Regeringens proposition

1998/99:57

Europa-Medelhavsavtalet mellan Europeiska

gemenskaperna och deras medlemsstater och

Jordanien

Prop.

1998/99:57

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 18 februari 1999

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anna[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utrikesdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner ett Europa-

Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska

gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Jordanien å den

andra. Avtalet innehåller bestämmelser om bl.a. politisk dialog, frihandel

samt ekonomiskt och socialt samarbete. Syftet med avtalet är bl.a. att

inom ramen för EG:s nya Medelhavspolitik bidra till stabilitet och en

positiv ekonomisk och social utveckling i regionen.

Genom avtalet inrättas vissa organ som skall övervaka avtalets

tillämpning.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Ärendet och dess beredning 3

3 Bakgrund 3

3.1 Förhandlingarnas bakgrund 3

3.2 Den ekonomiska utvecklingen i Jordanien 4

3.3 EG:s och Sveriges handelsförbindelser med Jordanien 5

3.3.1 Handeln mellan EG och Jordanien 5

3.3.2 Handeln mellan Sverige och Jordanien 5

3.4 Jordaniens regionala, ekonomiska och handelspolitiska

samarbete 5

4 Innehållet i avtalet 5

4.1 Ingressen 6

4.2 Syftet 6

4.3 Politisk dialog 6

4.4 Fri rörlighet för varor 7

4.5 Jordbruksprodukter 8

4.6 Gemensamma bestämmelser, undantag och skyddsåtgärder 8

4.7 Etableringsrätt och tjänster 9

4.8 Betalningar och kapitalrörelser 10

4.9 Konkurrensbestämmelser och andra ekonomiska

 bestämmelser 10

4.10 Ekonomiskt samarbete 11

4.11 Socialt och kulturellt samarbete 11

4.12 Ekonomiskt samarbete 12

4.13 Institutionella och allmänna bestämmelser samt

slutbestämmelser 12

5 Godkännande av avtalet 13

Bilaga Europa-Medelhavsavtalet mellan Europeiska

 gemenskaperna och deras medlemsstater

 och Jordanien...........................................................

...........15

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 18 februari 1999............................................................

..................404

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner Europa-Medelhavsavtalet

om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och

deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket

Jordanien, å andra sidan.

2 Ärendet och dess beredning

I enlighet med beslut av Europeiska unionens råd den 8 juni 1995 inledde

Europeiska kommissionen förhandlingar om ett nytt avtal mellan

Europeiska gemenskaperna (EG) och deras medlemsstater å ena sidan

och Jordanien å den andra. Det nya avtalet skall ersätta samarbetsavtalet

som ingicks mellan parterna år 1977.

Förhandlingarna fördes av kommissionen i samråd med

medlemsstaterna. Sverige deltog aktivt i arbetet. Synpunkter inhämtades

från de närmast berörda myndigheterna, nämligen Kommerskollegium

och Statens jordbruksverk. Förhandlingarna avslutades under hösten

1997 och avtalet undertecknades den 24 november 1997. Innan avtalet

kan träda i kraft skall det godkännas av de avtalsslutande parterna.

Avtalet i svensk text fogas som bilaga till propositionen.

3 Bakgrund

3.1 Förhandlingarnas bakgrund

EG:s handelspolitik i förhållande till länderna kring Medelhavet har

länge grundats på en kombination av associerings- och frihandelsavtal

samt samarbetsavtal med ensidiga handelspreferenser. Avtalen har

innehållit tre viktiga delar, nämligen upprättandet av bilaterala råd för

samarbetet, handelsförmåner och särskilda protokoll för tekniskt och

ekonomiskt samarbete vilka regelbundet har förnyats. Inom ramen för

dessa protokoll har ramkrediter och biståndsmedel angivits. Krediterna

kommer från Europeiska investeringsbanken och biståndsmedlen från

EG:s budget.

I oktober 1994 presenterade kommissionen riktlinjer för en fördjupad

Medelhavsstrategi, vilka godkändes vid Europeiska rådets möte i[REDACTED_EFTERNAMN] i

december 1994. Strategin antogs av Europeiska rådet i april 1995.

Medelhavsstrategin har fått sin slutliga utformning i den s.k.

