Prop.

1993/94:148Regeringens proposition

1993/94:148

Vårdnadsbidrag

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 17 februari 1994

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Socialdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en ny lag om vårdnadsbidrag. Enligt lagförslaget skall

vårdnadsbidrag lämnas med 2 000 kronor per månad för barn i åldrarna ett till

tre år som inte har plats i den offentligt finansierade barnomsorgen. För barn

som har sådan plats inom offentligt finansierad barnomsorg som avser högst 15

timmar per vecka föreslås vårdnadsbidraget utgöra 1 350 kronor per barn och

månad och för barn som har plats inom barnomsorgen mer än 15 timmar men högst 30

timmar, 700 kronor per månad. För barn som har plats inom offentlig barnomsorg

mer än 30 timmar per vecka utges inget vårdnadsbidrag.

 Vidare föreslås att rätten till hel ledighet för vård av barn förlängs till

tre år från barnets födelse, vilket föranleder ändringar i lagen (1978:410) om

rätt till ledighet för vård av barn, m.m.

 Därutöver föreslås ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring som inne-

bär att de 90 dagar som föräldrapenning endast kan utges enligt garantinivån tas

bort. Vissa övergångsbestämmelser föreslås i samband därmed.

 Vårdnadsbidraget föreslås skattepliktigt som intäkt av tjänst. Förslaget om

ett skattepliktigt vårdnadsbidrag är kombinerat med förslag om en avdragsrätt

för vissa barnomsorgskostnader. I propositionen föreslås därför också ändringar

inom skattelagstiftningen.

 I propositionen föreslås även vissa andra lagändringar till följd av

vårdnadsbidraget.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut..................4

2 Lagtext......................................5

 2.1 Förslag till lag om vårdnadsbidrag......5

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om

 allmän försäkring.......................9

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:410) om

 rätt till ledighet för vård av barn, m.m.12

 2.4 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

 (1928:370)............................13

 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om

 särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 16

 2.6 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)18

 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

 självdeklaration och kontrolluppgifter.21

 2.8 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620)22

 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om

 bostadsbidrag..........................24

 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om

 allmänna barnbidrag,...................25

 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:392) om hustru-

 tillägg och kommunalt bostadsbidrag till folkpension26

3 Ärendet och dess beredning..................28

4 Bakgrund....................................29

5 Vårdnadsbidrag..............................31

6 Beskattning av vårdnadsbidraget m.m.........35

7 Avdrag för vissa barnomsorgskostnader.......36

8 Föräldraförsäkringen........................40

9 Rätt till ledighet för vård av barn.........42

10 Vissa ersättningar och avgifter som inte påverkas av

 vårdnadsbidraget............................43

11 Vissa andra bidrag m.m. som påverkas av vårdnadsbidraget45

12 Anslagsfrågor...............................48

13 Författningskommentar.......................49

 13.1 Förslaget till lag om vårdnadsbidrag...49

 13.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381)

 om allmän försäkring...................55

 13.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt

 till ledighet för vård av barn, m.m.,..56

 13.4 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen

 (1928:370).............................56

 13.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586)om

 särskild inkomstskatt för utomlands bosatta57

 13.6 Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)57

 13.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om

 självdeklaration och kontrolluppgifter.58

 13.8 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen

 (1980:620).............................58

 13.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om

 bostadsbidrag..........................59

 13.10Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om

 allmänna barnbidrag....................59

 13.11Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:392) om

 hustrutillägg och kommunalt bostadsbidrag till

 folkpension............................59

Bilaga 1Förteckning över organisationer och myndigheter

 som inbjudits till hearing om arbtsgruppens förslag

 till vårdnadsbidrag m.m................60

Bilaga 2Sammanställning av synpunkter framförda vid hearing

 om arbetsgruppens förslag till vårdnadsbidrag m.m.61

Bilaga 3Lagrådsremissens lagförslag............69

Bilaga 4Lagrådets yttrande.....................89

Bilaga 5Ekonomiska konsekvenser................95

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 februari 1993103

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1.antar regeringens förslag till lag om vårdnadsbidrag,

