Invandrare och

flyktingar

8

.

Förslag till statsbudget för år 1998

Invandrare och flyktingar

Innehållsförteckning

 1 Förslag till regeringsbeslut 5

 2 Inledning 7

2.1 Omfattning och ändamål 7

2.2 Resultatbedömningar och slutsatser 8

 3 Migrationspolitik 8

3.1 Omfattning och ändamål 8

3.2 Resultatbedömningar och slutsatser 8

3.3 Anslag 11

A 1. Statens invandrarverk 11

A 2. Mottagande av asylsökande 11

A 3. Migrationspolitiska åtgärder 12

A 4. Utlänningsnämnden 13

A 5. Offentligt biträde i utlänningsärenden 13

A 6. Utresor för avvisade och utvisade 14

 4 Integrationspolitik

4.1 Omfattning och ändamål 15

4.2 Resultatbedömningar 15

4.3 Anslag 19

B 1. Integrationsmyndigheten 19

B 2. Särskilda insatser i utsatta bostadsområden 19

B 3. Integrationsåtgärder 20

B 4. Kommunersättningar vid flyktingmottagande 21

B 5. Hemutrustningslån 22

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. för budgetåret 1998 anvisar anslagen under

utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt

följande uppställning

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

A 1. Statens invandrarverk

ramanslag

452 402

A 2. Mottagande av asylsökande

ramanslag

773 650

A 3. Migrationspolitiska åtgärder

ramanslag

313 289

A 4. Utlänningsnämnden

ramanslag

65 388

A 5. Offentligt biträde i utlänningsärenden

ramanslag

60 295

A 6. Utresor för avvisade och utvisade

ramanslag

83 210

B 1. Integrationsmyndigheten

ramanslag

45 376

B 2. Särskilda insatser i utsatta bostadsområden

ramanslag

200 000

B 3. Integrationsåtgärder

ramanslag

57 860

B 4. Kommunersättningar vid flyktingmottagande

ramanslag

1 713 915

B 5. Hemutrustningslån

ramanslag

98 549

Summa

3 863 934

.

2 Inlednin

2.1 Omfattning och ändamål

Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor

rörande flyktingpolitik, invandringen till Sverige,

mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas

här samt internationellt samarbete på det

migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar

vidare integrationspolitik med frågor rörande

invandrares introduktion i Sverige, delaktighet och

inflytande, åtgärder mot etnisk diskriminering,

främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till

kommunerna för mottagande av flyktingar.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

7

914,1

4

601,0

3

759,2

3

863,91

3

761,5

3

570,3

1 Regeringen har, jämfört med vårpropositionen, omfördelat 100 miljoner

kronor till detta utgiftsområde från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till

kommuner.

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

De stora utgifterna inom utgiftsområdet avser

mottagande av asylsökande och statlig ersättning till

kommunerna för flyktingar och vissa andra invandrare.

Sedan antalet asylsökande minskat har kostnaderna gått

ner. Ersättningen till kommunerna för äldre och

handikappade ökar dock fortfarande.

Större förändringar

Under år 1997 har Statens invandrarverk tagit över

ansvaret från polisen för ansökningar och

grundutredningar i asylärenden, ansökningar och

utredningar i övriga ärenden om uppehållstillstånd och

svenskt medborgarskap samt utlänningar som tagits i

förvar enligt utlänningslagen.

Mål för utgiftsområdet

Migrationspolitikens mål är att i en värld präglad av

ökad öppenhet, samverkan och utbyte på alla områden

verka för att migration till och från vårt land kan ske i

ordnade former samt

 att värna asylrätten och

 att upprätthålla den reglerade invandringen

Detta skall ske på ett sätt som svarar mot kraven på

öppenhet och utbyte och präglas av rättssäkerhet,

humanitet och respekt för individens mänskliga

rättigheter.

Integrationspolitikens mål skall, enligt regeringens

förslag i propositionen Sverige, framtiden och

mångfalden - från invandrarpolitik till

integrationspolitik (1997/98:16), vara

 lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk

och kulturell bakgrund,

 en samhällsgemenskap med samhällets mångfald

som grund, samt

 en samhällsutveckling som kännetecknas av

ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett

bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga

för.

Prioriteringar för år 1998

Moderniseringen av handläggning och prövning av

utlänningars rätt att vistas i Sverige fortsätter.

Invandrarverkets roll som central utlänningsmyndighet

stärks. Utlänningsnämnden får ökade resurser för att

kunna förkorta handläggningstiderna. Satsningen under

budgetåret 1997 på åtgärder för att främja frivillig

återvandring fortsätter.

I propositionen om integrationspolitik lägger

regeringen fram förslag till mål för en ny

integrationspolitik. En ny myndighetsstruktur för

integrationsfrågor föreslås. Statens invandrarverks

uppgifter koncentreras till migrationspolitik och

medborgarskapsfrågor.

Prognoser och uppföljning skall förbättras inom

utgiftsområdet.

2.2 Resultatbedömningar och

slutsatser

Av det beslut om den framtida migrationspolitiken som

riksdagen fattade i december 1996, enligt förslag från

regeringen i propositionen Svensk migrationspolitik i ett

globalt perspektiv (1996/97:25), framgår att politiken

skall präglas av helhetssyn. Politikområdet omfattar

även bistånds-, säkerhets-, försvars- och

handelspolitiken. Statliga insatser på samtliga dessa

områden påverkar invandringen till Sverige. Antalet

asylsökande är nu förhållandevis lågt och ligger på

samma nivå som i början av 1980-talet, dvs. 8 000 - 10

000 asylsökande per år. Bortsett från ökningen av

antalet asylsökande i samband med krisen i f.d.

Jugoslavien har utvecklingen under 1990-talet varit

relativt stabil. Under år 1997 beräknas drygt 8 000

personer komma att söka asyl i Sverige. Snabba

omvärldsförändringar kan dock inträffa och

planeringsnivån för mottagandet av asylsökanden och

prövningen av asylärenden bestäms till 13 350

asylsökande för budgetåret 1998.

Kommunutflyttningarna av flyktingar kulminerade

åren 1993 och 1994. Till årsskiftet 1997/98 bedöms de

asylsökande som väntat länge på slutligt beslut om

uppehållstillstånd ha fått sina ärenden avgjorda och kan

ha fått avvisningsbeslut eller blivit kommunmottagna.

Fr.o.m. budgetåret 1998 antas

7 000 utlänningar årligen tas emot i kommunerna och

berättiga dessa till statlig ersättning. Den särskilda

statliga ersättningen för äldre och handikappade

utlänningar har ökat kraftigt.

Det integrationspolitiska arbetet skall i enlighet med

förslagen i regeringens proposition om

integrationspolitik särskilt inriktas på att ge

förutsättningar för individens egen försörjning och

delaktighet i samhället. En ny myndighet för

integrationsfrågor skall inrättas den 1 juni 1998. Som

följd härav bör anslagsstrukturen för

verksamhetsområde B 1. Integrationspolitik ändras.

Förslag redovisas i avsnitt 4.3.

UTGIFTSUTVECKLING FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDET INGÅENDE VERSAMHETSOMRÅDENA

UTGIFT

1995/96

DÄRAV

1996

ANVISAT

1997

UTGIFTSPROG

NOS

1997

FÖRSLAG

1998

BERÄKNAT

1999

BERÄKNAT

2000

Migrationspolitik

2 884,6

1 980,0

2 000,8

2 045,4

1 748,2

1 723,2

1 717,8

Integrationspolitik

5 029,5

2 621,0

1 452,3

1 713,8

2 115,7

2 038,2

1 852,4

Totalt för utgiftsområde 8

7 914,1

4 601,0

3 453,1

3 759,2

3 863,9

3 761,5

3 570,3

3 Migrationspolitik

3.1 Omfattning och ändamål

Verksamhetsområdet omfattar migrationspolitik med

frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till Sverige,

mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas

här samt internationellt samarbete på det

migrationspolitiska området. I verksamhetsområdet

ingår Statens invandrarverk och Utlänningsnämnden.

