Regeringens proposition

1990/91:74

om ändring i växtförädlarrättslagen

(1971:392)

1990/91:74

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 6 december 1990.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Laila Freivalds

Propositionens huvudsakliga innehåll

För nya växtsorter finns en särskild civilrättslig skyddsform, växtförädlar-rätt. Denna skyddsform som företer likheter med patent regleras i växtför­ädlarrättslagen (1971:392) och växtförädlarrättskungörelsen (1971:393).

I propositionen föreslås en ändring i lagstiftningen så att sorter av ett ytterligare antal växtsläkten omfattas av lagen samt att den nuvarande indelningen av de skyddade släktena och arterna ersätts med en alfabetisk uppräkning.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1991.

1    Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 74

Propositionens lagförslag

Förslag till

Lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1971: 392)

Härigenom föreskrivs att bilagan till växtförädlarrättslagen (1971:392) skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:74

Agrostis spp. Allium spp.

Alopecums pratensis L. Alstroemeria L. Anethum graveolens L. Apium graveolens L. Aronia spp.

Asparagus officinalis L. Avena byzantina K.[REDACTED_EFTERNAMN] Avena sativa L.

Begonia elatior (Begonia x Hiemalis)

Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Döll

Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. conditiva Alef

Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. crassa Alef

Brassica napus L. var. oleifera Metzg.

Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

Brassica nigra (L.) W.[REDACTED_EFTERNAMN]

Brassica oleracea L.

Brassica oleracea L. ssp. acephala DC.

Brassica rapa L. var. oleifera Metzg.

Brassica rapa L. var. rapifera Metzg.

Bromus arvensis L.

Bromus inermis Leyss.

Camelina sativa (L.) Crantz Cannabis sativa L. Capsicum annuum L. Chrysanthemum spp. Cucumis melo L. Cucumis sativus L. Cynosums cristatus L.

Dactylis glomerata L. Daucus carota L. Dianthus caryophyllus L.

Euphorbia pulcherrima Willd. ex Klotzsch

Festuca spp. Festulolium .spp. Fragaria spp.

Bilaga Ven Lök

Ängskavle Perulilja Dill Selleri Aronia Sparris Rödhavre Havre

Begonia

Sockerbeta

Rödbeta

Foderbeta

Raps

Kålrot

Svartsenap

Kål

Fodermärgkål

Rybs

Röva

Renlosta

Foderlosta

Oljedådra

Hampa

Paprika

Krysantemum

Melon

Gurka

Kamäxing

Hundäxing

Morot

Nejlika

Julstjärna

Svingel Rajsvingel Jordgubbar, smultron

Senaste lydelse 1985:262.

Glycine max (L.) Merrill

Sojaböna

Prop. 1990/91:74

Helianthus annuus L. Hippophae spp. Hordeum vulgäre L.

Lactuca sativa L.

Linum usitatissimum L.

Lolium spp.

Lonicera spp.

Lupinus angustifolius L.

Lupinus luteus L.

Lycopersicon esculentum P. Mill.

Malus spp. (även grundstam) Medicago spp.

Ornithopus sativus Brot.

Papaver somniferum L.

Pastinaca sativa L.

Pelargonium-Peltatum-Hybridi

Pelargonium-Peltatum x Pelargonium-

Zonale-Hybridi

Pelargonium-Zonale-Hybridi

Petroselinum crispum (Mill.) Nym. ex A. W. Hill

Phalaris arundinacea L.

Phaseolus coccineus L.

Phaseolus vulgaris L.

Phleum spp.

Pisum sativum L.

Poa spp.

Populus spp.

Potentilla fruticosa L.

Prunus spp. (även grundstam)

Pyrus spp. (även grundstam)

Raphanus sativus L. var. niger (Mill.) S. Kerner Raphanus sativus L. var. radicula Pers. Ribes spp. (även grundstam) Rosa spp. Rubus spp.

Saintpaulia ionantha H. Wendl. Salix spp. Secale cereale L. Sinapis alba L. Solanum tuberosum L. Sorbus spp. Spinacia oleracea L. Streptocarpus x hybridus Voss

Trifolium hybridum L. Trifolium pratense L.

Solros Hav torn Korn

Sallat

Lin

Rajgräs

Try

Blålupin

Gullupin

Tomat

Äpple Lusem

Seradella

Vallmo

Palsternacka

Hängpelargon

Vanlig pelargon

Persilja

Rörflen

Rosenböna

Böna

Timotej

Ärt

Gröe
[REDACTED_EFTERNAMN], poppel

Tok

Körsbär, plommon,

persika, aprikos

Päron

Rättika Rädisa

Vinbär, kmsbär[REDACTED_EFTERNAMN], nypon Hallon, björnbär

Saintpaulia

Pil, sälg, vide

Råg

Vitsenap

Potatis
[REDACTED_EFTERNAMN]

Spenat

Kornettblomma

Alsikeklöver Rödklöver

Trifolium repens L.

Vitklöver

Prop. 1990/91:74

Triticosecale Wittmack

Rågvete

Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol.

Vete

Triticum durum Desf

Makaronivete

Triticum turgidosecale

Rågvete

Vaccinium spp.