 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381)

 om allmän försäkring,

 3.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1978:410)

 om rätt till ledighet för vård av barn, m.m.,

 4.antar regeringens förslag till lag om ändring i kommunalskatte--

 lagen (1928:370),

 5.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:586)

 om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta,

 6.antar regeringens förslag till lag om ändring i uppbördslagen

 (1953:272),

 7.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:325)

 om självdeklaration och kontrolluppgifter,

 8.antar regeringens förlag till lag om ändring i socialtjänstlagen

 (1980:620),

 9.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:737)

 om bostadsbidrag,

 10.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1947:529)

 om allmänna barnbidrag,

 11.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:392)

 om hustrutillägg och kommunalt bostadsbidrag till folkpension,

 12.till Vårdnadsbidrag för budgetåret 1994/95 under femte huvudtiteln anvisar

 ett förslagsanslag på 3 700 000 000 kr,

 13.till Riksförsäkringsverket på tilläggsbudget till statsbudgeten för

 budgetåret 1993/94 under femte huvudtiteln anvisar ett ramanslag på 8 000

 000 kr,

 14.till Ersättning till Postverket m.m på tilläggsbudget till statsbudgeten

 för budgetåret 1993/94 under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag

 på 1 100 000 kr,

 15.under femte huvudtitelns ramanslag Riksförsäkringsverket för budgetåret

 1994/95 anvisar 16 300 000 kr utöver vad som föreslagits i prop.

 1993/94:100 bil 6,

 16.under femte huvudtitelns ramanslag Allmänna försäkringskassor för budetåret

 1994/95 anvisar 40 000 000 kr utöver vad som föreslagits i prop.

 1993/94:100 bil 6,

 17.under femte huvudtitelns förslagsanslag Ersättning till Posten AB m.m. för

 budgetåret 1994/95 anvisar 6 900 000 kr utöver vad som föreslagits i prop.

 1993/94:100 bil 6,

 18.under sjunde huvudtitelns ramanslag Riksskatteverket för budgetåret 1994/95

 anvisar 1 500 000 kr utöver vad som föreslagits i prop. 1993/94:100 bil 8.

 4

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till

Lag om vårdnadsbidrag

 Härigenom föreskrivs följande.

Inledande bestämmelser

1 § Vårdnadsbidrag skall lämnas som bidrag till vård av barn enligt

bestämmelserna i denna lag.

2 § Frågor om vårdnadsbidrag handläggs av Riksförsäkringsverket och de allmänna

försäkringskassorna.

Barn som vårdnadsbidrag utges för

3 § Vårdnadsbidrag lämnas för barn som är svenska medborgare och bosatta i

Sverige. Vårdnadsbidrag lämnas också för ett i Sverige bosatt barn, som inte är

svensk medborgare, om barnet eller någon av föräldrarna vistas i Sverige sedan

minst sex månader tillbaka.

 Vad som sägs i första stycket om krav på föregående vistelse här i landet

gäller inte om något annat är särskilt föreskrivet.

4 § Ett barn som lämnar Sverige skall fortfarande anses bosatt här

 1. om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst sex månader,

 2. under den tid som barnet följer med en förälder som arbetar i ett annat

land för en svensk statlig arbetsgivares räkning,

 3. om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst tre år, i de fall barnet

följer med en förälder som är anställd i utlandet av svenska kyrkan, ett svenskt

trossamfund, ett organ som är knutet till ett sådant samfund eller en svensk

ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet.

Bidragets storlek m.m.

5 § Fullt vårdnadsbidrag är 2 000 kronor per månad. Om barnet har plats inom

kommunal barnomsorg eller enskild barnomsorg som får bidrag av en kommun, är

vårdnadsbidraget 1 350 kronor per månad om platsen avser högst 15 timmar per

vecka och 700 kronor per månad om platsen avser 16 - 30 timmar per vecka. Om

platsen avser mer än 30 timmar per vecka utges inget vårdnadsbidrag.

 5

6 § Vårdnadsbidrag utges inte för tid

 1. då dagersättning enligt 17 § lagen (1994:000) om mottagande av asylsökande

m.fl.1 lämnas för barnet, eller

 2. då barnet vårdas i ett hem för vård eller boende inom socialtjänsten.

7 § Vårdnadsbidrag utges från och med månaden efter den då barnet fyllt ett år

och till och med den månad då barnet fyller tre år.

