Förslag till statsbudget för år 1997

Näringsliv

(utgiftsområde 24)

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3

2 Inledning.................................................. 5

3 A. Näringspolitik............................................8

 3.1 Allmänt...............................................8

 3.2 Anslag...............................................11

 A 1. Närings- och teknikutvecklingsverket:

 Förvaltningskostnader................................11

 A 2. Småföretagsutveckling................................14

 A 3. Stöd till kooperativ utveckling......................16

 A 4. Turistfrämjande......................................17

 A 5. Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m...19

 A 6. Medel till AB Göta kanalbolag för upprustning och

 drift av kanalen.....................................20

 A 7. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt

 ägda företag, m.m....................................21

 A 8. Avgifter till vissa internationella organisationer...23

 A 9. Sveriges geologiska undersökning:

 Geologisk undersökningsverksamhet m.m................24

 A 10. Sveriges geologiska undersökning:

 Geovetenskaplig forskning............................28

4 B. Teknologisk infrastruktur................................30

 4.1 Allmänt..............................................30

 4.2 Anslag...............................................31

 B 1. Patentbesvärsrätten..................................31

 B 2. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll:

 Myndighetsverksamhet.................................32

 B 3. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll:

 Bidrag till riksmätplatser...........................34

 B 4. Elsäkerhetsverket....................................36

 B 5. Sprängämnesinspektionen..............................39

 B 6. Bidrag till standardisering, provnings- och

 mätteknisk FoU m.m...................................41

 4.3 Övriga frågor........................................44

 4.3.1 Avgiftsfinansierad verksamhet........................44

5 C. Konkurrensfrågor.........................................48

 5.1 Allmänt..............................................48

 5.2 Anslag...............................................49

 C 1. Konkurrensverket.....................................49

 C 2. Konkurrensforskning..................................51

 5.3 Övriga frågor........................................52

 5.3.1 Länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete..........52

 5.3.2 Avgiftsfinansierad verksamhet........................53

6 D. Teknisk forskning och utveckling.........................55

 6.1 Allmänt..............................................55

 6.2 Anslag...............................................56

 D 1. Teknisk forskning och utveckling.....................56

 D 2. Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader.................59

 D 3. Rymdverksamhet.......................................60

 D 4. Bidrag till Stiftelsen Sveriges teknisk-vetenskapliga

 attachéverksamhet....................................62

 D 5. Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademien.............63

7 E. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande.........64

 7.1 Allmänt..............................................64

 7.2 Anslag...............................................65

 E 1. Kommerskollegium.....................................65

 E 2. Exportfrämjande verksamhet...........................66

 E 3. Exportkreditnämnden..................................68

 E 4. AB Svensk Exportkredits statsstödda

 exportkreditgivning..................................76

 E 5. Investeringsfrämjande................................78

8 F. Konsumentfrågor..........................................81

 8.1 Allmänt..............................................81

 8.2 Resultatinformation..................................82

 8.3 Anslag...............................................82

 F 1. Marknadsdomstolen....................................82

 F 2. Konsumentverket......................................84

 F 3. Allmänna reklamationsnämnden.........................87

 F 4. Fastighetsmäklarnämnden..............................88

 F 5. Stöd till konsumentorganisationer....................89

 F 6. Stöd till konsumentforskning.........................90

 F 7. Bidrag till miljömärkning av produkter...............92

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. godkänner disponeringen av anslaget A 7. Kostnader för omstrukturering av

 vissa statligt ägda företag, m.m. i enlighet med vad regeringen förordar,

 2. godkänner att de övergripande målen för verksamheten inom Sveriges

 geologiska undersökning skall vara i enlighet med vad regeringen förordar

 (anslaget A 9),

 3. godkänner de riktlinjer för den maringeologiska verksamheten inom Sveriges

 geologiska undersökning som regeringen förordar (anslaget A 9),

 4. godkänner att det övergripande målet för geovetenskaplig forskning skall

 vara i enlighet med vad regeringen förordar (anslaget A 10),

 5. godkänner att de övergripande målen för den mättekniska verksamheten inom

 Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll ansvarsområde skall vara

 i enlighet med vad regeringen förordar (anslaget B 3),

 6. godkänner att de övergripande målen för verksamheten inom

 Sprängämnesinspektionens ansvarsområde under planeringsperioden år 1997 -

 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar (anslaget B 5),

 7. godkänner att de övergripande målen för Styrelsens för ackreditering och

 teknisk kontroll uppdragsverksamhet skall vara i enlighet med vad

 regeringen förordar (avsnitt 4.3.1),

 8. godkänner inriktning av verksamheten för Revisorsnämnden som regeringen

 förordar (avsnitt 5.3.2),

 9. bemyndigar regeringen att under år 1997 låta staten ta på sig ekonomiska

 förpliktelser i samband med stöd till teknisk forskning och utveckling som

 inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst 650

 miljoner kronor under år 1998, högst 575 miljoner kronor under år 1999,

 högst 500 miljoner kronor under år 2000 och högst 425 miljoner kronor

 under år 2001 (anslaget D 1),

 10. medger att eventuella reservationer från 1995/96 på tolfte huvudtitelns

 reservationsanslag F 1. Teknisk forskning och utveckling samt

 reservationsanslag F 2. Informationsteknologi överförs som anslagssparande

 till ramanslaget D 1. Teknisk forskning och utveckling och får användas

 enligt vad regeringen anför (anslaget D 1),

 11. bemyndigar regeringen att under år 1997 ikläda staten nya förpliktelser

 för betalningar under kommande år inom rymdverksamhet om högst 108 900 000

 kr (anslaget D 3),

 12. godkänner regeringens förslag att Exportkreditnämndens ordinarie garanti-

 verksamhet skall bedrivas i ett system med resultatkravet att verksamheten

 totalt sett skall vara självbärande över tiden (anslaget E 3),

 13. godkänner vad regeringen har uttalat om krav på den underliggande

 exportaffären vid beviljande av säkerhetsgaranti (anslaget E 3),

 14. medger att staten åtar sig betalningsansvar i form av en statsgaranti till

 ett belopp av högst 100 000 000 000 kr för det ordinarie garantisystemet

 (anslaget E 3),

 15. medger att staten åtar sig ett betalningsansvar i form av en statsgaranti

 till ett belopp av högst 3 000 000 000 kr för investeringar i utlandet

 (anslaget E 3),

 16. godkänner regeringens förslag att Exportkreditnämnden får obegränsad upp-

 låningsrätt i bl.a. Riksgäldskontoret (anslaget E 3),

 17. bemyndigar regeringen eller den myndighet regeringen utser att besluta om

 löftesprovisionen inom det statsstödda exportkreditsystemet (anslaget E

 4),

 18. för budgetåret 1997 anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv

 enligt följande uppställning:

Anslag Anslagstyp

Anslagsbelopp

 (tusental

kr)

A 1. Närings- och teknikutvecklingsverket:

 Förvaltningskostnader ramanslag

353 268

A 2. Småföretagsutveckling ramanslag

106 393

A 3. Stöd till kooperativ utveckling ramanslag

6 500

A 4. Turistfrämjande ramanslag

81 374

A 5. Täckande av förluster vid viss garantigivning,

 m.m. ramanslag

12 500

A 6. Medel till AB Göta kanalbolag för upprustning

 och drift av kanalen obetecknat anslag

15 000

A 7. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt

 ägda företag, m.m. ramanslag

25 000

A 8. Avgifter till vissa internationella organisationerramanslag

24 329

A 9. Sveriges geologiska undersökning:

 Geologisk undersökningsverksamhet m.m. ramanslag

124 921

A10. Sveriges geologiska undersökning:

 Geovetenskaplig forskning ramanslag

4 860

B 1. Patentbesvärsrätten ramanslag

11 021

B 2. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll:

 Myndighetsverksamhet ramanslag

12 975

B 3. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll:

 Bidrag till riksmätplatser obetecknat anslag

8 760

B 4. Elsäkerhetsverket ramanslag

36 520

B 5. Sprängämnesinspektionen ramanslag

15 150

B 6. Bidrag till standardisering, provnings- och

 mätteknisk FoU m.m. ramanslag

77 802

C 1. Konkurrensverket ramanslag

62 271

C 2. Konkurrensforskning ramanslag

1 736

D 1. Teknisk forskning och utveckling ramanslag

783 447

D 2. Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader ramanslag

14 270

D 3. Rymdverksamhet ramanslag

576 091

D 4. Bidrag till Stiftelsen Sveriges teknisk-

 vetenskapliga attachéverksamhet obetecknat anslag

32 533

D 5. Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademien obetecknat anslag

5 467

E 1. Kommerskollegium ramanslag

48 169

E 2. Exportfrämjande verksamhet ramanslag

136 051

E 3. Exportkreditnämnden ramanslag

120 000

E 4. AB Svensk Exportkredits statsstödda

 exportkreditgivning ramanslag

16 500

E 5. Investeringsfrämjande ramanslag

41 000

F 1. Marknadsdomstolen ramanslag

5 888

F 2. Konsumentverket ramanslag

69 445

F 3. Allmänna reklamationsnämnden ramanslag

13 788

F 4. Fastighetsmäklarnämnden ramanslag

5 945

F 5. Stöd till konsumentorganisationer ramanslag

4 100

F 6. Stöd till konsumentforskning ramanslag

2 070

F 7. Bidrag till miljömärkning av produkter obetecknat anslag

4 600

Summa för utgiftsområdet 2

859 744

2 Inledning

Presentation av utgiftsområde 24. Näringsliv

Inom verksamhetsområdet Näringspolitik återfinns verksamheter som syftar till

att underlätta utveckling och expansion av små och medelstora företag samt

småföretagsamhet i kooperativ form. Vidare rymmer verksamhetsområdet det

statliga turistfrämjandet genom aktiviteterna inom dels Turistdelegationen och

dels det av staten och turistnäringen gemensamt ägda bolaget, Sveriges Rese- och

Turistråd. Dessutom finns anslag för att täcka vissa förluster vid

garantigivning m.m. Inom verksamhetsområdet finns också anslag för

omstrukturering av vissa företag med statligt ägande. Vidare återfinns Närings-

och teknikutvecklingsverket, NUTEK, och Sveriges geologiska undersökning, SGU,

inom verksamhetsområdet.

 Inom verksamhetsområdet Teknologisk infrastruktur finns ansvar för

immaterial- och associationsrätt genom Patent- och registreringsverket, PRV, och

Patentbesvärsrätten, PBR, ansvar för teknisk provning och kontroll, legal

mätteknik och ädelmetallkontroll genom Styrelsen för ackreditering och teknisk

kontroll, SWEDAC. För elsäkerhet och brand- och explosionssäkerhet ansvarar

Elsäkerhetsverket respektive Sprängämnesinspektionen. Vidare lämnar staten

bidrag till den svenska standardiseringsorganisationen genom

SIS-Standardiseringen i Sverige. Uppgifter inom statens ansvar för provnings-

och mätteknisk forskning och utveckling utförs av Sveriges Provnings- och

Forskningsinstitut AB, SP.

 Under verksamhetsområdet Konkurrensfrågor ryms i första hand de frågor som

rör Konkurrensverkets uppgifter med att tillämpa konkurrenslagstiftningen och

att i övrigt främja konkurrensen. Häri ryms också stöd till konkurrensforskning.

Under verksamhetsområdet redovisas också länsstyrelsernas konkurrensfrämjande

arbete. Dessa insatser görs i samverkan med Konkurrensverket. Slutligen

behandlas även verksamheten vid Revisorsnämnden. Nämnden är sedan den 1 juli

1995 en fristående och helt avgiftsfinansierad myndighet.

 Inom verksamhetsområdet Teknisk forskning och utveckling bedrivs verksamhet

av Närings- och teknikutvecklingsverket, NUTEK, och Rymdstyrelsen som initierar

och finansierar forsknings- och utvecklingsprojekt samt tillhandahåller tjänster

och resurser som bidrar till näringslivets förnyelse och tillväxt. Under

verksamhetsområdet anvisas även medel för det svenska deltagandet i det

europeiska rymdsamarbetet inom European Space Agency, ESA, och bidrag till

Stiftelsen Sveriges teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet, STATT, samt

Ingenjörsvetenskapsakademien, IVA.

 Inom verksamhetsområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande

redovisas verksamheten vid Kommerskollegium, exportfrämjande verksamhet genom

Sveriges Exportråd, exportkreditgarantiverksamheten genom Exportkreditnämnden,

statsstödd exportkreditgivning genom AB Svensk Exportkredit samt

investeringsfrämjande verksamhet genom Delegationen för utländska investeringar

i Sverige (Invest in Sweden Agency).

 Inom verksamhetsområdet Konsumentfrågor anvisas medel för konsumentpolitiska

ändamål. Riksdagen har antagit nya konsumentpolitiska mål (prop. 1994/95:140,

bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438). Inom verksamhetsområdet redovisas

verksamheten vid Marknadsdomstolen, Konsumentverket, Allmänna

reklamationsnämnden och Fastighetsmäklarnämnden. Vidare ryms frågor som rör stöd

till konsumentorganisationer och konsumentforskning samt bidrag till

miljömärkning av produkter.

Utgångspunkter för besparingar och prioriteringar

Utgångspunkten för regeringens förslag till budget för utgiftsområdet har varit

inriktningen av de besparingsbeting på offentlig konsumtion som riksdagen

godkänt (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300), de

besparingar som aviserades i den s.k. kompletteringspropositionen (prop.

1994/95:150 bil. 1 s. 60) samt den besparing på teknisk forskning och utveckling

som aviserades i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150 s. 97).

Totalt rör det sig för utgiftsområdet om neddragningar motsvarande 320 miljoner

kronor eller drygt 10%. Regeringen avser följa upp konsekvenserna av dessa

besparingar.

 Ramen på utgiftsområdet skiljer sig i jämförelse med det preliminära belopp

för utgiftsområdet som redovisades i den ekonomiska vårpropositionen (prop.

1995/96:150). Ramen har för år 1997 ökat med 67 miljoner kronor. Skillnaden

beror på omdisponering inom Närings- och handelsdepartementets ram. Till över-

vägande del utgörs omdisponeringarna av att de delar av NUTEK:s förvaltnings-

medel som tidigare legat på sakanslag nu förs över till NUTEK:s förvaltnings-

anslag. En del av den besparing på utgiftsområde 19 Regional utjämning och

utveckling som regeringen aviserade i den ekonomiska vårpropositionen har lagts

på utgiftsområde 24 Näringsliv. Dessutom har 31 miljoner kronor förts över från

utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning som viss kompensation för

ökade lokalkostnader i samband med att principen om full kostnadstäckning

införts vid finansiering av forskare vid universitet och högskolor. Till

utgiftsområde 5 Utrikesförvaltning och internationell samverkan har förts

anslaget Europainformation, vilket motsvarar 11 miljoner kronor. Ramen för

utgiftsområde Näringsliv uppgår för år 1997 till 2 860 miljoner kronor, för år

1998 preliminärt till 2 594 miljoner kronor och för år 1999 preliminärt till 2

579 miljoner kronor.

Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 24 framgår av följande sammanställning

(miljoner kronor):

 Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag

Beräknat

 därav

 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998

1999

A. Näringspolitik 6891 927 1 025 607 754 715

698

B. Teknologisk infrastruktur 159 259 258 174 162 158

161

C. Konkurrensfrågor 57 98 97 70 64 64

64

D. Teknisk forskning och

utveckling 1 445 2 489 2 437 1 863 1 412 1 267

1 297

E. Utrikeshandel, export och

investeringsfrämjande 483 419 619 416 362 284

252

F. Konsumentfrågor 113 157 169 122 106 105

108

Totalt för utgiftsområde 24 2 946 4 349 4 605 3 251 2 860 2 594

2 579

1Exkl. anslaget Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag,

m.m.

3 A. Näringspolitik

3.1 Allmänt

--------------------------------------------------------------------

| Näringspolitikens främsta uppgift är att medverka till en |

| halvering av den öppna arbetslösheten till 4 % år 2000. |

| Till följd av riksdagens beslut i anledning av |

| sysselsättningspropositionen disponerar regeringen 1 miljard |

| kronor för nya, offensiva insatser för tillväxt, förnyelse och |

| småföretagsutveckling. |

| En ny tillväxtorienterad regional näringspolitik påbörjas under|

| budgetåret 1995/96 och kommer att utvecklas ytterligare under år|

| 1997, bl.a. genom en utvecklad näringspolitik för landsbygden |

| med inriktning mot turism, livsmedelssektor och skogssektor. |

| Ytterligare åtgärder för att främja framväxten av kunskapsintensiva|

| mindre företag kommer att vidtas. |

| Regeringen avser även att under år 1997 fortsätta de |

| hittillsvarande insatserna för att utveckla småföretag, inklusive|

| kooperativa företag, och på turistnäringen i syfte att dessa |

| delar av näringslivet skall kunna bidra till en högre tillväxt |

| och sysselsättning. Det sker genom bl.a. ALMI Företagspartner |

| AB, NUTEK och Turistdelegationen. |

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen avser att under år 1997 fortsätta satsningen på utveckling av små-

och medelstora företag och turistnäringen. Dessa företagsgrupper kan med viss

stimulans från samhället bidra till en högre tillväxt och ökad sysselsättning.

Utgående från regeringens mål för sysselsättningen framstår de små och

medelstora företagens kompetensförsörjning som en viktig angelägenhet för

samhället i sin helhet. Staten vidtar därför åtgärder som stärker de små och

medelstora företagens kompetens.

 I den s.k. sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) redogör regeringen

för de små och medelstora företagens betydelse för tillväxt och sysselsättning.

Särskild vikt läggs vid en förstärkning och vidareutveckling av den regionala

och kommunala näringspolitiken.

 Riksdagens beslut i juli 1996 på grundval av propositionen medför att

småföretagen främjas på ett flertal olika sätt. Arbetsgivaravgifterna sänks för

främst de små företagen samtidigt som skatteuppbörden underlättas och

beskattningen av fåmansbolagen ses över. Den statliga satsningen på

internationell marknadsföring av Sverige som turistland ökar i syfte att stärka

konkurrenskraften inom detta område.

 Vidare underlättas teknikspridning och exportansträngningar samtidigt som de

mindre och medelstora högskolorna får utökade resurser under tre år för

kunskapsöverföring till småföretagen. Kvinnor får vidgade möjligheter till

starta-eget-bidrag. Sammanlagt disponerar regeringen 1 miljard kronor för att

genomföra nya, offensiva insatser för att näringslivet skall kunna växa och

anställa fler människor. Det är också en viktig utgångspunkt för regeringens

förslag på området att de åtgärder som vidtas skall leda till ett ökat samarbete

mellan människor från skilda miljöer som har något att lära av varandra.

Förutsättningarna för detta finns på lokal nivå. Det är där sådana sociala

system kan byggas som kan utgöra lärande organisationer och som kan ha

varaktighet i tiden, baserat på ömsesidig nytta för de deltagande aktörerna.

 I dag finns ett stort behov av nya idéer för att starta nya företag och för

att utveckla redan existerande verksamheter. Sverige som nation behöver

tillväxt, engagemang och tänkande i nya banor. Innovationernas effekt på

tillväxt, levnadsstandard och sysselsättning är viktiga och nödvändiga, men

otillräckliga, så länge som vidtagna åtgärder endast förbättrar existerande

produktion. För uthållig tillväxt och hög sysselsättning krävs också en

kontinuerlig förnyelse av varor och tjänster. Därför behövs ett stort och

variationsrikt flöde av nya upptäckter, nya innovationer och nya applikationer.

 Det är angeläget att olika former av småföretag utvecklas. En fortsatt sats-

ning på stöd och information till personer som vill starta kooperativa små-

företag sker. Lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU) finns etablerade på 20

orter spridda över landet och utgör därigenom ett viktigt inslag i den nya

regionala näringspolitiken. Det är regeringens ambition att underlätta

framväxten av nya kooperativa företag och att öka kunskaper om den kooperativa

företagsformen. Regeringen skall utveckla en mer aktiv näringspolitik för

landsbygden. Det är angeläget inte bara av näringspolitiska skäl, utan också ur

regional- och miljöpolitisk synvinkel.

 Regeringen avser att tillsätta en kommitté som skall analysera vilka om-

ställningar som krävs för att stärka den svenska livmedelssektorns

konkurrenskraft. Analyserna skall ligga till grund för bedömningar av

möjligheterna att underlätta strukturomvandlingen i branschen. Utredningen skall

bedrivas skyndsamt och lämna ett förslag till regeringen senast i februari 1997.

 I början av år 1996 tillkallades en utredning om statens roll för främjande av

den svenska gruvnäringens utveckling (N 1995:13). Utredningen skall belysa och

lämna förslag till olika frågor inom gruv- och mineralområdena. Utredningen

skall ha slutfört sitt arbete den 1 oktober 1996. Utredningens rapport kommer

att ligga till grund för regeringens ställningstaganden inom gruv- och

mineralområdena.

 Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) har tidigare täckt sina för-

valtningskostnader dels från ett anslag NUTEK: Förvaltningskostnader, dels från

olika anslag för de program som verket administrerar. Regeringen föreslår nu att

förvaltningskostnaderna från och med år 1997 får belasta endast det särskilda

anslaget för detta och att program- eller sakanslagen skall belastas endast med

utbetalningar till t.ex. företag, forskare och organisationer och inte med

administrativa kostnader. Detta medför att förvaltningsanslaget räknas upp

betydligt och att ett antal sakanslag minskas i motsvarande mån. NUTEK kommer

inte genom den ändrade anslagsredovisningen att få ökade administrativa

resurser.

 Företagsstödsutredningen har i sitt betänkande Kompetens och kapital (SOU

1996:69) lämnat en rad förslag för att bl.a. effektivisera och samordna olika

stöd till företag inom arbetsmarknads-, närings- och regionalpolitiken.

Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet och en

förteckning över remissinstanserna redovisas under Utgiftsområde 19 Regional

utveckling. Där redovisar regeringen också sina förslag till förändringar av

vissa av de regionalpolitiska stödformerna. En sammanställning av

remissyttrandena finns att tillgå i Närings- och handelsdepartementet (dnr

N96/1012).

 På det näringspolitiska området har utredningen redovisat endast vissa

avgränsade förslag, med hänsyn till att stöden på detta område av utredningen

bedöms vara av begränsad omfattning och ha en adekvat inriktning. Utredningen

föreslog bl.a. att ALMI Företagspartner AB skulle avsätta ytterligare resurser

för lån till kvinnliga företagare och i sin rådgivning särskilt uppmärksamma

invandrarföretagares situation. På dessa punkter har Näringsdepartementet gett

s.k. ägardirektiv till ALMI. Utredningen föreslog också en utökning av NUTEK:s

resurser för såddfinansiering.

 Vidare föreslog utredningen att regeringen skulle uppdra åt ALMI att i samråd

med Bankföreningen utreda behov och utformning av ett nytt system med

lånegarantier enligt nederländsk förebild. Ledningen för ALMI har efter

överläggningar med företrädare för regeringen aviserat att ALMI senast under

våren 1997 kommer att närmare utreda om ett sådant garantisystem behövs och hur

det skulle kunna utformas.

 Utredningen förslog också en förstärkt information om de åtgärder som

samhällets organ vidtar för att främja information, rådgivning och kompe-

tensutveckling för småföretag. Regeringen har i dag givit ett uppdrag till

landshövdingarna i samtliga län att samla berörda parter för att utifrån lokala

och regionala förutsättningar ta fram konkreta, aktionsinriktade ågärder för att

bl.a. främja företagsutveckling. Vidare avser regeringen att besluta om en

delegation som skall lämna förslag till förenklingar för småföretagen i syfte

att bl.a. underlätta nyetablering och tillväxt i småföretagssektorn.

Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Näringspolitik framgår av följande

sammanställning

(miljoner kronor):

 Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag

Beräknat

 därav

 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998

1999

A. Näringspolitik 688,71 926,8 1 024,9 607,4 754,1 715,5

697,6

1 Exkl. anslaget Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag,

m.m. (-6 066 229 000 kr).

3.2 Anslag

A 1. Närings- och teknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader

1994/95 Utgift 192 7001 Reservation 24 826

1995/96 Anslag 307 9672 Utgiftsprognos 311 166därav 1996

211 124

1997 Beräknat 353 268

1998 Beräknat 326 519

1999 Beräknat 308 814

1 Beloppen anges i tusental kr.

2 Inkl. medel på tilläggsbudget.

 Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) bildades den 1 juli 1991 och är

en central förvaltningsmyndighet för frågor om näringslivets tillväxt och

förnyelse samt för omställning av energisystemet.

 Verket svarar för statliga insatser för att främja

- teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete,

- etablering och utveckling av små och medelstora företag,

- en balanserad regional utveckling,

- energiförsörjning och effektiv energianvändning samt genom nätmyndigheten

 övervakning av energimarknaden.

 I anslutning härtill skall verket genomföra utrednings- och utvärderings-

verksamhet. Inom sina verksamhetsområden skall verket uppfylla de miljömål som

regeringen beslutat om.

 NUTEK:s verksamhet har tidigare finansierats genom anslag från flera

departementsområden. Även för budgetåret 1997 kommer verksamheten att

finansieras över flera utgiftsområden, nämligen 6. Totalförsvar, 19. Regional

utjämning och utveckling, 21. Energi och 24. Näringsliv.

 De anslag som helt eller delvis berör NUTEK är:

UO 6. Totalförsvar

- B 10. Funktionen Energiförsörjning

UO19. Regional utveckling och utjämning

- A 1. Regionalpolitiska åtgärder

- A 2. Regionala utvecklingslån

- A 3. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regionalpolitiken

- A 5. Sysselsättningsbidrag

- A 6. Transportbidrag

- A 9. Europeiska regionala utvecklingsfonden

UO21. Energi

- A 1. Vissa åtgärder för effektivare användning av energi

- A 2. Bidrag till Energiteknikfonden

- A 3. Åtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a. Baltikum ochÖsteuropa

- A 4. Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom

 energiområdet

- B 1. Energiforskning

UO 24. Näringsliv

- A 1. NUTEK: Förvaltningskostnader

- A 2. Småföretagsutveckling

- A 5. Täckande av förluster för viss garantigivning

- D 1. Teknisk forskning och utveckling

 Anslaget A 1. NUTEK: Förvaltningskostnader disponeras för lönekostnader samt

t.ex. övriga förvaltningskostnader som lokaler, resor, konsulter och

informationsinsatser. Den ökade medelstilldelningen till anslaget beror på att

redovisningsprinciperna ändrats. NUTEK:s utgifter för förvaltningskostnader har

tidigare belastat dels anslaget för förvaltningskostnader, dels sakanslagen,

dvs. de olika anslagen för de program som NUTEK administrerar. Hittills har

kostnaderna för vissa program även innefattat förvaltningskostnader. Regeringen

har i regleringsbrev angivit hur stor del av resp. sakanslag som får användas

för förvaltningskostnader.

