetet för vård av barn efter det att barnet uppnått tre års ålder begränsades.

 Mot bakgrund härav och och då motivet för att avveckla garantidagarna var

införandet av vårdnadsbidrag anser regeringen att det finns skäl att återinföra

de 90 s.k. garantidagarna dvs. de dagar som endast ersätts enligt garantinivån.

Förslaget innebär att föräldrapenning med anledning av ett barns födelse kommer

att kunna utges under sammanlagt 450 dagar, varav 90 dagar med ersättning

motsvarande garantinivån. Därmed får föräldern en sjukpenninggrundande och

pensionsgrundande inkomst under ytterligare 90 dagar med möjlighet till sjuk-

penningskydd samtidigt som möjligheterna att vara helt ledig från arbetet även

efter det att barnet uppnått tre år förbättras. Även höjningen av garantinivån

motiverades av att vårdnadsbidraget infördes. Eftersom detta nu slopas anser

regeringen att garantinivån åter bör bestämmas till 60 kronor per dag.

 Riksdagen har efter förslag av regeringen under våren 1994 beslutat ett antal

regler som skall träda i kraft den 1 januari 1995 (SFS 1994:605, prop.

1993/94:147, bet. 1993/94:SfU15, rskr. 1993/94:368). Antalet för-

äldrapenningdagar skall delas lika mellan föräldrarna och rätten att överlåta

dagar skall begränsas så att 30 dagar per förälder inte skall få överlåtas till

den andra föräldern. Vidare skall ersättningsnivån för föräldrapenning sänkas

till 80 % av SGI med undantag för de 30 dagar som inte skall få överlåtas till

den andra föräldern. För sistnämnda dagar skall ersättning alltjämt utges med 90

%. Vissa särregler skall gälla för bl.a. ensamstående föräldrar.

 Syftet med bestämmelsen att 30 dagar inte skall få överlåtas till den andra

föräldern var att öka fädernas uttag av föräldrapenning. Den kan komma att få

relativt liten effekt när garantidagarna nu återinförs. Om fadern inte vill ta

ut föräldraledighet kan han välja att avstå från att ta ut 30 garantidagar. Det

förhållandet att de 30 icke överlåtbara dagarna kan ersättas med 90 % i stället

med 80 % när de utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning är knappast

tillräckligt för att i den nämnda situationen förmå fadern att ta ut sina

föräldrapenningdagar. För att motverka att ett återinförande av garantidagar får

en negativ effekt på fädernas uttag av föräldrapenning bör de 30 dagar som inte

kan överlåtas vara sådana dagar som ersätts med föräldrapenning motsvarande för-

älderns sjukpenning.

 Regeringen föreslår därför att en förälder bör kunna avstå rätt att uppbära

föräldrapenning till förmån för den andra föräldern med undantag för en tid om

30 dagar med föräldrapenning motsvarande förälderns sjukpenning för varje barn,

eller vid flerbarnsbörd, för barnen gemensamt.

 De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1995. För den som före

ikraftträdandet tagit ut föräldrapenning för sådana dagar som uteslutande kan

utges enligt garantinivån skall avräkning ske mot de 90 dagarna. Avräkning bör

även ske i förhållande till utgivet vårdnadsbidrag. En månad med fullt vårdnads-

bidrag räknas därvid som 30 dagar med sådant bidrag. En månad med 1 350 kronor

eller 700 kronor i vårdnadsbidrag räknas som 20 resp. 10 dagar.

6 Kostnadskonsekvenser

Slopandet av vårdnadsbidraget innebär en besparing för statskassan med 3 700

miljoner kronor för helt år. Återinförandet av garantidagarna ökar statens ut-

gifter med 500 miljoner kronor för helt år räknat. Skatteintäkterna för

kommunerna beräknas som en följd av förslaget minska med 900 miljoner kronor per

helt år vilket föranleder en reglering mellan staten och kommunsektorn.

Nettobesparingen för staten av förslaget blir därmed 2 300 miljoner kronor.

 För innevarande budgetår kan besparingen av slopat vårdnadsbidrag beräknas

till 1 850 miljoner kronor och merkostnaderna för att återinföra garantidagarna

beräknas till 200 miljoner kronor.

 Riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna anvisades sammanlagt

38,7 miljoner kronor för administrationen av vårdnadsbidraget. Vidare anvisades

6,9 miljoner kronor för ersättning till Posten AB m.m. samt 1,5 miljoner kronor

till Riksskatteverket för deras merkostnader. En del av dessa medel var av en-

gångskaraktär för att bygga upp det nya bidragssystemet. Besparingen innevarande

budgetår kan därför beräknas till sammanlagt 5 miljoner kronor.

 29

7 Barnomsorgen - enskilda förskolor och

fritidshem

Regeringens förslag: Kommunernas skyldighet att ge

bidrag till enskilda förskolor, enskilda

fritidshem och enskild integrerad skolbarns-

omsorg, som skulle ha trätt i kraft den 1 januari

1995, upphävs. Kommunerna kan i stället efter egen

bedömning lämna bidrag till enskild

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Beloppet

bör då inte oskäligt avvika från kommunens kostnader

per barn i motsvarande verksamhet.

 Även kommunernas rätt till ersättning för

barnomsorgsplats för barn som inte är hemmavarande

i kommunen, som skulle ha trätt i kraft den 1

januari 1995, upphävs. Kommuner kan därmed själva

komma överens om hur man skall lösa kostnadsfrågan i

de fall man anser sådana placeringar berättigade

eller lämpliga.

 Lagstiftningen om den kommunala

tillståndsprövningen för enskilda förskolor och

fritidshem samt enskild integrerad skolbarnsom-

sorg, som ändrades den 1 januari 1994, återställs

till sin tidigare lydelse. Detta innebär att samma

regler skall gälla för kommunen som för länsstyrelsen

vid tillståndsprövning enligt socialtjänstlagen

(1980:620, SoL).

 Skälen för regeringens förslag: Barnomsorgen i Sverige har byggts upp som en

viktig del av familjepolitiken och utformats för att kunna uppfylla behoven i

ett modernt välfärdssamhälle. Barnomsorgen erbjuder barnen trygga och

stimulerande uppväxtvillkor med ett särskilt ansvar för barn med behov av

särskilt stöd. Barnomsorgen skapar valfrihet genom att den möjliggör för

föräldrar att förena föräldraskap med förvärvsarbete eller studier.

 Den av riksdagen i december 1993 antagna propositionen om utvidgad

lagreglering på barnomsorgsområdet m.m. (prop. 1993/94:11, bet. 1993/94:SoU11.

rskr. 1993/94:117) behandlade kommunernas skyldighet att tillhandahålla

barnomsorg av god kvalitet för alla barn mellan 1 - 12 år, samt regler för den

kommunala tillståndsprövningen och villkoren för bedrivandet av enskild

barnomsorgsverksamhet.

 Barnomsorgen skall vara tillgänglig för alla barn. Barnens behov och

rättigheter skall ställas i första rummet. Regeringen vill särskilt framhålla

att barnets behov av barnomsorg kan kvarstå även om föräldrar blir arbetslösa

eller är föräldralediga. För barnet kan det vara viktigt vid sådana ändrade

förhållanden i familjen att få vara i sin invanda miljö i daghemmet eller

fritidshemmet. Regeringen kommer nu också att medverka till en ny ordning där de

arbetslösa på heltid är engagerade i att söka arbete, höja sin utbildning och

färdighet eller utföra tillfälligt arbete, vilket förutsätter en väl fungerande

barnomsorg.

 Enligt den lydelse av 18 § SoL som är avsedd att träda i kraft den 1 januari

1995 har enskilda förskolor, enskilda fritidshem och enskild integrerad

skolbarnsomsorg rätt till bidrag från den kommun där verksamheten bedrivs. För

varje barn skall kommunen lämna ett belopp som inte oskäligt avviker från

kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet.

 När riksdagen år 1991 beslutade om att även privata företag skulle ha rätt att

få bidrag för att driva daghem och fritidshem (prop. 1991/92:65, bet.

1991/92:SoU12, rskr. 1991/92:85) pekade socialdemokraterna på en rad problem som

måste få en lösning för att inte målet om en väl utbyggd, rättvis barnomsorg av

god kvalitet skulle spolieras. Regler för likabehandling samt möjlighet till

insyn och kvalitetsbedömning av verksamheten saknades. Vidare anfördes att

avgifter och intagningsregler inte kan få användas som sorteringsinstrument om

alla barns rätt till barnomsorg skall garanteras.

