Regeringens proposition 2003/04:96

Vissa socialförsäkringsfrågor

Prop.

2003/04:96

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 11 mars 2004 Marita[REDACTED_EFTERNAMN] Berit[REDACTED_EFTERNAMN] (Socialdepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att det vid beräkning av bostadsbidrag skall bort- ses från sådana tillgångar som ett barn fått genom gåva, testamente eller förmånstagarförordnande vid försäkring eller visst individuellt pensions- sparande. En förutsättning härför är dock att barnet har förvärvat egen- domen av annan än barnets förmyndare och att förvärvet är förenat med villkor som dels innebär att förmyndaren är skild från förmögenhetens förvaltning, utan bestämmanderätt för denne, dels anger vem som i stället skall utöva den. Vidare föreslås i propositionen ändringar av vissa bestämmelser avse- ende underhållsstöd. Regeringen föreslår att det skall bli möjligt för en studerande att ansöka om förlängt underhållsstöd även om han eller hon inte har fyllt 18 år. Det föreslås även att en särskild bestämmelse om be- hörig försäkringskassa införs, för de fall där det råder sekretess för bo- förälderns eller barnets folkbokföringsuppgifter. Vidare föreslår rege- ringen att möjligheten till utmätning av lön för en fordran på återbetal- ningsbelopp som avser nästkommande månad tas bort. I propositionen föreslås också att fordringar avseende återbetalningsskyldighet för un- derhållsstöd skall ha samma företräde vid löneutmätning som andra statliga fordringar. Slutligen föreslås i propositionen vissa ändringar av rättelsekaraktär. 1

Innehållsförteckning

Prop. 2003/04:96

1

Förslag till riksdagsbeslut..................................................................

3

2

Lagtext

...............................................................................................

4

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om

................................................................

allmän försäkring

4

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om

bostadsbidrag ......................................................................

6

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd .....................................................................

8

2.4

Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken.................

10

2.5

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:891) om

indrivning av statliga fordringar m.m. ..............................

12

2.6

Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring .......................................................

13

2.7

Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799).........................................................................

14

3

Ärendet och dess beredning.............................................................

15

4

Förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag.................................

16

5

Underhållsstöd.................................................................................

19

5.1

Ansökan om förlängt underhållsstöd före 18 års ålder .....

19

5.2

Skyddade personuppgifter ................................................

21

5.3

Utmätning för fordran som ännu inte förfallit till

betalning............................................................................

22

5.4

Företrädesrätt vid löneutmätning ......................................

23

6

Rättelser

...........................................................................................

25

7

Författningskommentar ...................................................................

25

7.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring ..............................................................

25

7.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om

bostadsbidrag ....................................................................

25

7.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd ..................................................................

26

7.4

Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken..............

27

7.5

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:891) om

indrivning av statliga fordringar m.m. ..............................

27

7.6

Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring .......................................................

28

7.7

Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799).........................................................................

28

Bilaga

Remissinstanser som avgett yttrande över förslaget

i avsnitt 5 avseende bostadsbidrag .29

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 mars 2004.30 2 Prop. 2003/04:96 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

2.

lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

3.

lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd,

4.

lag om ändring i utsökningsbalken,

5.

lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m.,

6.

lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,

7.

lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799).

3

2

Lagtext

Prop. 2003/04:96

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring

1 

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap. 5 §

2

Den allmänna försäkringskassan skall besluta om en försäkrads till- hörighet till sjukpenningförsäkringen och fastställa sjukpenning- grundande inkomst. För en försäkrad som inte är bosatt i Sverige gäller detta så snart anmälan om hans inkomstförhållanden gjorts hos kassan. Av beslutet skall framgå i vad mån den sjukpenninggrundande inkomsten är att hänföra till anställning eller till annat förvärvsarbete. Sjukpenning- försäkringen skall omprövas a) när kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstför- hållanden eller andra omständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenningens storlek, b) när sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt denna lag eller särskild efterlevandepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn beviljas den försäkrade eller sådan ersättning eller pension som redan utges ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbetsförmåga eller, vid särskild efterlevandepension, förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete,

c)

när delpension enligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets- eller inkomstförhållanden,

d)

när tjänstepension beviljas den försäkrade,

e)

när ett beslut om vilandeförklaring av sjukersättning eller aktivitets- ersättning enligt 16 kap. 16 eller 17 § upphör, samt

f)

när livränta beviljas den försäkrade enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller redan utgående livränta ändras.

Ändring som avses i första stycket skall gälla från och med den dag då anledningen till ändringen uppkommit. Den sjukpenninggrundande inkomst som ändrats enligt första stycket a får dock läggas till grund för ersättning tidigast från och med första dagen i den ersättningsperiod som inträffar i anslutning till att försäkringskassan fått kännedom om inkomständringen.

Under tid som anges under 16

Under tid som anges under 16

får, om inte första stycket b, c eller

får, om inte första stycket b d

1

Lagen omtryckt 1982:120.

2

Senaste lydelse 2002:226.

4

d är tillämpligt, den fastställda

eller f är tillämpligt, den fastställda

sjukpenninggrundande

inkomsten

sjukpenninggrundande

inkomsten

sänkas lägst till vad den skulle ha

sänkas lägst till vad den skulle ha

varit närmast dessförinnan

om

varit närmast dessförinnan

om

försäkringskassan då

känt

till

försäkringskassan då

känt

till

samtliga förhållanden. Detta gäller

samtliga förhållanden. Detta gäller

tid då den försäkrade

tid då den försäkrade

1. bedriver studier enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer,

3.

deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd eller står till arbetsmarknadens förfogande enligt de grunder som fast- ställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer,

4.

är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast sex månader före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför,

5.

är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 § föräldraledighetslagen (1995:584) och barnet inte har fyllt ett år. Mot- svarande gäller vid adoption av barn som ej fyllt tio år eller vid mot- tagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än ett år har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård,

6.

fullgör tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 eller deltar i ett arbets-

marknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd skall försäkringskassan, vid sjukdom under den aktuella tiden, beräkna sjukpenningen på en sjuk- penninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få under denna tid. Om därvid den sjukpenninggrundande inkomsten helt eller delvis är att hänföra till anställning, skall årsarbetstiden beräknas på grundval av enbart det antal arbetstimmar som den försäkrade kan antas ha i ifråga- varande förvärvsarbete under den aktuella tiden. För en försäkrad som får sådan behandling eller rehabilitering som avses i 7 b § eller 22 kap. 7 § och som under denna tid får livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning enligt en annan författning skall försäkringskassan, vid sjukdom under den tid då livränta betalas ut, beräkna sjukpenningen på en sjukpenning- grundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få under denna tid. För en försäkrad som avses i 10 c § första stycket 1 eller 2 skall dock under studieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den försäkrade inte uppbär studiesocial förmån för studier som avses i tredje stycket 1, sjuk- penningen beräknas på den sjukpenninggrundande inkomst som följer av förstatredje styckena, om sjukpenningen blir högre än sjukpenning be- räknad på den sjukpenninggrundande inkomsten enligt fjärde stycket. Fjärde stycket tillämpas även för försäkrad som avses i tredje stycket 6 när den försäkrade genomgår grundutbildning som är längre än 60 dagar. Omprövning av sjukpenningförsäkringen enligt första stycket a skall ej omfatta ändring av den försäkrades inkomstförhållanden på grund av sådant förvärvsarbete som avses i 16 kap. 15 §. _________________ Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004. Prop. 2003/04:96 5