I propositionen Svensk migrationspolitik i globalt

perspektiv (1996/97:25) framhölls att politiken skall

utgå från en helhetssyn som inkluderar aktiva

förebyggande åtgärder. Även samarbetet med andra

stater framhölls. Betydelsen av EU-samarbetet kommer

att öka till följd av att man i Amsterdamfördraget fört in

invandrings- och flyktingfrågorna under första pelaren.

Dublinkonventionen, som närmare reglerar vilket land

som har ansvar för att pröva en asyl-ansökan, kommer

att träda i kraft hösten 1997. Konventionen gäller

mellan EU:s medlemsstater.

En parlamentarisk kommitté har tillsatts för att

utreda om utlännings- och medborgarskapsärenden skall

prövas i tvåpartsprocess och om prövningen skall göras

av domstolar, domstolsliknande organ eller renodlade

förvaltningsmyndigheter. Kommittén skall även göra en

i första hand språklig och redaktionell översyn av

utlänningslagen så att lagens struktur blir tydligare och

mer överskådlig.

En utredning tillsattes under år 1997 med uppgift att

föreslå framtida organisation och riktlinjer för

verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut.

Utredningen skall även föreslå andra åtgärder för att

främja återvändande för personer som nekats

uppehållstillstånd i Sverige. Likaså utreds metoder för

den inre utlänningskontrollen. Förslagen från

utredningen skall lämnas till regeringen senast den 30

september 1997.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

2

884,6

1

980,0

2

045,41

1

748,2

1

723,2

1

717,8

1 Varav 2,9 miljoner kronor utgörs av ett äldre anslag inom

verksamhetsområdet.

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Kostnaderna för mottagande av asylsökande under år

1997 kommer liksom föregående budgetår att överstiga

tilldelade medel. Anledningen till detta är främst att

drygt 25 procent av de personer som är registrerade i

mottagandesystemet är personer med lagakraftvunna

avvisningsbeslut. Besluten har av olika anledningar inte

kunnat verkställas.

3.2 Resultatbedömningar och

slutsatser

Invandringen till Sverige

Målet för asylprövningen har inte uppfyllts under

budgetåret 1995/96. Endast 35 % av asylärendena hos

Statens invandrarverk har avgjorts inom

verksamhetsmålets handläggningstid. Från dessa

ärenden har exkluderats ärenden som berörts av

verkställighetsstopp, avvaktar praxisbeslut eller generellt

ligger utanför möjligheterna att klara målet på två

månaders handläggningstid. Med flera omständigheter

bortdefinierade och trots detta en låg måluppfyllelse

riskerar verksamhetsmålet att bli alltför avlägset för att

fylla en styrande funktion för verksamheten. För att

uppnå bättre styrande effekter har regeringen omarbetat

målen i Invandrarverkets regleringsbrev för budgetåret

1997. Under första kvartalet år 1997 var

måluppfyllelsen 43 procent.

Utlänningsnämnden har prioriterat handläggningen

av överklaganden över beslut om avvisning eller

utvisning. Handläggningstiderna i dessa

ärendekategorier har blivit kortare medan

handläggningstiderna för medborgarskapsärenden

fortfarande är långa. Nämnden har alltsedan sin

tillkomst haft stora ärendebalanser. Extraresurser har

tidvis tillförts. För närvarande är det primära problemet

den stora mängd nya ansökningar om uppehållstillstånd

som måste handläggas med förtur. Utlänningsnämnden

har sedan den 1 januari 1997 en ny typ av ärenden som

avser överklagande av beslut om uppehållstillstånd där

avvisnings- eller utvisningsbeslut inte är aktuellt. Efter

ett drygt halvårs verksamhet är det ännu för tidigt att

dra några säkra slutsatser om resultatet av nämndens

verksamhet i denna del. Hittills har ärendetypen varit

resurskrävande. Enligt nämndens egen bedömning är en

ökning av antalet ärenden att vänta.

Mottagandet av asylsökande

De beräkningar som gjordes av regeringen inför

budgetåret 1997 om antalet personer i

mottagandesystemet har inte hållit. Den främsta orsaken

till detta är att ett förhållandevis stort antal utlänningar

med avvisningsbeslut ännu inte har kunnat återvända

hem. Regeringen kommer att fortsätta sina

ansträngningar att söka träffa avtal med vissa länder om

återvändande av personer som inte får uppehållstillstånd

i Sverige. Ett resultat av dessa förhandlingar är bl.a.

den principöverenskommelse som träffats med

Förbundsrepubliken Jugoslavien om att dess

medborgare skall kunna återvända hem.

Den organiserade verksamheten för asylsökande har

successivt ökat och breddats. Såväl måluppfyllelse och

deltagande som det genomsnittliga antalet timmar per

vecka har på många håll ökat i landet.

Kvotflyktingar

Genom organiserad överföring av kvotflyktingar tog

Sverige under det 18 månader långa budgetåret 1995/96

emot 2 170 kvotflyktingar. Dessutom avsattes medel för

medicinsk evakuering för vård i Sverige av sjuka och

skadade bosnier som på grund av kriget inte kunde få

vård i hemlandet samt medicinska alternativa återgärder

för vård av bosnier i närområdet. I slutet av budgetåret

1995/96 avsattes 6,5 miljoner kronor till en fond som

FN:s flyktingkommissarie (UNHCR) administrerar.

Fonden, som inrättades år 1997, är ett försöksprojekt

under tre år. Syftet med fonden är huvudsakligen att

vidga kretsen av länder som tar emot kvotflyktingar.

Det finns ett fortsatt behov av en flyktingkvot.

Återvandring

Med återvandring avses att personer som har permanent

uppehållstillstånd i Sverige frivilligt återvandrar till sitt

hemland eller bosätter sig i ett annat land. Dessa

personer kan erhålla ett kontantbidrag. Fr.o.m. den 1

maj 1997 har bidragen höjts. En vuxen person kan få 10

000 kronor medan upp till fyra barn kan få 5 000

kronor var. Tillsammans kan en familj få högst 40 000

kronor. Bidraget behovsprövas och kan endast betalas ut

en gång per person. Under budgetåret 1995/96 ökade

antalet ansökningar om bidrag för resor från Sverige för

bosättning i annat land och 560 personer fick sådant

bidrag, de flesta under kalenderåret 1996. T.o.m. juli

1997 har 750 personer beviljats bidrag. Av dessa var

530 medborgare i Bosnien-Hercegovina. Medel har

också avsatts för förberedelser i Sverige inför bosniska

flyktingars framtida återvandring samt för s.k.

rekognoseringsresor för bosnier inför en eventuell

återvandring. Resebidrag för rekognoseringsresor

beviljades till drygt 8 000 personer under budgetåret

1995/96. Våren 1997 beslutade regeringen att avsätta

medel till en återvandringsattaché vid Sveriges

ambassad i Sarajevo för att främja återvandring. En

samrådsgrupp har även bildats med somalierna i

Sverige. Denna disponerar vissa medel för

förberedelser i Sverige för ett återvändande till Somalia.

Återvändande

Med återvändande avses att personer som inte fått

uppehållstillstånd eller fått tidsbegränsat

uppehållstillstånd återvänder till sitt hemland.

Regeringen har för detta ändamål utfärdat en

tidsbegränsad förordning om bidrag i vissa fall till

utlänningar som vägrats uppehållstillstånd.

Förordningen trädde i kraft den 1 maj 1997 och gäller

till utgången av april 1998. Det innebär bl.a. att de

kosovoalbaner som tvingats bli kvar mer än två år i

Sverige på grund av att de inte tagits emot i sitt

hemland, kan få ett visst ekonomiskt stöd om och när

deras hemresa blir möjlig.

Efterforskning

Svenska röda korset bedriver efterforskning av

försvunna anhöriga i fall där man förlorat kontakten på

grund av krig, väpnad konflikt eller naturkatastrof.

Organisationen arbetar även med utväxlandet av

meddelanden mellan skyddade personer och deras

familjemedlemmar samt till områden där postgången

inte fungerar. Organisationen bedriver också arbete med

familjeåterförening. Staten ger ett visst bidrag till

verksamheten enligt ett avtal med Svenska röda korset.

