Regional utjämning och

utveckling

19

.

Förslag till statsbudget för 1998

Regional utjämning och utveckling

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Inledning 7

2.1 Omfattning/ändamål 7

2.2 Utgiftsutvecklingen 7

2.3 Resultatbedömning och slutsatser 9

2.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 9

3 Resultatinformation 11

3.1 Regionalpolitisk projektverksamhet 11

3.1.1 Regional projektverksamhet 11

3.1.2 Central projektverksamhet 12

3.2 Företagsstöd 13

3.2.1 Lokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag 13

3.2.2 Landsbygdsstöd 16

3.2.3 Stöd till kommersiell service 16

3.2.4 Sysselsättningsbidrag 17

3.2.5 Nedsatta socialavgifter 18

3.2.6 Transportbidrag 18

3.2.7 Särskilda regionala åtgärder för regional utvecklingoch

tillväxt 19

3.2.8 Stiftelsen Norrlandsfonden 21

3.3 Länsstyrelserna 21

3.4 Närings- och teknikutvecklingsverket 23

4 Förslag till förändringar av företagsstöden. 25

4.1 Regionalt utvecklingsstöd 25

4.2 Landsbygdsstöd 27

4.3 Sysselsättningsbidrag 28

4.4 Småföretagsstöd 29

4.5 Stöd till kommersiell service 29

5 Anslagsfrågor 33

A 1. Regionalpolitiska åtgärder 33

A 2. Regionalpolitisk låneverksamhet 35

A 3. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom

regionalpolitiken 35

A 4. Ersättning för nedsättning av socialavgifter 36

A 5. Transportbidrag 36

A 6. Glesbygdsverket 37

A 7. Statens institut för regionalforskning 38

A 8. Europeiska regionala utvecklingsfonden 38

A 9. Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till

Söderhamn 39

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

X

1. godkänner det övergripande målet för utgiftsområdet

enligt vad regeringen förordar (avsnitt 2.2),

2. godkänner regeringens förslag om landsbygdsstöd

(avsnitt 4.2),

3. godkänner regeringens förslag om

sysselsättningsbidrag (avsnitt 4.3),

4. godkänner regeringens förslag om småföretagsstöd

(avsnitt 4.4),

5. godkänner regeringens förslag om stöd till

kommersiell service (avsnitt 4.5),

6. för budgetåret 1998 anvisar anslagen under

utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling

enligt följande uppställning:

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL KR)

A 1. Regionalpolitiska åtgärder

ramanslag

1 597 517

A 2. Regionalpolitisk låneverksamhet

ramanslag

390 000

A 3. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier

inom regional- politiken

ramanslag

12 000

A 4. Ersättning för nedsättning av socialavgifter

ramanslag

415 000

A 5. Transportbidrag

ramanslag

336 000

A 6. Glesbygdsverket

ramanslag

23 393

A 7. Statens institut för regionalforskning

ramanslag

7 943

A 8. Europeiska regionala utvecklingsfonden

ramanslag

748 000

A 9. Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till

Söderhamn

reservationsanslag

75 000

Summa

3 604 853

.

2 Inledning

2.1 Omfattning/ändamål

Utgiftsområdet omfattar främst den del av

regionalpolitiken som brukar benämnas den lilla

regionalpolitiken.

Med den stora regionalpolitiken avses åtgärder

med regionalpolitisk betydelse inom andra

utgiftsområden. Åtgärderna inom dessa andra

utgiftsområden är sammantaget mer betydelsefulla för

den regionala utvecklingen än den lilla

regionalpolitiken.

Utgiftsområdet omfattar bl.a. olika former av

regionalpolitiska företagsstöd och medel som

länsstyrelserna förfogar över för regional

projektverksamhet samt för en del av medfinansieringen

av EG:s strukturfondsprogram. Utgiftsområdet omfattar

även utbetalningar från EG:s regionalfond som

delfinansierar EG:s bidrag till

strukturfondsprogrammen. Dessutom ingår

Glesbygdsverket och Statens institut för

regionalforskning (SIR).

Det sammanlagda återflödet av medel från EG:s

strukturfonder för regionalpolitiskt inriktade åtgärder

beräknas för programperioden 1995 1999 komma att

uppgå till cirka 5,5 miljarder kronor.

2.2 Utgiftsutvecklingen

UTGIFT DÄRAV ANVISAT UTGIFTS- FÖRSLAG BERÄKNAT BERÄKNAT

 PROGNOS

1995/96 1996 1997 1997 1998 1999 2000

3 692 2 444 3 726 4 525 3 605 3 585 3 284

1. Anvisade medel har i tilläggsbudget minskats med 6,5 miljoner

kronor.

Under budgetåret 1995/96 disponerades härutöver 128

miljoner kronor från s.k. äldre anslag och gjordes

besparingar på av riksdagen tidigare anslagna medel på

sammanlagt 695 miljoner kronor.

Utgiftsprognosen för budgetåret 1997 inkluderar

2 000 miljoner kronor från äldre anslag, inklusive det

under tionde huvudtiteln för budgetåret 1994/95

upptagna reservationsanslaget C 6. Särskilda

regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m.

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

I detta sammanhang bör observeras att budgetåret

1995/96 omfattade 18 månader.

Med hjälp av olika former av regionalpolitiska

företagsstöd i samband med investeringar, inkl.

tillfälligt småföretagsstöd, beräknas cirka 17 000 nya

arbetstillfällen tillkomma inom regionalpolitiskt

prioriterade regioner på grund av beslut som fattats

under budgetåret 1995/96. Investeringar i

storleksordningen 5 miljarder kronor har under samma

period delfinansierats med dessa stöd, förutom med

landsbygdsstöd för vilket uppgifter saknas. Beslut om

investeringsstöd har fattats för cirka 1 700 miljoner

kronor.

Härutöver beräknas beslut om sysselsättningsbidrag

på 289 miljoner kronor för kalenderåret 1995 ha

medverkat till att skapa cirka 2 700 nya arbetstillfällen.

För vissa av dessa har också lämnats stöd i samband

med investeringar. Driftstöd i form av nedsatta

socialavgifter och transportbidrag har bidragit till att

upprätthålla sysselsättningen i de mest utsatta

regionalpolitiska stödområdena. Sammanlagt 1 379

miljoner kronor har utbetalats för dessa båda stödformer

under budgetåret 1995/96.

Regionalpolitisk projektverksamhet på regional och

central nivå i en omfattning av cirka 400 miljoner

kronor under budgetåret 1995/96 har bl.a. verksamt

bidragit till att länsstyrelserna kunnat fullfölja sina

regionalpolitiska uppgifter.

Arbetet med att genomföra EG:s

strukturfondsprogram påbörjades under budgetåret

1995/96. Utbetalningarna från den Europeiska regionala

utvecklingsfonden uppgick under budgetåret till 10

miljoner kronor. De väntas öka väsentligt under

innevarande år. Bl.a. har länsstyrelserna beslutat om

cirka 500 miljoner kronor för medfinansiering av

strukturfondsprogram. Härtill kommer att bl.a.

landsbygdsstöd i många fall medfinansierat åtgärder

inom olika strukturfondsprogram. Regeringen avser att

återkomma i en regionalpolitisk proposition med

redovisning av hittills uppnådda resultat av

strukturfondsverksamheten.

Utgifterna inom området påverkas främst av den

ekonomiska konjunkturens utveckling. En uppåtgående

konjunktur innebär t.ex. en ökad investeringsvilja hos

företagen som i sin tur ökar efterfrågan på företagsstöd.

Större förändringar

Inför budgetåret 1997 har bl.a. följande förändringar

gjorts i företagsstöden.

Lokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag har slagits

samman till en stödform, regionalt utvecklingsstöd.

Kravet på sysselsättningsökning i varje enskilt

stödärende har minskats och ersatts med

sysselsättningsmål för varje myndighet som beviljar

stöd.

Systemet med kreditgarantier inom landsbygdsstödet

har ersatts med regionala utvecklingslån.

Nedsättningen av socialavgifterna har minskats från

tio till åtta procentenheter.

Bidragsnivåerna i transportbidraget har sänkts med

fem procentenheter i samtliga transportbidragszoner.

EG:s strukturfonder har inför innevarande

programperiod förstärkts bl.a. för att motverka de re-

gionala obalanser inom Europeiska unionen som

skapandet av den inre marknaden bedöms kunna

medföra. Under budgetåret 1995/96 godkändes de

första svenska programmen för åtgärder inom ramen

för strukturfonderna. Ett trettiotal program av olika

storleksordning och med olika geografisk omfattning

genomförs för närvarande. Genomförandet av EG:s

strukturfondsprogram innebär en kraftig förstärkning av

regionalpolitiken. Arbetet med

strukturfondsprogrammen har också medfört stora

administrativa förändringar för den svenska regional-

politiken.

Mål för utgiftsområdet

Riksdagen har vid ett flertal tillfällen ställt sig bakom att

målen för regionalpolitiken skall vara uthållig tillväxt,

rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor

skapas för medborgarna i hela riket.

Utgiftsområdet omfattar endast en mindre del av

regionalpolitiken, den lilla regionalpolitiken.

Utvecklingen inom många andra utgiftsområden ger de

grundläggande förutsättningarna och är sammantaget

mer betydelsefull för den regionala utvecklingen än den

 lilla regionalpolitiken. Något övergripande mål för

utgiftsområde 19 har hittills inte uttalats.

Regeringen föreslår därför nu att det övergripande

målet för verksamheten inom utgiftsområdet främst

skall vara att underlätta för näringslivet i

regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas så

att det bidrar till att uppfylla målen för

regionalpolitiken.

Prioriteringar för 1998

Regeringen avser att i en regionalpolitisk proposition

bl.a. närmare behandla de framtida förutsättningarna

samt mål och riktlinjer för regionalpolitiken. Härvid

avses också ytterligare förslag som rör utgiftsområdet

att lämnas.

I tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1997

föreslår regeringen bl.a. att riksdagen skall bemyndiga

regeringen att inom ramen för anslaget inom

utgiftsområde 19 A 1. Regionalpolitiska åtgärder

använda högst 500 miljoner kronor till ett program för

regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska

åtgärder (prop. 1997/98:1).

Med dessa medel avser regeringen bl.a. att påbörja

genomförandet av förslag som kommit fram i arbetet

med den nya tillväxtorienterade regionala

näringspolitiken bl.a. i det s.k. landshövdingeuppdraget.

I den regionalpolitiska propositionen avses sedan frågan

om den långsiktiga inriktningen och uppläggningen av

sådana åtgärder att tas upp. Den nya politiken innebär

bl.a. ökad samordning av de olika statliga åtgärder som

har betydelse för näringslivets utveckling. Detta berör i

hög grad utgiftsområdet.

Förslagen i det följande syftar bl.a. till att ytterligare

öka flexibiliteten och därmed effektiviteten av medlen

inom utgiftsområdet. Detta gäller särskilt medel som

disponeras på regional nivå, t.ex. genom förslag om

ändrade regler för beviljande och medelsanvisning för

sysselsättningsbidrag.

Möjligheterna att effektivisera genomförandet av

EG:s strukturfondsprogram skall undersökas.

Arbetet med att lokalisera nya statliga arbetstillfällen

till Söderhamn skall fullföljas.

2.3 Resultatbedömning och

slutsatser

Så utförlig information om resultaten av verksamheten

inom utgiftsområdet som för närvarande är möjlig att ta

fram lämnas under rubriken resultatinformation (avsnitt

3).

Regeringen bedömer att verksamheterna inom

utgiftsområdet, främst genom stöd till näringslivets

utveckling, har bidragit till ökad sysselsättning och

ekonomisk tillväxt i regionalpolitiskt utsatta områden.

Detta gynnar hela landets ekonomi.

De regionala obalanserna, i form av t.ex. negativ

befolkningsutveckling och hög arbetslöshet, tenderar

trots detta att öka. En balanserad regional utveckling är

en förutsättning för att samhällets stora nedlagda kapital

i t.ex. bostäder, skolor, kommunikationer skall utnyttjas

effektivt samt för att en god ekonomisk tillväxt skall

uppnås. En sådan utveckling är därmed ett viktigt led i

regeringens målsättning att halvera arbeslösheten till år

2000.

Utvecklingen inom många andra samhällssektorer

har försvårat möjligheterna att uppnå resultat inom

ramen för den lilla regionalpolitiken. Den regionala

utjämningspolitiken måste därför även i fortsättningen

bedrivas med kraft. Det finns även ett stort behov av att

stimulera den ekonomiska tillväxten och minska

arbetslösheten över hela landet. I den regionalpolitiska

propositionen avser regeringen att lämna förslag till

åtgärder för att motverka dessa problem.

Regeringen bedömde i den ekonomiska

vårpropositionen att verksamheten inom utgiftsområdet

skulle kunna genomföras inom en medelsram av 3 602

miljoner kronor för budgetåret 1998 (prop.

1996/97:150). Utgiftsområdet har härvid tillförts 50

miljoner kronor per år för åren 1998 2000 för vissa

insatser inom ramen för det s.k.

landshövdingeuppdraget. För år 1998 inryms även 75

miljoner kronor för lokalisering av statliga

arbetstillfällen till Söderhamn. Regeringen har också

utgått från att besparingar på 90 miljoner kronor skall

göras från och med år 1998. Besparingen sker på sikt

genom den regeländring för sysselsättningsbidrag som

regeringen återkommer till i avsnitt 4.3.

Utgiftsområdesramen för budgetåret 1998 föreslås, i

jämförelse med beräkningarna i vårpropositionen, öka

med 3 miljoner kronor genom överföring från

utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande binäringar.

Ramen för utgiftsområdet föreslås således för år

1998 till 3 605 miljoner kronor, och beräknas för år

1999 till 3 585 miljoner kronor och för år 2000 till

3 284 miljoner kronor.

2.4 Åtgärder utanför utgifts-

området

En mycket viktig uppgift för regeringen och olika

myndigheter är att se till att de regionalpolitiska

aspekterna beaktas inom olika utgiftsområden.

Exempel på sektorer som på ett avgörande sätt

positivt bidrar till den regionala utvecklingen är

skatteutjämningssystemet samt kommunikations- och

utbildningsväsendet. Verksamheterna inom dessa

sektorer har varit väsentliga för såväl den regionala

balansen som den ekonomiska tillväxten i hela landet.

Utvecklingen inom de utsatta regionerna kan dock

kräva en ökad helhetssyn inom ytterligare sektorer.

Brister i helhetssynen vid t.ex. utformningen av nya

organisationsstrukturer inom statliga verksamheter

medför att besparingseffekten inom en enskild sektor

kan motverkas av ökade utgifter inom andra sektorer.

Regeringen avser att närmare återkomma till dessa

frågor i den regionalpolitiska propositionen.

3 Resultatinformation

3.1 Regionalpolitisk

projektverksamhet

Regeringens bedömning:

Den regionalpolitiska projektverksamheten på regional

och central nivå är ett viktigt instrument för att främst

länsstyrelserna och Närings- och

teknikutvecklingsverket skall kunna uppfylla sina

regionalpolitiska mål. För att effektiviteten av enskilda

åtgärder m.m. skall kunna bedömas måste dock

verksamheten följas upp och utvärderas bättre än för

närvarande.

Skälen för regeringens bedömning

I det följande lämnas en närmare redogörelse för

dels den regionalpolitiska projektverksamhet som

länsstyrelserna bedriver, dels exempel på den

projektverksamhet som bedrivs av Närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK).

3.1.1 Regional projektverksamhet

Länsstyrelserna har från de medel de disponerar för

olika regionalpolitiska åtgärder möjlighet att, förutom

företagsstöd, bevilja medel till andra projekt som skall

gynna den regionala utvecklingen. Budgetåret 1995/96

(18 månader) fattade länsstyrelserna beslut om totalt

cirka 2 060 miljoner kronor till regionalpolitiska

åtgärder varav cirka 365 miljoner kronor till regional

projektverksamhet.

Länsstyrelserna lämnar med sina medel för

projektverksamhet stöd till ett brett spektrum av

aktiviteter i form av bl.a. utredningar (t.ex. om lokala

förutsättningar och hinder för utveckling), försöksverk-

samhet (t.ex. i nätverk, vid teknikcentra och högskolor)

och informationsinsatser (t.ex. turismkampanjer och

mässor). Ett mål för projektverksamheten är att i

samverkan med andra aktörer bygga upp resurser för

att åstadkomma en regional näringslivsutveckling.