 Den nya anslagsmodellen innebär att verkets samtliga förvaltningskostnader

kommer fr.o.m. budgetåret 1997 att belasta ett anslag, nämligen det för

förvaltningskostnader och att de programanslag som NUTEK administrerar belastas

endast med utbetalningar till t.ex. företag, organisationer och forskare. Det

gör det lättare att få överblick över och styra NUTEK:s kostnader. Det ställer

större krav på redovisning och uppföljning i syfte att redovisa den totala

resursåtgången. Anslaget Förvaltningskostnader för budgetåret 1997 har tillförts

medel från flera anslag som NUTEK administrerar. En preciserad förteckning görs

nedan. Regeringen avser att noga följa upp belastningen på och användningen av

förvaltningsanslaget. Det bör särskilt påpekas att den förändrade anslagsmo-

dellen inte innebär att antalet personer verksamma vid NUTEK kommer att öka som

en direkt följd av omläggningen.

 Anslaget A 2. Småföretagsuveckling under UO 24. Näringsliv har minskats med

40,1 miljoner kronor. Anslaget D 1. Teknisk forskning under UO 24. Näringsliv

har minskats med 41,0 miljoner kronor. Anslagen A 1. Regionalpolitiska

åtgärder, A 2. Regionala utvecklingslån och A 6. Transportbidrag under UO 19.

Regional utveckling och utjämning har minskats med sammanlagt 22,9 miljoner

kronor. Under UO 21. Energi har anslaget A 1. Vissa åtgärder för effektivare an-

vändning av energi minskats med 45 miljoner kronor; Anslaget A 3. Åtgärder för

energieffektiviseringar m.m. i bl.a. Baltikum och Östeuropa har minskats med 3

miljoner kronor och anslaget B 1. Energiforskning minskats med 6,2 miljoner

kronor. Totalt har alltså 158,2 miljoner kronor överförts till anslaget NUTEK:

Förvaltningskostnader.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Regeringen anser att det för närvarande inte finns skäl att ändra|

| de övergripande mål som nu gäller för NUTEK. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 353 268 tkr |

| |

| Övrigt |

| Inkomster från avgifter för koncessionsärenden skall redovisas |

| under inkomsttitel på statsbudgeten. Motsvarande utgifter täcks |

| från ramanslaget. |

--------------------------------------------------------------------

 NUTEK har upprättat årsredovisning för budgetåret 1994/95. Riksdagen har

tidigare informerats om att RRV haft invändningar mot NUTEK:s förvaltning och

att åtgärder vidtagits som bedöms komma att avhjälpa de påtalade bristerna.

NUTEK arbetar bl.a. aktivt med kvalitetssäkring.

Slutsatser

Energikommissionen föreslog i sitt betänkande i december 1995 att ett särskilt

energiverk skulle bildas. Ställning kommer att tas till förslagen i den

energipolitiska propositionen som avses föreläggas riksdagen våren 1997.

 Överväganden om NUTEK:s olika verksamhetsområden redovisas i anslutning till

resp. avsnitt, dvs. småföretagsutveckling, teknisk forskning och utveckling,

regional utveckling och energi.

 NUTEK anför i sin fördjupade anslagsframställning att det under den kommande

treårsperioden behöver förstärka resurserna för det omfattande EU-arbetet inom

så gott som alla NUTEK:s verksamhetsområden. NUTEK anser det vara väsentligt att

öka det svenska deltagandet i olika program och aktiviteter så att Sverige kan

dra nytta av den samverkan som sker inom EU:s ram och jämfört med andra länder

nå upp åtminstone till en volym på svensk medverkan som motsvarar Sveriges BNP-

andel. NUTEK anser att nya resurser bör tillföras för detta. Regeringen har vid

sin beräkning tagit viss hänsyn till NUTEK:s synpunkter främst vad gäller forsk-

ning och utveckling. Som en följd av att riksdagen godkänt den inriktning av

besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop.

1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU:18, rskr. 1994/95:300) och de övriga

besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen

(prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) minskas anslaget med 18 110 000 kr. Anslags-

nivån beräknas därmed för år 1997 till 353 268 000 kr. Beräkningen utgår från

anslagsnivån för budgetåret 1995/96 omräknat till 12 månader och med hänsyn

tagen till ovan nämnda besparing och ny anslagsmodell. Anslaget har kompenserats

för inflation genom pris- och löneomräkning.

A 2. Småföretagsutveckling

1994/95 Utgift 175 4151 Anslagssparande 52 535

1995/96 Anslag 241 550 Utgiftsprognos 277 257

 därav 1996 124 368

1997 Förslag 106 393

1998 Beräknat 99 062

1999 Beräknat 99 062

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Syftet med verksamheten är att underlätta utveckling och tillväxt inom små-

företagssektorn, så att antalet livskraftiga och växande småföretag ökar. Från

anslaget täcks kostnader för dels verksamhet med information, rådgivning och

finansiering genom ALMI Företagspartner AB:s regionala utvecklingsbolag, dels

vissa centrala insatser på småföretagsområdet, bl.a. inom områdena in-

ternationalisering, design och innovationsfrämjande åtgärder.

 Under anslaget F 1. Teknisk forskning och utveckling har för innevarande

budgetår beräknats medel för bl.a. NUTEK:s stöd till teknikbaserad affärsverk-

samhet, s.k. såddkapital.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 106 393 tkr |

| |

| Övrigt |

| Från anslaget förs vissa resurser för att finansiera NUTEK:s för-|

| valtningskostnader. Till anslaget förs resurser för att |

| finansiera NUTEK:s verksamhet med s.k. såddkapital. |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Regeringen bedömer att resultaten av verksamheten under det senaste verk-

samhetsåret har varit tillfredsställande. Bl.a. har ALMI-koncernen under år 1995

haft över en miljon telefonsamtal med etablerade och potentiella företagare,

över 200 000 andra företagskontakter och ca 70 000 uppdrag för små och

medelstora företag. Vidare har ALMI bl.a. medverkat till att 1 000 företag fått

mer kvalificerade styrelser och att 3 500 företagare har fått en bredare

utbildning.

 Inom ramen för sin finansieringsverksamhet har ALMI under år 1995 lämnat ut

lån med hög risk till ca 2 000 företag på totalt 580 miljoner kronor, vilket har

lett till att bankerna lånat ut 1 700 miljoner kronor. ALMI väntas fördubbla sin

utlåning under år 1996. Antalet särskilda nyföretagarlån har sedan starten år

1993 uppgått till drygt 5 000 och medverkat till i genomsnitt fyra arbets-

tillfällen per nytt företag. Motsvarande siffror för lån till kvinnliga före-

tagare är 2 500 lån och ca två nya arbetstillfällen per företag.

 NUTEK har under perioden juli 1995-juni 1996 inom området såddfinansiering

gett service vid över 6 000 tillfällen och behandlat nästan 650 ansökningar om

olika former av stöd. Inemot 50 nya företag har startats med hjälp av sådant

innovationsstöd. Dessutom har NUTEK i sin telefonservice till nyetablerare

"Startlinjen" under samma period gett upplysningar vid ca 17 000 samtal. Inom

ramen för sitt samlade programansvar för småföretagsutveckling har NUTEK bl.a.

gett ut skrifter och varit medarrangör i ett antal kontaktmässor och därmed

vidgat kunskaperna om den inre marknaden och verkat för ökade kontakter mellan

svenska och andra europeiska företag. Genom Euro Info Center-verksamheten har på

en tolvmånadersperiod ca 2000 företag fått information och råd gällande EU och

europamarknaden.

 NUTEK har tagit initiativ till en förbättrad uppföljning och utvärdering av

olika program, efter synpunkter från såväl RRV som Företagsstödsutredningen.

 NUTEK har förordat en väsentlig ökning av resurserna på området

småföretagsutveckling.

 Till anslaget förs ca 18 miljoner kronor av anslaget F 1. Teknisk forskning

och utveckling för verksamhet med s.k. såddkapital. Därutöver beräknas anslaget

tillföras medel i form av amorteringar m.m. till följd av utestående sådd-

kapital. För närvarande uppgår sådana inbetalningar till ca 20 miljoner kronor

årligen. Företagsstödsutredningen föreslog i sitt betänkande Kompetens och

kapital (SOU 1996:69) bl.a. att ytterligare 50 miljoner kronor skulle tillföras

verksamheten med såddkapital. Regeringen avser att under hösten 1996 ta

ställning till utredningens förslag.

 Som en följd av att riksdagen godkänt den inriktning av besparingsåtgärder

som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (1994/95:100 bil. 13, bet.

1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s.

60) och i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) minskas anslaget

med 32 540 000 kr. Anslagsnivån beräknas därmed för år 1997 till 106 393 000 kr.

Beräkningen utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96 omräknat till 12

månader och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparingar och överföring. Under

budgetåret 1995/96 återfinns under anslaget medel för att täcka kostnader för

bl.a. konsultupphandling och bidrag till vissa organisationer. Dessa kostnader

definieras som förvaltningskostnader och medel för detta ändamål tillförs

NUTEK:s förvaltningsanslag. Ett belopp uppgående till 40,1 miljoner kronor

överförs därför till anslaget A 1. Närings- och teknikutvecklingsverket:

Förvaltningskostnader.

 Regeringen bedömer att effektiviseringar kan vidtas så att verksamheten kan

fortsätta på en tillfredsställande nivå trots en viss minskning av tillförda

medel. Regeringen avser att för år 1997, med medel som står till regeringens

förfogande, tillföra verksamheten vissa medel för näringspolitiska insatser i

olika regioner.

 För innevarande budgetår har 149 miljoner kronor anvisats på ett särskilt

anslag för Främjande av kvinnors företagande. Medlen disponeras av ALMI Före-

tagspartner AB för lån till kvinnliga företagare. Företagsstödsutredningen

föreslog att ALMI skulle avsätta utökade resurser för detta ändamål. Regeringen

vill i detta sammanhang erinra om att staten i särskilda s.k. ägardirektiv i

samband med bolagsstämman våren 1996 har anmodat ALMI att avsätta en ram för

sådan långivning på totalt lägst 400 miljoner kronor.

 Vidare föreslog Företagsstödsutredningen att ALMI i sin rådgivning bör rikta

särskild uppmärksamhet mot företag som drivs av invandrare. Regeringen har i de

särskilda ägardirektiven anmodat ALMI att speciellt ta hänsyn till

invandrarföretagen.

A 3. Stöd till kooperativ utveckling

1994/95 Utgift 6 5001 Reservation 900

1995/96 Anslag 9 750 Utgiftsprognos 9 750

 därav 1996 7 635

1997 Förslag 6 500

1998 Beräknat 6 500

1999 Beräknat 6 500

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Det övergripande målet är att stimulera en utveckling av kooperativa

småföretag genom att ge allmänheten tillgång till information och rådgivning om

den kooperativa företagsformen. Rådgivningen skall vara likvärdig med den som

ges om andra företagsformer.

 Anslaget disponeras för statsbidrag till kooperativ utveckling. Föreskifter

om detta finns i förordningen (1993:569) om statsbidrag till kooperativ

utveckling. Statsbidrag kan enligt förordningen ges dels till kostnadsfri

information och rådgivning till allmänheten om kooperativt företagande, dels

kooperativa projekt. Kooperativa rådet (I 1983:G) är regeringens organ för

kontakt och dialog med kooperationen.

 En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret 1994/95 visar att hela

anslaget har tagits i anspråk. Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar att anslaget kommer att förbrukas.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 6 500 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Merparten av stödet fördelas till tjugo kooperativa utvecklingscentra som

finns geografiskt utspridda i landet. Utvecklingscentrumen sprider information

om den kooperativa företagsformen samt ger stöd och råd till personer som vill

starta kooperativa småföretag. Antalet utvecklingscentra har stadigt ökat varje

år.

 Riksdagen har gett regeringen tillkänna att de kooperativa företagen skall

behandlas likvärdigt med andra företagsformer. Regeringen tillkallade därför en

särskild utredare med uppgift att kartlägga behandlingen av olika företagsformer

och föreslå åtgärder för att uppnå likvärdiga förutsättningar mellan kooperativa

och andra företagsformer. Utredningen överlämnade i mars 1996 sitt

slutbetänkande Attityder och lagstiftning i samverkan (SOU 1996:31). Betänkandet

har remissbehandlats.

Slutsatser

Riksrevisionsverket har tidigare utvärderat stödet till kooperativ utveckling.

Utvärderingen visar att stödet har mycket positiva effekter som till låga

kostnader ger arbetstillfällen. Regeringen avser nu att göra en

samhällsekonomisk studie för att ytterligare belysa effekterna av en satsning på

kooperativt företagande.

 Regeringen bedömer att anslagsnivån för år 1998 och år 1999 skall vara

oförändrad.

A 4. Turistfrämjande

1994/951 Utgift 97 4192 Anslagssparande 4 987

1995/96 Anslag 99 000 Utgiftsprognos 103 987

 därav 1996 58 809

1997 Förslag 81 374

1998 Beräknat 80 911

1999 Beräknat 82 814

1 Anslaget Styrelsen för Sverigebilden.

2 Beloppen anges i tusental kr.

 Turistdelegationen är central förvaltningsmyndighet för turistfrågor.

 Verksamheten inom turistområdet bedrivs dels i Turistdelegationen, dels i det

av staten och turistnäringen gemensamt ägda bolaget, Sveriges Rese- och

Turistråd AB.

 Det övergripande målet för turistpolitiken är att Sverige skall ha en hög att-

raktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring.

 De utgifter som belastar anslaget är dels utgifterna för myndigheten, dels

utgifterna för marknadsföringsbolaget beträffande de av staten och turist-

näringen gemensamt finansierade marknadsförings- och informationsinsatserna och

dels vissa återstående utgifter avseende avvecklingen av Styrelsen för

Sverigebilden.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Det övergripande målet för verksamheten inom turistområdet som an-|

| gavs i 1995 års turistpolitiska beslut bör ligga fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 81 374 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Riksdagen beslutade våren 1995 om inriktningen och utformningen av turist-

politiken (prop. 1994/95:100 bil. 13 och prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28,

rskr. 1994/95:395). En ny myndighet, Turistdelegationen, inrättades den 1 juli

1995 med uppgift att samordna olika statliga insatser som kan medverka till att

stärka turistnäringens utveckling och utveckla samverkan mellan staten,

regionala organ, kommuner och näringen. Samtidigt bildades ett av staten och

turistnäringen gemensamt ägt bolag, Sveriges Rese- och Turistråd AB, med uppgift

att svara för övergripande marknadsföring och information utomlands av Sverige

som turistland.

 Turistdelegationen har på regeringens uppdrag utarbetat ett handlingsprogram

för utveckling av svensk turism. Handlingsprogrammet syftar till att starta en

utvecklingsprocess där alla intressenter inom turismen känner sig omfattade av

och delaktiga i programmets strategier och förslag. En sådan process kan på lång

sikt skapa nya arbetstillfällen i en av världens mest expansiva näringar. Fem

arbetsgrupper med allsidig representation har deltagit i programarbetet,

nämligen IT-gruppen, produktgruppen, marknadsföringsgruppen,

kompetensutvecklingsgruppen samt marknadsinformationsgruppen.

 Sveriges Rese- och Turistråd AB har i en skrivelse till regeringen hemställt

om ett anslag på 180 miljoner kronor till marknadsföring och utveckling av Sve-

rige som resmål. I skrivelsen anförs att en gemensam kraftsamling i

marknadsföringen av Sverige som resmål kommer att bidra till att värna och

utveckla den svenska välfärden och medverka till att regeringens mål om halverad

öppen arbetslöshet år 2000 skall kunna uppnås.

 Eftersom verksamheten nyligen har startat, den 1 juli 1995, saknas grund för

att göra en samlad bedömning av verksamheten.

Slutsatser

Mot bakgrund av Turistdelegationens handlingsprogram för utveckling av svensk

turism och den hemställan som inkommit från Sveriges Rese- och Turistråd AB drar

regeringen följande slutsatser.

 Det övergripande målet för turistpolitiken, att Sverige skall ha en hög

attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turist-

näring, bör ligga fast.

 De strategiska riktlinjer som lagts fram i det handlingsprogram som

Turistdelegationen utarbetat utgör en god grund för det fortsatta arbetet med

att utveckla den svenska turistnäringen. De förslag som lagts fram i programmet

om rese- och turistindustrins arbetsvillkor och turismens allmänna

basförutsättningar bör behandlas i andra sammanhang.

 Regeringens proposition om vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten till

år 2000 (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) innefattar

förslag om en ökad statlig satsning på internationell marknadsföring av Sverige

som turistland.

 Som en följd av att riksdagen godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som

regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13,

bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s.

60) minskas anslaget med 391 000 kr. Anslagsnivån beräknas därmed för år 1997

till 81 374 000 kr. Beräkningen utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96

omräknat till 12 månader och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing.

Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning.

 För år 1998 beräknas utgifterna preliminärt uppgå till 80 911 000 kr. Beräk-

ningen utgår från att nivån skall vara densamma som för år 1997. För år 1999

beräknas utgifterna preliminärt uppgå till 82 814 000 kr.

A 5. Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m.

1994/951 Utgift 19 3062

1995/961 Anslag 4 000 Utgiftsprognos 4 143

 därav 1996 - 4 0723

1997 Förslag 12 500

1998 Beräknat 12 000

1999 Beräknat 6 000

1Anslagen Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. och Räntestöd m.m.

till varvsindustrin.

2Beloppen anges i tusental kr.

3Inkomsterna överstiger utgifterna.

 Från anslaget Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. täcks kost-

nader dels för att infria statliga garantier enligt förordningen (1978:507) om

industrigarantilån m.m. (upphävd 1987:424), dels för bidrag till ALMI

Företagspartner AB. Sådana bidrag täcker till viss del förluster i anledning av

sådana garantier - enligt förordningen (1982:682) om statlig finansiering genom

regional utvecklingsfond (upphävd 1987:894) - som utvecklingsfonderna hade

beslutat om t.o.m. år 1983 (jfr prop. 1983/84:40 bil. 10, bet. 1983/84:NU8,

rskr. 1983/84:94). Eventuella bidrag betalas fr.o.m. den 1 juli 1994 till ALMI

Företagspartner AB.

 Från anslaget Räntestöd m.m. till varvsindustrin täcks kostnader för utbe-

talningar till följd av tidigare fattade beslut om stöd enligt förordningen

(1989:824) om statligt stöd till fartygsfinansiering eller motsvarande äldre

bestämmelser. Efter år 1993 fattas inga nya beslut om stöd.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 12 500 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Några nya åtaganden som kan leda till utbetalningar från dessa två tidigare

anslag görs inte längre. Anslagen bör slås samman till ett anslag som för år

1997 bör beräknas till 12,5 miljoner kronor.

A 6. Medel till AB Göta kanalbolag för upprustning och drift av kanalen

1994/95 Utgift 15 0001

1995/96 Anslag 15 000 Utgiftsprognos 15 000

 därav 1996 10 000

1997 Förslag 15 000

1998 Beräknat 15 000

1999 Beräknat 15 000

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Anslaget disponeras för kostnader i samband med upprustning och drift av Göta

kanal.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Anslag 15 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 I samband med riksdagens beslut våren 1992 om riktlinjer för att föra över

verksamheten vid Domänverket till aktiebolagsform (prop. 1991/92:134, bet.

1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) behandlades även det framtida ansvaret för AB

Göta kanalbolag. Riksdagen ansåg att det är en statlig angelägenhet att ansvara

för att Göta kanal i framtiden rustas upp och drivs så att kanalens värden som

ett kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål kan vidmakthållas.

Staten skall därför även i fortsättningen äga AB Göta kanalbolag i vilket

kanalbolaget och kanalfastigheten skall vara en sammanhållen enhet.

Finansieringen av kanalens upprustning skall säkerställas genom statsmakternas

försorg.

 Efter riksdagsbeslutet om Domänverkets bolagisering har förvaltningen av

aktierna i AB Göta kanalbolag överförts från Domänverket till Kammarkollegiet.

Fr.o.m. den 1 juli 1992 förvaltar Närings- och handelsdepartementet aktierna i

AB Göta kanalbolag.

 Varje budgetår sedan anslaget inrättades budgetåret 1992/93 har riksdagen

anvisat 15 miljoner kronor för upprustning och drift av kanalen. Totalt har

sålunda riksdagen anvisat 60 miljoner kronor för upprustning och drift av

kanalen budgetåren 1992/93-1995/96.

 Även för år 1997 bedöms 15 miljoner kronor vara tillräckligt för att klara av

nödvändig upprustning och drift av kanalen inför kommande säsong. Preliminärt

bedöms denna nivå vara tillräcklig för åren 1998 och 1999.

A 7. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m.

1994/95 Utgift -6 066 2291, 2

1995/96 Anslag 1 Utgiftsprognos 38 000därav 199625

500

1997 Förslag 25 000

1998 Beräknat 25 000

1999 Beräknat 25 000

1 Beloppen anges i tusental kr.

2 Inkomsterna överstiger utgifterna.

 Anslaget disponeras för kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda

företag, m.m.

 De utgifter som belastar anslaget är kostnader i samband med förvaltningen av

företag med statligt ägande.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 25 000 tkr |

| |

| Övrigt |

| Anslaget disponeras av regeringen för förvaltning av företag med|

| statligt ägande i enlighet med vad regeringen förordar. |

--------------------------------------------------------------------

 Anslaget inrättades i samband med riksdagens beslut (prop. 1991/92:69, bet.

1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92) att bemyndiga dåvarande regeringen att sälja

statens aktier m.m. och delar av verksamheten inkl. fast egendom i vissa angivna

företag. Anmälan har också gjorts till riksdagen att anslaget utnyttjas även för

de bolag där annat särskilt bemyndigande föreligger. Kostnaden för

omstrukturerings- samt försäljningsaktiviteter m.m. är svåra att i förväg

beräkna varför riksdagen varje budgetår under perioden 1991/92-1995/96 anvisat

ett förslagsanslag om 1 000 kr.

 Regeringen har i proposition 1995/96:141 föreslagit att anslaget får användas

för att täcka kostnader för åtgärder i enlighet med det bemyndigande för

förvaltning av statligt ägda företag som redovisats. Riksdagen har beslutat i

enlighet med regeringens förslag (bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302).

Regeringen fick genom detta beslut bemyndigande att vidta åtgärder beträffande

åtta nämnda företag. Kostnader för förändringar av ägandet, omstrukturering

resp. åtgärder samt i viss omfattning kapitaltillskott får belasta anslaget. An-

slaget får disponeras för åtgärder i anslutning till det nya bemyndigandet, dock

vad gäller kapitalinsatser högst i sådan omfattning att den faktiska

belastningen kommer att motsvaras av extra utdelningsinkomster eller

försäljningsintäkter. Regeringen föreslår att anslaget därutöver får disponeras

för vissa övriga direkta kostnader som kan uppkomma vid ägarförvaltningen av

statligt ägda bolag för erforderliga utredningar, analyser m.m. i samband med

omstruktureringsåtgärder. Regeringen föreslår att anslaget vidare får disponeras

för vissa kostnader som kan uppkomma som följd av försäljning av aktier m.m.

enligt riksdagens beslut om privatisering av vissa statligt ägda bolag (prop.

1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92). För sådana kostnader skall

resp. departement redovisa finansiering med motsvarande belopp.

 Riksdagens revisorer har i sitt förslag till riksdagen 1994/95:RR3 angående

rapporten Privatiseringen av Celsius Industrier AB föreslagit att regeringen får

i uppdrag att utvärdera privatiseringsprogrammet och att redovisa resultatet för

riksdagen. Riksdagen beslöt i enlighet med revisorernas förslag. Regeringen

avser att initiera ett forskningsprojekt med inriktningen att studera de

statligt ägda företagens roll i den industriella utvecklingen. Därvid kommer

erfarenheterna från det 1991-1994 genomförda privatiseringsprogrammet att

beaktas.

 Regeringen kommer i skrivelsen 1996/97:20 att redovisa utvecklingen för

företag med statligt ägande. Redogörelsen har utvidgats jämfört med tidigare år

och inkluderar en översikt över resultaten, utdelningarna, förändringarna i

ägarstrukturen m.m.

A 8. Avgifter till vissa internationella organisationer

1994/95 Utgift 17 7741, 2 Anslagssparande 1 478

1995/96 Anslag 31 340 Utgiftsprognos 32 280

 därav 1996 24 044

1997 Förslag 24 329

1998 Beräknat 24 329

1999 Beräknat 24 329

1 Beloppen anges i tusental kr.

2Anslagen Organisationer för internationell handel och råvarusamarbete m.m. och

Internationell råvarulagring under tredje huvudtiteln samt anslaget Avgifter

till vissa internationella organisationer under tolfte huvudtiteln.

 Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för Sveriges deltagande i vissa

internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är

medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i

valutakurser.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 24 329 tkr |

| |

| Övrigt |

| Anslaget disponeras för svenskt deltagande i ett antal |

| internationella organ på det närings- och handelspolitiska |

| området. |

--------------------------------------------------------------------

 Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag

till bl.a. följande internationella organ. Deltagandet bedöms av regeringen som

nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella

utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt

för informationsinhämtning på för Sverige viktiga områden.

- Internationella byrån för mått och vikt (BIPM)

- Internationella organisationen för legal meteorologi (OIML)

- Europeiska organisationen för provning och kontroll (EOTC)

- Organisationen för intellektuell äganderätt (WIPO)

- Internationella bly- och zinkstudiegruppen (ILZSG)

- Internationella nickelstudiegruppen (INSG)

- EUREKA

- EFTA, Ädelmetallkonventionen

- COST, 4:th Fund (tekniskt-vetenskapligt samarbete)

- Internationella frysinstitutet

- Världshandelsorganisationen (WTO)

- Internationella rådet för samarbete på tullområdet

- Internationella tulltariffbyrån

- Internationella kaffeorganisationen (ICO)

- Internationella kakaoorganisationen (ICCO)

- Internationella naturgummiorganisationen (INRO)

- Internationella byrån för utställningar i Paris

 Från anslaget bestrids också kostnader för råvarulagring enligt 1995 års

internationella naturgummiavtal. Såväl köp till som försäljning från avtalets

buffertlager kan förekomma i syfte att stabilisera världsmarknadspriset.

Inkomster vid försäljning återförs till medlemsländerna. De krediteringar av

anslaget som därvid blir aktuella bör tillföras anslaget.

 Till anslaget förs anslagen Organisationer för internationell handel och rå-

varusamarbete m.m. och Internationell råvarulagring under tredje huvudtiteln.

Medel avsatta för dessa ändamål beräknas till 16 750 000 kr. Till anslaget har

även förts 161 000 kr från utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske, med

anslutande näringar för det svenska deltagandet i Internationella

frysinstitutet.