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:737) om bostadsbidrag dels att 5 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 b §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 §

1

Tillägg

till

den

bidrags-

Tillägg

till

den

bidrags-

grundande

inkomsten

skall

göras

grundande

inkomsten

skall

göras

för förmögenhet enligt vad som

för förmögenhet enligt vad som

anges i denna paragraf. Tillägg

anges i denna paragraf. Tillägg

skall göras för varje sökande och

skall göras för varje sökande och

varje barn som avses i 10 § med

varje barn som avses i 10 § med

undantag av första stycket 2 och 3

undantag av första stycket 2 och 3

samt tredje stycket. Som för-

samt tredje stycket. Som för-

mögenhet räknas den skatte-

mögenhet räknas den skatte-

pliktiga

förmögenheten

enligt

pliktiga

förmögenheten

enligt

lagen (1997:323) om statlig för-

lagen (1997:323) om statlig för-

mögenhetsskatt,

beräknad

med

mögenhetsskatt,

beräknad

med

bortseende

från

privatbostads-

bortseende

från

privatbostads-

fastighet

eller

bostadsrätt

för

fastighet

eller

bostadsrätt

för

vilken bostadsbidrag

söks

och

vilken

bostadsbidrag

söks

och

skulder med säkerhet i denna

skulder med säkerhet i denna

egendom. Vid

beräkningen

skall

egendom. Vid

beräkningen

skall

också bortses från sådan tillgång

också bortses från sådan tillgång

som anges i 5 a §. Tillägg skall

som anges i 5 a och 5 b §§ . Tillägg

göras med 15 procent av den

skall göras med 15 procent av den

sammanlagda

förmögenhet

som

sammanlagda förmögenhet

som

överstiger 100 000 kronor, av-

överstiger 100 000 kronor, av-

rundat nedåt till helt tiotusental

rundat nedåt till helt tiotusental

kronor.

kronor.

Tillägg för barns förmögenhet skall fördelas lika mellan makar.

5 b §

Tillgångar som ett barn har för-

värvat

genom

gåva,

testamente

eller förmånstagarförordnande vid

försäkring eller pensionssparande

enligt lagen (1993:931) om indivi-

duellt

pensionssparande

skall

undantas

vid

beräkningen av

barnets förmögenhet enligt 5 §. Ett

sådant

undantag

förutsätter

dock

att förvärvet har skett från någon

annan än barnets förmyndare och

1 Senaste lydelse 2003:78. Prop. 2003/04:96 6

att det är förenat med villkor

Prop. 2003/04:96

som innebär att egendomen skall stå under förvaltning av någon annan än förmyndaren, utan bestämmanderätt för denne, och

som anger vem som i stället skall utöva förvaltningen.

Första stycket gäller även av- kastning av och sådant som trätt i stället för sådan egendom. _____________ Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004 och tillämpas på bostadsbidrag som avser tid för år 2003 och därefter. 7

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd

Härigenom föreskrivs att 12, 37 och 42 §§ lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

12 §

1

Underhållsstöd lämnas efter skriftlig ansökan av boföräldern hos den allmänna försäkrings- kassan. Vid växelvis boende skall en sådan ansökan göras av föräld- rarna för egen del. Ansökan om förlängt underhållsstöd skall göras av den studerande. Ansökan skall innehålla nöd- vändiga upplysningar för bedöm- ningen av barnets rätt till stöd och en försäkran på heder och samvete att de lämnade uppgifterna är riktiga. Om sökanden inte själv kan lämna en sådan försäkran, skall riktigheten av upplys- ningarna intygas av två trovärdiga personer som är förtrogna med förhållandena.

Underhållsstöd lämnas efter skriftlig ansökan av boföräldern hos den allmänna försäkrings- kassan. Vid växelvis boende skall en sådan ansökan göras av föräld- rarna för egen del. Ansökan om förlängt underhållsstöd skall göras av den studerande själv, även om han eller hon ännu inte fyllt 18 år.

Ansökan skall innehålla nöd- vändiga upplysningar för bedöm- ningen av barnets rätt till stöd. 37 §

2

Ett ärende om stöd enligt denna lag prövas av den allmänna försäk- ringskassa som enligt 5 kap. socialförsäkringslagen (1999:799) skall avgöra ett ärende avseende boföräldern. Vid växelvis boende prövas ett ärende om stöd enligt denna lag av den försäkringskassa som skall avgöra ett ärende avseende den förälder som barnet är folkbokfört hos. Om barnet har fyllt 18 år, prövas ärendet av den försäkringskassa som skall avgöra ett ärende avseende barnet. Frågor om återbetalningsskyldighet och om minskning av underhålls- stöd enligt 10 § tredje stycket prövas dock av den försäkringskassa som skall avgöra ett ärende avseende den bidragsskyldige. Om sekretess enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen (1980:100) gäller för boförälderns eller barnets folkbokföringsuppgifter, får ett ärende om stöd enligt denna lag i stället prövas av den försäkrings

1

Senaste lydelse 2000:1390.

2

Senaste lydelse 2002:312

Prop. 2003/04:96 8 kassa som skall avgöra ett ärende avseende den bidragsskyldige. 42 §

3

Vad som i lagen (1962:381) om allmän försäkring är föreskrivet om Riksförsäkringsverkets tillsyn över de allmänna försäkringskassorna tillämpas också i fråga om försäkringskassornas handläggning av under-

hållsstöd enligt denna lag.

Följande

bestämmelser i lagen

Följande

bestämmelser i lagen

om

allmän

försäkring tillämpas

om allmän

försäkring tillämpas

också i ärenden enligt denna lag:

också i ärenden enligt denna lag:

17

kap. 1 § om samman-

17 kap. 1 § om samman-

träffande av förmåner och bistånd

träffande av förmåner och bistånd

enligt socialtjänstlagen,

enligt socialtjänstlagen,

20

kap. 3 § tredje stycket om

20 kap. 3 § tredje stycket om in-

indragning

eller

nedsättning av

dragning eller nedsättning av er-

ersättning,

sättning,

20

kap.

8

§ förstatredje

20 kap. 8 § förstatredje

styckena och 9 § om skyldighet att

styckena, om inte något annat sägs

lämna uppgifter,

i denna lag, och 9 § om skyldighet

att lämna uppgifter,

20

kap 8 § fjärde stycket om

20 kap. 8 § fjärde stycket om

utredningsåtgärder.

utredningsåtgärder.

Bestämmelserna i 20 kap. 8 § förstatredje styckena om skyldighet att lämna uppgifter och i 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder tillämpas också i fråga om den bidragsskyldige. ________________ Denna lag träder i kraft såvitt avser 37 § den 1 juli 2004 och i övrigt den 1 januari 2005.

3 Senaste lydelse 1997:286. Prop. 2003/04:96 9

2.4

Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken

Härigenom föreskrivs att 7 kap. 6, 14 och 23 §§ utsökningsbalken skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 kap.