 Om vårdnadsbidrag på grund av andra ändrade förhållanden än som avses i första

stycket skall börja utges, upphöra eller ändras, skall detta ske från och med

månaden efter den då förhållandena ändrades. Om de ändrade förhållandena gäller

från och med den 1 i månaden, skall de dock beaktas redan från och med samma

månad.

Rätten att uppbära vårdnadsbidrag

8 § Rätten att uppbära vårdnadsbidrag för ett barn har den som uppbär det

allmänna barnbidraget enligt 4 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag.

Beslut m.m.

9 § Ärenden om vårdnadsbidrag prövas av den allmänna försäkringskassa som den

bidragsberättigade är inskriven hos eller skulle ha varit inskriven om

åldersvillkoret i 1 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring varit

uppfyllt.

10 § Vårdnadsbidrag lämnas och höjning av sådant bidrag sker efter anmälan av

den som enligt 8 § har rätt att uppbära bidraget. Anmälan skall göras

skriftligen hos den allmänna försäkringskassa som anges i 9 § och innehålla

 1. uppgift om huruvida barnet har plats inom sådan barnomsorg som anges i 5 §

och, i så fall, om det antal timmar per vecka som platsen avser samt

 2. andra uppgifter som behövs för bedömningen av rätten till bidrag.

 Anmälan skall också innefatta en på heder och samvete avgiven försäkran att de

lämnade uppgifterna är riktiga.

 Vårdnadsbidrag får inte lämnas för längre tid tillbaka än tre månader före den

månad då anmälan gjordes.

11 § Om det finns sannolika skäl att dra in eller minska ett vårdnadsbidrag kan

försäkringskassan besluta att bidraget inte skall betalas ut eller betalas ut

med lägre belopp till dess slutligt beslut meddelats.

12 § Den som uppbär vårdnadsbidrag är skyldig att göra en anmälan till

försäkringskassan

 1. om barnet fått plats inom sådan barnomsorg som anges i 5 §,

 2. om det antal timmar per vecka barnets plats inom sådan barnomsorg avser har

utökas så att rätten till eller storleken av vårdnadsbidraget påverkas och

1 I prop. 1993/94:94 föreslås att en ny lag om mottagande av asylsökande m.fl.

träder i kraft den 1 juli 1994. Den nu gällande lagen (1988:153) om bistånd åt

asylsökande m.fl. föreslås samtidigt upphävd. 17 § i lagförslaget motsvarar 9 §

i den nu gällande lagen.

 3. om andra ändrade förhållanden inträtt som påverkar rätten till eller

storleken av vårdnadsbidraget.

 Anmälan enligt första stycket skall göras så snart den bidragsberättigade får

veta hur förhållandena kommer att ändras.

Utbetalning av vårdnadsbidrag m.m.

13 § Vårdnadsbidrag betalas ut månadsvis.

14 § Om det finns synnerliga skäl får försäkringskassan, på framställning av en

socialnämnd, besluta om att bidraget skall betalas ut till

 1. en förälder som inte har rätt att uppbära bidraget enligt regeln i 8 §,

 2. annan lämplig person, eller

 3. socialnämnden.

 Bidrag som betalats ut enligt första stycket skall användas för barnets bästa.

15 § Om vårdnadsbidraget inte har lyfts före utgången av kalenderåret efter det

då bidraget har förfallit till betalning, är det förverkat.

Återbetalning

16 § Försäkringskassan skall besluta om återbetalning av vårdnadsbidrag, om den

som uppburit bidraget genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att

underlåta att anmäla ändrade förhållanden enligt 12 § eller på något annat sätt

har förorsakat att vårdnadsbidrag har lämnats felaktigt eller med ett för högt

belopp. Detsamma gäller om bidrag i annat fall har lämnats felaktigt eller med

ett för högt belopp och den som uppburit bidraget skäligen borde ha insett

detta. Om det finns särskilda skäl får försäkringskassan helt eller delvis

efterge kravet på återbetalning.

 Om vårdnadsbidrag eller annan ersättning vid ett senare tillfälle skall

betalas ut till någon som skall betala tillbaka bidrag enligt första stycket,

får försäkringskassan besluta att ett skäligt belopp skall hållas inne i

avräkning på vad som har lämnats för mycket.

