Redovisning av skatteutgifter 2008

Regeringens skrivelse 2007/08:123

Redovisning av skatteutgifter 2008

Regeringens skrivelse 2007/08:123

Redovisning av skatteutgifter 2008

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 10 april 2008

Fredrik[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

(Finansdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I denna skrivelse redogör regeringen för de indirekta stöd som skatteutgifterna utgör på statsbudgetens inkomstsida. Därmed ges underlag till prioritering mellan olika stöd. Skrivelsen består av ett inledande förklarande kapitel, en tabell över de olika skatteutgifterna och mer ingående beskrivningar av de enskilda skatteutgifterna. Regeringen har årligen, sedan 1996, redovisat skatteutgifter. Tidigare år har skatteutgifterna redovisats i en bilaga i den ekonomiska vårpropositionen.

Redovisning av skatteutgifter 2008

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

Redovisning av skatteutgifter 2008

Innehållsförteckning

1TU

UT

InledningTU

UT ...............................................................................................................

13

2TU

UT

SkatteutgifternaTU

ur ett budgetperspektivUT ............................................................

13

2TU

.1UT

SkatteutgifternasTU

omfattningUT ...............................................................

14

3TU

UT

BeskrivningTU

av jämförelsenormUT ...........................................................................

14

3TU

.1UT

NormerTU

för inkomstbeskattningUT..........................................................

15

3TU

.2UT

NormTU

för indirekt beskattning av förvärvsinkomsterUT ........................

15

3TU

.3UT

NormTU

för mervärdesskattUT .....................................................................

15

3TU

.4UT

NormTU

för punktskatterUT.........................................................................

16

4TU

UT

BeräkningsmetoderTU

UT ..............................................................................................

16

4TU

.1UT

SaldopåverkandeTU

skatteutgifterUT ............................................................

16

4TU

.2UT

IckeTU

saldopåverkande skatteutgifterUT ....................................................

17

5TU

UT

SkatteutgifterTU

2008UT ...............................................................................................

17

5TU

.1UT

NyheterTU

UT..................................................................................................

17

5TU

.2UT

SaldopåverkandeTU

skatteutgifter i sammandragUT ....................................

18

5TU

.2.1UT

InkomstbeskattningTU

UT..............................................................................

18

5TU

.2.2UT

IndirektTU

beskattning av förvärvsinkomsterUT .........................................

18

5TU

.2.3UT

MervärdesskattTU

UT

......................................................................................

18

5TU

.2.4UT

PunktskatterTU

UT ..........................................................................................

19

5TU

.2.5UT

SkattereduktionerTU

UT..................................................................................

19

5TU

.2.6UT

KrediteringTU

på skattekontoUT ..................................................................

19

5TU

.2.7UT

SkattesanktionerTU

UT....................................................................................

19

5TU

.3UT

IckeTU

saldopåverkande skatteutgifter i sammandragUT ............................

19

6TU

UT

RedovisningTU

av skatteutgifterUT ..............................................................................

19

7TU

UT

BeskrivningTU

av enskilda skatteutgifterUT ................................................................

25

7TU

.1UT

SaldopåverkandeTU

skatteutgifterUT ............................................................

25

ATU .UT

InkomstTU

av tjänst och allmänna avdragUT................................................

25

A1TU

.UT

SchablonberäknadTU

kapitalavkastning i fåmansaktiebolagUT ...................

25

A2TU

.UT

SchablonbeloppetTU

i förenklingsregelnUT .................................................

25

A3TU

.UT

LöneunderlagetTU

i fåmansaktiebolagUT .....................................................

25

A4TU

.UT

KapitalvinstTU

på kvalificerade aktierUT ......................................................

25

A5TU

.UT

ArbetsgivaresTU

kostnader för arbetstagares pensionUT ............................

25

A6TU

.UT

UnderskottTU

i aktiv näringsverksamhet m.m.UT.......................................

26

7

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

A7TU

.UT

AvdragTU

för pensionspremierUT .................................................................

26

A8TU

.UT

SjöinkomstavdragTU

UT ..................................................................................

26

A9TU

.UT

PersonaloptionerTU

UT....................................................................................

26

A10TU

.UT

AvdragTU

för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete,

dubbel bosättning och hemresorUT ..........................................................

26

A11TU

.UT

AvdragTU

för resor till och från arbetetUT ...................................................

26

A12TU

.UT

AvdragTU

för inställelseresorUT ....................................................................

26

A13TU

.UT

SänktTU

skatt för utländska nyckelpersonerUT ............................................

27

A14TU

.UT

FörmånTU

av resa vid anställningsintervjuUT ...............................................

27

A15TU

.UT

FörmånTU

av utbildning vid personalavveckling m.m.UT............................

27

A16TU

.UT

FörmånTU

av personaldatorUT ......................................................................

27

A17TU

.UT

FörmånTU

av miljöanpassade bilarUT............................................................

27

A18TU

.UT

StipendierTU

UT

...............................................................................................

27

A19TU

.UT

PersonalrabatterTU

m.m.UT ...........................................................................

28

A20TU

.UT

EUTU -parlamentarikers rese- och kostnadsersättningUT ............................

28

A21TU

.UT

HittelönTU

UT..................................................................................................

28

A22TU

.UT

ErsättningTU

för blod m.m.UT.......................................................................

28

A23TU

.UT

InkomstTU

från försäljning av vilt växande bärUT........................................

28

A24TU

.UT

ErsättningarTU

till statligt anställda stationerade utomlandsUT..................

28

A25TU

.UT

KostnadsersättningTU

till viss personal på SIPRIUT ....................................

28

A26TU

.UT

TjänsteinkomsterU

förvärvade vid vistelse utomlandsUT ..........................

28

A27TU

.UT

TjänsteinkomsterU

förvärvade på vissa utländska fartygUT.......................

28

A28TU

.UT

PersonalvårdTU

UT...........................................................................................

29

A29TU

.UT

FörmånTU

av privat hälso- och sjukvårdUT ..................................................

29

A30TU

.UT

UtjämningTU

av småföretagares inkomstUT.................................................

29

BTU .UT

IntäkterTU

i näringsverksamhetUT ................................................................

29

B1TU

.UT

UttagTU

av bränsleUT .....................................................................................

29

B2TU

.UT

AvverkningsrättTU

till skogUT.......................................................................

29

B3TU

.UT

KapitalvinstTU

på näringsfastigheterUT ........................................................

30

CTU .UT

KostnaderTU

i näringsverksamhetUT ............................................................

30

C1TU

.UT

AvdragTU

för kostnader för resor till och från arbetetUT............................

30

C2TU

.UT

MatchingTU

-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtalUT ................

30

C3TU

.UT

KoncernbidragsdispensTU

UT .........................................................................

30

C4TU

.UT

RabatterTU

och liknande från ekonomiska föreningarUT ............................

30

C5TU

.UT

AnläggningTU

av ny skog m.m.UT.................................................................

30

C6TU

.UT

SkadeförsäkringsföretagTU

UT ........................................................................

30

C7TU

.UT

ÖveravskrivningarTU

avseende inventarierUT ..............................................

30

C8TU

.UT

PeriodiseringsfonderTU

UT .............................................................................

30

C9TU

.UT

SubstansminskningTU

UT

................................................................................

31

C10TU

.UT

SkogsavdragTU

UT............................................................................................

31

C11TU

.UT

BidragTU

till regionala utvecklingsbolagUT...................................................

31

C12TU

.UT

BidragTU

till Tekniska museet och Svenska FilminstitutetUT .....................

31

C13TU

.UT

NedskrivningTU

av lager och pågående arbetenUT.......................................

31

C14TU

.UT

SkogsTU

-, skogsskadekonto och upphovsmannakontoUT ..........................

31

C15TU

.UT

RäntefördelningTU

vid generationsskiftenUT ...............................................

31

DTU .UT

IntäkterTU

i kapitalUT

....................................................................................

32

D1TU -D2.UT

AvkastningTU

eget hem och bostadsrättsfastighetUT ..................................

32

D3TU .UT

UtdelningTU

och kapitalvinst på aktier i onoterade bolagUT ......................

32

8

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

D4TU

.UT

UtdelningTU

och kapitalvinst på kvalificerade aktierUT..............................

32

D5TU

.UT

UtdelningTU

av aktierUT ...............................................................................

32

D6TU

.UT

UtdelningTU

och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrätts

föreningarUT

..............................................................................................

32

D7TU

.UT

VärdeförändringTU

på eget hem och bostadsrättUT ....................................

33

D8TU

.UT

VärdeförändringTU

på aktier m.m.UT ...........................................................

33

D9TU

.UT

NedsattTU

kapitalvinstbeskattning vid försäljning av eget hem

och bostadsrättUT ......................................................................................

33

D10TU

.UT

NedsattTU

avkastningsskatt på pensionsmedelUT .......................................

33

D11TU

.UT

NedsattTU

avkastningsskatt på K-försäkringarUT .......................................

33

D12TU

.UT

SchablonmässigtTU

underlag för avkastningsskattUT..................................

33

D13TU

.UT

BegränsningslagenTU

UT.................................................................................

33

D14TU

.UT

FramskjutenTU

beskattning vid andelsbyteUT .............................................

34

D15TU

.UT

SkogsTU

-, skogsskadekonto och upphovsmannakontoUT ..........................

34

ETU .UT

KostnaderTU

i kapitalUT ................................................................................

34

E1TU

.UT

KonsumtionskrediterTU

UT............................................................................

34

E2TU

.UT

KapitalförlusterTU

på marknadsnoterade aktier m.m.UT ............................

34

FTU .UT

SocialavgifterTU

UT

.........................................................................................

34

F1TU

.UT

NedsättningTU

med viss inriktning mot mindre företag,

egenavgifterUT ...........................................................................................

34

F2TU

.UT

RegionalTU

nedsättning av egenavgifterUT ..................................................

34

F3TU

.UT

NedsättningTU

av egenavgifter för personer som har fyllt 18 men

inte 25 årUT ................................................................................................

34

F4TU

.UT

NedsättningTU

med viss inriktning mot mindre företag,

arbetsgivaravgifterUT.................................................................................

35

F5TU

. UT

RegionalTU

nedsättning av arbetsgivaravgifterUT ........................................

35

F6TU

.UT

NedsättningTU

av arbetsgivaravgifter för personer som har fyllt

18 men inte 25 årUT ...................................................................................

35

GTU .UT

SärskildTU

löneskattUT ..................................................................................

35

G1TU

.UT

UtländskaTU

artisterUT..................................................................................

35

G2TU

.UT

ErsättningTU

skiljemannauppdragUT............................................................

35

G3TU

.UT

ErsättningTU

till idrottsutövareUT................................................................

35

G4TU

.UT

SlopadTU

särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt 65 år

men är födda 1938 eller senareUT .............................................................

35

G5TU

.UT

SlopadTU

särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt 65 år

men är födda 1937 eller tidigareUT ...........................................................

35

G6TU

.UT

SlopadTU

särskild löneskatt för anställda som fyllt 65 år men

är födda 1938 eller senareUT .....................................................................

36

G7TU

.UT

SlopadTU

särskild löneskatt för anställda som fyllt 65 år men

är födda 1937 eller tidigareUT ...................................................................

36

HTU .UT

MervärdesskattTU

UT ......................................................................................

36

H1TU

.UT

FörsäljningTU

av tomtmark och byggnaderUT.............................................

36

H2TU

.UT

FörsäljningTU

av konstverk ≥ 300 000 kr/årUT...........................................

36

H3TU

.UT

LotterierTU

UT.................................................................................................

36

H4TU

.UT

LäkemedelTU

UT..............................................................................................

36

H5TU

.UT

InternationellTU

personbefordranUT............................................................

36

9

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

H6TU –H14.Personbefordran, allmänna nyhetstidningar, böcker,

tidskrifter m.m., biografföreställningar, vissa entréavgiftsbelagda

kulturevenemang, kommersiell idrott, upphovsrätter, samt entré

djurparkerUT...............................................................................................

36

H15TU

–H16.Livsmedel och rumsuthyrningUT ...........................................................

37

H17TU

.UT

FörsäljningTU

av konstverk > 300 000 kr/årUT ...........................................

37

H18TU

.UT

OmsättningTU

i ideella föreningarUT ............................................................

37

H19TU

.UT

TidpunktU

för inbetalning i byggnads- och annan

entreprenadverksamhetUT .........................................................................

37

H20TU

.UT

IngåendeTU

skatt på jordbruksarrendeUT .....................................................

37

ITU .UT

PunktskatterTU

UT...........................................................................................

37

I1TU

.UT

EnergiskattTU

på dieselbränsle i motordrivna fordonUT .............................

37

I2TU

.UT

SärskildTU

energiskattebefrielse för naturgas och gasol som

drivmedelUT................................................................................................

37

I3TU

.UT

EnergiskattebefrielseTU

för koldioxidneutrala drivmedelUT .......................

37

I4TU

.UT

EnergiskattebefrielseTU

för elförbrukning vid bandriftUT ..........................

37

I5TU

.UT

EnergiskattebefrielseTU

för bränsleförbrukning vid bandriftUT .................

38

I6TU

.UT

EnergiskattebefrielseTU

på bränsle för inrikes sjöfartUT .............................

38

I7TU

.UT

EnergiskattebefrielseTU

på bränsle för inrikes luftfartUT ............................

38

I8TU

.UT

ElförbrukningTU

i vissa kommunerUT ..........................................................

38

I9TU

.UT

DifferentieratTU

skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmningUT.........

38

I10TU

.UT

EnergiskattebefrielseTU

för biobränslen, torv m.m.UT ................................

38

I11TU

.UT

AvdragTU

för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverkUT ............................

38

I12TU

.UT

ÅterbetalningTU

av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till

industrinUT

.................................................................................................

38

I13TU

.UT

BränsleförbrukningTU

inom industrinUT......................................................

38

I14TU

.UT

BränsleförbrukningTU

inom växthus- och jordbruksnäringenUT ...............

38

I15TU

.UT

ElförbrukningTU

inom industrinUT ..............................................................

39

I16TU

.UT

ElförbrukningTU

inom växthus- och jordbruksnäringenUT ........................

39

I17TU

.UT

MiljöbonusTU

för el producerad i vindkraftverkUT .....................................

39

I18TU

.UT

BefrielseTU

från energiskatt på el vid deltagande i program för

energieffektivisering inom industrinUT ....................................................

39

I19TU

.UT

GenerellTU

nedsättning av koldioxidskatt för industrinUT .........................

39

I20TU

.UT

SärskiltTU

nedsatt koldioxidskatt för naturgas och gasol som

drivmedelUT................................................................................................

39

I21TU

.UT

SärskildTU

nedsättning av koldioxidskatt för industrinUT ..........................

39

I22TU

.UT

GenerellTU

nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom

växthus- och jordbruksnäringenUT...........................................................

39

I23TU

.UT

NedsättningTU

av koldioxidskatt för dieselbränsle till

arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringenUT ..........................

39

I24TU

.UT

ÅterbetalningTU

av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser

till industrinUT............................................................................................

39

I25TU

.UT

KoldioxidskattebefrielseTU

för bandriftUT ...................................................

40

I26TU

.UT

KoldioxidskattebefrielseTU

för inrikes luftfartUT ........................................

40

I27TU

.UT

KoldioxidskattebefrielseTU

för inrikes sjöfartUT .........................................

40

I28TU

.UT

NedsättningTU

av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverkUT ...............

40

I29TU

.UT

KoldioxidskattebefrielseTU

för torvUT..........................................................

40

JTU .UT

SkattereduktionerTU

UT ..................................................................................

40

J1TU .UT

SkattereduktionTU

för anslutning till bredbandUT.......................................

40

10

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

J2TU

.UT

SkattereduktionTU

för sjöinkomstUT ...........................................................