Projektverksamheten skall grundas på en långsiktig

strategi och inriktas mot ekonomisk tillväxt och

inomregional balans. Även om projektverksamheten

inte innefattar direkt stöd till enskilda företag inriktas en

stor del av verksamheten på att skapa en bra

infrastruktur och en god miljö för näringslivet. Medlen

används även till att stimulera nyföretagande och

företagsförnyelse. Utmärkande för verksamheten är

också det stora antalet deltagande aktörer, vilket är ett

av syftena med verksamheten.

Projektverksamheten minskade i omfattning under

budgetåret 1995/96 (beräknat på 12 månader) i

jämförelse med budgetåret 1994/95, från 503 till 241

miljoner kronor (löpande priser).

Omfattningen av projektverksamheten påverkas

av den ekonomiska konjunkturen. Eftersom de medel

som står till förfogande är begränsade medför en

positiv konjunkturutveckling att projektverksamheten

minskar och beslut om företagsstöd ökar.

Den främsta orsaken till minskningen under

budgetåret 1995/96 är att Sverige i samband med EU

inträdet har fått tillgång till betydande medel från EG:s

strukturfonder. Finansiering från strukturfonderna

förutsätter nationell medfinansiering. Den stora

förändringen av det regionalpolitiska arbetet under

budgetåret 1995/96 har därför varit att utarbeta och

sedan påbörja genomförandet av ett antal

strukturfondsprogram. Länsstyrelserna har under

budgetåret 1995/96 prioriterat medfinansiering av

strukturfondsprogram där beslutade medel uppgick till

564 miljoner kronor jämfört med projektverksamhet,

365 miljoner kronor.

De nordliga länen Västernorrland, Jämtland,

Västerbotten och Norrbotten svarade under budgetåret

1995/96 för 38 % av den totala projektverksamheten

jämfört med 41 % under budgetåret 1994/95.

Projektverksamheten var under budgetåret 1995/96

störst i Västerbottens län, 43,9 miljoner kronor och

minst i Uppsala län, 2,9 miljoner kronor.

BEVILJADE MEDEL FÖR DE OLIKA LÄNSSTYRELSERNAS

PROJEKTVERKSAMHET UNDER BUDGETÅREN 1994/95

OCH 1995/96 (MKR)

LÄN 1994/95 1995/96 1995/96

 OMRÅKNAT

 TILL 12 MÅN

Stockholm 6,1 11,3 7,5

Uppsala 15,0 2,9 1,9

Södermanland 13,3 14,8 9,8

Östergötland 8,5 6,2 4,1

Jönköping 9,6 8,7 5,7

Kronoberg 10,4 3,0 2,0

Kalmar 15,5 13,7 9,0

Gotland 15,5 3,0 2,0

Blekinge 9,3 11,5 7,6

Kristianstad 11,3 8,6 5,7

Malmöhus 9,9 9,2 6,1

Halland 6,1 7,0 4,6

Göteborgs o Bohus 15,1 8,5 5,6

Älvsborg 10,6 12,8 8,4

Skaraborg 9,6 10,6 7,0

Värmland 28,9 26,6 17,6

Örebro 16,8 22,9 15,1

Västmanland 19,4 6,1 4,0

Dalarna 39,6 17,6 11,6

Gävleborg 26,8 23,0 15,2

Västernorrland 47,5 34,8 23,0

Jämtland 45,3 34,2 22,6

Västerbotten 39,0 43,9 29,0

Norrbotten 73,5 24,3 16,0

Summa 502,5 365,2 241,1

Under budgetåret 1995/96 har medlen främst används

till projekt inom sakområdena industri, 72, utbildning,

44, samt forskning och utveckling, 41 miljoner kronor.

Minst medel har beviljats till handel, 5 miljoner kronor.

En jämförelse mellan budgetåren 1994/95 och

1995/96 visar bl.a. att industri- och

teknikspridningsprojekten procentuellt har ökat sin andel

av den totala projektverksamheten. Jord- och

skogsbruks-, kommunikations-, handels-, turism- och

utbildningsprojekten har däremot procentuellt minskat

något. I absoluta tal och omräknat till 12 månader har

dock samtliga sakområden minskat under budgetåret

1995/96 jämfört med föregående budgetår.

LÄNSSTYRELSERNAS PROJEKTVERKSAMHET

FÖRDELAD PÅ SAKOMRÅDEN UNDER BUDGETÅREN

1994/95 OCH 1995/96 (MKR)

SAKOMRÅDE 1994/95 1995/96 1995/96

 18 (MÅN)

 OMRÅKNAT

 TILL 12

MÅN

Industri 74,6 71,9 47,5

Privata tjänster 22,4 15,3 10,1

Jord- och skogsbruk 23,2 7,7 5,1

Energi 6,7 7,7 5,1

Kommunikationer 29,4 14,6 9,6

Handel 8,7 4,6 3,0

Turism 57,2 30,3 20,0

Utbildning 76,7 43,7 28,8

Forskning och utveckling 57,6 41,3 27,3

Teknikspridning 17,3 19,8 13,1

Jämställdhet 28,5 24,7 16,3

Sektorssamordning 44,0 35,7 23,6

Övrig offentlig verksamhet 19,0 25,4

 16,8

Kultur 37,0 22,5 14,8

Summa 502,5 365,2 241,1

Det pågår ett engagerat utvecklingsarbete i regionerna.

Det sker i ökad utsträckning en samordning och

samverkan mellan olika myndigheter och mellan

myndigheter och privata företag. De mest

framgångsrika projekten blir även allt längre och mer

omfattande. Utvecklingsarbete bedrivs ofta under lång

tid vilket medför att resultaten av projekten oftast inte

visar sig förrän på lång sikt.

På grund av bl.a. projektverksamhetens vitt skilda

karaktär och deras ofta indirekta effekter på den

regionala utvecklingen är utvärdering av verksamheten

ofta komplicerad. Metoder för att följa upp och

utvärdera verksamheten behöver utvecklas. Bl.a. genom

utvecklingen av ett nytt administrativt system hos

NUTEK skall det ges bättre möjlighet att i framtiden

följa upp enskilda projekt och utvärdera

projektverksamheten.

3.1.2 Central projektverksamhet

För central regionalpolitisk projektverksamhet har på

senare år använts främst medel från det under

tionde huvudtiteln för budgetåret 1994/95 upptagna

reservationsanslaget C 6. Särskilda regionalpolitiska

infrastrukturåtgärder m.m. samt medel från

reservationsanslaget C 2. Regionala utvecklingsinsatser

m.m.

Bland större projekt kan särskilt nämnas ett

forsknings- och utvecklingsprogram som löper under

perioden 1995 2000. Regeringen har avsatt 170

miljoner kronor till NUTEK för att stödja regionala

utvecklingskonsortier bestående av små och medelstora

företag inom regionalpolitiskt prioriterade områden.

Målet med projektet är att företagen i samarbete skall

öka sin kompetens och teknologiska kapacitet samt att

skapa nya länkar mellan små och stora företag,

forskningsinstitut och högskolor.

NUTEK inbjöd en mängd företag och organisationer

att utforma idéer till projekt. Efter ingående

bedömningar av 273 idéer och ansökningar lämnade

NUTEK förslag till regeringen om ett program som

innefattade 22 företagsgrupper med sammanlagt cirka

240 företag.

Grupperna har etablerat nätverk i vilka högskolor

och industriforskningsinstitut ingår. Dessutom har ett

antal större företag, till vilka småföretagen ofta är

underleverantörer, engagerats. De större företagen

tillhandahåller specifik teknologi eller kompetens som är

viktig för att genomföra projekten.

I en första utvärdering av projektresultaten

konstateras bl.a. att försöksverksamheten är ett nytt sätt

att främja mindre företags utvecklingskraft. Den

generella slutsatsen är att resultaten hittills pekar på att

stöd via konsortier i många avseenden ger större

effektivitet än konventionellt utvecklingsstöd till företag.

Detta projekt löper som nämnts t.o.m. år 2000.

Regeringen avser att senare återkomma till riksdagen

med förslag bl.a. om att de beviljade medlen skall få

användas under längre tid.

NUTEK har också genomfört ett antal projekt inom

informationsteknik och distansöverbryggande områden.

Den under budgetåret framtagna rapporten om

informationstekniken och konsekvenserna för branscher

och regioner utgör underlag för det fortsatta arbetet.

3.2 Företagsstöd

Regeringens bedömning:

De regionalpolitiska företagsstöden fungerar i huvudsak

väl och bidrar till att näringslivet utvecklas i de

regionalpolitiskt prioriterade områdena. Uppföljningen

av vissa stödformer behöver förbättras. Effekterna av

nedsatta socialavgifter m.m. bör utvärderas.

Skälen för regeringens bedömning

De regionalpolitiska företagsstöden är för

närvarande regionalt utvecklingsstöd (regionalt

utvecklingsbidrag och regionalt utvecklingslån),

landsbygdsstöd (landsbygdsbidrag, regionalt utveck-

lingslån och bidrag för anställda i hemarbete), lån

till privata regionala investmentbolag,

sysselsättningsbidrag, nedsatta socialavgifter och

transportbidrag.

Före år 1997 benämndes regionalt utvecklingsstöd

lokaliseringsstöd (lokaliseringsbidrag och

lokaliseringslån) och utvecklingsbidrag.

För att främja sysselsättningsskapande investeringar

och inomregional balans har riksdagen för de senaste

budgetåren även anslagit medel för bl.a. tillfälligt

småföretagsstöd.

Som regionalpolitiskt företagsstöd kan även räknas

Stiftelsen Norrlandsfondens verksamhet.

Inom den lilla regionalpolitiken kan även lämnas

stöd till kommersiell service (hemsändnings-

bidrag, avskrivningslån, investeringslån, regionalt ut-

vecklingslån och servicebidrag).

Gjorda utvärderingar under de senaste åren visar att

de regionalpolitiska företagsstöden i huvudsak fungerar

väl i enlighet med de riktlinjer som nu gäller för dem.

Som framgår av den följande resultatinformationen har

de regionalpolitiska stöden varit av betydelse för

näringslivet och bl.a. medverkat till att skapa nya

arbetstillfällen i regionalpolitiskt utsatta orter och

regioner. Detta gäller främst de tillväxtinriktade stöden.

Driftstöden har störst betydelse i de regionalpolitiskt

mest utsatta regionerna.

Uppföljningen av vissa stödformer är bristfälliga och

skall förbättras. Möjligheterna att utvärdera stödformen

nedsatta socialavgifter har bl.a. på grund av bristande

underlag hittills varit bristfälliga. Som närmare

utvecklas senare (avsnitt 4) avser regeringen att låta

genomföra en utvärdering av stödformen och i samband

härmed även belysa på vilket sätt staten effektivast

stödjer utvecklingen av näringslivet i de mycket utsatta

regioner där nedsatta socialavgifter gäller. I detta

sammanhang bör också ställas frågan om möjligheterna

att förbättra metoderna att mäta de samhällsekonomiska

effekterna av företagsstöden.

I det följande lämnas resultatinformation för de olika

företagsstöden.

3.2.1 Lokaliseringsstöd och

utvecklingsbidrag

Lokaliseringsstöd (lokaliseringsbidrag och

lokaliseringslån) och utvecklingsbidrag beviljas i

samband med hårda och mjuka investeringar i

stödområde 1 med högst 70 % av godkänt stödunderlag

och i övriga områden (tillfälligt stödområde och

stödområde 2) med högst 50 %.

Under budgetåret 1995/96 beviljades 537 företag

stöd. Det sammanlagda stödbeloppet uppgick till 873,2

miljoner kronor, varav 610,2 miljoner kronor i

lokaliseringsbidrag, drygt 141 miljoner kronor i

lokaliseringslån, 99,4 miljoner kronor i

utvecklingsbidrag och 22,6 miljoner kronor i

villkorslån. Den totala investeringskostnaden för

stödprojekten var 3 070 miljoner kronor.

Investeringarna beräknas sammanlagt åstadkomma

3 763 nya arbetstillfällen varav 33 % för kvinnor.

Riktlinjer för stödet var att minst 40 % av antalet nya

arbetstillfällen skulle avse vartdera könet. Den

genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle

beräknas till 189 000 kronor. Detta framgår av följande

tabell, i vilken utfallet under budgetåren 1991/92

1995/96 redovisas.

BEVILJAT LOKALISERINGSSTÖD OCH

UTVECKLINGSBIDRAG M.M. UNDER BUDGETÅREN

1991/92 1995/96

 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96

 (18 MÅN)

Antal företag 589 538 769 665 537

Beviljat stöd (mkr)

Lokaliseringsbidrag 252,5 259,5 439,8 500,0 610,2

Lokaliseringslån 43,1 124,7 103,3 141,0

Utvecklingsbidrag 392,6 170,7 227,7 202,3 122,0

Summa 645,1 473,3 792,2 805,6 873,2

Beräknad syssel-

sättningsökning

(antal) 3 386 2 473 3 865 3 883 3 763

Varav kvinnor 1 280 743 1 242 1 349 1 239

 andel 38 % 30 % 32 % 35 % 33 %

Subvention per nytt

arbetstillfälle (tkr) 178 174 170 181 189

Beviljat stöd mellan 1994/95 1995/96 har sjunkit, och

färre företag har beviljats stöd.

BEVILJAT LOKALISERINGSSTÖD OCH UTVECKLINGSBIDRAG M.M UNDER BUDGETÅRET 1995/96,

FÖRDELAT PÅ LÄN

LÄN ANTAL ARBETS- INV.KOSTNAD LOK.BIDRAG LOK.LÅN BERÄKNAD

VARAV SUBVENTION

 STÄLLEN (MKR) + UTV.BIDRAG (MKR) SYSSELS. KVINNOR PER NYTT

 (MKR) ÖKNING % ARBETSTILL-

 FÄLLE (TKR)

Östergötland 7 56,5 11,0 3,5 112 13 98

Kalmar 24 178,5 32,3 1,4 222 34 146

Blekinge 30 199,8 35,3 3,9 517 35 68

Älvsborg 7 32,8 6,1 0,4 32 16 190

Skaraborg 14 35,4 6,2 3,0 59 26 106

Värmland 49 398,3 78,5 11,1 308 38 255

Örebro 23 89,4 20,9 2,6 197 22 106

Västmanland 12 77,1 11,6 1,0 59 36 199

Dalarna 34 187,4 48,1 1,1 169 38 285

Gävleborg 37 221,8 36,8 3,9 415 31 89

Västernorrland 82 476,0 118,2 40,9 593 31 199

Jämtland 72 429,5 124,8 19,0 378 35 330

Västerbotten 79 352,5 81,2 33,2 351 35 231

Norrbotten 67 334,9 98,5 15,9 352 38 280

Summa 537 3 070,0 709,6 141,0 3 763 33 189

Under budgetåret 1995/96 ingick 14 län helt eller delvis

i stödområde. Delar av Sverige är indelat i stödområde

1 och 2, samt tillfälligt stödområde. Huvuddelen av

stödområdena ligger i landets norra delar. Företag i de

fyra nordligaste länen, Norrbotten, Västerbotten,

Jämtland och Västernorrland, erhöll drygt 58 % av

lokaliserings- och utvecklingsbidragen och nästan 77 %

av lokaliseringslånen. Tillsammans med de övriga tre

skogslänen (Värmland, Dalarna

och Gävleborg) har företag i dessa sju län tillsammans

erhållit 81 % av bidragen och 89 % av lånen.

Av följande sammanställning framgår fördelningen

av antalet arbetsställen, investeringskostnader och

beviljat stöd, beräknad sysselsättningsökning och

subvention per nytt arbetstillfälle i olika stödområden

under budgetåret 1995/96 (18 mån).

BEVILJAT LOKALISERINGSSTÖD OCH UTVECKLINGSBIDRAG M.M. UNDER BUDGETÅRET 1995/96

FÖRDELAT PÅ

STÖDOMRÅDEN

STÖDOMRÅDE ANTAL FÖRETAG INV.KOSTNAD BEVILJAT BEVILJAT

BERÄKNAD VARAV SUBVENTION

 (MKR) BIDRAG LOK.LÅN SYSSELS. KVINNOR PER

 (MKR) (MKR) ÖKNING ARBETSTILL-

 FÄLLE (TKR)

1 136 612,7 203,7 31,9 636 246 320

2 160 1 030,4 232,6 30,8 924 326 252

Tillfälligt 241 1 426,8 273,3 78,3 2 203 668 124

Summa 537 3 070,0 709,6 141,0 3 763 1 240 189

3.2.2 Landsbygdsstöd

Den 1 juli 1994 infördes landsbygdsstöd som bl.a.

ersatte det tidigare glesbygdsstödet samt mindre

lokaliserings- och utvecklingsbidrag. Samtidigt infördes

utöver glesbygdsområden även landsbygdsområden

som stödberättigade områden med lägre maximal

stödnivå än i glesbygdsområden. I glesbygdsområden är

stödnivån högst 50 % och i landsbygdsområden är

stödnivån högst 20 %. I de regionalpolitiska

stödområdena innebar det nya lands- bygdsstödet att fler

verksamheter i centralorterna blev stödberättigade, t.ex.

lokal service.

