Regeringens proposition

1998/99:54

Viss lagstiftning med anledning av uppföljning av

myndigheters arbetsgivarpolitik

Prop.

1998/99:54

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 11 mars 1999.

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Britta[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en ändring i 13 kap. 5 § sekretesslagen

(1980:100). Ändringen innebär att den sekretess som föreligger hos en

myndighet enligt första stycket denna paragraf eller enligt 6 kap. 5 §

överförs till regeringen när denna erhåller uppgiften i verksamhet som

avser uppföljning av myndigheters arbetsgivarpolitik.

Ändringen föreslås träda ikraft den 1 juli 1999.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 4

3 Ärendet och dess beredning 5

4 Ändring i sekretesslagen 5

4.1 Bakgrund och gällande reglering 5

4.2 Utvidgning av sekretessen i 13 kap. 5 § sekretesslagen 7

5 Ikraftträdande 8

6 Konsekvensanalys 8

7 Författningskommentar 8

Bilaga 1 Promemorian Ändring i sekretesslagen (1980:100) 9

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över

promemorian Ändring i sekretesslagen (1980:100) 12

Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag 13

Bilaga 4 Lagrådets yttrande 14

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 mars 1999 15

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till lag om

ändring i sekretesslagen (1980:100).

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

Härigenom föreskrivs att 13 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100)1 skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 kap.

5 §

Erhåller myndighet i verksamhet, som avser sådan förhandling med

arbetstagarorganisation som avses i 6 kap. 5 §, från annan myndighet

uppgift som är sekretessbelagd där, gäller sekretessen också hos den

mottagande myndigheten.

Erhåller regeringen i verksam-

het som avser uppföljning av

myndigheters arbetsgivarpolitik

från annan myndighet uppgift som

är sekretessbelagd där enligt

första stycket eller enligt

6 kap. 5 §, gäller sekretessen även

hos regeringen.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

3 Ärendet och dess beredning

Inom Regeringskansliet initierades under hösten 1998 frågan om möjlig-

heten att hos regeringen sekretessbelägga sådan uppgift som avses i

6 kap. 5 § sekretesslagen, när regeringen erhållit den i syfte att följa upp

myndigheternas arbetsgivarpolitik.

En promemoria med förslag till ändring av sekretesslagen (1980:100)

har därför upprättats inom Regeringskansliet. Promemorian finns i

bilaga 1.

Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över de

remissinstanser som avgett yttrande finns i bilaga 2. Yttrandena finns

tillgängliga i Justitiedepartementet (dnr Ju1999/805/PP).

Lagrådet

Regeringen beslutade den 18 februari 1999 att inhämta Lagrådets

yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 3.

Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslaget utan

erinran.

Till Lagrådet har även remitterats förslag till ändring i lagen

(1987:439) om inskränkning i rätten att överklaga. Vid den fortsatta

beredningen inom Regeringskansliet har framkommit att förslaget kräver

ytterligare överväganden. Regeringen avser att återkomma till riksdagen

under våren med närmare förslag i denna fråga.

Regeringen har i övrigt i propositionen gjort vissa förändringar av i

huvudsak redaktionell art i förhållande till lagrådsremissen.

4 Ändring i sekretesslagen

4.1 Bakgrund och gällande reglering

Bakgrund

De statliga myndigheterna har en mycket långtgående frihet att själva

besluta och agera i arbetsgivarpolitiska frågor, vilket har sin bakgrund i

den omfattande delegering som skett från regeringen till myndigheterna

de senaste 15 åren (prop. 1984/85:219 och prop. 1993/94:77). Denna

ordning förutsätter att det decentraliserade ansvaret fullt ut tas på den

nivå det delegerats till. För att fortlöpande kunna försäkra sig om att så

sker, och för att kunna följa det samlade utfallet av myndigheternas

arbetsgivarpolitik, har regeringen beslutat om en årligen återkommande

uppföljning av de statliga myndigheternas arbetsgivarpolitik. De

redovisningskrav som regeringen har riktat till myndigheterna fokuserar

på de fyra områden som ur ett övergripande perspektiv har särskild

strategisk betydelse för kompetensförsörjningen, nämligen åldersstruktur,

könsfördelning, personalrörlighet samt lönenivåer och löneutveckling.