Överklagande

17 § Bestämmelserna i 20 kap. 10-13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring om

omprövning och ändring av en försäkringskassas beslut samt överklagande av en

försäkringskassas eller en domstols beslut tillämpas också i ärenden om

vårdnadsbidrag. Omprövning av beslut om återbetalningsskyldighet enligt 16 §

skall göras av socialförsäkringsnämnden, om det belopp som har betalats ut

felaktigt överstiger 10 procent av basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen om allmän

försäkring.

Övrigt

18 § Rätten till vårdnadsbidrag får inte överlåtas och kan inte utmätas för

skuld.

19 § Bestämmelserna i 20 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän försäkring om

uppgiftsskyldighet för statliga och kommunala myndigheter, arbetsgivare och

försäkringsinrättningar skall gälla i ärenden enligt denna lag.

20 § Vad som är föreskrivet om Riksförsäkringsverkets tillsyn över de allmänna

försäkringskassorna tillämpas också i fråga om kassornas handläggning av

vårdnadsbidrag.

21 § Regeringen får träffa överenskommelse med andra stater om utsträckt

tillämpning av denna lag eller om undantag i vissa fall från lagens

bestämmelser.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 6

2.2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3, 6 och 7 §§ samt 21 kap. 1 § lagen

(1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4 kap.

3 §2

 Föräldrapenning med an- Föräldrapenning med an-

ledning av ett barns fö- ledning av ett barns fö-

delse utges under högst delse utges under högst

450 dagar sammanlagt för 360 dagar sammanlagt för

föräldrarna. föräldrarna.

 Vid flerbarnsbörd Vid flerbarnsbörd utges

utges föräldrapenning föräldrapenning under

under ytterligare 180 ytterligare 90 dagar för

dagar för varje barn varje barn utöver det

utöver det första. första.

 Om föräldrarna gemensamt har vårdnaden om barnet, har varje förälder rätt att

uppbära föräldrapenning under minst 90 dagar av den i första stycket angivna

tiden.

 En förälder som ensam har vårdnaden om barnet har rätt att själv uppbära

föräldrapenningen under hela den tid som anges i första och andra styckena.

 En förälder kan avstå från rätt att uppbära föräldrapenning till förmån för

den andra föräldern. Ett avstående från rätt att uppbära föräldrapenning görs

genom skriftlig anmälan till försäkringskassan.

 Föräldrapenning utges längst till dess barnet har fyllt åtta år eller till den

senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret.

6 §3

 Hel föräldrapenning Hel föräldrapenning utgör

utgör lägst 60 kronor om lägst 64 kronor om dagen

dagen (garantinivå). (garantinivå).

 Föräldrapenning för de första 180 dagarna utges med belopp motsvarande

förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, om föräldern under minst

240 dagar i följd före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför har

varit försäkrad för en sjukpenning över garantinivån och skulle ha varit det om

försäkringskassan känt till samtliga förhållanden.

 Utöver vad som anges i Utöver vad som anges i

andra stycket utges andra stycket utges

föräldrapenning för varjeföräldrapenning för

barn för 180 dagar med resterande 180 dagar med

belopp motsvarande belopp motsvarande

förälderns sjukpenning, förälderns sjukpenning,

beräknad enligt femte beräknad enligt femte

stycket, och 90 dagar stycket.

med belopp enligt

garantinivån.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

2 Senaste lydelse 1989:100.

 Ändring av paragrafen föreslås också i prop. 1993/94:147.

3 Lydelse enligt prop. 1993/94:59, bet. 1993/94:SfU9, rskr. 1993/94:126. Ändring

av paragrafen föreslås också i prop. 1993/94:147.

 Vid flerbarnsbörd Vid flerbarnsbörd utges

utges föräldrapenning föräldrapenning enligt 3 §

enligt 3 § andra stycket andra stycket för 90

för 90 dagar med belopp dagar med belopp motsva-

motsvarande förälderns rande förälderns sjukpen-

sjukpenning, beräknad ning, beräknad enligt

enligt femte stycket, femte stycket.

och 90 dagar med belopp

enligt garantinivån.