 Som en följd av att riksdagen godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som

regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13,

bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s.

60) minskas anslaget med 382 000 kr. Anslagsnivån beräknas därmed för år 1997

till 24 329 000 kr. Beräkningen utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96

omräknat till 12 månader och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing och

överföringar. Anslagsnivåerna för åren 1998 och 1999 beräknas preliminärt vara

oförändrade.

A 9. Sveriges geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m.

1994/95 Utgift 158 8031 Anslagssparande 11 134

1995/96 Anslag 210 900 Utgiftsprognos 225 943

 därav 1996 145 076

1997 Förslag 124 921

1998 Beräknat 121 407

1999 Beräknat 125 249

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Sveriges geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyndighet för

frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. Det övergripande

målet för SGU:s verksamhet är att undersöka, dokumentera och beskriva Sveriges

geologi för att därigenom tillhandahålla geologisk information som behövs

särskilt inom områdena miljö och hälsa, fysisk planering och hushållning med

naturresurser, naturresursförsörjning, jord- och skogsbruk samt totalförsvaret.

 SGU är chefsmyndighet för Bergsstaten, som är regional förvaltningsmyndighet

för frågor om landets mineralhantering. Målet för Bergsstatens verksamhet är att

möjliggöra eftersökande och utvinning av främst malmer, att förhindra

misshushållning med våra mineralresurser samt att förebygga att personer och

egendom kommer till skada vid gruvdrift.

 Inkomster vid SGU och Bergsstaten, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida

under inkomsttiteln 2528 Avgifter vid Bergsstaten, beräknas till 6,0 miljoner

kronor för nästa budgetår.

 Vad gäller den geologiska undersökningsverksamheten har avvikelser från

årsmålen skett för två verksamheter. Det gäller geofysiska flygmätningar

förorsakade av att mätflygplanet havererade i juli 1994. Vidare har inte hela

det planerade antalet kartor och beskrivningar kunnat utgivas beroende framför

allt på problem med viss digital produktionsteknik och störningar på grund av

ombyggnaderna av lokalerna.

 Inom Bergsstaten har 199 ärenden lett till nya eller förlängda under-

sökningstillstånd eller inmutningar under år 1994. Det är en ökning med 33

procent sedan föregående år. Det är främst utländska prospektörer som står för

ökningen.

 Uppdragsverksamheten utgör ca 10 procent av SGU:s totala omsättning. Andelen

är svagt ökande.

 Kostnaderna för SGU:s forsknings- och utvecklingsverksamhet beräknas

innevarande budgetår uppgå till ca 13 miljoner kronor, vilket motsvarar 6

procent av omsättningen.

 SGU har under budgetåret 1995/96 en hög aktivitetsnivå. Anslagssparandet om

11,1 miljoner kronor vid budgetårets ingång beräknas komma att vändas till ett

visst underskott.

 I sin enkla anslagsframställning hemställer SGU med hänvisning till vad som

anfördes i den fördjupade anslagsframställningen inför treårsperioden

1991/92-1993/94 om ett anslag om 150 815 000 kr för år 1997 i enlighet med dels

den av riksdagen 1991 antagna treårsplanen, dels de beslut statsmakterna

därefter fattat. I denna hemställan inbegrips medel för Bergsstatens verksamhet

och 13 miljoner kronor för maringeologisk undersökningsverksamhet.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Att undersöka, dokumentera och beskriva Sveriges geologi för att|

| tillhandahålla geologisk information som behövs särskilt inom |

| områdena miljö och hälsa, fysisk planering och hushållning med |

| naturresurser, naturresursförsörjning, jord- och skogsbruk samt |

| totalförsvaret. |

| Målet för Bergsstaten skall vara oförändrat. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 124 921 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 6 000 tkr |

| |

| Övrigt |

| Anslaget får belastas för viss basfinansiering av den |

| maringelogiska verksamheten. Full kostnadstäckning skall uppnås |

| genom kompletterande avgiftsfinansiering. Om detta inte visar |

| sig möjligt bör SGU ha möjlighet att föreslå regeringen alternativa|

| lämpliga åtgärder. |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Verksamheten har bedrivits på ett ändamålsenligt sätt. De uppsatta målen kan

nås. SGU kan i allt större utsträckning, snabbare och med hög tillgänglighet

tillgodose kundernas ökade behov av geologisk information.

 RRV har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen angående SGU.

Slutsatser

Som övergripande mål för den anslagsfinansierade verksamheten för perioden

1991/92-1995/96 har riksdagen beslutat följande.

 För den regionala systematiskaundersökningsverksamheten skall modern

information anpassad till samhällets olika behov inom skilda områden finnas

tillgänglig för 75 procent av Sveriges landyta år 2022. För de

prospekteringsintressanta delarna av Västerbottens och Norrbottens län skall

information finnas år 2010. För de flygbaserade geofysiska undersökningarna

skall 75 procentmålet uppnås år 2004. Informationen om de lösa avlagringarna på

hela den svenska kontinentalsockeln skall finnas tillgänglig år 2060.

 I fråga om Bergsstatens verksamhet skall den sedan år 1992 införda

minerallagstiftningen prioriteras. Tillsynsverksamheten skall hållas på en fort-

satt hög nivå och varje gruva i drift skall inspekteras minst en gång per år.

 De av riksdagen tidigare fastställda övergripande målen är verksamhetsmål. Det

bör ankomma på regeringen att fastställa dem. Övergripande mål för SGU bör vara

att undersöka, dokumentera och beskriva Sveriges geologi för att tillhandahålla

geologisk information som behövs särskilt inom områdena miljö och hälsa, fysisk

planering och hushållning med naturresurser, naturresursförsörjning, jord- och

skogsbruk samt totalförsvaret.

 De besparingar som måste göras på grund av det statsfinansiella läget bör inte

föranleda någon ändring av de långsiktiga produktionsmålen.

 SGU har i sin framställan om medel för den geologiska undersöknings-

verksamheten för år 1997 hemställt om ett belopp om 150 815 000 kr.

 Som en följd av att riksdagen godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som

regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13,

bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s.

60) minskas anslaget med 12 550 000 kr. Anslagsnivån beräknas därmed för år 1997

till 124 921 000 kr. Beräkningen utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96

omräknat till 12 månader och med hänsyn tagen till ovan nämnda

besparing.Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning.

Justering har också gjorts för att det av riksdagen beslutade engångsbeloppet

för den maringeologiska verksamheten inte är av varaktig karaktär innebärande en

minskning på 6,7 miljoner kronor.

 Neddragningarna på anslaget bör dock inte medföra några förskjutningar i de av

riksdagen tidigare fastställda målåren för SGU:s olika undersök-

ningsverksamheter. Det bör bl.a. innebära att prospekterande organisationer får

tillgång till den geologiska informationen vid samma tidpunkt som tidigare

planerats. I syfte att klara föreslagna besparingskrav föregående budgetår

föreslog regeringen i budgetpropositionen 1995 att SGU:s maringeologiska

verksamhet skulle avvecklas. Riksdagen uttalade dock att den var av sådan

betydelse att en nedläggning inte kan komma ifråga (prop. 1994/95:100 bil.1 3,

bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300). Kostnaderna för den maringeologiska

verksamheten beräknades till 19,5 miljoner kronor för det förlängda budgetåret

1995/96. Mot bakgrund av den relevans den aktuella informationen har för flera

departement borde enligt riksdagen en samfinansiering införas. För att klara

delar av finansieringen budgetåret 1995/96 beslöt riksdagen att tillfällig

engångsvis finansiering skulle vara att föra bort 10 miljoner kronor från

Energiteknikfondens innestående medel i Riksgäldskontoret. Resterande

finansiering på 9,5 miljoner kronor skulle regeringen återkomma till riksdagen

med. Riksdagen har under våren 1996 i tilläggsbudget beslutat om dessa medel

(prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). Regeringen skulle

också i budgetpropositionen för 1997 återkomma med förslag som säkerställde den

maringeologiska verksamheten på sikt.

 Beträffande den maringeologiska verksamheten måste regeringen konstatera att

någon samfinansiering för år 1997 inte varit möjlig att uppnå. Detta tillsammans

med föreslagna besparingskrav gör att regeringen vill föreslå följande för SGU:s

maringeologiska verksamhet.

 Det av regeringen framlagda ramanslaget för SGU för år 1997 får belastas för

viss basfinansiering av den maringeologiska verksamheten. SGU bör söka nå full

kostnadstäckning genom kompletterande avgiftsfinansiering genom bl.a. svenska

myndigheters utnyttjande av denna verksamhets information. Under denna

förutsättning bör även annan till den maringeologiska verksamheten relaterad

verksamhet vara ett möjligt användningsområde för den utrustning SGU förfogar

över. Regeringen bedömer att detta är en möjlig långsiktig finansieringslösning

för verksamheten i enlighet med riksdagens tidigare beslut. Om det visar sig

svårt att uppnå denna finansieringslösning bör det vara möjligt för SGU att

föreslå regeringen alternativa lämpliga åtgärder för den maringeologiska

verksamheten. En sådan åtgärd kan vara att avyttra undersökningsfartyget eller

att öka utnyttjandet av detta.

 Medel för SGU:s verksamhet bör anvisas under ramanslag.

 Med hänvisning till det anförda föreslår regeringen att 124 921 000 kr anvisas

för år 1997 för SGU:s och Bergsstatens verksamhet.

A 10. Sveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning

1994/95 Utgift 5 3211 Anslagssparande 0

1995/96 Anslag 7 330 Utgiftsprognos 7 330

 därav 1996 4 898

1997 Förslag 4 860

1998 Beräknat 4 726

1999 Beräknat 4 878

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Anslaget disponeras av Sveriges geologiska undersökning (SGU) för att främja

och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning.

 I sin årsredovisning redovisar SGU att 25 projekt, varav 9 fortsätt-

ningsprojekt, vid universitet och högskolor under budgetåret 1994/95 finan-

sierats med medel från anslaget. Totalt inlämnades 80 ansökningar om medel,

vilket enligt SGU visar på den stora betydelse stödet har inom forskarvärlden.

Intresset för stödet är jämnt fördelat över berörda universitet och högskolor i

landet.

 På uppdrag av regeringen har SGU låtit tre oberoende sakkunniga, en från

vardera Sverige, Norge och Finland utvärdera stödet till geovetenskaplig

forskning. Denna internationella utvärdering var färdig i slutet av år 1995 och

visade både på det stora behovet av stöd till tillämpad och riktad

grundforskning inom den geovetenskapliga sektorn och på att det lämnade stödet

varit värdefullt.

 SGU föreslår i såväl sin särskilda anslagsframställning om forskning som i sin

enkla anslagsframställning att medel anvisas till geovetenskaplig forskning åren

1997-1999. Bl.a. föreslås 10 miljoner kronor till geovetenskaplig riktad

grundforskning och tillämpad forskning för år 1997.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Det övergripande målet för stödet till geovetenskaplig grund- |

| forskning och tillämpad forskning är att förstärka möjligheterna|

| att tillgodose samhällets behov av information om berg, jord |

| och grundvatten. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 4 860 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Med utgångspunkt i statsmakternas beslut då anslaget tillkom (prop.

1989/90:90, bet. 1989/90:NU40, rskr. 1989/90:337) bör det övergripande målet för

stödet till geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning vara att

förstärka möjligheterna att tillgodose samhällets behov av geovetenskaplig

information om berg, jord och grundvatten inom SGU:s ansvarsområde.

 Regeringen har studerat och övervägt slutsatserna i ovan nämnda

internationella utvärdering av SGU:s stöd till geovetenskaplig forskning under

åren 1990-1995. Regeringen har också övervägt SGU:s förslag om inriktningen och

omfattningen av fortsatt stöd till geovetenskaplig forskning och som bl.a.

utvärderingen legat till grund för.

 Med hänsyn till det statsfinansiella läget är det regeringens bedömning att

det nu inte är möjligt att helt tillmötesgå SGU:s förslag om medel för stöd till

geovetenskaplig forskning år 1997.

 Som en följd av att riksdagen godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som

regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13,

bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s.

60) minskas anslaget med 164 000 kr. Anslagsnivån beräknas därmed för år 1997

till 4 860 000 kr. Beräkningen utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96

omräknat till 12 månader och med hänsyn till ovan nämnda besparing. Anslaget har

kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning.

4 B. Teknologisk infrastruktur

4.1 Allmänt

--------------------------------------------------------------------

| För att underlätta för näringslivet skall Patent- och |

| registreringsverket med hjälp av modern IT-teknik göra |

| informationen i sina register mer lättillgänglig. |

| Standardiseringsverksamheten bör ytterligare rationaliseras |

| och effektiviseras. Regeringen avser att ge RRV i uppdrag att |

| utarbeta underlag för bedömning av den statliga |

| finansieringsmodellens ändamålsenlighet. |

--------------------------------------------------------------------

 Patent- och registreringsverkets (PRV) olika register innehåller en ständigt

ökande mängd av information. Exempel är olika former av företagsinformation

(stadgar, styrelser, verksamhet, ekonomiska uppgifter m.m.) registerade

varumärken och mönster samt meddelade patent. Denna information bör kunna

utnyttjas på ett bättre sätt av näringslivet. Den kan användas för bevakning av

konkurrenter, bevakning av kunders och leverantörers betalningsförmåga,

planering av forskning och utveckling m.m. PRV arbetar med att genom modern IT-

teknik öka registrens tillgänglighet.

 Standarder är viktiga för att öppna marknader, för näringslivets produktivitet

och konkurrenskraft, för medborgarnas skydd av liv, hälsa och miljö och för

samarbetet inom EU. Effektivitet och professionalism i den svenska

standardiseringsorganisationen är avgörande för hur väl svenska intressen kan

göra sig gällande i detta internationella samarbete. Svenska intressenter bör

aktivt bidra till standardiseringsorganisationens utveckling.

Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Teknologisk infrastruktur framgår av

följande sammanställning

(miljoner kronor):

 Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag

Beräknat

 därav

 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998

1999

B. Teknologisk infrastruktur 159,5 258,9 258,4 173,8 162,2 157,6

160,9

4.2 Anslag

B 1. Patentbesvärsrätten

1994/95 Utgift 10 3161 Anslagssparande 1 355

1995/96 Anslag 15 920 Utgiftsprognos 16 500därav 199611

300

1997 Förslag 11 021

1998 Beräknat 11 413

1999 Beräknat 11 830

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Anslaget till Patentbesvärsrätten (PBR) motsvaras av inbetalningar på 10 461

000 kr till inkomsttitel på statsbudgeten från Patent- och registreringsverket

på det sätt som redovisas under avsnitt 4.3.1.

 Patentbesvärsrätten är en fristående förvaltningsdomstol med uppgift att

pröva överklaganden av beslut av Patent- och registreringsverket enligt vad som

föreskrivs i patentlagen eller med stöd därav utfärdade bestämmelser, samt i

mönsterskyddslagen, varumärkeslagen, namnlagen och lagen med föreskrifter på

tryckfrihetsordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden.

 De övergripande målen för domstolen är att på ett rättssäkert sätt och inom

rimlig tid avgöra de mål och ärenden som domstolen har att handlägga.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar att myndigheten

hållit sig inom de ekonomiska ramarna. Anslagssparandet beror på vakanser.

 Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår pekar mot ett

underskott.

Regeringens övervägande

--------------------------------------------------------------------

|Övergripande mål |

|De övergripande målen som gäller för 1995/96 bör ligga fast. |

| |

|Resurser 1997 |

|Ramanslag 11 021 tkr |

| |

|Anslaget till Patentbesvärsrätten motsvaras av inbetalningar på |

|10 461 000 kr till inkomsttitel på statsbudgeten från Patent- och |

|registreringsverket. |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Patentbesvärsrättens årsredovisning visar att samtliga verksamhetsmål uppnåtts.

 Inom verksamhetsgrenen patentmål har PBR redovisat att antalet mål fortsätter

att minska. Detta beror främst på att antalet av PRV avslagna patentansökningar

markant sjunkit. Den fortsatta ökningen av antalet patentansökningar gör dock

att antalet besvär rimligen kommer att öka något i framtiden.

Medelbehandlingstiden gick under året ned från 1,9 år till 1,2, att jämföra med

regleringsbrevets mål på 1,5 år. Kostnaden för verksamheten var 5,08 miljoner

kronor.

 Verksamhetsgrenen övriga mål innefattar varumärken, mönster, namn och

utgivningsbevis. Tillströmningen i denna grupp fortsätter att öka, framför allt

på varumärkessidan. Trenden med stadigt växande målbalans har brutits vilket

svarar mot målet i regleringsbrevet. Kostnaden för verksamheten var 5,23

miljoner kronor.

 Regeringen konstaterar att RRV i sin revisionsberättelse inte riktat några

invändningar mot PBR.

 Sammantaget visar PBR ett tillfredställande resultat. Trots att antal

varumärkesärenden fortsätter att öka har trenden med ökade balanser för dessa

mål brutits.

Slutsatser

Efter pris- och löneomräkning beräknas anslaget till 11 021 000 kr för år 1997.

För år 1998 och 1999 beräknas kostnaderna preliminärt vara oförändrade.

B 2. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet

1994/95 Utgift 13 3661 Anslagssparande 984

1995/96 Anslag 20 800 Utgiftsprognos 20 305

 därav 1996 14 424

1997 Förslag 12 975

1998 Beräknat 12 459

1999 Beräknat 12 829

1 Beloppen anges i tusental kr.

 SWEDAC är central förvaltningsmyndighet för teknisk kontroll och nationellt

ackrediteringsorgan för laboratorier, certifierings- och kontroll-organ.

Myndigheten utser s.k. anmälda organ. Vidare ingår uppgifter inom de frivilliga

systemen för offentlig upphandling samt miljöstyrning och miljörevision, EG:s

ECO Management and Audit Scheme (EMAS), bl.a. ackreditering av bedömare och

miljökontrollanter. SWEDAC är också föreskrivande och tillsynsmyndighet för

legal mätteknik och handel med ädelmetallvaror samt samordnings- och

kontaktorgan för marknads-kontroll av produktsäkerhet.

 SWEDAC etablerar och förvaltar system som innebär att säkerhetsansvariga

myndigheter, köpare och användare av produkter och tjänster utan ytterligare

provning kan ha tilltro till funktionen och säkerheten för dessa. Arbetet, som

underlättar handel och konkurrens samt främjar hälsa, säkerhet och miljö, har

påverkats kraftigt av EES-avtalets ikraftträdande och EU-medlemsskapet.

 Genom EES-avtalet, anslutningen till EU och riksdagens beslut om införande av

s.k. öppna system för provning och kontroll har dessa i stort genomförts.

Tillsammans med ett 25-tal myndigheter har avvecklingen av Sveriges gamla

monopolsystem - riksprovplatserna - realiserats. Inom ett fåtal områden har

emellertid öppna system inte införts, bl.a. för den återkommande besiktningen av

fordon. Även inom vissa EG-harmoniserade områden finns svårigheter att genomföra

nationella kontrollordningar enligt de övergripande principerna, t.ex. för

byggproduktområdet. Implementering av de nya systemen har krävt omfattande

informationsinsatser.

 SWEDAC redovisar ett anslagssparande på 984 000 kr från 1994/95 års

myndighetsutövning då verksamheten med marknadskontrollen inte förorsakat full

kostnadsbelastning under ett uppbyggnadsskede.

 De övergripande målen för SWEDAC är

- att nationellt verka för att genomföra kontrollordningar i öppna system, som

 ger tillfredsställande säkerhet och står i överensstämmelse med principerna

 inom EU och även i övrigt godtas internationellt,

- att internationellt verka för produktregler och kontrollsystem som

 underlättar den fria varurörligheten och tillkomsten av multilaterala och

 andra avtal om ömsesidigt godtagande av resultat av teknisk kontroll,

- att verka för en fortsatt hög standard på den mättekniskaverksamheten i

 landet,

- att med utgångspunkt från internationella åtaganden samt konsumenternas och

 näringslivets intresse av korrekta mätningar och mängduppgifter, såväl

 nationellt som internationellt, verka för en behovsanpassad regelgivning och

 en effektiv tillsyn inom verksamhetsområdena legal mätteknik och handel med

 ädelmetallvaror,

- att med utgångspunkt från internationella åtaganden samt konsumen-ternas och

 näringslivets intresse av att de produkter som finns på marknaden är säkra

 verka för att övervakning och kontroll av produkter på marknaden sker

 heltäckande, effektivt och efter enhetliga och internationellt accepterade

 principer.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| De övergripande målen och delmålen för huvudverksamheterna som |

| gäller för perioden 1995/96 t.o.m. 1998 bör ligga fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 12 975 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 4 200 tkr (legal mätteknik) |

--------------------------------------------------------------------

 Resultatanalysen i anslagsframställningen indikerar att de uppsatta

övergripande målen uppnåtts. Ett fortsatt arbete bedrivs inom myndigheten med

att utveckla delmålen för verksamhetsområdena. Översynen föranleds av att SWEDAC

genomgått stora förändringar under senare år.

 SWEDAC:s årsredovisning visar att verksamheten bedrivits så att de

övergripande målen uppnåtts. RRV:s revisionsberättelse innehåller inga

invändningar. Redovisningen av delmåluppfyllelsen för de olika

verksamhetsområdena är ännu inte helt tillfredställande. Arbete pågår med

successiva förbättringar, vilket bl.a. framgår i anslagsframställningen, för att

bättre kunna bedöma resultaten i relation till utnyttjade resurser. Som en följd

av att riksdagen godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen

förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet.

1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s.

60) minskas anslaget med 1 138 000 kr. Anslagsnivån beräknas därmed till 12 975

000 kr. Beräkningen utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96 omräknat till

12 månader och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing. Anslaget har

kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning.

 För åren 1998 och 1999 beräknas anslaget preliminärt till en något lägre nivå

än för år 1997.

B 3. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till

riksmätplatser

1994/95 Utgift 8 4001 Anslagssparande 2 346

1995/96 Anslag 10 800 Utgiftsprognos 10 800

 därav 1996 8 037

1997 Förslag 8 760

1998 Beräknat 8 271

1999 Beräknat 8 271

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Anslaget disponeras för bidrag till fyra riksmätplatser. Dessa är Flygtek-

niska försöksanstalten, FFV Aerotech AB, Sveriges Provnings- och

Forskningsinstitut AB (SP) och Statens Strålskyddsinstitut. Av bidraget används

ca två tredjedelar till att täcka riksmätplatsernas kostnader för att kalibrera

riksnormalerna (ett 40-tal storheter) mot de internationella normalerna och för

att kalibrera de normaler som används i praktiken mot riksnormalerna. Resterande

medel används till investeringar i och underhåll av normaler och

mätutrustningar. SWEDAC utövar bl.a. tillsyn över riksmätplatserna och upprättar

underhålls- och investeringsplaner för dessa.

 Det övergripande målet för verksamheten är att verka för en fortsatt hög

standard på den mättekniska verksamheten i landet.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Det övergripande målet för SWEDAC:s mättekniska verksamhet bör vara|

| att upprätthålla en mätteknisk verksamhet med hög standard, av |

| tillräcklig omfattning, med effektiv användning av statliga |

| resurser. |

| |

| Resurser |

| Anslag 8 760 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 SWEDAC har i sin anslagsframställning föreslagit att det övergripande målet

skall vara "att upprätthålla en riksmätplatsorganisation av tillräcklig

omfattning med effektiv användning av statliga resurser". Insatser har under

senare år koncentrerats till uppehållande aktiviteter framför

utvecklingsinsatser. Som område av särskild betydelse att utveckla påtalas

kemisk mätteknik, där Sverige helt saknar resurser på riksmätplatsnivå.

 SWEDAC anser att medelsbehovet för riksmätplatserna behöver återställas till

den nivå det hade 1990/91, vilket i realt penningvärde motsvarar ca 11 miljoner

kronor per år, för att den mättekniska verksamheten i framtiden skall kunna

upprätthållas på en för svensk industri acceptabel nivå.

 En särskild utredningsinsats genomförs under hösten 1996 för översyn av

ambitionsnivån m.m. inom riksmätplatsverksamheten samt dess finansiering på kort

och lång sikt. Mot bakgrund av vad som anförts i SWEDAC:s årsredovisning,

anslagsframställning samt underlag inför nämnda utredningsuppdrag gör regeringen

för närvarande bedömningen att anslaget bör kvarstå på en i stort sett realt

oförändrad nivå. Det övergripande målet omformuleras för planeringsperioden.

 Som en följd av att riksdagen godkänt den inriktning av besparingsåtgärder

som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13,

bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s.

60) minskas anslaget med 286 000 kr. Anslagsnivån beräknas därmed till 8 760 000

kr. Beräkningen utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96 omräknat till 12

månader och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing. För år 1998 och 1999

beräknas anslagsnivån preliminärt vara något lägre än för år 1997.

B 4. Elsäkerhetsverket

1994/95 Utgift 30 3561 Anslagssparande 20 454

1995/96 Anslag 61 400 Utgiftsprognos 62 800

 därav 1996 44 700

1997 Förslag 36 520

1998 Beräknat 35 444

1999 Beräknat 36 370

1 Beloppen anges i tusental kr. Bruttoutgifter mot anslaget för 1994/95 var 42

886 tkr och inkomster mot anslaget 12 530 tkr.

 Elsäkerhetsverket är förvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor på

elområdet. De övergripande målen för verksamheten är att förebygga av

elektricitet orsakad skada på person och egendom samt störningar på

radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk

kompatibilitet (EMC). Elsäkerhetsverket skall därvid svara för statliga insatser

för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska

anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande

elektromagnetisk kompatibilitet.

 Inkomster hos Elsäkerhetsverket, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida

under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter, beräknas till ca 36

miljoner kronor för nästa budgetår (innevarande budgetår ca 59 miljoner kronor).

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| De övergripande mål som gäller för perioden 1995/96 - 1998 bör |

| ligga fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 36 520 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 35 900 tkr |

| |

| |

| Övrigt |

| Avgifterna som tas ut för Elsäkerhetsverkets verksamhet skall |

| redovisas under inkomsttitel på statsbudgeten. Motsvarande |

| utgifter täcks från ramanslaget. |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Elsäkerhetsverkets årsredovisning visar att verksamheten bedrivs med sådan

inriktning att de uppsatta målen huvudsakligen har uppnåtts.

 Regeringen konstaterar att RRV inte anfört några invändningar i sin

revisionsberättelse för Elsäkerhetsverket avseende räkenskapsåret 1994/95.

 De resultat som Elsäkerhetsverket redovisat för verksamhetsgren föreskrifter

visar att målen för perioden i huvudsak har uppnåtts. Föreskrifter har

utarbetats som är nödvändiga för att elsäkerheten skall upprätthållas utan att

de utgör hinder för den tekniska utvecklingen eller för handeln med andra

länder. Verkets kostnader för föreskriftsarbetet under budgetåret 1994/95 var

2,1 miljoner kronor. Verket anser att målen för föreskriftsarbetet uppnåtts med

undantag för EMC-föreskrifterna.