Barcelonadeklarationen, vilken antogs i Barcelona den 27-28 november

1995 av de femton EU-medlemsstaterna, de elva Medelhavsstaterna

utanför unionen samt av den palestinska myndigheten. Deklarationen,

som omfattar tre kapitel, syftar till ett samarbete som skall säkra fred och

säkerhet samt politisk och social stabilitet i kombination med en positiv

ekonomisk utveckling i Europa och i Medelhavsregionen. Det första

kapitlet omfattar nya former för en fördjupad politisk dialog grundad på

demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Det andra kapitlet

behandlar frihandel, ekonomiskt samarbete och bistånd. Det tredje

kapitlet avser samarbete på sociala och kulturella områden.

Målsättningen är att ett frihandelsområde skall vara utbyggt till år

2010. Frihandelsområdet skall grundas på bilaterala avtal slutna mellan

EG och följande Medelhavsländer/områden: Algeriet, Cypern, Egypten,

Israel, Jordanien, Libanon, Malta, Marocko, Syrien, Tunisien och de

palestinska territorierna. Dessa stater/områden skall även sinsemellan

ingå frihandelsavtal. Inom ramen för tullunionen mellan EG och Turkiet

inbegrips även Turkiet i detta frihandelsområde. Förutom frihandel

rymmer de nya associeringsavtalen frågor om EG-bistånd för

modernisering av Medelhavsländernas ekonomier, bekämpande av

terrorism, organiserad brottslighet, narkotikasmuggling m.m.

 Hittills har Europa-Medelhavsavtal slutits med Tunisien (prop.

1995/96:34, bet. 1995/96:UU10, rskr. 1995/96:48), Israel (prop.

1995/96:185, bet. 1995/96:UU22, rskr. 1995/96:293) samt Marocko

(prop. 1995/96:195, bet. 1996/97:UU3, rskr. 1996/97:25 och ett

interimsavtal med Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den

palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza (skr. 1997/98:74).

Det är endast interimsavtalet mellan EG och PLO och avtalet med

Tunisien som har trätt i kraft, vilket skedde den 1 juli 1997 respektive

den 1 mars 1998. Förhandlingar med Egypten och Libanon har pågått

sedan år 1996 men har ännu inte kunnat avslutas. Kommissionen har år

1997 inlett förhandlingar med Algeriet och år 1998 med Syrien.

Beträffande övriga stater som deltar i den s.k. Barcelonaprocessen har

EG och Turkiet sedan 1 januari 1996, som nämnts, en tullunion, och

EG:s associeringsavtal med Cypern och Malta, vilka ingicks under 1970-

talet, är ännu i kraft.

Sverige eftersträvar att Medelhavsavtalen utformas så att en positiv

ekonomisk utveckling möjliggörs i hela Medelhavsregionen. Detta

förutsätter mer långtgående liberaliseringar på jordbruksområdet vilket

vidare förutsätter harmoniserade ursprungsregler för att möjliggöra

regionalt industriellt samarbete. Genom att de lokala marknaderna

därigenom avsevärt skulle utvidgas skulle utländska investeringar öka,

nödvändiga strukturrationaliseringar underlättas samt konkurrenskraften

öka. Ekonomisk utveckling och regional integration i Nordafrika och

Mellanöstern främjar social utveckling och bidrar till ökad stabilitet.

3.2 Den ekonomiska utvecklingen i Jordanien

Sedan Gulfkriget (1990-91) har den jordanska ekonomin brottats med

allvarliga problem. Iraksanktionerna har varit och är en bidragande

faktor. Genom skuldsanering försöker dock landet få en bättre ekonomisk

plattform och samtidigt sker en stegvis men långsam liberalisering av

ekonomin. Tjänstesektorn är dominerande och svarar för två tredjedelar

av landets bruttonationalinkomst. Jordanien är inte anslutet till

Världshandelsorganisationen (WTO), men anslutningsförhandlingar

pågår sedan några år tillbaka.

3.3 EG:s och Sveriges handelsförbindelser med

Jordanien

3.3.1 Handeln mellan EG och Jordanien

EG:s export till Jordanien uppgick år 1996 till 1 178 miljoner ecu, medan

EG:s import från Jordanien endast uppgick till 171 miljoner ecu. EG har

således ett stort överskott i sin handel. Av exportvärdet svarade

jordbruksprodukter för 125 miljoner ecu. Värdet av importerade

jordbruksprodukter från Jordanien uppgick till 10 miljoner ecu.