BEVILJAT LANDSBYGDSSTÖD M.M UNDER

BUDGETÅRET 1995/96, FÖRDELAT PÅ LÄN (TKR)

LÄN BELOPP BERÄKNAD SUBVENTION

 SYSSELS. PER ARBETS-

 ÖKNING TILLFÄLLE

 (TKR)

Stockholm 4,2 67 63

Uppsala 1,4 63 22

Södermanland 0,8 28 31

Östergötland 4,4 165 27

Jönköping 11,6 253 46

Kronoberg 12,0 145 83

Kalmar 21,7 320 68

Gotland 6,5 112 58

Blekinge 19,2 203 95

Kristianstad 2,5 69 36

Malmöhus 1,8 42 43

Halland 2,2 32 68

Göteborgs och Bohus 5,3 90 58

Älvsborg 10,5 154 68

Skaraborg 2,4 65 38

Värmland 40,2 230 175

Örebro 21,0 164 128

Västmanland 11,5 129 89

Dalarna 44,3 372 119

Gävleborg 62,2 654 95

Västernorrland 75,8 331 229

Jämtland 83,0 413 201

Västerbotten 87,9 1 083 81

Norrbotten 66,4 363 183

Summa 598,6 5 547 108

Landsbygdsstödet beräknas bidra till cirka 5 500 nya

arbetstillfällen under budgetåret 1995/96. Den

genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle var

108 000 kronor. Glesbygdsområden har prioriterats före

landsbygdsområden. I genomsnitt har cirka 60 % av

stödet gått till glesbygdsområden. Prioriteringarna

skiljer sig dock avsevärt mellan läns- styrelserna.

I NUTEK:s databas STINS finns fr.o.m. januari

1997 även uppgifter om landsbygdsstöd, vilket innebär

att redovisningen och uppföljningen i framtiden

förbättras och blir mer tillgänglig.

3.2.3 Stöd till kommersiell service

Stöd till kommersiell service lämnas för att upprätthålla

en med hänsyn till geografiska och befolkningsmässiga

förhållanden tillfredsställande försörjning med

dagligvaror och drivmedel i glesbygder. Om det är av

särskild betydelse för konsumenterna kan stöd beviljas

även till fackhandelsservice och varubussar. Stöd till

kommersiell service kan lämnas för investeringar, som

servicebidrag för att upprätthålla en viss servicenivå i

glesbygd samt hemsändningsbidrag.

BEVILJAT STÖD TILL KOMMERSIELL SERVICE UNDER

BUDGETÅREN 1991/92 1995/96 (MKR)

BUDGETÅR 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96

 (18 MÅN)

Avskrivningslån 28,1 21,5 28,6 54,8 43,5

Servicebidrag 6,9 11,1 10,5 19,5 21,5

Hemsändningsbidrag 5,5 5,5 5,7 6,0 9,5

Summa 40,5 38,1 44,6 80,1 74,5

Under början av 1990 talet har det statliga stödet till

kommersiell service legat på nivån 40 45 miljoner

kronor per år. Budgetåret 1994/95 beviljades avsevärt

mer stöd, drygt 80 miljoner kronor, som en direkt följd

av möjligheten att ge upp till 85 % i avskrivningslån till

investeringar som genomförs för att uppfylla krav som

har ålagts verksamheten genom föreskrifter i lag eller

förordning. Denna utökade stödmöjlighet syftar bland

annat till att underlätta för butiker och bensinstationer

att ersätta miljöfarliga köldmedia i kyl- och

frysanläggningar samt för att förse

bensinanläggningarna med utrustning för

bensinåtervinning. Till sådana investeringar beviljades

under 1994/95 och 1995/96 cirka 28 respektive 19,5

miljoner kronor. Den kraftiga minskningen av stöd till

dessa investeringar budgetåret 1995/96 indikerar att

flertalet butiker och drivmedelsanläggningar som kan

erhålla sådant stöd genomfört erforderliga investeringar

de senaste åren. Behovet av sådana stödinsatser kommer

sannolikt att minska kraftigt de närmaste två åren.

BEVILJAT STÖD TILL KOMMERSIELL SERVICE UNDER BUDGETÅRET 1995/96, FÖRDELAT PÅ LÄN

 (TKR)

LÄN INVESTERINGS- SERVICE- HEMSÄND- SUMMA KREDIT-

 STÖD BIDRAG NINGSBIDRAG GARANTIER

Stockholm 1 255 0 0 1 255 500

Uppsala 424 130 91 645 0

Södermanland 440 0 188 628 100

Östergötland 1 604 175 176 1 966 200

Jönköping 642 400 449 1 490 0

Kronoberg 983 0 154 1 137 0

Kalmar 2 504 170 586 3 260 0

Gotland 1 009 0 32 1 041 0

Blekinge 1 151 240 482 1 873 275

Kristianstad 1 404 0 254 1 658 0

Malmöhus 44 0 0 44 0

Halland 798 300 0 1 098 0

Göteborgs och Bohus 1 149 770 0 1 919 200

Älvsborg 238 0 153 391 170

Skaraborg 1 121 0 235 1 356 0

Värmland 4 437 1 895 704 7 036 200

Örebro 3 377 2 010 205 5 592 0

Västmanland 611 453 297 1 361 0

Dalarna 1 683 2 206 316 4 204 500

Gävleborg 2 161 1 500 265 3 926 0

Västernorrland 3 040 3 524 1 138 7 702 0

Jämtland 4 387 1 389 1 208 6 984 875

Västerbotten 6 282 3 899 809 10 990 1 061

Norrbotten 2 795 2 400 1 711 6 906 1 035

Summa 43 538 21 461 9 453 74 452 5 116

Stöd till kommersiell service har starkt bidragit till att

upprätthålla en god servicenivå på landsbygden och i

glesbygd. Nedläggningstakten bland dagligvarubutiker

som varit föremål för statliga stödinsatser har enligt

Konsumentverket varit relativt låg fram till början av

1990 talet jämfört med övriga butiker av motsvarande

storlek. Under de senaste åren har dock den positiva

trenden brutits genom att nedläggningstakten av

dagligvarubutiker som fått stöd ökat.

3.2.4 Sysselsättningsbidrag

Sysselsättningsbidraget är avsett att täcka en del av de

initialkostnader som uppkommer när företag etableras

eller utökar sin personalstyrka. Bidrag lämnas för

närvarande med 200 000 kronor per nytt

helårsarbetstillfälle i stödområde 1 och 120 000 kronor i

stödområde 2 samt utbetalas i efterskott per kalenderår

under en femårsperiod med belopp som redovisas i

följande tabell.

 STÖDOMRÅDE 1 STÖDOMRÅDE 2

Förstaårsbidrag 60 000 kr 40 000 kr

Fortsatt bidrag

för andra året 50 000 kr 30 000 kr

tredje året 40 000 kr 25 000 kr

fjärde året 30 000 kr 15 000 kr

femte året 20 000 kr 10 000 kr

Summa 200 000 kr 120 000 kr

För att få den sammanlagda stödsumman måste

företagen behålla det ökade antalet årsarbetskrafter

under hela perioden.

Av följande sammanställning framgår beviljat

sysselsättningsbidrag för åren 1992 1996 fördelat på

arbetsställen, årsarbetskrafter samt beviljat belopp.

BEVILJAT SYSSELSÄTTNINGSBIDRAG M.M. FÖR ÅREN

1992 1996

ÅR 1992 1993 1994 1995

 19961

Antal arbetsställen 1 318 1 225 1 319 1 434 1 035

Antal årsarbetskrafter 6 111 5 099 6 235 8 432 6 171

 varav förstaårsbidrag 1 225 910 2 099 2 742 1 665

Beviljat belopp (mkr) 188 156 204 289 212

1. Ansökningarna om sysselsättningsbidrag för kvalifikationsåret 1996

är ännu inte färdigbehandlade. Beloppet för år 1996

kommer därför att öka.

Den länsvisa fördelningen av beviljat belopp åren 1995

och 1996 framgår av följande sammanställning

(miljoner kronor).

UTBETALT SYSSELSÄTTNINGSBIDRAG UNDER ÅREN

1995 OCH 1996, FÖRDELAT PÅ LÄN (MKR)

LÄN 1995 1996

Älvsborg 6,3 20,0

Värmland 12,4 22,0

Örebro 4,6 4,7

Västmanland 4,7 5,5

Dalarna 18,4 25,4

Gävleborg 9,1 11,1

Västernorrland 7,8 14,3

Jämtland 42,8 50,7

Västerbotten 33,0 42,3

Norrbotten 45,0 55,8

Summa 184,1 251,8

Som villkor för att sysselsättningsbidrag skall beviljas

gäller bl.a. att minst 40 % av de nya arbetstillfällena

fördelas till vartdera könet. Av under år 1996 beslutade

sysselsättningsbidrag har 26,8 % av de nya

arbetstillfällena fördelats till kvinnor. Den länsvisa

fördelningen av andelen arbetstillfällen för kvinnor åren

1995 och 1996 framgår av följande tabell.

SYSSELSÄTTNINGSBIDRAG. KVINNORS ANDEL AV

NYSKAPADE ARBETSTILLFÄLLEN UNDER ÅREN 1995

OCH 1996, FÖRDELAT PÅ LÄN

LÄN 1995 % 1996 %

Älvsborg 36,6 21,1

Värmland 23,3 23,4

Örebro 25,6 18,0

Västmanland 37,7 32,3

Dalarna 26,5 27,6

Gävleborg 28,3 13,5

Västernorrland 31,8 31,2

Jämtland 38,0 35,5

Västerbotten 29,1 29,3

Norrbotten 29,0 34,8

Hela stödområdet 30,6 26,8

Närings- och teknikutvecklingsverkets (NUTEK)

utvärdering hösten 1993 och fortlöpande

resultatuppföljningar visar bl.a. att

sysselsättningsbidraget på ett positivt sätt bidrar till

näringslivets utveckling i de regionalpolitiskt

prioriterade områdena.

I avsnitt 4.3 redogörs närmare för förslag till

förändring av sysselsättningsbidraget i syfte att

åstadkomma en effektivare användning av

bidragsformen.

3.2.5 Nedsatta socialavgifter

Systemet med nedsatta socialavgifter är för närvarande

inte utformat så att dess effekter kan mätas på ett enkelt

sätt. Regeringen har gett Riksskatteverket (RSV) i

uppdrag att utreda vilka åtgärder som krävs för att man

med hjälp av skattemyndigheterna regelbundet skall

kunna följa upp nedsättningen av so-

cialavgifter med avseende på ekonomisk, geografisk

och branschvis fördelning. I en delrapportering av

uppdraget angav RSV bl.a. att en sådan uppföljning

torde kunna genomföras till en relativt låg kostnad

fr.o.m. år 1998.

Bidragsformen nedsatta socialavgifter är ännu inte

godkänd av EG kommissionen.

3.2.6 Transportbidrag

Transportbidraget infördes år 1971. Syftet är att främja

en samhällsekonomiskt och i övrigt lämplig lokalisering

av näringslivet. Bidragets storlek bestäms av

transportavståndet, vilket skall uppgå till minst 251 km,

samt transportbidragszon.

De totalt beviljade transportbidragen för åren 1995

och 1996 uppgick till cirka 384 respektive 375 miljoner

kronor. Den geografiska fördelningen fram- går av

nedanstående tabell.

BEVILJAT TRANSPORTBIDRAG FÖR ÅREN 1995 OCH

1996, FÖRDELAT PÅ LÄN (MKR)

LÄN 1995 1996

Dalarna 6,3 2,4

Värmland 9,6 7,8

Gävleborg 13,5 12,3

Västernorrland 45,5 46,6

Jämtland 47,6 47,2

Norrbotten 102,1 106,9

Västerbotten 159,2 151,7

Summa 383,8 374,9

Minskningen i beviljade transportbidrag mellan åren

1995 och 1996 beror huvudsakligen på att Volvo

Lastvagnar AB:s ansökan inte är behandlad i avvaktan

på ärendets vidare handläggning inom EG

kommissionen.

Eftersom branschindelningen har förändrats, vilket

försvårar jämförelser med tidigare år, redovisas här

endast 1996 års fördelning.

BEVILJAT TRANSPORTBIDRAG FÖR ÅR 1996 FÖRDELAT

PÅ NÄRINGSGRENAR (MKR)

NÄRINGSGREN 1996

Jord-, skog- och fiske 3,7

Utvinning av mineral 0,0

Livsmedel 29,1

Textil/beklädnad 1,5

Trävarutillverkning 147,0

Pappersvaruindustri 4,2

Kemisk industri 43,6

Jord- och stenvaruindustri 9,6

Metallindustri 53,5

Övrig verkstadsindustri 36,5

Transportmedelsindustri 36,6

Övrig tillverkning 6,0

Övriga branscher 3,6

Summa 374,9

Transportbidragsutredningen konstaterar i sitt

betänkande Konkurrensneutralt transportbidrag (SOU

1997:94) bl.a. att kunskaperna om svensk

transportmarknad och om transportbidragets och andra

bidrags inverkan är begränsade, vilket gör det svårt att

utvärdera effekterna av transportbidraget och jämföra

dem med effekterna av andra bidrag.

3.2.7 Särskilda regionala åtgärder för

regional utveckling och tillväxt

Våren 1994 beslutade riksdagen att 800 miljoner kronor

av medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle

överföras till länsstyrelserna för mer långsiktiga

åtgärder under budgetåret 1994/95 (prop. 1993/94:140,

bet. 1993/94:AU13, rskr. 1993/94:366). Medlen skulle

fördelas med utgångspunkt från såväl

arbetslöshetssituationen som den regionalpolitiska

problembilden. De olika åtgärderna avsågs bidra till

förbättrad inomregional balans samt

sysselsättningsökning i hela landet. Medlen fick

användas till tillfälligt småföretagsstöd, konsultcheckar

och andra företagsinriktade åtgärder.

Regeringen ställde ett resultatkrav på länsstyrelserna

i form av nya arbetstillfällen för dessa medel. Det

innebar att lägst det antal som motsvaras av det belopp

varje länsstyrelse disponerar dividerat med 194 000

kronor, skulle ha skapats efter programperiodens

utgång.

Riksdagen beslutade under våren 1995 om ett nytt

program med samma huvudinriktning omfattande 400

miljoner kronor för budgetåret 1995/96 (prop.

1994/95:218, bet. 1994/95:AU15, rskr. 1994/95:398).

Motsvarande resultatkrav för dessa medel är att lägst

det antal arbetstillfällen som motsvaras av det belopp

varje länsstyrelse disponerat dividerat med 150 000

kronor, skall ha skapats efter programperiodens utgång.

Regeringen har senare beslutat att icke

ianspråktagna medel får användas för nya åtgärder efter

budgetårens utgång intill den 31 december 1996

respektive den 31 december 1997. Bl.a. mot bakgrund

härav är det ännu inte möjligt att göra en slutlig

redovisning av dessa medel.

Riksdagen beslutade vidare sommaren 1996, med

anledning av proposition 1995/96:222 Vissa åtgärder

för att halvera arbetslösheten till år 2000, finansiering

m.m. (bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) att

anvisa medel för Program för småföretagsutveckling,

förnyelse och tillväxt. I skilda beslut har regeringen av

dessa medel tilldelat länsstyrelserna resurser för bl.a.

verksamhet med tillfälligt småföretagsstöd under åren

1996 1998.

NUTEK och länsstyrelserna har fått i uppdrag att

genomföra programmen. I detta uppdrag ingår att följa

programarbetet och effekterna av de olika åtgärderna.

För att genomföra utvärdering har NUTEK engagerat

ett fristående organ, Nordlandsforskning i Bodö.

NUTEK konstaterar utifrån hittills genomförda

utvärderingar (bl.a. Nordlandsforsknings rapporter

 Sysselsättningsvekst gjennom småföretaksutvik-ling ,

NUTEK 1995:47 och 1997:50) att verksamheten med

tillfälligt småföretagsstöd, konsultcheckar och andra

företagsinriktade projekt har haft betydande effekter.