De uppgifter som därigenom inhämtas ligger till grund för

Regeringskansliets löpande uppföljning av de enskilda myndigheterna

och för regeringens övergripande bedömningar vad gäller utvecklingen

av den statliga arbetsgivarpolitiken. Uppföljningen är således inte en

sådan tillsyn eller revision som avses i 13 kap. 1 § sekretesslagen.

Uppföljningen går till på så sätt att Arbetsgivarverket inhämtar statistik

på bl.a. löner hos myndigheterna under regeringen inför och vid

avtalsförhandlingarna. För att skydda dessa uppgifter från allmän insyn,

vilket kan vara till skada för staten som arbetsgivare vid

löneförhandlingar, ges i 6 kap. 5 § sekretesslagen en möjlighet att

sekretessbelägga uppgifterna. Paragrafen har ett rakt skaderekvisit och

det föreligger således en presumtion för offentlighet. Av 13 kap. 5 §

samma lag framgår att samma sekretess gäller för en uppgift som

överförs från en myndighet till en annan i verksamhet som rör fackliga

förhandlingar. Vid ungefär samma tidpunkt som uppgifterna inhämtas

överförs de till regeringen. Som anges ovan är syftet, enligt

regeringsdirektiv (regeringsbeslut 1997-11-27 och regeringsbeslut

1998-11-19), att göra uppföljningar av myndigheternas arbetsgivar-

politik, där framför allt lönestatistiken ingår som en viktig del. Syftet

med 6 kap. 5 § sekretesslagen är emellertid att tillförsäkra det allmänna

en likvärdig förhandlingsposition inför och vid fackliga förhandlingar.

Frågan är således hur man på bästa sätt kan överföra sekretessen till att

även gälla hos regeringen när denna erhåller uppgifter i sin uppföljande

verksamhet.

Gällande reglering

Bestämmelsen 6 kap. 5 § första stycket sekretesslagen är oförändrad se-

dan lagens tillkomst. Av paragrafen framgår att det krävs att uppgiften

tillkommit eller inhämtats till myndigheten för facklig förhandling eller

förberedelse för sådan förhandling för att lagrummet skall vara tillämp-

ligt. I enlighet med den i sekretesslagen allmänt gällande principen att

sekretess inte följer med när en uppgift överförs från en myndighet till en

annan (jfr prop. 1979/80:2, del A, s. 74 ff) såvida det inte är särskilt

föreskrivet, har en paragraf, 13 kap. 5 §, införts för att sekretessen skall

ha en vidare räckvidd än det s.k. primära sekretessområdet. I special-

motiveringen till sistnämnda paragraf anförs att t.ex. Statens arbetsgivar-

verk, nuvarande Arbetsgivarverket, kan få del av sekretessbelagda upp-

gifter från en annan myndighet vid förhandlingarna med en arbetstagar-

organisation. I ett sådant fall bör sekretessen överföras till Arbetsgivar-

verket (a. prop. s. 319).

4.2 Utvidgning av sekretessen i 13 kap. 5 § sekretess-

lagen

Regeringens förslag: Genom ett tillägg i 13 kap. 5 § sekretesslagen

(1980:100) skall sekretess gälla även hos regeringen för sådan uppgift

som regeringen erhåller från en annan myndighet i samband med

uppföljning av myndigheters arbetsgivarpolitik, under förutsättning att

uppgiften är sekretessbelagd där enligt första stycket i denna paragraf

eller enligt 6 kap. 5 §.

Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag.

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser utom en har tillstyrkt

eller har inte haft någon erinran mot det remitterade förslaget.

Arbetsgivarverket har tillstyrkt att en ändring görs i den föreslagna

riktningen men anfört att det bör ske genom införande av en ny paragraf i

13 kap. sekretesslagen. Av den bör det explicit framgå att såväl sekretess

enligt 6 kap. 5 § som 13 kap. 5 § överförs till regeringen.