Internationell samverkan

Regeringen disponerar medel för att bekosta vissa

migrationspolitiska projekt och Sveriges deltagande i

sådant internationellt samarbete som syftar till att

utveckla och tillämpa nya flykting- och

migrationspolitiska strategier.

3.3 Anslag

A 1. Statens invandrarverk

1995/96

Utgift

586 500

Anslag

s-

sparan

de

16 689

1996

Utgift

394 460

1997

Anslag

506 603

Utgifts

-

progno

s

525 592

1998

Förslag

452 402

1999

Beräkna

t

428 039

2000

Beräkna

t

416 631

Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget avser förvaltningskostnader för Statens

invandrarverk. En jämförelse mellan budget och utfall

för budgetåret 1995/96 visar att verket detta år hade ett

anslagssparande på 16, 7 miljoner kronor. Innevarande

budgetår visar anslagsprognosen att de sparade medlen

kommer att tas i anspråk.

Invandrarverket är central utlänningsmyndighet och

ansvarar för utlännings-, invandrar- och

medborgarskapsfrågor i den mån frågorna inte

handläggs av någon annan myndighet. Invandrarverket

skall utreda och pröva ansökningar om visering, up-

pehållstillstånd, flyktingförklaring och resedokument

samt om svenskt medborgarskap. Verket svarar också

för mottagande av asylsökande, för överföring och

mottagande av organiserat uttagna flyktingar samt har

ansvar för de utlänningar som tas i förvar enligt

utlänningslagen. Fr.o.m. den 1 juni 1998 kommer en ny

myndighet att vara central förvaltningsmyndighet för

integrationsfrågor. Dessa frågor flyttas därmed från

Invandrarverket.

Invandrarverket kommer fr.o.m. den 1 oktober 1997

att organisatoriskt delas upp i fem regioner. Den 30 juni

1997 var 1 368 personer anställda vid verket.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

Vid beräkning av medel görs bedömningen att

antalet ärenden rörande uppehållstillstånd där

asylskäl inte åberopas utgör 75 000, antalet

viseringsärenden som prövas av Invandrarverket

utgör 30 000 samt att antalet grundärenden i fråga

om svenskt medborgarskap utgör 29 000. Även om

antalet asylsökande är förhållandevis lågt bör

Invandrarverket av beredskapsskäl ha kapacitet att

handlägga ärenden motsvarande upp till 18 000

asylsökande.

Avvecklingskostnader har funnits under budgetåret

1997 och kan även förutses under budgetåret 1998.

Vilka kostnader som kan komma att belasta anslaget

under året beror i hög grad på vilka uppsägningstider

berörd personal har. Avvecklingen beror dels på att

antalet asylsökande minskat, dels förändringar av

verkets verksamhetsuppgifter. Vissa nya uppgifter

kommer att tillföras medan andra kommer att

avvecklas. Uppgifter som avvecklas hos

Invandrarverket, och som i fortsättningen kommer att i

oförändrad eller modifierad form ingå i

Integrationsmyndighetens ansvarsområde, motiverar att

59,3 miljoner kronor på helårsbasis räknas av från

anslaget A 1. och tillförs anslaget B 1.

integrationsmyndigheten. För budgetåret 1998 skall

dock 30,05 miljoner kronor ligga kvar på anslaget A 1.

Eftersom växlingen av ansvarsområde sker den 1 juni

1998 och Invandrarverket dessutom kommer att ha

avvecklingskostnader.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverkets granskning av Invandrarverket

har visat att årsredovisningen i allt väsentligt är

rättvisande och uppfyller de krav som uppställs

genom regeringsbeslut eller förordning. Regeringen

ansluter sig till denna bedömning.

A 2. Mottagande av asylsökande

1995/96

Utgift

1 869

647

1996

Utgift

1 195

264

1997

Anslag

922 000

Utgifts

-

progno

s

993 600

1998

Förslag

773 650

1999

Beräkna

t

773 650

2000

Beräkna

t

773 650

Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget finansierar mottagandet av asylsökande och

personer med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Från

anslaget bekostas även asylsökandes resor från Sverige

och kostnaderna för utlänningar som tagits i förvar

enligt utlänningslagen (1989:529). Staten ersätter

kommunerna för den ersättning som ges till vissa andra

utlänningar än asylsökande medan de väntar på beslut

om uppehållstillstånd. Ersättningen har tidigare

finansierats över anslaget B 4. Kommunerersättningar

vid flyktingmottagande. Fr.o.m. budgetåret 1998

kommer medlen att finnas på anslaget A 2. Mottagande

av asylsökande. Kostnaden beräknas till 12 miljoner

kronor för budgetåret 1998. Motsvarande medel förs

över från B 4. till A 2.

För budgetåret 1997 beräknas ett överskridande av

anslaget med 71 miljoner kronor. Detta beror främst på

att ett stort antal personer med lagakraftvunna

avvisningsbeslut inte kunnat återsändas till sina

hemländer samt att asylprövningen i vissa ärenden

präglats av en allt högre komplexitet i ärendena med

längre utredningstider som resultat.

Statens invandrarverk organiserar mottagandet av

asylsökande. De asylsökande kan antingen bo på en av

verkets förläggningar eller få ersättning för eget boende.

Invandrarverket ansvarar även för utlänningar som

tagits i förvar enligt utlänningslagen. Enligt avtal mellan

staten och Landstingsförbundet ger landstingen hälso-

och sjukvård till asylsökande och försvarstagna.

Såvitt avser funktionen Flyktingverksamhet inom det

civila försvaret skall verksamheten bedrivas på sådant

sätt att Invandrarverkets resurser och den beredskap

som finns för att ta emot asylsökande även skall kunna

utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred samt

vid internationella fredsfrämjande och humanitära

insatser.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

I början av budgetåret 1997 var antalet registrerade

personer i mottagandesystemet 17 302 varav 5 237

var barn under 16 år. Den genomsnittliga

vistelsetiden för de ca 14 000 personer som var

registrerade den 1 juli 1997 var ca två år och fyra

månader. Detta speglar främst de svårigheter som

funnits att återsända personer med avvisningsbeslut

till sina hemländer, men även att måluppfyllelsen för

handläggningstider i asylärenden varit låg. De långa

vistelsetiderna innebär högre totalkostnader för

mottagandet än beräknat. Däremot redovisas lägre

dygnskostnader per person och dygn, 186 kronor

mot beräknat 197 kronor. Detta beror främst på de

stordriftsfördelar Invandrarverket kunnat nå med en

hög beläggning i mottagandesystemet. En annan

orsak till en lägre dygnskostnad är att mottagandet

av asylsökande under senare år har ändrat karaktär.

Från att tidigare uteslutande ha inneburit

förläggningsboende i någon form, bor i dag nära 60

% av de asyl-sökande i eget boende.

Slutsatser

Vid utgången av år 1997 beräknas det finnas 11 500

personer i mottagandesystemet. När överenskommelsen

med Förbundsrepubliken Jugoslavien träder i kraft,

kommer huvuddelen av dessa att kunna lämna

mottagandesystemet. Uppskattningsvis beräknas därmed

den genomsnittliga beläggningen minskas till 9 500

personer från tidigare beräknade 9 800 personer.

Förändringen avser endast personer som vistats i

Sverige i mer än ett år. När antalet personer i

mottagandesystemet minskar, försvinner

stordriftsfördelarna delvis. Dygnskostnaden per person

kan därför beräknas öka till 205 kronor.

A 3. Migrationspolitiska åtgärder

1995/96

Utgift

337 786

1996

Utgift

330 518

1997

Anslag

311 319

Utgifts

-

progno

s

309 488

1998

Förslag

313 289

1999

Beräkna

t

314 602

2000

Beräkna

t

315 842

Beloppen anges i tusental kronor

Fr.o.m. år 1997 finns Internationell samverkan inom ramen för

migrationspolitiken m.m. som ett äldre anslag inom

verksamhetsområdet. Beloppet uppgår till 2 870 000 kronor.