40

J3TU

.UT

SkattereduktionTU

för hushållstjänsterUT....................................................

40

J4TU

.UT

BegränsningsregelTU

småhusUT ....................................................................

40

KTU .UT

KrediteringTU

på skattekontoUT ..................................................................

41

K1TU

-K3.UT AnställningsstödTU

och skyddat arbete hos offentliga

arbetsgivare (OSA)UT ...............................................................................

41

K4TU

.UT

PlusjobbTU

UT .................................................................................................

41

K5TU

.UT

UtbildningsvikariatTU

UT ...............................................................................

41

K6TU

.UT

StödTU

för nystartsjobbUT ............................................................................

41

K7TU

.UT

UtbildningTU

av personal inom vård och äldreomsorgUT ..........................

42

K8TU

.UT

SjöfartsstödTU

UT............................................................................................

42

K9TU

.UT

InvesteringsstimulansTU

till hyres- och studentbostäderUT .......................

42

LTU .UT

SkattskyldighetTU

UT......................................................................................

42

L1TU –L6.UT AkademierTU

m.m., företagareföreningar m.m., arbetslöshetskassor

m.m., ideella föreningar, kyrkor, samt ägare av fastigheter

nämnda i 3 kap 2–4 §§ fastighetstaxeringslagenUT..................................

42

7TU .2UT

IckeTU

saldopåverkande skatteutgifterUT ....................................................

42

MTU .UT

SkattesanktionerTU

UT....................................................................................

42

M1TU

.UT

RänteutgifterTU

– 21 procents reduktionUT ................................................

42

M2TU

.UT

BegränsningTU

av skattereduktionUT ...........................................................

42

M3TU –M5.UT FastighetsskattTU

på konventionellt beskattade hyreshus och

småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheterUT .........................

42

M6TU

.UT

SocialavgifterTU

på icke förmånsgrundande ersättningar för

arbeteUT

.....................................................................................................

43

M7TU

.UT

SärskildTU

skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorerUT ........................

43

NTU .UT

EjTU saldopåverkande skatteavvikelserUT ....................................................

43

N1TU

.UT

NäringsbidragTU

och EU-bidragUT..............................................................

43

N2TU

.UT

AvgångsvederlagTU

till jordbrukareUT .........................................................

43

N3TU

.UT

BidragTU

från Sveriges författarfond och KonstnärsnämndenUT...............

43

N4TU

.UT

FlyttningsersättningarTU

UT ..........................................................................

43

N5TU

.UT

TotalförsvarspliktigasU

ersättningar och förmånerUT...............................

43

N6TU

.UT

BiståndTU

UT

...................................................................................................

44

N7TU

.UT

BarnbidragTU

m.m.UT....................................................................................

44

N8TU

.UT

HandikappersättningTU

m.m.UT...................................................................

44

N9TU –N18.Underhållsstöd, bidrag till adoption, engångsbidrag

i samband med arbetsplacering av flyktingar, Bostadstillägg

till pensionärer (BTP), bostadsbidrag, studiestöd, skattefria

pensioner, äldreförsörjningsstöd, introduktionsersättning

för flyktingarUT

.........................................................................................

44

AppendixTU

UT .........................................................................................................................

45

UtgiftsTU

- och politikområden 2008UT.......................................................................

45

11

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

Tabellförteckning

Tabell 1.

Skatteutgifter och skattesanktioner i procent av de totala

skatteintäkterna inom olika skatteslag 2008...........................................

14

Tabell 2.

Skatteutgifter fördelade på skatte-, utgifts- och politikområde............

20

Tabell 3.

Skatt enligt norm inom de olika skatteslagen 2008 ...............................

25

12

1 Inledning

Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida, men det finns även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Regeringen redovisar årligen, sedan 1996, skatteutgifter. Tidigare år har skatteutgifterna redovisats i en bilaga i den ekonomiska vårpropositionen. Vidare sker en återrapportering av skatte- utgifterna under de olika politikområdena i utgiftsområdesbilagorna till budgetproposi- tionen.

Definitionen av en skatteutgift är att skatte- uttaget är lägre än en viss angiven norm. Ett exempel är mervärdesskattesatsen på livsmedel, som är nedsatt från 25 till 12 procent. Normen är i detta fall 25 procent och skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan 25 procent och 12 procent multiplicerat med underlaget. Om en skatteutgift slopas leder det till ökade skatte- intäkter och därmed till en budgetförstärkning för offentlig sektor på samma sätt som om en utgift på statsbudgetens utgiftssida slopas.

Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna normen. Ett exempel på en skattesanktion är den särskilda skatt som utgår på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Denna skatt tas endast ut för sådan el som produceras i kärnkraftverk och är därför att betrakta som en skattesanktion.

Det primära syftet med redovisningen av skatteutgifter är att synliggöra de indirekta stöd som dessa utgör på statsbudgetens inkomstsida. Detta för att ge underlag till prioritering mellan olika stöd.

Allmänt gäller att ett givet skatteuttag kan uppnås genom en lägre skattesats om den bas skatten tas ut på breddas. En sådan breddning av basen kan ske genom att minska antalet skatteutgifter. Redovisningen av skatteutgifterna syftar dock inte till att eliminera skatteutgifterna. Ett bibehållande av en skatteutgift kan vara mer samhällsekonomiskt lönsamt än ett slopande.

1.1Disposition

I avsnitt 2 i denna skrivelse redogörs det för skatteutgifternas betydelse i ett budgetperspek- tiv. För att kunna identifiera en skatteutgift

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

måste det existerande skattesystemet sättas i relation till en jämförelsenorm. Avsnitt 3 innehåller därför en relativt utförlig beskrivning av de normer som har valts för de olika inkomstslagen. Avsnitt 4 beskriver de beräk- ningsmetoder som används. I avsnitt 5 redogörs dels för vilka skatteutgifter som har tillkommit sedan föregående års redovisning, dels för de största skatteutgifterna inom de olika skatteområdena.

Avsnitt 6 innehåller den tabell som redovisar samtliga, identifierade, skatteutgifter och skatte- sanktioner för inkomståren 2007–2009 fördelade på skatteområden. Avsnitt 7 innehåller en tabell med de olika skatteslagens normer i form av skattesatser och skattenivåer samt beskrivningar av de enskilda skatteutgifterna. Slutligen ges, i ett appendix till denna skrivelse, en förteckning över samtliga utgifts- och politikområden för 2008.

2Skatteutgifterna ur ett budgetperspektiv

Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik i syfte att stärka dessa områden. Ur ett budgetperspektiv kan de därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. De bör därför behandlas i likhet med utgifterna och inkluderas i de resultatredovisningar som regel- bundet lämnas avseende olika politikområden. En sådan redovisning är en förutsättning för en mer rättvisande jämförelse av stöd som lämnas över statsbudgeten inom olika områden på såväl utgifts- som inkomstsidan. Den redovisning av skatteutgifter som nu föreligger syftar emellertid endast till att synliggöra de indirekta stöd som skatteutgifterna utgör på budgetens inkomstsida. En mer fullständig integrering i budgetprocessen, genom att bl.a. inkludera skatteutgifterna i de resultatredovisningar som lämnas avseende olika politikområden, skulle kräva en vidareutveckling och översyn av såväl skatteutgiftsredovisningen som av budget- processer i sin helhet.

Skatteutgifter kan ofta ses som medel inom specifika politikområden medan andra skatteutgifter uppkommit till följd av den praktiska hanteringen i skattesystemet. Det kan vara av administrativa skäl såsom enkelhet,

13

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

legitimitet/rimlighet eller för att undvika oacceptabla konsekvenser för den enskilde. Sådana skatteutgifter är i första hand skattetekniskt motiverade.

Även om de skattetekniskt motiverade skatte- utgifterna medför ett stöd för de grupper eller verksamheter som berörs, så saknar de direkt koppling till olika politikområden. Ur ett bud- getperspektiv kan de därför inte jämställas med stöd på budgetens utgiftssida.

Det finns ingen klar gräns mellan de skatte- utgifter som utgör medel inom specifika politik- områden och de som är skattetekniskt motive- rade. Ett antal skatteutgifter kan därför anses vara en blandning av dessa två grupper. Sammanfattningsvis kan skatteutgifterna därför delas in i tre grupper:

1.medel inom specifika politikområden (PO)

2.skattetekniskt motiverade (ST)

3.en blandning av punkterna 1 och 2.

En fördjupad redovisning och uppföljning av skatteutgifterna, i syfte att bl.a. ytterligare förbättra underlaget för prioriteringar mellan olika områden i budgetarbetet, bör i första hand ta sikte på de skatteutgifter som är att direkt jämställa med stöd på budgetens utgiftssida, dvs. de som utgör medel inom ett specifikt politikområde.

2.1Skatteutgifternas omfattning

I tabell 1 redovisas det samlade intäktsbortfall som de beräknade skatteutgifterna medför, relaterat till de intäkter de olika skatteslagen inbringar till den offentliga sektorn. Redo- visningen görs dels för samtliga skatteutgifter, dels enbart för skatteutgifter som utgör medel inom specifika politikområden Beräkningarna bygger på prognoser för 2008. En detaljerad redovisning av samtliga, identifierade, skatte- utgifter ges i avsnitt 5, tabell 2.

De andelar som anges i tabell 1 bör tolkas med viss försiktighet då redovisningen av skatte- utgifterna av olika skäl inte är fullständig. Ett skäl är att det i många fall endast finns bristfälliga underlag eller att underlag saknas helt för att beräkna skatteutgifterna. Ett annat är att någon fullständig genomgång av skattelagstiftningen avseende skatteutgifter inte har gjorts. Tabellen

ger dock en översiktlig bild av skatteutgifternas betydelse inom olika skatteslag.

Tabell 1. Skatteutgifter och skattesanktioner i procent av de totala skatteintäkterna inom olika skatteslag 2008.

Specifika

Samtliga

politikområden

Skatteutgifter

Direkt skatt på arbete

3

3

Indirekt skatt på arbete

3

3

Skatt på kapital

21

42

Skatt på bolagsvinster

3

7

Mervärdesskatt

18

20

Punktskatter

48

49

Skattereduktioner*

0

0

Kreditering på skattekonto*

0

0

Skattesanktioner

Indirekt skatt på arbete

-4

-4

Skatt på kapital

-7

-7

Punktskatter

-5

-5

Totalt*

13

16

* Anges som procent av totala skatteintäkterna för samtliga skatteslag.

Skatteutgifterna inom specifika politik- områden uppgår till 13 procent av totala skatteintäkter. Motsvarande andel för samtliga skatteutgifter är 16 procent.

Sett till de olika skatteslagen återfinns de största andelarna skatteutgifter inom områdena punktskatter och skatt på kapital. Ett flertal av skatteutgifterna inom kapitalskatteområdet är skattetekniskt motiverade. Om de skattetekniskt motiverade skatteutgifterna exkluderas sjunker andelen inom området skatt på kapital från 42 till 21 procent.

De punktskatteutgifter som är knutna till specifika politikområden uppgår till 48 procent.

3 Beskrivning av jämförelsenorm

Den jämförelsenorm som har använts vid beräkningen av skatteutgifterna i denna skrivelse utgår i huvudsak från principen om likformig beskattning, vilket också var en av grundpelarna i 1990 års skattereform. Likformig beskattning innebär i princip att beskattningen inom varje skatteslag ska vara enhetlig och utan undantag. Därför preciseras jämförelsenormen separat inom vart och ett av de olika skatteslagen inkomstskatt, indirekt beskattning av förvärvs-

14

inkomst, mervärdesskatt och punktskatt. För en mer precis redovisning av skatteslagens olika jämförelsenormer i form av skattesatser och generella skattenivåer se tabell 3 avsnitt 7.1.

I betänkandet Förmåner och sanktioner (SOU 1995:36) och i 1997 års ekonomiska vårproposition finns en uttömmande beskriv- ning av jämförelsenormer och beräknings- metoder vid skatteutgiftsberäkningarna. I detta avsnitt ges ett sammandrag av dessa inom varje skatteslag.

Det pågår ständigt en översyn av de normer som redovisningen bygger på. Exempelvis genomfördes till 2003 års skatteutgiftsredovis- ning en översyn inom punktskatteområdet. Arbetet syftade till att tydliggöra principerna för vilka skatter som ingår i redovisningen och även till att förtydliga och i viss mån revidera normerna.

3.1Normer för inkomstbeskattning

För inkomstbeskattningen finns en gemensam norm för vad som är en inkomst. Den innebär att den samlade inkomsten som ska beskattas motsvaras av summan av konsumtionsutgifterna och nettoförmögenhetens förändring under beskattningsperioden. Beskattningsperiodens längd ska vara ett kalenderår eller ett 12 månader långt räkenskapsår.

Det finns dock ingen gemensam norm för vilken skattenivå som ska gälla för de olika inkomstslagen tjänst, kapital och närings- verksamhet. Det förhållandet att skattenivån för de olika inkomstslagen skiljer sig åt påverkar således inte skatteutgiftsberäkningarna.

Olika grad av progressivitet i skatteskalan eller olika skatteuttag på arbetsinkomster jämfört med övriga inkomster anses vara förenligt med normen. Vidare är skattereduktioner förenliga med normen under förutsättning att de är generella och inte gynnar vissa grupper av skattskyldiga. Därutöver har bl.a. följande preciseringar gjorts av normen för inkomst- beskattningen:

•Sparande ska ske med beskattade inkomster.

•Värdeförändringar ska beskattas (alter- nativt ska skatterestitution – en negativ skattebetalning – beviljas) när de upp- kommer och inte vid realisationstillfället.

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

•Värdet av hushållsarbete och fritid ska inte ingå i skattebasen.

•Offentliga transfereringar ska utgöra skattepliktig inkomst.

•Den implicita avkastningen som egnahemsägaren eller bostadsrättsinne- havaren erhåller i form av boendet ska utgöra skattepliktig inkomst.

•Avskrivningar i näringsverksamhet ska hanteras efter ekonomisk livslängd.

•Endast ränteutgifter för lån till inves- teringar där avkastningen är skattepliktig ska vara avdragsgilla.

3.2Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster

Enligt normen för indirekt beskattning av förvärvsinkomster ska socialavgifter och allmän löneavgift eller särskild löneskatt utgå på all ersättning för utfört arbete. Normen är i detta fall en enhetlig skattesats för respektive skatt eller avgift. Sådana ersättningar som är förmåns- grundande för olika socialförsäkringar ska ingå i underlaget för socialavgifter och allmän löneavgift.

Övriga ersättningar för utfört arbete ska ingå i underlaget för särskild löneskatt. Nivån på den särskilda löneskatten ska återspegla vad som i ekonomisk mening kan anses vara skatte- innehållet i socialavgifterna, den allmänna löneavgiften och den allmänna pensionsavgiften.

3.3Norm för mervärdesskatt

Normen för mervärdesskatt är att i princip all yrkesmässig omsättning av varor och tjänster ska beskattas med normalskattesatsen 25 procent. Undantaget från skatteplikt när det gäller uthyrning av fast egendom redovisas dock inte som en skatteutgift. Skälet är att skatteplikt för sådana tjänster skulle innebära en icke neutral beskattning av boende i hyresrätt och egnahem. Vidare anses det förhållandet att omsättning av finansiella tjänster och försäkringstjänster inte omfattas av mervärdesskatteplikt utgöra en del av normen i skatteutgiftsredovisningarna.

Destinationsprincipen ska tillämpas vid internationella transaktioner, dvs. normen innebär att mervärdesskatten tas ut i det land där

15

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

en vara eller tjänst konsumeras. Offentlig myndighetsutövning ska inte vara skattepliktig. Varor och tjänster som subventioneras med offentliga medel är inte skattepliktiga när den ingående mervärdesskatten är högre än den utgående mervärdesskatt som skulle utgå på det subventionerade priset.