3.3.2 Handeln mellan Sverige och Jordanien

Sveriges export till Jordanien uppgick år 1996 till 217 miljoner kronor

och år 1997 till 212 miljoner kronor och bestod nästan uteslutande av

verkstadsprodukter. Importen uppgick nämnda år till 3,5 miljoner kronor

respektive 4 miljoner kronor.

3.4 Jordaniens regionala, ekonomiska och

handelspolitiska samarbete

Jordanien eftersträvar ett ökat regionalt ekonomiskt samarbete.

Föreliggande avtal ger i sin nuvarande form endast utrymme för bilateral

ursprungskumulation, dvs. mellan EU och Jordanien. Avtalet tillåter

således inte regionalt industriellt samarbete inom ramen för den

exportorienterade produktionen som ges tullfrihet på EU-marknaden.

Sverige verkar för en revidering av avtalet på denna punkt.

4 Innehållet i avtalet

Genom Europa-Medelhavsavtalet upprättas en associering mellan

gemenskaperna och deras medlemsstater och Jordanien. Avtalet omfattar

107 artiklar indelade i åtta avdelningar med följande rubriker: politisk

dialog (I), fri rörlighet för varor (II), etableringsrätt och tjänster (III),

betalningar, kapitalrörelser och andra ekonomiska frågor (IV),

ekonomiskt samarbete (V), socialt och kulturellt samarbete (VI),

ekonomiskt samarbete (VII) och institutionella och allmänna

bestämmelser samt slutbestämmelser (VIII). Avtalet omfattar även sju

bilagor och fyra protokoll. Bilagorna, protokollen samt slutakten utgör en

integrerad del av avtalet. I slutakten återfinns parternas gemensamma

förklaringar och en skriftväxling mellan gemenskaperna och Jordanien.

4.1 Ingressen

I avtalets ingress hänvisas bl.a. till de traditionella banden mellan

parterna och önskan att stärka dessa och upprätta bestående förbindelser

grundade på ömsesidighet, partnerskap och främjande av fortsatt

integration parterna emellan. Vidare erinras om den betydelse som

parterna fäster vid principerna i Förenta nationernas stadga, särskilt

avseende respekten för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska

principerna samt den politiska och ekonomiska friheten som utgör själva

grunden för associeringen. Parterna säger sig vara medvetna om behovet

av att förena sina ansträngningar för att stärka stabiliteten och den

ekonomiska utvecklingen i regionen genom att uppmuntra till regionalt

samarbete. De är övertygade om behovet av att stärka den sociala och

ekonomiska moderniseringen i Jordanien i syfte att till fullo integrera

landets ekonomi med världsekonomin. Vidare lyfts önskemålet fram om

ett samarbete som stöds av en regelbunden dialog på de ekonomiska,

vetenskapliga, tekniska, kulturella, audiovisuella och sociala områdena.

Jordaniens åtagande att bedriva frihandel i enlighet med Allmänna tull

och handelsavtalet (GATT) beaktas.

4.2 Syftet

Artiklarna 1 och 2

En associering upprättas mellan gemenskaperna, deras medlemsstater

och Jordanien med syfte att tillhandahålla en lämplig ram för politisk

dialog, att gradvis liberalisera handeln med varor, tjänster och kapital, att

främja utvecklingen av väl avvägda ekonomiska och sociala förbindelser

mellan parterna, att förbättra levnads- och arbetsvillkoren och öka

produktiviteten samt den ekonomiska stabiliteten, och att uppmuntra

regionalt samarbete i syfte att befästa den fredliga samexistensen och den

ekonomiska och politiska stabiliteten. En viktig beståndsdel av avtalet är

att förbindelserna skall grundas på respekten för de demokratiska

principerna och de grundläggande mänskliga rättigheterna.

4.3 Politisk dialog

Artiklarna 3-5

Genom avtalet etableras en regelbunden politisk dialog mellan parterna

för att utveckla en bättre ömsesidig förståelse och en ökad

samstämmighet i internationella frågor samt för att öka den regionala

säkerheten och stabiliteten. Dialogen skall föras dels på ministernivå,

dels på högre tjänstemannanivå och genom utnyttjande av alla

diplomatiska kanaler. Dialogen skall vidare föras med hjälp av alla andra

medel som kan bidra till att dialogen utvecklas och intensifieras. En

dialog skall också föras mellan Europaparlamentet och Jordaniens

parlament.

