Bilaga 5

Avgifter till och bidrag

från EU

Bilaga 5

Avgifter till och bidrag från EU

Innehållsförteckning

Inledning 5

Avgifter till EU 5

Bidrag från EU 5

Utgifter finansierade med bidrag från EU 6

Övrig påverkan på statsbudgeten 7

Tabellförteckning

1.1 Det kassamässiga flödet mellan EU och statsbudgeten 6

1.2 Anslag finansierade från EU:s strukturfonder och Jordbruksfonden 6

Inledning

Den 1 januari 1995 blev Sverige medlem av den

Europeiska Unionen (EU). Enligt Maastricht-

fördraget består EU av tre s.k. pelare. Den första

pelaren omfattar den före detta Europeiska

ekonomiska gemenskapen och den monetära

unionen. Den andra pelaren utgörs av den

gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

och den tredje av det inrikespolitiska samarbetet.

EU:s gemenskapsbudget finansierar i första hand

åtgärder inom den första pelaren av samarbetet

samt administrationen av de övriga två pelarna.

Avgifter till EU

Gemenskapsbudgeten benämns EU:s egna

medel och finansieras i huvudsak med avgifter

från medlemsländerna. Fram till och med 1998

har den avgift Sverige erlägger delats in i fyra

poster. Från och med 1999 redovisas den s.k.

Storbritannienavgiften som en separat femte

post. Under 1995 1998 har Sveriges avgift ökat

på grund av en successivt sjunkande s.k.

infasningsrabatt. Från och med 1999 är

infasningsrabatten borta. Den totala avgiftens

olika beståndsdelar kommenteras kortfattat

nedan.

Tullavgifter

Tullavgifter tas ut vid handel med icke-

medlemsländer. Av intäkterna går 90 procent till

EU. Resterande 10 procent får behållas för att

finansiera administrationskostnader.

Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter

Avser avgifter eller tillägg inom ramen för den

gemensamma jordbrukspolitiken samt den

gemensamma sockermarknaden. Även vad gäller

dessa avgifter tillfaller 90 procent EU-budgeten.

Mervärdesskattebaserad avgift

Denna avgift beräknas som en procentuell andel

av den s.k. mervärdesskattebasen som beräknas

på ett enhetligt sätt för alla medlemsländer. Med

mervärdesskattebas avses värdet på den samlade

konsumtionen av varor och tjänster i ett land.

Avgift som baseras på BNI

Denna avgift beräknas som en procentuell andel

av medlemslandets bruttonationalinkomst

(BNI) beräknad till marknadspris. BNI

uttrycker värdet av de samlade inkomsterna i ett

land.

Storbritannienavgift

Storbritannien har sedan flera år beviljats en s.k.

budgetrabatt på avgiften som finansieras

gemensamt av övriga medlemsländer. Beslutet

om rabatten togs under en period då den

brittiska ekonomin hade problem. Rabatten har

t.o.m. 1998 i första hand redovisats under den

mervärdesskattebaserade avgiften. Från och med

1999 redovisas den som en separat avgiftspost.

Finansiering vid sidan om gemenskapsbudgeten

Utöver gemenskapsbudgeten finns tre andra

finansiella instrument. Dessa är den Europeiska

investeringsbanken (EIB), Lomé-konventionen

och Europeiska kol- och stålgemenskapen. EIB:s

uppgift är i första hand att bidra till en balanserad

regional utveckling inom EU genom att

finansiera investeringar i de mest eftersatta

regionerna.

Avgiftens förväntade utveckling

Enligt tidigare beslut om EU-budgetens

utveckling sker en successiv förskjutning av

avgiftens tyngdpunkt från den

mervärdesskattebaserade avgiften till BNI-

avgiften. Detta leder till att Sveriges andel av

gemenskapsbudgetens finansiering successivt

ökar.

Bidrag från EU

De medel Sverige erhåller som bidrag från EU

kommer huvudsakligen från

gemenskapsbudgeten. Huvuddelen av bidragen

är jordbruksstöd inom ramen för den

gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel är

areal- och djurbidrag, trädesersättning och

exportbidrag. Dessutom erhålls olika former av

strukturstöd som t.ex. regional- och

arbetsmarknadsstöd liksom medel från

forsknings- och utvecklingsprogram.

I följande tabell sammanfattas det

kassamässiga flödet mellan EU och den svenska

statsbudgeten under perioden 1996 1999. I den

konsoliderade resultaträkningen för staten

redovisas nettoavgiften till EU under

Transfereringar och bidrag. Bidrag från EU

redovisas under Intäkter av bidrag.