6 §

1

Utmätning av lön för underhållsbidrag som avses i 4 kap. 1 a § första stycket får ske endast om bidragsbeloppet utestår obetalt eller om gälde- nären vid två eller flera tillfällen under de senaste två åren före utmät- ningsbeslutet har underlåtit att betala i rätt tid och det finns anledning att

anta att detta skall upprepas.

Utmätning får bara ske för

Utmätning får bara ske för

bidragsbelopp som är förfallet när

bidragsbelopp som är förfallet när

verkställighet skall ske eller som

verkställighet skall ske eller som

förfaller näst därefter. Detsamma

förfaller näst därefter.

gäller vid utmätning för fordran

som avser återbetalningsskyldig-

het enligt lagen (1996:1030) om

underhållsstöd .

14 §

2

Vid utmätning av lön har följande fordringar i nämnd ordning före-

träde framför andra fordringsanspråk:

1. fordran som avser underhålls-

1. fordran som avser underhålls-

bidrag enligt äktenskapbalken och

bidrag enligt äktenskapsbalken

föräldrabalken

samt fordran

som

och föräldrabalken,

avser

återbetalningsskyldighet

enligt

lagen

(1996:1030)

om

underhållsstöd,

2.

konkursbos fordran på gäldenärens lön enligt 3 kap. 4 § konkurs- lagen (1987:672), om lönen innehållits under konkursen,

3.

fordran som avses i 2 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m.

Företrädesrätten enligt första stycket 1 gäller även sådant utländskt underhållsbidrag som får verkställas i Sverige, om bidragsfordringen vid verkställighetstillfället inte är äldre än fem år. 23 §

3

Har arbetsgivaren innehållit medel vid utmätning av lön i all- mänt mål för fordran med före- trädesrätt enligt 14 § första stycket 1 eller 3, är gäldenären inte längre betalningsskyldig för den del av fordringen som motsvaras av det

1

Senaste lydelse 1996:1032.

2

Senaste lydelse 1996:1032.

3

Senaste lydelse 1996:1032.

Har arbetsgivaren innehållit medel vid utmätning av lön i all- mänt mål för fordran som avses i 2 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m., är gäldenären inte längre betalningsskyldig för den del av Prop. 2003/04:96 10 innehållna beloppet, även om det inte kan tas ut hos arbetsgivaren. Detsamma gäller när medel har innehållits för fordran som avser underhållsbidrag, om fordringen tillkommer allmän försäkrings- kassa enligt 31 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd.

fordringen som motsvaras av det

Prop. 2003/04:96

innehållna beloppet, även om det

inte kan tas ut hos arbetsgivaren. Detsamma gäller när medel har innehållits för fordran som avser underhållsbidrag, om fordringen tillkommer allmän försäkrings- kassa enligt 31 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005. 11

2.5

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:891) om

Prop. 2003/04:96

indrivning av statliga fordringar m.m.

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen om (1993:891) om indrivning av

statliga fordringar m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

1

Under indrivningen gäller bestämmelserna i 7 kap. 14 § utsöknings- balken om företrädesrätt vid utmätning av lön för böter och viten samt för fordringar som påförts enligt bestämmelserna i

1.

lagen (1972:435) om överlastavgift,

2.

bilskrotningslagen (1975:343),

3.

lagen (1976:206) om felparkeringsavgift,

4.

lagen (1976:339) om saluvagnsskatt,

5.

fordonsskattelagen (1988:327),

6.

lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.,

7.

lagen (1994:419) om brottsofferfond,

8.

skattebetalningslagen 8. skattebetalningslagen

(1997:483), eller

(1997:483),

9. lagen (1997:1137) om väg-

9 lagen (1997:1137) om väg-

avgift för vissa tunga fordon.

avgift för vissa tunga fordon, eller

10. lagen (1996:1030) om

underhållsstöd.

_________________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005.

1 Senaste lydelse 2002:417.

12

2.6

Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om

Prop. 2003/04:96

arbetsskadeförsäkring

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 5 § lagen (1976:380) om arbetsskade-

försäkring 1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

5 §

2

Ersättning betalas ut i den ord-

Ersättning betalas ut i den ord-

ning

som regeringen föreskriver.

ning som regeringen föreskriver.

Bestämmelserna i 16 kap. 12 §

lagen (1962:381) om allmän för-

säkring om utbetalning till annan

än

den förmånsberättigade

har

motsvarande tillämpning i

fråga

om ersättning från arbetsskadeför-

säkringen .

__________________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004.

1

Lagen omtryckt 1993:537.

2

Senaste lydelse 1999:809.

13

2.7

Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799)

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 5 § socialförsäkringslagen (1999:799) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4

kap.

5 § För tid då en försäkrad vistas utomlands får förmåner vid sjuk- dom, havandeskap, tillfällig vård av barn och rehabilitering enligt 3 kap. 4 § 1, 2 och 5 endast utges i följande fall: För tid då en försäkrad vistas utomlands får förmåner vid sjuk- dom, havandeskap, tillfällig vård av barn och rehabilitering enligt 3 kap. 4 § 1, 2 och 4 endast utges i följande fall:

1.

om ett ersättningsfall inträffar utomlands medan den försäkrade där utför sådant arbete som skall anses som arbete i Sverige enligt 2 kap.,

2.

om försäkringskassan medger att den försäkrade reser till utlandet.

_________________ Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004. Prop. 2003/04:96 14

3

Ärendet och dess beredning

Prop. 2003/04:96

Bostadsbidrag Regeringen har i propositionen 2002/03:33 Barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag föreslagit åtgärder för att förbättra situa- tionen för barnfamiljer med bostadsbidrag i de fall då barn i familjen tillerkänns ersättningar med anledning av kroppsskada, kränkning, olycksfall eller sjukdom. Sådana ersättningar räknas inte längre in i familjens förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag (a. prop., bet. 2002/03:BoU6, rskr. 2002/03:106). De nya reglerna trädde i kraft den 1 april 2003 och tillämpas på bostadsbidrag som lämnats från och med den 1 januari 2001. Av nämnda proposition framgår att Riksförsäkringsverket (RFV) i sitt remissvar föreslagit att även sådan egendom som barn erhållit genom gåva eller testamente av annan än förälder och som innehåller villkor som inskränker rätten att disponera egendomen skall undantas vid beräk- ningen av bostadsbidrag. RFV:s förslag låg emellertid utanför det remit- terade lagförslaget, varför det inte beaktades i propositionen. Regeringen aviserade dock i propositionen sin avsikt att återkomma till riksdagen i denna fråga. Regeringen har därefter gett RFV i uppdrag att analysera och kartlägga om det finns skäl att ytterligare undanta viss förmögenhet vid beräkning av bland annat bostadsbidrag. Med anledning av uppdraget har RFV den 6 november 2003 inkommit med rapporten Förmögenhet vid beräkning av bostads- och underhållsstöd (dnr S2003/8895/SF). Utifrån denna rapport har en promemoria (dnr S2004/356/SF) om förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag tagits fram inom Regeringskansliet. Prome- morian har remissbehandlats under tiden 15 januari 6 februari 2004. Underhållsstöd I sitt betänkande Ett reformerat underhållsstöd (SOU 2003:42) föreslår Underhållsstödutredningen bl.a. ändringar i reglerna för ansökan om för- längt underhållsstöd före 18 års ålder, behörig försäkringskassa vid skyddade personuppgifter samt förenklingar i reglerna för indrivning av fordringar avseende återbetalningsskyldighet. Betänkandet har remiss- behandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Socialdepartementet (dnr S2003/4201/SF). Även Riksskatteverket har i en skrivelse till Finansdepartementet föreslagit att reglerna avseende indrivning förenklas (skrivelse Fi1998/2842/S/5). Förslagen har beretts under hand med Riksförsäkringsverket och Skatte- verket. Lagrådet Förslagen till ändringar i lagen (1996:1030) om underhållsstöd och ut- sökningsbalken är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. 15 Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- Prop. 2003/04:96 kratiska regeringen, vänsterpartiet och miljöpartiet.