4.4 Fri rörlighet för varor

Artiklarna 6-13

Ett frihandelsområde skall gradvis upprättas under en övergångsperiod

på högst tolv år. För industriprodukter får inga nya importtullar,

inklusive tullar av fiskal karaktär, eller åtgärder med motsvarande verkan

införas. Industriprodukter med ursprung i Jordanien importeras redan i

dag till gemenskapen utan att drabbas av tullar eller åtgärder med

motsvarande verkan. Avtalet hindrar dock inte parterna från att behålla

en jordbruksrelaterad del, dvs. ett skydd för jordbruksråvaran i vissa

livsmedel, vid import av produkter som för gemenskapens del finns

angivna i bilaga I och för Jordaniens del i bilaga II till avtalet.

 För bearbetade jordbruksprodukter från gemenskapen som ingår i

förteckningen i bilaga II till avtalet skall en gradvis tull- och

avgiftsreduktion inledas fyra år efter avtalets ikraftträdande och vara

sänkt till 50 procent av bastullsatsen efter åtta år. Jordanien skall vid

avtalets ikraftträdande sänka varje tull eller avgift till 80 procent av

bastullsatsen avseende de produkter som anges i förteckning A i bilaga

III till avtalet och därefter skall en gradvis tullsänkning ske så att

resterande tullar och avgifter har avskaffats efter fyra år. För ytterligare

andra industriprodukter som finns upptagna i förteckning B i bilaga II till

avtalet gäller en gradvis tull- och avgiftsreduktion från år fyra till år tolv,

då resterande tullar och avgifter skall vara avskaffade.

Avtalet ger dock Jordanien möjlighet att vidtaga undantagsåtgärder i

form av höjda tullar under vissa omständigheter, nämligen när

tillverkning av helt nya produkter startar i nyetablerade industrier eller

för produkter i vissa sektorer som står inför betydande svårigheter,

särskilt om dessa skulle vara av allvarlig social karaktär. De tullar som

införs får inte medföra en höjning som överstiger 25 procent och de

måste omfatta en fortsatt förmånlig behandling av gemenskapens

produkter. Värdet av de produkter som omfattas av tullhöjningen får inte

utgöra mer än 20 procent av det totala importvärdet av industrivaror från

EU. Sådana tullar får uttas i högst fem år för en produkt, om inte

associeringskommittén tillåter en längre period - dock längst till

övergångsperiodens slut. Tullarna får dock inte införas om mer än fyra år

förflutit efter avskaffandet av tidigare existerande tullar, kvantitativa

restriktioner, avgifter och/eller åtgärder med motsvarande verkan för

produkterna i fråga. I undantagsfall kan associeringskommittén ge

tillstånd till förlängning på högst tre år utöver övergångsperioden på tolv

år.

Sverige har ett övergripande intresse att värna det multilaterala

handelspolitiska systemet och fäster därför stor vikt vid WTO:s regler. I

samband med antagandet av mandatet för förhandlingen mellan EG och

Jordanien gjorde Sverige ett särskilt uttalande i rådet, som togs till

rådsprotokollet, angående vikten av att associeringsavtalet utformas i

enlighet med WTO:s regler om frihandelsavtal. I detta sammanhang

betonade vi på svensk sida vikten av att övergångstiderna och reglerna

för handeln med jordbruksprodukter i det slutliga avtalet står i

överenstämmelse med WTO:s regelverk.

4.5 Jordbruksprodukter

Artiklarna 14-17

Handelsutbytet med jordbruksprodukter skall gradvis liberaliseras.

Bestämmelserna för handeln med dessa produkter återfinns i

protokollen 1-2. Parterna skall fr.o.m. den 1 januari 2002 undersöka

situationen för att fastställa ytterligare liberaliseringar som skall gälla

fr.o.m. den 1 januari 2003. Associeringsrådet skall dessutom undersöka

möjligheten att bevilja ytterligare koncessioner.