3.4Norm för punktskatter

Redovisningen av skatteutgifter inom punkt- skatteområdet omfattar endast energi- och koldioxidskatterna inklusive den särskilda skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Energiskatten tar sikte på energianvändningen och normen är därför att all energiförbrukning ska belastas med samma skatt per kWh.

En differentiering av skatteuttaget mellan el och övriga bränslen för uppvärmnings- och drivmedelsändamål är förenlig med normen. Skälet är att el och övriga bränslen är olika typer av energislag. För övriga bränslen är det förenligt med normen att differentiera mellan upp- värmning och drivmedel. Motivet är att energiskatten på drivmedel inte bara fyller övergripande fiskala syften utan också fångar upp vissa samhällsekonomiska kostnader av vägtrafiken såsom slitage på väg, bullerstörning och olyckor.

För förbrukning av el motsvaras normen av normalskattesatsen på el.

För förbrukning av bränslen som används till uppvärmningsändamål motsvaras normen av skattesatsen på eldningsolja.

För bränsle som används som drivmedel utgörs normen av skattesatsen för bensin i miljöklass 1, se tabell 3, avsnitt 7.1.

Normen för koldioxidskatten utgår från att skatten är avsedd att utgöra ett pris på utsläpp av koldioxid från fossila bränslen. Enligt normen ska skatten därför vara proportionell mot koldioxidutsläppen från respektive fossilt bränsle. Implicit speglar skattenivån en monetär värdering av den skada som en enhet utsläppt koldioxid från fossilt bränsle medför. Denna skada är densamma oavsett var utsläppen kommer ifrån. Därför sätts normen för koldioxidskatten lika med normalskattesatsen oberoende av om det fossila bränslet används för uppvärmning eller som drivmedel.

Energi- och koldioxidskatterna är endast avsedda att träffa bränsle som används som

drivmedel eller för uppvärmning. Skattefriheten för bränsle som används som råvara betraktas därför inte som en skatteutgift.

Energiskatten på el är endast avsedd att träffa förbrukningen av el. Skattebefrielse för bränsle som används för elproduktion betraktas inte som en skatteutgift.

4 Beräkningsmetoder

Beräkningen av skatteutgifterna baseras på en periodiserad redovisning, vilket innebär att skatteeffekterna avser det år den underliggande ekonomiska aktiviteten sker. Uppbördsförskjut- ningar beaktas således inte.

Beräkningsmetoden av skatteutgifterna är statisk. Det innebär att ingen hänsyn tas till de effekter på de olika skattebasernas storlek som uppstår genom gällande skattereglers inverkan på individernas och företagens beteenden. Effekten av detta kan t.ex. vara att ett slopande av skatteutgifterna inte ger en så stor intäkts- förstärkning som kan tyckas framgå av denna redovisning.

Det finns saldopåverkande och icke saldo- påverkande skatteutgifter. I det följande beskrivs skillnaden mellan dessa två.

4.1Saldopåverkande skatteutgifter

De saldopåverkande skatteutgifterna redovisas både netto- och bruttoberäknade. Den netto- beräknade skatteutgiften visar det faktiska skattebortfall som skatteutgiften medför. Om stödet istället hade getts på utgiftssidan skulle det motsvaras av en skattefri transferering. Exempel på sådana skattefria transfereringar på utgiftssidan är barnbidrag och bostadsbidrag.

Skatteutgifterna redovisas även brutto för att kunna jämföras med skattepliktiga transfere- ringar på utgiftssidan. Exempel på sådana transfereringar är sjukpenning och föräldra- penning.

Vid beräkningen av en bruttoberäknad skatte- utgift justeras de nettoberäknade skatte- utgifterna upp med hänsyn till den marginalskatt som gäller för det aktuella skattesubjektet. Antag t.ex. en skatteutgift som ger ett skatte- bortfall netto i inkomstslaget tjänst på 100. Det

16

är detta som är statens intäktsbortfall till följd av skatteutgiften. Om denna skatteutgift ska kunna jämföras med ett skattepliktigt stöd på utgiftssidan måste skatteutgiften räknas upp med den marginalskatt som gäller för inkomst- slaget, vilket ger åtgärdens bruttoeffekt. Under antagandet att marginalskattesatsen uppgår till 40 procent blir den bruttoberäknade skatte- utgiften 167 kronor (=100/(1 - 0,40)), vilket kan jämföras med ett skattepliktigt stöd på utgiftssidan.

4.2Icke saldopåverkande skatteutgifter

På utgiftssidan finns det såväl skattefria som skattepliktiga transfereringar. Enligt den norm som gäller för inkomstbeskattningen ska offentliga transfereringar utgöra skattepliktig inkomst. Det innebär att skattefria transfere- ringar automatiskt definieras som skatteutgifter. Exempel på sådana, icke saldopåverkande, skatteutgifter är barnbidrag och bostadstillägg för pensionärer. Orsaken till skattefriheten är närmast administrativ.

För att kunna jämföra skattefria och skatte- pliktiga transfereringar krävs en kompletterande redovisning, där bidragen först höjs, för att sedan beskattas så att bidraget efter skatt är lika stort. En sådan skattebeläggning innebär visser- ligen ökade offentliga utgifter, men samtidigt ökar skatteintäkterna. Budgetsaldot påverkas således inte. Därför kallas dessa skattefria transfereringar för icke saldopåverkande skatteutgifter.

De icke saldopåverkande skatteutgifterna har inte fördelats på utgiftsområden eller politik- områden då de inte påverkar statsbudgetens saldo. För dessa skatteutgifter beräknas endast ett brutto, som visar hur mycket utgifterna för den ifrågavarande transfereringen skulle behöva öka om transfereringen var föremål för inkomstbeskattning. Redovisningen netto åter- finns på utgiftssidan under respektive utgiftsområde.

5 Skatteutgifter 2008

I detta avsnitt anges vilka skatteutgifter som tillkommit sedan föregående år. Andra

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

förändringar av betydelse tas också upp. Därtill kommenteras de största skatteutgifterna inom respektive skatteområde. I kommentarerna refereras genomgående till uppgifter om de bruttoberäknade skatteutgifterna 2008.

5.1Nyheter

På fastighetsskatteområdet har ett flertal förändringar genomförts från och med inkomstår 2008. Den statliga fastighetsskatten för privatbostäder har slopats och ersatts av en kommunal fastighetsavgift som är knuten till inkomstbasbeloppet. Vidare har kapitalvinst- skatten höjts och uppskovsmöjligheterna begränsats. Beviljade uppskovsbelopp har räntebelagts genom att en schablonintäkt tas upp i inkomstslaget kapital. Begränsningsregeln för småhus, dämpningsregeln och det frysta underlaget för fastighetsskatt slopades i samband med reformen. Fastighetsskattereformen finansierades fullt ut inom bostadssektorn och påverkar därför inte den totala nivån på skatteutgifterna.

Från och med den 1 januari 2008 ges skattereduktion för fysiska personer som har haft skattepliktig löneförmån i form av hushållsarbete. Denna skatteutgift redovisas under Skattereduktion för hushållstjänster tillsammans med Skattereduktion för privat- personers köp av hushållstjänster.

Den 1 januari 2008 har tre förändringar genomförts på energiskatteområdet: Energi- och koldioxidskatterna enligt norm uppräknades efter prisutvecklingen (indexering), energi- skatten på diesel i miljöklass 1 och 2 höjdes med 20 öre/liter och koldioxidskatten höjdes med 6 öre/kg koldioxid.

Tidigare år har utgiften Koldioxidskatte- befrielse för inrikes luftfart inte varit beräkningsbar. Underlag finns nu för denna skatteutgift och utgiften beräknas därför från och med år 2007 i denna skrivelse.

Tidigare år har inte naturgas och gasol som drivmedel redovisats som en skatteutgift. Nytt för detta år är även att dessa redovisas som en skatteutgift.

Fyra nya skatteutgifter i de s.k. 3:12-reglerna redovisas från och med i år. Tre av dem avser inkomst av tjänst, och en avser intäkter i kapital. Inkomst för aktiva ägare i fåmansaktiebolag (s.k. kvalificerade ägare) delas upp mellan inkomst-

17

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

slagen tjänst och kapital. Den inkomst som kapitalinkomstbeskattas får inte överstiga det s.k. gränsbeloppet som är summan av årets gränsbelopp och sparat utdelningsutrymme (sparat gränsbelopp). Årets gränsbelopp beräk- nas enligt antingen en huvudregel eller en förenklingsregel. Enligt huvudregeln beräknas årets gränsbelopp som summan av en schabloniserad avkastning och ett lönebaserat utrymme. Den schablonberäknade avkastningen fås genom att ett kapitalunderlag – som är tänkt att motsvara det insatta egna kapitalet i företaget

– multipliceras med en klyvningsränta, som uppgår till statslåneräntan plus nio procentenheter. Som ett alternativ till schablon- beräkningen infördes inkomståret 2006 en förenklingsregel. Regeln innebär att de kvalifice- rade ägarna alltid får ta upp ett schablonbelopp som kapitalinkomstbeskattad utdelning. År 2007 höjdes schablonbeloppet till två gånger inkomstbasbeloppet. Både den schablonberäk- nade avkastningen i huvudregeln och schablon- beloppet i förenklingsregeln ger upphov till skatteutgifter till den del reglerna utnyttjas och beloppen överstiger den faktiska kapitalavkast- ningen. (Löneunderlagsregeln ger även den upp- hov till en skatteutgift som finns redovisad sedan tidigare.) Skatteutgifterna består i skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och dubbelbeskattad kapitalinkomst.

År 2008 förändrades reglerna för beskattning av kapitalvinst på kvalificerade aktier. Under perioden 2007-2009 ska den kapitalvinst som överstiger sparat utdelningsutrymme hälften- delas mellan inkomstslagen tjänst och kapital. Under beskattningsåret och föregående fem år ska dock högst 100 inkomstbasbelopp beskattas som tjänsteinkomst, och ytterligare kapitalvinst beskattas som kapitalinkomst. Den del av kapitalvinsten som beskattas som kapital- inkomst, och som inte ryms inom sparat utdelningsutrymme, är en skatteutgift och består i skillnaden i skattesats mellan tjänste- och kapitalinkomst.

Fr.o.m. inkomståret 2006 beskattas utdelning på kvalificerade aktier upp till gränsbeloppet med skattesatsen 20 procent, vilket är lägre än normen för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Tidigare år redovisades denna skatteutgift under rubrik Utdelning på aktier i onoterade bolag. Nytt för i år är att redovisningen har delats upp mellan

fåmansaktiebolag, oäkta bostadsrättsföreningar och övriga onoterade bolag.

5.2Saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag

De saldopåverkande skatteutgifter som redovisas i denna skrivelse förväntas uppgå till omkring 190 miljarder kronor brutto inkomståret 2008. Denna uppgift om den samlade omfattningen bör dock, av skäl som anförts i avsnitt 2, tolkas med försiktighet.

5.2.1Inkomstbeskattning

Den största skatteutgiften inom tjänste- inkomstbeskattning är avdrag för resor till och från arbetet, som för inkomståret 2008 beräknas uppgå till drygt 11 miljarder kronor brutto.

Den största skatteutgiften inom kapital- inkomstbeskattning förväntas inkomståret 2008 vara Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt. Denna skatteförmån orsakas av att värdeförändringen inte beskattas löpande utan först vid realisation. Under vissa förutsättningar ges möjlighet till ytterligare uppskov då vinsten har realiserats. För inkomståret 2008 beräknas denna skatteutgift uppgå till omkring 26,65 miljarder kronor brutto.

5.2.2Indirekt beskattning av förvärvsinkomster

Bland de skatteutgifter som rör socialavgifter är nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte 25 år den största. Inkomståret 2008 beräknas skatte- utgiften uppgå till omkring 10,5 miljarder kronor brutto.

5.2.3Mervärdesskatt

Den största skatteförmånen inom mervärdes- skatteområdet uppstår genom den reducerade skattesatsen för livsmedel. Inkomståret 2008 beräknas denna skatteutgift uppgå till drygt 28 miljarder kronor brutto.

18

5.2.4Punktskatter

Inom punktskatteområdet ger nedsatt skatt till 0,5 öre/kWh för elförbrukning inom industrin upphov till beskattningsbara förmåner på drygt 18 miljarder kronor inkomståret 2008.

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

5.3Icke saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag

De icke saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här beräknas för inkomståret 2008 uppgå till cirka 34,6 miljarder kronor brutto.

5.2.5Skattereduktioner

En skattereduktion minskar den slutliga skatten genom avräkning mot statlig inkomstskatt, kommunal inkomstskatt, inkomst av närings- verksamhet och statlig fastighetsskatt. Skatte- reduktionerna beräknas sammanlagt uppgå till drygt 2,3 miljarder kronor brutto inkomståret 2008. Den enskilt största skatteutgiften är skattereduktion för hushållstjänster som be- räknas uppgå till närmare 2,2 miljarder kronor brutto.

5.2.6Kreditering på skattekonto

Det finns ett antal stöd som efter beviljande tillgodoförs målgruppen genom kreditering av skattekonto. Den sammanlagda skatteutgiften för kreditering på skattekonto beräknas uppgå till 5,9 miljarder kronor brutto inkomståret 2008. Den största enskilda skatteutgiften uppgår till drygt 2,7 miljarder kronor brutto och avser plusjobb.

5.2.7Skattesanktioner

Den största enskilda skattesanktionen uppgår till 15,6 miljarder kronor brutto 2008 och avser uttag av socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete.

6 Redovisning av skatteutgifter

I tabell 2 i denna skrivelse redovisas skatte- utgifterna uppdelade på skatteområden för inkomståren 2007–2009. Tabellen inleds med saldopåverkande skatteutgifter och avslutas med icke saldopåverkande skattutgifter. De saldo- påverkande skattutgifterna har fördelats på utgiftsområden (UO) och politikområden (PO), vilket framgår av kolumnerna två och tre i tabellen. En definition av vad numreringen av de olika utgifts- och politikområdena står för, ges i ett appendix till denna skrivelse.

I redovisningen av skatteutgifter beaktas endast beslutade regelförändringar. Ett blankt fält, ” ”, visar att skatteutgiften inte existerade under ett eller flera år under den period för vilken skatteutgifterna redovisas. Ett ”-” i brutto- och nettokolumnerna betyder att utgiften inte är beräkningsbar. Ett ”u” i tabellen innebär att skatteutgiften har upphört (i de fall skatteutgiften har upphört men fortfarande har en offentligfinansiell effekt redovisas effekten).

Förra året skedde en större förändring i redovisningen av de skatteutgifter som är i form av kreditering av skattekonto. Krediteringarna kan delas in i två grupper, dels tidsbestämda, dels ej tidsbestämda. För den senare gruppen flyttas redovisningen till utgiftssidan efter 2007. En del av de tidsbestämda har upphört som skatteutgift men har fortfarande offentligfinansiella effekter. Redovisningen av en del av dem flyttas också till statsbudgetens utgiftssida, antingen under 2007 eller 2008. Ett ”f” markerar att redovisningen har flyttats till utgiftssidan.

19

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

Tabell 2. Skatteutgifter fördelade på skatte-, utgifts- och politikområde

Mdkr

brutto

netto

2007

2008

2009

2007

2008

2009

SALDOPÅVERKANDE SKATTEUTGIFTER

A. Inkomst av tjänst och allmänna avdrag

A1

-

ST

Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansaktiebolag

-

-

-

-

-

-

A2

UO24

PO38

Schablonbeloppet i förenklingsregeln

-

-

-

-

-

-

A3

UO24

PO38

Löneunderlaget i fåmansaktiebolag

-

-

-

-

-

-

A4

UO11

PO20

Kapitalvinst på kvalificerade aktier

-

-

-

-

-

-

A5

UO24

PO38

Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension

-

-

-

-

-

-

A6

UO24

PO38

Underskott i aktiv verksamhet m.m.