4

Förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag

Regeringens förslag: Vid beräkning av bostadsbidrag skall det bort-

ses från sådana tillgångar som ett barn får genom gåva, testamente

eller förmånstagarförordnande vid försäkring eller pensionssparande

enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande. Sådant

undantag förutsätter att barnet förvärvat egendomen från någon annan

än barnets förmyndare och att förvärvet är förenat med villkor som

dels innebär att förmyndaren är skild från förmögenhetens förvaltning,

utan bestämmanderätt för denne, dels anger vem som i stället skall

utöva förvaltningen. Detsamma skall gälla avkastning av och sådant

som trätt i stället för sådan egendom.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till

förslaget eller lämnar det utan invändningar. Konsumentverket tillstyrker

den föreslagna ändringen och anser att det är rimligt att bostadsbidraget

beräknas utifrån de medel som familjen har en reell möjlighet att dis-

ponera över. Sveriges försäkringsförbund anser att undantag även bör

göras för dödsfallsersättningar och bestående försäkringsavtal, för vilka

förfoganderättsförbud råder. Skatteverket har inga synpunkter på för-

slaget som sådant men tar upp en fråga som inte behandlats i den remitte-

rade promemorian och påpekar att det bör införas en viss längsta tid

inom vilken återkrav av bostadsbidrag sker.

Skälen för regeringens förslag:

Barns tillgångar

Föräldrabalken skiljer mellan två ställföreträdarfunktioner för barn:

vårdnad och förmynderskap. Vårdnadshavaren har det juridiska ansvaret

för barnets person. Den som har vårdnaden om ett barn är som regel

också förmyndare för barnet. För barn som står under vårdnad av bägge

föräldrarna är dessa alltså som regel också barnets förmyndare och för

barn som står under vårdnad av endast den ene av sina föräldrar är nor-

malt den föräldern ensam förmyndare. Förmyndarna skall förvalta

barnets tillgångar och företräda barnet i angelägenheter som rör till-

gångarna. Som huvudregel gäller att överförmyndarens kontroll av

förvaltningen är inriktad på de fall där värdet på barnets tillgångar över-

stiger åtta prisbasbelopp (314 400 kronor år 2004). Ett barns tillgångar

skall i skälig omfattning användas för barnets uppehälle, utbildning och

nytta i övrigt. Det utesluter inte att barnets tillgångar i sådana fall

används till något som indirekt även kommer den övriga familjen till del.

Regeln att barnets förmyndare förvaltar barnets tillgångar och före-

träder barnet i frågor som rör tillgångarna gäller inte tillgångar som

barnet erhållit genom gåva, testamente eller förmånstagarförordnande vid

försäkring eller pensionssparande av visst slag med villkor att egendo-

16

men skall stå under förvaltning av någon annan än förmyndaren, utan bestämmanderätt för förmyndaren, och med angivande av vem som skall utöva förvaltningen (s.k. särskild förvaltning; se 12 kap. 1 § andra stycket föräldrabalken [FB]). Förmyndarna är alltså i dessa fall avskurna från förvaltningen. Överförmyndaren utövar då inte heller någon kontroll av förvaltningen. Förmyndaren kan också av andra skäl vara undandragen från förvaltningen av barnets egendom. Förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag Bostadsbidraget är en behovsprövad förmån som utges beroende på familjens sammansättning, boendekostnad, boyta och bidragsgrundande inkomst. Eftersom bostadsbidraget är behovsprövat är det också rimligt att ta hänsyn till familjens samtliga ekonomiska tillgångar som den sökande har någon form av inflytande över. Det är därför inte rimligt att generellt undanta barns förmögenhet vid beräkningen av bostadsbidrag och det är inte heller lämpligt på grund av att ett sådant system lätt kan komma att missbrukas. Det är heller inte rimligt att föräldrarna uppbär bostadsbidrag när barnen i familjen har stora förmögenheter. Däremot får det anses vara rimligt att undanta förmögenhet som för- äldern inte har möjlighet att bestämma över. Den förmögenhet som då bör undantas vid beräkning av bostadsbidrag är tillgångar som tillfallit barn genom gåva, testamente eller förmånstagarförordnande vid försäk- ring eller pensionssparande av visst slag av annan än förmyndare.Förutsättningen för ett sådant undantag bör dock vara att förvärvet är förenat med villkor som innebär att förmyndaren inte har något inflytande över egendomen (se 12 kap. 1 § andra stycket FB). Genom kravet att gåvan, testamentet eller förmånstagarförordnandet vid försäkring eller pensionssparande av visst slag skall ha tillfallit barnet från annan än barnets förmyndare undviks risken att föräldrar, som i de allra flesta fallen också är barnets förmyndare, gör dispositioner inom familjen i syfte att kunna erhålla bostadsbidrag. Regeringen anser att eftersom det är förmyndaren som har inflytande över barnets egendom, så är det också rimligt att denne är skild från förvaltningen för att egen- domen skall vara undantagen vid beräkningen av bostadsbidrag. Att undanta bankmedel som inte får tas ut utan överförmyndarens samtycke (se 13 kap. 8 § FB) skulle dock föra för långt och är inte heller lämpligt med hänsyn till överförmyndarens möjligheter att besluta om lättnader i kontrollen. Regeringen föreslår därför att det nu aktuella undantaget begränsas till förvärv från annan än förmyndaren. Riksförsäkringsverket ( RFV) har i sitt remissyttrande påpekat att förslaget om att gåvan skall komma från annan än förmyndare innebär att gåva från förälder som inte är förmyndare kommer att undantas vid beräkning av den bidrags- grundande inkomsten. Regeringen anser att risken för att förälder gör dispositioner inom familjen i syfte att erhålla bostadsbidrag när föräldern inte också är förmyndare är mycket begränsad.

Sveriges försäkringsförbund anser att undantag även bör göras för dödsfallsersättningar och bestående försäkringsavtal, för vilka för- foganderättsförbud råder. Har försäkringsersättning fallit ut för dödsfalls skull, är det som regel fråga om ersättning från en försäkring med för- månstagarförordnande. Sådan ersättning jämte bestående avtal om kapi- talförsäkring omfattas redan av regeringens förslag, under förutsättning Prop. 2003/04:96 17 att barnet förvärvat egendomen av någon annan än sin förmyndare och Prop. 2003/04:96 förfoganderättsförbudet innebär att särskild förvaltning är anordnad. Förslaget kan för den enskilda familjen som uppbär bostadsbidrag få olika ekonomiska konsekvenser beroende på i vilken utsträckning det finns barn i familjen med sådan förmögenhet som kan komma att undantas. Det väsentliga med förslaget är dock att bostadsbidrags- systemet är utformat på ett sådant sätt att tilltron till systemet värnas, utan att risken för missbruk ökar. Det bör åvila den sökande eller den som uppbär bostadsbidraget att visa att barnets förmögenhet är av sådan beskaffenhet att den skall undantas vid beräkningen av bostadsbidrag. Ändringar i bidragstagarens ekonomiska förhållanden skall precis som tidigare anmälas av bidrags- tagaren. Försäkringskassan skall då ta ställning till om viss del av för- mögenheten är av sådant slag att den skall undantas vid beräkningen.