 När föräldrapenning enligt andra - fjärde styckena skall utges med belopp

motsvarande förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske enligt 3 kap. med

undantag av 5 § fjärde - sjunde styckena samt 10 a och 10 b §§. Därvid skall

dock föräldrapenning för dag beräknas efter 90 procent av den fastställda

sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365, och även utges för den första

dagen.

 Utan hinder av vad som föreskrivs i andra-fjärde styckena skall, om förälderns

sjukpenninggrundande inkomst har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5,

föräldrapenningen till dess barnet fyller två år beräknas lägst på grundval av

den sjukpenninggrundande inkomst som gällde innan sänkningen skedde eller den

högre inkomst som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter föranleder, om

föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn. Är kvinnan gravid på nytt

vid utgången av denna tid och beräknas barnets födelse ske inom sex månader

eller föds barnet inom nämnda tid, skall hennes föräldrapenning även

fortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt.

7 §4

 Hel föräldrapenning för Hel föräldrapenning för

dag utges med belopp dag utges när föräldern

motsvarande förälderns inte förvärvsarbetar. Halv

sjukpenning, beräknad eller fjärdedels för-

enligt 6 § femte äldrapenning utges när för-

stycket, när föräldern äldern förvärvsarbetar högst

inte förvärvsarbetar. hälften respektive tre

Halv eller fjärdedels fjärdedelar av normal

föräldrapenning med arbetstid.

belopp motsvarande för-

älderns sjukpenning,

beräknad enligt nämnda

lagrum, utges när

föräldern förvärvsarbetar

högst hälften respektive Vid tillämpning av

tre fjärdedelar av första stycket skall som

normal arbetstid. förvärvsarbete inte be-

 Vid tillämpning av traktas vård av barn, som

första stycket skall som har tagits emot för

förvärvsarbete inte be- stadigvarande vård och

traktas vård av barn, fostran i förälderns hem.

som har tagits emot för Vårdar föräldern ett sådant

stadigvarande vård och barn och betalas ersätt-

fostran i förälderns hem.ning för vården, skall vid

Vårdar föräldern ett sådantberäkningen enligt 6 § av

barn och betalas föräldrapenning bortses

ersättning för vården, från den del av den

skall vid beräkningen av sjukpenninggrundande in-

föräldrapenning bortses komsten som grundas på

från den del av den ersättningen för vården.

sjukpenninggrundande

inkomsten som grundas på

ersättningen för vården.

Hel föräldrapenning skall

dock alltid utgöra lägst

60 kronor om dagen.

4 Senaste lydelse 1990:1516.

 7

21 kap.

1 §5

 Den som är inskriven Den som är inskriven

hos en allmän för- hos en allmän för-

säkringskassa, men inte säkringskassa, men inte är

är försäkrad för en försäkrad för en

sjukpenning som, sjukpenning som, beräknad

beräknad enligt 3 kap. 4 §enligt 3 kap. 4 § första

första stycket 3, uppgår stycket 3, uppgår till 60

till garantinivån enligt kronor, skall kunna

4 kap. 6 §, skall kunna genom frivilliga av-

genom frivilliga gifter försäkra sig för

avgifter försäkra sig förerhållande av sjukpenning

erhållande av eller sjukpenningtillägg.

sjukpenning eller Den som inte har rätt

sjukpenningtillägg. till sjukpenning enligt

 Den som inte har rätt 3 kap. 1 § får försäkra sig

till sjukpenning enligt för sjukpenning som uppgår

3 kap. 1 § får försäkra sigtill lägst 20 kronor och

för sjukpenning som högst 60 kronor. Den som

uppgår till lägst 20 har rätt till sjukpenning

kronor och högst till enligt 3 kap. 1 § får

garantinivån enligt 4 försäkra sig för

kap. 6 §. Den som har sjukpenningtillägg, som

rätt till sjukpenning tillsammans med den

enligt 3 kap. 1 § får sjukpenning som han är

försäkra sig för berättigad till enligt 3

sjukpenningtillägg, som kap. 4 § första stycket 3

tillsammans med den uppgår till lägst 20

sjukpenning som han är kronor och högst 60

berättigad till enligt 3 kronor.

kap. 4 § första stycket 3

uppgår till lägst 20

kronor och högst till

garantinivån.