Mot bakgrund av EG:s mycket restriktiva behandling av jordanska

önskemål om blygsamma liberaliseringar avseende vissa

jordbruksprodukter i associeringsavtalet, gjorde Sverige ett uttalande i

anslutning till rådets godkännande av förhandlingsresultatet och beslut

om undertecknande av avtalet. I uttalandet, som togs till rådsprotokollet,

efterlystes en mer liberal behandling av jordanska jordbruksprodukter

inom ramen för den förmånsbehandling som kan ges för den bilaterala

handeln i avtalet.

4.6 Gemensamma bestämmelser, undantag och

skyddsåtgärder

Artiklarna 18-21

Enligt de gemensamma bestämmelserna i avtalet får inga nya

kvantitativa restriktioner införas och redan existerande skall avskaffas

vid avtalets ikraftträdande. Vid export mellan parterna får varken tullar,

avgifter med motsvarande verkan, kvantitativa restriktioner eller åtgärder

med motsvarande verkan tillämpas. Om ändringar sker i någon av

parternas jordbrukspolitik finns det möjlighet att ändra reglerna i avtalet.

Produkter som importeras från Jordanien får inte ges mer gynnsam

behandling än vad som tillämpas mellan medlemsstaterna. Inga åtgärder

av intern fiskal karaktär får vidtas om det innebär att varor med ursprung

på den andra partens område diskriminieras i förhållande till likadana

varor från den andra parten.

Artikel 22

Upprätthållandet eller upprättandet av tullunioner, frihandelsområden

eller ordningar för gränstrafikhandel hindras inte av avtalet så länge de

inte ändrar handelsordningen som har fastställts i avtalet. Samråd mellan

gemenskapen och Jordanien skall äga rum i associeringskommittén om

avtal om upprättande av sådana tullunioner eller frihandelsområden.

Artiklarna 23-29

Vid dumpning kan lämpliga åtgärder i enlighet med artikel VI i GATT

vidtagas. Om en ökning av importen av en produkt orsakar eller hotar att

orsaka allvarlig skada för tillverkare av liknande varor hos den

importerande motparten kan denna vidta lämpliga åtgärder. Detsamma

gäller om en ökning av importen av en viss vara orsakar allvarliga

störningar i en ekonomisk sektor eller en allvarlig försämring av det

ekonomiska läget i en region. Parterna får också vidta skyddsåtgärder om

en vara som exporteras riskerar att vidareexporteras till ett land gentemot

vilket den part som ursprungligen exporterade varan har

exportbegränsningar eller om det exporterande landet riskerar en allvarlig

brist av varan. Avtalet hindrar inte heller parterna från att tillämpa förbud

eller restriktioner som motiveras av bl.a. hänsyn till allmän moral,

ordning och säkerhet, skydd för människors och djurs hälsa och liv,

bevarande av växter, skydd för vissa nationella kulturella tillgångar samt

skydd för immaterialrättigheter. De ursprungsregler som gäller finns i

protokoll 3. För klassificering av varor i handeln mellan parterna används

den kombinerade nomenklaturen, dvs. den gemensamma tulltaxan.

4.7 Etableringsrätt och tjänster

Artiklarna 30-47

Parterna skall på alla sätt bemöda sig om att undvika att vidta åtgärder

som begränsar villkoren för etableringen av och verksamheten av

varandras bolag i jämförelse med den situation som rådde dagen före

undertecknandet av avtalet. I syfte att säkerställa en samordnad

utveckling av transporter mellan parterna, anpassad till deras

kommersiella behov, får villkoren för ömsesidigt tillträde till marknaden

och tillhandahållande av tjänster rörande transport på väg, järnväg och

inre vattenvägar och i tillämpliga fall lufttransport, regleras genom

särskilda arrangemang som efter detta avtals ikraftträdande vid behov

skall förhandlas fram mellan parterna. Vad beträffar sjötransport åtar sig

parterna att på ett effektivt sätt tillämpa principen om obegränsat tillträde

till den internationella marknaden och trafik på kommersiell grund.

Parterna skall överväga upprättandet av ett "ekonomiskt

integrationsavtal" enligt artikel V i Allmänna tjänstehandelsavtalet

(GATS). Detta mål skall bli föremål för en första granskning av

associeringsrådet senast fem år efter det att avtalet har trätt i kraft.