Skatteverket påpekar att det bör införas en viss längsta tid inom vilken återkrav av bostadsbidrag sker. Detta skulle innebära att verkets avise- ringar till RFV för kontroll av bostadsbidrag skulle avse årets taxeringar och sedan ändringar av dessa under en viss tid. Förslaget ligger emeller- tid utanför det remitterade lagförslaget. Regeländringen föreslås träda i kraft den 1 juli 2004 och tillämpas på bostadsbidrag som lämnats och avser tid för år 2003 och därefter. Ekonomiska och administrativa konsekvenser Införandet av möjligheten att undanta förmögenhet som tillfallit barn genom gåva, testamente eller förmånstagarförordnande vid försäkring eller pensionssparande vid beräkningen av bostadsbidrag medför vissa konsekvenser för handläggningen av bostadsbidragsärenden på försäk- ringskassorna. Försäkringskassan måste göra en utredning för att kunna ta ställning till om förmögenheten är av sådan karaktär att den skall undantas vid beräkningen av bostadsbidrag. Ansvaret vilar emellertid på den sökande eller den som uppbär bostadsbidraget att visa om hans eller hennes barns förmögenhet är av sådant slag att den skall undantas vid beräkningen av bostadsbidrag. Kostnadsökningen med anledning av förslaget torde enligt RFV vara mycket begränsad. Kostnadsökningen med anledning av regeländringen år 2003 beräknades till cirka 5 miljoner kronor årligen och har beaktats i budgetpropositionen för 2003. Den faktiska kostnadsökningen uppgick dock endast till cirka 60 000 kronor för 2003. Det föreslagna undantaget för barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag är närmast att betrakta som en marginell justering av regelverket och kan antas komma att tillämpas i ett mycket begränsat antal fall per år. Något relevant be- räkningsmaterial över hushåll med förmögenhet över 100 000 kronor där hela eller del av förmögenheten härrör från gåva, testamente eller för- månstagarförordnande vid försäkring eller visst pensionssparande till barn finns inte tillgängligt, varken till antal eller belopp. Kostnads- ökningen kan emellertid uppskattas vara mycket begränsad. Dock kan förslaget komma att innebära marginella administrativa merkostnader, vilket regeringen bedömer kan hanteras inom nuvarande ekonomiska ramar. 18

5

Underhållsstöd

Prop. 2003/04:96

5.1

Ansökan om förlängt underhållsstöd före 18 års ålder

Regeringens förslag: Den studerande ansöker själv om förlängt underhållsstöd, även om han eller hon inte har fyllt 18 år. En följdändring görs därför i hänvisningen i 42 § andra stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Barnombudsmannen, Socialnämnden i Karlskrona kommun , Försäkringskasseförbundet och Familjerätts- socionomernas riksförening tillstyrker utredningens förslag. Övriga remissinstanser har lämnat förslaget utan invändning.

Bakgrund: I ett initiativärende har Justitieombudsmannen (JO) upp- märksammat frågan om vem som skall göra ansökan om förlängt under- hållsstöd. I korthet gäller saken om den som ännu inte fyllt 18 år, och således är underårig, skall anses vara behörig att underteckna ansökan om förlängt underhållsstöd. Förlängt underhållsstöd kan enligt lagen (1996:1030) om underhålls- stöd (USL) lämnas till den som efter 18 års ålder studerar i gymnasie- skolan och vissa andra skolformer som berättigar till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller till studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395). Förlängt underhållsstöd lämnas under den tid som studierna pågår, dock längst till och med juni månad det år den studerande fyller 20 år (7 § USL). Det förlängda underhålls- stödet betalas ut till den studerande och beloppet uppgår som regel till 1 173 kr i månaden (8 och 17 §§ USL). Förutsättningarna för att förlängt underhållsstöd skall lämnas är i huvudsak desamma som de som gäller för det ordinära underhållsstödet. Den grundläggande förutsättningen är att barnets föräldrar inte bor till- sammans. Det förlängda underhållsstödet kan lämnas också om den stu- derande bor växelvis hos föräldrarna. I detta fall gäller, i likhet med det ordinära underhållsstödet, att ingen av föräldrarna är återbetalnings- skyldig för det stöd som lämnas. Ansökan om förlängt underhållsstöd skall göras av den studerande. Ansökan skall innehålla nödvändiga upplysningar för bedömningen av barnets rätt till underhållsstöd samt normalt också en försäkran på heder och samvete att lämnade uppgifter är riktiga. Skyldigheten att till försäk- ringskassan anmäla sådana förhållanden som kan påverka rätten till underhållsstöd (12 och 42 §§ USL) eller stödets storlek ankommer på den studerande (18 § USL). Likaså skall eventuella krav om återbetal- ning av felaktigt utbetalt förlängt underhållsstöd riktas mot den stude- rande och inte mot den förälder som barnet bor hos (20 § USL). I den vanliga situationen att ett barn som fyller 18 år sedan tidigare får underhållsstöd måste en ny ansökan göras om förlängt underhållsstöd. Att ansökan skall göras av den studerande innebär en skillnad jämfört med vad som gällde för det förlängda bidragsförskottet. Ansökan om detta bidrag skulle göras av den studerande och av boföräldern gemen- samt. Att det numera är barnet ensamt som skall göra ansökan hänger 19 samman med att det förlängda underhållsstödet betalas ut till den stude- rande medan det förlängda bidragsförskottet betalades ut till boföräldern. Skälen för regeringens förslag: Den som är under 18 år (underårig) är omyndig. Den underårige får inte själv råda över sin egendom eller åta sig förpliktelser i vidare mån än som följer av 9 kap. 1 § föräldrabalken (FB). Regeln anger hur området för den underåriges självständiga hand- lande i stort är avgränsat i förhållande till det område där förmyndaren har att handla för den underåriges räkning. Regelns syfte är att skydda den underårige mot följderna av ekonomiskt ofördelaktiga rättshand- lingar. Mot denna bakgrund finns inte anledning att hindra den under- årige från att medverka till rättshandlingar som uteslutande är till hans eller hennes fördel. Om de uppgifter som lämnats i ansökan om förlängt underhållsstöd senare visar sig felaktiga kan krav om återbetalning komma att riktas mot den som mottagit stödet. En ansökan om förlängt underhållsstöd kan således inte anses vara så fri från ekonomisk risk att den som är under- årig av denna anledning skulle vara behörig att själv ansöka om stödet. Ett barn står som regel under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem (6 kap. 2 § FB). Föräldrarna eller den förälder som är barnets vård- nadshavare är som regel också förmyndare för barnet (10 kap. 2 § FB). I vissa fall skall vårdnaden om barnet anförtros åt en eller två särskilt för- ordnade vårdnadshavare (6 kap. 79 §§ FB). Den eller de som har för- ordnats särskilt till vårdnadshavare blir då också förmyndare för barnet. Om särskilda skäl talar för det, skall dock någon annan än den särskilt förordnade vårdnadshavaren förordnas till förmyndare (10 kap. 3 § FB). Det är i dag vanligt att föräldrarna har gemensam vårdnad om sitt barn och utövar förmyndarförvaltningen gemensamt även om föräldrarna inte bor tillsammans. I vårdnaden ingår visserligen att bevaka att barnet får tillfredsställande försörjning och utbildning (6 kap. 2 § FB) och i för- mynderskapet ingår att företräda barnet i ekonomiska angelägenheter (12 kap. 1 § FB). Att låta barnets ställföreträdare tillsammans underteckna ansökan om förlängt underhållsstöd är emellertid knappast lämpligt. Med hänsyn till den återbetalningsskyldighet för den bidragsskyldige som underhållsstödet är förenat med skulle en sådan ordning i praktiken indi- rekt innebära att den bidragsskyldiga föräldern skulle företräda barnet gentemot sig själv. Ett annat alternativ är att så länge den studerande är underårig skall an- sökan om förlängt underhållsstöd göras av boföräldern och därefter av den studerande själv. En invändning mot en sådan ordning är att det är otillfredsställande att den studerande efter att ha blivit myndig blir ansva- rig för att anmälningsskyldigheten fullgörs och att återkrav kan komma att riktas mot honom eller henne, trots att det är boföräldern som under- tecknat ansökan om stödet. Samtidigt är det knappast möjligt eller lämp- ligt att ålägga boföräldern en anmälningsskyldighet eller att rikta återkrav mot boföräldern. Dessa skyldigheter kan rimligen inte ankomma på någon annan än den som stödet betalas ut till, dvs. den studerande (jfr NJA 1978 s. 278). Den olägenhet som följer av att ansökan görs av en underårig person själv skall inte överdrivas. Det är inte fråga om att mycket unga personer skall ansöka om förmånen. Ansökan om förlängt underhållsstöd kommer i praktiken att göras någon månad innan 18-årsdagen infaller. De flesta Prop. 2003/04:96 20 unga har då förmåga att ta till sig information om det ansvar och de skyl- Prop. 2003/04:96 digheter som följer av att uppbära förlängt underhållsstöd. Vid en sam- mantagen bedömning anser regeringen alltså att den studerande själv bör ansöka om förlängt underhållsstöd, också när ansökan görs före 18-års- dagen. Lagändringen skall träda i kraft den 1 januari 2005.