 Inom verksamhetsgren standardisering redovisar Elsäkerhetsverket att svenska

förslag avseende säkerhetskrav i standarder i hög utsträckning har accepterats

internationellt. Detta har krävt ett aktivt arbete under hela processen från

förslag till färdig standard. Elsäkerhetsverkets kostnader för arbetet var 6,5

miljoner kronor under budgetåret 1994/95. Inom standardiseringsarbetet är en

stor del av kostnaderna, ca 60 %, bestående av köpta tjänster som ersätter

insatser av egen personal.

 Inom verksamhetsgren tillsyn av elanläggningar inriktas verkets arbete mot

att motivera och bidra till att säkerställa att ägare och användare av

elektriska anläggningar och elektrisk materiel iakttar elsäkerhetsföreskrifterna

samt att elinstallationer utförs enligt gällande säkerhetsföreskrifter. Den

lokala tillsynen på elanläggningsområdet skall tillse att föreskrifter om

utförande, handhavande och skötsel följs samt att erfarenheter från

tillsynsarbetet återförs till föreskrifts- och standardiseringsarbetet. Verkets

kostnader för insatserna inom området var 23 miljoner kronor under 1994/95.

Elsäkerhetsverket anför att verksamheten inom elanläggningstillsynen i hög grad

har påverkats av de nya starkströmsföreskrifterna som har medfört ökad

omfattning av arbetet.

 För verksamhetsområde elmateriel utgörs insatserna till största delen av

marknadskontroll av elmateriel. Tillsynen på området tillser bl.a. att

föreskrifter om kontrollordning, samt om utförande, handhavande och skötsel av

elmateriel följs. Elsäkerhetsverkets kostnader för verksamhetsområde elmateriel

var 11,6 miljoner kronor under året 1994/95. En stor del av kostnaderna, ca 80%,

är hänförlig till köpta tjänster. Enligt verkets bedömning har verksamhetsmål

inom området tillsyn elmateriel inte helt nåtts på grund av bristande resurser.

Regeringen bedömer att uppsatta mål huvudsakligen torde kunna uppnås genom

prioritering inom befintliga ramar.

 I sin anslagsframställning föreslår Elsäkerhetsverket inte några

förändringar av målen för myndighetens verksamhet. Verket föreslår att 40,7

miljoner kronor anvisas för verksamheten för år 1997.

Slutsatser

Mot bakgrund av den prövning regeringen gjort av verksamheten dras följande

slutsatser.

 Regeringens bedömning är att verksamheten inom myndigheten under den kommande

perioden bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för

elsäkerhetsarbetet för budgetåret 1995/96.

 I anslutning till insatserna skall verket följa den internationella

utvecklingen samt främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom

sitt verksamhetsområde.

 Regeringen förutsätter att Elsäkerhetsverket noga följer utvecklingen vad

gäller elolycksfall och elbränder för att bl.a. analysera insatserna och

elsäkerhetsnivåns utveckling med särskild uppmärksamhet på elmateriel-området.

 Fr.o.m. budgetåret 1993/94 infördes en avgiftsfinansiering av verksamheten. I

enlighet med förordning (1995:1296) om elsäkerhetsavgift och

nätövervakningsavgift skall elabonnenter årligen efter debitering betala

elsäkerhetsavgift till nätinnehavaren. Nätinnehavaren skall betala in

motsvarande belopp till Elsäkerhetsverket. Intäkterna från elsäkerhetsavgifterna

tillförs inkomsttitel.

 Medel för elsäkerhetsmyndighetens verksamhet bör anvisas under ramanslag. Som

en följd av att riksdagen godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som

regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13,

bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s.

60) och i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) minskas anslaget

med 5 393 000 kr. Anslagsnivån beräknas därmed till 36 520 000 kr. Beräkningen

utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96 omräknat till 12 månader och med

hänsyn tagen till ovan nämnda besparing. Anslaget har kompenserats för inflation

genom pris- och löneomräkning. För åren 1998 och 1999 beräknas anslaget

preliminärt till en något lägre nivå än för år 1997.

B 5. Sprängämnesinspektionen

1994/95 Utgift 14 1281 Anslagssparande 4 989

1995/96 Anslag 23 000 Utgiftsprognos 19 900

 därav 1996 14 400

1997 Förslag 15 150

1998 Beräknat 14 795

1999 Beräknat 15 319

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Sprängämnesinspektionen (SÄI) är central förvaltningsmyndighet för frågor som

rör brandfarliga och explosiva varor. Det övergripande målet för verksamheten är

att förebygga att personer och egendom kommer till skada vid hantering av sådana

varor.

 Inkomster hos SÄI, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under

inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter, beräknas till ca 13

miljoner kronor för nästa budgetår (innevarande budgetår ca 17 miljoner kronor).

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| För den kommande planeringsperioden år 1997 - 1999 skall det |

| övergripande mål som gäller för Sprängämnesinspektionens verksamhet|

| för perioden 1991/92 - 1995/96 ligga fast. |

| |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 15 150 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 13 000 tkr |

| |

| Övrigt |

| Avgifter som tas ut för Sprängämnesinspektionens verksamhet skall|

| redovisas under inkomsttitel på statsbudgeten. Motsvarande |

| utgifter täcks från ramanslaget. |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Sprängämnesinspektionens årsredovisning visar att verksamheten bedrivs med sådan

inriktning att de uppsatta målen huvudsakligen kan nås. Resultatredovisningen

indikerar att de verksamhetsmål som lagts fast i tillfredsställande grad har

uppnåtts.

 Regeringen konstaterar att RRV inte anfört några invändningar i

revisionsberättelsen avseende SÄI.

 En av SÄI:s huvuduppgifter är att med stöd av lagstiftningen om brandfarliga

och explosiva varor utarbeta regler i form av föreskrifter och allmänna råd för

hantering och import av sådana varor. I verksamhetsområdet ingår även medverkan

i andra myndigheters föreskriftsarbete samt i nationellt och internationellt

standardiseringsarbete. Vad gäller regelarbetet nämner inspektionen att

projektplanen för översynen av det egna regelverket behövt revideras, framför

allt beroende på att det varit nödvändigt att prioritera EES-relaterat

regelarbete. SÄI:s kostnader för arbetet med föreskrifter och standardisering

uppgick till 4,3 miljoner kronor under 1994/95 vilket motsvarar 30% av

inspektionens totala kostnader. Antalet utfärdade föreskrifter och allmänna råd

har ökat bl.a. på grund av EU. Regeringen konstaterar att SÄI inte nått målet

vad beträffar moderniseringen och förenklingen av regelverket som skulle ha

slutförts under budgetåret 1994/95. Som en konsekvens härav har lagts fast att

moderniseringsarbetet i stället skall fullföljas under budgetåret 1995/96.

 Tillsynsarbetet innebär inte bara kontroll och övervakning utan även stöd och

utveckling. Arbetet sker genom besök vid anläggningar, deltagande som

samrådspart vid större byggprojekt samt genom råd och stöd åt såväl enskilda och

företag som åt centrala, regionala och kommunala myndigheter. Totalkostnaden för

tillsynsverksamheten har varit 3 miljoner kronor vilket är en minskning med 10%

jämfört med föregående år. SÄI anger att de minskade kostnaderna beror i

huvudsak på en något lägre besöksfrekvens på anläggningar. SÄI påpekar att

resultatet av försöksverksamheten med samordnad tillsyn visar att den fungerat

bra. Särskilt positiva är företagen som bl.a. anser att den är tidsbesparande.

På myndighetssidan finns också positiva synpunkter, även om det inneburit en

större arbetsinsats för myndigheterna.

 För att brandfarliga och explosiva varor skall få hanteras krävs tillstånd.

Vad beträffar explosiva varor beslutar SÄI om tillstånd till tillverkning och

till försvarsmaktens hantering. Polismyndigheterna beslutar i övriga ärenden.

SÄI prövar frågor om tillstånd till hantering av brandfarliga varor inom

försvarsmakten. För övrig hantering av brandfarliga varor sker

tillståndsprövningen kommunalt, i de flesta fall efter samråd med SÄI. Kostnaden

för insatserna inom området tillstånd har uppgått till 2,8 miljoner kronor

vilket är en ökning med ca 9% jämfört med tidigare år. Vad beträffar uppsatta

mål rörande handläggningstider för ärenden inom verksamhetsområdet anser

inspektionen att det uppsatta målet är uppfyllt.

 Godkännandeverksamheten innebär bl.a. handläggning av ansökningar vad gäller

godkännande och klassificering av explosiva varor, utfärdande av certifikat för

godkända explosiva varor, godkännande av konstruktioner till förvaringsutrymmen

för explosiv vara samt granskande av underlag för typgodkännande av cisterner

och tillbehör. Verksamhetsområdet har under året kostat 1,1 miljoner kronor

vilket i jämförelse med föregående år är en ökning med knappt 8%. SÄI gör

bedömningen att, förutom handläggningstiden i några fall, har verksamhetsmålen

uppnåtts.Verksamheten inom området utredningar m.m. omfattar deltagande i dels

utredningar av olyckor och tillbud, dels verksamhetsövergripande nationella och

internationella arbetsgrupper. Medverkan i utredningar av olyckor görs i

huvudsak som sakkunnig åt polismyndighet samt på eget initiativ.

Verksamhetsområdets kostnader har uppgått till 681 000 kr.

 Sprängämnesinspektionen föreslår i sin fördjupade anslagsframställning inte

någon förändring av målen för myndighetens verksamhet. SÄI föreslår att 15

miljoner kronor anvisas för verksamheten för år 1997.

Slutsatser

Mot bakgrund av den prövning regeringen gjort av verksamheten dras följande

slutsatser.

 Regeringen bedömer att verksamheten bedrivs på sådant sätt att uppsatta mål i

huvudsak torde kunna nås. Verksamheten inom myndigheten under den kommande

planeringsperioden 1997 - 1999 bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som

gäller för Sprängämnesinspektionen för perioden 1991/92 - 1995/96.

 Medel för Sprängämnesinspektionens verksamhet bör anvisas under ramanslag.

Som en följd av att riksdagen godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som

regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13,

bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1, s.

60) minskas anslaget med 975 000 kr. Anslagsnivån beräknas därmed till 15 150

000 kr. Beräkningen utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96 omräknat till

12 månader och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing. Anslaget har

kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. För åren 1998 och 1999

beräknas anslaget preliminärt till en något lägre nivå än för år 1997.

B 6. Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m.

1994/95 Utgift 82 9141, 2

1995/96 Anslag 126 945 Utgiftsprognos 126 945

 därav 1996 80 579

1997 Förslag 77 802

1998 Beräknat 77 199

1999 Beräknat 76 289

1Anslagen Bidrag till SIS-Standardiseringen i Sverige m.m. och Bidrag till

provnings- och mätteknisk FoU m.m.

2Beloppen anges i tusental kr.

 Från anslaget utgår bidrag till standardiseringsverksamheten för att med SIS-

Standardiseringen i Sverige som centralorgan, tillsammans med åtta auktoriserade

standardiseringsorgan för olika verksamhetsområden verka för svensk

standardisering nationellt, europeiskt och globalt. Det övergripande målet för

bidraget är att standardiseringsverksamheten skall bidra till att öppna

marknader, höja produktiviteten och konkurrenskraften hos svenskt näringsliv

samt bidra till att statens specifika ansvar när det gäller medborgarnas skydd

för liv, hälsa, miljö och egendom tillgodoses.

 Vidare utgår bidrag till Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut (SP) för

uppgifter inom teknisk forskning och utveckling av mät- och provningsteknik,

normaliehållning samt därtill anknuten standardisering. Vissa uppgifter i

anslutning till systemet med europeiska tekniska godkännanden på byggområdet

finansieras inom anslaget. Det övergripande målet för bidraget är att stärka

mät- och provningsteknikens betydelse i FoU-processen och aktivt bidra till att

FoU-resultat överförs i industriella tillämpningar med särskild inriktning på

små och medelstora företag.

 Från anslaget finansieras verksamheter inom området teknisk in-

formationsförsörjning. För detta ändamål anvisas medel till Tekniska

Nomenklaturcentralen (TNC) och Tekniska Litteratursällskapet (TLS) Övergripande

mål för detta område är att tjänster med hög kvalitet skall erbjudas

näringslivet, myndigheter och organisationer för att effektivisera nationellt

och internationellt samarbete.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| De övergripande målen som gäller för 1995/1996 bör ligga fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 77 802 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Standardiseringen i Sverige. En reviderad finansieringsmodell för anslaget

infördes budgetåret 1995/96. Regeringen avser att ge RRV i uppdrag att utvärdera

modellen för att få underlag för analys av om modellen är effektiv och

ändamålsenlig. Den svenska standardiseringsorganisationen har för första gången

lämnat resultatredovisning efter en modell som anpassats till

standardiseringsverksamheten. Denna modell innehåller, förutom vissa nyckeltal,

även en allmän redovisning av väsentliga händelser under året, och särskilt

områdena hälsa, personlig säkerhet och miljö samt analys av vilka organisationer

som deltar i standardiseringsarbetet. Det krävs ytterligare tid och erfarenheter

för att redovisningen skall bli mer enhetlig och kunna användas som fullvärdigt

underlag för resultatbedömning. Allmänt kan konstateras att den svenska

organisationen klarat av volymökningen inom globalt och europeiskt

standardiseringsarbete genom rationaliseringar med bibehållen och i vissa fall

minskad personalstyrka. Regeringens slutsats är dock att ytterligare

rationaliseringar och effektiviseringar av verksamheten bör kunna genomföras för

att få en slagkraftig, effektiv och väl samverkande svensk

standardiseringsorganisation som genom sin unika kompetens på ett professionellt

sätt tillvaratar och avväger intressenternas behov. Regeringen anser att

standardiseringens intressenter från näringsliv, myndigheter och organisationer

gemensamt bör ställa sådana krav på standardiseringsorganisationen. Vidare krävs

särskilda åtgärder för att ytterligare främja ett aktivt deltagande av

representanter från intresseorganisationer samt små och medelstora företag i det

tekniska standardiseringsarbetet. Resultatet av standardiseringsarbetet, dvs.

standarderna, bör tillhandahållas på ett sådant sätt att användningen av

standarder underlättas.

 Provnings- och mätteknisk FoU m.m. SP:s tjänster inom FoU och rådgivning

uppfyller väl de angivna verksamhetsmålen. Resultaten ges en omfattande och

systematisk spridning med goda nyttoeffekter. Verksamheten bedrivs i bred

samverkan med högskola och andra FoU-aktörer. Därigenom ges goda effekter även i

forskarutbildning och annan kompetensutveckling. SP tillämpar en modell för

systematisk värdering av kvantitativa effekter. Denna visar på ett högt utbyte

av FoU-insatser av tillämpad art. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att de

FoU-tjänster som SP i sin tvärtekniska verksamhet genomför genom samarbete med

andra FoU-aktörer, internationellt samarbete och deltagande i EU:s

forskningsprogram, genom rådgivning till företag och myndigheter samt genom

standardiseringsarbete är en mycket effektiv metod för att nå ut med ny teknik

i industriella tillämpningar.

 Teknisk informationsförsörjning. TNC och TLS uppfyller väl de mål som

angivits för verksamheterna. Regeringen drar följande slutsatser: TNC är, som

den förening som tillvarar terminologi, fackspråk och relevant språkvård, mycket

viktig inte minst för EU-samarbetet. TLS som intresseförening för bibliotekarier

och informatiker i företag, myndigheter och organisationer har en viktig roll i

att stödja informationstjänsten i företag och organisationer. En annan viktig

och väl utförd uppgift är att sprida IT-kunnande av god kvalitet för att

underlätta och effektivisera intressenternas verksamhet.

 Som en följd av att riksdagen godkänt den inriktning av besparingsåtgärder

som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13,

bet. 1994/95:NU18, rskr 1994/95:300) samt de besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s.

60) och i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) minskas anslaget

med 8 189 000 kr. Anslagsnivån beräknas därmed till 77 802 000 kr. Beräkningen

utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96 omräknat till 12 månader och med

hänsyn tagen till ovan nämnda besparing. Anslaget har kompenserats för inflation

genom pris- och löneomräkning. För åren 1998 och 1999 beräknas anslaget

preliminärt till en något lägre nivå än för år 1997.

4.3 Övriga frågor

4.3.1 Avgiftsfinansierad verksamhet

Patent- och registreringsverket

Verksamheten vid Patent- och registreringsverket (PRV) finansieras genom

avgifter. Med undantag av namnverksamheten skall avgifterna ge full

kostnadstäckning. Verksamheten med patent, varumärken och mönster skall ge ett

överskott, som motsvarar kostnaden för Patentbesvärsrättens verksamhet minskat

med underskottet i namnverksamheten. År 1997 erhåller namnverksamheten på så

sätt ett bidrag på 560 000 kr vilket ger denna verksamhet en kostnadstäcknings-

grad på 87 %.

 Patent- och registreringsverket är central förvaltningsmyndighet för frågor

om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt för

registreringsärenden angående aktiebolag, filialer, handelsbolag, ekonomiska

föreningar och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. PRV för även

register över fysiska personers och dödsbons konkurser samt näringsförbud.

Verket registrerar vidare kommunala vapen, meddelar utgivningsbevis för utgivare

av periodisk skrift och är tillståndsmyndighet för användning av vissa

officiella beteckningar m.m. PRV är internationell myndighet enligt den

internationella konventionen om patentsamarbete. PRV är också behörig svensk

myndighet för äkthetskontroll av beslut enligt artikel 81.6 i rådets förordning

om gemenskapsvarumärken. Förutom dessa uppgifter utför PRV uppdragstjänster inom

sitt verksamhetsområde. Mot ersättning ger PRV service till Patentbesvärsrätten

och Revisorsnämnden vad gäller löne- och personalfrågor samt

ekonomiadministration.

 De övergripande målen för PRV:s verksamhet är att erbjuda ändamålsenliga,

kvalitativt högtstående och serviceinriktade tjänster på de immaterialrättsliga

och associationsrättsliga områdena.

 Prognosen för innevarande budgetår pekar mot ett underskott på ca 17 miljoner

kronor. I huvudsak beror underskottet på satsningar inom IT-området.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

|Övergripande mål |

|De övergripande målen som gäller för 1995/96 bör ligga fast. |

| |

|Resurser 1997 |

|Beräknade avgiftsinkomster 547 800 tkr. |

| |

|Övrigt |

|Patent- och registreringsverket skall till inkomsttitel på |

|statsbudgeten (Patentbesvärsrätten) betala in 10 461 000 kr. |

|Resultatbedömning |

|PRV:s årsredovisning visar att myndigheten i stort uppfyllt de krav|

|som regeringen ställt. Vissa problem har funnits avseende|

|handläggningstider. Detta gäller patentavdelningen,|

|varumärkesavdelningen och bolagsavdelningen. |

| Patentverksamheten har präglats av ökande obalans mellan|

|efterfrågan och tillgängliga resurser. PRV har svårigheter med att|

|rekrytera och behålla kvalificerad personal, framför allt|

|patentingenjörer. PRV satsar hårt på att lösa dessa problem. |

| Inom varumärkesverksamheten har efterfrågan varit större än|

|budgeterat och produktionen för låg. Anledningen till den lägre|

|produktionen är tillfällig arbetshopning på grund av en större|

|organisationsförändring, flyttning till nya lokaler samt|

|datoriseringsarbete och planering inför de två internationella|

|varumärkessystem som trätt i kraft den 1 april 1996. PRV har arbetat|

|med dessa frågor under våren 1996 och verksamheten flyter numera|

|normalt. |

| Bolagsverksamheten har också präglats av en ökning av arbetsbördan.|

|Registreringsärendena har, delvis som en följd av ändringen av mini-|

|migränsen för aktiebolag, ökat kraftigt. Genom övertagandet av läns-|

|styrelsernas handels- och föreningsregister har firmagranskningen|

|blivit betydligt mer omfattande. Det nya systemet med|

|förseningsavgifter har också inneburit stora arbetsbördor i slutet av|

|budgetåret. Även här är problemet med långa handläggningstider avhjälpt.|

| |

|Det ekonomiska resultatet framgår av följande. |

| |

|Belopp i miljoner kronor 1994/95 1993/94|

| |

|Verksamhetens intäkter 391,7 |

|344,3 |

|Verksamhetens kostnader -361,2 - |

|347,9 |

| |

|Verksamhetens utfall 30,4 - |

|3,6 |

|Ränteintäkter/räntekostnader 4,6 |

|2,3 |

|Till inkomsttitel (Patentbesvärsrätten) -10,0 - |

|9,4 |

| |

|Årets kapitalförändring 25,0 - |

|10,7 |

| |

| |

|Resultatet för de fyra fackavdelningarna redovisades enligt|

|följande. |

| |

|Belopp i miljoner kronor 1994/95 1993/94|

| |

|Patentavdelningen 2,0 |

|6,3 |

|Varumärkesavdelningen 2,9 |

|3,4 |

|Uppdragsavdelningen 1,4 |

|0,1 |

|Bolagsavdelningen 18,7 - |

|20,5 |

| |

|Summa 25,0 - |

|10,7 |

| |

| Bolagsverksamhetens stora fluktuationer beror bl.a. på stora föränd-|

|ringar inom verksamhetsområdet (exempelvis övertagandet av handels-|

|och föreningsregistren från länsstyrelserna, ändringar i|

|aktiebolagslagen samt arbetet med att modernisera|

|informationssystemet). Satsningar på modern IT-teknik gör att|

|verksamheten tillfälligt kommer att ha underskott några år framöver.|

|Totalt över en längre period bör dessa svängningar ta ut varandra.|

| Regeringen konstaterar att RRV i sin revisionsberättelse inte|

|riktat några invändningar mot PRV:s årsredovisning. |

| Budgetåret 1994/95 var kapitalförändringen på 25,0 miljoner kronor|

|varav 10 miljoner kronor inbetalats till inkomsttitel|

|(statsverket). Även under innevarande budgetår skall PRV betala in|

|10 miljoner kronor till inkomsttitel (statsverket). |

| Överlag är PRV:s ekonomiska resultat för budgetåret 1994/95|

|tillfredställande. Under innevarande budgetår beräknas ett underskott|

|på ca 17 miljoner kronor. Underskottet beror till stor del på stora|

|IT-satsningar som startar under innevarande år. |

| |

| |

|Slutsatser |

|Sammantaget innebär bedömningen att de riktlinjer som lades fram i|

|1995/96 års budgetproposition bör ligga fast. En viktig uppgift för|

|PRV, och som kommer att innebära stora investeringar, är att|

|modernisera nuvarande informationssystem. |

| |

| |

|Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: |

|Uppdragsverksamhet |

|SWEDAC:s uppdragsverksamhet avser ackreditering |

|-av laboratorier för kalibrering och provning, |

|-av certifieringsorgan för produkter, kvalitetssystem och personal,|

|-av miljöledningssystem enligt EMAS, |

|-av kontrollorgan och kontrollorgan i tredjepartsställning. |

| Därutöver skall SWEDAC bedöma presumtiva anmälda organs kompetens|

|samt utöva tillsyn. |

| Det övergripande målet för uppdragsverksamheten är |

|- att med bibehållande av höga kvalitetskrav utveckla|

| ackrediteringsverksamheten och verksamheten med anmälda organ och|

| ge en snabb och kostnadseffektiv service till uppdragsgivarna. |

| Ackrediteringsverksamheten har utvecklats inom såväl det frivilliga|

|som, kanske främst, det myndighetsrelaterade områden. Efterfrågan har|

|ökat i en omfattning som inte omedelbart kunnat mötas med|

|motsvarande resursförstärkning, då inskolning av ny personal kräver|

|lång tid. |

| |

| |

--------------------------------------------------------------------

|Uppdragsverksamheten uppvisar följande ekonomiska utveckling |

|(miljoner kronor): |

| |

| |

| Intäkter Kostnader |

|Resultat |

| |

|1994/95 37,7 34,3 |

|3,4 |

|1996 (prognos) 45,9 42,7 |

|3,2 |

|1997 (budget) 55,1 52,1 |

|3,0 |

| |

| |

| RRV:s revisionsrapport har inga invändningar angående uppdrags- |

|verksamheten. |

| Avgifter för uppdragsverksamheten ligger på en genomsnittlig |

|europeisk nivå. Verksamheten, som svarar för ca tre fjärdedelar av|

|SWEDAC:s omsättning, är helt självfinansierad. Det ackumulerade |

|överskottet, inkl. 1994/95 års resultat, uppgår till 10 miljoner |

|kronor. SWEDAC har angivit att en reduktion sker till följd av ökad|

|rekrytering av personal, som har lång inskolningstid. Därutöver avser|

|SWEDAC att bedriva en restriktiv prispolitik. |

| |

| |

|Regeringens överväganden |

| |

| |

|

 SWEDAC:s årsredovisning och anslagsframställning visar att

uppdragsverksamheten bedrivs med en sådan inriktning att de uppsatta målen

uppnåtts.

5 C. Konkurrensfrågor

5.1 Allmänt

--------------------------------------------------------------------

| Konkurrensverket bör under den kommande planeringsperioden år |

| 1997-1999 bedriva verksamheten i enlighet med de övergripande |

| mål som gällt hittills. De medel för år 1997 som avser verkets för-|

| valtningskostnader bör motsvara nivån för innevarande budgetår och|

| uppgå till 62 271 000 kr. Behovet av besparingar innebär dock |

| att en neddragning bör ske år 1997 av verkets resurser för att |

| främja forskning på konkurrensområdet. |

| Länsstyrelserna bör i samverkan med Konkurrensverket kunna |

| utveckla sitt konkurrensfrämjande arbete ytterligare och därmed |

| generellt sett uppnå en mer tillfredsställande nivå för detta |

| arbete. |

| Inriktningen av den verksamhet som bedrivs av Revisorsnämnden |

| bör ligga fast under den kommande planeringsperioden. Myndig- |

| heten inrättades den 1 juli 1995 och är helt avgiftsfinansierad.|

--------------------------------------------------------------------

 En effektiv konkurrensövervakning är av stor betydelse för marknadsekonomins

funktionssätt. Trots det generella behovet av besparingar i de statliga

utgifterna bedömer regeringen därför att det finns skäl att så långt möjligt slå

vakt om de resurser som lämnas för de uppgifter som åligger

Konkurrensverket.Tillgängliga resurser bör medge att Konkurrensverket har

tillräcklig kapacitet för såväl befintliga och inkommande ärenden som sådana

egna initiativ som bedöms nödvändiga för att motverka konkurrensbegränsningar

och för att i övrigt främja konkurrensen. Med hänsyn till sparkraven bör dock en

resursminskning ske år 1997 vad gäller de delar av verksamheten som syftar till

att främja forskning på konkurrensområdet.