Tabell 1.1 Det kassamässiga flödet mellan EU och

statsbudgeten

Miljoner kronor

1999

1998

1997

1996

Tullavgift

2 814

3 030

2 861

3 046

Jordbruksavgifter

335

359

286

222

Momsbaserad

avgift

7 348

9 149

10 298

8 087

BNI-baserad

avgift

9 085

8 672

6 736

5 419

Storbritannien-

avgift

1 302

Summa avgifter

20 884

21 210

20 181

16 774

Infasningsrabatt

0

-275

-657

 -3 622

Nettoavgift1

20 884

20 935

19 524

13 152

Bidrag från EU2

-9 296

-9 613

-8 228

-6 771

Nettoflöde mellan

EU och

statsbudgeten

11 588

11 322

11 296

6 381

1 Avräknat mot anslag.

2 Redovisat mot inkomsttyp 6000 Bidrag m.m. från EU.

Den ökning av nettoflödet som skedde mellan

1996 och 1997 har påverkats av att vissa avgifter

beräknas utifrån prognoser varefter en avräkning

sker mot verkligt utfall. Den ökning som skett av

medlemsavgiften under medlemsåren är en följd

av avtrappningen av infasningsrabatten.

Utgifter finansierade med bidrag från EU

På statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde

som administreras av svenska myndigheter, dvs.

betalningar från EU-kommissionen redovisas

mot inkomsttitel, medan de utbetalningar som

myndigheterna gör på kommissionens vägnar

redovisas mot anslag på statsbudgetens

utgiftssida. I stort sett alla EU-medel

bruttoredovisas över statsbudgeten.

Det finns olika typer av anslag som är mer

eller mindre kopplade till medel som skall

utbetalas av EU.

En del av anslagen finansierar EG:s

jordbruksstöd inom ramen för Garantisektion

vid Europeiska jordbruksfonden (EUGFJ-

garanti). Andra finansierar stöd från EG:s

strukturfonder och strukturbidraget utbetalas

inom ramen för Europeiska Socialfonden (ESF),

Europeiska Regionala Utvecklingsfonden

(ERUF), Fonden för Fiskets Utveckling (FFU),

Utvecklingssektionen vid Europeiska

Jordbruksfonden (EUGFJ-utveckling) samt fem

länsstyrelser, dvs. de s.k. fondansvariga

myndigheterna.

Medel för att finansiera stöd från EG:s

jordbruksfond och strukturfonder skall

redovisas mot inkomsttitel när medlen inflyter

från EU.

Sveriges mellanhavanden med EU skiljer sig

mellan jordbruksfondens garantisektion och

strukturfonderna. Jordbruksfonden regleras

månaden efter det att utbetalning i Sverige skett,

medan medel för strukturfonderna förskotteras

till varje medlemsland.

Det finns andra anslag som inte är kopplade

till ovan nämnda fonder, utan avser annat stöd.

Dessa anslag är kopplade till en inkomsttitel, där

medlen redovisas när de flutit in från EU.

Vidare finns anslag där vissa inkomster från

EU får tas upp. Dessa inkomster behöver i dessa

fall inte redovisas mot inkomsttitel utan får tas

upp som intäkt under anslag och disponeras av

myndigheten för t.ex. förvaltningskostnader.

Här redogörs för de anslag som huvudsakligen

är finansierade från EG:s strukturfonder och

jordbruksfond.

Tabell 1.2 Anslag finansierade från EU:s strukturfonder och

Jordbruksfonden

Miljoner kronor

UO

Anslag

Utfall 1999

14

A41

1 661

19

A8

973

20

A31)

27

22

A5

95

23

B9

100

23

B11

317

23

B13

1 135

23

B14

3 910

23

B15

1 586

23

C3

75

23

F5

7

23

H4

4

9 890

1 Endast delar av anslaget finansieras med bidrag från EU vilket förklarar

skillnaden i utfall jämfört med vad som redovisas i Bilaga 3 Specifikation av

utgifter på anslag.

Utfallet på anslag finansierade med EU-bidrag,

som huvudsakligen utbetalas inom ramen för

EU:s strukturfonder och jordbruksfond, uppgår

till 9,9 miljarder kronor 1999.

Nedan ges en närmare beskrivning av vilka

anslagen är och mot vilken inkomsttitel

redovisning skall ske då medel inflyter från EU.

Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv

Anslaget A4 Europeiska socialfonden (ESF) m.m.

Anslaget avser beslutade projekt och tekniskt

stöd inom målen 2, 3, 4, 5b och 6 samt

gemenskapsinitiativen och vissa pilotprojekt.

Inbetalningar från ESF skall redovisas mot

inkomsttitel 6411 Bidrag från EG:s socialfond

med undertitlarna 6411/01-05 avseende de fem

fondansvariga länsstyrelserna.