Blåbär, lingon

Vicia faba L. var. major Harz.

Bondböna

Vicia faba L. var. minor Harz.

Åkerböna

Vicia villosa[REDACTED_EFTERNAMN]

Luddvicker

Zea mays L.

Majs

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991.

Justitiedepartementet

Prop. 1990/91:74

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 december 1990

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Eng­ström, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Freivalds

Proposition om ändring i växtförädlarrättslagen (1971:392)

1 Gällande bestämmelser om växtförädlarrätt

För nya växtsorter fmns en särskild civilrättslig skyddsform, växtförädlar­rätt. Denna skyddsform som företer likheter med patent regleras i växtför­ädlarrättslagen (1971:392) och växtförädlarrättskungörelsen (1971:393). Den som har framställt en ny växtsort kan genom registrering få viss ensamrätt att yrkesmässigt utnyttja sorten. Skyddstiden är 20 år. Ansök­ningar om växtförädlarrätt prövas av statens växtsortnämnd. Utredning av frågan huruvida förutsättningarna för att erhålla växtförädlarrätt före­ligger skaffar nämnden genom att föranstalta om prov med material av växtsorten.

En grundläggande förutsättning för att den som framställt en växtsort skall kunna få denna registrerad är att sorten tillhör de växtsläkten eller växtarter som anges i en bilaga till växtförädlarrättslagen (se 1 §). Denna förteckning fanns tidigare intagen som en bilaga i växtförädlarrättskungö­relsen. Det ankom då på regeringen att bestämma vilka växtsläkten eller växtarter som skulle vara med i förteckningen. Med hänsyn till kravet på lagform i 8 kap. 2 § regeringsformen ansågs det emellertid att växtförädlar-rättens objekt borde regleras direkt i lagen. Bilagan flyttades därför från kungörelsen till lagen i samband med vissa lagändringar som vidtogs år 1982 (se prop. 1981/82:136, LU 4, rskr. 13, SFS 1982:991). Bilagan omfattar för närvarande ett 90-tal släkten och arter. Dessa är indelade i lantbruksväxter, trädgårdsväxter och skogsträd. Trädgårdsväxterna är i sin tur indelade i köksväxter, frukträd och bärväxter samt prydnadsväxter.

Den svenska lagstiftningen om växtförädlarrätt grundas på 1961 års konvention för skydd av växtförädlingsprodukter i dess lydelse efter revi­sioner år 1972 och år 1978. De stater, däribland Sverige, som har tillträtt konventionen bildar en union för skydd av växtförädlingsprodukter, L'Union pour la protection des obtentions végétales (UPOV). 1978 års reviderade konventionstext tillträddes av Sverige år 1982. En närmare redogörelse för innehållet i växtförädlarrättskonventionen finns intagen i prop. 1981/82:136 s. I3ff.

2 Statens växtsortnämnds skrivelse

Prop. 1990/91:74

Statens växtsortnämnd har i en skrivelse den 29 augusti 1990 till regering­en föreslagit dels att alfabetisk indelning fortsättningsvis skall tillämpas i bilagan till växtförädlarrättslagen, dels att följande växtsläkten skall tas upp i bilagan, nämligen Festulolium spp., Rosa spp., Hippophae spp., Aronia spp., Lonicera spp., Sorbus spp. och Populus spp.

Som skäl för förslaget att införa en alfabetisk indelning i bilagan har

växtsortnämnden angivit att detta syftar till att förhindra att bilagans

indelning i användningsområden skall begränsa möjligheten att meddela

växtförädlarrätt för en viss växtsort med en annan användning än den som

finns angiven i bilagan. Enligt nämnden torde den nuvarande mbriksätt-

ningen i bilagan gå tillbaka på den indelning som ligger till gmnd för

förteckningen över de växtsorter som nämnden godkänt för statsplombe-

ring enligt utsädesförordningen (1980:438). Vissa växtslag förekommer

därvid under flera mbriker. UPOV ger årligen ut en förteckning över

skyddade växtsläkten och arter i medlemsländerna. I denna förteckning

redovisas släkten och arter i alfabetisk ordning.

»

Frågan om att ta upp Festulolium spp., en hybrid mellan ängssvingel och engelskt rajgräs, har aktualiserats hos växtsortnämnden av Svalöf AB. Bolaget har också gett in en ansökan till nämnden om växtförädlarrätt för en sort av Festulolium. Växtsortnämnden ansluter sig till bolagets förslag att Festulolium tas upp i bilagan och föreslår efter hörande av institutio­nen för systematisk botanik vid universitetet i Uppsala att denna hybrid på svenska benämns rajsvingel. Föreskriven provning bör enligt nämnden kunna ske under fömtsättning att avtal kan erhållas med t.ex. Storbritan­nien.