4.8 Betalningar och kapitalrörelser

Artiklarna 48-52

Löpande betalningar som avser löpande transaktioner inom avtalets

ramar skall vara befriade från alla restriktioner. Parterna skall samråda i

syfte att uppnå fullständig liberalisering av kapitalrörelser så snart

villkoren är uppfyllda. Skyddsåtgärder för löpande transaktioner får dock

vidtas för en begränsad tidsperiod om någon av parterna har svårigheter

eller allvarligt hotas av svårigheter med avseende på sin

betalningsbalans. De åtgärder som vidtas skall stå i överensstämmelse

med de villkor som fastställs inom GATT och inom artiklarna VIII och

XIV i stadgan för Internationella valutafonden.

4.9 Konkurrensbestämmelser och andra ekonomiska

bestämmelser

Artiklarna 53-58

Enligt avtalet är konkurrensbegränsande avtal, missbruk av en

dominerande ställning och konkurrenssnedvridande offentliga

stödåtgärder inte förenliga med avtalets funktion, om handeln mellan

gemenskapen och Jordanien kan påverkas. Undantag görs dock för

offentliga stödåtgärder som har beviljats med stöd av Fördraget om

upprättandet av Europeiska gemenskapen och av Fördraget om

upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen. Associeringsrådet

skall anta nödvändiga regler inom fem år efter avtalets ikraftträdande.

Under de första fem åren skall Jordanien betraktas som en region i vilken

levnadsstandarden är förhållandevis låg eller allvarlig brist på

sysselsättning råder. Stöd med syfte att främja den ekonomiska

utvecklingen är därför tillåtet. Femårsperioden kan förlängas med fem år

i taget efter beslut av associeringsrådet.

 Fem år efter avtalets ikraftträdande skall medlemsstaterna och

Jordanien gradvis ha anpassat samtliga statliga handelsmonopol så att

deras verksamhet inte bedrivs på ett diskriminerande sätt. Efter den

tidpunkten får inte heller offentliga företag eller företag med särskilda

rättigheter vidta eller bibehålla åtgärder som stör handeln mellan

parterna.

 Ett effektivt skydd för immateriella, industriella och kommersiella

rättigheter i enlighet med högsta internationella standard skall

säkerställas åt parterna. Vad gäller den offentliga upphandlingen är

målsättning att den gradvis skall liberaliseras.

4.10 Ekonomiskt samarbete

Artiklarna 59-79

Parterna åtar sig att stärka sitt ekonomiska samarbete i enlighet med de

övergripande målen i avtalet. Syftet med det ekonomiska samarbetet

skall vara att stödja Jordaniens åtgärder för att åstadkomma en hållbar

ekonomisk och social utveckling. Samarbetet skall särskilt inriktas på de

sektorer som lider av inre svårigheter eller som påverkas negativt av den

liberaliseringsprocess som omfattar den jordanska ekonomin, särskilt

liberaliseringen av handeln mellan Jordanien och gemenskapen. Tillväxt

och sysselsättningsskapande inriktning lyfts fram liksom samarbete som

kan underlätta ett närmande mellan gemenskapen och Jordanien samt

uppmuntra regionalt ekonomiskt samarbete. I det ekonomiska samarbetet

skall bevarandet av miljön och den ekonomiska jämvikten beaktas.

Genomförandet av det ekonomiska samarbetet skall ske genom en

regelbunden ekonomisk dialog, regelbundet informationsutbyte,

överföring av rådgivning, expertkunskap och utbildning, seminarier och

s.k. workshops, administrativt och juridiskt bistånd samt genom

uppmuntrande av samriskföretag. En rad områden lyfts fram i avtalet,

nämligen regionalt samarbete, utbildning, vetenskapligt och tekniskt

samarbete, miljö, industriellt samarbete, investeringar och främjande av

investeringar, standardisering och bedömning av överensstämmelse,

tillnärmning av lagstiftning, finansiella tjänster, jordbruk, transport,

informationsinfrastruktur och telekommunikation, energi, turism,

tullfrågor, samarbete inom statistikområdet, penningtvätt samt

narkotikabekämpning.