Utvecklingspotentialen i olika regioner har tillvaratagits

och utvecklingsbara företag inom växande branscher har

fått stöd. Det ekono-

miska tillskottet har medverkat till att tidigarelägga

investeringar och att göra dem större än företagen

ursprungligen planerat.

NUTEK redovisar att under perioden 1 juli 1994 30

juni 1995 beviljades totalt cirka 620 miljoner kronor i

tillfälligt småföretagsstöd, konsultcheckar och projekt

till företag i samtliga län. Den faktiska

sysselsättningsökningen per den 30 juni 1995 uppges till

cirka 5 700 arbetstillfällen. För perioden 1 juli 1995

31 december 1996 har enligt NUTEK:s redovisning

cirka 517 miljoner kronor beviljats för motsvarande

ändamål i samtliga län. Den beräknade

sysselsättningsökningen i dessa företag uppgår till drygt

8 000 arbetstillfällen. Av tabellen framgår att cirka

hälften av totalt beviljade medel för budgetåren 1994/95

och 1995/96 använts till småföretagsstöd, knappt en

fjärdedel till konsultcheckar och drygt en fjärdedel till

projekt.

BEVILJAT SMÅFÖRETAGSSTÖD, KONSULTCHECKAR

OCH PROJEKT UNDER BUDGETÅREN 1994/95 OCH

1995/96 (MKR)

BUDGETÅR SMÅFÖRE- KONSULT PROJEKT TOTALT

 TAGSSTÖD CHECKAR

1994/95 311,3 130,5 178,4 620,2

1995/96 (18 mån) 261.2 132,9 122,4 516,5

Summa 572,5 263,4 300,8 1 136,7

BEVILJAT TILLFÄLLIGT SMÅFÖRETAGSSTÖD

KONSULTCHECKAR OCH PROJEKT M.M. UNDER

BUDGETÅRET 1995/96, FÖRDELAT PÅ LÄN

 BERÄKNAD

SYSSELSÄTTNINGS-

LÄN BELOPP ÖKNING

 (MKR) MÄN KVINNOR

 TOTALT

Stockholm 45,3 378 339 717

Uppsala 14,6 220 101 321

Södermanland 20,8 183 110 293

Östergötland 29,3 546 244 790

Jönköping 18,0 160 71 231

Kronoberg 12,3 180 130 310

Kalmar 20,9 168 86 254

Gotland 9,5 44 38 82

Blekinge 15,5 73 23 181

Skåne 47,7 442 209 651

Halland 15,5 145 69 214

Göteborgs och Bohus 31,7 471 160 631

Älvsborg 26,0 327 126 453

Skaraborg 19,1 400 124 524

Värmland 17,7 153 51 204

Örebro 17,1 135 47 182

Västmanland 23,6 307 105 412

Dalarna 15,2 112 47 159

Gävleborg 16,6 259 126 385

Västernorrland 27,8 365 116 481

Jämtland 10,0 74 30 104

Västerbotten 42,9 142 59 201

Norrbotten 19,5 195 173 368

Summa 516,6 5 479 2 584 8 148

Nordlandsforskning framhåller att

sysselsättningstillväxten i stödföretagen dock inte bara

beror på programmet. Det finns en rad olika faktorer

som påverkar företagen och som kan ha haft inverkan

på huruvida de har valt att anställa ytterligare personal

eller ej. En starkt exportorienterad tillväxt förklarar en

del av den positiva utvecklingen i de företag som har

fått stöd.

NUTEK har också under våren 1997 försökt

uppskatta de faktiska sysselsättningseffekterna i

stödföretagen. En uppföljning per den 31 december

1996 genom enkätundersökning har genomförts.

NUTEK:s slutsats av denna uppföljning är att cirka

12 700 arbetstillfällen tillkommit i företagen t.o.m. den

31 december 1996. Varaktigheten i sysselsättningen är

dock osäker med hänsyn till bl.a. framtida

rationaliseringar i företagen. Under hösten 1997

beräknas Nordlandsforskning lämna en slutrapport över

utvärderingen av programmen, i vilken forskarna skall

försöka renodla nettoeffekterna av programmen.

3.2.8 Stiftelsen Norrlandsfonden

Stiftelsen Norrlandsfonden har till ändamål att genom

finansiering, främja främst små och medelstora företags

utveckling i Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens

och Norrbottens län samt från och med mitten av år

1995 även i Gävleborgs län. Särskild uppmärksamhet

skall ägnas företag i Norrbottens län och i

inlandskommunerna.

Norrlandsfonden skall finansiera etablering,

utveckling och expansion av näringslivet inom sitt

verksamhetsområde. Fonden kan också ta initiativ till,

och i begränsad omfattning finansiera, utredningar och

forskning av betydelse för näringslivet inom sitt

verksamhetsområde. Eventuella ändringar i stiftelsens

stadgar fastställs av regeringen efter förslag av fondens

styrelse.

I det följande lämnas redovisning för fondens

verksamhet under år 1996. (De sifferuppgifter som

anges inom parentes avser verksamhetsåret 1995).

Norrlandsfonden kan erbjuda företagen i huvudsak

tre former av finansiering: lån, villkorslån (lån med

villkorlig återbetalningsskyldighet) och garantier. Under

1996 beviljade fonden krediter till 75 (79) företag med

totalt 154,2 (120,1) miljoner kronor. Av låntagarna var

42 företag nya kunder för fonden.

Företag kan få lån för att investera i anläggningar, att

utveckla produkter samt för marknadsinsatser.

Dessutom kan lån lämnas för att trygga företagets behov

av rörelsekapital. Under 1996 beviljade fonden 62 (55)

lån till ett totalt belopp av 122,3 (79,6) miljoner kronor.

Villkorslån lämnas bl.a. till företag som investerar i

nya produkter eller nya marknader. Gemensamt för

dessa lån är att investeringen är särskilt angelägen för

företagets expansion och är förenad med hög risk.

Syftet med ett villkorslån är att reducera en del av

företagens risktagande. Under 1996 har 11 (16) företag

fått villkorslån till ett belopp av totalt 14,0 (20,8)

miljoner kronor.

Norrlandsfondens garantier avser normalt enskilda

affärsuppgörelser. I praktiken betyder det att fonden

garanterar förskott och åtaganden som kundföretag tagit

på sig. Under 1996 har fonden beviljat 12 (12) sådana

garantier på totalt 17,9 (19,7) miljoner kronor.

Norrlandsfondens utlåning under år 1996 beräknas

leda till investeringar på cirka 600 miljoner kronor hos

kundföretagen.

Norrlandsfondens kapital uppgick den 31 december

1996 till cirka 618 miljoner kronor och vinsten för

verksamhetsåret 1996 var cirka 29 miljoner kronor.

Fondens huvudkontor finns i Luleå. För att bättre

kunna betjäna den södra delen av verksamhetsområdet,

som utvidgades 1995, etablerades under 1996 ett kontor

även i Sundsvall.

3.3 Länsstyrelserna

Regeringens bedömning:

Länsstyrelsernas verksamhet med regionalpolitiska

företagsstöd och projekt fungerar i stort sett väl.

Företagsstöden har bidragit till nya arbetstillfällen i

framförallt utsatta län/regioner och i glesbygdsområden.

Kunskapen om stödens effekter och effektivitet måste

emellertid öka och återrapporteringen av fördelningen

av medel på åtgärder för kvinnor och män måste

förbättras. Arbetet med länsstrategierna har lagt en god

grund för det fortsatta utvecklingsarbetet.

Skälen för regeringens bedömning

Länsstyrelserna har huvudansvar för genomförande

och samordning av statens regionala

utvecklingsinsatser. Länsstyrelsernas ansvar regleras

i länsstyrelseinstruktionen (1990:1510) och i

förordningen (1982:877) om regionalt

utvecklingsarbete.

Länsstyrelsernas huvudsakliga medel för

regionalpolitiska åtgärder budgetåret 1995/96 (18

månader) var anslaget C 2. Regionala

utvecklingsinsatser m.m. varifrån länsstyrelserna har

tilldelats 1 913 miljoner kronor. Medlen fick användas

för lokaliseringsstöd, utvecklingsbidrag,

landsbygdsstöd, stöd till kommersiell service, regional

projektverksamhet, medfinan-

siering av strukturfondsprogram samt uppföljning och

utvärdering.

Som framgått av avsnitt 3.2.7 har länsstyrelserna

under senare år också disponerat medel för särskilda

regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt.

Länsstyrelserna fick år 1994 i uppdrag att i

samverkan med övriga aktörer i länet utarbeta en

länsstrategi. Strategiarbetet syftar till att ta fram ett

övergripande dokument och samtidigt skapa en

plattform för det långsiktiga regionala utvecklingsarbetet

i länet.

Resultatinformation

Länsstyrelsernas resultatredovisning i

årsredovisningarna är ännu inte helt jämförbara, men

genom det utvecklingsarbete som för närvarande

bedrivs kommer uppgifterna att bli mer jämförbara.

Det är vidare svårt att utvärdera effekterna av

företagsstöden eftersom t.ex. sysselsättningsökningen i

stödföretag inte enbart är en effekt av det insatta stödet.

Det finns en rad olika omgivningsfaktorer som kan ha

påverkat företagen och inverkat på företagens

benägenhet att anställa ytterligare personal.

De uppföljningsmått som används för närvarande är

det antal nya arbetstillfällen (årsarbetskrafter) som olika

stödformer antas ha bidragit till, den genomsnittliga

subventionen per nytt arbetstillfälle samt antalet nya

arbetstillfällen åt kvinnor respektive män.

En detaljerad redovisning av stödverksamheten har

lämnats tidigare. Nedan sammanfattas resultaten av de

beslut länsstyrelserna fattat.

Lokaliseringsstöden och utvecklingsbidragen

beräknas bidra till drygt 2 300 nya arbetstillfällen i

stödområde 1 och 2 samt tillfälliga stödområden under

budgetåret 1995/96 varav cirka 31 % förväntas ge

kvinnor sysselsättning. Därmed har inte målet med

könskvoteringen uppnåtts. Den genomsnittliga

subventionen per nytt arbetstillfälle var cirka 194 000

kronor.

Landsbygdsstödet beräknas bidra till cirka 5 500 nya

arbetstillfällen under budgetåret 1995/96. Den

genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle var

cirka 108 000 kronor. Glesbygdsområden har

prioriterats före landsbygdsområden och i genomsnitt

har cirka 60 % av stödet gått till glesbygdsområden.

Prioriteringarna skiljer sig dock avsevärt mellan

länsstyrelserna.

Stödet till kommersiell service har bidragit till att

upprätthålla en god servicenivå på landsbygden och i

glesbygd. Nedläggningstakten bland dagligvarubutiker

som varit föremål för statliga stödinsatser har enligt

Konsumentverket varit relativt låg fram till början av

1990 talet jämfört med övriga butiker av motsvarande

storlek. Under de senaste åren har dock den positiva

trenden brutits genom att cirka 40 butiker per år lagts

ned på orter som samhället prioriterat genom att bevilja

statligt stöd.

Vad gäller medlen för särskilda regionala åtgärder

för regional utveckling och tillväxt, som tidigare har

beskrivits i avsnitt 3.2.7, har hittills gjorda

utvärderingar visat på positiva effekter. Den beräknade

sysselsättningsökningen under perioden 1 juli 1995 - 31

december 1996 uppgår till drygt 8 000 arbetstillfällen

varav cirka 32 % förväntas ge kvinnor sysselsättning.

Därmed har målet med könskvoteringen inte uppnåtts.

Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle

beräknas till cirka 63 000 kronor.

I avsnitt 3.1.1 har en ingående beskrivning av

länsstyrelsernas projektverksamhet lämnats. Som

framgår av beskrivningen ger länsstyrelserna stöd till ett

brett spektrum av aktiviteter. Under budgetåret 1995/96

har verksamheten främst varit inriktad mot projekt inom

områdena industri, utbildning samt forskning och

utveckling.

Som en följd av det svenska EU inträdet har Sverige

tillgång till medel från EG:s strukturfonder. Under

budgetåret har länsstyrelserna medverkat till att utarbeta

och sedan påbörja genomförandet av ett antal

strukturfondsprogram. Dessa medel innebär en

betydande förstärkning av de regionalpolitiska

resurserna. Länsstyrelserna är en bland många aktörer i

arbetet med genomförandet av strukturfondsprojekten.

Länsstyrelserna har vidare prioriterat medfinansiering

av strukturfondsprojekt.

Slutsatser

NUTEK har under budgetåret vidareutvecklat sitt

uppföljningssystem. Landsbygdsstöd och stöd till

kommersiell service inryms numera i detta

redovisningssystem. Bl.a. genom utvecklingen av ett

nytt administrativt system hos NUTEK skall det ges

bättre möjlighet att i framtiden följa upp enskilda

projekt och utvärdera projektverksamheten. Det

kommer även att bli lättare att följa upp

jämställdhetsmålet eftersom antalet

sysselsättningstillfällen för kvinnor respektive män

kommer att särredovisas. Härigenom skall det bli

enklare att följa upp och utvärdera länsstyrelsernas

regionalpolitiska verksamhet vad avser stödgivning.

I stort sett alla länsstyrelser har tagit fram eller håller

på att ta fram en länsstrategi. Länsstrategiarbetets

processinriktade arbetssätt är mycket betydelsefullt och

har genomgående bedrivits med en bred uppslutning i

länen. De dominerande utvecklingsområdena är bl.a.

näringslivsutveckling, infrastruktur, högre utbildning,

internationalisering, miljöfrågor samt ökad samverkan

mellan myndigheter, företag och högskola.

Regeringen avser att vidareutveckla

resultatstyrningen av länsstyrelsernas verksamhet. För

att möjliggöra säkrare utvärderingar av stödens effekter

är det även nödvändigt att utveckla metoderna för detta.

3.4 Närings- och

teknikutvecklingsverket

Regeringens bedömning:

Närings- och teknikutvecklingsverkets verksamhet

bidrar på ett tillfredsställande sätt till nya arbetstillfällen

i de mest utsatta regionerna. Verket bedriver också

program och projekt inom olika regionalpolitiskt viktiga

områden samt sammanför och samordnar många

aktörer. Verkets arbete med EG:s strukturfonder

fungerar på ett tillfredsställande sätt.

Skälen för regeringens bedömning

Närings- och teknikutvecklingsverkets (NUTEK)

huvudsakliga medel för den regionala

utvecklingsverksamheten var, förutom medel för

förvaltningskostnader, under budgetåret 1995/96 (18

mån):

 300 miljoner kronor för lokaliserings- och

utvecklingsbidrag,

 18 miljoner kronor för regionalpolitisk

projektverksamhet,

 70 miljoner kronor för lokaliseringslån,

 300 miljoner kronor för sysselsättningsbidrag

(disponerades tillsammans med berörda

länsstyrelser) samt

 430 miljoner kronor för transportbidrag.

NUTEK:s verksamhet delas upp i tre resultatområden:

Regionalpolitiskt företagsstöd, regional

näringslivsutveckling och EG:s strukturfonder.

Riktlinjerna för det regionalpolitiska företagsstödet är

bl.a. att stödet i stödområdena skall stödja

utvecklingsbara företag som ger varaktiga

arbetstillfällen och medverkar till en utveckling och

differentiering av näringslivet.

Riktlinjerna för NUTEK:s arbete med regional

näringslivsutveckling är bl.a. att det skall förstärka

regionala och lokala aktörers möjligheter att bedriva ett

strategiskt utvecklingsarbete, där aktörerna samordnas

över sektorsgränser och administrativa nivåer.

Riktlinjerna för NUTEK:s arbete med EG:s

strukturfonder är att verket har fondansvar för den

europeiska regionala utvecklingsfonden

(regionalfonden), vilket bl.a. innebär ansvar för

utbetalning av medel från den fonden samt för

koordinering av avrapporteringen av samtliga

strukturfonder till regeringen. NUTEK skall vidare vara

sekretariat åt övervakningskommittérna för mål 2 och 6

samt vissa gemenskapsinitiativ.

Resultatinformation

NUTEK har inom resultatområdet regionalpolitiskt

företagsstöd under budgetåret 1995/96 handlagt

ansökningar om lokaliseringsstöd och

utvecklingsbidrag, transportbidrag och

sysselsättningsbidrag. NUTEK har även utbildat och

hållit seminarier för stödhandläggare vid

länsstyrelserna.