5.2

Skyddade personuppgifter

Regeringens förslag: En särskild bestämmelse om behörig försäk- ringskassa införs för de fall där det råder sekretess för boförälderns eller barnets personuppgifter. Ett ärende om underhållsstöd skall i dessa fall kunna prövas av den allmänna försäkringskassa som skall avgöra ärenden avseende den bidragsskyldige. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i frågan Riks- försäkringsverket (RFV), BO, Socialnämnden i Göteborg, Social- nämnden i Karlskrona, Personsäkerhetsutredningen, LO, FKF, Riksorga- nisationen för Kvinnojourer och Tjejjourer i Sverige (ROKS) och Sveriges Kvinnojourers riksförbund (SKR) tillstyrker förslaget. Övriga remissinstanser lämnar förslaget utan invändning. Bakgrund: Ett ärende om underhållsstöd prövas av den allmänna för- säkringskassa som enligt 5 kap. socialförsäkringslagen (1999:799); SofL, skall avgöra ett ärende avseende boföräldern (37 § första stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd [USL]). Vanligast är att det rör sig om den försäkringskassa inom vars verksamhetsområde den enskilde var folkbokförd den 1 november föregående år (5 kap. 4 § första stycket SofL). Vid växelvis boende prövas ett underhållsstödsärende av den försäk- ringskassa som skall avgöra ett ärende avseende den förälder som barnet är folkbokfört hos (37 § andra stycket USL). Ärenden om förlängt underhållsstöd, dvs. när barnet har fyllt 18 år, prövas av den försäkringskassa som skall avgöra ett ärende avseende barnet (37 § tredje stycket USL). Vidare gäller enligt nuvarande regler att frågor om återbetalnings- skyldighet och om minskning av underhållsstöd på grund av umgänges- avdrag prövas av den försäkringskassa som skall avgöra ett ärende avse- ende den bidragsskyldige (37 § fjärde stycket USL). När underhållsstöd sökts skall försäkringskassan omedelbart sända ett meddelande om ansökan till den bidragsskyldige, under förutsättning att hans eller hennes vistelseort är känd eller går att ta reda på (13 § USL). Beslut att bevilja underhållsstöd skall delges den bidragsskyldige (14 § USL). Uppgifter som registreras i folkbokföringen, t.ex. adress och person- nummer, är som regel offentliga (se 7 kap. 15 § sekretesslagen [1980:100], SekrL). Sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående lider men om uppgiften röjs. I vissa situationer kan dock en person vållas obehag om uppgifter om honom eller henne sprids. En förföljare kan t.ex. med hjälp av en adress- 21 uppgift från folkbokföringen spåra upp en viss person för att uttala Prop. 2003/04:96 hotelser eller utöva våld. För att uppgifterna i folkbokföringen inte skall kunna missbrukas finns i dag tre olika typer av åtgärder som syftar till att skydda hotade personer: markering för särskild sekretessprövning (s.k. sekretessmarkering eller spärrmarkering), kvarskrivning (16 § folkbok- föringslagen [1991:481]) och fingerade personuppgifter (lagen [1991:483] om fingerade personuppgifter). Sekretessmarkering anger att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattas av sekretess. Sekretessmarkering är alltså avsedd att ge myndigheten en varningssignal vid utlämnande av uppgifter som normalt sker utan sär- skild sekretessprövning. I RFV:s register omfattas folkbokförings- uppgifter av folkbokföringssekretessen enligt 7 kap. 15 § SekrL. Dess- utom gäller socialförsäkringssekretess enligt 7 kap. 7 § SekrL. Skälen för regeringens förslag: De möjligheter som i dag finns att hemlighålla adressuppgifter m.m. innebär visserligen ett bra skydd för boföräldrar och barn som behöver skydd. Som framgått skall emellertid en ansökan om underhållsstöd prövas av den försäkringskassa som boföräldern tillhör eller, om barnet fyllt 18 år, av den försäkringskassa som barnet tillhör. Reglerna i USL om kommunicering av ansökan inne- bär att den bidragsskyldige genom skriftväxlingen får kännedom om vilken försäkringskassa boföräldern och barnet tillhör. Därigenom får han eller hon också veta i vilket län boföräldern eller barnet är bosatt. Därmed ökar givetvis risken för att den bidragsskyldige kan ta reda på bostadsadressen. Under senare år har våld och övergrepp i nära relationer varit föremål för omfattande uppmärksamhet. Flera lagändringar har genomförts för att underlätta situationen för hotade och misshandlade kvinnor och barn lik- som för andra utsatta personer i nära relationer. Regeringen anser att det är angeläget att reglerna i underhållsstöds- systemet är så utformade att utsatta personer kan känna sig trygga och inte behöver avstå från det ekonomiska stöd som lämnas till barn med särlevande föräldrar. Regeringen föreslår därför att det fr.o.m. den 1 juli 2004 blir möjligt att frångå regeln om att ärendet skall prövas av den försäkringskassa som boföräldern eller barnet tillhör, om det råder sekretess för boförälderns eller barnets personuppgifter (jfr SOU 1998:40 s. 320 f.). I dessa fall skall ansökan i stället kunna prövas av den försäkringskassa som den bidragsskyldige tillhör.