 Det är regeringens uppfattning att enskild och kommunal barnomsorg skall

bedrivas från samma utgångspunkt. Enskild barnomsorg kan, under de rätta

förutsättningarna, berika barnomsorgen och bidra till en positiv utveckling. Vi

vill dock understryka vikten av att kommunen i samband med överenskommelsen om

bidragsgivning till enskild barnomsorg särskilt beaktar barn med behov av

särskilt stöd. En utbyggnad av enskild barnomsorg får inte heller leda till

segregering inom barnomsorgen, t.ex genom en avgiftssättning som får styrande

effekter på föräldrars val av verksamhetsform.

 En avgörande förutsättning är att det är kommunerna som ansvarar för och

planerar hela den offentligt finansierade barnomsorgsverksamheten. Kommunerna

måste därför själva, genom sin bidragsgivning, få avgöra i vilken mån det är

lämpligt med kompletterande alternativa driftsformer inom barnomsorgen. Idag

finns ca 10 % av barnomsorgsverksamheten i enskilda verksamhetsformer. Den

vanligaste formen av dessa är föräldrakooperativen.

 Regeringen kan inte acceptera att kommunens skyldighet att erbjuda alla barn

barnomsorgsplats knyts samman med en skyldighet att ge bidrag till enskild

verksamhet som helt fråntar kommunerna möjlighet att planera och ansvara för

verksamheten. Att kommunerna inte längre skulle ha möjlighet att avgöra huruvida

ett verkligt behov av ytterligare barnomsorgsplatser föreligger i olika

bostadsområden, utan endast bli betalningsskyldiga för enskilda verksamheter

innebär ett resursslöseri och omöjliggör för kommunerna att bevaka

kostnadsutvecklingen.

 Det finns redan exempel som visar att detta dubbla och okontrollerbara system

blir kostnadsdrivande för kommunen, genom att det kräver att kommunen håller en

överkapacitet på verksamheten. Kommunen kan mot sin egen vilja tvingas lägga

ned väl fungerande och kostnadseffektiva daghem och fritidshem, ibland t.o.m.

med kvarstående lokal- och personalkostnader, till förmån för ett nyetablerat

enskilt daghem, som det egentligen inte finns behov av.

 Med anledning av vad som anförts anser vi att 18 § SoL bör ändras så att

kommunerna får möjlighet att själv avgöra vilka verksamheter som skall få

bidrag.

 Ett övergångsproblem kan uppstå genom att ett enskilt daghem eller fritidshem

som sökt bidrag enligt de nuvarande reglerna i avsikt att starta verksamhet den

1 januari 1995 vidtagit förberedelser som initialt eller på sikt innebär

kostnader. Om en kommun i sådant fall beslutar att inget bidrag skall utgå till

verksamheten är det dock skäligt att det enskilda dag- eller fritidshemmet trots

detta ges kompensation av kommunen för nödvändiga kostnader för verksamhetens

avveckling.

 Enligt den lydelse av 18 § SoL som är avsedd att träda i kraft den 1 januari

1995 skall vidare kommunen ha rätt till ersättning för sina kostnader för

barnomsorgen om ett barn som inte hör hemma i kommunen tagits emot i enskild

eller kommunal verksamhet. Flera kommuner har sedan länge haft detta system,

andra ger inte denna möjlighet. Regeringen utgår från att kommunerna skall

fortsätta att ha en generös inställning i detta avseende. Särskild hänsyn bör

kunna tas om det föreligger särskilda skäl att placera ett barn i annan kommun

än hemkommunen. Det kan exempelvis gälla barn som genom delad vårdnad har

anknytning till två kommuner eller barn med behov av särskilt stöd som kan få

del av lämplig verksamhet anpassad för barnets behov.

 Regeringen anser dock att det leder för långt att i lag ålägga en kommun att

vara betalningsskyldig för barnomsorgskostnader i annan kommun. Regeringen

föreslår därför att denna i SoL föreskrivna skyldighet upphävs.

 Bestämmelserna i 69 § SoL innebär att det krävs tillstånd från länsstyrelsen

för enskild eller sammanslutning som önskar bedriva privat barnomsorg. I samband

med det s.k. frikommunförsöket gavs dock möjlighet för kommunerna att med stöd

av lagen (1987:442) om försöksverksamhet med kommunal tillståndsprövning överta

tillståndsprövning för privat barnomsorg. Denna försöksverksamhet kommer att

gälla fram till utgången av år 1995. Idag har knappt hälften av landets kommuner

övertagit tillståndsprövningen.