 Den nu gällande konkurrenslagen trädde i kraft den 1 juli 1993. Regeringen har

givit en särskild utredare i uppdrag att göra en närmare uppföljning av de

hittillsvarande erfarenheterna av lagens tillämpning. Uppdraget skall redovisas

slutligt senast den 31 december 1996. Ett delförslag lämnas i september 1996.

Regeringen kommer efter remissbehandling att ta ställning till utredningens

förslag och underställa riksdagen förslag till sådana ändringar som kan vara

motiverade. I den mån förslagen har budgetmässiga konsekvenser tas de upp i

budgetarbetet inför år 1998.

 Konkurrensverket har aviserat att det i nästa års anslagsframställning avser

återkomma till frågan om det framtida samlade resursbehovet. Detta kommer att

ske med hänsyn till vad som kan framkomma av den pågående uppföljningen av

konkurrenslagens tillämpning. Som underlag för verkets bedömning av

verksamhetens fortsatta inriktning och omfattning avser man också ta hänsyn till

de närmare erfarenheterna av den interna omorganisation som genomförts per den 1

september 1995.

Omorganisationen syftar till en effektivisering genom utvecklade arbetsformer.

De slutsatser som verket därvid kan komma att dra blir även de föremål för

regeringens överväganden i samband med budgetarbetet inför 1998.

Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Konkurrensfrågor framgår av följande

sammanställning

(miljoner kronor):

 Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag

Beräknat

 därav

 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998

1999

C. Konkurrensfrågor 56,8 98,2 97,0 69,8 64,0 64,4

63,9

5.2 Anslag

C 1. Konkurrensverket

1994/95 Utgift 53 9411 Anslagssparande 12 722

1995/96 Anslag 90 6002 Utgiftsprognos 92 500

 därav 1996 66 200

1997 Förslag 62 271

1998 Beräknat 62 578

1999 Beräknat 62 061

1 Beloppen anges i tusental kr.

2Av dessa medel överfördes 250 000 kr till vardera ÖCB, Jordbruksverket och

NUTEK för beredskapsuppgifter på prisregleringsområdet. Fr.o.m. år 1997 anvisas

motsvarande medel till respektive myndigheter under utgiftsområde 6.

Totalförsvar. Konkurrensverkets anslag har därmed minskats med 500 000 kr.

 Konkurrensverket är central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor.

Verket skall också främja och stödja forskning på konkurrensområdet.

 Det övergripande målet för Konkurrensverket är att verka för en effektiv

konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna.

 De utgifter som belastar anslaget avser i huvudsak kostnader för personal,

lokaler och övrig drift.

 Konkurrensverkets uppgifter fördelar sig över följande verksamhetsgrenar:

tillämpning av konkurrenslagstiftningen, förslag till avregleringar, förslag

till effektiv konkurrens i offentlig sektor, kunskapsspridning samt främjande av

forskning. Vid sidan av dessa verksamhetsgrenar har verket också uppgifter på

det internationella området, bl.a. inom ramen för EU:s arbete med

konkurrensfrågor.

 Den ovan redovisade anslagsutvecklingen visar att det samlade utfallet

budgetåret 1994/95 resulterat i att medel sparats. En förklaring till detta är

att verket i syfte att långsiktigt klara av löpande och förväntade

besparingskrav hållit en något lägre bemanningsnivå än det riktmärke som gällde

vid myndighetens bildande den 1 juli 1992.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Det övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga|

| fast även för planeringsperioden 1997-1999. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 62 271 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Konkurrensverkets årsredovisning för budgetåret 1994/95 visar att arbetet med

ansökningsärenden enligt konkurrenslagen dominerar verksamheten. Drygt 80 % av

insatta resurser har använts för lagtillämpning, vilket är en något högre siffra

än för de två tidigare verksamhetsåren. Antalet avslutade ärenden har ökat i

jämförelse med föregående år, men den kraftiga ärendetillströmningen i samband

med konkurrenslagens ikraftträdande sätter alltjämt spår i ärendebalanserna.

Verket uppmärksammar i årsredovisningen i detta sammanhang vissa negativa

tendenser i form av ökade handläggningstider och delvis minskat förtroende bland

intressenterna. En ytterligare konsekvens av den stora arbetsbelastningen inom

lagtillämpningen är att utrymmet hittills varit begränsat för uppföljning av

lagens tillämpning och för egna initiativ i syfte att motverka konkurrens-

begränsningar. Med hänsyn till detta och i enlighet med intentionerna vid

verkets bildande har verket gjort en utvärdering av organisation och

arbetsformer. Det har resulterat i en ny intern organisation från och med den 1

september 1995 där det uttalade syftet är att ytterligare höja effektiviteten i

handläggningen av ärenden och att skapa ett ökat utrymme för uppföljning och

egna initiativ.

 Med utgångspunkt i de mål som regeringen formulerat för verksamheten får

resultatet av de insatta resurserna som helhet bedömas som tillfredsställande.

Regeringen bedömer att den prioritering av lagtillämpningsarbetet som verket

gjort varit nödvändig och ändamålsenlig. Regeringen noterar vidare med

tillfredsställelse att verket med nämnda organisationsförändringar vidtagit

aktiva åtgärder för att ge ett ökat handlingsutrymme för uppföljning och egna

initiativ samt för att motverka bl.a. långa handläggningstider.

 När det gäller utgiftsutvecklingen har ovan konstaterats att de medel som

ställts till förfogande hittills inte utnyttjats fullt ut. Med hänsyn till

beräkningar som gjorts för utgiftsutvecklingen under de närmaste åren bedömer

dock regeringen utifrån nuvarande ambitionsnivå att inget utrymme finns för

besparingar år 1997.

 I övrigt konstaterar regeringen att Riksrevisionsverket inte haft några

invändningar i revisionsberättelsen avseende Konkurrensverket.

Slutsatser

Mot angiven bakgrund drar regeringen slutsatsen att Konkurrensverket för år 1997

bör anvisas ett anslag som uppgår till 62 271 000 kr. För åren 1998 och 1999

förutsätter regeringen preliminärt en i stort sett oförändrad utgiftsnivå i

avvaktan på de resultat som kan följa av den pågående uppföljningen av

konkurrenslagen och de bedömningar kring resursbehovet som Konkurrensverket

kommer att redovisa inför nästa års budgetarbete.

C 2. Konkurrensforskning

1994/95 Utgift 2 8721 Reservation 8 844

1995/96 Anslag 7 600 Utgiftsprognos 4 500

 därav 1996 3 600

1997 Förslag 1 736

1998 Beräknat 1 791

1999 Beräknat 1 843

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Anslaget disponeras av Konkurrensverket för att främja och stödja forskning

inom konkurrensområdet.

 Det övergripande målet för konkurrensforskningen är att ge kunskap om olika

marknaders funktionssätt, effekter av konkurrensbegränsningar samt verkningarna

av olika konkurrenspolitiska medel.

 Av den ovan redovisade anslagsutvecklingen framgår att en relativt stor andel

av tilldelade medel reserverats. En förklaring till detta är att flertalet

projekt till konkurrensforskning är fleråriga och att utbetalning sker stegvis.

Till detta kommer att verket - med hänsyn till de höga kvalitetskrav som

fastställts för verksamheten - under ett initialt skede i det

forskningsfrämjande arbetet endast beviljade stöd till ett mindre antal projekt.

 Konkurrensverkets uppgifter och hittillsvarande insatser när det gäller stöd

till konkurrensforskningen har redovisats närmare i propositionen 1996/97:5 om

den framtida forskningspolitiken. I propositionen gör regeringen bedömningen att

det även under planeringsperioden 1997-99 finns ett behov av särskilt riktade

insatser på konkurrensområdet. Av besparingsskäl bör dock väsentligt mindre

resurser avsättas för de forskningsfrämjande insatserna under år 1997. För att

hålla nivån på det forskningsfrämjande arbetet uppe bör neddragningen

tillfälligt kunna mötas med hjälp av de medel som reserverats från tidigare år.

När det gäller den resterande delen av planeringsperioden, dvs. åren 1998 och

1999, är det regeringens ambition att omfattningen av de samlade insatserna på

konkurrensforskningsområdet genom omprioriteringar skall kunna vidmakthållas på

nuvarande nivå. I avvaktan på att en sådan närmare precisering kan göras, anges

emellertid den preliminärt beräknade utgiftsnivån för konkurrensforskningen de

berörda åren till i princip oförändrad nivå jämfört med budgetåret 1997.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Det övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga|

| fast även för planeringsperioden 1997-1999 |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 1 736 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Som en följd av att riksdagen godkänt den inriktning av besparingsåtgärder

som regeringen förordat för åren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet.

1994/95:NU18, rskr 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. komplette-ringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s.

60) minskas anslaget med 3 473 000 kr. Anslagsnivån beräknas därmed till 1 736

000 kr. Beräkningen utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96 omräknat till

12 månader och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparingar. Anslaget har

kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning.

5.3 Övriga frågor

5.3.1 Länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete

Länsstyrelserna skall enligt konkurrensförordningen (1992:173) främja konkurren-

sen. De skall bl.a. informera om konkurrensfrågor, uppmärksamma Konkurrensverket

på förhållanden som tyder på överträdelser av konkurrensbestämmelserna, uppmärk-

samma regleringar som hindrar en effektiv konkurrens samt lämna förslag till

och, efter samråd med Konkurrensverket, följa upp avregleringsåtgärder.

 Enligt årsredovisningarna har flertalet länsstyrelser inom konkurrensområdet

främst ägnat sig åt information om konkurrensregler samt lagen om offentlig upp-

handling. En majoritet av länsstyrelserna har till Konkurrensverket redovisat

förslag till avregleringar och andra åtgärder för att undanröja konkurrenshinder

i offentlig sektor.

Bedömning

Årsredovisningarna visar att länsstyrelserna haft problem med att finna inrikt-

ning och former för arbetet genom att uppgifterna i sig inte är direkt besluts-

eller uppdragsorienterade. Årsredovisningarna tyder på svårigheter att utveckla

ett gott konkurrensfrämjande arbete. Inom vissa länsstyrelser har dock det kon-

kurrensfrämjande arbetet utvecklats positivt.

 Regeringen ser länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete som viktigt

särskilt för att skapa goda marknadsförutsättningar för de små- och medelstora

företagen. Här ingår bl.a. det arbete som länsstyrelserna påbörjat när det gäl-

ler att tillvarata konkurrensaspekter vid offentlig stödgivning. Länsstyrelserna

bör också prioritera insatser avseende branscher som är speciellt utsatta för

ekonomisk brottslighet. Regeringen ser också positivt på Konkurrensverkets in-

tensifierade samarbete med länsstyrelserna och förutser att det

konkurrensfrämjande arbetet framdeles bör kunna uppnå en generellt sett mer

tillfredsställande nivå.

5.3.2 Avgiftsfinansierad verksamhet

Revisorsnämnden

Revisorsnämnden, som inrättades den 1 juli 1995, har till uppgift att handlägga

frågor om godkännande, auktorisation och tillsyn av revisorer samt registrering

av revisionsbolag. Verksamheten är helt avgiftsfinansierad. Avgifter tas ut i

form av en ansökningsavgift på 2 000 kr och en årlig avgift på 2 000 kr.

 Det övergripande målet för myndighetens verksamhet är att tillgodose

samhällets behov av kvalificerad och oberoende extern revision.

 Nämnden skall enligt sin instruktion pröva frågor om disciplinära åtgärder,

anordna examina och lämplighetsprov, föra ett register över godkända och

registrerade revisorer samt registrerade revisionsbolag och lämna information

och uppgifter i frågor om godkännande, auktorisation, registrering och tillsyn.

 Nämnden skall också följa utvecklingen inom revisorsområdet och särskilt

beakta nya nationella och internationella förhållanden som har eller kan få

betydelse för tillsynen över revisorer och revisionsbolag samt för tolkningen av

utvecklingen av god revisors- och revisionssed.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Verksamhetens inriktning |

| Regeringen bedömer att inriktningen av Revisorsnämndens |

| verksamhet skall ligga fast. |

--------------------------------------------------------------------

 Då Revisorsnämnden nyligen inrättats finns ännu ingen årsredovisning från

vilken någon djupare analys av verksamheten kan göras. Verksamheten befinner sig

ännu i ett uppbyggnadsskede. Fr.o.m. år 1997 beräknas nämnden dock fungera fullt

ut enligt gällande intentioner.

 Det kan ändå nämnas att under det inledande året har nämndens arbetsformer

etablerats och praktiska frågor kring lokaler, ADB-stöd m.m lösts. I övrigt har

arbete med föreskrifter till den nya revisorslagstiftningen och framtagande av

ordning för och innehåll i examina och lämplighetsprov särskilt prioriterats.

Lämplighetsprov anordnas från och med den 1 juli 1996 och revisorsexamina

beräknas anordnas från och med våren 1997. För bl.a. den egeninitierade,

uppsökande tillsynen skall kansliet förstärkas med kvalificerad

revisorskompetens.

 Revisorsnämndens verksamhet är som nämnts helt avgiftsfinansierad. Erfaren-

heterna hittills visar att de intäkts- och kostnadsberäkningar som gjordes av

den särskilda organisationsutredningen inför Revisorsnämndens start, väl

överensstämmer med verkliga förhållanden.

 För år 1997 beräknas intäkterna komma att uppgå till 10 900 000 kr och

kostnaderna till 10 700 000 kr.

 Regeringen konstaterar att det vid Riksrevisionsverkets granskning av

Revisorsnämndens delårsrapport för perioden den 1 juli - den 31 december 1995

inte framförts några invändningar.

 Mot denna bakgrund bedömer regeringen att inriktningen av den verksamhet som

bedrivs av Revisorsnämnden skall behållas oförändrad för år 1997 och att

verksamheten även fortsättningsvis finansieras med avgifter.

6 D. Teknisk forskning och utveckling

6.1 Allmänt

--------------------------------------------------------------------

| En besparing på totalt 286,6 miljoner kronor genomförs år 1997 på|

| anslaget D 1. Teknisk forskning och utveckling. Regeringens |

| ambition är att huvuddelen av denna besparing skall kunna |

| kompenseras genom stiftelsemedel. |

--------------------------------------------------------------------

 Verksamheten inom området bedrivs av ansvariga myndigheter (NUTEK och Rymd-

styrelsen) som initierar och finansierar forsknings- och utvecklingsprojekt samt

tillhandahåller tjänster och resurser som bidrar till näringslivets förnyelse

och tillväxt. Inom området anvisas dessutom anslag avseende bidrag till

Stiftelsen Sveriges teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet, STATT, och

Ingenjörsvetenskapsakademien, IVA.

 I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) beräknades förutom

tidigare besparingsåtaganden varaktiga besparingar uppgående till 200 miljoner

kronor år 1997 på Teknisk forskning och utveckling och ytterligare 100 miljoner

kronor år 1998. Totalt genomförs en besparing på 286,6 miljoner kronor år 1997

på anslaget D 1. Teknisk forskning och utveckling. Regeringens ambition är att

huvuddelen av dessa besparingar skall kunna kompenseras genom stiftelsemedel.

Regeringen föreslår i propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) ett

ökat statligt inflytande över de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Sålunda

föreslås att riksdagen godkänner att stiftelseförordnandena för flertalet av

stiftelserna - med tillämpning av en ny bestämmelse i stiftelselagen, vilken

föreslås i prop. 1996/97:22 Statliga stiftelser - ändras så att regeringen utser

ledamöterna i stiftelsernas styrelser.

Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Teknisk forskning och utveckling

framgår av följande sammanställning

(miljoner kronor):

 Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag

Beräknat

 därav

 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998

1999

D. Teknisk forskning och 1 445 2 489 2 437 1 863 1 412 1 267

1 297

utveckling

6.2 Anslag

D 1. Teknisk forskning och utveckling

1994/95 Utgift2 800 7861 Reservation2 599 545

1995/96 Anslag2 1 602 965 Utgiftsprognos2 1 566 420

 därav 1996 1 210 240

1997 Förslag 783 447

1998 Beräknat 681 294

1999 Beräknat 697 375

1 Beloppen anges i tusental kr.

2 Anslagen F 1. Teknisk forskning och utveckling samt F 2.

Informationsteknologi.

 Anslaget disponeras av främst Närings- och teknikutvecklingsverket, NUTEK.

Det övergripande målet för verksamheten är att bidra till att dels stimulera

näringslivets teknikutveckling och skapa gynnsamma förutsättningar för företagen

genom en konkurrenskraftig och industriinriktad FoU-miljö i landet, dels skapa

lika goda förutsättningar för näringslivets teknikutveckling i Sverige som i

våra viktigaste konkurrentländer. Detta skall ske genom att det skapas

vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens av särskild nytta för

näringslivet och att teknikutvecklingen på i första hand strategiskt viktiga

områden stöds. NUTEK:s forskningsprogram skall utformas så att ett starkt

engagemang från näringslivet uppnås samtidigt som insatserna medverkar till att

såväl nya teknikbaserade företag etableras, som att tillväxtmöjligheterna hos

redan existerande företag tillvaratas.

 Medel anvisas för att initiera och stödja forskning och utveckling inom

områdena process- och produktutveckling, transportteknik, medicinsk teknik och

inom framväxande teknikområden såsom informationsteknik, bioteknik och

materialteknik. Vidare anvisas medel till fyra nya insatsområden; Komplexa

tekniska system, Mindre företags kompetens- och teknikförsörjning,

Tjänsteproduktion och IT-användning samt Människa, teknik, organisation (MTO).

Under anslaget ryms även medel för kompetenscentrum,

industriforskningsinstitutens ramprogram, tvärvetenskapliga materialkonsortier

samt särskilda program för fordonsteknik, flygteknik, verkstadsteknik och

träråvarubaserad industri. Programmet för träråvarubaserad industri förlängs i

tre år. Programmet beräknas årligen till 10 miljoner kronor. Det fordonstekniska

forskningsprogrammet förlängs i fem år. Programmet beräknas årligen till 30

miljoner kronor. Medel anvisas vidare för deltagande i det europeiska

forskningssamarbetet EUREKA och för åtgärder som syftar till att stimulera

svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Från anslaget

finansieras dessutom verksamhet vid Forskningsrådsnämden avseende teknisk-

vetenskaplig informationsförsörjning.

 I prop. 1996/97:5 Forskning och samhälle, avsnitt 14.4 Strategiska

kunskapsområden för näringslivets utveckling, beskrivs inriktningen av

verksamheten under anslaget.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Det övergripande mål som gäller för perioden 1993/94 - 1995/96 bör|

| ligga fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 783 447 tkr |

| |

| Övrigt |

| En besparing på totalt 286,6 miljoner kronor genomförs år 1997 på|

| anslaget D 1. Teknisk forskning och utveckling. Regeringens |

| ambition är att huvuddelen av denna besparing skall kunna |

| kompenseras genom stiftelsemedel. |

| Regeringen bör bemyndigas att under år 1997 få fatta beslut om|

| stöd till teknisk forskning och utveckling som innebär åtaganden|

| under perioden 1998-2001 enligt vad regeringen förordar. |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Regeringen bedömer att verksamheten avseende teknisk forskning och utveckling i

allt väsentligt bedrivits på ett ändamålsenligt sätt och att de resultat som

uppnåtts väl svarar mot de fastställda målen. Årsredovisning samt de externa

utvärderingar som under perioden genomförts av ett antal forskningsprogram

bekräftar detta.

 Resultat av forskningsverksamhet syns främst på lång sikt och är svåra att

koppla till en av flera finansiärer. NUTEK:s prestationer inom området teknisk

forskning och utveckling ger effekter i flera led och under lång tid.

Prestationerna består huvudsakligen av att överblicka behov av FoU-insatser som

svarar mot de mål som föreligger, initiera, etablera och driva FoU-program samt

därefter följa upp, informera om resultaten, utvärdera och återföra

erfarenheterna i planeringsprocessen. FoU-insatserna formuleras i nära samarbete

med nyckelpersoner inom företag och forskarsamhället. Nätverket i styr- och

referensgrupper engagerar ca 900 personer, vilka tillsammans med NUTEK:s

teknikhandläggare leder arbetet. Under budgetåret 1994/95 löpte ca femtio större

forskningsprogram. Samarbeten, nätverk och resultatöverföring byggs in i

programmen med målet att den kompetens och kunskap som projekten utmynnar i

skall nyttiggöras i näringslivet. Ett annat mycket viktigt exempel på prestation

är uppbyggandet av 28 kompetenscentrum vid landets högskolor. Syftet med

kompetenscentrumen är att skapa starka forskningsmiljöer vid svenska högskolor,

som företag aktivt och uthålligt medverkar i och därmed långsiktigt drar nytta

av samtidigt som de berikar högskolan.Effekten av NUTEK:s prestationer är bl.a.

att kompetensnivån höjs i företagen, att verksamheten vid landets högskolor i

större utsträckning används som en resurs för näringslivet och att forskning

bedrivs på områden av betydelse för näringslivets förnyelse och tillväxt. Detta

bidrar ytterst till förbättrade och nya produkter och system inom näringslivet,

stärkt lönsamhet, stärkt långsiktig utveckling, stärkt konkurrensförmåga och

industriell förnyelse samt miljövinster.

Slutsatser

Prövningen har inte föranlett förändringar av övergripande mål. Det övergripande

mål som gäller för perioden 1993/94 - 1995/96 bör ligga fast.

 Fr.o.m budgetåret 1997 anvisas under anslaget D 1. Teknisk forskning och

utveckling de medel som disponeras för att främja och stödja teknisk forskning

och utveckling inom området informationsteknik. Medel för detta ändamål

anvisades under budgetåret 1995/96 under anslaget F 2. Informationsteknologi.

Eventuella reservationer från 1995/96 på tolfte huvudtitelns reservationsanslag

F 1. Teknisk forskning och utveckling samt reservationsanslag F 2.

Informationsteknologi bör överföras som anslagssparande till ramanslaget D 1.

Teknisk forskning och utveckling och få användas enligt vad regeringen anför.

 Under budgetåret 1995/96 återfanns under anslaget F 1. Teknisk forskning och

utveckling samt F 2. Informationsteknologi medel för att täcka kostnader för

bl.a. anordnande av kurser och konferenser, informationsinsatser,

förhandlingsresor och konsultupphandling. Dessa kostnader definieras som

förvaltningskostnader och medel för detta ändamål skall anvisas under

myndighetens förvaltningsanslag. Ett belopp uppgående till 41 miljoner kronor

överförs därför från anslaget till anslaget A1. Närings- och

teknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader. Vidare har 18 miljoner kronor

förts till anslaget A 2. Småföretagsutveckling avseende såddfinansiering. Till

anslaget har förts 30,52 miljoner kronor från Utbildningsdepartementets

ansvarsområde som viss kompensation för ökade lokalkostnader i samband med att

principen om full kostnadstäckning införts vid finansiering av forskning vid

universitet och högskolor.

 I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) beräknades förutom

tidigare besparingsåtaganden varaktiga besparingar uppgående till 200 miljoner

kronor år 1997 på Teknisk forskning och utveckling och ytterligare 100 miljoner

kronor år 1998. Totalt genomförs en besparing på 286,6 miljoner kronor år 1997.

Regeringens ambition är att huvuddelen av dessa besparingar skall kunna

kompenseras genom stiftelsemedel. Regeringen föreslår idag i propositionen

Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) ett ökat statligt inflytande över de

s.k. löntagarfondsstiftelserna. Sålunda föreslås att riksdagen godkänner att

stiftelseförordnandena för flertalet av stiftelserna - med tillämpning av en ny

bestämmelse i stiftelselagen, vilken föreslås i prop. 1996/97:22 Statliga

stiftelser - ändras så att regeringen utser ledamöterna i stiftelsernas

styrelser.

 För budgetåret 1995/96 har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, av

riksdagen bemyndigats att godkänna avtal och beslut som rör stöd till teknisk

forskning och utveckling m.m. vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Även

under budgetåret 1997 bör det skapas möjlighet att för delar av verksamheten

göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga FoU-program.

 Regeringen bör därför av riksdagen bemyndigas att under budgetåret 1997 få

fatta beslut om stöd till teknisk forskning och utveckling, som inberäknat

löpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst 650 miljoner kronor under

budgetåret 1998, högst 575 miljoner kronor under budgetåret 1999, högst 500

miljoner kronor under budgetåret 2000 och högst 425 miljoner kronor under

budgetåret 2001.

 Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmare föreskrifter för medlens

användning.

 Regeringen beräknar anslaget till 783 447 000 kr för år 1997. Beräkningen

utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96 omräknat till 12 månader och med

hänsyn tagen till ovan nämda besparing. Anslaget har kompenserats för inflation

genom pris- och löneomräkning. För år 1998 och 1999 beräknas anslaget

preliminärt till ett belopp som är ca 100 miljoner kronor lägre. Minskningen

hänförs till den besparing som aviserats i den ekonomiska vårpropositionen för

år 1998.

D 2. Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader

1994/95 Utgift 6 3581 Anslagskredit 25

1995/96 Anslag 8 670 Utgiftsprognos 8 670därav 19966

016

1997 Förslag 14 270

1998 Beräknat 13 914

1999 Beräknat 14 400

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Under anslaget anvisas medel till löne- och övriga förvaltningskostnader vid

Rymdstyrelsen.

 Övergripande näringspolitiska mål för Rymdstyrelsens verksamhet är att

åstadkomma ökad

- konkurrenskraft genom att svensk industri ges förutsättningar att utveckla

 konkurrenskraftiga rymdprodukter och rymdtjänster, teknikspridning som skall

 ge positiva näringseffekter även utanför rymdindustrin,

- europasamverkan innebärande att Sverige skall vara en attraktiv partner i det

 europeiska industrisamarbetet,

- regionutveckling som bidrar till näringslivets utveckling i Kirunaregionen.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| De övergripande näringspolitiska mål som gäller för perioden |

| 1993/94 - 1995/96 bör ligga fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 14 270 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Regeringen bedömer att rymdverksamheten i allt väsentligt bedrivits på ett

ändamålsenligt sätt och att de resultat som uppnåtts väl svarar mot de

fastställda målen.

 Detta bekräftas i huvudsak av den utredning om den svenska rymdverksamheten

som genomförts (Den svenska rymdverksamheten, SOU 1995:78). Utredningen föreslår

dock nya vidare övergripande mål för den svenska rymdverksamheten som skall avse

all statlig rymdverksamhet, såväl den som bedrivs i rymdstyrelsens regi som i

andra myndigheter och statliga företag. Rymdstyrelsens nuvarande övergripande

näringspolitiska mål bidrar till att uppfylla de föreslagna vidare målen.

Regeringen föreslår därför att rymdstyrelsens mål ligger fast.

 Regeringen konstaterar att RRV inte riktat några invändningar i

revisionsberättelsen avseende Rymdstyrelsen.