 En frivillig försäkring påverkas inte av att den försäkrades sjukpenning

enligt 3 kap., under där angivna förutsättningar, beräknas med tillämpning av 5

§ sjätte stycket eller 10 a eller 10 b § nämnda kapitel.

 Försäkringen skall efter den försäkrades val gälla med en karenstid av 3 eller

30 dagar eller utan sådan karenstid.

 Rätt till inträde i den frivilliga försäkringen eller förkortning av gällande

karenstid enligt fjärde stycket tillkommer endast den som är under 55 år.

 Ersättning enligt denna paragraf utges inte för tid efter ingången av den

månad då den försäkrade börjar uppbära hel förtids- eller ålderspension.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 2. I fråga om föräldrapenning för vård av barn som är födda före september

1991 gäller 4 kap. 3 § första och andra styckena samt 6 § tredje och fjärde

styckena i deras äldre lydelse. Föräldrar till barn som är födda under juli

eller augusti 1991 har dock rätt till sådan föräldrapenning som uteslutande kan

utges enligt garantinivån endast under 60 respektive 30 dagar. Det totala

antalet dagar enligt 4 kap. 3 § första och andra styckena skall minska i

motsvarande mån. Har föräldrapenning som uteslutande kan utges enligt

garantinivån enligt 4 kap. 6 § tredje eller fjärde stycket i dess äldre lydelse

inte tagits ut före den 1 juli 1996, skall sådan föräldrapenning vara förverkad.

 3. Utöver vad som anges i andra punkten skall i fråga om föräldrapenning för

vård av barn som är födda under juli 1991 - juni 1993, och för vilka

vårdnadsbidrag inte utges, 4 kap. 3 § första och andra styckena samt 6 § tredje

och fjärde styckena gälla i deras äldre lydelse t.o.m. den 31 december 1994.

5 Senaste lydelse 1993:355.

 8

2.3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för

vård av barn, m.m.

 Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård

av barn, m.m.1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 §2Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel

ledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av

normal arbetstid.

 Rätten till hel Rätten till hel

ledighet gäller under ledighet gäller under tre

ett och ett halvt år år från barnets födelse. En

från barnets födelse. Förarbetstagare som har

en arbetstagare som har adopterat ett barn eller

adopterat ett barn tagit emot ett barn i

eller tagit emot ett avsikt att adoptera det

barn i avsikt att adop- har dock alltid rätt till

tera det skall tiden hel ledighet under ett

ett och ett halvt år i och ett halvt år från den

stället räknas från den tidpunkt då arbetstagaren

tidpunkt då arbets- fått barnet i sin vård. Är

tagaren fått barnet i det fråga om adoption av

sin vård. Är det fråga omandra makens barn eller

adoption av andra av eget barn, föreligger

makens barn eller av inte rätt till ledighet

eget barn, föreligger utöver vad som skulle ha

inte rätt till ledighet gällt om adoptionen inte

utöver vad som skulle ha hade ägt rum.

gällt om adoptionen inte

hade ägt rum.

 Rätten till förkortning av arbetstiden liksom rätten till hel ledighet för

adoptivföräldrar upphör att gälla när barnet har uppnått åtta års ålder eller

vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994. En ny anmälan enligt 7 § krävs för

den som vid ikraftträdandet är ledig för vård av barn, om förlängd ledighet

önskas på grund av 3 § i dess nya lydelse.

1 Lagen omtryckt 1979:645.

2 Senaste lydelse 1992:393.

 9

2.4 Förslag till

Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370)

 dels att 33 § 1 och 2 mom. och punkt 12 i anvisningarna till 32 § skall ha

följande lydelse,

 dels att det i anvisningarna till 33 § skall införas en ny punkt, 8, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

33 § 1 mom.1 Med den begränsning som följer av 2 mom. får från intäkt av tjänst

avdrag göras för samtliga utgifter, vilka är att anse som kostnader för

fullgörande av tjänsten, såvitt inte för samma kostnader anvisats särskilt

anslag, som, på sätt i 32 § 3 mom. är sagt, ej skall tas upp såsom intäkt.