 Den 1 januari 1994 trädde ett tillägg i tillståndslagen i kraft som innebär

att kommunerna vid tillståndsprövningen endast får fästa avseende vid sökandens

lämplighet att bedriva verksamheten och vid ändamålsenligheten av de lokaler där

sökanden avser att bedriva verksamheten.

 Regeringen föreslår att bestämmelserna om den kommunala tillståndsprövningen

för enskilda förskolor och fritidshem samt enskild integrerad skolbarnsomsorg

återställs till sin tidigare lydelse, vilket innebär att kommunernas

tillståndsprövning för enskild barnomsorgsverksamhet och skolbarnsomsorg skall

ske enligt samma regler som gäller för länsstyrelsens prövning enligt 69 §

socialtjänstlagen.

 Genom de här föreslagna åtgärderna återfår kommunerna sitt totala ansvar för

planering, organisation, drift, tillsyn och kostnadsutveckling av hela den

offentligt finansierade barnomsorgen.

 30

8 Författningskommentar

8.1 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1994:553)

om vårdnadsbidrag

Lagen om vårdnadsbidrag föreslås upphöra att gälla vid utgången av år 1994.

Övergångsbestämmelsen innebär att anmälningar om vårdnadsbidrag inte kan ges in

efter lagens upphörande, även om de avser tid före upphörandet. För prövningar

av anmälningar som kommit in före lagens upphörande och som även avser bidrag

för tid före upphävandet skall dock lagen fortsätta att gälla. Detsamma gäller

utbetalning av sådana bidrag.

8.2 Förslaget till ändring i lagen (1994:605) om ändring i

lagen (1962:381) om allmän försäkring

4 kap.

3 §

I första och andra styckena har antal dagar ändrats till vad som gällde före 1

juli 1994, dvs. till 450 resp. 180 dagar.

 I tredje stycket görs ett tillägg i förtydligande syfte för att klargöra att

hälftendelningen av föräldrapenningen mellan föräldrarna även gäller vid

flerbarnsfödsel.

 I sjätte stycket har ett tillägg gjorts som innebär att de 30 dagar som inte

är överlåtbara måste vara sådana som ersätts med föräldrapenning motsvarande

förälderns sjukpenning, dvs. de kan inte vara dagar som enligt 6 § tredje och

fjärde styckena uteslutande kan ersättas enligt garantinivån.

6 §

I första stycket har garantinivån sänkt till 60 kronor, dvs. den nivå som gällde

före den 1 juli 1994.

 I tredje och fjärde styckena har de s.k. garantidagarna återinförts till samma

antal som gällde före den 1 juli 1994.

Övergångsbestämmelserna

Med anledning av att lagändringarna görs i en tidigare ändringsförfattning görs

vissa redaktionella justeringar av övergångsbestämmelserna. Det i sak nya som

föreslås i övergångsbestämmelserna framgår av punkt 3.

 Ändringarna i 3 § innebär att man har rätt till totalt 450 dagar med föräldra-

penning; 360 med belopp motsvarande förälderns sjukpenning och nittio med belopp

enligt garantinivån. I den mån man före ikraftträdandet har tagit ut

föräldrapenning för dagar som uteslutande kan utges enligt garantinivån skall

dessa naturligtvis räknas av vid beräkning av kvarstående sådana dagar.

Därutöver skall enligt punkt 3 övergångsbestämmelsen dagar under vilka man fått

vårdnadsbidrag räknas av vid beräkning av antal kvarvarande dagar som

uteslutande kan ersättas enligt garantinivån. En månad med fullt vårdnadsbidrag

skall därvid alltid räknas som 30 dagar med sådant bidrag medan 1 350 kronor

eller 700 kronor i vårdnadsbidrag skall räknas som 20 resp. 10 dagar med sådant

bidrag. Om det är klarlagt att vårdnadsbidrag lämnats felaktigt eller lämnats

med fel belopp och bidraget därför skall återbetalas, skall någon avräkning

enligt denna punkt naturligtvis inte ske.

8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt

till ledighet för vård av barn, m.m.

3 §

Förslaget till ändring innebär att samma regel kommer att gälla som före den 1

juli 1994. Den tid under vilken man har rätt till ledighet efter ett barns

födelse eller adoption förlängdes då från ett och ett halvt till tre år med

anledning av att vårdnadsbidraget infördes. Vårdnadsbidraget föreslås nu bli

bortaget, varför även tiden för rätt till ledighet föreslås återställas till vad

som gällde innan vårdnadsbidraget infördes.