 Som en följd av att riksdagen godkännt den inriktning av besparingsåtgärder

som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13,

bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil 1 s. 60)

minskas anslaget med 194 000 kr. Till anslaget har överförts 8 500 000 kr

avseende förvaltningskostnader som tidigare belastat anslaget F 5.

Rymdverksamhet. Anslagsnivån beräknas därför till 14 270 000 kr. Beräkningen

utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96 omräknat till 12 månader och med

hänsyn tagen till ovan nämnda besparing. Anslaget har kompenserats för inflation

genom pris- och löneomräkning.

D 3. Rymdverksamhet

1994/95 Utgift 590 4101 Anslagskredit 26 999

1995/96 Anslag 820 444 Utgiftsprognos 804 444

 därav 1996 608 500

1997 Förslag 576 091

1998 Beräknat 534 780

1999 Beräknat 548 053

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Under detta anslag anvisas medel för rymdforskning, fjärranalys och

industriutveckling samt för det europeiska rymdsamarbetet inom European Space

Agency, ESA, och Sveriges bilaterala samarbete främst med Frankrike.

 I prop. 96/97:5 Forskning och samhälle, avsnitt 14.5.1 Rymdverksamhet,

beskrivs inriktningen av verksamheten under anslaget.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 576 091 tkr |

| |

| Övrigt |

| Regeringen bör bemyndigas av riksdagen att under budgetåret 1997|

| få fatta beslut om stöd till rymdverksamhet som innebär åtaganden|

| om högst 108 900 000 kr under kommande budgetår. |

--------------------------------------------------------------------

 För budgetåret 1995/96 har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, av

riksdagen bemyndigats att godkänna avtal och beslut, som rör stöd till

rymdverksamhet, vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Ingående

bemyndigande skuld år 1997 beräknas till 2156,8 miljoner kronor. Skulden

fördelar sig på budgetår enligt nedan (miljoner kronor).

 1997 1998 1999 2000 2000- Totalt

____________________________________________________

525,4 451,8 409,2 338,1 432,3 2156,8

Slutsatser

Även under budgetåret 1997 bör det skapas möjlighet att för delar av

verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga

program under en flerårig planeringsperiod. Regeringen bör därför av riksdagen

bemyndigas att under budgetåret 1997 få fatta beslut om stöd till rymdverksamhet

som innebär åtaganden om högst 108 900 000 kr under kommande budgetår.

 Anslaget har förstärkts med 30 miljoner kronor avseende svenskt deltagande i

den internationella rymdstationen Alpha samt Metop-satelliten. Medel uppgående

till 250 000 kr har förts till anslaget från Utbildningsdepartementets

ansvarsområde som viss kompensation för ökade lokalkostnader i samband med att

principen om full kostnadsteckning införts vid finansiering av forskning vid

universitet och högskolor. 8 500 000 kr har överförts till anslaget D 2.

Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader. Anslagsnivån har kompenserats för

inflation genom pris- och löneomräkning. Regeringen beräknar därmed anslaget

till 576 091 000 kr för år 1997. För år 1998 beräknas anslaget preliminärt till

534 780 000 kr efter en besparing på 50 miljoner kronor i 1995/96 års priser som

tidigare aviserats (prop. 1994/95:100, s. 160)

D 4. Bidrag till Stiftelsen Sveriges teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet

1994/95 Utgift 41 5601

1995/96 Anslag 48 800 Utgiftsprognos 48 800därav 199632

533

1997 Förslag 32 533

1998 Beräknat 31 892

1999 Beräknat 31 892

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Stiftelsen Sveriges teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet, STATT, är en

offentlig stiftelse med svenska staten och Ingenjörsvetenskaps-akademien som

huvudmän. Syftet är att - genom bevakning och rapportering om den tekniska och

industriella utvecklingen inom olika industrinationer - bidra till ökad kunskap

och produktivitet i svenskt näringsliv.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Anslag 32 533 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Föregående budgetår genomfördes en ingående översyn av verksamheten. STATT:s

styrelse har därefter utarbetat en plan för förnyelse av verksamheten. Detta

arbete ligger till grund för den ingivna anslagsframställningen. STATT äskar i

denna för år 1997 ett anslag om 50,5 miljoner kronor samt ytterligare 22

miljoner kronor för särskilda projekt.

 För budgetåret 1994/95 anvisades 8 miljoner kronor till STATT för

exportfrämjande insatser för små och medelstora företag. Efter samråd med

Sveriges exportråd och kontakt med ALMI har en treårig projektplan utarbetats.

Den innehåller ett trettiotal projekt och beräknas engagera ca 300 tillverkande

och kunskapsgenererande företag.

 STATT:s verksamhet inriktas på:

- att genom kvalificerade teknikpolitiska systemanalyser baserade på

 informationsinsamling, kunskapsuppbyggnad och analysverksamhet, bidra till

 att ta fram beslutsunderlag för att Sverige ska kunna utveckla en effektiv

 teknikpolitik,

- att bidra till en effektiv teknikutveckling och kompetenshöjning hos mindre

 företag.

 Regeringen anser att en kvalificerad informationsförsörjning är av stor vikt

för näringslivets förmåga att bidra till tillväxt och sysselsättning, liksom för

utformningen av teknikpolitiken. Resultaten av de förändringar som STATT

genomgått och genomgår bör ytterligare förbättra detta bidrag.

 Regeringen beräknar anslaget till 32 533 000 kr för år 1997.

D 5. Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademien

1994/95 Utgift 5 5201

1995/96 Anslag 8 200 Utgiftsprognos 8 200

 därav 1996 5 467

1997 Förslag 5 467

1998 Beräknat 5 359

1999 Beräknat 5 359

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA) är ett samfund av invalda ledamöter som är

verksamma inom teknik, vetenskap, industriell produktion och ekonomi. IVA:s

huvuduppgift är, såsom det uttrycks i dess stadgar, att till samhällets gagn

främja ingenjörsvetenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas på att följa,

analysera och informera om den tekniska och industriellt-ekonomiska

utvecklingen, samt att skapa och initiera samverkan mellan olika teknikområden.

 Från anslaget lämnas statens bidrag till IVA:s grundläggande verksamhet. Den

omfattar IVA:s ledningsfunktion, kontakt- och rådgivningsverksamhet och

bibliotek, IVA:s utredningsverksamhet, IVA:s utlands- och informationsverksamhet

samt dess ekonomiverksamhet.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Anslag 5 467 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 IVA har en värdefull kompetens att bl.a. såsom inspiratör, samordnare och

opinionsbildare bidra till att stärka och utveckla Sveriges industriella

kompetens och konkurrenskraft.

 IVA bidrar med värdefulla utredningar och synpunkter som underlag till

utformningen av FoU-politiken. Dess omfattande nationella och internationella

kontaktnät har stor betydelse för kunskapsspridning mellan centrala

beslutsfattare inom för näringslivet viktiga delar av samhället. Genom IVA kan

regeringen erhålla snabb information om utvecklingstendenser och strömningar

inom näringslivet.

 För år 1997 beräknas bidraget till IVA:s grundläggande verksamhet till 5 467

000 kr.

7 E. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande

7.1 Allmänt

--------------------------------------------------------------------

| Det övergripande målet för Kommerskollegium bör ligga fast. |

| Fortsatta satsningar görs på exportfrämjande verksamhet genom |

| Sveriges exportråd. De nuvarande två systemen för exportkre- |

| ditgarantier genom Exportkreditnämnden förs samman till ett |

| system. |

--------------------------------------------------------------------

 Den svenska exporten har utvecklats mycket positivt under senare år. En viktig

förutsättning härför har varit de handelspolitiska liberaliseringarna inom GATT

och frihandeln inom Västeuroropa. Kommerskollegiums huvuduppgift är att

tillhandahålla underlag för regeringens beslut och ställningstaganden i

handelspolitiska frågor genom utredningar och genom löpande samråd med

regeringskansliet, inom ramen för Sveriges medverkan i EU:s tullunion och den

gemensamma handelspolitiken. Utgångspunkten är Sveriges intresse av ett öppet

och starkt multilateralt handelssystem och av fortsatta liberaliseringar. Det är

också angeläget att möjliggöra för Sveriges exportråd att även framgent främja

den svenska exporten, inte minst för små och medelstora företag. Vidare föreslås

att Exportkreditnämndens garantigivning från år 1997 sker i ett ordinarie

garantisystem med resultatmålet att verksamheten totalt sett skall vara

självbärande över tiden. Slutligen redovisas den investeringsfrämjande

verksamheten vid Delegationen för utländska investeringar i Sverige (Invest in

Sweden Agency).

Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Utrikeshandel, export- och investe-

ringsfrämjande framgår av följande sammanställning

(miljoner kronor):

 Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag

Beräknat

 därav

 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998

1999

E. Utrikeshandel, export- och

investeringsfrämjande 483,0 419,5 619,3 415,8 361,7 284,1

251,6

7.2 Anslag

E 1. Kommerskollegium

1994/95 Utgift 48 4711 Anslagssparande 3 865

1995/96 Anslag 71 025 Utgiftsprognos 76 000

 därav 1996 51 900

1997 Förslag 48 169

1998 Beräknat 47 212

1999 Beräknat 48 800

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Kommerskollegium är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och

handelspolitik.

 Kollegiets huvuduppgift är enligt sin instruktion att tillhandahålla underlag

för regeringens beslut och ställningstaganden genom utredningar samt genom

löpande samråd med det ansvariga departementet. Kollegiet svarar vidare för

vissa myndighetsfunktioner.

 Verksamheten bedrivs inom ramen för Sveriges medverkan i EG:s tullunion och

den gemensamma handelspolitiken. Utgångspunkten är det svenska intresset av ett

öppet och starkt multilateralt handelssystem och av fortsatta liberaliseringar.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar att medel har sparats.

Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att såväl

anslagssparande som ett kreditutrymme tas i anspråk.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Det övergripande målet för Kommerskollegium bör ligga fast. |

| Kollegiet bör lägga särskild vikt vid kartläggningen av |

| handelshinder och vid en utökad bevakning och analys av frågor |

| om den inre marknadens funktion. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 48 169 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Kommerskollegium har lämnat en fördjupad anslagsframställning för budgetåren

1997-1999. Kollegiet konstaterar att förutsättningar för verksamheten har

underlättats då de yttre ramarna för handelspolitiken nu klarnat genom Sveriges

medlemskap i EU och genom de nya världshandelsreglerna i WTO. Genom den

renodling av kollegiet som stegvis genomförts under den senaste

planeringsperioden kan kollegiet nu koncentrera sina insatser till

utrikeshandelns och handelspolitikens område.

 EU-medlemskapet och utvecklingen i omvärlden ökar samtidigt enligt kollegiet

kraven på analyser och annat beslutsunderlag. Medlemskapet innebär också att

förslag från inte bara Kommissionen utan också de övriga medlemsländerna måste

analyseras. WTO-arbetet innebär också större arbetsvolym. Kollegiet avser möta

detta genom att vidareutveckla den handelspolitiska kompetensen, genom

effektivisering och modernisering av IT-miljön samt genom ökad dialog med bl.a.

regeringskansliet och andra myndigheter.

 Kollegiet analyserar de olika verksamhetsgrenarna utifrån en omvärldsanalys

som företagits med angivande av mål, resultatanalys och resursanalys. Kollegiet

begär ett ramanslag om 48 731 000 kr för 1997. I beloppet ingår bl.a. ökade

medel om 1 200 000 kr för lokalkostnader.

 Kollegiet har i sin framställning föreslagit vissa förändringar i det sätt på

vilket kollegiets mål och uppgifter definieras i myndighetens instruktion.

Regeringen anser inte att det finns anledning att företa någon ändring i

kollegiets instruktion på denna punkt.

 Regeringen konstaterar att deltagandet i tullunionen och den gemensamma

handelspolitiken inneburit nya och viktiga uppgifter för kollegiet. Kollegiet

svarar t.ex. i samarbete med kommissionen för administrationen av de särskilda

importregler som gäller på teko-området och för frågor rörande tullsuspensioner.

 Deltagandet i den gemensamma handelspolitiken innebär ökade krav på

framförhållning, snabbhet och kvalitet i det handelspolitiska utredningsarbetet,

samt på nära kontakter mellan kollegiet och regeringskansliet. Utredningsarbetet

koncentreras till frågor avseende det fortsatta arbetet inom WTO, utvecklingen

av EU:s handelspolitik samt utvecklingen av den inre marknaden inom EU.

 Regeringen fäster stor vikt vid den inom kollegiet inledda kartläggningen av

handelshinder.

 Regeringen konstaterar att kollegiet har redovisat sin verksamhet i enlighet

med uppställda krav och mål och att RRV inte har haft något att invända mot

Kommerskollegiums årsredovisning för 1994/95.

 Regeringen föreslår att 1 200 000 kr återförs till kollegiet för täckning av

lokalkostnader.

 För år 1998 beräknas utgifterna preliminärt uppgå till 47 212 000 kr och för

år 1999 till 48 800 000 kr.

E 2. Exportfrämjande verksamhet

1994/95 Utgift 142 6051 Reservation 17 510

1995/96 Anslag 231 439 Utgiftsprognos 245 200

 därav 1996 120 600

1997 Förslag 136 051

1998 Beräknat 127 306

1999 Beräknat 127 306

1 Beloppen anges i tusental kr.

 De utgifter som belastar anslaget utgörs av medel till Sveriges Exportråd.

Vidare står t.o.m. budgetåret 1995/96 vissa medel till regeringens disposition

för särskilda insatser på det exportfrämjande området.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 136 051 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Det övergripande målet för Sveriges Exportråd är att som centralt serviceorgan

för exportfrämjande åtgärder initiera, planera, samordna, marknadsföra och

genomföra åtgärder för att främja svensk export i samarbete med

utlandsorganisationen (handelssekreterare och utrikesrepresentationen m.m.) och

svenskt näringsliv. De små och medelstora företagen prioriteras i rådets

verksamhet.

 Det statliga stödet till den exportfrämjande verksamheten vid Exportrådet

grundar sig på att det finns samhällsekonomiska motiv för dylikt stöd, främst

avseende informations- och rådgivningsverksamhet (beslut av statsmakterna våren

1992). Övriga aktiviteter finansieras i princip av deltagande företag.

 Exportrådet har i sin anslagsframställning liksom i verksamhetsberättelsen för

budgetåret 1994/95 redovisat hur rådet hanterat tidigare beslutad

anslagsnedskärning. Rationaliseringen har varit avsevärd - personalstyrkan har

minskat från 428 till 315 personer. Arvodesintäkterna (för arbetade timmar i

uppdragsverksamheten) har ökat med 100 % under den senaste treårsperioden till

116 miljoner kronor. Verksamheten fokuseras på två kärnområden - exportservice

och exportutveckling. Ett omfattande arbete har lagts ner på att ta fram ett

produktprogram som definierar vilka tjänster som tillhandahålls företagen

beroende på deras exportmognad. Det statliga uppdraget ägnas speciell

uppmärksamhet eftersom det utgör basen för verksamheten. Mycket arbete ägnas åt

metoder för uppföljning av resultatet av exportserviceverksamheten. Statligt

finansierade exportaktioner har minskat kraftigt och kommer att begränsas

ytterligare. Kraftsamling görs på IT-utveckling, starkare kundorientering,

förstärkt samverkan i Sverige och utomlands samt enhetlig prispolitik.

 Regeringen anser att Exportrådet fortsätter att utvecklas positivt enligt de

långsiktiga förutsättningar som lades fast i statsmakternas beslut år 1992 och

att exportfrämjandet har stor betydelse som instrument i näringspolitiken och

handelspolitiken. Arvodesintäkterna bör fortsätta att öka. Regeringen lägger

särskild vikt vid de initiativ som har tagits att utveckla samarbetet mellan

Exportrådet, regionala handelskammare och ALMI bl.a. genom etablerandet av s.k.

Exportcentra.

 Exportfrämjandet kommer även fortsättningsvis att ges stor vikt inom

utrikesrepresentationen i synnerhet i länder där det inte finns några

handelssekreterare eller där Exportrådet inte ingått samarbetsavtal med

handelskammare.

 För år 1997 beräknas medelsbehov till 136 051 tkr. Hänsyn har därvid tagits

till redan beslutade besparingar som en följd av budgetsaneringsprogrammet.

Därutöver kan tillgängliga reservationsmedel också användas för konkreta

insatser efter särskild prövning av regeringen. Regeringen avser att för år

1997, med medel som står till regeringens förfogande, tillföra verksamheten

vissa medel.

E 3. Exportkreditnämnden1

1994/95 Utgift 232 2982

1995/96 Anslag 1 Utgiftsprognos 176 296

 därav 1996 148 230

1997 Förslag 120 000

1998 Beräknat 61 619

1999 Beräknat 31 547

1 Anslaget benämndes tidigare Exportkreditnämnden, täckande av vissa utgifter

för skadeersättningar.

2 Beloppen anges i tusental kr.

 Exportkreditnämnden (EKN) skall genom utfärdande av garantier främja svensk

export. Garantin utgör en försäkring mot vissa förluster i samband med export

till och investeringar i utlandet. För garantin betalas en premie som är

relaterad till risken. Garantigivning har, efter beslut av riksdagen våren 1990,

skett inom två system: ett n-system (normalgarantisystem) och ett LT-system

(Long Term). I det senare har en särskild prövning gjorts vad gäller svenskt

samhällsintresse.

 Anslaget används för att ge EKN kompensation för den ränta nämnden betalar för

sin upplåning avseende den gamla verksamheten (garantier utfärdade före den 1

juli 1990) samt för att ge EKN ersättning för skuldlättnader (prop. 1991/92:100

bil. 4, s. 224, 227, bet. 1991/92:NU23, rskr. 1991/92:227). De anslagsbelopp som

anges ovan avser endast räntekompensation för den gamla verksamheten.

Ytterligare belastning av anslaget kan bli aktuell som ett resultat av

internationella förhandlingar om skuldavskrivning. För att EKN skall kunna

fullgöra sina åtaganden införs från och med år 1997 obegränsad upplåningsrätt i

Riksgäldskontoret.

 EKN har med skrivelse den 11 april 1996 inkommit med underlag för en bedömning

av verksamhetens omfattning och inriktning. Skrivelsen har remissbehandlats.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| EKN skall genom utfärdande av garantier främja svensk export. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 120 000 tkr |

| |

| Övrigt |

| Anslaget har tidigare varit ett s.k. 1000-kronorsanslag. |

| Garantigivningen föreslås fr.o.m. år 1997 ske i ett ordinarie |

| garantisystem med resultatkravet att verksamheten totalt sett |

| skall vara självbärande över tiden. Regeringen föreslår också ändrade|

| krav på den underliggande exportaffären avseende |

| säkerhetsgarantier i enlighet med EKN:s förslag. Regeringen |

| tillstyrker EKN:s förslag om totalram för den ordinarie |

| garantiverksamheten samt ram för investeringsgarantier i |

| utlandet. Regeringen föreslår att EKN ges obegränsad upplåningsrätt|

| i Riksgäldskontoret. |

--------------------------------------------------------------------

Avveckling av n- och LT-systemen

Riktlinjerna för n- och LT-systemen tillkom i ljuset av skuldkrisen

(exportkreditutredningen SOU 1988:42). Med tanke på förlustriskerna i affärer

med långa risktider skulle garantigivningen delas i ett system med överblickbara

risker (n) samt ett system med i huvudsak längre risktider (LT). I n-systemet

förutsågs att riskerna dessutom skulle vara väl fördelade och sannolikheten

relativt god för att systemet skulle kunna gå ihop ekonomiskt. I LT-systemet

skulle en ansökan prövas dubbelt, först mot risken, sedan mot samhällsintresset.

Tanken var att detta skulle leda till en gallring. Risktagandet i EKN:s portfölj

skulle på så vis begränsas så att LT-systemet skulle kunna gå ihop på sikt.

 EKN har utvärderat ändamålsenligheten i uppdelningen mellan n- och LT-systemen

och också redovisat hur tillämpningen av systemen fungerat.

 Vid den särskilda bedömningen av samhällsintresset vid behandlingen av LT-

garantiärenden har särskilda kriterier tillämpats. Dessa har bl.a. avsett om det

sökande företaget i ett långsiktigt perspektiv bedömts vara viktigt för Sverige

genom att bidra till förnyelse och omvandling i svenskt näringsliv. Vidare har

vikt lagts vid marknadsstrategiska skäl. Ett förstärkande kriterium har varit

positiva effekter på sysselsättning eller på regional utveckling. Tyngdpunkten

har normalt lagts på en värdering av företagets totala verksamhet och inte på

enstaka affärer. Praxis har blivit att det konstaterats att företaget har

generella LT-skäl och fokusering har gjorts på de marknadsstrategiska skälen.

LT-prövningen har inte lett till att någon enda garantiansökan avslagits på

grund av bristande samhällsintresse.

 EKN konstaterar mot denna bakgrund att den särskilda LT-prövningen inte har

utgjort ett instrument för gallring av ansökningar. LT-prövningen har vidare

givit begränsad vägledning om huruvida en affär representerar ett

samhällsintresse utöver vad som generellt gäller för affärer som garanteras av

EKN. Risktagande på stora belopp och långa tider kan och bör, enligt EKN:s

uppfattning, motiveras på annat sätt än som gjorts i LT-systemet.

 EKN framhåller att nämndens verksamhet i sin helhet kan sägas utgöra ett

svenskt samhällsintresse. Enligt EKN:s erfarenhet medför LT-affärer med

acceptabel riskbild normalt positiva effekter för samhället. LT-prövningen

orsakar också merarbete och kostnader både för kunderna och EKN.

 EKN framhåller att riskprövning och noggrann avvägning av risktagandet är det

väsentligaste inslaget i EKN:s verksamhet. Nämnden har, konstaterar man, i LT-

systemet inte tagit några oacceptabla risker.

 EKN konstaterar att man, i likhet med motsvarande institut i andra länder, har

en betydande riskkoncentration, särskilt i LT-systemet, och att fördelningen

mellan de två systemen inte har blivit den förutsedda. EKN:s n-system har blivit

för litet, vilket lett till osäkra förutsättningar för att det skall bli

självbärande.

 Nämnden framhåller att den svenska export- och exportörstrukturen gör det

svårt att åstadkomma tillfredsställande riskspridning i EKN:s portfölj och att

den nuvarande uppdelningen i n- och LT-system komplicerar hanteringen av

volymproblemet. Vid de tillfällen då volymfrågan ställts på sin spets, har

fortsatt garantigivning i praktiken motiverats av nödvändigheten att ge fortsatt

stöd för svensk export på marknader där andra länders exportföretag får stöd av

sina garantiinstitut. Någon särskild motivering bör, enligt EKN, i ett sådant

perspektiv inte krävas för enskilda affärer. Utgångspunkten bör, enligt EKN,

vara att EKN:s garantisystem skall möjliggöra för svensk export att konkurrera

på internationella marknader. Om det skall vara möjligt att konkurrera med stora

länder om stora kontrakt, krävs att EKN kan acceptera höga exponeringar på vissa

enstaka marknader. Det är enligt EKN:s uppfattning just detta konkurrensmotiv,

och inte samhällsintresset i enskilda affärer, som framstår som motivet för att

staten genom EKN tar på sig de betydande risker och den ökade osäkerhet om

verksamhetens utfall, som en snedbalanserad riskportfölj medför.

 En internationell jämförelse ger, enligt EKN, vid handen att det är ovanligt

med uppdelning av statlig garantigivning i system med olika resultatkrav. I de

relativt få fall då ett andra system förekommer, syftar detta enbart till att

möjliggöra en politisk styrning av och markera ett politiskt ansvarstagande för

ett risktagande som är tveksamt inom ramen för en verksamhet som skall vara

självbärande. Det svenska LT-systemet är internationellt sett unikt, även i

syfte att minska garantivolymen genom en gallring bland affärer som först

befunnits acceptabla ur risksynpunk.

 Det finns, enligt EKN, anledning att överväga hur koncentrationen av även

andra än politiska risker bör hanteras, exempelvis stora kommersiella risker och

projektrisker samt koncentration av risker till vissa branscher. Dessa frågor

har blivit mer aktuella under de senaste åren, bl.a. till följd av den

privatisering av statliga och kommunala verksamheter som pågår på många håll i

världen och som lett till att behovet att finansiera s.k. projektrisker ökat.

EKN:s framtida system för volymhantering kan därför inte grundas på enbart den

politiska riskaspekten.

 EKN föreslår mot denna bakgrund att de nuvarande n- och LT-systemen avskaffas

och att EKN endast skall ha ett garantisystem i den ordinarie verksamheten.

Garantisystemet skall vara enkelt att tillämpa och onödig byråkrati undvikas.

Kravet på riskspridning bör gälla hela riskportföljen. En fortlöpande

uppföljning av volymutveckling och riskkoncentration skall ske.

 Eftersom oönskad volym-/riskkoncentration enligt nämndens bedömning sannolikt

inte kommer att kunna undvikas - med tanke på strukturen och inriktningen i den

svenska exporten - behövs ett sätt att hantera stora belopp. EKN föreslår att

aktuella volymproblem, liksom andra problem som föreligger vad gäller att

hantera riskportföljen, varje år redovisas i skrivelse till regeringen. EKN

avser vidare anmäla hur man avser att handskas med de aktuella problemen.

Statsmakterna kan därmed bedöma om EKN:s åtgärder innebär lämpliga avvägningar

med hänsyn till riktlinjerna för verksamheten.

 EKN föreslår att nämnden även i fortsättningen skall kunna hänskjuta ärenden

av större vikt till regeringens prövning. Nämnden påpekar att nuvarande

riskkoncentration till en del accepterats genom regeringsbeslut.Inom ramen för

de av statsmakterna fastställda övergripande målen och restriktionerna för

verksamheten, avser EKN:s styrelse att utforma riktlinjer för styrningen av den

fortsatta garantigivningen. Detta arbete innefattar bl.a. översyn av mätsystem

och styrinstrument för volymhantering. I detta sammanhang uppmärksammas särskilt

behovet att hantera koncentration av stora kommersiella risker och projektrisker

samt koncentration av risker till vissa branscher.

 Principerna för finansiering av EKN:s verksamhet bör, enligt EKN, vara

oförändrade. Som resultatkrav för det nya garantisystemet föreslås att

garantigivningen skall bedrivas med målet att totalt sett vara självbärande över

tiden. Resultatprognoser skall, förutom på sedvanligt sätt, göras även i form av

riskmässiga bokslut. Som hittills skall EKN:s premier vara tillräckliga för att

med rimlig säkerhet täcka verksamhetens långsiktiga kostnader och förluster.

 Regeringen konstaterar att EKN, sedan de nu gällande riktlinjerna lades fast

år 1990, fortlöpande har informerat regeringen om utvecklingen av verksamheten.