Beloppen för beviljade lokaliseringsstöd och

utvecklingsbidrag minskade (löpande priser) under

budgetåret 1995/96 (140 miljoner kronor) jämfört med

budgetåret 1994/95 (256 miljoner kronor, beräknat på

12 månader). Antalet beviljade stöd uppgick till 64

(beräknat på 12 månader). Med hjälp av

lokaliseringsstöd beräknas investeringar på cirka 1 100

miljoner kronor ha genomförts under budgetåret

1995/96 varvid lokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag

svarar för drygt 20 %. Sysselsättningsökningen i

stödföretagen beräknas till cirka 1 250 personer. En

fjärdedel av stödföretagen är nyetableringar.

Medelsåtgången för transport- och

sysselsättningsbidrag under budgetåret 1995/96 ökade

successivt till följd av konjunkturuppgången. Beviljat

transportbidrag ökade från 250 miljoner kronor

budgetåret 1994/95 till 441 miljoner kronor budgetåret

1995/96 (beräknat på 12 månader) och beviljat

sysselsättningsbidrag inkl. länsstyrelserna ökade från

199 till 216 miljoner kronor. Av de

sysselsättningsbidrag som beviljats under budgetåret

1995/96 avsåg cirka 30 % kvinnor. Därmed uppnåddes

inte jämställdhetsmålet. Antalet beviljade transport- och

sysselsättningsbidrag inkl. länsstyrelserna uppgick under

budgetåret 1995/96 (beräknat på 12 månader) till 2 200

respektive 1 200 vilket är samma antal som under

budgetåret 1994/95.

Transport- och sysselsättningsbidraget främjar enligt

NUTEK expansion och ökad sysselsättning i företag i

regionalpolitiskt prioriterade områden. NUTEK har

påbörjat ett arbete med att på ett mer systematiskt sätt

analysera stödens effekter. Analysen indikerar att

lokaliseringsstödet har positiva effekter på

sysselsättningen, men att dessa effekter tenderar att

klinga av efter en femårsperiod. NUTEK kommer att

fortsätta att förfina utvärderingsverktygen.

Inom resultatområdet regional näringslivsutveckling

har NUTEK under budgetåret 1995/96 bl.a. arbetat

med:

 Analys och metodutveckling. Verket har

sammanställt ett nationellt analys- och

planeringsunderlag, det s.k. STRUT uppdraget,

som skall användas till stöd för det regionala utveck-

lingsarbetet och nationella avvägningar. Inom

uppdraget har NUTEK även redovisat de regionala

utvecklingstendenserna fram till år 2015. Verket har

vidare upphandlat ett nytt analys- och prognossystem

(RAPS) av Statistiska Centralbyrån (SCB) samt

utvecklat ett nytt administrativt system för

uppföljning av länsstyrelsernas projektverksamhet.

 Programarbete, uppföljning och metodutveckling.

NUTEK har stöttat länsstyrelserna i deras arbete

med länsstrategierna och har ansvarat för

metodutveckling och överföring av erfarenheter.

 Internationella frågor. NUTEK har tillsammans med

Boverket, Naturvårdsverket och

Riksantikvarieämbetet utarbetat ett gemensamt

svenskt planeringsunderlag för regional utveckling

och fysisk planering inom EU.

 Kompetensutveckling och teknikspridning. Ett antal

verksamheter inom IT- och distansövergripande

områden har genomförts, varav en del med

europeisk koppling.

 Kvinnors företagande. NUTEK har i egenskap av

samordnare för verksamheten Affärsrådgivare för

kvinnor haft omfattande kontakter med

affärsrådgivarna, länsrepresentanter och andra

aktörer inom näringslivsområdet.

 Nationellt resurscentrum för kvinnor. NUTEK har

tillsammans med bl.a. Glesbygdsverket byggt upp

denna verksamhet under budgetåret. I slutet av 1996

fanns det någon slags resurscentraverksamhet i form

av etablerade centra eller nätverk i samtliga län.

Den direkta effekten av verksamheten är enligt

NUTEK att det har etablerats ett starkt nätverk

mellan resurscentra på lokal, re-

gional och central nivå.

NUTEK:s arbete med EG:s strukturfonder har främst

omfattat uppgiften som sekretariat åt vissa

övervakningskommittéer. NUTEK har svarat för den

samordnade rapporteringen av utvecklingen i samtliga

strukturfondsprogram till regeringen. Verket har även

haft hand om det administrativa systemet för utbetalning

av medel från den regionala fonden.

Slutsatser

NUTEK har beträffande de regionalpolitiska

företagsstöden acceptabla handläggningstider. Stöden

beräknas på ett tillfredsställande sätt bidra till nya

arbetstillfällen i de mest utsatta regionerna.

En stor del av NUTEK:s verksamhet med regional

näringslivsutveckling är inriktad mot att sprida kunskap

och bygga upp kompetens hos aktörer som arbetar med

regional utveckling. Det är främst dessa aktörer som

kan avgöra värdet av verkets insatser på området. För

de största projektområdena genomförs utvärderingar.

NUTEK:s beskrivningar av hur verksamheten bedrivs

och de uppnådda resultaten behöver dock kompletteras

med ytterligare uppföljningar och utvärderingar

innehållande kvantitativa och kvalitativa data m.m.

Enligt den fristående vetenskapliga utvärdering som

genomförts av projektet Affärsrådgivare för kvinnor

har de uppnådda effekterna av projekten varit mycket

god. Bland de viktigaste resultaten är att 15 45 nya

företag per kommun startats under treårsperioden eller

totalt cirka 1 000 inom de regionalpolitiska

stödområdena. Projektet har haft god spridningseffekt

och permanentats i ett flertal kommuner.

NUTEK:s projekt med kvinnliga affärsrådgivare och

uppbyggandet av ett nationellt resurscentrum för

kvinnor samt dess motsvarighet på regional och lokal

nivå anser regeringen vara betydelsefullt för att ta till

vara och utveckla den resurs som kvinnor utgör i det

regionala utvecklingsarbetet. Regeringen avser att

uppdra åt NUTEK att i samråd med Glesbygdsverket

driva projektet Nationellt resurscentrum för kvinnor

under ytterligare en period.

NUTEK bedöms i stor utsträckning ha byggt upp en

fungerande administration av de uppgifter som ålagts

myndigheten för administration av EG:s strukturfonder.

De administrativa rutinerna, inte minst datasystemet

STINS, kräver dock fortsatt uppbyggnad och

förbättring.

4 Förslag till förändringar av

 företagsstöden

Eftersom den regionalpolitiska problembilden inte har

förändrats nämnvärt föreslår regeringen ingen ändring i

stödområdesindelningen.

Som tidigare beskrivits (avsnitt 3.2) fungerar de

regionalpolitiska företagsstöden i huvudsak väl i enlighet

med de riktlinjer som för närvarande gäller för dem.

Det är trots detta motiverat att göra vissa ändringar i

dessa.

En stark strävan med den nya regionala

näringspolitik som regeringen håller på att genomföra är

att effektivare utnyttja befintliga organ och resurser

inom olika samhällssektorer genom bättre samverkan

och helhetssyn.

Inom utgiftsområde 19 är bl.a. anslaget A 1.

Regionalpolitiska åtgärder en viktig resurs i detta

sammanhang genom att det på ett flexibelt sätt kan

användas till många olika ändamål.

I det följande föreslås förändringar inom de

regionalpolitiska företagsstöden som bl.a. skall

medverka till att ytterligare öka denna flexibilitet och

därmed effektiviteten i stödsystemet.

Särskilt betydelsefullt i detta sammanhang är

förslaget att sysselsättningsbidraget skall förändras så att

prövning av huruvida stöd skall lämnas skall ske från

fall till fall beroende på bl.a. hur stort bidrag som

bedöms nödvändigt för att åstadkomma den avsedda

sysselsättningsökningen. Härigenom blir det också

möjligt att anslå medel för sysselsättningsbidrag som ett

nytt ändamål under anslaget A 1. Re-gionalpolitiska

åtgärder, vilket ytterligare ökar flexibiliteten i det

regionalpolitiska arbetet.

Vid de överläggningar angående nedsatta so-

cialavgifter som pågår med EG kommissionen har

framkommit att den är kritisk till stödets nuvarande

utformning. Kommissionen har bl.a. föreslagit att

nedsättningen av socialavgifter bör omvandlas till

indirekt transportbidrag och samordnas med denna

stödform.

Lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter

gäller t.o.m. år 2000. Mot bakgrund härav och de

hittills begränsade möjligheterna att utvärdera

stödformen samt EG kommissionens förslag, avser

regeringen att låta utvärdera effekterna av systemet med

nedsatta socialavgifter. Utvärderingen bör också belysa

på vilket sätt staten bäst stimulerar näringslivets

utveckling i de regionalpolitiskt mest utsatta områdena;

genom nedsatta socialavgifter eller andra driftstöd, stöd

i samband med investeringar och etableringar och/eller

med förbättrad samhällelig infrastruktur.

Transportbidragsutredningen Konkurrensneutralt

transportbidrag (SOU 1997:94) överlämnade sitt

betänkande den 13 maj 1997.

I avvaktan på fortsatta överläggningar med

kommissionen anser regeringen att transportbidraget

skall behållas oförändrat. Regeringen tar därför inte nu

ställning till transportbidragsutredningens betänkande.

För stödformen lån till privata regionala

investmentbolag föreslås inte heller några förändringar.

4.1 Regionalt utvecklingsstöd

Regeringens bedömning:

Det är otillfredsställande att inte villkoret att minst 40 %

av det antal arbetsplatser som tillkommer till följd av

stödet skall förbehållas vartdera könet uppnås.

Regeringen avser därför ge NUTEK i uppdrag att finna

nya vägar att uppnå detta mål.

Hänsyn till den yttre miljön skall tas vid beslut om

stöd.

Skälen för regeringens bedömning

Regionalt utvecklingsstöd, dvs. regionalt

utvecklingbidrag och regionalt utvecklingslån, kan

lämnas för i princip alla konkurrensutsatta

verksamheter som kan påverkas i fråga om

lokalisering eller omfattning. För att få stöd måste

en verksamhet uppfylla bl.a. följande allmänna

villkor:

 Den måste bedömas få en tillfredsställande

lönsamhet och ge de anställda en varaktig

sysselsättning.

 Minst 40 % av antal arbetsplatser som tillkommer

till följd av stödet skall förbehållas vartdera könet.

Om det finns särskilda skäl kan dock undantag

medges.

 De anställda måste uppbära lön och ha andra

anställningsförmåner som är minst likvärdiga med

vad som följer av kollektivavtal.

 Stödmottagaren måste ha auktoriserad eller godkänd

revisor.

 De anställda skall tillförsäkras en tillfredställande

arbetsmiljö.

Regionalt utvecklingsstöd lämnas efter individuell

prövning av varje enskilt ärende. Stöd får inte lämnas

med högre belopp än vad som behövs för att

investeringen skall komma till stånd.

Könskvoteringsvillkoret

För att underlätta för kvinnor i stödområdet att finna

ett avlönat arbete beslutade riksdagen år 1974 att

införa ett villkor om könskvotering för det

existerande lokaliseringsstödet. Senare har beslutats

att villkoret även skall gälla för

sysselsättningsbidraget. Det innebär att företag kan

beviljas regionalt utvecklingsstöd eller

sysselsättningsbidrag om minst 40 % av de

nyanställda tillhör det underrepresenterade könet, i

realiteten huvudsakligen kvinnor.

NUTEK redovisar att andelen kvinnor i företagen

som beviljats regionalt utvecklingsstöd, ligger på en

lägre nivå, cirka 30 %, än det fastställda målet. Under

budgetåret 1995/96 uppgick andelen kvinnor av den

beräknade sysselsättningsökningen till 33 %. NUTEK

uppger att en av orsakerna är att en stor andel av

företagen finns inom branscher som har låg

attraktionskraft hos kvinnor, framför allt

verkstadsindustrin.

NUTEK har i en skrivelse till regeringen föreslagit

en utvidgning av stödberättigade branscher och

investeringar. Verket redogör inte närmare för

innebörden av detta förslag. Vidare föreslår NUTEK att

det startas pilotprojekt i en eller flera kommuner i

stödområdena i vilka företagen själva ges en central roll

att tillsammans med andra berörda aktörer försöka

utveckla nya vägar för att öka antalet kvinnor som

anställs i företag i vissa branscher.

Regeringen bedömer att NUTEK:s förslag till

utvidgning av stödberättigade verksamheter och

investeringar skulle motverka andra viktiga mål med

regionala utvecklingsbidrag .

Regeringen avser därför att uppdra till NUTEK att

finna nya vägar att öka antalet kvinnor i traditionellt

mansdominerade branscher, men också antalet män i

kvinnodominerade branscher.

Hänsyn till den yttre miljön

NUTEK har föreslagit att ökad hänsyn till den yttre

miljön i fortsättningen skall tas vid statlig

stödgivning. Som ett led i sitt miljöarbete har

myndigheten analyserat de regelverk som styr

NUTEK:s uppgifter. Slutsatsen är att de regelverk

som styr stödgivningen inte ställer krav på

miljöhänsyn i enskilda beslut. Detta förhållande kan

enligt verket uppfattas som ett hinder mot att väga in

miljöaspekter i enskilda stödärenden, vilket

begränsar möjligheterna att integrera miljöfrågorna i

närings- och regionalpolitiken. NUTEK anser att en

aktiv miljöanpassning av produkter och processer

bidrar till nya möjligheter för svenskt näringsliv.

Regeringen delar NUTEK:s bedömning om att

miljöaspekter bör kunna beaktas vid beslut i enskilda

stödärenden. Något hinder mot att göra detta redan nu

torde knappast föreligga, eftersom det inte finns någon

absolut skyldighet att bevilja stöd om vissa i författning

angivna villkor är uppfyllda. Det bör därför finnas

möjlighet att i den samlade bedömning av projektet som

görs i ett stödärende väga in även miljöaspekter. Det

finns skäl att överväga om detta skall föranleda ändrade

författningsbestämmelser. Frågan bereds nu vidare

inom regeringskansliet.

Det bör i detta sammanhang betonas att det

grundläggande syftet med de regionalpolitiska

företagsstöden såsom regionalt utvecklingsbidrag, är att

skapa livskraftiga regioner genom att stimulera

förnyelse och tillväxt i näringslivet i särskilt utsatta

regioner. Endast miljöaspekterna liksom andra särskilda

aspekter kan därför inte få någon självständig avgörande

betydelse i stödhanteringen och det kan inte bli fråga om

att i stödärenden utreda miljö-

aspekter i vidare mån än det är rimligt med hänsyn till

ärendets beskaffenhet.

4.2 Landsbygdsstöd

Regeringens förslag:

Regionalt utvecklingslån skall namnändras till

landsbygdslån.

Den sammanlagda finansieringen med

landsbygdsstöd (landsbygdsbidrag och landsbygdslån)

skall i fortsättningen uppgå till högst 70 % av

stödunderlaget.

Landsbygdsstöd skall fortsättningsvis lämnas endast

till små och medelstora företag, med undantag av när

stora företag medverkar i ett samverkansprojekt

tillsammans med små eller medelstora företag.

Regeringens bedömning:

Hänsyn till den yttre miljön skall tas vid beslut om stöd.

Skälen för regeringens förslag och

bedömning

Riksdagen beslutade våren 1994 om en ny stödform,

landsbygdsstöd, för de mindre företagen i såväl de

regionalpolitiska stödområdena som i glesbygds- och

landsbygdsområden (prop. 1993/1994:140, bet.

1993/94:AU13, rskr. 1993/94:366). Riksdagen har

senare beslutat om vissa ändringar av stödet (prop.

1995/96:201, bet. 1995/96:AU16, rskr. 1995/96:303

samt i prop. 1996/97: 1, bet. 1996/97:AU2, rskr.

1996/97:106).

Landsbygdsbidrag kan lämnas med högst 800 000

kronor under en treårsperiod till investeringar i såväl

byggnader och maskiner m.m. som till s.k.

immateriella investeringar. Bidraget kan lämnas till alla

privata företag som bedriver verksamhet på

marknadsmässiga villkor. EG:s statsstödsregler, till

vilka landsbygdsbidraget i princip är anpassat, medger

dock inte att stöd lämnas till företag som bedriver

verksamhet inom stålindustri som omfattas av Fördraget

om upprättandet av Europeiska kol- och

stålgemenskapen, till transportsektorn i form av

transporter på järnväg, landsväg eller inre vattenvägar,

till varvsindustrin, eller till utgifter för investeringar

inom jordbruks- och fiskenäringen.

Landsbygdsstöd får lämnas till privatägda företag

som bedriver verksamhet på marknadsmässiga villkor

och till samverkansorgan för att genomföra ett

samverkansprojekt.