 Avdrag får i enlighet härmed ske för, bland annat:

 avgifter som den skattskyldige i samband med tjänsten erlagt för egen eller

efterlevandes pensionering annorledes än genom försäkring;

 hyra eller annan kostnad för tjänste- eller arbetslokal, för vilken den

skattskyldige haft att själv vidkännas utgift;

 kostnad för arbetsbiträde, som den skattskyldige använt för tjänsts utförande

och som han själv avlönat;

 förlust å medel, för vilka den skattskyldige varit på grund av sin tjänst

redovisningsskyldig;

 ökad levnadskostnad vid resa i tjänsten utom den vanliga verksamhetsorten som

varit förenad med övernattning;

 färdkostnad vid resa i tjänsten;

 kostnad för facklitteratur, instrument och dylikt, som varit nödigt för

tjänstens fullgörande.

 I fråga om en inkomstgivande självständigt bedriven verksamhet som ej skall

hänföras till näringsverksamhet gäller följande. Avdrag får göras för utgifter

som är att anse som kostnader för intäktens förvärvande om de betalats under

beskattningsåret. Avdrag får också ske för sådana kostnader om de betalats under

något av de fem år som närmast föregått beskattningsåret i den mån de överstiger

respektive års intäkter. Avdrag får inte ske med större belopp än som motsvarar

beskattningsårets intäkt av verksamheten. Underskott av en verksamhet får inte

dras av mot överskott i en annan verksamhet.

 Ränta på skuld som den skattskyldige ådragit sig för sin utbildning eller

annars i och för tjänsten hänförs till inkomst av kapital enligt lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt.

 Skattskyldig som har

 uppburit bidrag enligt

 lagen (1994:000) om

 vårdnadsbidrag får i vissa

 fall göra avdrag för barn-

 omsorgskostnad för

 barnet. Avdrag får göras i

 den omfattning som

 framgår av punkt 8 av

 anvisningarna.

1 Senaste lydelse 2 mom. Avdrag för

 kostnader som avses i

1990:1516. punkt 4 av anvisningarna

 får göras endast till den

 2 mom.2 Avdrag för del kostnaderna

kostnader som avses i överstiger 4 000 kronor

punkt 4 av anvis- och för övriga kostnader

ningarna får göras endasttill den del kostnaderna

till den del kostnader- överstiger 1 000 kronor.

na överstiger 4 000 Vad nu sagts gäller dock

kronor och för övriga inte i fråga om kostnader

kostnader till den del som avses i 1 mom.

kostnaderna överstiger 1 tredje stycket,

000 kronor. Vad nu punkterna 3-3 c, 7 och 8

sagts gäller dock inte i av anvisningarna samt

fråga om kostnader som färdkostnad för resa i

avses i 1 mom. tredje

stycket, punkterna 3-3 tjänsten.

c och 7 av anvis-

ningarna samt

färdkostnad för resa i

tjänsten.

Anvisningar

till 32 §

 123. Sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring och sjukpenning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring,

lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt

personskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän utgör

skattepliktig intäkt av tjänst om förmånen grundas på förvärvsinkomst, som

hänför sig till tjänst. Till intäkt av tjänst hänföres under nämnda

förutsättning också ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare samt annan lag eller författning, som utgått annorledes än på grund

av försäkring, som nyss sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete

eller på grund av militärtjänstgöring.

 Föräldrapenningförmåner Föräldrapenningförmåner

och vårdbidrag enligt och vårdbidrag enligt

lagen om allmän lagen om allmän försäkring,

försäkring, ersättning bidrag enligt lagen

enligt lagen (1994:000) om vårdnads-

(1988:1465) om bidrag, ersättning enligt

ersättning och ledighet lagen (1988:1465) om

för närståendevård samt ersättning och ledighet

ersättning som en allmän för närståendevård samt

försäkringskassa utger ersättning som en allmän

enligt 20 § lagen försäkringskassa utger

(1991:1047) om sjuklön enligt 20 § lagen

utgör skattepliktig (1991:1047) om sjuklön

intäkt av tjänst, dock ejutgör skattepliktig intäkt

sådan del av vårdbidrag av tjänst, dock ej sådan

som utgör ersättning för del av vårdbidrag som

merkostnader. utgör ersättning för

 merkostnader.