Ett viktigt inslag i migrationspolitiken är vår beredskap

att ta emot kvotflyktingar. Staten betalar ut ersättning

till de kommuner som tar emot dessa flyktingar. Av

medlen för kvotflyktingar genomförs även vissa

hjälpinsatser för flyktingar utanför Sverige. Staten kan

även ge bidrag till åtgärder för frivillig återvandring av

personer som efter att ha varit bosatta i Sverige under

längre eller kortare tid väljer att återvandra till sitt

ursprungliga hemland eller till annat bosättningsland.

Genom en tidsbegränsad förordning kan vissa

utlänningar som inte får stanna kvar i Sverige få bidrag

i samband med utresan. Anhöriga till flyktingar i

Sverige kan få bidrag till resan hit om de vill förena sig

med sina anhöriga i Sverige. Medel anvisas även för att

bekosta vissa migrationspolitiska projekt och Sveriges

deltagande i internationellt samarbete inom flykting- och

invandringsområdet. Likaså anvisas medel från detta

anslag till Svenska röda korsets

efterforskningsverksamhet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Anslagsmedel för budgetåret 1995/96 har i

statsbudgeten avsatts för överföring av kvotflyktingar

och mottagande av dem i kommunerna samt

alternativa insatser och åtgärder motsvarande

kostnader för 2 760 organiserat överförda flyktingar.

Under budgetåret 1995/96 (18 månader) överfördes

2 170 kvotflyktingar till Sverige. Kostnaderna för

denna verksamhet, inklusive kostnaderna till den

fond som UNHCR administrerar samt ersättningen

till de kommuner som tagit emot flyktingarna

uppgick till 297,3 miljoner kronor. Under budgetåret

1997 har riksdagen anvisat medel motsvarande

kostnader för 1 840 kvotöverförda flyktingar. Under

första halvåret 1997 har 1 174 kvotflyktingar

överförts till Sverige. Uttagningarna sker som regel i

samarbete med UNHCR. Medlen används därutöver

för att ge särskilt utsatta personer en fristad i

Sverige. Inom ramen för anslagsmedlen har fem

miljoner kronor avsatts till medicinska insatser och

fem miljoner kronor till projektmedel för

förberedelser i Sverige inför framtida återvandring

till Bosnien-Hercegovina samt Somalia och övriga

områden på Afrikas horn.

Bidragen till flyktingars resor från Sverige, s.k.

återvandringsbidrag, uppgick till 2,9 miljoner kronor

under budgetåret 1995/96. Av de anvisade medlen har

inte allt utnyttjats bl.a. beroende på att ökningen av

återvandringen inträffade under senare delen av

perioden och att resorna gick till ett land nära Sverige.

Under budgetåret 1995/96 uppgick kostnaderna för

resor till Sverige för anhöriga till flyktingar till 998 000

kronor.

Slutsatser

Anslagsmedlen för år 1998 avseende mottagande av

kvotflyktingar bör liksom innevarande budgetår få

användas med viss flexibilitet och motsvara

kostnaderna för 1 840 överförda flyktingar.

Regeringen bedömer, liksom för innevarande

budgetår, att många personer bl.a. från f.d.

Jugoslavien kommer att vilja flytta hem och att

medel kommer att tas i anspråk för detta.

A 4. Utlänningsnämnden

1995/96

Utgift

85 141

Anslag

s-

kredit

2 746

1996

Utgift

57 797

1997

Anslag

66 675

Utgifts

-

progno

s

66 675

1998

Förslag

65 388

1999

Beräkna

t

60 561

2000

Beräkna

t

62 392

Beloppen anges i tusental kronor

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar att av den beviljade anslagskrediten på

2,9 miljoner kronor hade ca 2,7 miljoner kronor

utnyttjats.

Utlänningsnämnden prövar överklaganden av beslut

som fattas av Invandrarverket avseende avvisningar och

utvisningar samt ansökningar om uppehållstillstånd,

flyktingförklaring, resedokument och svenskt

medborgarskap. Nämnden prövar även s.k. nya

ansökningar om uppehållstillstånd. Sådan ansökan kan

göras efter det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut

vunnit lagakraft. Fr.o.m. den 1 december 1997 tillförs

Utlänningsnämnden uppgiften att pröva överklagande

beträffande offentliga biträden i utlänningsärenden.

Nämnden består av 8 ordinarie ordföranden och 5

ersättare för dessa samt 30 ledamöter. Arbetet leds av

en generaldirektör vilken också är en av nämndens

ordinarie ordföranden. Den 30 juni 1997 var 127

personer anställda vid nämnden.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Nedgången av antalet asylsökande har inte fullt ut

slagit igenom i Utlänningsnämndens verksamhet. På

grund av att så många avvisningsbeslut ännu inte

verkställts är antalet nya ansökningar om

uppehållstillstånd fortfarande stort.

Regeringens bedömningar med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionverkets granskning av

Utlänningsnämnden har visat att årsredovisningen i

allt väsentligt är rättvisande och uppfyller de krav

som uppställs genom regeringsbeslut eller

förordning. Regeringen ansluter sig till denna

bedömning.

Slutsatser

En översyn av Utlänningsnämndens arbetsformer

och resursanvändning är påkallad. En bedömning

bör därvid göras av vilka åtgärder som kan vidtas

för att ytterligare förkorta handläggningstiderna. För

att stödja nämnden i ett sådant arbete och för att få

ner ärendebalansen tillförs anslaget fyra miljoner

kronor fr.o.m. år 1998.

A 5. Offentligt biträde i utlännings-

ärenden

1995/96

Utgift

0

1996

Utgift

0

1997

Anslag

64 240

Utgifts

-

progno

s

59 216

1998

Förslag

60 295

1999

Beräkna

t

61 501

2000

Beräkna

t

62 731

Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget nyinrättades budgetåret 1997. Anslagsprog-

nosen för budgetåret 1997 visar att kostnaderna kommer

att understiga tilldelade medel.

Offentliga biträden förordnas för närvarande med

stöd av rättshjälpslagen (1972:429) i ärenden enligt

utlänningslagen (1989:529) där fråga uppkommit om

avvisning eller utvisning. Fr.o.m. den 1 december 1997

återfinns bestämmelserna i 11 kap. utlännings-lagen

samt lagen (1996:1620) om offentligt biträde.

Regeringens överväganden

Rätten att erhålla rättshjälp är viktig. Anslaget bör

anpassas till antagandet om antalet asylsökande

under bugetåret.

A 6. Utresor för avvisade och utvisade

1995/96

Utgift

0

1996

Utgift

0

1997

Anslag

130 000

Utgifts

-

progno

s

88 000

1998

Förslag

83 210

1999

Beräkna

t

84 874

2000

Beräkna

t

86 572

Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget nyinrättades budgetåret 1997. Från anslaget

finansieras resor ut ur landet för utlänningar som

avvisats eller utvisats enligt beslut av regeringen,

Statens invandrarverk och Utlänningsnämnden med

stöd av utlänningslagen (1989:529). Kriminalvårdens

transporttjänst organiserar resor på uppdrag av

verkställande myndighet. Innevarande budgetår visar

anslags-prognosen att kostnaderna kommer att

understiga tilldelade medel för budgetåret 1997.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Färre avvisnings- och utvisningsbeslut förutses

komma att bli verkställda under budgetåret 1997 än

vad som beräknats i budgetpropositionen 1997. Detta

beror dels på nedgången i antalet asylsökande, dels

på de problem som uppstått i samband med att vissa

länder inte tillåter sina medborgare att återvända

hem sedan de avvisats eller utvisats från Sverige.

Eftersom ett förhållandevis stort antal resor skett till

närliggande länder har kostnaderna per återvändande

legat på en lägre nivå än beräknat.

Slutsatser

Den principöverenskommelse som nu finns med

Förbundsrepubliken Jugoslavien beräknas leda till att

antalet verkställigheter av avvisningsbeslut ökar.