Sveriges lantbmksuniversitet har hos växtsortnämnden anhållit att bär­sorter framställda av Rosa spp., Hippophae spp., Aronia spp., Lonicera spp. och Sorbus spp. skall tas upp i bilagan. Rosa spp. är för närvarande upptagen i bilagan under mbriken Prydnadsväxter. Nämnden föreslår att bilagan ändras i enlighet med lantbmksuniversitets förslag och förklarar att benämningarna på svenska bör vara nypon, havtorn, aronia, try resp. rönn. Nämnden räknar med att träffa avtal om provning av sorter av dessa växtslag med andra länder.

Lantbruksuniversitetet har till växtsortnämnden med tillstyrkan över­lämnat en framställning från institutionen för ekologi och miljövård om att släktet Populus spp. skall omfattas av bestämmelserna om växtföräd­larrätt. Nämnden föreslår att Populus spp., poppel och asp, förs in i bilagan till växtförädlarrättslagen. Provning torde enligt nämnden kunna anordnas genom avtal med annat land.

3 Överväganden

Prop. 1990/91:74

Mitt forslag: Växtförädlarrättslagen utvidgas till att omfatta rajsvingel, nypon, havtorn, aronia, try, rönn, poppel och asp. Av­snittsindelningen i bilagan till växtförädlarrättslagen slopas och växtslagen och växtarterna anges i alfabetisk ordning.

Skälen ISr mitt förslag: För att omfattas av växtförädlarrätt bör enligt vad som för närvarande gäller ett växtslag eller en växtart vara odlingsbar och således tillhöra kulturväxterna. Det bör också finnas ett behov av att skydda sorter av släktet eller arten i fråga. Slutligen måste det finnas möjlighet att prova sortema för registrering (jfr SOU 1969:15 s. 73 f).

De växtsläkten som växtsortnämnden föreslår skall omfattas av växtför­ädlarrätt är alla odlingsbara. Festulolium är en hybrid avsedd som djurfo­der. En ansökan om skydd för en sort av denna hybrid har redan givits in till växtsortnämnden. Släktena Rosa, Hippophae, Aronia, Lonicera och Sorbus används för närvarande i huvudsak endast för sitt prydnadsvärde och släktet Rosa omfattas redan av växtförädlarrättslagen vid sådan an­vändning (ros). Vid lantbmksuniversitetets avdelning för hortikulturell växtförädling bedrivs emellertid växtförädling inom dessa släkten i syfte att framställa sorter som skall användas för produktion av naturliga färg­substanser och livsmedelsprodukter. Odling av lövträd från släktet Popu­lus kan vara intressant som alternativ till granplantering på åkermark. Balsampoppel kan exempelvis användas för massatillverkning och som ytfanér. Svensk förädling av balsampoppel och en del andra poppelarter pågår vid lantbruksuniversitetet institutioner för ekologi och miljövård resp. skogsgenetik. Av växtsortnämndens skrivelse framgår att det torde finnas möjlighet att sluta avtal med andra länder om provning av sorter från de aktuella växtsläktena och växtarterna.

Det finns alltså fömtsättningar för att låta sorter av de nu omnämnda växtsläktena och arterna omfattas av växtförädlarrättslagen. Jag anser att det är angeläget att de bereds möjlighet till ett sådant skydd. Växtförädlar­rättslagen bör således utvidgas till att omfatta sorter av växtsläktena Festu­lolium (rajsvingel), Rosa (ros och nypon) för annat än prydnadsändamål, Hippophae (havtorn), Aronia (aronia), Lonicera (try), Sorbus (rönn) och Populus (poppel och asp). Jag vill i sammanhanget nämna att det i sam­band med det arbete som pågår inom UPOV med en revision av konven­tionen om skydd av växtförädlingsprodukter har väckts förslag om att konventionsstaterna skall förplikta sig att tillämpa konventionen på hela växtriket.

Bilagan till växtförädlarrättslagen är för närvarande indelad i avsnitt avseende A. Lantbmksväxter, B. Trädgårdsväxter med undermbrikema I. Köksväxter, 2. Fruktträd och bärväxter och 3. Prydnadsväxter samt C. Skogsträd. Denna indelning bidrar till att bilagan blir mer överskådlig och läsvänlig. Indelningen kan emellertid medföra att växtförädlarrätt måste vägras för en sort av ett släkte eller en art som visserligen finns upptagen i bilagan men som placerats under ett annat mbricerat användningsområde

än vad den aktuella sorten är avsedd för. Detta har föranlett att vissa Prop. 1990/91:74 växtsläkten och arter som exempelvis majs, sojaböna och ärt finns upptag-. na under mer än en rubrik i bilagan. Jag anser att övervägande skäl talar för att slopa den nuvarande indelningen och ställer mig därför bakom växtsortnämndens förslag att de i bilagan upptagna växtslagen och växtar­terna fortsättningsvis skall anges med sina latinska namn i rent alfabetisk ordning.

4 Upprättat lagförslag

I enlighet med det anförda har inom justitiedepartementet upprättats ett förslag till lagom ändring i växtförädlarrättslagen (1971:392).

Med hänsyn till lagstiftningsfrågans beskaffenhet är det enligt min me­ning inte nödvändigt att höra lagrådet i detta ärende.

5 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta lagförslaget.

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredragan­den har lagt fram.

Norstedts Tryckeri. Stockholm 1990