0,03

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

A7

UO11

PO20

Avdrag för pensionspremier

-

-

-

-

A8

UO24

PO38

Sjöinkomstavdrag

0,27

0,28

0,27

0,16

0,16

0,16

A9

-

ST

Personaloptioner

-

-

-

-

-

-

Avdrag för kostnader i tjänst

A10

UO13

PO22

Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete,

1,55

1,63

1,66

0,91

0,96

0,98

dubbel bosättning och hemresor

A11

UO13

PO22

Avdrag för resor till och från arbetet

10,30

11,06

11,40

6,06

6,48

6,71

A12

UO13

PO22

Avdrag för inställelseresor

-

-

-

-

-

-

Skattefria förmåner och ersättningar

A13

UO24

PO38

Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner

0,37

0,38

0,40

0,16

0,16

0,17

A14

UO13

PO22

Förmån av resa vid anställningsintervju

-

-

-

-

-

-

A15

UO13

PO22

Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m.

-

-

-

-

-

-

A16

UO22

PO37

Förmån av personaldator

-

-

u

-

-

u

A17

UO20

PO34

Förmån av miljöanpassade bilar

0,39

0,76

1,14

0,23

0,45

0,67

A18

-

ST

Stipendier

-

-

-

-

-

-

A19

-

ST

Personalrabatter m.m.

-

-

-

-

-

-

A20

-

ST

EU-parlamentarikers rese- och kostnadsersättning

-

-

-

-

-

-

A21

-

ST

Hittelön

-

-

-

-

-

-

A22

-

ST

Ersättning för blod m.m.

-

-

-

-

-

-

A23

-

ST

Inkomst från försäljning av vilt växande bär

-

-

-

-

-

-

A24

-

ST

Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands

-

-

-

-

-

-

A25

UO5

PO5

Kostnadsersättning till viss personal på SIPRI

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

A26

-

ST

Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands

-

-

-

-

-

-

A27

-

ST

Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg

-

-

-

-

-

-

A28

UO14

PO23

Personalvård

-

-

-

-

A29

UO9

PO14

Förmån av privat hälso- och sjukvård

-

-

-

-

-

-

A30

UO24

PO38

Utjämning av småföretagares inkomst

-

-

-

-

-

-

B. Intäkter i näringsverksamhet

B1

UO23

PO43

Uttag av bränsle

0,14

0,14

0,13

0,09

0,09

0,08

B2

UO23

PO41

Avverkningsrätt till skog

-

-

-

-

-

-

B3

UO23

PO38

Kapitalvinst på näringsfastigheter

1,98

1,91

1,89

1,22

1,20

1,20

C. Kostnader i näringsverksamhet

C1

UO13

PO22

Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet

-

-

-

-

-

-

C2

UO24

PO38

Matching credit klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal

-

-

-

-

-

-

C3

UO24

PO38

Koncernbidragsdispens

-

-

-

-

-

-

C4

UO24

PO38

Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar

-

-

-

-

-

-

C5

UO23

PO41

Anläggning av ny skog m.m.

0,43

0,45

0,48

0,27

0,28

0,31

C6

-

ST

Skadeförsäkringsföretag

0,63

0,66

0,74

0,45

0,47

0,54

20

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

Mdkr

brutto

netto

2007

2008

2009

2007

2008

2009

C7

-

ST

Överavskrivningar avseende inventarier

3,22

3,22

3,99

2,30

2,30

2,85

C8

-

ST

Periodiseringsfonder

0,45

0,48

0,55

0,28

0,30

0,35

C9

-

ST

Substansminskning

-

-

-

-

-

-

C10

UO23

PO41

Skogsavdrag

-

-

-

-

-

-

C11

UO19

PO33

Bidrag till regionala utvecklingsbolag

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

C12

UO17

PO28

Bidrag till Tekniska museet och Svenska Filminstitutet

0,08

0,08

0,08

0,06

0,06

0,06

C13

-

ST

Nedskrivning av lager och pågående arbete

0,04

0,04

0,05

0,03

0,03

0,04

C14

-

ST

Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto

0,05

0,05

0,06

0,03

0,03

0,04

C15

-

ST

Räntefördelning vid generationsskiften

-

-

-

-

-

-

D. Intäkter i kapital

D1

UO18

PO31

Avkastning eget hem

4,96

1,94*

6,89

3,47

1,36

4,82

D2

UO18

PO31

Avkastning bostadsrättsfastighet

3,43

2,25

3,62

2,47

1,62

2,61

D3

UO24

PO38

Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade bolag

2,59

2,68

2,75

1,74

1,80

1,85

D4

UO24

PO38

Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade aktier

-

-

-

-

-

-

D5

UO24

PO38

Utdelning av aktier

-

-

-

-

-

-

D6

UO24

PO38

Utdelning och kapitalvinst på aktier i oäkta

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

bostadsrättsföreningar

D7

-

ST

Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt

51,52

26,65

28,74

36,06

18,65

20,12

D8

-

ST

Värdeförändring på aktier m.m.

9,51

10,37

11,30

6,66

7,26

7,91

D9

UO18

PO31

Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och

28,23

12,12

12,73

19,76

8,49

8,91

bostadsrätt

D10

UO11

PO20

Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel

16,06

19,84

21,77

11,24

13,89

15,24

D11

-

ST

Nedsatt avkastningsskatt på K-försäkringar

0,30

0,37

0,41

0,21

0,26

0,28

D12

-

ST

Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

D13

-

ST

Begränsningslagen

0,00

u

u

0,00

u

u

D14

-

ST

Framskjuten beskattning vid andelsbyte

-

-

-

-

-

-

D15

-

ST

Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto

0,04

0,04

0,05

0,03

0,03

0,03

E. Kostnader i capital

E1

-

ST

Konsumtionskrediter

-

-

-

-

-

-

E2

-

ST

Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m.

-

-

-

-

-

-

F. Socialavgifter

F1 UO24 PO38

F2 UO19 PO33

F3 UO13 PO22

F4 UO24 PO38

F5 UO19 PO33

F6 UO13 PO22

G. Särskild löneskatt

G1

UO17

PO28

G2

UO24

PO38

G3

UO17

PO30

G4

UO24

PO38

G5

UO24

PO38

G6

UO24

PO38

Nedsättning med viss inriktning mot mindre företag, egenavgifter

Regional nedsättning av egenavgifter

Nedsättning av egenavgifter för personer som har fyllt 18 men inte 25 år

Nedsättning med viss inriktning mot mindre företag, arbetsgivaravgifter

Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter

Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som fyllt 18 men inte 25 år

Utländska artister

Ersättning skiljemannauppdrag

Ersättning till idrottsutövare

Avskaffad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt 65 år men är födda 1938 eller senare

Avskaffad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt 65 år men är födda 1937 eller tidigare

Avskaffad särskild löneskatt för anställda som fyllt 65 år men är födda 1938 eller senare

0,72

u

u

0,50

u

u

0,09

0,10

0,10

0,06

0,07

0,07

0,06

0,08

0,08

0,04

0,05

0,06

2,71

u

u

1,95

u

u

0,50

0,52

0,54

0,36

0,38

0,39

4,41

10,57

11,03

3,18

7,61

7,94

0,11

0,11

0,11

0,08

0,08

0,08

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

0,31

0,32

0,34

0,22

0,23

0,23

0,12

0,12

0,08

0,09

1,06

1,15

1,25

0,77

0,83

0,90

21

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

Mdkr

brutto

netto

2007

2008

2009

2007

2008

2009

G7

UO24

PO38

Avskaffad särskild löneskatt för anställda som fyllt 65 år

0,56

0,44

0,40

0,32

men är födda 1937 eller tidigare

H. Mervärdesskatt

Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger ej)

H1

UO18

PO31

Försäljning av tomtmark och byggnader

1,73

1,82

1,91

1,24

1,31

1,37

H2

UO17

PO28

Försäljning av konstverk 

-

-

-

-

-

-

H3

-

ST

Lotterier

5,35

5,68

6,00

3,85

4,09

4,32

Skattesats 0,6 eller 12 procent (avdragsrätt föreligger)

H4

UO9

PO13

Läkemedel

4,94

5,36

5,78

3,56

3,86

4,16

H5

-

ST

Internationell personbefordran

1,11

1,17

1,22

0,80

0,84

0,88

H6

UO22

PO36

Personbefordran

6,69

7,40

8,17

4,82

5,33

5,88

H7

UO17

PO28

Allmänna nyhetstidningar

1,76

1,91

2,06

1,27

1,38

1,48

H8

UO17

PO28

Böcker, tidskrifter m.m.

2,11

2,29

2,47

1,52

1,65

1,78

H9

UO17

PO28

Biografföreställningar

0,30

0,32

0,34

0,22

0,23

0,24

H10

UO17

PO28

Vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang

0,77

0,82

0,87

0,56

0,59

0,63

H11

UO17

PO30

Kommersiell idrott

3,42

3,78

4,17

2,46

2,72

3,00

H12

UO24

PO38

Transport i skidliftar

0,28

0,30

0,31

1,11

1,18

1,24

H13

UO17

PO28

Upphovsrätter

0,20

0,21

0,22

0,14

0,15

0,16

H14

UO17

PO28

Entré djurparker

0,05

0,05

0,06

0,04

0,04

0,04

H15

UO12

PO21

Livsmedel

27,40

28,31

29,35

19,73

20,38

21,13

H16

UO24

PO38

Rumsuthyrning

1,54

1,63

1,73

1,11

1,18

1,24

H17

UO17

PO28

Försäljning av konstverk >300 000 kr/år

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

Undantag från skattskyldighet

H18

UO17

PO30

Omsättning i ideella föreningar

0,09

0,10

0,10

0,07

0,07

0,07

Redovisningsperiod

H19

-

ST

Tidpunkt för inbetalning i byggnads- och annan

0,74

u

u

0,53

u

u

entreprenadverksamhet

Avdrag för ingående skatt

H20

-

ST

Ingående skatt på jordbruksarrende

-

-

-

-

-

-

I. Punktskatter

Mrd kr

Energiskatt

I1

UO22

PO36

Energiskattt på dieselbränsle i motordrivna fordon

11,60

11,38

12,52

8,35

8,20

9,02

I2

UO22

PO36

Särskild energiskattebefrielse för naturgas och gasol som

0,12

0,13

0,14

0,09

0,09

0,10

drivmedel

I3

UO22

PO36

Energiskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel

1,65

1,94

2,27

1,19

1,40

1,63

I4

UO22

PO36

Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift

1,31

1,36

1,42

0,95

0,98

1,02

I5

UO22

PO36

Energiskattebefrielse för bränslebrukning vid bandrift

0,02

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

I6

-

ST

Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart

0,62

0,62

0,64

0,44

0,45

0,46

I7

UO22

PO36

Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart

1,16

1,18

1,21

0,84

0,85

0,87

I8

UO19

PO33

Elförbrukning i vissa kommuner

0,79

1,21

1,25

0,57

0,87

0,90

I9

UO21

PO35

Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för

0,45

0,48

0,53

0,33

0,35

0,38

uppvärmning

I10

UO21

PO35

Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m.

5,17

5,51

5,98

3,72

3,96

4,31

I11

UO21

PO35

Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk

0,29

0,29

0,31

0,21

0,21

0,22

I12

UO21

PO35

Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till

0,14

0,14

0,14

0,10

0,10

0,10

industrin

I13

UO24

PO38

Bränsleförbrukning inom industrin

1,46

1,48

1,52

1,05

1,06

1,09

I14

UO23

PO43

Bränsleförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen

0,14

0,15

0,15

0,10

0,10

0,11

I15

UO24

PO38

Elförbrukning inom industrin

18,00

18,41

19,06

12,96

13,25

13,73

I16

UO23

PO43

Elförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen

0,65

0,66

0,68

0,47

0,47

0,49

I17

UO21

PO35

Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk

0,09

0,11

0,07

0,07

0,08

0,05

22

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

Mdkr

brutto

netto

2007

2008

2009

2007

2008

2009

I18

UO24

PO38

Program för energieffektivisering inom industrin

0,21

0,21

0,21

0,15

0,15

0,15

Koldioxidskatt

I19

UO24

PO38

Generell nedsättning av koldioxidskatt för industrin

5,78

6,24

6,44

4,16

4,5

4,64

I20

UO24

PO36

Särskilt nedsatt koldioxidskatt för naturgas och gasol som

0,03

0,04

0,04

0,02

0,03

0,03

drivmedel

I21

UO24

PO38

Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industri och

0,26

0,26

0,26

0,18

0,18

0,18

växthus

I22

UO23

PO43

Generell nedsättning av koldioxidskatt för växthus- och

0,44

0,47

0,49

0,32

0,34

0,35

jordbruksnäringen

I23

UO23

PO44

Nedsättning av koldioxidskatt för dieselbränsle till

1,32

1,47

1,51

0,95

1,06

1,09

arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruk

I24

UO21

PO35

Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till

0,65

0,70

0,72

0,47

0,51

0,52

industrin

I25

UO22

PO36

Koldioxidskattebefrielse för bandrift

0,02

0,02

0,03

0,01

0,02

0,02

I26

UO22

PO36

Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart

1,01

1,09

1,11

0,72

0,79

0,80

I27

-

ST

Koldioxidskattebefrielse för inrikes yrkesmässig sjöfart

0,51

0,55

0,57

0,37

0,40

0,41

I28

UO21

PO35

Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk

1,40

1,49

1,62

1,01

1,08

1,17

I29

UO21

PO35

Koldioxidskattebefrielse för torv

1,49

1,54

1,58

1,07

1,11

1,14

J. Skattereduktioner m.m.

J1

UO22

PO37

Skattereduktion för anslutning till bredband

0,06

u

u

0,04

u

u

J2

UO24

PO38

Skattereduktion för sjöinkomst

0,13

0,13

0,13

0,08

0,08

0,08

J3

UO13

PO22

Skattereduktion för hushållstjänster

1,09

2,18

2,18

0,65

1,30

1,30

J4

UO18

PO31

Begränsningsregel småhus

0,42

u

u

0,29

u

u

K. Kreditering på skattekonto

K1

UO13

PO22

Anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa

1,65

f

u

1,19

f

u

K2

UO13

PO22

Anställningsstöd till långtidssjukskrivna

0,00

f

f

0,00

f

f

K3

UO13

PO22

Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (OSA)

0,73

f

f

0,53

f

f

K4

UO13

PO22

Plusjobb

4,33

2,74

u

3,12

1,97

u

K5

UO13

PO22

Utbildningsvikariat

0,14

u

u

0,10

u

u

K6

UO13

PO22

Stöd för nystartsjobb

0,37

1,16

1,68

0,26

0,83

1,21

K7

UO13

PO22

Utbildning av personal inom vård och äldreomsorg

0,30

u

u

0,22

u

u

K8

UO22

PO36

Sjöfartsstöd

1,83

1,95

2,04

1,32

1,40

1,47

K9

UO18

PO31

Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder

0,85

1,11

1,11

0,61

0,80

0,80

L. Skattskyldighet

L1

-

ST

Akademier m.m.

-

-

-

-

-

-

L2

-

ST

Företagarföreningar m.m.

-

-

-

-

-

-

L3

-

ST

Erkända arbetslöshetskassor m.m.