Med hänsyn till att dessa resor bör kunna anordnas

till förhållandevis låga kostnader finner regeringen

att anslagets storlek kan bestämmas till en nivå i

närheten av det prognostiserade utfallet för år 1997.

4 Integrationspolitik

4.1 Omfattning och ändamål

Verksamhetsområdet omfattar integrationspolitik med

frågor rörande invandrares introduktion i Sverige,

delaktighet och inflytande, åtgärder mot etnisk

diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt

ersättning till kommunerna för flyktingmottagande.

Fr.o.m. den 1 juni 1998 ingår, under förutsättning

av riksdagens beslut, en ny myndighet för

integrationsfrågor i verksamhetsområdet.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

5

029,5

2

621,0

1

713,8

2

115,7

2

038,2

1

852,4

Prioriteringar för 1998 om integrationspolitik

I proposition Sverige, framtiden och mångfalden - från

invandrarpolitik till integrationspolitik (prop.

1997/98: 16) föreslår regeringen:

 att det integrationspolitiska arbetet skall särskilt

inriktas på att

- ge förutsättningar för individers egen försörjning och

delaktighet i samhället,

- förebygga och motverka diskriminering,

främlingsfientlighet och rasism,

- värna om grundläggande demokratiska värden och

verka för kvinnors och mäns lika rättigheter och

möjligheter.

 att förverkligandet av de integrationspolitiska målen

bör följas upp kontinuerligt.

 att en ny myndighet inrättas den 1 juni 1998 med

ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt

får genomslag på olika samhällsområden samt för

att aktivt stimulera integrationsprocessen i samhället.

En fortsatt satsning på särskilda insatser i utsatta

bostadsområden skall ske.

4.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Särskilda åtgärder i invandrartäta områden

Genom ekonomiskt stöd får kommunerna möjlighet att

bedriva utvecklingsarbete i syfte att förbättra

livsmiljöerna i invandrartäta och utsatta bostadsområden

i framför allt storstadsregionerna. Sedan stödet infördes

budgetåret 1995/96 har åtta storstadskommuner

upprättat särskilda handlingsplaner för sammanlagt tolv

bostadsområden. Detta har hittills inneburit en

mobilisering av de boende som har engagerat sig och

aktiverats i handlingsplanerna. Nya kontakter har knutits

och det sociala nätverket stärkts. Uppmärksamheten på

de skillnader som finns mellan olika bostadsområden

har ökat.

För att tillföra erfarenheter från andra kommuner än

storstadskommuner utsåg regeringen våren 1997

kommunerna Eskilstuna, Landskrona, Norrköping och

Trollhättan att ingå i stödkretsen. Sammanlagt tolv

kommuner skall därmed stimuleras till insatser som

även skall kunna utgöra goda exempel för andra

kommuner. Utvärderingarna sker lokalt och hösten

1997 förväntas de åtta storstadskommunerna redovisa

sina första erfarenheter.

Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism

Regeringen har under budgetåret 1997 lämnat stöd till

olika projekt, varav 10 miljoner kronor till den svenska

samordningskommittén för Europaåret mot rasism.

Kommitténs direktiv föreskriver att aktiviteterna under

Europaåret skall sikta till långsiktighet och lokalt

engagemang.

Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir.

1997:11) för att se över lagen mot etnisk

diskriminering. Översynen skall redovisas senast den 1

december 1997.

Kommunersättningar vid flyktingmottagande

Krigen i f.d. Jugoslavien ledde till att 62 700 flyktingar

togs emot i 272 kommuner under år 1994.

Viseringsplikt och slut på striderna har sedan gjort att så

få som 6 800 flyktingar togs emot i 243 kommuner år

1996. Kommunmottagandet under de senaste åren

framgår av följande tabell:

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

18

840

18

550

25

220

62

990

15

920

6 800

12

7001

1. Prognos

Statens invandrarverk har inte gjort några kontinuerliga

mätningar av hur väl introduktionen av flyktingar i det

svenska samhället fungerar. Olika utvärderingar har

dock visat på ökade svårigheter att bli självförsörjande.

Bara omkring tio procent av dem som bosatt sig i

Sverige under senare år klarar sin egen försörjning

genom lönearbete tre och ett halvt år efter

kommunmottagandet. Detta beror framför allt på den

höga arbetslösheten på den svenska arbetsmarknaden

och på att flyktingarnas kunskaper i svenska och deras

yrkeskvalifikationer inte motsvarar de krav som ställs.

Kunskaperna i svenska språket har en nyckelroll för

hur väl introduktionen skall lyckas. En stor andel av

eleverna avbryter dock undervisningen i svenska för

invandrare eller uppnår inte godkänt resultat. Detta

gäller särskilt elever med ingen eller mycket kort

utbildning i hemlandet och/eller med krigsupplevelser

eller handikapp.

Flyktingmottagandet åren 1991 och 1992 har följts

upp med avseende på hur väl den statliga ersättningen

täckt kommunernas kostnader. Ersättningsperioderna

som studerats gäller åren 1991 - 1994 och 1992 - 1995.

De flesta kommuner som tog emot flyktingar år 1991

har fått sina kostnader ersatta. Kommunmottagandet år

1992 har däremot medfört ett genomsnittligt underskott

för kommunerna. Skillnaden i kostnadstäckningsgrad

kan delvis förklaras med att ett särskilt konjunkturtillägg

betalades ut för de flyktingar som togs emot under år

1991. Den bakomliggande orsaken till att den statliga

ersättningen inte räckt till är emellertid att få flyktingar

kommit ut i arbete och kunnat försörja sig.

Kommunernas socialbidragskostnader har därför blivit

större än beräknat.

När det gäller såväl 1991 som 1992 års

flyktingmottagning har det visat sig att kommuner som

tog emot vidareflyttade flyktingar fick sämre kostnads-

täckning än utflyttarkommunerna. Små kommuner,

oberoende av geografiskt läge, är i allmänhet

utflyttningskommuner och fick sina kostnader täckta

med statsbidrag. Inflyttningskommunerna, som nästan

alla är stora och medelstora kommuner i mellersta och

södra Sverige, fick ingen schablonersättning för sådana

flyktingar som flyttade från ursprungskommunen 18

månader efter det första kommunmottagandet.

Utbetalningsreglerna är nu ändrade för att motverka

denna effekt.

Kommuner med stort flyktingmottagande har fått

särskild kompensation åren 1996 och 1997 med

sammanlagt 400 miljoner kronor från anslaget A 2.

Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och

landsting under utgiftsområde 25. Regeringen avser att

fördela ytterligare en viss del av detta anslag som bidrag

till kommuner med höga kostnader för

flyktingmottagande.

Hemutrustningslån

Under perioden 1994 - 1996 har antalet nya

hemutrustningslån till flyktingar m.fl. utlänningar

minskat kraftigt, vilket är en återspegling av att

kommunutflyttningarna avtagit:

1994

1995

1996

Beviljade ansökningar

28 290

10 997

5 309

Utbetalade belopp,

tkr

585 536

84 171

77 651

De genomsnittliga lånebeloppen har dessutom minskat

från 20 600 kronor år 1994 till 14 600 kronor under

1996.

Det kapital som Centrala studiestödsnämnden (CSN)

lånar ut till flyktingarna finansieras med lån hos

Riksgäldskontoret. Den totala lånestocken är stor och

det är i första hand redan beviljade lån som styr

anslagsutvecklingen de kommande åren. Anslaget B 5.

Hemutrustningslån används till räntesubventionering av

CSN:s låntagare samt eftergifter av lånebelopp.

CSN:s totala skuld till Riksgäldskontoret har de

senaste åren utvecklats på följande sätt (miljoner

kronor):

1994

1995

1996

1 185,4

1 329,2

1 319,9

Under år 1996 skulle 193 miljoner kronor planenligt ha

återbetalats till CSN, men det kom in endast 92,4

miljoner kronor. Orsakerna till att resterande 100,3

miljoner kronor inte betalades tillbaka är:

Anstånd

 57,1, varav kapitaliserad ränta 9,7

Eftergift

 34,9, varav kapitaliserad ränta 2,9

Övrigt

 8,3 varav kapitaliserad ränta 1,40

100,3 miljoner kronor

Anstånd. Många invandrare har efter flera år i Sverige

ännu inte kommit ut på arbetsmarknaden. Andelen

anståndsansökningar har ökat med mer än 45 procent

sedan år 1994.