Stöd kan lämnas till företag inom landsbygds- och

glesbygdsområden, inom de regionalpolitiska stöd-

områdena, stödområde 1, stödområde 2 och tillfälligt

stödområde, samt inom vissa tätorter som omfattas av

EG:s strukturfondsprogram under förutsättning att

stödet ingår som delfinansiering av en åtgärd i ett sådant

program.

Landsbygdsstöd kan lämnas i form av

landsbygdsbidrag, regionalt utvecklingslån eller bidrag

till anställda i hemarbete. Landsbygdsbidragets storlek

varierar inom de olika stödområdena. Inom

glesbygdsområdet kan landsbygdsbidrag lämnas med

högst 50 % av utgifterna för en stödberättigad

investering och inom sådant område i stödområde 1 som

inte är glesbygdsområde med högst 35 % av utgifterna.

I övriga områden, stödområde 2, tillfälliga stödområden

och landsbygdsområden kan stöd lämnas med högst

20 % av utgifterna.

Landsbygdsbidrag kan även lämnas med 50 % när

bidraget lämnas för investeringar i åtgärder som skall

genomföras i form av ett samverkansprojekt, som

omfattar minst tre företag, är begränsat i tiden och för

de deltagande företagen skapar ett mervärde som annars

inte skulle uppstå. I strukturfondsprogrammen lyfts

samverkansprojektet fram på många sätt. Projekten kan

exempelvis avse utveckling av

underleverantörsrelationer, av nya marknadssegment

eller av nätverk mellan företag, stora som små.

Landsbygdsbidrag till små och medelstora företag

kan vidare lämnas med högst 40 % av utgifterna i

områden inom stödområde 1 som inte är

gleshetsområde. Landsbygdsbidrag kan lämnas

samtidigt med regionalt utvecklingslån. Det

sammanlagda stödet får idag inte överstiga ett belopp

som motsvarar 80 % av det godkända utgifterna för

investeringen och behovet av rörelsekapital.

Regionalt utvecklingslån inom

landsbygdsstödet namnändras till

landsbygdslån

Bland annat för att tydliggöra att regionalt

utvecklingslån inom landsbygdsstödet i fortsättningen

endast skall användas för mindre investeringar i små

och medelstora företag, föreslår regeringen att

regionalt utvecklingslån skall namnändras till

landsbygdslån.

Sänkt stöd

Det nuvarande systemet möjliggör att

landsbygdsbidrag tillsammans med regionalt

utvecklingslån uppgår till högst 80 % av

stödunderlaget. För att få en bättre

överensstämmelse mellan de nationella stödsystemen

och för att säkerställa att andelen privat kapital i

samband med en investering inte är alltför litet,

föreslår regeringen att landsbygdsbidrag och

landsbygdslån tillsammans högst skall kunna lämnas

med 70 % av stödunderlaget.

Landsbygdsstöd till små och medelstora

företag

Landsbygdsstödet ersatte år 1994 det tidigare

glesbygdsstödet och är således i första hand avsett

som ett stöd till mindre företag i de regionalpolitiska

stödområdena. Det är anpassat till mindre

investeringar. För att främja detta syfte anser

regeringen därför att landsbygdsstödet med dess

olika finansieringsinstrument i princip skall användas

endast för finansiering av projekt i små och

medelstora företag.

Den definition som föreslås användas för denna

gränsdragning är EG kommissionens rekommendation

om definition av små och medelstora företag.

Landsbygdsstöd skall dock undantagsvis även i

fortsättningen kunna lämnas till större företag när dessa

medverkar i ett samverkansprojekt, tillsammans med

små eller medelstora företag.

För finansiering av investeringar i större företag

finns i fortsättningen dels regionalt utvecklingsstöd som

länstyrelserna och NUTEK i huvudsak administrerar

dels den finansieringsverksamhet som Stiftelsen

Norrlandsfonden bedriver.

Hänsyn till den yttre miljön

I avsnitt 4.1 har närmare redogjorts för behovet av

att hänsyn skall tas till den yttre miljön i enskilda

stödärenden i fråga om regionalt utvecklingsstöd.

Samma behov föreligger enligt regeringens mening

även för landsbygdsstöd.

Det finns skäl att överväga om detta skall föranleda

ändrade författningsbestämmelser. Frågan bereds nu

vidare inom regeringskansliet.

4.3 Sysselsättningsbidrag

Regeringens förslag:

Som villkor för sysselsättningsbidraget skall

fortsättningsvis även gälla att bidraget bedöms vara

avgörande för att sysselsättnings-ökning skall komma

till stånd. Bidragets storlek skall prövas i varje enskilt

fall.

Regeringens bedömning:

Regeringen avser att ge NUTEK i uppdrag att finna nya

vägar att uppnå könskvoteringsvillkoret.

Skälen för regeringens förslag och bedömning

Syftet med den nuvarande stödformen

sysselsättningsbidrag är att främja ökad

sysselsättning i stödområde 1 och 2 genom att täcka

en del av de ökade kostnader som uppkommer i

samband med nyanställningar. Bidraget lämnas för

närvarande, utan särskild behovsprövning, till

företag som varaktigt ökar sin sysselsättning. Det

sammanlagda bidraget är 200 000 kronor per

årsarbetskraft i stödområde 1 och 120 000 kronor i

stödområde 2. Bidraget betalas ut i fallande skala

under en period på fem år (se även avsnitt 3.2.4).

EG kommissionen har föreslagit lämpliga åtgärder

för sysselsättningsbidraget, i form av krav på utbildning

i samband med nyanställning, tills vidareanställning för

nyrekryterade samt att rekrytering i första hand skall

ske av arbetslösa. Dessa förändringar har arbetats in i

förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt

företagsstöd. De nya bestämmelserna trädde i kraft den

15 juni 1997. EG kommissio-

nen godkände därefter sysselsättningsbidraget den 18

juni 1997.

För att förstärka sysselsättningsbidragets möjligheter

att med större effektivitet främja utvecklingen och

omvandlingen av näringslivet föreslår regeringen att det

i varje enskilt ärende fortsättningsvis skall prövas om

stödet är nödvändigt för att åstadkomma den avsedda

sysselsättningsökningen. Nuvarande bidragsbelopp skall

betraktas som maximinivåer och prövas i varje enskilt

ärende. Samtidigt föreslås att medel för

sysselsättningsbidrag fortsättningsvis anvisas under

anslaget A 1. Regionalpolitiska åtgärder som ett nytt

ändamål.

Den föreslagna ändringen beräknas på sikt innebära

en besparing på 90 miljoner kronor per år.

Även fortsättningsvis kommer de flesta beslut om

sysselsättningsbidrag att fattas av länsstyrelserna, men

både regeringen och NUTEK skall i vissa fall kunna

fatta sådana beslut.

Det bör vara en uppgift för regeringen att närmare

utforma de nya bestämmelser som kan erfordras med

anledning av detta förslag.

För sysselsättningsbidrag gäller liksom för regionalt

utvecklingsstöd villkoret att minst 40 % av det antal

arbetstillfällen som tillkommer till följd av stödet skall

förbehållas vartdera könet. Eftersom villkoret inte

uppnås har regeringen tidigare (avsnitt 4.1) förklarat att

den bl.a. avser att ge NUTEK i uppdrag att finna nya

vägar att uppnå detta mål. Vad som i nämnda avsnitt

sägs om könskvoteringsvillkoret gäller i tillämpliga

delar även för sysselsättningsbidraget. Som framgår av

resultatredovisningen i avsnitt 3.2.4 uppfyller inte heller

sysselsättningsbidraget könskvoteringsvillkoret.

4.4 Småföretagsstöd

Regeringens förslag:

Tillfälligt småföretagsstöd skall inte längre vara en

temporär åtgärd utan ingå bland de företagsinriktade

åtgärder som länsstyrelserna kan vidta. Stödformen

skall därför i fortsättningen benämnas småföretagsstöd.

Skälen för regeringens förslag

Riksdagen beslutade våren 1994 att som en temporär

åtgärd bl.a. införa ett tillfälligt småföretagsstöd.

För att främja sysselsättningsskapande investeringar

och inomregional balans kan således för närvarande

tillfälligt småföretagsstöd lämnas av respektive

länsstyrelse i hela landet till företag, som inte verkar

inom syntetfiberindustrin eller stålindustrin och som har

högst 50 anställda. Vidare finns också begränsningar

vad gäller bl.a. årsomsättningens och

balansomslutningens storlek. Bidrag kan lämnas med

högst 15 % av stödberättigade utgifter. Reglerna i övrigt

är i stor utsträckning desamma som för regionalt

utvecklingsbidrag. De närmare villkoren återfinns i

förordningen (1994:773) om tillfälligt småföretagsstöd.

Som tidigare berörts i avsnitt 3.2.7 har under

budgetåren 1994/95 och 1995/96 800 respektive 400

miljoner kronor av medel för arbetsmarknadspolitiska

åtgärder överförts till länsstyrelserna för verksamhet

med tillfälligt småföretagsstöd. I skilda beslut under

åren 1996 och 1997 har regeringen tilldelat

länsstyrelserna ytterligare medel för verksamhet med

småföretagsstöd under åren 1996, 1997 och 1998.

Eftersom stödformen enligt gjorda utvärderingar

visat sig ha positiva effekter föreslår regeringen nu att

den inte längre skall vara temporär utan ingå bland de

företagsinriktade åtgärder som länsstyrelserna kan vidta.

Regeringen föreslår därför senare (avsnitt 5) att

småföretagsstöd införs som ett nytt ändamål inom

anslaget A 1. Regionalpolitiska åtgärder.

Regeringen föreslår som en följd härav att

stödformen i fortsättningen skall benämnas

småföretagsstöd.

Några förändringar av själva stödformen föreslås

inte.

4.5 Stöd till kommersiell service

Regeringens förslag:

Avskrivningslånet skall namnändras till

investeringsbidrag.

Investeringsbidrag skall fortsättningsvis kunna

lämnas med högst 85 % av utgifterna för vissa

investeringar i dagligvarubutiker och drivmedels-

anläggningar som har ett väl utbyggts utbud av

grundläggande servicefunktioner.

Servicebidrag skall fortsättningsvis kunna lämnas

med högst 200 000 kronor till nämnda verksamheter.

Investeringsbidrag skall fortsättningsvis kunna

lämnas med högst 50 % av utgifterna för vissa

utbildningsåtgärder för butiksägare och anställda.

Investeringslån skall upphöra. Regionalt

utvecklingslån skall namnändras till landsbygdslån.

Hemsändningsbidraget skall förbättras bl.a. genom

att det fortsättningsvis skall kunna lämnas med högst 30

kronor per hushåll och inköpstillfälle förutsatt att

respektive kommun bidrar med ett minst lika stort

belopp. I särskilda fall skall bidraget kunna uppgå till

högst 45 kronor.

Underlagsrapporter

Glesbygdsverkets och Konsumentverkets rapport:

Service i gles- och landsbygd och den

remissammanställning som Glesbygdsverket

sammanställt, samt inkommen skrivelse från

Konsumentverket.

Rapporten innehåller bl.a. förslag på förändringar av

stöd till kommersiell service. Bl.a. föreslås att

avskrivningslån bör kunna lämnas med 85 % av de

godkända utgifterna för investering, till företag som har

ett väl utbyggt utbud av grundläggande

servicefunktioner eller som gör en investering som

innebär en komplettering av verksamheten med sådana

servicefunktioner, som avser samlokalisering med annat

detaljhandels- eller tjänsteföretag vars huvudsakliga

verksamhet riktar sig till konsumenter, eller som avser

dagligvarublockens åtgärdsprogram för rationalisering

av landsbygdsbutiker.

Servicebidrag bör kunna lämnas med upp till

200 000 kronor till företag som har ett väl utbyggt utbud

av grundläggande servicefunktioner.

Vidare föreslår Glesbygdsverket och

Konsumentverket att avskrivningslån bör kunna lämnas

med högst 85 % av de godkända utgifterna för

investeringen, till investeringar i produktutveckling,

utbildning, eller andra liknade ändamål.

Även hemsändningsbidraget föreslås förbättras.

Hemsändningsbidraget bör kunna lämnas med ett

schablonbelopp på 30 kronor per utfört

hemsändningsuppdrag förutsatt att kommunerna bidrar

med minst lika stort belopp. För stöd därutöver lämnas

statligt stöd med högst 50 %. Det statliga

hemsändningsbidraget kan dock högst uppgå till 45

kronor per hushåll och hemsändningstillfälle. Bidraget

skall även kunna lämnas för kommunens kostnader för

att anordna särskilda inköpsturer för de hushåll som har

störst avstånd eller saknar möjligheter att på annat sätt

själva ta sig till butiken. I detta fall bör bidraget uppgå

till 50 % av kommunens nettokostnader, dock högst 45

kronor per inköpstillfälle. Hemsändningsbidraget bör

även kunna lämnas för faktiska bilkostnader, när

hemdistribution anordnas av lokala utvecklingsgrupper,

byalag och liknande. I dessa fall kan kommunen ge

handlaren bidag till kostnader för ordermottagning och

ihopplockning av varor.

Remissinstanserna

Remissinstanserna är överlag positiva till utredningens

förslag om förbättringar av stödet till kommer-siell

service. Flertalet länsstyrelser tillstyrker förslaget om att

s.k. mjuka investeringar skall bli stödberättigade, men

ifrågasätter om inte stödnivån föreslås bli för hög. Bland

annat länsstyrelserna i Värmlands och Västernorrlands

län är positiva till förslaget i sin helhet vad avser ett

förhöjt stöd för att vidga serviceutbudet. NUTEK ställer

sig tveksam till förhöjt stöd och anser bl.a. att

bidragsnivåer inte bör överstiga 50 %. Högre statligt

stöd bör, enligt NUTEK, kompletteras med vanliga lån.

NUTEK anser vidare att det är av vikt att avgränsa

kostnaderna för produktutveckling ifrån driftkostnader.

Länsstyrelsen i Norrbottens län anser att ett förbättrat

hemsändningsbidrag inte bör begränsas av

kommungränser och Vetlanda kommun delar

utredningens uppfattning att hemsändningsbidraget bör

höjas.

Skälen för regeringens förslag

För stöd till kommersiell service i glesbygd är

tillgången på service avgörande för vilka orter och

därmed butiker som kan komma i fråga för stöd.

Bedömningskriterierna för stöd till kommersiell service

skiljer sig från landsbygdsstöd till företag. Bland annat

beaktas avstånd till närmaste butik för avgränsning av

vad som bör beaktas som serviceglesa områden. Någon

ändring av bedömningsgrunderna för att bestämma

områden eller orter där stöd till kommersiell service kan

lämnas föreslås inte.

Stöd till kommersiell service kan lämnas till

kommuner, näringsidkare med fasta försäljningsställen

för dagligvaror och drivmedel, näringsidkare med fasta

försäljningsställen för fackhandelsvaror samt

näringsidkare som säljer dagligvaror via varubuss.

Stöd till kommersiell service kan i dagsläget lämnas

som hemsändningsbidrag, avskrivningslån,

investeringslån, regionalt utvecklingslån och

servicebidrag. Avskrivningslånet inom landsbygdsstödet

har numera namnändrats till landsbygdsbidrag.

Stöd till kommersiell service kan lämnas som

avskrivningslån och investeringslån för anskaffning eller

ny-, till- eller ombyggnad eller större reparation av

lokaler som behövs för verksamheten och för inredning

eller annan utrustning av sådana lokaler, och till

anskaffning eller ombyggnad eller större reparation av

en varubuss, samt för inredning och annan utrustning av

sådana fordon. Avskrivningslånet kan lämnas med högst

50 % av de utgifter som godkänts av investeringen. I de

fall som en investering genomförs för att uppfylla krav

som har ålagts verksamheten genom föreskrifter i lag

eller förordning får avskrivningslån lämnas med ett

belopp som motsvarar högst 85 % av de godkända

utgifterna för investeringen.

Servicebidrag får lämnas endast om det finns

särskilda skäl och med högst 150 000 kronor per år.

Bidraget kan lämnas för att fördröja eller förhindra

nedläggning av butiker som är särskilt viktiga för

konsumenternas varuförsörjning. Detta bidrag används

ibland som ett stöd i avvaktan på att långsiktigt

verkande överlevnadsinsatser för butiken prövas. För

vissa avlägset belägna butiker, där sådana åtgärder

vidtagits, kan servicebidraget vara enda sättet att bevara

dagligvaruförsörjningen.

Hushåll med långa avstånd till närmaste butik eller

som saknar möjligheter att själva besöka butiken får

idag ofta sina varor hemskickade via subventionerad

hemsändning eller genom hemtjänstens försorg.