-

-

-

-

-

-

L4

-

ST

Ideella föreningar

-

-

-

-

-

-

L5

-

ST

Kyrkor

-

-

-

-

-

-

L6

-

ST

Ägare av vissa fastigheter

-

-

-

-

-

-

M. Skattesanktioner

Kostnader i kapital

M1

-

ST

Ränteutgifter - 21 procents reduction

-0,26

-0,39

-0,52

-0,18

-0,28

-0,36

M2

-

ST

Begränsning av skattereduktion

-0,51

-0,68

-0,76

-0,36

-0,48

-0,53

M3

UO18

PO31

Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och

-2,95

-1,79

-1,93

-2,12

-1,29

-1,39

småhus

M4

UO24

PO38

Fastighetsskatt på lokaler

-5,60

-5,69

-5,77

-4,03

-4,09

-4,16

M5

UO24

PO38

Fastighetsskatt på industri- och elproduktionsenheter

-3,94

-4,58

-4,59

-2,83

-3,30

-3,31

23

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

Mdkr

brutto

netto

2007

2008

2009

2007

2008

2009

Socialavgifter

M8

-

ST

Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för

-14,47

-15,60

-16,45

-10,42

-11,24

-11,84

arbete

Punktskatter

M9

UO21

PO35

Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer

-4,50

-5,60

-5,60

-3,24

-4,03

-4,03

N. EJ SALDOPÅVERKANDE SKATTEUTGIFTER

Skattefria transfereringar

N1

Näringsbidrag och EU-bidrag

-

-

-

N2

Avgångsvederlag till jordbrukare

-

-

-

N3

Bidrag från Sveriges författarfond och Konstnärsnämnden

-

-

-

N4

Flyttningsersättningar

-

-

-

N5

Totalförsvarspliktigas ersättningar och förmåner

-

-

-

N6

Bistånd

2,80

2,84

2,85

N7

Barnbidrag m.m.

16,03

15,88

15,54

N8

Handikappersättning m.m.

0,61

0,63

0,65

N9

Underhållsstöd

2,00

1,95

1,89

N10

Bidrag till adoption

-

-

-

N11

Engångsbidrag i samband med arbetsplacering av flyktingar

-

-

-

N12

Bostadstillägg pensionärer (BTP)

5,59

5,70

5,66

N13

Bostadsbidrag

1,27

1,21

1,16

N14

Studiestöd

5,08

5,11

5,25

N15

Skattefria pensioner

0,40

0,40

0,40

N16

Äldreförsörjningsstöd

0,20

0,21

0,23

N17

Introduktionsersättning för flyktingar

0,24

0,25

0,25

N18

Övriga icke skattepliktiga transfereringar

0,13

0,14

0,14

*

P AlltTP annat lika innebär fastighetsskattereformen att skatteutgiften ökar 2008 jämfört med 2007. Detta motverkas av en relativt stor sänkning av statslåneräntan.

Nettoeffekten blir att skatteutgiften minskar 2008.

24

7Beskrivning av enskilda skatteutgifter

7.1Saldopåverkande skatteutgifter

Tabell 3. Skatt enligt norm inom de olika skatteslagen 2008

Skatt enligt norm

Indirekt beskattning av förvärvsinkomster

Arbetsgivaravgift

32,42%

Egenavgift

30,71%

Särskild löneskatt

24,26%

Inkomstbeskattning*

Skatt på kapital

30,00%

Mervärdesskatt

25,00%

Punktskatter

Energiskatt på el

27,00 öre/kWh

Energiskatt på eldningsolja

7,67 öre/kWh

Energiskatt på bensin i miljöklass 1

32,60 öre/kWh

Koldioxidskatt

101,00 öre/kg koldioxid

* FörT

förvärvsinkomst finns ingen enhetlig

skattesats enligt normen.

Exempelvis är olika grad av progressivitet i skatteskalan eller olika skatteuttag på arbetsinkomster jämfört med övriga inkomster förenligt med normen.T

A.Inkomst av tjänst och allmänna avdrag

A1. Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansaktiebolag

Inkomst för kvalificerade aktieägare delas upp mellan inkomstslagen tjänst och kapital. Uppdelningen görs genom att en s.k. normalavkastning på aktiekapitalet beräknas. Beräkningen baseras på en klyvningsränta som uppgår till summan av statslåneräntan vid utgången av november året innan beskatt- ningsåret och nio procentenheter. Schablon- avkastningen beräknas genom att multiplicera klyvningsräntan med ett kapitalunderlag som är tänkt att motsvara det insatta aktiekapitalet. Schablonavkastningen ger upphov till en skatteutgift till den del regeln utnyttjas och beloppet överstiger den faktiska kapital- avkastningen. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt och består i skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och dubbelbeskattad kapitalinkomst.

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

A2. Schablonbeloppet i förenklingsregeln

Ägare till kvalificerade aktier får ta ut ett schablonbelopp motsvarande två gånger inkomstbasbeloppet som utdelning. Schablon- beloppet ger upphov till en skatteutgift till den del regeln utnyttjas och beloppet överstiger den faktiska kapitalavkastningen. Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt och består i skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och dubbelbeskattad kapitalinkomst.

A3. Löneunderlaget i fåmansaktiebolag

Genom reglerna om löneunderlag ökar den kapitalbeskattade inkomsten för aktiva del- ägare i fåmansaktiebolag och närstående till dessa. Därigenom beskattas viss avkastning på arbetskraft i inkomstslaget kapital. Avkastning på arbete är lön, som bör beläggas med arbets- givaravgifter och beskattas i inkomstslaget tjänst. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt och består i skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och dubbelbeskattad kapitalinkomst.

A4. Kapitalvinst på kvalificerade aktier

Kapitalvinst på kvalificerade aktier som över- stiger sparat utdelningsutrymme hälftendelas mellan inkomstslagen kapital och tjänst. Under beskattningsåret och föregående fem beskattningsår ska dock högst 100 inkomst- basbelopp beskattas som tjänsteinkomst. Ytterligare kapitalvinst beskattas som kapital- inkomst. Hälftendelningen infördes 2008 och ska gälla som en temporär lösning 2007-2009. Den del av kapitalvinsten som beskattas som kapitalinkomst och överstiger sparat utdel- ningsutrymme medför en skatteutgift som avser skatt på inkomst av tjänst. Skatteutgiften består i skillnaden i skattesats mellan tjänste- och kapitalinkomst.

A5. Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension

Arbetsgivarens kostnader ska inte tas upp till beskattning hos arbetstagaren om kostnaderna avser tryggande av utfästelse om pension

25

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 2 3

genom till exempel betalning av premie för pensionsförsäkring på visst sätt och inom vissa ramar. Utfästelsen utgör en ersättning för utfört arbete som inte är förmånsgrundande i socialförsäkringssystemen och ligger därför till grund för särskild löneskatt. Skatteutgiften för skatt på inkomst av tjänst är beroende av skillnaden i marginalskatt vid avsättning och utbetalning av pensionen.

A6. Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m.

Underskott av aktiv näringsverksamhet får dras av som allmänt avdrag under vissa förut- sättningar (maximalt under 5 års tid med högst 100 000 kronor per år; restriktionerna gäller dock inte litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet). Normen är annars att under- skottet får sparas och kvittas mot senare överskott i den aktiva näringsverksamheten. Den tidigarelagda kvittningen är en skatte- kredit. Skatteutgiften utgörs av räntan på skattekrediten och avser inkomst av tjänst.

A7. Avdrag för pensionspremier

Avdrag får göras för erlagda pensionspremier. Avdragen är begränsade beloppsmässigt. Om marginalskatten vid utbetalningen av pen- sionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst.

A8. Sjöinkomstavdrag

Sjömän som har haft s.k. sjöinkomst medges sjöinkomstavdrag som uppgår till 36 000 kro- nor om fartyget till övervägande del går i fjärrfart och 35 000 kronor om det går i närfart. Om man inte har arbetat ombord hela året, ska avdrag medges till 1/365 av sjöinkomstavdraget för varje dag som sjöinkomst uppbärs. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst.

A9. Personaloptioner

Beskattning av personaloptionsförmånen sker först när personaloptionen utnyttjas. För de

personer som utnyttjar personaloptionen är räntan på denna skattekredit en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst.

Avdrag för kostnader i tjänst

A10. Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor

Den som har tillfälligt arbete på annan ort än hemorten eller flyttat till annan ort på grund av arbete men har kvar den tidigare bostaden kan under vissa förutsättningar få avdrag för den ökning av levnadskostnaderna som därigenom uppkommer. Om den skatt- skyldige på grund av sitt arbete vistas på annan ort än hemorten kan avdrag för utgifter för en hemresa per vecka medges. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst.

A11. Avdrag för resor till och från arbetet

Skatterättsligt anses kostnader för resor till och från arbetet i princip vara privata levnads- kostnader och inte en kostnad för intäkternas förvärvande. Anledningen är att den skatt- skyldige själv anses kunna välja sin bostadsort. Då kostnader som överstiger 8 000 kronor är avdragsgilla vid inkomsttaxeringen utgör av- draget en skatteutgift avseende skatt på inkomst av tjänst.

A12. Avdrag för inställelseresor

Om den skattskyldige har haft utgifter för resa mellan två platser inom EES i samband med tillträdande eller frånträdande av anställning eller uppdrag, s.k. inställelseresa, är kostnader som överstiger 8 000 kronor avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Avdraget ska som huvud- regel beräknas efter utgiften för det billigaste färdsättet. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst.

Skattefria förmåner och ersättningar

Skattefria ersättningar och förmåner minskar den beskattningsbara arbetsinkomsten. Då den beskattningsbara inkomsten minskar,

26

minskar även underlaget för socialavgifter. Ett minskat underlag innebär att den förmåns- grundande inkomsten för olika socialförsäk- ringar sänks, vilket minskar statens utgifter. Statens utgifter minskar dock inte med lika mycket som inbetalningarna till systemet minskar då det i socialavgifterna finns en skattedel, som inte ger rätt till några förmåner. Skattedelen motsvaras av den särskilda löne- skatten. Skatteutgiften vad gäller socialavgif- terna utgörs därför enbart av den särskilda löneskatten. Totalt uppgår skatteutgiften för skattefria ersättningar och förmåner därmed till skatt på dels inkomst av tjänst, dels särskild löneskatt.

A13. Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner

Vissa förmåner och ersättningar till utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner kan undantas från beskattning. För skatte- frihet krävs beslut av Forskarskattenämnden. 25 procent av lönen undantas från beskattning. Vissa ersättningar för utgifter är också undantagna från skatteplikt. Undantagen gäller under högst tre år. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löne- skatt.

A14. Förmån av resa vid anställningsintervju

Förmån av resa till eller från anställnings- intervju eller kostnadsersättning för sådan resa är inte skattepliktig. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A15. Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m.

Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m. är undantagen från skatteplikt om utbildningen är av väsentlig betydelse för att den skattskyldige ska kunna fortsätta att arbeta. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

A16. Förmån av personaldator

Mellan 1998 och 2006 utgick varken inkomst- skatt eller sociala avgifter i de fall arbetstagaren för privat bruk använde en dator som till- handahållits av arbetsgivaren. Denna skatte- frihet upphörde att gälla från och med 1 januari 2007. I syfte att underlätta värde- ringen infördes ett schablonmässigt förmåns- värde som för 2007 motsvarar 2 400 kronor och för 2008 motsvarar 4 800 kronor. Förmånen är en skatteutgift om värdet av datorutrustningen är högre än det schablonmässiga förmånsvärdet. Skatteutgif- ten avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Från och med 1 januari 2009 ska värdering ske enligt huvudregeln för värdering av förmåner, dvs. till marknads- värdet, och skatteutgiften upphör.

A17. Förmån av miljöanpassade bilar

Förmånsvärdet för en bil som – helt eller delvis – är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, sätts ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. För förmånsbilar som helt eller delvis drivs med elektricitet eller gas, utom de som drivs med gasol, utgör i stället förmånsvärdet 60 procent av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan mer miljöanpassad teknik. Den maximala nedsättningen för el/elhybridbilar och gasbilar får inte överstiga 16 000 kr per år. För alkoholdrivna bilar utgör i stället förmånsvärdet 80 procent av förmåns- värdet för den jämförbara bilen. Den maximala nedsättningen för alkoholbilar får inte överstiga 8 000 kr per år. Nedsättningarna är tidbegränsade till 2011. Skattebortfallet upp- står till följd av det nedsatta förmånsvärdet och skatteutgiften avser inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A18. Stipendier

Stipendier som är avsedda för mottagarens utbildning är skattefria. Stipendier som är av- sedda för andra ändamål är skattefria under

27

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 2 3

vissa förutsättningar, bl.a. om de inte utgör ersättning för utfört arbete. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A19. Personalrabatter m.m.

Personalrabatter beskattas normalt inte. Rese- förmåner med inskränkande villkor som till- handahålls anställda inom t.ex. flyg eller järnväg beskattas enligt en schablon. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A20. EU-parlamentarikers rese- och kostnadsersättning

EU-parlamentarikernas fasta resekostnads- och traktamentsersättningar från EU- parlamentet är normalt inte skattepliktiga. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A21. Hittelön

Hittelön, ersättningar till den som i särskilt fall har räddat personer eller tillgångar i fara och ersättningar till den som har bidragit till eller avsett att bidra till att bl. a. förebygga brott är skattefria. Eftersom ersättningarna i princip är ersättning för prestation är detta en skatte- lättnad. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A22. Ersättning för blod m.m.

Ersättningar till den som har lämnat organ, blod eller modersmjölk är skattefria. Eftersom ersättningarna i princip är ersättning för prestation är detta en skattelättnad. Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A23. Inkomst från försäljning av vilt växande bär

Inkomster från försäljning av vilt växande bär, svamp och kottar som den skattskyldige har plockat själv är skattefria upp till 12 500 kronor. Eftersom inkomsten är en ersättning

för arbete är detta en skattelättnad. Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A24. Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands

Ersättningar och förmåner till utomlands stationerad personal vid statlig myndighet ska inte tas upp, om ersättningen eller förmånen är föranledd av stationeringen och avser vissa förmåner och ersättningar, t.ex. bostad på stationeringsorten och medföljande tillägg för make. Äldre bestämmelser gäller för utlands- stationering som har tillträtts före den 1 januari 2007, dock längst till och med den 31 augusti 2009. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A25. Kostnadsersättning till viss personal på SIPRI

Ersättningar för ökade levnadskostnader eller för skolavgifter för barn och förmån av bostad är ej skattepliktig när ersättningen anvisats av styrelsen för SIPRI till vissa utländska forskare. Skattefriheten har motiverats med svårigheten att rekrytera forskare. Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A26. Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands

Den s.k. ettårsregeln medger skattefrihet i Sverige, även om ingen beskattning skett utomlands. Om anställningen har varat minst ett år i samma land och avsett anställning hos annan än bl.a. svenska staten eller svensk kommun, medges befrielse från skatt även om ingen beskattning skett i verksamhetslandet. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A27. Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg

Skattefrihet gäller för anställning ombord på utländskt fartyg som huvudsakligen går i oceanfart om anställningen och vistelsen

28

utomlands varat minst 183 dagar sammanlagt under en tolvmånadersperiod och avsett anställning hos arbetsgivare som hör hemma i en stat inom EES. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A28. Personalvård

Personalvårdsförmåner är skattefria. Med per- sonalvårdsförmåner avses förmåner av mindre värde som inte är en direkt ersättning för utfört arbete utan består av enklare åtgärder för att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om. Som personalvårdsförmåner räknas inte rabatter, förmåner som den anställde får byta ut mot kontant ersättning, förmåner som inte riktar sig till hela personalen, eller andra förmåner som den anställde får utanför arbetsgivarens arbetsplatser genom kuponger eller något motsvarande betalningssystem. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A29. Förmån av privat hälso- och sjukvård

Om arbetsgivaren bekostar offentligt finansie- rad hälso- och sjukvård i Sverige är detta en skattepliktig förmån. Om arbetsgivaren däremot bekostar privat hälso- och sjukvård för en anställd är detta en skattefri förmån. Detsamma gäller för hälso- och sjukvård utomlands. Arbetsgivaren har å andra sidan ingen avdragsrätt för kostnaden. Det finns inget som hindrar att arbetsgivaren efter överenskommelse gör ett bruttolöneavdrag för den anställde för att kompensera sig för kostnaden. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

A30. Utjämning av småföretagares inkomst

I småföretag bidrar inkomstutjämnande åtgär- der, t.ex. avsättningar till skogskonto och periodiseringsfond samt överavskrivningar, till skatteutgiften i den mån åtgärderna medför att ägarens marginalskatt blir olika vid avsättning och uttag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst.