8.4 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

33 §

1 mom.

Lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag har i det föregående föreslagits bli upphävd.

Femte stycket i denna paragraf som, tillsammans med punkt 8 av anvisningarna,

reglerar den till vårdnadsbidraget knutna avdragsrätten för vissa

barnomsorgskostnader, föreslås med anledning därav också bli upphävd.

2 mom.

Eftersom möjligheten till avdrag för barnomsorgskostnader enligt 1 mom. och

punkt 8 av anvisningarna föreslås bli upphävd, har hänvisningen i detta moment

till punkt 8 av anvisningarna tagits bort.

Anvisningar till 32 §

12.

Eftersom vårdnadsbidraget föreslås bli borttaget skall det inte heller finnas

med i uppräkningen av skattepliktiga bidrag.

Anvisningar till 33 §

8.

Punkten föreslås upphävd i enlighet med vad som har anförts under 33 §.

Övergångsbestämmelserna

Om vårdnadsbidrag betalas ut efter 1 januari 1995 skall de äldre bestämmelserna

om skatteplikt för vårdnadsbidrag fortsätta att tillämpas på det utbetalda

bidraget. Om barnomsorgskostnader betalas först efter den 1 januari 1995, men

avser barnomsorg före nämnda datum, skall också de äldre bestämmelserna om

avdragsrätt fortsätta att tillämpas.

8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta

5 §

Eftersom vårdnadsbidraget i det föregående föreslagits borttaget skall det inte

heller finnas med i den uppräkning av skattepliktiga inkomster som finns i denna

paragraf.

Övergångsbestämmelserna

Om vårdnadsbidrag betalas ut efter 1 januari 1995 skall de äldre bestämmelserna

om skatteplikt för vårdnadsbidrag fortsätta att tillämpas på det utbetalda

bidraget.

8.6 Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

3 §

Vårdnadsbidraget har i det föregående föreslagits bli borttaget. Varken slutlig

eller preliminär skatt skall således längre betalas för vårdnadsbidrag, varför

det skall tas bort från uppräkningen i tredje stycket.

4 §

2 mom.

Uppräkningen av vårdnadsbidraget i 4 § 2 mom. tas bort, av samma anledning som i

3 §.

Övergångsbestämmelserna

Eftersom vårdnadsbidrag som betalas ut efter ikraftträdandet, enligt övergångs-

bestämmelserna till den föreslagna ändringen i kommunalskattelagen (1928:370),

även fortsättningsvis skall vara skattepliktigt, skall de äldre bestämmelserna i

denna lag också fortsätta att tillämpas på vårdnadsbidrag som betalas ut efter

ikraftträdandet.

 31

8.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

2 kap.

14 §

Tredje stycket föreslås upphävt med anledning av att vårdnadsbidraget och av-

dragsrätten för vissa barnomsorgskostnader blir borttaget.

3 kap.

13 §

Ordet vårdnadsbidrag i uppräkningen i första stycket föreslås bli struken med

anledning av förslaget att vårdnadsbidraget inte längre skall finnas kvar.

Övergångsbestämmelserna

Med anledning av att äldre bestämmelser om skatteplikt och avdragsrätt enligt

övergångsbestämmelserna till förslaget till ändring i kommunalskattelagen

(1928:370) skall fortsätta att tillämpas på vårdnadsbidrag som betalas ut efter

ikraftträdandet respektive på barnomsorgskostnader som avser tid före ikraft-

trädandet, föreslås en motsvarande övergångsbestämmelse gälla till denna lag.

8.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om

bostadsbidrag

4 §

Ändringarna i andra stycket är en följd av att vårdnadsbidraget och av-

dragsrätten för vissa barnomsorgskostnader tas bort.

Övergångsbestämmelserna

Övergångsbestämmelsen innebär dels att bostadsbidrag för tid före 1 januari 1995

beräknas efter äldre bestämmelser dels att om vårdnadsbidrag skulle utbetalas

efter ikraftträdandet skall det inte heller för tid därefter räknas som inkomst

vid beräkning av bostadsbidrag.

8.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer

5 §

Ändringen i andra stycket, dvs. borttagandet av punkt 2, är en följd av att

vårdnadsbidraget tas bort.