5.3

Utmätning för fordran som ännu inte förfallit till betalning

Regeringens förslag: Möjligheten till utmätning av lön för fordran på återbetalningsskyldighet för underhållsstöd som inte förfallit till betal- ning tas bort. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. 22 Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i frågan till- Prop. 2003/04:96 styrker förslaget. Övriga remissinstanser har lämnat förslaget utan invändning. Skälen för regeringens förslag: I dag får löneutmätning ske för underhållsbidrag som är förfallet när verkställighet skall ske eller som förfaller näst därefter. Detsamma gäller för fordran avseende återbetal- ningsskyldighet enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd (USL; se 7 kap. 6 § andra stycket utsökningsbalken, UB). Att verkställighet kan äga rum för en fordran på återbetalningsbelopp som inte har förfallit till betalning kan ifrågasättas av principiella skäl. Bestämmelsen har sin förklaring i att kronofogdemyndigheten efter löne- utmätning skall kunna föra över medel till barnet i förskott för närmast kommande månad. Återbetalningsskyldigheten enligt USL reglerar dock endast förhållandet mellan staten och den bidragsskyldige. Barnet har redan fått stöd för månaden genom försäkringskassans utbetalning av underhållsstöd. Regeringen anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl att tillåta utmätning av lön för fordringar på återbetalningsskyldighet för underhållsstöd om dessa inte har förfallit till betalning. Ändringen skall träda i kraft den 1 januari 2005.

5.4

Företrädesrätt vid löneutmätning

Regeringens förslag: Vid löneutmätning skall fordringar som avser återbetalningsskyldighet för underhållsstöd ha samma företrädesrätt som andra statliga fordringar. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i frågan till- styrker förslaget. Övriga remissinstanser har lämnat förslaget utan invändning. Skälen för regeringens förslag: Enligt utsökningsbalken (UB) har i dag vid löneutmätning en fordran som avser återbetalningsskyldighet enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd (USL) samma företrädesrätt som en fordran på underhållsbidrag enligt äktenskapsbalken (ÄktB) eller föräldrabalken (FB). När underhållsstödet infördes motiverades denna ordning med att en återbetalningsskyldig förälder anses ha fullgjort sin underhållsskyldighet intill det belopp som lämnas i underhållsstöd till barnet (se 7 kap. 2 a § FB). Skälet till att fordringar på återbetalningsskyldighet ges bättre före- trädesrätt vid löneutmätning än för andra statliga fordringar kan emeller- tid ifrågasättas. För barnets försörjning saknar det betydelse om staten har bättre företrädesrätt för fordringar avseende återbetalningsskyldighet än för andra statliga fordringar eftersom medel för barnets försörjning tryggas genom försäkringskassans utbetalningar av underhållsstöd. Rent principiellt framstår det också som lämpligare att låta fordringar på åter- betalningsskyldighet jämställas med statens andra fordringar. Under- hållsstödsutredningen föreslog med anledning av detta att företrädes- rätten skulle ändras, något som Riksskatteverket redan år 1998 föreslagit i en skrivelse till regeringen. Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att statliga fordringar avseende återbetalningsskyldighet enligt USL vid 23 löneutmätning fr.o.m. den 1 januari 2005 inte längre skall ges företräde Prop. 2003/04:96 enligt 7 kap. 14 § första stycket 1 UB utan föras till de fordringar som anges i 2 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. (IDL), vilka har företräde enligt 7 kap. 14 § första stycket 3 UB. I och med att fordringar på återbetalningsskyldighet ges samma före- trädesrätt som andra statliga fordringar kommer fordringar på under- hållsbidrag enligt ÄktB och FB att vid löneutmätning betalas före ford- ringar på återbetalningsskyldighet av underhållsstöd. I de fall det finns ett fastställt underhållsbidrag som överstiger 1 173 kr, får också den över- skjutande delen av underhållsbidraget företräde framför återbetalning av underhållsstöd. Sådana fall är dock inte särskilt vanligt förekommande och bör inte särregleras. Fordran på underhållbidrag där försäkringskassan har trätt in i barnets rätt enligt 31 § USL är, till skillnad från fordran på återbetalnings- skyldighet av underhållsstöd, en privaträttslig fordran. Även de interna- tionella konventioner som finns inom detta område avser privaträttsliga fordringar. Det skulle kunna bli svårt att motivera att en fordran i dessa sammanhang skall betraktas som privaträttslig om fordringen samtidigt behandlas som offentligrättslig i Sverige. Regeringen anser därför inte att företrädesrätten för fordringar där försäkringskassan trätt in i barnets rätt skall ändras. Eftersom fordringar som avser återbetalningsskyldighet av underhålls- stöd får en lägre prioritet vid löneutmätning kan staten antas få mindre betalt på sådana fordringar. Detta uppvägs till viss del av att betal- ningarna på andra statliga fordringar ökar och sammantaget kommer sannolikt minskningen att bli marginell. En följd av förslaget är att fördelningsregeln i 7 kap. 16 § UB, som tillämpas vid löneutmätning, inte längre kommer att gälla fordringar på återbetalningsskyldighet av underhållsstöd. I stället kommer influtna medel att krediteras den äldsta fordran också vid löneutmätning i likhet med vad som gäller för andra offentligrättsliga fordringar. Detta blir enklare att förstå för bidragsskyldiga och underlättar kronofogdemyndig- hetens handläggning. Det skapar också förutsättningar för en flexibilitet i systemet. Den bidragsskyldige kan betala löpande återbetalningsbelopp till försäkringskassan även om verkställighet pågår. De föreslagna änd- ringarna skapar möjlighet för en bidragsskyldig att rikta sina betalningar på samma sätt som andra personer som är skyldiga staten pengar. Ekonomiska konsekvenser De förenklade reglerna för indrivning bedöms underlätta försäkrings- kassornas och kronofogdemyndighetens hantering av fordringar avseende underhållsstöd. RFV uppskattar att de administrativa kost- naderna för försäkringskassan kommer att minska med 0,5 miljoner kronor per år. För kronofogdemyndigheterna uppskattas administrations- kostnaderna minska med 1 miljon kronor. Samtidigt bedöms att porto- kostnaderna kommer att öka med 0,3 miljoner kronor per år för krono- fogdemyndigheterna. 24

6

Rättelser

Prop. 2003/04:96

Regeringens förslag: Rättelser av hänvisningar görs dels i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, dels i socialförsäkringslagen (1999:799). Dessutom görs en ändring av rättelsekaraktär i lagen (1962:381) om allmän försäkring.