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

B.Intäkter i näringsverksamhet

Betydelsen av organisationsform

I följande beskrivningar av skatteutgifterna inom näringsverksamhet under B. och C. gäller generellt att posterna påverkar den beskattningsbara inkomsten i näringsverksam- heten. Storleken på skatteutgiften kommer att bero av i vilken organisationsform närings- verksamheten bedrivs. För aktiebolag och ekonomiska föreningar, där inkomst av näringsverksamhet beskattas med bolagsskatt, innebär den lägre beskattningsbara inkomsten att statens bolagsskatteintäkter minskar. För enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag, där inkomst av näringsverksamhet beskattas på liknande sätt som inkomst av tjänst, innebär en sänkt beskattningsbar inkomst att även underlaget för socialavgifter minskar. Skatteutgiften utgörs därför av dels inkomst av tjänst, dels särskild löneskatt (se utförlig beskrivning under A. Inkomst av tjänst, vad gäller för- hållandet mellan socialavgifter och särskild löneskatt).

B1. Uttag av bränsle

Enligt huvudregeln är uttag ur närings- verksamhet skattepliktigt. Uttag av bränsle för uppvärmning är dock undantaget från skatte- plikt om fastigheten är taxerad som lantbruksenhet. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt.

B2. Avverkningsrätt till skog

Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffats. Enligt gällande lagstiftning tillämpas dock i detta fall kontantprincipen, vilket innebär att beskatt- ningen skjuts upp, varför en räntefri kredit uppstår i näringsverksamhet. I princip borde räntan på krediten utgöra underlag för skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt.

29

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 2 3

B3. Kapitalvinst på näringsfastigheter

Kapitalvinst på enskildas näringsfastigheter be- skattas som kapitalinkomst. Skatteutgiften avser att en större del av näringsinkomsten beskattas som kapitalinkomst än vad som är normenligt. För denna del kan skatteutgiften beräknas ur skillnaden mellan skattesatsen för näringsinkomst (inkl. särskild löneskatt) och kapitalinkomstskattesatsen.

C.Kostnader i näringsverksamhet

C1. Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet

För näringsidkare som företar arbetsresor med egen bil tillämpas i dag de regler som gäller för löntagare, dvs. de kostnader som överstiger 8 000 kronor är avdragsgilla vid inkomsttaxe- ringen. Kostnaden är egentligen en privat lev- nadsomkostnad, varför avdraget utgör en skatteutgift avseende skatt på inkomst av näringsverksamhet, se A7.

C2. Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal

I vissa fall kan en skattskyldig få avräkning för den skatt som skulle ha utgått i det andra avtalslandet även om sådan skatt inte har erlagts. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet.

C3. Koncernbidragsdispens

Regeringen kan i vissa fall medge att avdrag får göras för lämnade bidrag trots att reglerna för koncernbidrag ej är uppfyllda. Detta förut- sätter dels att avdraget redovisas öppet, dels att den verksamhet som bedrivs av berörda företag ska vara av samhällsekonomiskt intresse. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet.

C4. Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar

Ekonomiska föreningar får göra avdrag för rabatter, utdelningar m.m. trots att dessa inte

är skattepliktiga hos mottagaren. Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av närings- verksamhet.

C5. Anläggning av ny skog m.m.

Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk ska kost- nadsföras direkt. Utgifter för inköp samt plantering av träd och buskar för frukt- eller bärodling får dras av direkt. Skatteutgiften utgörs av ränteeffekten på den omedelbara avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt.

C6. Skadeförsäkringsföretag

I vissa fall har skadeförsäkringsföretag möjlig- het att göra extra avsättningar till s.k. säkerhetsreserv. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och utgörs av räntan på den skattekredit som det extra avdraget medför.

C7. Överavskrivningar avseende inventarier

Den planmässiga avskrivningstiden bestäms av tillgångens ekonomiska livslängd, medan den skattemässiga avskrivningstiden bestäms enligt lag. Detta innebär att planmässiga och skatte- mässiga avskrivningar endast undantagsvis överensstämmer. Lagstiftningen tillåter att en tillgång skrivs av snabbare än vad som är ekonomiskt motiverat av förslitning. Genom överavskrivningarna uppstår en skattekredit; inkomstskatten multiplicerad med den ackumulerade överavskrivningen. Skatteutgif- ten utgörs av räntan på skattekrediten och avser inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt.

C8. Periodiseringsfonder

Periodiseringsfonden är en vinstanknuten reserveringsmöjlighet i företaget, där medel kan reserveras under högst sex år. Reserve- ringsmöjligheten innebär att inkomstbeskatt- ningen skjuts upp. För enskilda näringsidkare och för fysiska personer som är delägare i handelsbolag utgörs skatteutgiften av räntan

30

på skattekrediten. Skatteutgiften avser inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt.

Från och med inkomståret 2005 påförs aktiebolag, som gör avsättning till periodise- ringsfond, en schablonintäktsränta i syfte att räntebelägga den skattekredit som tidigare år har utgjort en skatteutgift. Skatteutgiften för aktiebolag upphör därmed från och med inkomståret 2005.

C9. Substansminskning

Huvudregeln vad gäller avdrag för substans- minskningar är ingen skattutgift. Enligt en alternativregel får avdraget uppgå till högst 75 procent av täktmarkens allmänna saluvärde då utvinningen påbörjades. Skatteutgiften utgörs av ränteeffekten på den snabbare avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt.

C10. Skogsavdrag

Vid avyttring av skog får fysisk person under innehavstiden avdrag med högst 50 procent av anskaffningsvärdet, medan avdraget för juri- diska personer är begränsat till 25 procent. Vid taxeringen för ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdrags- grundande skogsintäkten. Syftet med avdrags- rätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Å andra sidan saknas anledning att ge avdrag när värdeökningen på skogs- tillväxten överstiger gjorda uttag. Skatte- utgiften uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser skatt på inkomst av närings- verksamhet och särskild löneskatt.

C11. Bidrag till regionala utvecklingsbolag

Avdrag får göras för bidrag som lämnas till regionalt utvecklingsbolag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt.

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

C12. Bidrag till Tekniska museet och Svenska Filminstitutet

Avdrag får göras för bidrag som lämnas till Tekniska museet och Svenska Filminstitutet. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt.

C13. Nedskrivning av lager och pågående arbeten

Enligt en alternativregel kan lager (gäller ej fastigheter och värdepapper) tas upp till 97 procent av det sammanlagda anskaffnings- värdet. Byggnads-, hantverks- och anlägg- ningsföretag kan tillämpa motsvarande alter- nativregel på pågående arbeten om arbetet utförs till ett fast pris. Nedskrivningen ger en skattekredit. Skatteutgiften utgörs av räntan på krediten och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt.

C14. Skogs-, skogsskadekonto och upphovsmannakonto

Skogsägare och författare m.fl. som bedriver enskild firma drabbas av progressiv beskatt- ning samtidigt som de har oregelbundna inkomster. För att möjliggöra en resultat- utjämning tillåts dessa göra avdrag för belopp som sätts in på skogskonto, skogsskadekonto eller upphovsmannakonto. Insättningen be- gränsas i tid till 10 år på skogskonto, 20 år på skogsskadekonto och 5 år på upphovs- mannakonto. Kontoinsättningen medför att egenavgiften skjuts upp, där skattedelen utgörs av särskild löneskatt. Bidraget till skatteutgiften ges av den räntefria skatte- krediten.

C15. Räntefördelning vid generationsskiften

Förvärvas en näringsfastighet genom arv, testamente, bodelning med anledning av makes död eller äktenskapsskillnad eller genom gåva kan förvärvaren undvika negativ räntefördelning till den del det negativa fördelningsunderlaget är hänförligt till förvärvet. Skatteutgiften avser inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt.

31

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 2 3

D.Intäkter i kapital

D1-D2. Avkastning eget hem och bostadsrättsfastighet

Med eget hem avses ett småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen i form av boendet i eget hem och i privatbostadsföretag (äkta bostadsrättsförening) beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot utgår från och med 2008 kommunal fastighetsavgift som ersatt den statliga fastighetsskatten för privatbostäder. Den kommunala fastighets- avgiften är 6 000 kr per småhus, dock högst 0,75 procent av taxeringsvärdet på fastigheten och 1 200 kr per bostadslägenhet, dock högst 0,4 procent av fastighetens taxeringsvärde. Före inkomstår 2008 utgick fastighetsskatt med 1 procent av taxeringsvärdet för småhus och med 0,4 procent av taxeringsvärdet för privatbostadsföretag. Den del av fastighets- skatten för småhus som belöpte på markvärdet begränsades till ett skatteuttag på högst två

kronor

per

kvadratmeter

eller

maximalt

5 000 kronor,

om

det

var

lägre.

De

begränsningar av fastighetsskatteuttaget

som

fanns

i

form

av

markvärdesregeln,

begränsningsregel för småhus, dämpningsregel samt fryst underlag för uttag av fastighetsskatt på 2006 års nivå slopades från och med 1 januari 2008, i samband med slopandet av den statliga fastighetsskatten. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt under de första 10 åren. Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). ”Rabatten” på fastighetsavgiften innebär att för de fem första inkomståren efter värdeåret utgår ingen fastighetsavgift och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Direktavkastningen förutsätts motsvara marknadsvärdet på egnahems- fastigheten respektive det sammanlagda marknadsvärdet på privatbostadsföretagets bostadsrättsrägenheter multiplicerat med den reala statslåneräntan. Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatten på fastighetens reala direktavkastning och den fastighetsavgift som betalas enligt gällande regler.

D3. Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade bolag

Kapitalinkomster för delägare i onoterade bolag beskattas med den lägre skattesatsen 25 procent istället för 30 procent, vilket är normen för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital.

D4. Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade aktier

Utdelning och kapitalvinst till ägare av kvalificerade aktier beskattas upp till ett gränsbelopp med skattesatsen 20 %, vilket är lägre än normen för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatte- utgift som avser skatt på inkomst av kapital.

D5. Utdelning av aktier

Beskattning av aktieutdelning i form av aktier skjuts i vissa fall upp till dess att mottagaren säljer aktierna (den s.k. lex Asea). Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av kapital.

D6. Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrättsföreningar

Andelar i oäkta bostadsrättsföreningar om- fattas av lättnadsregler till och med utgången av år 2008. Lättnadsreglerna motsvarar de reg- ler som gällde för utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag före inkomstår 2006. I en promemoria från Finansdepartementet har föreslagits att lättnadsreglerna ska för- längas till och med utgången av inkomstår 2011. Lättnadsreglerna medför en skatte- lättnad. 70 procent av statslåneräntan multipli- cerat med ett speciellt definierat underlag (i princip anskaffningsvärdet för bostadsrätten) undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital.

32

D7. Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt

Enligt normen ska värdeförändringar beskattas (alternativt ska skatterestitution ges) när de uppkommer och inte, som fallet är, när de realiseras. Dessutom ges möjlighet till ytterligare uppskov, under vissa förutsätt- ningar, även då vinsten har realiserats. Dessa uppskovsmöjligheter ger upphov till en skattekredit. Från och med inkomstår 2008 tas en schablonintäkt på 1,67 procent av uppskovsbeloppet på en realiserad vinst upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Detta motsvarar en ränta på uppskovsbeloppet på 0,5 procent. Skillnaden mellan gällande upp- skovsregler och en beskattning av uppskov i inkomstslaget kapital utgör en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital.

D8. Värdeförändring på aktier m.m.

Enligt normen ska värdeförändringar beskattas (alternativt ska skatterestitution ges) när de uppkommer och inte, som fallet är, när de realiseras. Uppskovet ger upphov till en skattekredit. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital.

D9. Nedsatt kapitalvinstbeskattning vid försäljning av eget hem och bostadsrätt

Från och med inkomstår 2008 tas tjugotvå trettiondedelar av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning upp till beskattning i inkomstslaget kapital. För inkomstår 2007 togs två tredjedelar upp till beskattning. Den återstående del som inte beskattas ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital.

D10. Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel

Avkastningen på medel reserverade för pensionsändamål beskattas lägre än normen för kapitalinkomster. Inkomstskatt tas ut med 15 procent på en schablonberäknad avkast- ning. Den lägre skattesatsen ger upphov till en

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital.

D11. Nedsatt avkastningsskatt på K- försäkringar

Avkastningen på K-försäkringskapital beskat- tas lägre än normen för kapitalinkomster. Inkomstskatt tas endast ut på 9/10 av en schablonberäknad avkastning. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital.

D12. Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt

Skatteunderlaget utgörs av kapitalunderlaget – värdet av den skattskyldiges tillgångar med avdrag för finansiella skulder vid beskattnings- årets ingång – multiplicerat med den genom- snittliga statslåneräntan året före beskattnings- året. Om den faktiska avkastningen på försäk- ringskapital över-/understiger den schablon- mässigt framräknade avkastningen uppstår en skatteutgift/skattesanktion avseende skatt på inkomst av kapital.

D13. Begränsningslagen

Ett spärrbelopp fastställs som uppgår till 60 procent av summan av den skattskyldiges beskattningsbara inkomst av tjänst/närings- verksamhet och inkomst av kapital. Om det totala skattebeloppet är högre än spärr- beloppet sätts förmögenhetsskatten och den statliga inkomstskatten ned med över- skjutande belopp. Förmögenhetsskatten får dock inte sättas ner till ett lägre belopp än skatten på 50 procent av den skattskyldiges beskattningsbara förmögenhet. I och med att förmögenhetsskatten slopas, retroaktivt fr.o.m. inkomstår 2007, finns det inte längre ett behov av en begränsningslag. Begräns- ningslagen slopas därmed fr.o.m. 1 januari 2008. Skatteutgiften avsåg innan slopandet förmögenhetsskatt, skatt på inkomst av kapital och statlig skatt på inkomst av tjänst/näringsverksamhet.

33

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 2 3

D14. Framskjuten beskattning vid andelsbyte

Reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten tillämpas när fysiska personer gör andelsbyten om vissa villkor är uppfyllda. Reg- lerna innebär att det inte fastställs någon kapitalvinst vid bytet av andelarna utan beskattning sker när de mottagna andelarna avyttras. Skatteutgiften utgörs av räntan på den kredit som den framskjutna beskattningen innebär och avser skatt på inkomst av kapital eller tjänst (fåmansföretagsreglerna).

D15. Skogs-, skogsskadekonto och upphovsmannakonto

Skogsägare och författare m.fl. som bedriver enskild firma drabbas av progressiv beskatt- ning samtidigt som de har oregelbundna inkomster. För att möjliggöra en resultat- utjämning tillåts dessa göra avdrag för belopp som sätts in på skogskonto, skogsskadekonto eller upphovsmannakonto. Insättningen be- gränsas i tid till 10 år på skogskonto, 20 år på skogsskadekonto och 5 år på upphovsmanna- konto. Räntan på kontona beskattas med den lägre skattesatsen 15 procent istället för 30 procent, vilket är normen för kapital- inkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital.

E.Kostnader i kapital

E1. Konsumtionskrediter

Enligt gällande regelsystem är samtliga ränte- utgifter avdragsgilla. Enligt normen ska endast ränteutgifter för lån till investeringar inklusive bostadsinvesteringar vara avdragsgilla. Detta innebär att ränteutgifter för lån till konsumtion är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital.

E2. Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m.

Kapitalförluster på marknadsnoterade delägar- rätter ska dras av i sin helhet, kapitalförluster

på sådana andelar i svenska aktiebolag och utländska juridiska personer som inte är note- rade eller kvalificerade ska dras av till fem sjättedelar och kapitalförluster på kvalificerade andelar ska dras av till två tredjedelar mot skattepliktiga vinster på sådana tillgångar. Till den del förluster inte kan dras av mot sådana

tillgångar ska 70 procent, fem sjättedelar

av

70 procent

respektive

två

tredjedelar

av

70 procent

dras

av.