Skälen för regeringens förslag: Generellt eftersträvar regeringen

största möjliga öppenhet, för att möjliggöra jämförelser och

uppföljningar av lönestatistik och andra uppgifter från arbetsgivaren. Det

är inte minst viktigt i den aktuella diskussionen om könsdiskriminerande

löner. Det kan dock finnas vissa uppgifter som är belagda med sekretess

hos berörda myndigheter, bl.a. hos Arbetsgivarverket. Det måste anses

som rimligt att regeringen skall ha möjlighet att få tillgång till även

sådana uppgifter, för att fullfölja sin uppföljningsverksamhet, utan att

uppgifterna för den skull måste bli offentliga.

Det framstår som klart att nuvarande bestämmelser inte ger någon

möjlighet att hos regeringen sekretessbelägga uppgifter som inhämtas dit

i syfte att göra en uppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitik.

Sekretess hos regeringen får anses omfatta även Regeringskansliet.

Behovet av en sådan möjlighet framstår dock som stort för att inte det

allmännas ställning som förhandlingspart skall försämras. Det är inte

rimligt att regeringen mot bakgrund av detta förhållande skall vara

tvingad att göra överväganden om att inte fullfölja uppföljnings-

verksamheten. Sekretessbehovet gör sig i och för sig gällande med olika

styrka i skilda sammanhang. Regeringen finner, i ljuset av vad som

anförts, att de omnämnda paragraferna i sekretesslagen kommer att bli

verkningslösa som skydd för spridning av framför allt lönestatistik i

avtalssituationen, om regeringen samtidigt skall fullgöra uppföljnings-

verksamheten och ingen ändring görs i sekretesslagen. En ändring är

således påkallad.

Från och med budgetåret 1998 går uppföljningen till på så sätt att alla

uppgifter samlas hos Arbetsgivarverket för att sedan överlämnas till rege-

ringen. I vart fall vissa av de uppgifter som finns hos varje enskild

myndighet kan vara sådana att de redan där bör beläggas med sekretess

med stöd av 6 kap. 5 § sekretesslagen. Det framstår som klart att 6 kap.

5 § sekretesslagen, mot bakgrund av vad som angetts under special-

motiveringen till 13 kap. 5 § samma lag, i vart fall är avsedd att vara

tillämplig vid sådant överlämnande. Det innebär att den primära sekre-

tessen avser varje enskild myndighet och att den sekundära sekretessen

avser t.ex. Arbetsgivarverket. När det gäller en utvidgning av sekretessen

till regeringen så är det framför allt fråga om en utvidgning av den

sekundära sekretessen. Regeringen delar dock Arbetsgivarverkets upp-

fattning att såväl sekretess enligt 6 kap. 5 § som 13 kap. 5 § skall över-

föras, varför ändringen skall utformas utifrån de kraven. Det är dock

viktigt att påpeka att det inte är fråga om att sekretessbelägga en ny typ

av uppgifter.

Regeringens uppföljningsverksamhet kan åtminstone till viss del jäm-

föras med sådan tillsyn som anges i 13 kap. 1 § sekretesslagen, vilken har

placerats i kapitlet om överföring av sekretess. Det framstår mot den

bakgrunden som mest naturligt att göra en ändring i 13 kap. 5 §

sekretesslagen.

Ändringen bör utformas som ett tillägg i 13 kap. 5 § sekretesslagen

med det innehållet att sekretess skall gälla även hos regeringen för sådan

uppgift som regeringen erhåller från en annan myndighet i samband med

uppföljning av myndigheters arbetsgivarpolitik, under förutsättning att

uppgiften är sekretessbelagd där enligt första stycket i denna paragraf

eller enligt 6 kap. 5 §.

5 Ikraftträdande

Ändringen i sekretesslagen (1980:100) föreslås träda i kraft den

1 juli 1999.

6 Konsekvensanalys

Ändringen i sekretesslagen (1980:100) medför inte några ekonomiska

konsekvenser.

7 Författningskommentar

13 kap. 5 §

Genom ändringen utvidgas området för överföring av sekretess till att i

vissa fall även avse regeringen. Om regeringen i verksamhet som avser

uppföljning av myndigheters arbetsgivarpolitik erhåller uppgift från

annan myndighet och uppgiften där är sekretessbelagd enligt första

stycket i denna paragraf eller enligt 6 kap. 5 § gäller samma sekretess hos

regeringen.

Förslaget har tidigare behandlats i avsnitt 4.2.