7 Författningskommentar

7.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

3 kap. 5 § En rättelse har gjorts i paragrafens tredje stycke första meningen genom att en hänvisning även till bokstaven f förts in. Av förbiseende gjordes inte ändringen i samband med att bokstaven f fördes in i första stycket den 1 januari 2003 (prop. 2001/02:81, bet. 2001/02:SfU10, rskr. 2001/02:213). Innebörden av den då gjorda ändringen är att den sjuk- penninggrundande inkomsten (SGI) skall kunna omprövas när livränta beviljas eller när redan utgående livränta ändras. Därmed kan man und- vika att sjukpenning bestäms på grundval av en SGI där den inkomst- minskning ingår som kompenseras av livräntan. Genom att motsvarande ändring nu har gjorts i tredje stycket är felet rättat.

7.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

5 § Paragrafen anger när tillägg för sökandens och barns förmögenhet skall göras vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. I bestämmel- serna i första stycket, som anger i vilka fall beräkningen skall göras med bortseende av vissa tillgångar, har en hänvisning införts till den nya paragrafen 5 b §. 5 b § Paragrafen är ny. Bestämmelsen i första stycket innebär att det vid be- räkningen av den bidragsgrundande inkomsten skall undantas sådan egendom som ett barn har förvärvat från någon annan än sin förmyndare genom gåva, testamente eller förmånstagarförordnande vid försäkring eller pensionssparande enligt lagen (1993:931) om individuellt pensions- sparande under förutsättning att förmyndaren saknar bestämmanderätt över förvaltningen och att den som förvärvet härleds från angivit vem som i stället skall utöva denna. Villkoren som ställs är desamma som gäller för s.k. särskild förvaltning enligt 12 kap. 1 § andra stycket föräldrabalken (FB). Särskild förvaltning måste således vara anordnad för att undantaget skall vara tillämpligt. Det innebär att inte ens egendom 25 som står under särskild överförmyndarkontrollerad förvaltning på sätt Prop. 2003/04:96 som avses i 13 kap. 2 § FB omfattas. Ett förvärv av ett bestående avtal om pensionsförsäkring eller indivi- duellt pensionssparande är undantaget genom att det redan av 5 § följer att egendom som inte är skattepliktig förmögenhet enligt lagen (1997:323) statlig förmögenhetsskatt heller inte påverkar den bidrags- grunde inkomsten. Ett bestående avtal om kapitalförsäkring är dock en sådan tillgång som utgör skattepliktig förmögenhet. En första förutsätt- ning för att ett sådant avtal skall vara undantaget är att barnet förvärvat det genom gåva eller testamente. I samtliga nu nämnda fall kan medel som fallit ut, oavsett om utbetalningarna skett i klumpsummor eller peri- odiskt, ingå i förvärvarens skattepliktiga förmögenhet. För att sådana medel skall vara undantagna krävs att de inbegrips i den särskilda för- valtningen. Är särskild förvaltning anordnad för det bestående avtalet torde förvärvet normalt vara villkorat så att också medel som faller ut till barnet är inkluderat. Förvärv som sker först genom att medel faller ut från försäkring med förmånstagarförordnande eller individuellt pensions- sparande undantas också om förvärvet är villkorat. Några större svårigheter att särskilja egendom som avses med bestäm- melsen från barnets övriga egendom torde inte uppkomma med hänsyn till förvaltningsformens slutna natur. Skulle det i något fall ändå uppstå tveksamheter om egendomens beskaffenhet, får det anses åligga den som söker eller den som uppbär bostadsbidraget att visa att egendomen är av sådant slag att den kan undantas vid förmögenhetsberäkningen. Så snart den särskilda förvaltningen inte längre består är bidragsmo- ttagaren normalt skyldig att anmäla det förhållandet till försäkrings- kassan.

Andra stycket innebär att även avkastning av sådan egendom som omfattas av bestämmelsen i första stycket skall undantas vid beräkningen av barnets förmögenhet. Motsvarande gäller också för det som trätt i stället för sådan egendom. Övervägandena finns i avsnitt 4. Lagändringen träder i kraft den 1 juli 2004 men tillämpas med början på preliminära bostadsbidrag som lämnats för år 2003.

7.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd

12 § Ändringen i första stycket innebär att det är den studerande själv som ansöker om förlängt underhållstöd, även om han eller hon ännu inte fyllt 18 år. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. De delar av andra stycket som föreföll oförenliga med hänvisningarna i 42 § förevarande lag till 20 kap. 8 § förstatredje styckena lagen om allmän försäkring (1962:381) har tagits bort. Därmed råder det inte längre någon tvekan om att hänvisningarna i 42 § förevarande lag är tillämpliga. 26

37 §

Prop. 2003/04:96

Ett nytt fjärde stycke har införts enligt vilket den försäkringskassa som

den bidragsskyldige tillhör skall pröva ärenden om underhållsstöd när sekretess gäller för uppgifter om boförälderns eller barnets folkbokföring enligt 7 kap. 15 § (1980:100) sekretesslagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. 42 § I paragrafens andra stycke har gjorts en följdändring med anledning av ändringen i 12 § första stycket i lagen. 7.4 Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken 7 kap. 6 § Ändringen i andra stycket innebär att möjligheten till utmätning av lön för fordran på återbetalningsskyldighet avseende underhållsstöd som inte är förfallen till betalning har tagits bort. Utmätning för en fordran på återbetalningsskyldighet får därför bara ske om fordran vid tiden för verkställigheten är förfallen till betalning (jfr 41 § lagen [1996:1030] om underhållsstöd och 3 kap. 1 § första stycket 6 förevarande lag). Övervägandena finns i avsnitt 5.3. 14 § Bestämmelsen i första stycket 1 om att en fordran på återbetalnings- skyldighet avseende underhållsstöd har samma företräde vid utmätning av lön som en fordran som avser underhållsbidrag enligt föräldrabalken och äktenskapsbalken har tagits bort. Fordran avseende återbetalning av underhållsstöd faller i stället ner i punkt 3 och får alltså samma företrädesrätt som ett antal andra offentligrättsliga fordringar (se 2 § 10 lagen [1993:891] om indrivning av statliga fordringar m.m.). Övervägandena finns i avsnitt 5.4. 23 § Ändringen i hänvisningen är föranledd av den ändrade företrädesord- ningen i 7 kap. 14 § första stycket för fordringar på återbetalnings- skyldighet avseende underhållsstöd.

7.5

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m.

2 § Punkten 10 är ny. Tillägget är föranlett av den ändrade företrädes- ordningen i 7 kap. 14 § första stycket utsökningsbalken för fordringar på återbetalningsskyldighet avseende underhållsstöd. 27

7.6

Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om

Prop. 2003/04:96

arbetsskadeförsäkring

8 kap. 5 § Ändringen är en följdändring med anledning av att 16 kap. 12 § lagen (1962:381) om allmän försäkring har upphävts fr.o.m. den 1 januari 2003 (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257).

7.7

Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799)

4

kap.

5

§

Ändringen innebär en rättelse. 3 kap. 4 § 5 ändrades den 1 januari 2003 till 3 kap. 4 § 4 (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). 28 Remissinstanser som avgett yttrande över förslaget i avsnitt 5 avseende bostadsbidrag Försäkringsförbundet, Länsrätten i Stockholms län, Konsumentverket, Kammarrätten i Sundsvall, Skatteverket, Riksförsäkringsverket, Försäk- ringskassornas förbund. Prop. 2003/04:96 Bilaga 29 Socialdepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 mars 2004 Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2003/04:96 Vissa socialförsäkrings- frågor 30