Eftergifter. Om låntagaren bedöms ha en varaktigt

nedsatt betalningsförmåga kan lånet efterskänkas helt

eller delvis. Vid dödsfall efterskänks skulden. Antalet

ansökningar om eftergift har ökat under åren 1996 och

1997.

Övrigt. Under år 1996 fanns 52 000 lån som förfallit

till betalning. Drygt 4 000 lån betalades aldrig trots

påminnelser.

4.2.1 En ny integrationspolitik

I propositionen (1997/98:16) om integrationspolitik

redovisar regeringen sina bedömningar och skäl för en

ny integrationspolitik. Regeringen anser att samhällets

etniska och kulturella mångfald bör tas som

utgångspunkt för den generella politikens utformning

och genomförande på alla samhällsområden och nivåer.

Särlösningar som riktar sig specifikt till invandrare som

grupp bör begränsas till insatser och åtgärder som kan

behövas under den första tiden i Sverige. De mål som

regeringen föreslår för integrationspolitiken tar fasta på

samhällets mångfald och syftar till att motverka och

förebygga en segregering och marginalisering som

sammanfaller med etniska gränser.

Integrationspolitikens genomförande och resultat

föreslås bli föremål för kontinuerlig uppföljning. Som

en konsekvens av den nya politiken skall också

invandrarbegreppets användning i författningar ses

över.

Delaktighet och inflytande

Regeringen framhåller i propositionen om

integrationspolitik att särskilda insatser bör göras för att

stimulera invandrares delaktighet i

samhällsutvecklingen. Det är bl.a. viktigt att stimulera

lokala initiativ. Vidare framhålls i propositionen att

statliga och kommunala myndigheter bör svara för att

samhällsinformation når alla i befolkningen, oavsett

härkomst och etnisk bakgrund och att den är anpassad

till mottagarnas skilda förutsättningar och behov. Det

kan också behövas särskilda insatser för att tillgodose

nyanlända invandrares behov av samhällsinformation.

Däremot ifrågasätts om staten bör ge stöd till

informations- och tidningsverksamhet på vissa språk och

på lätt svenska i nuvarande form. Därför föreslår

regeringen att det statliga stödet till Stiftelsen

Invandrartidningen avvecklas. Regeringen föreslår

också att bidragsgivningen till invandrarnas

riksorganisationer m.fl. i större utsträckning bör

resultatstyras.

Särskilda insatser i utsatta bostadsområden

Den generella politiken har hittills inte givit tillräckligt

stöd för en utveckling som hindrar boendesegregationen

att tillta och etnifieras. Att bryta segregationen är ett

nationellt intresse där kommunerna har en nyckelroll. I

propositionen om integrationspolitik framhåller

regeringen att en fortsatt satsning på utsatta

bostadsområden bör göras under de närmaste åren. Ett

mindre antal bostadsområden som ingår i den satsning

som gjorts under de senaste åren bör få möjlighet att

vidareutveckla sitt arbete med hjälp av statligt stöd.

Syftet är att åstadkomma en varaktig förbättring av

situationen i dessa bostadsområden och att de skall

kunna fungera som nationella exempel.

En integrationsmyndighet

För att de integrationspolitiska målen skall kunna

fullföljas behövs ett övergripande ansvar för frågor med

anknytning till samhällets etniska och kulturella

mångfald och för att följa och utvärdera utvecklingen ur

ett integrationspolitiskt perspektiv. Den ökade

segregeringen och marginaliseringen i samhället måste

med kraft motverkas. I propositionen om

integrationspolitik föreslår regeringen att en ny

myndighet för integrationsfrågor inrättas. Myndigheten

skall bl.a. ansvara för att integrationspolitikens mål och

synsätt får genomslag på olika samhällsområden samt

för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i

samhället. Särskilt viktiga uppgifter för myndigheten

bör vara att verka för lika rättigheter och möjligheter

för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, att

förebygga och motverka diskriminering,

främlingsfientlighet och rasism samt att se till att

nyanlända invandrare får stöd för sin integration i det

svenska samhället. Ombudsmannen mot etnisk

diskriminering skall inordnas i den nya myndighetens

organisation med en i myndigheten självständig

ställning.

Introduktion av nyanlända invandrare

Alla nyanlända invandrares behov av samhällsstöd bör

uppmärksammas av statliga myndigheter och

kommuner i syfte att underlätta deras försörjning och

delaktighet i samhället. Behovet av stöd skiftar beroende

på bakgrund och eventuella flyktorsaker. Därför är det

viktigt att stödåtgärderna tar hänsyn till varje individs

speciella behov och förutsättningar. Utgångspunkten är

individens eget ansvar för att skapa sig en tillvaro i

Sverige. Skyddsbehövandes behov av stöd under den

första tiden i Sverige kan skilja sig från andra

invandrares. För denna grupp lämnas också statlig

ersättning till kommunerna. Regeringen framhåller i

propositionen om integrationspolitik att nuvarande

system med individuella introduktionsplaner och

introduktionsprogram för skyddsbehövande kan behöva

utvecklas. Den nya integrationsmyndigheten föreslås få

ansvar för uppföljningen av introduktionen av

skyddsbehövande.

Slutsatser

Som en följd av den nya integrationspolitiken föreslår

regeringen i denna proposition en förändrad

anslagsstruktur för verksamhetsområdet. Regeringens

övriga bedömningar inom integrationspolitiken och

skälen för den återfinns i regeringens proposition om

integrationspolitik.

4.2.2 En ny anslagsstruktur

Anslag budgetåret 1997

Innevarande budgetår finansieras verksamhetsområde B

med följande anslag:

B 1. Särskilda åtgärder i invandrartäta områden

(ramanslag)

Ändamål: Projektstöd till kommuner

B 2. Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism

(obetecknat anslag)

Ändamål: I huvudsak projektstöd till organisationer

B 3. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

(ramanslag)

Ändamål: Myndighetsfinansiering av DO och Nämnden

mot etnisk diskriminering

B 4. Åtgärder för invandrare

(obetecknat anslag)

Ändamål: Statsbidrag till invandrares

riksorganisationer, statsbidrag till Stiftelsen

invandrartidningen samt projektstöd till organisationer

B 5. Kommunersättningar vid flyktingmottagande

(ramanslag)

Ändamål: Statsbidrag till kommuner och landsting

B 6. Hemutrustningslån

(ramanslag)

Ändamål: Räntesubventioner och avskrivningar av lån.

Anslag budgetåret 1998

Förslagen i propositionen om integrationspolitik medför

att anslagsstrukturen för år 1998 och kommande

budgetår i stället bör vara:

B 1. Integrationsmyndigheten

(ramanslag)

Ändamål: Myndighetsfinansiering av Integrations-

myndigheten, Ombudsmannen mot etnisk

diskriminering och Nämnden mot etnisk diskriminering.

Medel tillförs från nuvarande anslagen

- A 1. Statens invandrarverk (i huvudsak nuvarande

integrationsverksamhet)

- B 3. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

- B 4. Åtgärder för invandrare (del av statsbidraget till

Stiftelsen Invandrartidningen)

- B 5. Kommunersättningar vid flyktingmottagande

(medel för uppföljning)

B 2. Särskilda insatser i utsatta bostadsområden

(ramanslag)

Oförändrat ändamål och finansiering

B 3. Integrationsåtgärder

(ramanslag)

Ändamål: Projektstöd för att stimulera

integrationsprocesserna i samhället samt för att

förebygga och motverka diskriminering,

främlingsfientlighet och rasism. Informations- och

uppföljningsprojekt som initieras av

Integrationsmyndigheten, statsbidrag till organisationer

samt regeringsinitiativ inom området. Medel tillförs

från nuvarande anslagen

- B 2. Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism

- B 4. Åtgärder för invandrare (statsbidrag till

invandrares riksorganisationer, projektstöd och del

av statsbidraget till Stiftelsen Invandrartidningen)

- N 2. Stöd till demokratiutveckling, utgiftsområde 17

B 4. Kommunersättningar vid flyktingmottagande

(ramanslag)

Ändamål: I huvudsak oförändrat ändamål och

finansiering. Ersättningen för bistånd åt andra

utlänningar än asylsökande skall dock föras till anslaget

A 2. Mottagande av asylsökande.