Huvudregeln är

att

70 procent

av

förlusten

får dras

av.

Skatteutgiften avser inkomst av kapital.

F.Socialavgifter

F1. Nedsättning med viss inriktning mot mindre företag, egenavgifter

Vid beräkning av egenavgifter fick under 2007 en enskild näringsidkare göra avdrag med 2,5 procent av avgiftsunderlaget, dock högst med 4 500 kronor per år, vilket motsvarar ett underlag på 180 000 kronor. Skatteutgiften avser egenavgifter. Avdraget har upphört att gälla från och med år 2008.

F2. Regional nedsättning av egenavgifter

Vid beräkning av egenavgifter får en enskild näringsidkare med fast driftsställe i stöd- område A göra ett avdrag med 10 procent av avgiftsunderlaget upp till 180 000 kronor, dvs. högst 18 000 kronor per år. Fiskeri-, vatten- bruks-, jordbruks- och transportverksamhet är undantagna från nedsättning p.g.a. EG-regler. Skatteutgiften avser egenavgifter.

F3. Nedsättning av egenavgifter för personer som har fyllt 18 men inte 25 år

Nedsättningen innebär att egenavgifterna inklusive den allmänna löneavgiften, men ex- klusive ålderspensionsavgiften, på 10,21 pro- cent, halveras från och med halvårsskiftet 2007. Nedsättningen motsvarar 10,26 procent- enheter år 2008, om inte extra karenstid valts. Detta innebär att egenavgifterna och den allmänna löneavgiften uppgår till 20,45

34

procent av avgiftsunderlaget. Skatteutgiften avser egenavgifter.

F4. Nedsättning med viss inriktning mot mindre företag, arbetsgivaravgifter

Vid beräkning av arbetsgivaravgifter fick under 2007 en arbetsgivare göra ett avdrag med 2,5

procent av

lönesumman, dock högst

med

1 545 kronor

per kalendermånad,

vilket

motsvarar ett underlag på 741 600 kronor. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. Avdraget har upphört att gälla från och med år 2008.

F5. Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter

Arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A får göra ett avdrag med 10 procent av lönesumman, dock högst med 7 100 kronor per kalendermånad. Nedsättningen gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndig- heter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-,

vattenbruks-, jordbruks- och transport- verksamhet undantagna från nedsättningen p.g.a. EG-regler. Skatteutgiften avser arbets- givaravgifter.

F6. Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som har fyllt 18 men inte 25 år

Nedsättningen innebär att arbetsgivarav- gifterna inklusive den allmänna löneavgiften, men exklusive ålderspensionsavgiften, på 10,21 procent, halveras från och med halvårsskiftet 2007. Nedsättningen motsvarar 11,12 procentenheter år 2008. Detta innebär att arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften uppgår till 21,30 procent av avgiftsunderlaget år 2008. För andra halvåret 2007 uppgick nedsättningen endast till 9,71 procentenheter. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter.

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

G.Särskild löneskatt

G1. Utländska artister

Inkomst från artistisk eller idrottslig verksamhet som en utländsk fysisk person bedrivit i Sverige beskattas med en speciell artistskatt. Däremot behöver varken sociala avgifter eller särskild löneskatt erläggas. Inkomsten är inte förmånsgrundande. Skatte- utgiften avser därför särskild löneskatt.

G2. Ersättning skiljemannauppdrag

Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet. Skatteutgiften avser sär- skild löneskatt.

G3. Ersättning till idrottsutövare

Ersättning som en idrottsutövare erhåller från en skattebefriad ideell förening och som inte överstiger ett halvt basbelopp är undantagen från socialavgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt.

G4. Slopad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt 65 år men är födda 1938 eller senare

Den särskilda löneskatten för vissa förvärvs- inkomster (SLF) på 16,16 procent slopades den 1 januari 2007 och enbart ålders- pensionsavgiften, på 10,21 procent, betalas för egenföretagare som har fyllt 65 år. Nedsätt- ningen omfattar endast enskild näringsidkare som är födda 1938 eller senare, dvs. näringsidkare som omfattas av det refor- merade ålderspensionssystemet.

G5. Slopad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt 65 år men är födda 1937 eller tidigare

Den särskilda löneskatten för vissa förvärvs- inkomster (SLF) på 24,26 procent slopades den 1 januari 2008 för egenföretagare som har fyllt 65 år. Nedsättningen omfattar endast

35

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 2 3

enskild näringsidkare som är födda 1937 eller tidigare, dvs. näringsidkare som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet.

G6. Slopad särskild löneskatt för anställda som fyllt 65 år men är födda 1938 eller senare

Den särskilda löneskatten för vissa förvärvs- inkomster (SLF) på 16,16 procent slopades den 1 januari 2007 och enbart ålders- pensionsavgiften, på 10,21 procent, betalas för anställda som har fyllt 65 år. Nedsättningen omfattar endast anställda som är födda 1938 eller senare, dvs. personer som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet.

G7. Slopad särskild löneskatt för anställda som fyllt 65 år men är födda 1937 eller tidigare

Den särskilda löneskatten för vissa förvärvs- inkomster (SLF) på 24,26 procent slopades den 1 januari 2008 för anställda som har fyllt 65 år. Nedsättningen omfattar endast anställda som är födda 1937 eller tidigare, dvs. personer som omfattas av det gamla ålderspensions- systemet.

H.Mervärdesskatt

Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger ej)

H1. Försäljning av tomtmark och byggnader

Vid försäljning av en- och flerbostadshus är ca 15 procent av värdet undantaget från mer- värdesskatt. Undantaget gäller i huvudsak tomtmark, byggränta och vinst som enligt normen borde beskattas. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mer- värdesskatt.

H2. Försäljning av konstverk ≥ 300 000 kr/år

Undantaget från skatteplikt omfattar enbart upphovsmannens eller dennes dödsbos försälj- ning. Om konstnären eller dödsboet säljer för

under 300 000 kronor per år är försäljnings- beloppet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt.

H3. Lotterier

Enligt EG-regler får det inte tas ut någon mervärdesskatt på lotterier. All beskattning sker endast i form av punktskatt. Enligt den svenska normen borde det utgå mervärdes- skatt och skatteutgiften avser därför mer- värdesskatt.

Skattesats 0,6 eller 12 procent (avdragsrätt föreligger).

H4. Läkemedel

För läkemedel som utlämnas enligt recept eller säljs till sjukhus gäller kvalificerat undantag från mervärdesskatt. (Vid försäljning av icke receptbelagda läkemedel utgår dock mer- värdesskatt.) Skattebefrielsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt.

H5. Internationell personbefordran

Transport till eller från utlandet räknas som export. Detta innebär att en resa från ort i Sverige till en ort i utlandet i sin helhet är frikallad från skatteplikt. Skattebefrielsen gäller både luft-, vatten- och landtransporter. Beloppen i tabellen avser inrikes del av utrikes buss- och tågtransporter. Skattebefrielsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt.

H6–H14. Personbefordran, allmänna nyhetstidningar, böcker, tidskrifter m.m., biografföreställningar, vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang, kommersiell idrott, upphovsrätter, samt entré djurparker

Skattesatsen för dessa grupper är nedsatt till 6 procent. För transport i skidliftar tillämpas fr.o.m. 1 januari 2007 nedsatt skattesats till 6 procent (tidigare särreglering om nedsatt skattesats till 12 procent), dvs. samma

36

skattesats som gäller för personbefordran och kommersiell idrott. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt.

H15–H16. Livsmedel och rumsuthyrning

Skattesatsen för dessa grupper är nedsatt till 12 procent. Som livsmedel räknas inte vatten från vattenverk, spritdrycker, vin och starköl samt tobaksvaror. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mer- värdesskatt.

H17. Försäljning av konstverk > 300 000 kr/år

Skattenedsättningen omfattar enbart upphovs- mannens eller dennes dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för 300 000 kronor per år eller mer, eller själva begär att bli beskattade, så sker beskattning med skattesatsen 12 procent. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt.

Undantag från skattskyldighet

H18. Omsättning i ideella föreningar

Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verk- samhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen ifråga.

Redovisningsperiod

H19. Tidpunkt för inbetalning i byggnads- och annan entreprenadverksamhet

Den 1 januari 2008 avskaffades den särskilda bestämmelse som innebar att redovisnings- skyldigheten för inbetalning av mervärdesskatt i samband med byggnads- och annan entreprenadverksamhet inträdde två månader efter det att en fastighet tagits i bruk. Skatte- utgiften uppgick till räntan på skattekrediten för mervärdesskatt.

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

Avdrag för ingående skatt

H20. Ingående skatt på jordbruksarrende

Avdragsrätten omfattar hela den ingående skatten på jordbruksarrende, även om värdet av bostad ingår i arrendet.

I.Punktskatter

Energiskatt

I1. Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon

Skattesatsen för dieselolja i miljöklass 1 jämförs med skattesatsen för bensin i miljöklass 1, vilken utgör normen på hela transportområdet. I praktiken utgörs nästan all bensin- och dieseloljeanvändning av miljöklass 1. År 2008 motsvarar skattesatsen för bensin i den främsta miljöklassen 32,6 öre/kWh medan dieselolja i den främsta miljöklassen beskattas med motsvarande 13 öre/kWh. Skatteutgiften utgörs av mellan- skillnaden i skattesats. Skatteutgiften för dieselbränsle uppgår till 21 öre/kWh.

I2. Särskild energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel

Befrielsen gäller endast för naturgas och gasol som drivmedel. För information om naturgas och gasol för uppvärmning se punkt I9. Normen utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1.

I3. Energiskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel

Befrielse gäller för koldioxidneutrala driv- medel. Normen utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1.

I4. Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift

Befrielsen gäller elförbrukning för järnväg och tunnelbana. Normen utgörs av energiskatte- satsen för bensin i miljöklass 1.

37

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 2 3

I5. Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift

Bränsle i dieseldrivna järnvägsfordon beskattas inte. Normen utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1.

I6. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart

Bränsle som används vid yrkesmässig sjöfart beskattas inte. Bränsle för användning av privata ändamål beskattas dock. Normen ut- görs av energiskattesatsen för bensin i miljö- klass 1.

I7. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart

Bränsle som används som flygbränsle be- skattas inte. Detta gäller både privat och yrkesmässig förbrukning. Normen utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1.

I8. Elförbrukning i vissa kommuner

Normen för skatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till 27 öre/kWh 2008. I samtliga kommuner i Västerbottens, Norrbottens, och Jämtlands län, Sollefteå, Ånge och Örnsköldsvik i Västernorrlands län,[REDACTED_EFTERNAMN] i Gävleborgs län, Torsby i Värmlands län, och Malung,[REDACTED_EFTERNAMN], Orsa, och Älvdalen i Dalarnas län är dock skattesatsen nedsatt till 17,8 öre/kWh. Skatteutgiften uppgår till 9,2 öre/kWh.

I9. Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning

Skatteutgifterna beräknas som skillnaden mellan skattesatsen på eldningsolja och skattesatserna på de olika energislagen. Skattesatsen för eldningsolja är 7,6 öre/kWh och utgör normen. År 2008 uppgår skatte- satsen för gasol till 1,1 öre/kWh, för naturgas till 2,4 öre/kWh och för kol till 4,2 öre/kWh. Skatteutgifterna uppgår 2008 till 6,5 öre/kWh

för gasol, till 5,2 öre/kWh för naturgas och till 3,4 öre/kWh för kol.

I10. Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m.

Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning. Normen utgörs av energiskattesatsen på eldningsolja. Energiskatt utgår dock på råtallolja med en skattesats som motsvarar energi- och koldioxidskatten på eldningsolja.

I11. Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk

För bränsle som förbrukas vid samtidig pro- duktion av värme och el i kraftvärmeverk medges avdrag för hela energiskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduk- tionen. Enligt EU-direktiv finns det ingen skatt på den del av bränslet som motsvarar elproduktionen. Normen motsvaras av full skattesats för respektive bränsle. Se punkt I9 för skattesatserna för respektive bränsle.

I12. Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin

Fjärrvärme som levereras till industrin medges fullt avdrag för energiskatten på bränsle och nedsatt skatt till 0,5 öre/kWh på el. Normen utgörs av full skattesats på respektive bränsle. Se punkt I9 för skattesatserna för respektive bränsle.

I13. Bränsleförbrukning inom industrin

Industrisektorn är energiskattebefriad för användning av fossila bränslen i tillverk- ningsprocesser. Normen för alla fossila bränslen utgörs av full energiskattesats på eldningsolja.

I14. Bränsleförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen

Växthus- och jordbruksnäringen är skatte- befriad från energiskatt för användning av fossila bränslen till uppvärmning. Normen för

38

alla fossila bränslen utgörs av full energi- skattesats på eldningsolja.

I15. Elförbrukning inom industrin

El som används i tillverkningsprocesser inom industrisektorn beskattas med 0,5 öre/kWh. Normen utgörs av normalskattesatsen på el.

I16. Elförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen

El som används i växthus- och jordbruks- näringen beskattas med 0,5 öre/kWh. Normen utgörs av normalskattesatsen på el.

I17. Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk

För 2008 får ett skatteavdrag motsvarande 2,0 öre/kWh göras för el från landbaserad vindkraft. Avdraget trappas ned årligen och avses upphöra år 2009. För el från havsbaserad vindkraft medges ett avdrag på 13,0 öre/kWh år 2008. Avdraget upphör när elproduktionen uppnått 20 000 timmar beräknad som drift med full last. Normen utgörs av normalskattesatsen på el.

I18. Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering inom industrin

För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering medges be- frielse från energiskatten på el. Detta innebär en ytterligare skattenedsättning från den tidigare nedsatta skattesatsen för el inom industrisektorn på 0,5 öre/kWh. Den ytterligare skatteutgiften uppgår till 0,5 öre/kWh.

Koldioxidskatt

I19. Generell nedsättning av koldioxidskatt för industrin

För industrisektorn medges en nedsättning med 79 procent av koldioxidskattesatsen för all användning av fossila bränslen för upp-

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

värmning. Normen utgörs av full koldioxid- skattesats, dvs. 101 öre/kg koldioxid.

I20. Särskilt nedsatt koldioxidskatt för naturgas och gasol som drivmedel

För naturgas och gasol som drivmedel är skattesatsen nedsatt jämfört med för uppvärmning. Nedsättningen motsvarar 41 procent av koldioxidskattesatsen. Normen utgörs av full koldioxidskattesats.

I21. Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industrin

För energiintensiva industriföretag medges nedsättning utöver den generella nedsätt- ningen om koldioxidskatten överstiger 0,8 procent av det enskilda företagets försälj- ningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till 24 procent. EU:s minimi- skattesatser måste dock alltid respekteras. Normen utgörs av full koldioxidskattesats.

I22. Generell nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och jordbruksnäringen

För bränslen som används inom växthus- och jordbruksnäringen medges en nedsättning med 79 procent av koldioxidskattesatsen för all användning av fossila bränslen för upp- värmning. Normen utgörs av full koldioxid- skattesats.

I23. Nedsättning av koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen

För dieselolja som används i arbetsmaskiner i jord- och skogsbruksverksamhet medges en nedsättning av koldioxidskatten med 79 pro- cent. Normen utgörs av full koldioxidskatte- sats.

I24. Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin

Fjärrvärme som levereras till industrin medges återbetalning av 79 procent av koldioxid-

39

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 2 3

skatten på bränslen. Normen utgörs av full koldioxidskattesats.

I25. Koldioxidskattebefrielse för bandrift

Bränsleförbrukning i dieseldrivna järnvägs- fordon är befriad från koldioxidskatt. Normen utgörs av full koldioxidskattesats.