Utgiftsområde 19 Regional utjämning och

utveckling

Anslaget A8 Europeiska regionala

utvecklingsfonden (ERUF). Anslaget avser

beslutade projekt inom målområdena 2, 5b och 6

samt inom gemenskapsinitiativen Interreg IIA,

Leader II, SME, Konver, Pesca och Urban. Från

EG inbetalda medel skall redovisas mot

inkomsthuvudgrupp 6300 Bidrag från EG:s

regionalfond, med underindelning på NUTEK

(6311) och fondansvariga länsstyrelser (6311/01-

05)

Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård

Anslaget A3 Åtgärder för att bevara den biologiska

mångfalden. Bidrag från EU:s miljöfond LIFE till

markförvärv och skötsel. Anslagsmedlen

disponeras för finansiering av kostnader för

markförvärv och skötsel som ingår i sådana

naturvårdsprojekt som beviljats bidrag.

Inbetalningar från EU redovisas mot

inkomsttitel 6911 Övriga bidrag från EU.

Utgiftsområde 22 Kommunikationer

Anslaget A5 Från EG-budgeten finansierade stöd

till Transeuropeiska nätverk. Från anslaget

utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av

svenska projekt inom området transeuropeiska

nätverk. Uppburet bidrag redovisas mot

inkomsttitel 6511 Bidrag till transeuropeiska

nätverk.

Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar

Anslaget B9 Från EG-budgeten finansierat struk-

turstöd. Från anslaget utbetalas stöd motsvarande

EG:s finansiering av strukturstödet inom

livsmedelssektorn EG-medlen skall redovisas

mot inkomsttitel 6121 EG-finansierade struktur-

och regionalstöd inom jordbrukssektorn m.m.

Anslaget B11 Från EG-budgeten finansierade

regionala stöd. Från anslaget utbetalas stöd

motsvarande EG:s finansiering av regionala stöd

till jordbruket. EG-medlen skall redovisas mot

inkomsttitel 6121 EG-finansierade struktur- och

regionalstöd inom jordbrukssektorn m.m. samt i

understrukturen 6121/01 03 avseende

underindelning till länsstyrelserna i Norrbottens,

Västerbottens och Jämtlands län.

Anslaget B13 Från EG-budgeten finansierade

kompletterande åtgärder inom jordbruket. Från

anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s

finansiering av kompletterande åtgärder inom

jordbruket. EG-medlen skall redovisas mot

inkomsttitel 6112 Kompletterande åtgärder.

Anslaget B14 Arealersättning och djurbidrag

m.m. Anslaget får användas för arealersättning,

djurbidrag och för kompletterande

kompensationsstöd med anledning av

sänkningen av den svenska frysta kursen för

arealersättningen den 1 juli 1998. EG-medlen

skall redovisas mot inkomsttitel 6111

Arealersättning, 6115 Djurbidrag respektive

6119 Övriga bidrag från EG:s jordbruksfonds

garantisektion.

Anslaget B15 Intervention och exportbidrag för

jordbruksprodukter. Anslaget avser offentlig

lagring, övrig intervention, exportbidrag och

stöd till biodling. EG-medlen skall redovisas mot

inkomsttitel 6116 Offentlig lagring, 6113 Övrig

intervention, 6114 Exportbidrag, 6119 Övriga

bidrag från EG:s jordbruksfonds garantisektion

samt 2714 Sanktionsavgifter.

Anslaget C3 Från EG-budgeten finansierade

strukturstöd till fisket m.m. Anslaget får användas

enligt rådets förordningar för strukturfonderna

och enligt strukturplanen för mål 5 a utanför

respektive innanför mål 6-regioner samt enligt

Pesca-programmet. Fiskeriverket skall redovisa

betalningar från EG-budgeten mot inkomsttitel

6211 Bidrag från EG:s fiskefond.

Anslaget F5 Jordbruks- och livsmedelsstatistik

finansierade från EG-budgeten. EG-medlen skall

redovisas mot inkomsttitel 6911 Övriga bidrag

från EG.

Anslaget H4 Från EG-budgeten finansierade

medel för skogsskadeövervakning. Från anslaget

utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av

projekt för skogsskadeövervakning.

Skogsstyrelsen får disponera högst det belopp

som redovisas mot inkomsttitel 6911 Övriga

bidrag från EU, undertitel Medel för

skogsskadeövervakning.

Övrig påverkan på statsbudgeten

Uppgifterna i bilagan ger ingen helhetsbild av

alla effekter av EU-medlemskapet för

statsbudgeten. Hänsyn måste i så fall även tas till

den medfinansiering som staten står för, vilket är

en förutsättning för att vissa EU-bidrag skall

kunna utbetalas. Kostnaderna för

medfinansieringen avräknas mot anslag. Utgifter

föranledda av EU-medlemskapet förekommer

också under myndigheternas förvaltningsanslag.

Å andra sidan erhålls vissa medel från EU,

exempelvis forskningsstöd, som inte redovisas på

statsbudgeten. Dessutom förekommer

naturligtvis indirekta effekter, för såväl

inkomster som utgifter, som inte går att beräkna.

Skr. 1999/2000:150 BILAGA 5

 Skr. 1999/2000:150 BILAGA 5

2

7