Uppföljningsverksamheten flyttas till det nya anslaget B

1. Integrationsmyndigheten.

B 5. Hemutrustningslån

(ramanslag)

Oförändrat ändamål och finansiering.

4.3 Anslag

B 1. Integrationsmyndigheten

1998

Nytt

anslag

45 376

1999

Beräkna

t

76 423

2000

Beräkna

t

84 399

Beloppen anges i tusental kronor

Integrationsmyndigheten skall fr.o.m. den 1 juni 1998

vara central förvaltningsmyndighet för

integrationsfrågor i enlighet med vad regeringen

föreslår i propositionen om integrationspolitik.

Regeringen har för avsikt att inom kort tillsätta en

organisationskommitté som skall utreda den närmare

organisationen av myndigheten, dess ledningsform samt

ge förslag till namn på myndigheten.

Under budgetåret 1998 kommer Ombudsmannen

mot etnisk diskriminering och Integrationsmyndigheten

att behöva ha delad dispositionsrätt till anslaget.

Regeringens överväganden

Anslagsöverföring från Statens invandrarverk

Uppgifter som avvecklas hos Statens invandrarverk och

som i fortsättningen kommer att i oförändrad eller

modifierad form ingå i Integrationsmyndighetens

ansvarsområde motiverar att 59,3 miljoner kronor på

helårsbasis räknas av från anslaget A 1. Statens

invandrarverk och tillförs Integrationsmyndigheten. För

budgetåret 1998 skall dock 30 050 000 kronor ligga

kvar hos Invandrarverket, eftersom växlingen av

ansvarsområde sker den 1 juni 1998 och verket

dessutom kommer att ha avvecklingskostnader.

Anslagsöverföring från Ombudsmannen mot

etnisk diskriminering

Det tidigare anslaget B 3. Ombudsmannen mot etnisk

diskriminering avvecklas och de medel som tidigare

beräknats för ändamålet, 4 889 000 kronor, förs i sin

helhet över till anslaget B 1. Integrationsmyndigheten.

Ombudsmannen förutsätts finansieras från det nya

anslaget även under tiden

1 januari 1998 t.o.m. 30 maj 1998.

Övriga anslagsöverföringar

Medlen för uppföljning av den statliga ersättningen till

kommunerna för flyktingmottagande - 1 miljon kronor -

förs till Integrationsmyndigheten efter att tidigare ha

finansierats över anslaget för kommunersättningar vid

flyktingmottagande. Statsbidraget till Stiftelsen

Invandrartidningen, som avvecklas efter den 30 april

1998, fördelas mellan de nya anslagen

B 1. Integrationsmyndigheten och B 3.

Integrationsåtgärder. Av tidigare beräknat statsbidrag på

15 355 000 kronor skall 5 118 000 kronor användas till

Stiftelsens verksamhet för perioden januari - april 1998

och finansieras inom anslaget B 3. Integrationsåtgärder.

Resterande belopp som uppgår till 10 237 000 kronor

tillförs Integrationsmyndigheten.

SAMMANFATTANDE ANSLAGSBERÄKNING (TKR) FÖR

INTEGRATIONSMYNDIGHETEN ÅR 1998

Medel från A 1. Statens invandrarverk

avseende juni - december 1998

29 250

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

hela 1998

4 889

Medel från statsbidraget till Stiftelsen

Invandrartidningen avseende maj -

december 1998

10 237

Utredningskostnader från anslaget för

kommunersättningar vid

flyktingmottagande

1 000

Summa Integrationsmyndigheten år 1998

45 376

Övrigt

Etableringskostnaderna för den nya myndigheten, som

beräknats till ca 4 miljoner kronor, ingår i

anslagsbeloppet 45 376 000 kronor.

B 2. Särskilda insatser i utsatta

bostadsområden

1995/96

Utgift

28 363

Reser-

vation

96 6372

Därav

1996

Utgift

28 266

1997

Anslag

125 000

Utgifts

-

progno

s

151 6373

1998

Förslag

200 000

1999

Beräkna

t

150 000

2000

Beräkna

t

150 000

1. Beloppen anges i tusental kronor

2. Skillnaden mellan anvisade 125 000 tkr och utgiften 28 363 tkr

beror på att utbetalningarna av beviljade medel till kommunerna sker

successivt och löper över flera budgetår.

3. Härav 96 637 tkr från 1995/96:XD12. Särskilda insater i

invandrartäta områden.

Anslaget avser särskilda insatser för att främja

utvecklingen i invandrartäta och utsatta

storstadsområden samt bostadsområden med likartad

situation.

Regeringens överväganden

Kommunernas utvecklingsarbete skall vara långsiktigt.

Ett övergripande syfte med stimulansbidraget är att ge

utrymme för uthålliga lokala processer. Som en följd av

att ersättningarna till kommuner och landsting för

flyktingmottagande innevarande budgetår beräknas

överstiga anvisade medel, har regeringen i

tilläggsbudget för år 1997 föreslagit att 70 miljoner

kronor på anslaget B 1. Särskilda insatser i

invandrartäta bostadsområden skall dras in. Denna

indragning bedöms inte påverka kommunernas insatser

under innevarande budgetår. I enlighet med

vårpropositionen har riksdagen beslutat att utöka

satsningen på utsatta bostadsområden under åren 1998

och 1999. Regeringen anser att denna ambitionshöjning

är angelägen. Med hänsyn till de stigande kostnaderna

för ersättning till kommunerna för flyktingmottagande

och att det inte finns något ekonomiskt utrymme för att

utöka utgiftsramen för 1998 bör ambitionshöjningen

kunna genomföras under en längre tidsperiod. Därför

föreslår regeringen en omfördelning av anslagsnivåerna

för åren 1998 och 1999 i förhållande till de nivåer som

angavs i vårpropositionen. Därigenom kan medel för

utvecklingsarbete anslås också för år 2000 så att ett

långsiktigt arbete blir möjligt.

För att få ytterligare erfarenheter och effekter av de

insatser som de tolv utsedda kommunerna genomför,

anser regeringen att några bostadområden skall få

möjlighet att vidareutveckla sitt arbete i syfte att

åstadkomma en varaktig förbättring av situationen och

kunna fungera som nationella exempel.

En del av anslaget bör även detta år avsättas för

uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning. Även

admininistration av bidragen finansieras från anslaget.

B 3. Integrationsåtgärder

1998

Nytt

anslag

57 860

1999

Beräkna

t

52 742

2000

Beräkna

t

52 742

Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget disponeras för åtgärder för att stimulera

integrationsprocessen i samhället samt för åtgärder som

förebygger och motverkar diskriminering,

främlingsfientlighet och rasism.

Vidare disponeras anslaget för informationsinsatser

samt för projekt med syfte att följa upp och utvärdera

samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets

etniska och kulturella mångfald.

Anslaget disponeras också för bidrag enligt

förordningen (1986:472) om statsbidrag till invandrares

riksorganisationer samt till vissa samarbetsorgan för

sådana riksorganisationer. Från anslaget finansieras

också sådana bidrag som lämnas enligt förordningen

(1990:632) om bidrag till avgränsade projekt.

Under budgetåret 1998 kommer Regeringskansliet,

Statens invandrarverk och Integrationsmyndigheten att

ha delad dispositionsrätt till anslaget.