Avtalets protokoll 4 behandlar ömsesidigt bistånd mellan

administrativa myndigheter i tullfrågor. I protokollet förbinder sig

parterna att ge varandra administrativt bistånd för att förebygga, upptäcka

och utreda överträdelser av tullagstiftningen vad gäller import, export

och transitering av varor. Biståndet kan ges efter begäran och omfattar

överlämnande av information. Biståndet omfattar dessutom bl.a.

övervakning av personer, varurörelser och transportmedel. Information

om misstänkt illegal verksamhet, nya medel och metoder samt varuslag

som är föremål för smuggling skall däremot lämnas spontant.

4.11 Socialt och kulturellt samarbete

Artiklarna 80-85

Parterna skall upprätta en regelbunden dialog om frågor av gemensamt

intresse på det sociala området. Dialogen skall användas för att söka

vägar och metoder för ytterligare framsteg i fråga om arbetskraftens

rörlighet, lika behandling och social integration för jordanska

medborgare och gemenskapsmedborgare som är lagligen bosatta i

värdländerna.

 På det sociala området skall parterna prioritera åtgärder som minskar

migrationstrycket genom sysselsättningsskapande åtgärder,

återanpassning av personer som repatrieras, stärkande av kvinnors roll,

utveckling och befästande av familjeplaneringsprogram, förbättring av

trygghetssystemet, hälsovårdssystemet och levnadsvillkor i eftersatta,

tätbefolkade områden samt genomförande av utbytes- och fritidsprogram

för ungdomar.

 Den ömsesidiga kunskapen och förståelsen för varandras kulturer skall

förbättras. I samarbetsåtgärder och samarbetsprogram skall särskild

uppmärksamhet ägnas åt ungdomen, åt skriftliga och audiovisuella

uttrycks- och kommunikationsmedel, samt åt frågor som har samband

med skydd för kulturarvet och kulturspridning.

4.12 Ekonomiskt samarbete

Artiklarna 86-89

I enlighet med avtalet skall ett ekonomiskt samarbete inledas med syfte

att underlätta för Jordanien att uppfylla avtalets mål. Samarbetet skall,

utöver det tidigare nämnda ekonomiska, sociala och kulturella

samarbetet, också särskilt behandla: främjande av reformer för

modernisering av ekonomin, förbättring av den ekonomiska

infrastrukturen, främjande av privata investeringar och

sysselsättningsskapande verksamhet. Hänsyn skall tas till

konsekvenserna, särskilt för industrin, av genomförandet av ett

frihandelsavtal samt till behovet av följdåtgärder inom de sociala

sektorerna.

 Jordaniens strukturpolitik skall stödjas med syfte att återupprätta

ekonomisk balans och skapa ett gynnsamt ekonomiskt klimat och

samtidigt förbättra befolkningens sociala välfärd. Särskild

uppmärksamhet skall ägnas åt utvecklingen av handeln och de finansiella

förbindelserna.

4.13 Institutionella och allmänna bestämmelser samt

slutbestämmelser

Artiklarna 89-97

Ett associeringsråd inrättas som skall sammanträda på ministernivå minst

en gång om året. Associeringsrådet skall undersöka de problem som

kommer upp inom ramen för avtalet och kan dessutom ta upp andra

problem av gemensamt intresse. Det har befogenheter att fatta bindande

beslut och kan avge rekommendationer i syfte att förverkliga avtalets

mål. En associeringskommitté på tjänstemannanivå med uppgift att

förvalta avtalet inrättas. Associeringsrådet kan delegera uppgifter till

associeringskommittén. Envar av parterna kan hänskjuta alla tvister

avseende tillämpningen eller tolkningen av associeringsavtalet till

associeringsrådet. Om det inte är möjligt att avgöra tvisten kan skiljemän

utses.

Artiklarna 98-101

Artiklarna tar upp frågor som bl.a. rör parternas säkerhetsintressen,

produktion och handel med krigsmateriel, icke-diskriminering och

underlåtenhet att fullgöra åtaganden enligt avtalet.

Artiklarna 102-107

Associeringsavtalet gäller för obestämd tid, med en uppsägningstid på

sex månader. Det träder i kraft den första dagen i den andra månaden

efter det att alla parter har godkänt det. Det ersätter då samarbetsavtalet

mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Jordanien samt avtalet

mellan medlemsstaterna i Europeiska kol- och stålgemenskapen och

Jordanien, vilka undertecknades i Bryssel den 18 januari 1977.