 32

Övergångsbestämmelserna

Övergångsbestämmelserna innebär att bostadstillägg för tid före den 1 januari

1995 beräknas efter äldre bestämmelser. Den föreslagna nya punkten innebär att

vårdnadsbidrag inte heller skall räknas som inkomst vid beräkning av bostads-

tilläggg i de fall vårdnadsbidrag betalas ut efter ikraftträdandet.

8.10 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen

(1980:620)

18 a §

Denna paragraf föreslås upphävd eftersom den är föranledd av lagen (1994:553) om

vårdnadsbidrag, som i det föregående föreslagits bli upphävd.

48 §

Med anledning av att lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag föreslås bli upphävd tas

hänvisningen i andra stycket denna paragraf bort.

69 §

Tredje stycket föreslås upphävd eftersom det är föranlett av lagen (1994:553) om

vårdnadsbidrag, som i det föregående föreslagits bli upphävd.

Övergångsbestämmelserna

Av övergångsbestämmelserna följer att uppgiftsskyldighet fortfarande skall gälla

i fråga om barnomsorgsplats som avser tid före den 1 januari 1995. Det framgår

också att vårdnadsbidrag som skall betalas ut efter 1 januari 1995 kan bli

föremål för en framställning från socialnämnden enligt äldre lagstiftning.

8.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:11) om

ändring i socialtjänstlagen (1980:620)

18 §

Första och andra styckena i paragrafens lydelse enligt lagen (1994:11) om

ändring i socialtjänstlagen (1980:620) föreslås ersatta med ett helt nytt

stycke. Enligt detta kan kommunerna lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet

och skolbarnsomsorg om kvalitetskraven i 13 b § är uppfyllda och avgifterna inom

den enskilda verksamheten inte är oskäligt höga. Någon skyldighet för kommunerna

att lämna sådant bidrag föreligger enligt förslaget således inte längre. För att

bidrag skall få ges gäller som sagt dock att den enskilda verksamheten uppfyller

kvalitetskraven i 13 b § och att avgifterna inte är oskäligt höga. Vidare bör

bidragen lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens

kostnad per barn i motsvarande verksamhet som drivs av kommunen, dvs. efter sam-

ma princip som gäller enligt 18 § i dess lydelse enligt lagen (1994:11) om

ändring i socialtjänstlagen (1980:620).

 Förslaget innebär också att tredje stycket upphävs. Ett barns hemkommun är

därmed inte längre skyldig att ersätta en annan kommun dess kostnader för

barnomsorg, enskild eller kommunal, som ges barnet inom den andra kommunen.

Kommuner får därmed själva komma överens om hur man skall lösa kostnadsfrågan i

de fall man anser sådana placeringar berättigade eller lämpliga.

Övergångsbestämmelserna

Enligt punkt 2 i övergångsbestämmelserna skall den som inte får bidrag efter den

1 januari 1995 få ersättning av kommunen för nödvändiga avvecklingskostnader om

ansökan om bidrag har lämnats in före den 1 september 1994 och verksamheten

skulle haft rätt till bidrag enligt lagen (1994:11) om ändring i

socialtjänstlagen (1980:620). Den som avsett att driva verksamheten kan då ha

börjat investera, hyra lokal och anställa personal. Det skall dock vara fråga om

nödvändiga kostnader. Det innebär t.ex. att om man drar på sig kostnader efter

det att det står klart att verksamheten inte får bidrag så kan kommunen inte

anses skyldig att ersätta dessa. Dock kan vissa kostnader som uppstår därefter

vara nödvändiga, exempelvis kan ett hyreskontrakt ha en viss uppsägningstid.

8.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:442) om

försöksverksamhet med kommunal tillståndsprövning för

vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen

(1980:620)

Förslaget att 2 a § skall upphävas innebär en återgång till vad som gällde före

den 1 januari 1994. Samma regel, dvs. 69 § socialtjänstlagen, kommer därmed att

gälla för tillståndsgivning oavsett om det är kommunen eller länsstyrelsen som

handhar prövningen och ger tillstånd. Någon särreglering i förhållande till

annan enskild verksamhet enligt socialtjänstlagen kommer därmed inte heller att

gälla.

 33

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1994

Närvarande: statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Hedborg

Regeringen beslutar proposition 1994/95:61 Vårdnadsbidraget. Garantidagarna.

Enskild barnomsorg.

 42