I26. Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart

Koldioxidskatt tas ej ut för flygbränsle. Detta gäller både privat och yrkesmässig förbruk- ning. Normen utgörs av full koldioxid- skattesats.

I27. Koldioxidskattebefrielse för inrikes sjöfart

Bränsle för yrkesmässig sjöfart är befriat från koldioxidskatt. Bränsle för användning av privata ändamål beskattas dock. Normen ut- görs av full koldioxidskattesats.

I28. Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk

För bränsle som förbrukas vid samtidig produktion av värme och el i kraftvärmeverk får avdrag göras för 79 procent av kol- dioxidskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. Normen ut- görs av full koldioxidskattesats.

I29. Koldioxidskattebefrielse för torv

Torv är ett bränsle som är befriat från kol- dioxidskatt. Normen utgörs av full kol- dioxidskattesats.

J.Skattereduktioner

J1. Skattereduktion för anslutning till bredband

Skattereduktion utgår för anslutning till bred- band som togs i bruk under perioden 1 januari

2001 till 31 december 2007. Skattereduktion fick göras med högst 5 000 kronor eller, i fråga om hyreshus, 5 000 kronor per bostad eller lokal som anslutits. Till den del skatte- reduktion beviljades privatpersoner (fysika personer) avser skatteutgiften skatt på inkomst av tjänst. Till den del skattereduktionen beviljades företag (juridiska personer) avser skatteutgiften skatt på inkomst av näringsverksamhet. Skattereduk- tionen upphörde 31 december 2007.

J2. Skattereduktion för sjöinkomst

Utöver sjöinkomstavdrag har den som har haft sjöinkomst rätt till skattereduktion med 14 000 kronor om fartyget till övervägande del gått i fjärrfart och med 9 000 kronor om det gått i närfart. Om man inte har arbetat ombord hela året, ska reduktion medges med 1/365 av dessa belopp för varje dag som sjöinkomst uppbärs. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

J3. Skattereduktion för hushållstjänster

Från och med den 1 juli 2007 ges en skatte- reduktion till privatpersoners (fysiker) köp av hushållstjänster. Skattereduktionen uppgår till 50 procent av arbetskostnaden för den utförda tjänsten, dock maximalt 50 000 kronor per person och år. Från och med den 1 januari 2008 ges motsvarande skattereduktion för fysiska personer som har haft skattepliktig löneförmån i form av hushållsarbete. Skattereduktionen är en skatteutgift avseende skatt på inkomst av tjänst.

J4. Begränsningsregel småhus

Från och med 2001 ska fastighetsskatteuttaget i princip begränsas till högst 5 procent av hushållets beskattningsbara inkomst. Från och med 2006 gäller att skatteuttaget ska begränsas till högst 4 procent av hushållets beskattningsbara inkomst. Denna begränsning utgör en skatteutgift, som avser skatt på inkomst av kapital. Begränsningsregeln slopas tillsammans med den statliga fastighetsskatten för privatbostäder från och med 1 januari 2008.

40

K.Kreditering på skattekonto

K1-K3. Anställningsstöd och skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (OSA)

Stöden utgår genom en kreditering av skatte- konto. Krediteringen utgör en skatteutgift. Syftet med stöden är att underlätta för målgruppen att få ett jobb som stärker deras ställning på arbetsmarknaden och som i slutändan leder till en reguljär osubventionerad anställning. Tiden för när stöd kan lämnas och krediteringens storlek beror bland annat på hur länge den anställde har varit inskriven på arbetsförmedlingen eller varit sjukskriven, samt om de har funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga.

Anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa (K1)

Målgruppen är arbetslösa med långa inskriv- ningstider på arbetsförmedlingen och stimu- lansen ges i form av särskilt anställningsstöd. Allmänt och förstärkt anställningsstöd slopades från och med den 1 januari 2007. Personer som påbörjat anställningen innan avvecklingstidpunkten får fullfölja stöd- perioden. Särskilt anställningsstöd har flyttats till statsbudgetens utgiftssida den 1 januari 2008.

Anställningsstöd vid anställning av långtidssjukskrivna (K2)

Målgruppen är sjukskrivna anställda som inte kan återgå till nuvarande arbetsgivare och där rehabiliteringsansvaret har övergått till Försäk- ringskassan. Stödet har flyttats till stats- budgetens utgiftssida den 1 januari 2008.

Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (OSA) (K3)

Målgruppen för stödet är främst arbetslösa med socialmedicinskt handikapp. Stödet har flyttats till statsbudgetens utgiftssida den 1 januari 2008.

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

K4. Plusjobb

Plusjobb infördes den 1 januari 2006 för kvalitetshöjande arbetsuppgifter inom offent- ligt finansierad verksamhet. Den som anställer en långtidsarbetslös på Plusjobb får en löne- subvention för lön inklusive lönebikostnader upp till ett tak på 1 000 kronor per dag. Stödet slopades den 24 oktober 2006 men personer som påbörjat anställning innan dess får fullfölja stödperioden.

K5. Utbildningsvikariat

Arbetsgivare inom offentligt finansierad vård och omsorg erbjuds anställningsstöd för lönekostnader med högst 800 kronor per dag under sex månader för en vikarie som anställs istället för en anställd som genomgår utbildning med lön. Arbetsgivaren kan dessutom erhålla stöd för halva utbildnings- kostnaden, dock högst 1 000 kronor per vecka. Utbildningsvikariat avvecklades den 24 okto- ber 2006. De som deltog i programmet vid avvecklingstidpunkten fick fullfölja program- perioden.

K6. Stöd för nystartsjobb

Arbetsgivare som anställer individer med stöd för nystartsjobb får fr.o.m. den 1 januari 2007 en ekonomisk ersättning som är lika stor som arbetsgivaravgifterna och den allmänna löne- avgiften som arbetsgivaren ska betala enligt socialavgiftslagen och lagen om allmän löne- avgift. Särskilda nystartsjobb, så kallad ny- friskjobb, introducerades den 1 januari 2008 för dem som sedan minst ett år på heltid fått sjukpenning, rehabilitetspenning, sjuk- eller aktivitetsersättning. Arbetsgivare som anställer individer med stöd för särskilda nystartsjobb får en ekonomisk ersättning som är lika stor som arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften som arbetsgivaren ska betala enligt socialavgiftslagen och lagen om allmän löneavgift plus ett belopp som motsvarar de arbetsgivaravgifter som arbetsgivaren faktiskt betalar in. Syftet med nystartsjobb är att minska utanförskapet. Normalt får arbets- givaren stödet under lika lång tid som individen har varit utanför arbetslivet. För individer som fyllt 20 men inte 25 år kan stöd

41

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 2 3

ges i upp till tolv månader, eller upp till fem år om individen varit sjukskriven. För individer som fyllt 25 men inte 55 år kan stöd ges i upp till fem år. Individer som fyllt 55 år kan få stödet under dubbelt så lång den tid som de har varit utanför arbetslivet, dock i högst tio år. För nyanlända invandrare kan stödet ges under de tre första åren från att de fick uppehållstillstånd. Stöd för nystartsjobb är konstruerad som en kreditering av arbetsgivarens skattekonto.

K7. Utbildning av personal inom vård och äldreomsorg

Ett tidsbegränsat stöd för utbildning av personal inom vård och omsorg gällde från den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2007.

K8. Sjöfartsstöd

Sjöfartsstöd ges till last- och passagerarfartyg i internationell trafik. Stödet ges genom att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett be- lopp motsvarande skatteavdrag och arbets- givaravgifter på sjöinkomst. Krediteringen utgör en skatteutgift.

K9. Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder

Investeringsstimulans utgår för byggande av mindre hyres- och studentbostäder som påbörjades under perioden 1 januari 2003 t.o.m. den 31 december 2006. Beloppsmässigt motsvarar den en sänkning av mer- värdesskattesatsen från 25 till 6 procent vid inköp av varor och tjänster som avser den stödberättigade delen av bygg- eller ombygg- nadsprojekten. Beloppet krediteras fastighets- ägarens skattekonto i efterhand. Det som redovisas är en bedömning av den offentligfinansiella effekten till följd av projekt påbörjade senast 31 december 2006.

L.Skattskyldighet

L1–L6. Akademier m.m., företagareföreningar m.m., arbetslöshetskassor m.m., ideella föreningar, kyrkor, samt ägare av fastigheter nämnda i 3 kap 2–4 §§ fastighetstaxeringslagen

Befrielse från skatteplikt på all inkomst utom inkomst av fastighet och vissa rörelse- inkomster. För ägare av fastigheter gäller att de är befriade från skattskyldighet på vissa typer av inkomster från fastigheter, bl.a. nationalparker, utbildnings- och vårdanstalter.

7.2Icke saldopåverkande skatteutgifter

M.Skattesanktioner

Kostnader i kapital

M1. Ränteutgifter – 21 procents reduktion

Enligt normen ska samtliga ränteutgifter vara avdragsgilla om lånet avser investeringar. Dock finns en begränsning i lagstiftningen som innebär att avdragseffekten är 21 procent i stället för 30 procent i de fall netto- ränteutgiften (kapitalinkomster fråndragna) överstiger 100 000 kronor. Skattesanktionen avser skatt på inkomst av kapital.

M2. Begränsning av skattereduktion

I reglerna om skattereduktion för underskott av kapital finns en regel som begränsar reduktionen till summa andra skatter. Skatterestitution medges inte. Skattesank- tionen avser skatt på kapitalinkomst.

M3–M5. Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter

Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av närings- verksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den

42

inte reducerar inkomstskatten, en skatte- sanktion.

Socialavgifter

M6. Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete

Endast sådan ersättning som är förmåns- grundande för olika socialförsäkringar ska ingå i underlaget för socialavgifter och allmän löne- avgift. Övriga ersättningar ska ingå i under- laget för särskild löneskatt. På ersättning för arbete som ligger över förmånstaken utgår dock socialavgifter trots att denna ersättning inte är förmånsgrundande. Skattesanktionen utgörs av skillnaden mellan nivån på den särskilda löneskatten och nivån på social- avgifterna.

Punktskatter

M7. Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer

För el som produceras i kärnkraftverk finns det en indirekt beskattning genom att det tas ut en skatt på den tillståndsgivna termiska effekten i kraftverket med 12 648 kronor per MW och månad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion.

N.Ej saldopåverkande skatteavvikelser

Skattefria transfereringar

N1. Näringsbidrag och EU-bidrag

Med näringsstöd avses stöd som lämnas av stat eller kommun. Beroende på hur stödet hanteras i näringsverksamheten blir effekten olika. Om bidraget används för finansiering av en icke avdragsgill utgift är bidraget i sin helhet att betrakta som en avvikelse. Om bidraget däremot används för finansiering av en tillgång som enligt allmänna regler får skrivas av med årliga värdeminskningsavdrag är avvikelsen enbart en skattekredit. Bidraget

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

fungerar i dessa fall såsom en direkt- avskrivning. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet.

N2. Avgångsvederlag till jordbrukare

I vissa fall är avgångsvederlag till jordbrukare inte skattepliktigt. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet.

N3. Bidrag från Sveriges författarfond och Konstnärsnämnden

Vissa bidrag från Sveriges författarfond och Konstnärsnämnden är pensionsgrundande. Eftersom bidraget är pensionsgrundande bör den betraktas som ersättning för utfört arbete. Från och med inkomståret 1999 beläggs bidragen med statlig ålderspensionsavgift. Skatteutgiften utgörs av särskild löneskatt med avdrag för den delen av pensionsavgiften som ej grundar förmån.

N4. Flyttningsersättningar

Ersättning för utgifter för flyttning när en skattskyldig på grund av byte av verksamhets- ort flyttar till en ny bostadsort är skattefri, om ersättningen betalas av allmänna medel eller av arbetsgivaren. Om ersättningen för utgifter för flyttning också omfattar ersättning för körning med egen bil, ska denna ersättning dock tas upp till beskattning till den del den överstiger 18 kr/mil. Flyttningsbidrag som lämnas av arbetsmarknadsmyndigheter är skattefria. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst.

N5. Totalförsvarspliktigas ersättningar och förmåner

Totalförsvarspliktigas dagersättningar och tillägg till sådana ersättningar, naturaförmåner, fälttraktamenten, befattningspenningar, ut- bildningspremier, utryckningsbidrag samt avgångsvederlag är skattefria. Familjebidrag till totalförsvarspliktiga är skattepliktigt bara om bidraget betalas ut i form av näringsbidrag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst.

43

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 2 3

N6. Bistånd

Bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd samt liknande ersättningar är skattefria. Detta gäller också för bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av tjänst.

N7. Barnbidrag m.m.

Allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag och barnpension till den del pensionen inte överstiger 0,4 prisbasbelopp eller, vid pension efter båda föräldrarna, 0,8 prisbasbelopp, är inte skattepliktiga. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst.

N8. Handikappersättning m.m.

Handikappersättning, sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merutgifter, särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt barn samt hemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag som betalas ut av kommunala eller lands- tingskommunala medel till en vårdbehövande är skattefria. Skatteutgiften avser skatt av tjänst.

N9–N18. Underhållsstöd, bidrag till adoption, engångsbidrag i samband med arbetsplacering av flyktingar, Bostadstillägg till pensionärer (BTP), bostadsbidrag, studiestöd, skattefria pensioner, äldreförsörjningsstöd, introduktionsersättning för flyktingar

Bidragen och stöden är skattefria. Skatte- utgifterna avser skatt på inkomst av tjänst

44

Appendix

Utgifts- och politikområden 2008

Utgiftsområden (UO)

01

Rikets styrelse

02

Samhällsekonomi och finansförvaltning

03

Skatt, tull och exekution

04

Rättsväsendet

05

Internationell samverkan

06

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

07

Internationellt bistånd

08

Migration

09Hälsovård, sjukvård och social omsorg

10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

11Ekonomisk trygghet vid ålderdom

12Ekonomisk trygghet för familjer och barn

13Arbetsmarknad

14Arbetsliv

15Studiestöd

16Utbildning och universitetsforskning

17Kultur, medier, trossamfund och fritid

18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik

19Regional utveckling

20Allmän miljö- och naturvård

21Energi

22Kommunikationer

23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

24Näringsliv

25Allmänna bidrag till kommuner

26Statsskuldsräntor m.m.

27Avgiften till Europeiska gemenskapen

Politikområden (PO)

01 Effektiv statsförvaltning

02 Finansiella system och tillsyn

03 Skatt, tull och exekution

04 Rättsväsendet

05 Utrikes- och säkerhetspolitik

06 Försvarspolitik

S k r . 2 0 0 7 / 0 8 : 1 23

07 Skydd mot olyckor

08 Internationellt utvecklingssamarbete

09Samarbete med Central- och Östeuropa

10Integrationspolitik

11Urban utvecklingspolitik

12Migrationspolitik

13Hälso- och sjukvårdspolitik

14Folkhälsa

15Barnpolitik

16Handikappolitik

17Äldrepolitik

18Socialtjänstpolitik

19Ersättning vid arbetsoförmåga

20Ekonomisk äldrepolitik

21Ekonomisk familjepolitik

22Arbetsmarknadspolitik

23Arbetslivspolitik

24Jämställdhetspolitik

25Utbildningspolitik

26Forskningspolitik

27Mediepolitik

28Kulturpolitik

29Ungdomspolitik

30Folkrörelsepolitik

31Bostadspolitik

32Regional samhällsorganisation

33Regionalpolitik

34Miljöpolitik

35Energipolitik

36Transportpolitik

37IT, tele och post

38Näringspolitik

39Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande

40Konsumentpolitik

41Skogspolitik

42Djurpolitik

43Livsmedelspolitik

44Landsbygdspolitik

45Samepolitik

46Demokrati

47Minoritetspolitik

48Allmänna bidrag till kommuner

45