Promemorian Ändring i sekretesslagen (1980:100)

Inledning

Arbetsgivarverket (Agv) inhämtar statistik på bl a löner hos myndighe-

terna under regeringen inför och vid avtalsförhandlingarna. För att

skydda dessa uppgifter från allmän insyn, vilket kan vara till skada för

staten som arbetsgivare vid löneförhandlingar, ges i 6 kap. 5 § sekretess-

lagen (SekrL) en möjlighet att sekretessbelägga uppgifterna. Paragrafen

har ett rakt skaderekvisit och det föreligger således en presumtion för

offentlighet. Av 13 kap. 5 § samma lag framgår att samma sekretess gäl-

ler för en uppgift som överförs från en myndighet till en annan i verk-

samhet som rör fackliga förhandlingar. Vid ungefär samma tidpunkt som

uppgifterna inhämtas överförs de till regeringen. Syftet är, enligt rege-

ringsdirektiv (regeringsbeslut 11-12, 1997-11-27 och regeringsbeslut 13,

1998-11-19), att göra uppföljningar av myndigheternas arbetsgivar-

politik, där framför allt lönestatistiken ingår som en viktig del. Uppfölj-

ningen är inte en sådan tillsyn eller revision som avses i 13 kap. 1 §

SekrL. Syftet med 6 kap. 5 § SekrL är emellertid att tillförsäkra det all-

männa en likvärdig förhandlingsposition inför och vid fackliga förhand-

lingar. Finansdepartementet har därvid initierat frågan om möjligheten att

sekretessbelägga uppgifterna hos regeringen när de överförs dit för sådan

uppföljning.

Bakgrund och gällande reglering

6 kap 5 § första stycket SekrL är oförändrad sedan lagens tillkomst. Av

paragrafen framgår att det krävs att uppgiften tillkommit eller inhämtats

till myndigheten för facklig förhandling eller förberedelse för sådan för-

handling för att lagrummet skall vara tillämpligt. I enlighet med den i

sekretesslagen allmänt gällande principen att sekretess inte följer med när

en uppgift överförs från en myndighet till en annan (jfr prop. 1979/80:2,

del A, sid. 74 ff) såvida det inte är särskilt föreskrivet, har en paragraf, 13

kap. 5 §, införts för att sekretessen skall ha en vidare räckvidd än det s.k.

primära sekretessområdet. I specialmotiveringen till sistnämnda paragraf

anförs att t ex Statens arbetsgivarverk, nuvarande Agv, kan få del av

sekretessbelagda uppgifter från en annan myndighet vid förhandlingarna

med en arbetstagarorganisation. I ett sådant fall bör sekretessen överföras

till Agv (a prop. sid 319).

Överväganden

Det framstår som klart att nuvarande bestämmelser inte ger någon möj-

lighet att hos regeringen sekretessbelägga uppgifterna som inhämtas dit i

syfte att göra en uppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitik. Sek-

retess hos regeringen får anses omfatta även Regeringskansliet. Behovet

av en sådan möjlighet framstår dock som stort för att inte det allmännas

ställning som förhandlingspart skall försämras. Det är inte rimligt att re-

geringen skall behöva göra överväganden om att inte fullfölja uppfölj-

ningsverksamheten, eftersom man bedömer att skadan av en utebliven

uppföljning är mindre än att det lönestatistiska materialet kommer till t

ex arbetstagarorganisationernas kännedom. Sekretessbehovet gör sig i

och för sig gällande med olika styrka i skilda sammanhang. Men i ljuset

av vad som framgår ovan kommer de omnämnda paragraferna i sekre-

tesslagen att bli verkningslösa som skydd för spridning av framför allt

lönestatistik i avtalssituationen, om regeringen samtidigt skall fullgöra

uppföljningsverksamheten och ingen ändring görs i sekretesslagen. En

ändring är således påkallad.