Behovet av sådan service beräknas öka i takt med att

dagligvarubutiker i glesbygd läggs ned.

Kommunens bidrag till handlare som distribuerar

varor hem till hushållen lämnas med mycket varierande

belopp och med ersättningsregler som varierar mellan

kommunerna. Undersökningar pekar på att ersättningen

i genomsnitt är cirka 30 kronor per hemsändning. Den

faktiska kostnaden har uppskattats till cirka 90 kronor

per hemsändning. Idag får bidrag lämnas med belopp

som motsvarar högst 35 % eller, om det finns

synnerliga skäl, högst 50 % av kommunens nettoutgift

för hemsändningen. Bidrag kan lämnas endast om

nettoutgiften uppgår till minst ett halvt basbelopp.

Ett alternativ som förordas av många hushåll, och

som en undersökning genomförd av Konsumentverket

bekräftar, är att hushållen skulle föredra en

distributionsform som innebär att kommunen

organiserar inköpsturer för de hushåll som inte har

möjlighet att ta sig till en butik.

Avskrivningslånet inom stöd till kommersiell

service namnändras till investeringsbidrag

Avskrivningslånet inom stöd till kommersiell service

föreslås namnändras till investeringsbidrag.

Motsvarande förändring har genomförts inom

landsbygdsstödet, vilket innebar att det tidigare

avskrivningslånet numera omvandlats till ett

landsbygdsbidrag. Detta innebär en förenkling i

stödsystemet och stödhanteringen underlättas på

regional nivå.

Ett bredare serviceutbud m.m.

Det krävs särskilda åtgärder för att begränsa

utslagningen av dagligvarubutiker och drivmedels-

anläggningar som är strategiska för konsumenters

serviceförsörjning. Inriktningen bör bl.a. vara att

stimulera dessa till att vidga serviceutbudet.

Länsstyrelserna bör också aktivt stimulera och

komplettera handelns pågående utvecklingsprogram

för lanthandeln så att det kan få ett större

genomslag. Regeringen delar Konsumentverkets och

Glesbygdsverkets uppfattning att reglerna för stöd

till kommersiell service bör ändras så att det blir

möjligt att premiera de företag som vidgar det

grundläggande utbudet av service. Motivet är att det

är ett samhällsintresse att hushållen har tillgång till

grundläggande service som post, bank, apotek m.m.

och att kostnaderna skulle kunna hållas låga genom

att tjänsterna ombesörjs av dagligvarubutiker eller

drivmedelsanläggningar.

Regeringen föreslår därför att investeringsbidrag

fortsättningsvis skall kunna lämnas med högst 85 % av

godkända utgifter för investeringar i sådana

verksamheter som har ett väl utbyggt utbud av

grundläggande servicefunktioner eller som gör en

investering som innebär en komplettering av

verksamheten med grundläggande servicefunktioner.

Bidrag med detta belopp föreslås också kunna lämnas

till företag som avser samlokalisering med annat

detaljhandels- eller tjänsteföretag vars huvudsakliga

verksamhet riktar sig till konsumenter, eller som avser

dagligvarublockens åtgärdsprogram för rationalisering

av landsbygdsbutiker.

Även servicebidraget föreslås höjas till 200 000

kronor för nämnda verksamheter med ett brett utbud av

servicefunktioner.

Utbildningsåtgärder

Det finns särskilda behov att höja kompetensnivån

hos butiksägare och anställda inom

dagligvaruhandeln i glesbygd. Ett område bland flera

som ställer allt högre krav på kompetens är system

baserade på informationsteknik. Regeringen föreslår

även att investeringsbidraget skall kunna lämnas med

högst 50 % av utgiften för kompetenshöjande

utbildningsinsatser för butiksägare och anställda

inom utbildningsområden som är kopplade till

dagligvaruhandeln.

Investeringslånet upphör m.m.

Konsumentverket har bedömt att det inte finns några

bärande skäl för att bibehålla stödformen

investeringslån eftersom de regionala

utvecklingslånen fyller samma funktion.

Konsumentverket föreslår därmed att stödformen

investeringslån upphör.

Regeringen anser att detta förslag förenklar i

stödsystemet och föreslår att investeringslånet skall

upphöra. Det bör vara en uppgift för regeringen att

besluta om de förändringar som erfordras för att

regionala utvecklingslån skall kunna ersätta

investeringslånet. Regeringen föreslår även att regionala

utvecklingslån, liksom inom landsbygdsstödet, namn-

ändras till landsbygdslån (avsnitt 4.2).

Hemsändningsbidraget förbättras

För att förbättra för de hushåll som bor avlägset och

för att anpassa stödformen till dagens behov, föreslår

regeringen, att hemsändningsbidraget i fortsättningen

skall kunna lämnas med ett schablonbelopp på högst

30 kronor per utfört hemsändningsuppdrag förutsatt

att respektive kommun bidrar med minst lika stort

belopp. För stöd därutöver kan lämnas 50 %. Det

statliga hemsändningsbidraget kan dock högst uppgå

till 45 kronor per hushåll och hemsändningstillfälle.

Hemsändningsbidraget bör även kunna lämnas för

kommunens kostnader för att anordna särskilda

inköpsturer för de hushåll som har störst avstånd

eller saknar möjligheter att på annat sätt ta sig till

butiken. I detta fall skall bidraget uppgå till högst

50 % av kommunens nettokostnader, dock högst 45

kronor per hushåll och inköpstillfälle.

5 Anslagsfrågor

A 1. Regionalpolitiska åtgärder

1995/96

Utgift1

1 976

1632

Reserv

a-

tioner

3 005

993 5

Därav

1996

Utgift

1 232

456

1997

Anslag

1 453

5174

Utgifts

-

progno

s

2 400

0006

1998

Förslag

1 597

517

1999

Beräkna

t

1 623

517

2000

Beräkna

t

1 623

517

1. Anslagen C 1. Lokaliseringsbidrag m.m. och C 2. Regionala utveckl

 ingsinsatser m.m.

2. Beloppen anges i tusental kronor

3. De belopp som inte var uppbundna genom beslut uppgick till 395

000 tkr. Härav har senare 200 000 tkr bortförts som

besparing.

4. Anslaget har i tilläggsbudget minskats med 122 500 tkr.

5. Efter besparingar på 39 tkr.

6. Inkl. äldreanslagen C 1. Lokaliseringsbidrag m.m och C 2. Regionala

 utvecklingsinsatser m.m.

Från och med budgetåret 1997 har anslagen C 1.

Lokaliseringsbidrag m.m. och C 2. Regionala

utvecklingsinsatser m.m. slagits samman till A 1. Re-

gionalpolitiska åtgärder. Anslaget disponeras av

länsstyrelserna, Närings- och teknikutvecklingsverket

(NUTEK) och regeringen. De ändamål till vilka medel

från anslaget kan användas framgår i det följande under

rubriken Regeringens överväganden.

Från anslaget C 1. Lokaliseringsbidrag m.m. har

NUTEK och regeringen under budgetåret 1995/96

beslutat om lokaliseringsbidrag för 182 miljoner kronor

samt om utvecklingsbidrag med 29 miljoner kronor.

För vissa garantiåtaganden gentemot banker har

utbetalats 5 miljoner kronor. För administration av det

regionalpolitiska stödet m.m. har 16 miljoner kronor

utbetalats till Svenska Handelsbanken i Östersund. För

uppföljning, utvärdering och informationsinsatser har

NUTEK använt 4,3 miljoner kronor. Inget nytt lån till

privata regionala investmentbolag har beviljats eller

utbetalats under budgetåret 1995/96. Utestående sådana

lån uppgick till 52 miljoner kronor per den 31 december

1996.

Länsstyrelserna fattade under budgetåret 1995/96

beslut om stöd med medel från anslaget C 2. Regionala

utvecklingsinsatser m.m. om sammanlagt cirka 2 060

miljoner kronor med följande fördelning mellan

huvudändamålen (fördelningen för budgetåret 1994/95

inom parentes):

 lokaliserings- och 462 miljoner kronor

 utvecklingsbidrag (431 miljoner kronor)

 landsbygdsstöd och 673 miljoner kronor

 stöd till kommersiell (483 miljoner kronor)

 service

 regionalpolitisk 365 miljoner kronor

 projektverksamhet (503 miljoner kronor)

 medfinansiering av 564 miljoner kronor

 strukturfondsprogram (ej aktuellt under bud-

 getåret)

Härutöver användes cirka 16 miljoner kronor för

uppföljning och utvärdering.

De sammanlagda utgående reservationerna uppgick

vid budgetårets 1995/96 slut till cirka 3 000 miljoner

kronor. Härav beräknas cirka 2 000 miljoner kronor

betalas ut under innevarande budgetår.

De medel på anslagen som inte var ianspråktagna

genom beslut uppgick vid budgetåret 1995/96 års

utgång till 395 miljoner kronor, varav 356 miljoner

kronor på anslaget C 1. Lokaliseringsbidrag m.m. och

39 miljoner kronor på anslaget C 2. Regionala

utvecklingsinsatser m.m. Regeringen beslutade i april

1997 att i form av besparing föra bort 200 miljoner

kronor från anslaget.

Anledningen till att utgiftsprognosen för innevarande

budgetår endast uppgår till 500 miljoner kronor är att

medel till dessa ändamål under 1997 i första hand

beräknas disponeras från de äldre anslagen C 1.

Lokaliseringsbidrag m.m. och C 2. Regionala

utvecklingsinsatser m.m.

En besparing på 90 miljoner kronor har gjorts på

anslaget för att finansiera av regeringen föreslagna

utgiftsökningar (prop. 1996/97:150, bet.

1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284).

Ytterligare information om utfallet för de viktigaste

ändamålen har lämnats i avsnitt 3.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att medel från detta anslag

fortsättningsvis anvisas till följande ändamål:

 regionala utvecklingsbidrag,

 lån till privata regionala investmentbolag,

 landsbygdsbidrag,

 stöd till kommersiell service,

 småföretagsstöd,

 sysselsättningsbidrag,

 regional och central projektverksamhet,

 medfinansiering av strukturfondsprogram,

 vissa utgifter för beslutsgrupper knutna till

 strukturfondsprogram m.m.,

 uppföljning och utvärdering samt

 viss central utvecklingsverksamhet m.m.

Två nya ändamål föreslås sålunda finansieras med

medel från anslaget jämfört med innevarande budgetår.

Det är dels sysselsättningsbidrag, som nu finansieras

med medel från anslaget A 5. Sysselsättningsbidrag,

dels småföretagsstöd. Medel för tillfälligt

småföretagsstöd har tidigare anvisats dels under

budgetåren 1994/95 och 1995/96 under tionde

huvudtitelns reservationsanslag A 2.

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder: anslagsposten

särskilda re-

gionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt,

dels under reservationsanslaget för budgetåret 1995/96

A 16. Program för småföretagsutveckling, förnyelse

och tillväxt.

Utgiften för sysselsättningsbidrag var under

budgetåret 1995/96 324 miljoner kronor, varav 256

miljoner kronor under år 1996. För budgetåret 1997 har

anvisats sammanlagt 235 miljoner kronor, varav 35 i

tilläggsbudget. För budgetåret 1997 prognosticeras

utgiften till 235 miljoner kronor. NUTEK har för

budgetåret 1998 föreslagit ett anslag på 200 miljoner

kronor.

En närmare redogörelse för verksamheten med

tillfälligt småföretagsstöd har lämnats i avsnitt 3.2.7.

Det viktigaste motivet för att inlemma de två nya

ändamålen är att härigenom uppnå en större flexibilitet i

de regionalpolitiska åtgärderna.

Åtgärderna kan bl.a. rikta sig till privata,

kooperativa och statliga företag samt i vissa fall

affärsverk, uppdragsmyndigheter, ideella organisationer

och kommuner.

Riksdagen beslutade våren 1997 (prop. 1996/97:150,

bet. 1996/97FiU20, rskr. 1996/97:284) att medel från

anslaget skall kunna användas även för vissa utgifter för

beslutsgrupper knutna till strukturfondsprogram.

Avsikten med regeringens förslag var emellertid att

medel även skall få användas för

administrationskostnader till följd av vissa länsstyrelsers

uppdrag som fondansvarig myndighet för Interreg II A

program.

Regeringen har därför beslutat att medel från

anslaget av berörda länsstyrelser skall kunna användas

för administrationskostnader som hänförs till uppdraget

som fondansvarig myndighet för Interreg II A-program.

Eftersom riksdagens ställningstagande på denna punkt

inte varit tydligt vill regeringen härmed anmäla det

något utökade användningsområdet för anslaget i fråga.

Från och med budgetåret 1998 kommer i vissa län en

del av de uppgifter till vilka medel anslås under detta

anslag att övertas av regionala självstyrelseorgan.

Huvuddelen av anslaget beräknas komma att

användas av länsstyrelserna, eller i vissa fall

självstyrelseorganen, för dels olika företagsstöd, dels

medfinansiering av strukturfondsprogram.

Intensifieringen av arbetet med EG:s strukturfonder

innebär att svensk medfinansiering av dessa projekt kan

väntas ta i anspråk en allt större del av anslaget.

Med anledning av riksdagens beslut om

försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning (prop. 1996/97:36, bet.

1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77) skall fr.o.m.

budgetåret 1998 självstyrelseorganen i Kalmar,

Gotlands och Skåne län bl.a. överta ansvaret för att

utarbeta regionala utvecklingsstrategier och huvuddelen

av de regionalpolitiska åtgärdsmedel som berörda

länsstyrelser disponerar i nuvarande system.

Självstyrelseorganen i berörda län avses få disponera

medlen med samma typ av riktlinjer som gäller för

länsstyrelserna.

Huvuddelen av de medel regeringen fördelar till

respektive län skall enligt riksdagens beslut i tillämpliga

delar tillföras självstyrelseorganet för följande av de

ändamål som angivits ovan:

 regionala utvecklingsbidrag,

 landsbygdsbidrag,

 stöd till kommersiell service,

 småföretagsstöd,

 regional projektverksamhet,

 medfinansiering av strukturfondsprogram,

 vissa utgifter för beslutsgrupper knutna till

strukturfondsprogram samt

 uppföljning och utvärdering.

För ändamålet regional projektverksamhet bör gälla

att även länsstyrelserna i berörda län tilldelas vissa

medel för att kunna bedriva projekt för t.ex. statlig

samordning för ekonomisk tillväxt regional

näringspolitik samt för servicelösningar i glesbygd och

vissa jämställdhetsprojekt.

För ändamålet uppföljning och utvärdering bör gälla

att självstyrelseorganen disponerar vissa medel för

uppföljning av enskilda projekt medan berörda

länsstyrelser tilldelas medel för att fullgöra en statlig

uppföljning av genomförda åtgärder.

Således bör även länsstyrelserna i berörda län

disponera vissa medel från anslaget.

En viss del av anslaget avses liksom för närvarande

att disponeras av NUTEK och regeringen för central

utvecklingsverksamhet m.m.

Anslagsbehovet beräknas för budgetåret 1998 till 1

597 miljoner kronor.

Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för

regeringen att fördela anslaget mellan länen och utfärda

de föreskrifter som behövs. Vid fördelningen av medel

mellan länen bör som hittills de regionala problemens

svårighetsgrad utgöra den huvudsakliga

fördelningsnyckeln med särskilt beaktande av

medfinansieringsbehovet av åtgärder inom

strukturfondsprogrammen samt beräknat behov av

medel för det nya ändamålet sysselsättningsbidrag.

Outnyttjade medel på de nuvarande

reservationsanslagen C 1. Lokaliseringsbidrag m.m.

och C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. får

regeringen använda längst t.o.m. budgetåret 1999. De

åtaganden som staten gjort gentemot stödmottagare

sträcker sig i många fall över ett flertal år. Så länge

ändamålen för detta ramanslag är detsamma som för de

äldre reservationsanslagen kan även medel från

ramanslaget användas till nämnda åtaganden.

A 2. Regionalpolitisk låneverksamhet

1995/96

Utgift

- 60 2611

Reserv

a-

tion

02

Därav

1996

Utgift

- 34 062

1997

Anslag

390 000

Utgifts

-

progno

s

200 0003

1998

Förslag

390 000

1999

Beräkna

t

390 000

2000

Beräkna

t

390 000

1. Beloppen anges i tusental kronor.

2. Efter besparingar på 655 671 tkr med anledning av övergång till

brutto redovisning av låneverksamheten.

3. Eftersom anslaget utgör beslutsram för 22 beslutsinstanser beräknas

 inte hela beloppet komma att utnyttjas.