Regeringen har inte haft något att erinra mot det sätt på vilket nämnden tolkat

och implementerat dessa riktlinjer. Utvecklingen av EKN:s resultat är positiv

både vad avser det kassamässiga resultatet och det riskbaserade.

 Samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan, utom Riksrevisionsverket

(RRV), har ställt sig bakom EKN:s förslag. RRV menar att den föreslagna

ändringen leder till att statens risk för förlust ökar ytterligare.

 Regeringen instämmer i EKN:s bedömningar och analys i denna fråga. De

nuvarande n- och LT-systemen bör avskaffas och den ordinarie garantiverksamheten

ske i ett garantisystem. Verksamheten skall bedrivas med målet att den totalt

sett skall vara självbärande över tiden. EKN:s riskbedömningar påverkas inte av

avskaffandet av n- och LT-systemen. Liksom hittills skall god riskspridning

eftersträvas. När det är önskvärt ur riskspridningssynpunkt, skall EKN sträva

efter riskdelning med andra garantiinstitut.

 Frågor rörande volymutveckling och riskkoncentration skall tas upp i nämndens

skrivelse till regeringen inför budgetpropositionen. Skrivelsen skall också

innehålla redovisningar och prognoser för verksamhetens kassamässiga och

riskbaserade resultat, information om garantiutfästelser och förbindelser, antal

garantier samt de likvida resursernas storlek och förändring. Därutöver skall

EKN inför vårpropositionen till regeringen lämna information om förändringar i

riskbedömningar m.m. och i övrigt ge den information som regeringen önskar för

att kunna ta ställning till omfattningen och inriktningen av verksamheten.

Portföljgarantier och säkerhetsgarantier

EKN:s verksamhet är i huvudsak uppbyggd för att ge garanti för enstaka

exportaffärer. Det är dock vanligt att garantigivare, både statliga och privata,

garanterar risker i samlad form, s.k. portföljförsäkringar. Bland svenska

företag finns en efterfrågan på sådana portföljgarantier, främst för korta

risker.

 EKN har i skrivelsen till regeringen redovisat vissa förhållanden som

begränsar nämndens möjligheter att lämna portföljgarantier. För att öka dessa

möjligheter bereds för närvarande beslut om ändring i EKN:s instruktion.

 I skrivelsen till regeringen erinrar EKN om det intresse som finns bland

svenska exportörer att med hjälp av EKN utöka sitt försäkringsskydd avseende

s.k. bonder. Intresset avser garantier mot förluster som ett resultat av bl.a.

otillbörligt utnyttjande.

 Vissa begränsningar gäller för närvarande när det gäller EKN:s möjligheter att

utfärda dylika garantier. Dessa avser kravet att den underliggande affären skall

uppfylla EKN:s krav för exportkreditgaranti, bl.a. reglerna i

consensusöverenskommmelsen och reglerna för export av krigsmateriel. Kravet gör

att EKN måste granska och godkänna de underliggande affärerna, vilket i en

portföljgaranti skulle vara resurskrävande och minska intresset från företagens

sida.

 Regeringen delar EKN:s bedömning att kravet på den underliggande affären i

samband med säkerhetsgaranti bör undanröjas. Consensus-överenskommelsen omfattar

endast statsstödda exportkrediter och inte garantier för säkerheter. När det

gäller krigsmateriel och annan strategisk utrustning kan reglering ske i

garantivillkor eller återförsäkringsavtal så att garantin inte gäller om

garantitagaren har exporterat i strid med lagen (1992:1300) och förordningen

(1992:1303) om krigsmateriel.

Ramar för EKN-garantier

Den av riksdagen fastställda totala ramen för den ordinarie garantiverksamheten

uppgår f.n. till 100 miljarder kronor, varav 35 miljarder kronor har reserverats

för n-garantier och 65 miljarder kronor för LT-garantier. Regeringen har

beslutat att EKN:s garantiåtaganden kan uppgå till 25 miljarder kronor för n-

garantier och 45 miljarder för LT-garantier. Utöver ramen för

exportkreditgarantier finns en särskild ram för investeringsgarantier på 2

miljarder kronor.

 Ramutnyttjandet uppgick den 31 december 1995 till 14,1 miljarder kronor för n-

garantier, 34,8 miljarder för LT-garantier (inkluderar även de tidigare s.k. S-

garantierna) och 530 miljoner kronor för investeringsgarantier.

 Regeringen gör bedömningen att totalramen för den ordinarie garanti-

verksamheten bör fastställas till 100 miljarder kronor. Vidare görs bedömningen

att ramen för investeringsgarantier bör ökas till 3 miljarder kronor i enlighet

med EKN:s förslag. Ökningen föranleds av det ökade intresse garantitagare har

visat för risktäckning vid investeringar i stora produktionsanläggningar i

utvecklingsländer. Ett litet antal sådana ansökningar kan ta hela den nuvarande

ramen i anspråk.

Den särskilda garantiramen för Baltikum och Ryssland

EKN administrerar på regeringens uppdrag en särskild garantiram för i första

hand Baltikum och Ryssland. Ramen uppgår till 2 miljarder kronor. EKN har

föreslagit vissa förändringar i riktlinjerna för garantigivningen inom ramen.

Ärendet bereds för närvarande och regeringen avser inom kort besluta om ändrade

riktlinjer. Den särskilda garantiramen behandlas närmare under anslaget B 2.

Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och

exportkreditgarantier under utgiftsområde 7.

Prognoser och bedömningar av verksamhetens resultat

EKN redovisar prognoser för det kassamässiga resultatet under verksamhetsåren

1995/96 (18 månader), 1997 och 1998 samt bedömningar av det ackumulerade

riskvärderade resultatet per den 31 december 1995 enligt tre alternativ; normal,

optimistiskt och pessimistiskt. Redovisningen visar också fördelningen mellan

den gamla och den nya verksamheten. Det riskmässiga resultatet omfattar, utöver

de kassamässiga flödena, även beräknade värden av EKN:s utestående fordringar

och engagemangsrisker. Värderingarna av såväl det kassamässiga som det

ackumulerade riskmässiga resultatet präglas, enligt EKN, av betydande osäkerhet

bl.a. till följd av att en stor del av garantiengagemanget och fordringarna är

koncentrerade till ett fåtal länder.

 Totalt sett redovisar EKN:s prognoser för det kassamässiga resultatet (se

tabell 1) stora förbättringar för de närmaste åren, jämfört med tidigare

prognoser. Sammanräknat, för EKN som helhet, pekar normalalternativet mot ett

kassamässigt överskott om drygt 1 000 miljoner kronor under vart och ett av

budgetåren 1995/96, 1997 och 1998. Det optimistiska alternativet bygger främst

på gynnsammare återvinningsresultat och det pessimistiska grundas, förutom på

sämre återvinningar, på nytillkommande skadefall och risken att skadefall

uppstår på länder där EKN har stora engagemang. Överskott används för att

amortera ned EKN:s skuld i Riksgäldskontoret. Kostnaderna över statsbudgeten för

räntekompensation för det gamla systemet förväntas härigenom minska från 176

miljoner kronor under det förlängda budgetåret 1995/96 till 120 miljoner kronor

år 1997. Hänsyn har inte tagits till eventuell framtida ersättning från

statsbudgeten för skuldavskrivningar.

 Det sammanräknade ackumulerade riskmässiga resultatet (se tabell 2) beräknas

ligga i ett intervall mellan ett underskott om ca 6 miljarder kronor enligt det

pessimistiska alternativet och ett överskott om ca 5,5 miljarder kronor enligt

det optimistiska. Normalalternativet pekar mot ett överskott om ca 2,5 miljarder

kronor. I dessa belopp ingår inte vissa kostnader som under årens lopp ersatts

direkt från statsbudgeten, t.o.m den 31 december 1995 totalt 3,7 miljarder

kronor, vilka utgörs dels av viss kompensation för skuldavskrivning, dels av

ersättning för räntekostnader i den gamla verksamheten.

Tabell 1: EKN:s kassamässiga rörelseresultat

Kassamässigt normalalternativ optimistiskt pessimistiskt

rörelseresultat 1995/96 1997 19981995/96 1997 19981995/96 1997

1998

(i miljoner kr)

 gamla verksamheten 610 590 660 970 900 690 -30

-30 -540

nya verksamheten 480 420 360 880 800 840-790 -

1060 -1120

EKN totalt 1090 1010 10201850 1700 1530-820 -1090

- 1660

Tabell 2: EKN:s ackumulerade riskmässiga resultat

(i siffrorna ingår ej belopp som erhållits från statsbudgeten, sammanlagt 3,7

miljarder kronor t.o.m. 31 dec 1995)

Ackumulerat risk-

mässigt resultatnormalalternativ optimistiskt pessimistiskt

per den 31 dec 1995

(i miljarder kr)

gamla verksamheten+ 2,5 + 4,6 - 2,2

nya verksamheten+- 0 + 0,9 - 3,8

EKN totalt + 2,5 + 5,5 - 6,0

Finansiering av verksamheten

EKN kan, när likvida reserver inte är tillräckliga, låna i Riksgäldskontoret.

Upplåningsrätten är för innevarande budgetår 2 700 miljoner kronor i svenska

kronor och motvärdet av 1 500 miljoner kronor i utländsk valuta i den gamla

verksamheten. I den nya verksamheten är upplåningsrätten för närvarande 1 400

miljoner kronor i svenska kronor och motvärdet av 500 miljoner kronor i utländsk

valuta.

 Regeringen gav den 24 maj 1995 EKN i uppdrag att, inom ramen för sin reguljära

verksamhet, utforma särskilda villkor för garantier för restrisker vid

operationell leasing av civila flygplan, s.k. stipulated loss value (SLV)

garantier. EKN har i skrivelser den 3 april och den 27 juni 1996 pekat på

garantiernas höga grad av ovillkorlighet, innebärande att EKN kan komma att

ställas inför krav att infria garantin med avsevärt kortare varseltid än i den

övriga garantiverksamheten och att utgiftstak inte bör gälla för statliga

garantier.

 Regeringen delar EKN:s bedömning att ett bemyndigande för EKN att utfärda en

garanti också måste innefatta ett bemyndigande att fullgöra garantiåtagandet.

Ett ifrågasättande av EKN:s ovillkorliga rätt att, utan tillstånd från annan,

infria ett garantiåtagande får inte kunna göras.

 Regeringen föreslår i volym 1, avsnitt 5.3.2, en ny modell för garantigivning

i staten. EKN bedriver redan i huvudsak sin verksamhet i enlighet med modellens

principer, t.ex. vad gäller riskbaserade premier och uppdelning i ny och gammal

verksamhet. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att EKN från den 1 januari 1997

ges obegränsad upplåningsrätt i Riksgäldskontoret.

 Regeringen anser vidare att nämnden, i likhet med tidigare budgetår, skall få

räntekompensation för hela sin upplåning för gamla verksamheten. Kostnaderna för

detta under budgetåret 1997 väntas uppgå till 120 miljoner kronor. För år 1998

och 1999 förutses avsevärt lägre belopp.

Skuldavskrivningar

EKN har hittills över statsbudgeten erhållit 837 miljoner kronor som ersättning

för skuldavskrivningar på Polen (774 mkr) och Egypten (63 mkr). Om och när

ytterligare avskrivning görs avseende Egypten (det s.k. tredje steget), kommer

EKN att erhålla ytterligare 42 miljoner kronor enligt tidigare riksdagsbeslut

(prop. 1993/94:100 bil. 4). Beloppet skall användas till amortering i

Riksgäldskontoret.

 På de fattigaste länderna uppgår EKN:s fordringar per 31 december 1995 till

2,7 miljarder kronor. Framtida fordringseftergifter enligt Parisklubbens

skuldlättnadsvillkor kan uppgå till 1,8 miljarder kronor. Skuldlättnader för

dessa länder ersätts till viss del från biståndsanslaget.

EU-anpassning och internationell harmonisering

Inom EU fortsätter diskussioner om avveckling av statligt stöd till

exportkreditförsäkring inom det s.k. konkurrensutsatta området i syfte att

förhindra att statsstödd verksamhet konkurrerar på ojämlika villkor med privata

försäkringsbolag. För EKN:s del är det främst verksamheten med korta garantier

som berörs om EU-regler införs på detta område. Nämnden har vidtagit

förberedande åtgärder för att underlätta en anpassning till dessa regler.

 Vad gäller medellånga och långa garantier fortgår harmoniserings-strävandena i

syfte att skapa lika konkurrensvillkor för EU:s exportörer. På ministerrådets

uppdrag har EU:s rådsarbetsgrupp för exportkrediter presenterat en rapport med

bl.a. riktlinjer för det fortsatta arbetet. På basis av beslut i ministerrådet

skall kommissionen ta fram ett nytt förslag till direktiv. Man avvaktar

tillsvidare utvecklingen inom OECD:s arbete med premier och därtill relaterade

villkor. Detta arbete bedrivs i en särskild expertgrupp under OECD:s

consensusgrupp. Sverige har haft en pådrivande roll och EKN har engagerat sig

särskilt i arbetet med premienivåer. Avsikten är att riktlinjer för premier och

relaterade villkor skall utgöra en del av consensusöverenskommelsen och träda i

kraft 1997.

 Det internationella samarbetet har stor betydelse för att åstadkomma

konkurrensneutralitet. För Sveriges del är det av särskild betydelse att verka

pådrivande vad gäller premier och kostnadstäckning.

E 4. AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning

1994/951 Utgift 59 6252

1995/961 Anslag 42 002 Utgiftsprognos 46 900

 därav 1996 25 100

1997 Förslag 16 500

1998 Beräknat 9 242

1999 Beräknat 5 257

1Anslagen Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB Svensk

Exportkredit, Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av

fartyg m.m. samt Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till

u-länder

2 Beloppen anges i tusental kr.

 Anslaget disponeras för ersättning till AB Svensk Exportkredit (AB SEK) för

eventuellt underskott utgörande skillnaden mellan intäkter och kostnader,

huvudsakligen ränteintäkter och räntekostnader, inom ramen för systemet med

statsstödda exportkrediter som AB SEK lämnar enligt riksdagsbeslut år 1978 och

år 1990. För denna del av verksamheten har AB SEK redovisat ett överskott,

staten tillgodo, om ca 380 miljoner kronor för det förlängda budgetåret 1995/96.

Anslaget omfattar vidare kostnader för räntestöd till finansiering av export av

fartyg, en stödform som upphörde år 1989, och kostnader för vissa förmånliga

krediter till u-länder, dock enbart åtaganden som gjorts t.o.m. år 1984.

 Villkoren för krediterna följer den överenskommelse om statligt stöd vid

exportkreditgivning som Sverige har biträtt inom ramen för OECD, den s.k.

consensusöverenskommelsen.

 AB SEK bedriver upp- och utlåning för statsstödda krediter i en särskild,

avgränsad del av verksamheten och redovisar dem i särskild balans- och

resultaträkning. I den redovisning av anslagsbelastningen som AB SEK gör tre

gånger per år, särredovisas de tre ovan nämnda delposterna.

 Anslagsbelastningen hänförs uteslutande till kostnader för vissa förmånliga

krediter till u-länder. Kostnaderna minskar i takt med att åtagandena upphör. I

det övriga statsstödda systemet förväntas under det förlängda budgetåret 1995/96

överskott i storleksordningen 380 miljoner kronor. Även under åren 1997, 1998

och 1999 förväntas denna del ge överskott om ca 75 miljoner kronor per år till

följd av att AB SEK lyckats hålla upplåningsräntorna under utlåningsräntorna.

 Genom överenskommelse i consensusgruppen inom OECD har möjligheten att ge

räntesubventioner avvecklats. Fr.o.m. september 1995 är det inte längre tillåtet

att erbjuda s.k. SDR-räntor. De offerter som då fortfarande var giltiga har nu

också löpt ut. I stället baseras systemet på s.k. CIRR-räntor som är

approximationer av marknadsräntor.

 AB SEK antog i november 1995 en ny bolagsordning med anledning av riksdagens

beslut (prop. 1995/96:105 s. 42, bet. 1995/96:NU18, rskr. 1995/96:198) att

utvidga AB SEK:s verksamhet till att omfatta även finansieringsverksamhet för

utbyggnad av infrastrukturen i Sverige och utvecklingsprojekt inom

exportindustrin för att stärka den svenska industrins internationella

konkurrenskraft. Näringsutskottet pekar i sitt betänkande på vikten av att ett

ökat deltagande från SEK:s sida i nu aktuella satsningar inte inkräktar på

bankernas traditionella finansiering av svenskt näringslivs utbyggnad inom

landet (1995/96:NU18 s. 4). Regeringen godkände den ändrade bolagsordningen den

28 mars 1996.

 AB SEK har i en särskild skrivelse till regeringen i juli 1996 begärt att dess

styrelse skall få ta beslut om löftesprovision vid exportkreditgivning inom det

statsstödda systemet, dvs. den provision, som AB SEK debiterar för kreditbelopp

som accepterats men ej betalats ut. Riksdagen bemyndigade 1994 regeringen att

besluta om storleken på löftesprovisionen inom det statsstödda

exportkreditsystemet (prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:NU29, rskr. 1993/94:447).

Detta regleras i förordningen (1981:665) om exportkreditfinansiering med

statligt stöd.

 AB SEK har konstaterat att den nu gällande ordningen beträffande

löftesprovisionen har uppenbara svagheter. Det tar för lång tid att i det

enskilda fallet göra undantag från huvudreglerna om nivån på löftesprovisionen

och den tid för vilken provisionen skall tas ut. AB SEK menar att man i de

konkreta affärerna snabbt måste kunna svara upp mot kundernas behov för att ge

dem möjlighet att konkurrera.

 Löftesprovisioner regleras inte i det internationella regelverk som styr

statsstödda exportkrediter.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| AB SEK skall inom systemet för statsstödd exportkreditgivning |

| främja svensk export till för staten lägsta möjliga kostnad och |

| risk. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 16 500 tkr |

| |

| Övrigt |

| Anslaget har tidigare varit uppdelat i tre anslag, Kostnader |

| för statsstödd exportkreditgivning genom AB Svensk Exportkredit,|

| Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av |

| fartyg m.m. samt Ersättning för extra kostnader för förmånlig |

| kreditgivning till u-länder. De två förstnämnda har varit s.k. |

| 1000-kronorsanslag. Regeringen tillstyrker AB SEK:s förslag att |

| dess styrelse bemyndigas fatta beslut om löftesprovisioner. |

--------------------------------------------------------------------

 För svenska exportörer är det väsentligt att ha tillgång till de kreditoffer-

ter med fast ränta som SEK kan erbjuda inom det statsstödda systemet, även om

den direkta räntesubventioneringen har upphört. En utgångspunkt för regeringen

är att svenska företag skall ha möjlighet att erbjuda exportkrediter med villkor

som motsvarar vad företag i konkurrentländerna kan erhålla.

 Regeringen anser vidare att det är önskvärt att AB SEK:s styrelse, av

konkurrenshänsyn, får rätt att fatta beslut om såväl löftesprovisionens storlek

som dess tidsmässiga beräkningsgrund i det statsstödda systemet.

 Regeringen föreslår därför att riksdagen bemyndigar regeringen eller den

myndighet regeringen utser att besluta om löftesprovisionen i det statsstödda

systemet.

 Regeringen bedömer att belastningen på anslaget 1997 uppgår till 16 500 000

kr. För åren 1998 och 1999 förutses lägre belopp.

E 5. Investeringsfrämjande

 Anslagssparande1 875

1995/96 Anslag 75 0002 Utgiftsprognos 74 875

 därav 1996 69 970

1997 Förslag 41 000

1998 Beräknat 38 712

1999 Beräknat 38 712

1 Överföring från anslaget 1994/95 A2 ap3 Styrelsen för Sverigebilden.

2 Beloppen anges i tusental kr.

 De övergripande målen för den investeringsfrämjande verksamheten är att

utländska företag genomför nyinvesteringar och nyetableringar i Sverige samt

samverkar med svenska företag i landet.

 Delegationen för utländska investeringar i Sverige, Invest in Sweden Agency,

är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder. Delegationen har

till uppgift att genom information och kontakter aktivt medverka till att uppnå

det övergripande målet för investeringsfrämjandet. Detta skall ske genom att

sprida olika slag av information om Sverige som investeringsland och ge råd vid

förfrågningar från bl.a. företag, myndigheter, regionala och lokala organ.

Dessutom skall Delegationen initiera, driva och följa upp projekt bl.a. i

samarbete med regionala aktörer. På vissa av de prioriterade utlandsmarknaderna

skall Delegationen bedriva verksamhet genom egen utlandsrepresentation.

 De utgifter som belastar anslaget är dels utgifterna för Delegationens

verksamhet, dels utgifterna för vissa begränsade investeringsfrämjande insatser

som Närings- och handelsdepartementet genomför.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| De övergripande mål som gäller för 1995/96 bör ligga fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 41 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Delegationen för utländska investeringar inrättades den 1 juli 1995 till följd

av riksdagens beslut våren 1995 om omfattningen och inriktningen av politiken

för att främja utländska investeringar (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet.

1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300, prop. 1994/95:150 bil. 12, bet. 1994/95:FiU20,

rskr. 1994/95:453). Delegationen byggde under hösten 1995 och första halvåret av

år 1996 upp sin verksamhet i Sverige och utomlands genom egen representation i

New York och Tokyo. Delegationen planerar att under 1996 genomföra ett antal

konkreta projekt i olika branscher och en intensiv informationsverksamhet genom

bl.a. publicering av ett flertal rapporter om Sverige som investeringsland. En

första rapport, Invest in Sweden, Report 1996, har redan framställts och

publicerats på sex språk. Inom ramen för projekten - som har valts ut i

samarbete med lokala och regionala aktörer - kommer under hösten 1996 ett större

antal utländska företag att kontaktas för att bland dessa därefter välja ut de

företag som skall bearbetas ytterligare för att få till stånd en nyetablering

eller nyinvestering i Sverige.

 De övergripande skälen som låg till grund för statens satsning på

investeringsfrämjande och beslutet att inrätta en delegation gäller fortfarande.

- Det finns ett behov av investeringsfrämjande åtgärder, så att Sverige på lika

 villkor som andra länder skall kunna marknadsföra förutsättningarna för att

 etablera och driva företag i landet och aktivt medverka till sådana

 etableringar och nyinvesteringar. Andra länders satsningar på investe-

 ringsfrämjande fortsätter att öka.

- Det tar viss tid för ett land att etablera sig på "investeringsmarknaden". Ett

 lands engagemang i investeringsfrämjande måste därför vara långsiktigt för att

 nå resultat på gjorda satsningar.

- Det behövs en central koordinator och kompetensutvecklare för de

 investeringsfrämjande aktiviteter som pågår på regional och lokal nivå. Annars

 riskerar dessa satsningar att inte får avsedda effekter.

 Det är enligt regeringens mening för tidigt att göra en samlad bedömning av

Delegationens verksamhet. Den inriktning av verksamheten som framgår av de

planerade aktiviteterna synes dock ligga väl i linje med det övergripande målet

för investeringsfrämjande. Regeringen avser under våren 1997 att genomföra en

extern utvärdering avseende verksamhetens effektivitet och resultat under

budgetåret 1995/96. Utvärderingen skall ske genom användande av konkreta

resultatmått.

 Anslaget föreslås minskas med 9 miljoner kr för år 1997. Anslaget beräknas

således till 41 000 000 kr för år 1997. För år 1998 och 1999 beräknas utgifterna

preliminärt uppgå till 38 712 000 kr vardera året. Regeringen avser att för år

1997, med medel som står till regeringens förfogande, tillföra verksamheten

vissa medel.

8 F. Konsumentfrågor

8.1 Allmänt

--------------------------------------------------------------------

| Det är viktigt att fullfölja de konsumentpolitiska mål som |

| beslutats av riksdagen i juni 1995. Sverige skall arbeta för |

| att konsumenterna skall få en starkare ställning i EU. Särskilt |

| viktiga områden är märkning och kontroll av livsmedel och |

| hushållens stora skuldsättning. Åtgärder som avser hushållens |

| baskonsumtion och stöd till konsumentgrupper som är ekonomiskt |

| eller socialt utsatta eller av andra skäl har behov av särskilt |

| stöd bör prioriteras. |

| Arbetet för att utarbeta en strategi för att utveckla sådana |

| produktions- och konsumtionsmönster som minskar påfrestningen på|

| miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling bör |

| fortsätta. |

--------------------------------------------------------------------

 De förändringar som sker i det svenska samhället och i omvärlden inverkar i

hög grad på konsumenternas situation. Riksdagen har antagit nya

konsumentpolitiska mål (prop. 1994/95:140, bet. 1994/95:LU32, rskr.

1994/95:438). Konsumentpolitiken tillgodoser många olika syften, exempelvis att

säkerställa en väl fungerande marknad där det är särskilt viktigt att

produkterna som säljs inte är farliga, liksom att uppnå att konsumenterna är

välinformerade och välutbildade i konsumentfrågor och att deras ekonomiska och

rättsliga intressen i övrigt säkerställs. De konsumentpolitiska åtgärderna har

ofta en fördelningspolitisk inriktning.

 När det gäller inriktningen av det konsumentpolitiska arbetet skall åtgärder

som avser hushållens baskonsumtion och stöd till konsumentgrupper som är

ekonomiskt eller socialt utsatta eller av andra skäl har behov av särskilt stöd

prioriteras. Hushållens stora skuldsättning är ett viktigt område för

konsumentpolitiska insatser i form av bl.a. budgetrådgivning och skuldsanering.

I de hushållsekonomiska frågorna ingår även finansiella tjänster som en viktig

del.

 Avregleringen och ökad konkurrens liksom förändringarna såväl på marknaden som

hos enskilda hushåll som en följd av ny teknik medför förändringar för

konsumenterna. Ökningen av antalet alternativ gör att det kan vara svårt att få

grepp om vad det finns för tjänster och vilken kvalitet de har. Det är också

ibland oklart vilket konsumentskydd som gäller. En uppgift för regeringen under

det kommande budgetåret är att uppmärksamma sådana problem och se till att

brukarnas intressen tas tillvara.

 En strategi bör utarbetas på konsumentområdet för att utveckla sådana

produktions- och konsumtionsmönster som minskar påfrestningen på miljön och

bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling.

 Medlemskapet i EU innebär att det inte längre räcker med en bra svensk

konsumentpolitik. Sverige måste också arbeta för att konsumenterna skall få en

stark ställning och inflytande i EU. För att den gemensamma marknaden skall

fungera för vanliga människor måste man kunna dra nytta av den. Konsumenterna

måste veta att det finns regler som tar tillvara deras intressen och som ger dem

rättigheter om det uppstår problem. Regeringen har i en skrivelse till riksdagen

(skr. 1995/96:181, bet. 1995/96:LU26, rskr. 1995/96:292) presenterat mål och

inriktning för det svenska EU-arbetet.