Den uppföljning som skedde från regeringens sida under budgetåret

1997 gick till på så sätt att såväl de enskilda myndigheterna som Agv

sände in statistikuppgifter till regeringen. Från och med budgetåret 1998

är avsikten att alla uppgifter skall samlas hos Agv för att sedan överläm-

nas till regeringen. I vart fall vissa av de uppgifter som finns hos varje

enskild myndighet kan vara sådana att de redan där bör beläggas med

sekretess. Det framstår som klart att 6 kap. 5 § SekrL, mot bakgrund av

vad som angetts under specialmotiveringen till 13 kap. 5 § samma lag, i

vart fall är avsedd att vara tillämplig vid sådant överlämnande. Det inne-

bär att den primära sekretessen avser varje enskild myndighet och att den

sekundära sekretessen avser t ex Agv. När det gäller en utvidgning av

sekretessen till regeringen så är det fråga om en utvidgning av den se-

kundära sekretessen. Regeringens uppföljningsverksamhet kan åtmins-

tone till viss del jämföras med sådan tillsyn som anges i 13 kap 1 §

SekrL, vilken har placerats i kapitlet om överföring av sekretess. Det

framstår mot den bakgrunden som mest naturligt att göra en ändring i 13

kap. 5 § SekrL istället för i 6 kap. 5 § eller i 11 kap. SekrL, vilket är al-

ternativen. Ändringen bör utformas som ett tillägg med det innehållet att

samma sak som gäller vid överföring till t ex Agv skall gälla även vid

överföring till regeringen, när denna erhåller uppgift i verksamhet som

avser uppföljning av myndigheters arbetsgivarpolitik.

Härigenom föreskrivs att 13 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100) skall ha

följande lydelse.

5 § Erhåller myndighet i verk-

samhet, som avser sådan förhand-

ling med arbetstagarorganisation

som avses i 6 kap. 5 §, från annan

myndighet uppgift som är sekre-

tessbelagd där, gäller sekretessen

också hos den mottagande myn-

digheten.

5 § Erhåller myndighet i verk-

samhet, som avser sådan förhand-

ling med arbetstagarorganisation

som avses i 6 kap. 5 §, från annan

myndighet uppgift som är sekre-

tessbelagd där, gäller sekretessen

också hos den mottagande myn-

digheten.

Detsamma gäller när rege-

ringen erhåller uppgift i verksam-

het som avser uppföljning av myn-

digheters arbetsgivarpolitik.

---------------------------

Denna lag träder i kraft den...

Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig

över promemorian Ändring i sekretesslagen

(1980:100)

Efter remiss har yttrande inkommit från Riksdagens ombudsmän,

Justitiekanslern, Hovrätten för Övre Norrland, Arbetsgivarverket och

Kammarkollegiet.

Lagrådsremissens lagförslag

Förslag till lag om ändring i sekretesslagen

(1980:100)

Härigenom föreskrivs att 13 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100)1 skall

ha följande lydelse.

13 kap.

5 §

Erhåller myndighet i verksamhet, som avser sådan förhandling med

arbetstagarorganisation som avses i 6 kap. 5 §, från annan myndighet

uppgift som är sekretessbelagd där, gäller sekretessen också hos den

mottagande myndigheten.

Erhåller regeringen i verksam-

het som avser uppföljning av

myndigheters arbetsgivarpolitik

från annan myndighet uppgift som

är sekretessbelagd där enligt

6 kap. 5 § eller 13 kap. 5 § första

stycket, gäller sekretessen även

hos regeringen.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1999-03-03

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet Gertrud

Lennander, regeringsrådet Kjerstin[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt en lagrådsremiss den 18 februari 1999 (Justitiedepartementet)

har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i lagen (1987:439) om inskränkning i rätten att

överklaga,

2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementssekreteraren

Torbjörn[REDACTED_EFTERNAMN] och hovrättsassessorn Anders Heiborn.

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 mars 1999

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1998/99:54 Viss lagstiftning med

anledning av uppföljning av myndigheters arbetsgivarpolitik.

1 Lagen omtryckt 1992:1474.

1 Lagen omtryckt 1992:1474.

Prop. 1998/99:54

11

1

Prop. 1998/99:54

Prop. 1998/99:54

Bilaga 1

Prop. 1998/99:54

Bilaga 1

Prop. 1998/99:54

Bilaga 5

11

Prop. 1998/99:54

Bilaga 2

15

Prop. 1998/99:54

Bilaga 3

Prop. 1998/99:54

Bilaga 4

Prop. 1998/99:54

Bilaga 5