Regeringens överväganden

Medel från anslaget bör i enlighet med vad som anförts

i propositionen om integrationspolitik användas av

Integrationsmyndigheten, bl.a. för att stimulera dem

som invandrat till ett ökat deltagande i samhällslivet

samt för att förebygga och motverka diskriminering,

främlingsfientlighet och rasism. Vidare beräknas medel

för vissa informationsinsater i samband med invandrares

introduktion. För dessa åtgärder åtgår 36 477 000

kronor, varav 12 miljoner kronor skall finnas till

regeringens disposition. Härav har 2 miljoner kronor

beräknats för delfinansiering av ett planerat Forum för

världskultur inom Kulturdepartementets ansvarsområde.

Därtill skall 2 miljoner kronor utgöra bidrag till den

verksamhet som bedrivs av intressentföreningen Sverige

år 2000, vars syfte är att öka den mångkulturella

kompetensen i arbetslivet, i enlighet med det avtal som

finns mellan staten och intressentföreningen.

Statsbidragsgivningen till Stiftelsen Invandrartidningen

skall upphöra den 30 april 1998 då nuvarande avtal med

stiftelsen löper ut. Av det tidigare beräknade statliga

stödet har 10 237 000 kronor förts till

Integrationsmyndigheten och 5 118 000 kronor skall

användas till Stiftelsens verksamhet under perioden 1

januari t.o.m. den 30 april 1998.

I propositionen om integrationspolitik redovisar

regeringen sina skäl för att bidraget till invandrarnas

riksorganisationer m.fl. skall resultatstyras. Regeringen

aviserar i denna att en särskild utredare skall tillsättas

som i samråd med bl.a. invandrarnas organisationer

skall föreslå formerna för ett nytt bidragssystem. Det

nya systemet skall börja införas år 1999 och vara fullt

genomfört år 2001. Därför föreslås inga förändringar av

statsbidragen till invandrares riksorganisationer för år

1998. Regeringen beräknar organisationsstödet

budgetåret 1998 till 16 265 000 kronor.

Den totala medelsberäkningen för anslaget uppgår

därmed till 57 860 000 kronor.

SAMMANFATTANDE

ANSLAGSBERÄKNING (TKR)

Förutvarande B 2. Åtgärder mot

främlingsfientlighet och rasism

21 333

Medel från f.d. B 4. Åtgärder för

invandrare

28 394

Förutvarande N 2. Stöd till

demokratiutveckling (utgiftsområde

17)

8 133

Summa B 3. Integrationsåtgärder

57 860

B 4. Kommunersättningar vid

flyktingmottagande

1995/96

Utgift

4 702

431

Därav

1996

Utgift

2 404

597

1997

Anslag

1 160

591

Utgifts

-

progno

s

1 386

000

1998

Förslag

1 713

915

1999

Beräkna

t

1 666

590

2000

Beräkna

t

1 474

292

Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget disponeras för statsbidrag till kommuner och

landsting enligt förordningen (1990:927) om statlig

ersättning för flyktingmottagande m.m. Under

budgetåret 1998 kommer Statens invandrarverk och den

nya integrationsmyndigheten att ha delad dispositionsrätt

till anslaget.

Utgifterna budgetåret 1995/96 understeg anvisat

anslag med drygt 1 545 miljoner kronor, huvudsakligen

beroende på att färre asylsökande kom till Sverige och

fick uppehållstillstånd än vad som - mot bakgrund av

krigen i f.d. Jugoslavien - kunde förutses när anslaget

beräknades hösten 1994.

Prognosen för anslagsbelastningen innevarande

budgetår indikerar en medelsbrist på drygt 225 miljoner

kronor. Underskottet utgör ett netto av över- och

underutnyttjanden av de olika ersättningsformer som

finansieras från anslaget. Grundproblemet är den snabbt

växande omfattningen av ersättningarna till äldre och

handikappade flyktingar. Dessa ersättningar, som

kalenderårsvis i efterskott kompenserar kommunerna

för utgifter enligt socialtjänstlagen (1980:620) och lagen

(1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar

och vissa andra utlänningar, var budgeterade till 180

miljoner kronor. Merparten av årets stödutbetalningar

har nu verkställts och med stor sannolikhet beräknas

stödformen komma att kosta staten 455 miljoner kronor

år 1997.

Regeringens överväganden

Bedömningarna om medelsbehovet grundar sig på att så

många som 12 700 flyktingar tas emot under år 1997.

Detta stora kommunmottagande beror på att

asylsökande, främst Kosovo-albaner, som väntat på

besked om uppehållstillstånd nu får stanna i Sverige.

Utbetalningarna av schablonersättningar m.m. till

kommunerna faller emellertid till största delen ut under

åren 1998 och 1999. Kommunmottagandet år 1998

bedöms omfatta 7 000 personer, inkluderande vissa

anhöriga till flyktingar samt sådana flyktingar som

överförts till Sverige efter särskild uttagning - s.k.

kvotflyktingar.

De kraftigt ökade ersättningarna till kommunerna för

äldre och handikappade flyktingar skall analyseras. Det

handlar om ett växande åliggande för staten, eftersom

personer som berättigar kommunerna till ersättning i

princip faller ifrån endast om de blir svenska

medborgare, flyttar ut från Sverige eller avlider.

Regeringen har beslutat att ge Invandrarverket i

uppdrag att kartlägga kommunmottagandet under 1990-

talet och att i samband härmed vidareutveckla sina

anslagsprognoser. Verket skall speciellt analysera

mottagandet av äldre och handikappade flyktingar och

vilka statliga ersättningar till kommunerna som de

närmarste åren kan förväntas för dessa personkategorier

vid tillämpning av nuvarande ersättningsregler. I

uppdraget ingår också att utreda om reglerna - där först

helt schablonbidrag utgår och efter tolv månader och

framgent särskild ersättning - innebär viss

överkompensation för kommunerna. Föreligger

överkompensation avser regeringen att efter

överläggningar med Svenska kommunförbundet vidta

erforderliga korrigeringar i förordningen (1990:927) om

statlig ersättning för flyktingmottagande m.m.

För att kunna möta utgiftsanspråken år 1998 har

regeringen omfördelat 100 miljoner kronor som tidigare

beräknats under utgiftsområde 25, anslaget A 2. Bidrag

till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting.

MEDELSBERÄKNING (TKR)

ÄNDAMÅL

1997

BERÄKNAT UTFALL

1998

FÖRSLAG

Grundersättning till kommuner

58 000

59 696

Schablonersättning

700 000

1 001 2191

Ersättning för äldre och handikappade

455 000

500 000

Barn utan egna vårdnadshavare

70 000

70 000

Extraordinära ersättningar

35 000

33 000

Sjukvårdskostnader

55 000

50 000

Ersättning för bistånd2

12 000

0

Uppföljning3

1 000

0

1 386 000

1 713 915

1 Härutöver har 243,5 miljoner kronor beräknats under anslaget A 3.

Migrationspolitiska åtgärder för sådana schablonersättningar som avser

kommunmottagande av 1 840 kvotflyktingar.

2 Ändamålet föreslås fr.o.m. år 1998 finansieras från anslaget A 2. Mottagande

av asylsökande.

3 Ändamålet föreslås fr.o.m. år 1998 finansieras från anslaget B 1.

Integrationsmyndigheten.

B 5. Hemutrustningslån

1995/96

Utgift

210 759

Därav

1996

Utgift

137 908

1997

Anslag

101 906

Utgifts

-

progno

s

101 910

1998

Förslag

98 549

1999

Beräkna

t

92 478

2000

Beräkna

t

91 015

Beloppen anges i tusental kronor

Från anslaget finansieras räntesubventioner och

eftergifter i låneverksamheten för hemutrustning till

flyktingar och vissa andra utlänningar.

.

Regeringens överväganden

Med de antaganden som gjorts om kommunmottagandet

av flyktingar m.fl. utlänningar och mot bakgrund av de

ökande utgifterna för eftergifter av lån beräknas

anslagsbehovet till 98 549 000 kronor.

Regeringen avser att se över regelverket för hem-

utrustningslån bl.a. för att se om det behöver anpassas

till de förändringar av socialtjänstlagen som genomförs

den 1 januari 1998.

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

6

3

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

8

9

18

19