Över anslaget anvisas för närvarande medel för re-

gionala utvecklingslån som beviljas av länsstyrelserna,

NUTEK eller regeringen. Räntor, avbetalningar och

andra återbetalningar på lånen tillförs numera andra

inkomsttitlar. Under budgetåret 1995/96 tillfördes de

detta anslag.

Under sistnämnda budgetår utbetalades 105,1

miljoner kronor i lokaliseringslån. I räntor och

amorteringar inbetalades 50,5 respektive 115,1 miljoner

kronor. Under detta budgetår var således

återbetalningarna större än utgifterna. Utestående

belopp vid låntagares konkurs var 28,0 miljoner kronor

och eftergivet belopp i samband med

företagsrekonstruktioner uppgick till 5,0 miljoner

kronor. Utestående fordringar på lokaliseringslån

uppgick den 31 december 1996 till 625 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

I avsnitten 3.2.1, 4.1 och 4.2 redogörs närmare för

utfall, uppföljning m.m. samt föreslagna förändringar

beträffande de regionala utvecklingslånen.

Förslagen innebär bl.a. att regionala utvecklingslån

enligt förordningen (1994:577) om landsbygdsstöd och

stöd till kommersiell service i fortsättningen skall

benämnas landsbygdslån.

Medel under anslaget föreslås därför fortsättningsvis

anvisas dels för regionala utvecklingslån, dels för

landsbygdslån.

A 3. Täckande av förluster på grund

av kreditgarantier inom

regionalpolitiken

1995/96

Utgift

18 48012

-

Därav

1996

Utgift

16 191

1997

Anslag

13 000

Utgifts

-

progno

s

13 000

1998

Förslag

12 000

1999

Beräkna

t

11 000

2000

Beräkna

t

10 000

1. Beloppen anges i tusental kronor

2. Förslagsanslag

Anslaget disponeras av Glesbygdsverket för infrianden

av kreditgarantier för lån som lämnats av

länsstyrelserna före den 1 januari 1997. Därefter har

samtliga system med kreditgarantier inom

regionalpolitiken upphört.

Från anslaget betalas utgifter för att infria statliga

garantier enligt förordningen (1994:577) om

landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service.

Från anslaget betalas också utgifter för att infria

statliga garantier enligt förordningen (1990:643) om

glesbygdsstöd (upphävd 1994:577).

Vidare betalas från anslaget utgifter för att infria

garantier enligt förordningen (1985:619) om

glesbygdsstöd (upphävd 1990:643), enligt förordningen

(1979:638) om statligt stöd till glesbygd (upphävd

1985:619), enligt förordningen (1973:608) om statligt

stöd till kommersiell service i glesbygd (upphävd

1980:877) samt enligt förordningen (1976:208) om

statligt stöd till skärgårdsföretag och förordningen

(1978:465) om särskilt stöd till lantbruksföretag i vissa

glesbygder (upphävd 1979:638).

Under de senaste budgetåren har utgifterna på

anslaget utvecklats enligt följande sammanställning:

BUDGETÅR UTGIFT MILJONER

KRONOR

1991/92 15,6

1992/93 15,3

1993/94 12,8

1994/95 10,0

1995/96 (18 mån) 18,4

1995/96 (12 mån) 12,1

Den 31 mars 1997 uppgick det sammanlagda

garanterade lånebeloppet till 63,1 miljoner kronor.

A 4. Ersättning för nedsättning av

socialavgifter

1995/96

Utgift

716

79512

Därav

1996

Utgift

424 414

1997

Anslag

420 000

Utgifts

-

progno

s

406 000

1998

Förslag

415 000

1999

Beräkna

t

410 000

2000

Beräkna

t

430 000

1. Beloppen anges i tusental konor

2. Förslagsanslag

Från anslaget, som disponeras av Riksförsäkringsverket

(RFV), täcks fr.o.m. den 1 januari 1991 bortfall av

avgiftsinkomster till följd av tillämpningen av lagen

(1990:912) om nedsättning av socialavgifter. Enligt

denna lag skall den procentsats, efter vilken

arbetsgivaravgifter och egenavgifter sammanlagt

beräknas, sättas ned t.o.m. utgiftsåret 2000 för

verksamheter inom vissa näringsgrenar som bedrivs i

stödområde 1 och delar av stödområde 2. Fr.o.m. år

1997 är nedsättningen åtta procentenheter.

Regeringens överväganden

I sitt budgetunderlag beräknar RFV, med utgångspunkt

i gällande regler, medelsbehovet till 415 miljoner

kronor för budgetåret 1998.

Regeringen föreslår på basis härav att anslaget skall

uppgå till 415 miljoner kronor för budgetåret 1998.

A 5. Transportbidrag

1995/96

Utgift

661

99812

-

Därav

1996

Utgift

495 572

1997

Anslag

303

0003)

Utgifts

-

progno

s

384 0004

1998

Förslag

336 000

1999

Beräkna

t

336 000

2000

Beräkna

t

336 000

1. Beloppen anges i tusental kronor

2. Förslagsanslag

3. Anslaget har i tilläggsbudget tillförts 81 000 tkr

4. Överskridandet beror till största delen på den förbättrade ekonomiska

 konjunkturen.

Över anslaget, som disponeras av Närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK), anvisas medel för

transportbidrag enligt förordningen (1980:803) om

regionalpolitiskt transportstöd.

Regeringens överväganden

I avsnitt 3.2.6 och 4 redogörs närmare för utfall,

uppföljning m.m. samt regeringens bedömning att

bidraget tills vidare skall vara oförändrat.

Regeringen kan konstatera att det råder bristande

kunskap om transportmarknaden i stödområden och

dess villkor. Därför bör medel avsättas för

utvärdering av transportbidraget och fortsatta studier

av transportmarknaden i stödområden.

Regeringen föreslår, på basis av underlag från

NUTEK, att anslaget för budgetåret 1998 skall uppgå

till 336 miljoner kronor.

A 6. Glesbygdsverket

1995/96

Utgift

31 9871

Anslag

s-

sparan

de

5 1932

Därav

1996

Utgift

23 625

1997

Anslag

23 573

Utgifts

-

progno

s

28 766

1998

Förslag

23 393

1999

Beräkna

t

23 993

2000

Beräkna

t

24 611

1. Beloppen anges i tusental kronor

2. Efter besparingar på 250 tkr.

Målen för Glesbygdsverket är att förbättra

levnadsförhållandena och utvecklingsmöjligheterna för

gles- och landsbygdsbefolkningen. Tyngdpunkten i detta

arbete skall enligt verkets instruktion ligga i skogslänens

inre delar samt i skärgårdarna. Verket skall även

utveckla sin roll som samordnare av gles- och

landsbygdsinsatser. Glesbygdsverket skall dessutom

svara för sekretariatsuppgifter åt

övervakningskommittéer för EG kommissionens

strukturfondsprogram för mål 5b och för

kommissionens gemen-skapsinitiativ Leader II.

Verket skall också utveckla sin roll som central

sektorssamordnare genom att aktivt följa och bevaka

genomförandet av olika åtgärder i glesbygden.

Glesbygdsverket kan i enlighet med sin instruktion

anses ha två huvuduppgifter. Den ena är att svara för

myndighetsfrågor rörande gles- och

landsbygdsutveckling. Den andra är att med hjälp av

främst rådgivning och information stödja det lokala

utvecklingsarbetet.

Glesbygdsverket har som utgångspunkt för sitt arbete

att synliggöra glesbygdens resurser och

utvecklingsmöjligheter.

Glesbygdsverket delar in sin verksamhet i sex

verksamhetsgrenar: Utredningsverksamhet,

sektorssamordning, pilotprojekt, information och

rådgivning, uppföljning och utvärdering samt

strukturfonder. Verksamhetsgrenen strukturfonder är ny

och ianspråktar cirka en fjärdedel av verkets samlade

resurser.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Glesbygdsverket redovisar viktigare insatser och

resultat under de olika verksamhetsgrenarna.

Härav kan bl.a. nämnas att verket utropat 1997 till

Landsbygdens år och därvid uppmanat alla verk att

utarbeta förslag för landsbygdens utveckling. Verket har

med sin sakkompetens ansvarat för och medverkat i

flera olika statliga utredningar samt haft täta kontakter

med affärsdrivande verk och bolag som t.ex. Posten AB

och Telia. Verket har också arbetat fram ett program

för småskalig landsbygdsturism, samt arbetat med ett

nationellt strategiskt handlingsprogram för skärgården.

Verket har dessutom tagit fram ett antal publikationer

samt svarat för sekretariatsuppgifter åt sju

övervakningskommittéer. Under budgetåret påbörjades

arbetet med att, på regeringens uppdrag, ta fram

underlag för en regionalpolitisk proposition.

Verket har också redovisat att man i stor utsträckning

bedriver ett miljöarbete i linje med Agenda 21.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket bedömer att årsredovisningen i

allt väsentligt är rättvisande och har vid sin

granskning inte funnit något väsentligt som tyder på

att ledningens förvaltning inte står i

överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter och

särskilda regeringsbeslut.

Regeringen bedömer att revisionens iakttagelser inte

föranleder någon åtgärd.

Slutsatser

Det övergripande målet för Glesbygdsverket skall

kvarstå.

Regeringen bedömer att verket har nått sina

verksamhetsmål.

En viktig uppgift för Glesbygdsverket är att

samordna olika samhällssektorers verksamhet och

åtgärder i glesbygden. Regeringen överväger att

instruera verket att ytterligare utveckla detta arbete och

ha fortsatta kontakter med centrala sektorsföreträdare

bl.a. för att det skall hålla sig informerat om pågående

förändringar. Regeringen avser att i en regionalpolitisk

proposition återkomma till dessa frågor.

Glesbygdsverket skall tillsammans med

Folkrörelserådet gemensamt svara för det svenska

Leader-nätverket. Detta är ett viktigt instrument för att

sprida kunskaper och erfarenheter om innovativa

landsbygdsutvecklingsprojekt.

A 7. Statens institut för

regionalforskning

1995/96

Utgift

12 3671

Anslag

s-

sparan

de

636

Därav

1996

Utgift

8 205

1997

Anslag

7 931

Utgifts

-

progno

s

8 567

1998

Förslag

7 943

1999

Beräkna

t

8 101

2000

Beräkna

t

8 264

1. Beloppen anges i tusental kronor

Målen för Statens institut för regionalforskning (SIR)

verksamhet är att initiera och samordna forskning inom

regionalpolitikens område samt se till att

forskningsresultaten blir tillgängliga för olika

intressenter. SIR har i år inlett genomförandet av två

nya forskningsprogram, ett som rör konsekvenserna av

EU medlemskapet i ett regionalt perspektiv och ett som

behandlar de regionala utvecklingsprocesserna ur ett

könsperspektiv. SIR skall dessutom medverka i

framtagandet av ett forskningsprogram för

landsbygdsutveckling.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

SIR:s verksamhet under budgetåret 1995/96 har

fokuserats dels på att genomföra och avsluta det

forskningsprogram som avser perioden 1993 1996,

dels på att utforma ett forskningsprogram för åren

1997 1999.

1993 1996 års forskningsprogram har koncentrerats

på tre huvudområden: Regionalpolitikens aktörer ,

 Regional kompetens och konkurrenskraft samt

 Försörjningssystem och livsformer i svenska

regioner .

Totalt har 14 olika delprojekt bedrivits inom ramen

för de tre huvudområdena. Fem har slutredovisats.

Resterande projekt beräknas vara genomförda före 1997

års utgång. Under åren 1993 1996 har hittills 21

rapporter och tre böcker publicerats. Den

genomsnittliga försäljningen uppgår till cirka 200

exemplar per publikation.

Med syfte att sprida kunskap om regional forskning

publicerar SIR ett nyhetsbrev med en upplaga om 2 500

exemplar cirka sex gånger per år samt arrangerar och

deltar i seminarier om regional utveckling.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket bedömer att årsredovisningen i

allt väsentligt är rättvisande och har vid sin

granskning inte funnit något väsentligt som tyder på

att ledningens förvaltning inte står i

överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter och

särskilda regeringsbeslut.

Regeringen bedömer att revisionens iakttagelser inte

föranleder någon åtgärd.

Slutsatser

Målen med verksamheten skall kvarstå.

A 8. Europeiska regionala

utvecklingsfonden

1995/96

Utgift

9 95012

Därav

1996

Utgift

9 950

1997

Anslag

915 000

Utgifts

-

progno

s

750 000

1998

Förslag

748 000

1999

Beräkna

t

782 000

2000

Beräkna

t

462 000

1. Beloppen anges i tusental kronor

2. Förslagsanslag

Anslaget disponeras av NUTEK och vissa länsstyrelser

för utbetalningar från EG:s regionalfond. Det motsvaras

av en inkomstpost på statsbudgetens inkomstsida.

Regionalfonden är en av EG:s fyra fonder som

delfinansierar 23 utvecklingsprogram för

strukturfondernas mål 2, 5b och 6 samt vissa av de s.k.

gemenskapsinitiativen. Innevarande programperiod

löper för Sveriges del från år 1995 t.o.m. år 1999. De

sista utbetalningarna beräknas ske under år 2001.

Utbetalningarna från EG:s övriga strukturfonder

redovisas dels under Arbetsmarknadsdepartementets

anslag för socialfonden inom utgiftsområde 14

Arbetsmarknad och arbetsliv dels under

Jordbruksdepartementets anslag avseende jordbruks-

och fiskefonderna inom utgiftsområde 23 Jord- och

skogsbruk, fiske med anslutande näringar.

Regeringens överväganden

Den låga utgiften för budgetåret 1995/96 beror på att

besluten om strukturfondsprogrammen togs för

målen 2 och 6 i slutet av år 1995 och för övriga

program först under våren och hösten 1996. Detta

medförde att arbetet med programmen kom igång

senare än beräknat. I praktiken kom t.ex. arbetet

med programmen inom gemenskapsinitiativet Intereg

II A igång först i början av år 1997. Det har

inneburit att beloppet för beslutade medel inte har

nått tidigare beräknad nivå och därmed har

utbetalningarna från anslaget skjutits framåt i tiden.

Från de första besluten under år 1996 fram till den

15 maj 1997 har beslut fattats för 1 155 miljoner

kronor, vilket innebär att cirka 37 % av ramen är

intecknad. Fram till den 15 augusti 1997 har 185

miljoner kronor, vilket motsvarar 6 % av ramen,

betalats ut från regionalfonden. För perioden 1 juli 15

augusti 1997 uppgick utbetalningarna till 53 miljoner

kronor, vilket indikerar en högre utbetalningstakt än

tidigare. För att nå angiven utgiftsprognos för år 1997

behöver utbetalningstakten öka ytterligare. Hittills

gjorda utbetalningar avser 366 olika projekt. I de flesta

fall har det varit fråga om en förstagångsutbetalning till

ett projekt.

Regeringen avser att återkomma med ytterligare

information om inriktning och genomförande av

strukturfondsprogrammen i en regionalpolitisk

proposition.

Anslaget föreslås för budgetåret 1998 till 748

miljoner kronor.

A 9. Utgifter för lokalisering av

statliga arbetstillfällen till

Söderhamn

1998

Förslag

(reservationsanslag

)

75 0001

1. Beloppet anges i tusental kronor

Riksdagen har beslutat att verksamheten vid Hälsinge

flygflottilj, F 15, i Söderhamn skall läggas ned före den

1 januari 1999 (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU04,

rskr. 1996/97:109-112). Nedläggningen av

verksamheten innebär att den redan ansträngda

sysselsättningssituationen i kommunen försämras

kraftigt. Med hänsyn härtill har regeringen bl.a. beslutat

att lokalisera 350 statliga arbetstillfällen till Söderhamn.

En särskild utredare har tillkallats för att

kontinuerligt till regeringen lämna förslag till åtgärder

som kan stärka utvecklingen i Söderhamn. I uppdraget

ingår dels att utarbeta ett förslag till vilka statliga

verksamheter som kan lokaliseras i Söderhamn och att

medverka vid genomförandet av beslutade

lokaliseringar, dels att föreslå andra åtgärder som kan

stärka utvecklingen i Söderhamn (dir. 1996:83).

Regeringens överväganden

För utgifter för lokaliseringen av statliga

arbetstillfällen disponerar regeringen under

innevarande budgetår upp till 25 miljoner kronor av

arbetsmarknadspolitiska medel.

Ett anslag på 75 miljoner kronor föreslås anvisas för

ytterligare engångsvisa merkostnader som uppstår i

samband med att statliga verksamheter etableras i

Söderhamn.

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

 41

 41

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

 41

 41

Prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 19

 41

 41