 I det lokala konsumentpolitiska arbetet utgör den kommunala konsu-

mentverksamheten en hörnsten.

Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Konsumentfrågor framgår av följande

sammanställning

(miljoner kronor):

 Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag

Beräknat

 därav

 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998

1999

F. Konsumentfrågor 113,2 157,1 169,3 121,9 105,8 105,3

108,2

8.2 Resultatinformation

I och med EU-medlemskapet har konsumentpolitiken fått ytterligare en dimension.

Det har inneburit utökade arbetsuppgifter för flera av myndigheterna på

konsumentområdet. De resurser som funnits att tillgå för detta ändamål har

utnyttjats väl. Dock kommer de närmaste årens EU-arbete att kräva ytterligare

resurser och effektivisering i arbetet för att Sverige på ett tillfredsställande

sätt skall kunna påverka det arbete som bedrivs inom EU.

 De konsumentpolitiska målen är långsiktiga och ganska omfattande vilket gör

dem svårmätbara. Det är därför svårt att dra några långtgående slutsatser om

resultat och måluppfyllelse. Det är dock regeringens bedömning att den

verksamhet som har bedrivits legat i linje med de mål och den inriktning som

fastställts av riksdagen i enlighet med förslagen i prop. Aktiv konsumentpolitik

(prop. 1994/94:140, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438).

8.3 Anslag

F 1. Marknadsdomstolen

1994/95 Utgift 4 5971 Anslagssparande 2 800

1995/96 Anslag 8 570 Utgiftsprognos 7 100

 därav 1996 5 300

1997 Förslag 5 888

1998 Beräknat 6 081

1999 Beräknat 6 284

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Marknadsdomstolen är en specialdomstol som handlägger mål och ärenden enligt

lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, marknadsföringslagen

(1995:450), lagen (1978:763) med vissa bestämmelser om marknadsföring av

alkoholdrycker, konsumentförsäkringslagen (1980:38), lagen (1984:292) om

avtalsvillkor mellan näringsidkare, produktsäkerhetslagen (1988:1604),

prisinformationslagen (1991:601), konsumentkreditlagen (1992:830),

konkurrenslagen (1993:20), tobakslagen (1993:581) samt lagen (1994:615) om

ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling.

 Det övergripande målet för Marknadsdomstolen är att på ett rättssäkert sätt

och inom rimlig tid avgöra de mål och ärenden som den har att handlägga samt

att leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning inom det

marknadsrättsliga området.

 En jämförelse mellan budget och utfall 1994/95 visar att anslaget inte

utnyttjats fullt ut och att Marknadsdomstolen har ökat anslagssparandet med ca

1,8 miljoner kronor under året. Det höga anslagssparandet förklaras av att

domstolen i samband med Sveriges EU-anslutning beviljades medel att utöka

antalet tjänster. Hittills har inte någon sådan utökning i praktiken erfordrats.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Det övergripande målet för Marknadsdomstolen bör ligga fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 5 888 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Marknadsdomstolens verksamhet vad gäller omfattning och inriktning avgörs i

allt väsentligt av faktorer som ligger utanför domstolens kontroll, såsom

utformningen av lagstiftningen och antalet inkomna mål. Målens svårighetsgrad

varierar, vilket försvårar möjligheten att mäta effektiviteten. Av

årsredovisningen framgår att styckkostnaden för domar och slutliga beslut har

sjunkit i jämförelse med förra budgetåret. Regeringen delar domstolens

bedömning att den utvärdering som gjorts av verksamheten ger vid handen att

effektiviteten i verksamheten är god. Domstolen har under budgetåret 1994/95

avgjort drygt 40 mål. Handläggningstiden är i genomsnitt 7 månader. Arbetet med

att förbättra och utveckla resultatredovisningen kommer att fortsätta.

Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i

revisionsberättelsen avseende Marknadsdomstolen.

 Marknadsdomstolen är nu andra instans för mål enligt konkurrenslagen och

marknadsföringslagen. Den nya ordningen med Stockholms tingsrätt som första

instans och Marknadsdomstolen som andra och sista instans infördes för

konkurrensmål den 1 juli 1993 och för marknadsföringsmål den 1 januari 1996.

Under första halvåret av 1994 inkom de första ärendena enligt den nya

konkurrenslagen till domstolen. Domstolen har för närvarande knappt ett 15-tal

ärenden enligt den gamla marknadsföringslagen. Den nya ordningen torde på sikt

leda till en minskning av antalet inkomna marknadsföringsmål. Den totala

effekten för domstolen av den nya konkurrenslagen och den nya

marknadsföringslagen är dock fortfarande svår att bedöma.

F 2. Konsumentverket

1994/95 Utgift 88 4001 Anslagssparande 7 982

1995/96 Anslag 104 6872 Utgiftsprognos 114 985

 därav 1996 82 006

1997 Förslag 69 445

1998 Beräknat 68 373

1999 Beräknat 70 449

1 Beloppen anges i tusental kr.

2Varav 3 miljoner kronor beslutats på tilläggsbudget till stadsbudgeten (prop.

1995/96:82, bet. 1995/96:LU10, rskr. 1995/96:81).

 Konsumentverket är central förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor. De

övergripande målen för verksamheten är att:

- ge hushållen möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser

 effektivt, ge konsumenterna en stark ställning på marknaden, skydda

 konsumenternas hälsa och säkerhet och medverka till att sådana produktions-

 och konsumtionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och

 bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. I anslutning till detta

 fullgörs de uppgifter som ankommer på Konsumentombudsmannen (KO) enligt lagen

 (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, marknadsföringslagen

 (1995:450) och produktsäkerhetslagen (1988:1604).

 Verket fullgör vidare uppgifter enligt konsumentförsäkringslagen (1980:38),

prisinformationslagen (1991:601), konsumentkreditlagen (1992:630), lagen

(1992:1231) om märkning av textilier, lagen (1992:1232) om märkning av

hushållsapparater, lagen (1992:1326) om personlig skyddsutrustning för privat

bruk, lagen (1992:1327) om leksakers säkerhet, alkoholreklamlagen (1978:763),

hemförsäljningslagen (1981:1361), lagen (1992:1328) om farliga

livsmedelsimitationer, paketreselagen (1992:1672) och tobakslagen (1993:581).

 Verket är också bemyndigad att ge ut föreskrifter enligt lagen (1994:1772) om

tillämpningen av det europeiska märkningssystemet och genom förordningen

(1994:1169) om europeisk miljömärkning.

 En jämförelse mellan budget och utfall 1994/95 visar att anslaget inte

utnyttjats fullt ut och att verket har ett ackumulerat anslagssparande på ca 8

miljoner kronor. En del av anslagssparandet kommer att förbrukas när resterande

del av skuldsaneringsuppdraget genomförs. Dessutom utgör en stor del ett

planerat anslagssparande som avses utnyttjas under innevarande budgetår i

samband med att myndigheten flyttar till nya lokaler under hösten 1996.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| De övergripande målen för Konsumentverket bör ligga fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 69 445 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 31 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 En betydande del av Konsumentverkets resurser används för hushållsekonomiska

frågor. En stor del av förklaringen står att finna i det hårdnande ekonomiska

klimatet och det faktum att fler och fler hushåll har ekonomiska svårigheter.

Den ökade inriktningen på budgetrådgivning och skuldsanering är därför en

naturlig utveckling av verkets verksamhet. Ett annat område som naturligen har

expanderat är det internationella arbetet och främst EU-arbetet. Att få

genomslag för svenska konsumentskyddsintressen och verka för en internationell

förstärkning av konsumentskyddet har under de senaste åren tagit en allt större

del av konsumentverkets resurser i anspråk. Detta är också ett område som blir

allt viktigare de närmaste åren. Standardiseringsarbetet är en viktig del av

detta område. Vidare har miljöfrågorna blivit allt viktigare. Det gäller t.ex.

energiförbrukning, sopsortering, marknadsföring med miljöargument och

miljömärkning. Bl.a. utfärdar verket föreskrifter för EU-blomman. Avregleringar

av offentliga tjänster har inneburit ytterligare områden där konsumentintresset

måste bevakas, t.ex. effekterna för konsumenterna av elavregleringen. Till detta

kommer avregleringen av de finansiella marknaderna vilket kräver ett ökat

engagemang från Konsumentverket när det gäller området för finansiella tjänster.

Verket har budgetåret 1995/96 tillförts 3 miljoner kronor för ett utökat ansvar

på området finansiella tjänster (prop. 1995/96:82, bet. 1995/96:LU10,

rskr.1995/96:81).

 När det gäller Konsumentverkets årsredovisning är redovisningen av

prestationer väl utvecklad. Det är dock svårt att bedöma måluppfyllelse eftersom

regleringsbrevets verksamhetsmål och Konsumentverkets verksamhetsgrenar inte

enkelt går att relatera till varandra.

 Med utgångspunkt i de övergripande målen och verksamhetsmålen i

regleringsbrevet 1994/95 är dock bedömningen att Konsumentverkets verksamhet

har den inriktning som eftersträvats.

 Riksrevisionsverkets revisionsberättelse innehåller inga invändningar mot

redovisningen.

 Nya övergripande mål och verkets interna omorganisation har lagt grunden för

en förbättrad möjlighet att avläsa effekter av och utvärdera verksamheten. Det

finns dock behov av att ange tydligare prioriteringar i verksamheten och en

tydligare koppling mellan verksamhetsmålen och verksamhetsområdena i

resultatredovisningen. Regeringen kommer att i dialog med Konsumentverket

utveckla och förbättra verksamhetsmål, resultat- och kvalitetsmått.

 Det är regeringens bedömning att det är angeläget att fullfölja de

konsumentpolitiska mål som föreslagits av regeringen i proposition Aktiv

konsumentpolitik (prop. 1994/95: 140, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438) samt

som redovisats i regeringens skrivelse om konsumentpolitiken i EU - mål och

inriktning för det svenska arbetet. (skr. 1995/96:181, bet. 1995/96:LU26, rskr.

1995/96:292). Verket måste i detta sammanhang göra kraftfulla insatser i det

svenska arbetet med konsumentpolitiken i EU. Särskilt viktigt i EU-arbetet är

finansiella tjänster, marknadskontroll och insatser som främjar från

miljösynpunkt långsiktigt hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Vidare

är verkets arbete med konsumentgrupper som är ekonomiskt och socialt utsatta

fortsatt av stor vikt. Bl.a. ungdomar, arbetslösa och invandrare är viktiga

målgrupper för detta arbete.

 Konsumentverkets insatser när det gäller områdena hushållsekonomi, miljö och

konsumtion samt deltagande i dessa och andra arbetsområden, t.ex.

standardisering inom ramen för EU:s konsumentpolitik, kommer vidare att kräva

betydande resurser. Regeringen anser att konsumentinflytande på den europeiska

standardiseringen är nödvändigt för att säkerställa att varor som säljs i

Sverige är säkra och för att stärka konsumenternas ställning i Europa.

Konsumentverkets insatser på standardiseringsområdet bör därför ligga kvar på

oförändrat hög ambitionsnivå. Särskilda medel har beräknats under anslaget B 6.

Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. för standardise-

ringsprojekt. Av Konsumentverkets anslagsframställning framgår att de särskilda

medel som år 1991 anvisades för produktion av bränsleförbrukningsfoldern i och

med tryckningen av årets folder är förbrukat. Regeringen avser att uppdra åt

Vägverket och Konsumentverket att årligen fr.o.m. 1997 ge ut en samlad

konsumentinformation om bilar, inkluderat bl.a. bränsleförbrukning. Kostnaderna

bör täckas inom respektive myndighets ramar.

 Mot denna bakgrund bör Konsumentverket anvisas ett anslag på 69 445 000 kr. I

detta belopp inkluderas den resursförstärkning som verket fått för ett utökat

ansvar på området finansiella tjänster. Det är regeringens bedömning att

eventuellt behov av ökade resurser med anledning av de insatser verket måste

göra i bl.a. EU-arbetet skall finansieras genom omfördelning inom befintligt

anslag.

F 3. Allmänna reklamationsnämnden

1994/95 Utgift 12 7971 Anslagssparande 749

1995/96 Anslag 20 518 Utgiftsprognos 20 600

 därav 1996 14 800

1997 Förslag 13 788

1998 Beräknat 13 857

1999 Beräknat 14 279

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Allmänna reklamationsnämnden (ARN) har till uppgift att pröva tvister mellan

konsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttigheter som

tillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk, s.k. konsumenttvister, och ge

rekommendationer om hur tvister bör lösas. Nämnden skall också yttra sig i

konsumenttvister på begäran av domstol, stödja den kommunala

konsumentverksamhetens medling i konsumenttvister genom bl.a. utbildning,

rådgivning och information samt informera konsumenter och näringsidkare om

nämndens praxis.

 Det övergripande målet är att nämnden på ett snabbt och ändamålsenligt sätt

skall pröva de konsumenttvister som anmäls till nämnden.

 En jämförelse mellan budget och utfall 1994/95 visar att anslaget inte

utnyttjats fullt ut utan anslagssparandet ökat något. Nämndens kostnader

avseende hyror och ersättning till ledamöter har ökat under budgetåret 1995/96

vilket minskat anslagssparandet. ARN kommer att under innevarande budgetår göra

investeringar i datorutrustning som på sikt torde leda till vissa

rationaliseringar. I samband med införandet av det nya datorsystemet kommer

nämnden att få ökade kostnader för utbildning.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Det övergripande målet för Allmänna reklamationsnämnden bör ligga|

| fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 13 788 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Årsredovisningen ger en bra bild av den verksamhet som ARN har bedrivit

under året. Handläggningstiderna har minskat. Väntetiderna är nu drygt fyra och

en halv månad för ärenden som avgjorts med intresseledamöter och drygt en och

halv månad för ärenden som avgjorts i ett enklare förfarande utan

intresseledamöter. Motsvarande siffror för året innan var drygt fem månader och

två månader för ärenden som avgjorts utan intresseledamöter. Antalet inkomna

ärenden är lika stort som året innan. Den avdelning som framför allt fått en

ökad ärendetillströmning är reseavdelningen med drygt 200 fler ärenden än förra

året.

 Regeringen konstaterar att Riksrevisionsverket inte haft några invändningar i

revisionsberättelsen avseende Allmänna reklamationsnämnden. Arbetet med att

förbättra och utveckla resultatredovisningen kommer att fortsätta inom ramen för

myndighetsdialogen. Effektivisering av datorstödet, nämndens stöd till de

kommunala vägledarna och nämndens arbete med kvalitetssäkring är frågor som

kommer att behandlas inom ramen för dialogen.

F 4. Fastighetsmäklarnämnden

1995/96 Anslag 7 2001 Utgiftsprognos 7 240

 därav 1996 5 800

1997 Förslag 5 945

1998 Beräknat 6 134

1999 Beräknat 6 349

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Fastighetsmäklarnämnden inrättades den 1 oktober 1995 i enlighet med den nya

fastighetsmäklarlag (1995:400) som antogs av riksdagen den 7 april 1995.

Regeringen har beslutat om fastighetsmäklarförordningen (1995:1028) och

förordningen (1995:1029) med instruktion för Fastighetsmäklarnämnden. Lagen och

förordningarna trädde i kraft den 1 oktober 1995.

 Nämnden skall verka som central myndighet för registrering av och tillsyn

över fastighetsmäklare och skall särskilt inrikta sin verksamhet på att

fastighetsmäklarna följer god fastighetsmäklarsed, att information sprids om vad

god fastighetsmäklarsed innebär och att mäklarna har en god utbildning för sin

uppgift.

 Enligt fastighetsmäklarförordningen gäller att den som vill bli registrerad

som fastighetsmäklare skall ansöka om detta hos nämnden. För prövning av en

ansökan tas avgift ut enligt avgiftsförordningen (1992:191). Den som är

registrerad som fastighetsmäklare skall från och med kalenderåret efter

registreringsåret betala en årlig avgift. Utgångspunkten är att staten skall få

full kostnadstäckning för arbetet med registrering av och tillsyn över

fastighetsmäklare.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Det övergripande målet för Fastighetsmäklarnämnden bör ligga fast.|

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 5 945 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 1 800 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Nämnden har varit verksam ett knappt år. Det är för tidigt att göra någon

utvärdering av nämndens verksamhet. Nämnden beräknar att avgiftsinkomsterna från

ansöknings- och årsavgifter kommer att uppgå till 6 750 000 kr. Dessa medel

redovisas mot inkomsttitel 2553 Registreringsavgift till

Fastighetsmäklarnämnden. Avgifterna för examination beräknas till 1 800 000 kr.

 Regeringen delar nämndens bedömning att verksamheten under år 1997 bör

koncentreras kring själva tillsynen av fastighetsmäklare samt kring

utbildningsfrågorna. Utbildningsfrågorna är betydelsefulla för att garantera

kvaliteten på de mäklare som ansöker om registrering.

F 5. Stöd till konsumentorganisationer

1994/95 Utgift 8001 Reservation 3 681

1995/96 Anslag 6 150 Utgiftsprognos 8 800

 därav 1996 6 300

1997 Förslag 4 100

1998 Beräknat 4 100

1999 Beräknat 4 100

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Sedan år 1990 har särskilda medel anslagits till stöd för ideella konsu-

mentorganisationer. Medlen skall bl.a. kunna användas till stöd åt såväl

befintliga konsumentorganisationer som för att stödja och stimulera uppbyggnaden

av nya organisationer.

 En jämförelse mellan budget och utfall 1994/95 visar att en stor del av

reservationsanslaget inte utnyttjats. Förklaringen till detta är bl.a. att

flertalet konsumentorganisationer fortfarande är under uppbyggnad och saknar

resurser för att ansöka om och hantera dessa medel. Det kan vidare vara så att

informationen om dessa medel varit bristfällig. Prognosen för innevarande

budgetår är att anslagna och reserverade medel i stort sett kommer att

utnyttjas.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 4 100 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Av Konsumentverkets årsredovisning för 1994/95 framgår att stöd till

organisationer har lämnats till 13 projekt på totalt 1,5 miljoner kronor.

 Konsumentverkets ekonomiska stöd till organisationerna för projekt på

livsmedelsområdet år 1991-1994 har utvärderats av Högskolan i Örebro.

Utvärderingen omfattar 47 projekt och visar bl.a. att verkets ekonomiska stöd

har varit en förutsättning för projekten men att verkets personella resurser

inte riktigt räckt till för t.ex. erfarenhetsutbyte mellan organisationerna.

 Regeringen anser att konsumentorganisationerna spelar en viktig roll i

Europasamarbetet. I sin egenskap av frivilliga organisationer utövar de

inflytande genom andra kanaler än dem som EU-ländernas regeringar har.

 Sveriges konsumentråd har ett brett kontaktnät inom EU och finns

representerade i bl.a. den Europeiska konsumentorganisationen Bureau Européenne

des Union de Consommateur (BEUC) och representerar den svenska konsumentrörelsen

i EU:s konsumentråd - The Consumer Consultative Council (CCC). Vidare deltar

rådet i ANEC - den europeiska organisationen för ökat konsumentinflytande i

standardiseringen.

 Sveriges konsumentråd bör även fortsättningsvis kunna medverka till en

fördjupad diskussion och debatt om hur konsumentskyddet skall kunna stärkas i

Europa. Rådet har också en viktig uppgift att sprida information om arbetet inom

EU till sina medlemsorganisationer.

 Mot denna bakgrund anser regeringen att Sveriges konsumentråd bör få fortsatt

ekonomiskt stöd bl.a. för att företräda konsumenterna i europaarbetet. Medel för

detta har beräknats under detta anslag. Regeringen kommer att ange de närmare

villkoren för stödet.

 Även andra konsumentorganisationer bör liksom hittills kunna få ekonomiskt

stöd som bör fördelas av Konsumentverket.

 Regeringen gör bedömningen att anslaget till stöd till konsumentorgani-

sationer bör bibehållas på en oförändrad nivå för åren 1998 och 1999.

F 6. Stöd till konsumentforskning

1994/95 Utgift 1 6001 Reservation 2 651

1995/96 Anslag 3 000 Utgiftsprognos 3 700

 därav 1996 3 100

1997 Förslag 2 070

1998 Beräknat 2 121

1999 Beräknat 2 170

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Genom riksdagens forskningspolitiska beslut våren 1993 (prop. 1992/93:170,

bet. 1992/93:LU48, rskr. 1992/93:329) anvisades 2 100 000 kr till

Konsumentverket för att utveckla forskning på konsumentområdet.

 Jämförelse mellan budget och utfall 1994/95 visar att en stor del av

reservationsanslaget inte utnyttjats. Förklaringen till detta är att det

föreligger vissa eftersläpningar i utbetalningar av medel.

 Konsumentforskningsutredningens betänkande Forskning för vår vardag (SOU

1996:10) innehåller förslag om en utbyggnad av konsumentforskningen. Utredningen

föreslår ett inrättande av ett konsumentforskningsråd som efter en fyraårig

uppbyggnadsperiod skulle disponera ett årligt anslag på 50 miljoner kronor.

Forskningsrådets verksamhet föreslås finansieras dels genom att ett belopp på

sammanlagt 12 miljoner kronor överförs från de forskningsråd som idag

finansierar konsumentforskning, dels genom ett nytillskott på 38 miljoner

kronor.

 Ett alternativt förslag från utredningen är en forskningsdelegation, knuten

till Konsumentverket, som skulle initiera, stödja och samordna forskningen.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 2 070 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Av Konsumentverkets årsredovisning för budgetåret 1994/95 framgår att verket

beviljat 2 270 000 kr till olika forskningsprojekt.

 De forskningsprojekt som genomförts har bl.a. gett värdefull information om

verkningar av olika konsumentpolitiska åtgärder. De har vidare gett kunskaper om

konsumentens roll på marknaden och som brukare av varor och tjänster.

 Det är enligt regeringens mening angeläget att forskningen på konsumen-

tområdet kan utvecklas. Ett område för sådan forskning är hur konsumenternas

resurser, attityder och beteenden påverkas av olika förändringar i samhället,

däribland EU-medlemskapet.

 Regeringens bedömning är att anslaget som för närvarande disponeras av

Konsumentverket bör utgöra en grund för en utbyggnad av konsumentforskningen. En

del av de medel som i dag disponeras av Konsumentverket bör i stället

disponeras av Forskningsrådsnämnden (FRN). För att ge FRN en rimlig möjlighet

att utveckla konsumentforskningen bör anslagsmedel garanteras för 3 år framåt.

Till Forskningsrådsnämnden bör kopplas en konsumentforskningskommitté med

forskare och en referensgrupp med företrädare för Konsumentverket,

konsumentorganisationer m.m. Närmare förslag om utformning av och inriktning på

en sådan kommitté föreslås i regeringens forskningsproposition.

 De forskningsprojekt som bedrivits i Konsumentverkets regi har i allmänhet

varit inriktade på sektorns behov och inte varit av grundforskningskaraktär. För

att ge Konsumentverket möjlighet att avveckla pågående projekt och vid-

arebefordra erfarenheter och idéer vid tillskapandet av forskningskommittén gör

regeringen bedömningen att verket för år 1997 bör disponera 500 000 kr för

insatser på detta område. En sådan förstärkning behövs även i ett

övergångsskede för att verket skall kunna ha en rimlig möjlighet att aktivt

medverka i arbetet med att utveckla konsumentforskningen.

 Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget till konsumentforskning

förs upp med 2 070 000 kr.

F 7. Bidrag till miljömärkning av produkter

1994/95 Utgift 5 0001

1995/96 Anslag 6 900 Utgiftsprognos 6 900

 därav 1996 4 600

1997 Förslag 4 600

1998 Beräknat 4 600

1999 Beräknat 4 600

1 Beloppen anges i tusental kr.

 Målet för miljömärkningsverksamheten är att genom frivillig miljömärkning

stimulera utveckling och användning av produkter som ur miljösynpunkt är bättre

än andra i övrigt jämförbara produkter.

 Ett harmoniserat nordiskt system för miljömärkning av produkter infördes

under år 1989. Den frivilliga miljömärkningen i Sverige inom ramen för detta

system organiseras och drivs av SIS-Standardiseringen i Sverige (SIS) och leds

av Miljömärkningsstyrelsen. Verksamheten regleras i ett avtal mellan staten och

SIS. Den nordiska miljömärkningens organisatoriska form och hemvist har utretts

av Statskontoret under år 1995. Utredningen bereds för närvarande i rege-

ringskansliet och beslut om eventuella förändringar kommer under våren 1997.

 Sedan den 1 maj 1992 gäller inom EU en förordning om miljömärkning. EG-

förordningen återspeglar i stort de principer som gäller för den nordiska

miljömärkningen. Enligt förordningen skall medlemsländerna utse det eller de

organ som ansvarar för de uppgifter som anges i förordningen. Regeringen har

utsett SIS att vara behörigt organ för EU:s miljömärkningssystem i Sverige.

 Kommissionen inledde i januari 1996 en utvärdering av EU:s miljömärk-

ningssystem. Ett förslag till ändring av förordningen och eventuella

förändringar i organisationsform m.m. avses vara klart i slutet av år 1996.

 Miljömärkningen skall på sikt finansieras genom avgifter och ersättningar

från de företag som får sina produkter miljömärkta.

 De utgifter som belastar anslaget och som hänförs till det nordiska systemet

är främst kostnader för kriterieutveckling och revidering av redan fastställda

kriterier samt information om och marknadsföring av systemet. Utgifter som

följer av att handha EU:s miljömärkningssystem gäller i huvudsak kostnader för

att delta i kommissionsmöten av olika karaktär såsom möten med behöriga organ,

expertgruppsmöten för kriterieutveckling m.fl.

Regeringens överväganden

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Anslag 4 600 tkr |

| |

| Övrigt |

| Licensintäkter från den nordiska miljömärkningen beräknas uppgå till|

| ca 10 800 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Enligt SIS årsredovisning finansierades ca 2/3 av miljömärkningsverksamheten

under år 1995 genom licensintäkter från den nordiska miljömärkningen. För

verksamhetsåren 1996 och 1997 beräknas samma relation mellan statsanslag och

licensintäkter råda.

 EU:s miljömärkningssystem har ännu inte gett några intäkter. På den svenska

marknaden har endast en produkt beviljats licens för EU:s miljömärke. Under år

1997 förväntas inte EU-märkningen ge intäkter som mer än marginellt kan bidra

till att täcka kostnader på detta område, vilka följer av medlemskapet.

 Med hänsyn till att det nordiska miljömärkningssystemet kräver ett omfattande

nordiskt samarbete samt till att EU:s miljömärkningssystem inte förutses ge

intäkter av någon betydelsefull storlek anser regeringen att miljömärknings-

verksamheten bör få fortsatt statligt stöd. Stödet är avsett att täcka kostnader

för det svenska deltagandet i det nordiska samarbetet kring det nordiska

miljömärkningssystemet samt de kostnader som följer av medlemskapet och som kan

hänföras till EU:s miljömärkningsordning.