5 Godkännande av avtalet

Regeringens förslag: Riksdagen godkänner Europa-

Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan

Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och

Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan.

Skälen för regeringens förslag: I avtalet är det Europeiska

gemenskapen och Europeiska kol- och stålgemenskapen (i avtalet kallade

gemenskapen) och medlemsstaterna som är avtalsparter på den ena sidan.

Avtalet är därmed ett s.k. blandat avtal.

Europa-Medelhavsavtalet är ett associeringsavtal. Avtalet reglerar bl.a.

frågor inom den gemensamma handelspolitikens område.

Av artikel 113 i Fördraget om upprättandet av Europeiska

gemenskapen och EG-domstolens praxis framgår att Europeiska

gemenskapens traktatkompetens inom den gemensamma

handelspolitiken är exklusiv. Det nu aktuella avtalet reglerar emellertid

också förhållanden som ligger utanför gemenskapernas kompetens och

därmed inom ramen för medlemsstaternas kompetens (t.ex. politisk

dialog, finansiellt samarbete samt brottsbekämpning).

Medelhavsområdet har sedan Sveriges EU-inträde fått en ökad

betydelse för vårt land. Gemenskapens Medelhavsstrategi syftar till att ge

en ny dimension till relationerna med de icke-europeiska

Medelhavsländerna och understödja den politiska, ekonomiska och

sociala utvecklingen i dessa länder. Målsättningen är att säkerställa en

fredlig utveckling i Medelhavsområdet samt att främja stabilitet och en

positiv ekonomisk och social utveckling.

Inom ramen för den nya Medelhavsstrategin är associeringsavtalet med

Jordanien det femte avtal som sluts med ett icke-europeiskt

Medelhavsland. Avtalet ger ramar för en politisk dialog, definierar ett

brett spektrum av samarbetsområden och öppnar vägen för frihandel med

industriprodukter. Avtalet möjliggör även en liberalisering av handeln

med jordbruksprodukter. När det gäller handeln med jordbruksprodukter

är Sveriges målsättning att Jordanien skall ges villkor för tillträde till

EU:s marknad som inte är mindre fördelaktiga än de mest fördelaktiga

villkor som tidigare erbjudits någon associeringspartner i

Medelhavsområdet. Genom frihandelskomponenten i avtalet kommer

ytterligare krav att ställas på Jordanien avseende landets pågående

omstrukturering och modernisering av ekonomin. Associeringsavtalet

utgör ytterligare ett steg på vägen mot ett utökat partnerskap mellan EU

och länderna kring Medelhavets östra och södra strand, och syftar till att

på ett positivt sätt fördjupa och utöka de europeisk-jordanska

förbindelserna.

Som också har redovisats tidigare (avsnitt 4.11) innehåller

associeringsavtalet ett protokoll om ömsesidigt administrativt bistånd

mellan administrativa myndigheter i tullfrågor. Informationen som

lämnas eller erhålls med stöd av detta tullsamarbetsprotokoll skall vara

konfidentiell (artikel 10 i tullsamarbetsprotokollet). Enligt 9 kap. 3 §

sekretesslagen (1980:100, aktuell lydelse 1992:1775) gäller sekretess i

dylik verksamhet för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i

den mån riksdagen har godkänt avtal om det med främmande stat eller

mellanfolklig organisation. En anslutning till avtalet föranleder därför

inte några lagändringar för Sveriges del när det gäller dessa frågor.

Som har framgått av det föregående reglerar det nu aktuella

Medelhavsavtalet med Jordanien också förhållanden som ligger utanför

gemenskapens kompetens och därmed inom medlemsstaternas

kompetens. Sålunda innehåller avtalet regler som innebär åtaganden för

medlemsstaterna och därmed också för Sverige.

Regeringen bedömer att de områden inom avtalet som ligger inom

medlemsstaternas kompetens är av större vikt. Sekretess för ömsesidig

information i tullsamarbete gäller ett ämne i vilket riksdagen skall

besluta. Avtalet skall därför enligt 10 kap. 2 § regeringsformen

godkännas av riksdagen.

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18 februari 1999

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1998/99:57 Europa-Medelhavsavtalet

mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och

Jordanien.

Prop. 1998/99:57

15

1