 Korttidsstudiestöd,

 Korttidsstudiestöd, vuxenstudiebidrag och

vuxenstudiebidrag och utbildningsarvode enligt

utbildningsarvode studiestödslagen

enligt studiestödslagen (1973:349), ut-

(1973:349), ut- bildningsbidrag för

bildningsbidrag för doktorander,

doktorander, timersättning vid

timersättning vid kommunal vuxenutbildning

kommunal vuxenut- (komvux), vid

bildning (komvux), vid vuxenutbildning för

vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)

psykiskt ut- och vid svensk-

vecklingsstörda (särvux) undervisning för

och vid invandrare (sfi) räknas

svenskundervisning för som skattepliktig intäkt

invandrare (sfi) räknas av tjänst.

som skattepliktig intäkt

av tjänst.

2 Senaste lydelse 1992:841.

3 Senaste lydelse 1992:847.

 10

 Dagpenning från arbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd, statsbidrag

motsvarande dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning som lämnas till den som

startar egen näringsverksamhet, och som avser att utgöra ett tillskott till

näringsidkarens försörjning under inledningsskedet av verksamheten, räknas som

skattepliktig intäkt av tjänst.

 Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räknas som

skattepliktig intäkt av tjänst.

 Detsamma gäller dagpenning, som enligt av regeringen eller av statlig

myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning

samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda.

Anvisningar

till 33 §

 8. Avdrag för

 barnomsorgskostnad

 medges om den

 skattskyldige för-

 värvsarbetat eller

 studerat under

 sammanlagt minst halvtid

 och kostnaden avser

 barnomsorg som inte en

 kommun har

 tillhandahållit eller

 gett bidrag till.

 Avdrag för

 barnomsorgskostnad

 medges med högst ett

 belopp motsvarande vad

 den skattskyldige under

 året uppburit i bidrag

 enligt lagen (1994:000)

 om vårdnadsbidrag.

 Denna lag träder i kraft den I juli 1994 och tillämpas första gången vid 1995

års taxering. De nya bestämmelserna i 33 § och punkt 8 av anvisningarna till 33

§ tillämpas dock endast på barnomsorgskostnader som avser tid efter

ikraftträdandet.

 11

2.5 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta

 Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 §1

Skattepliktig inkomst enligt denna lag är:

 l. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning eller

uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun;

 2. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av annan anställning

eller annat uppdrag än hos svenska staten eller svensk kommun, i den mån

inkomsten förvärvats genom verksamhet här i riket;

 3. arvode och liknande ersättning som uppburits av någon i egenskap av ledamot

eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i svenskt aktiebolag eller

annan svensk juridisk person, oavsett var verksamheten utövats;

 4. pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del beloppet

överstiger uppburen folkpension och pensionstillskott som uppburits enligt 2 §

lagen (1969:205) om pensionstillskott eller, för den som uppburit folkpension i

form av förtidspension, till den del beloppet överstiger uppburen folkpension

och 52 procent av pensionstillskott som uppburits enligt 2 a § sistnämnda lag,

eller, om folkpension enligt bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän

försäkring samordnats med yrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagrum angiven

livränta, till den del beloppet överstiger den pension som skulle ha utgått om

sådan samordning inte skett, och för annan ersättning enligt lagen om allmän

försäkring;

 5. pension på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller

svensk kommun;

 6. belopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än tjänste-

pensionsförsäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedriven

försäkringsrörelse samt belopp som utbetalas från pensionssparkonto fört av ett

svenskt pensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i Sverige

enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande;

 7. pension på grund av tjänstepensionsförsäkring samt annan pension eller

förmån, om förmånen utgår från Sverige på grund av förutvarande tjänst och den

tidigare verksamheten huvudsakligen utövats här;

 8. ersättning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen

(1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare samt enligt annan lag eller författning, som utgått till någon vid

sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring eller i

fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen

(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän;

1 Senaste lydelse 1993:948.

 12

 9. dagpenning från 9. dagpenning från

erkänd arbetslöshetskassaarbetslöshetskassa enligt

enligt lagen (1973:370) lagen (1973:370) om

om arbetslöshetsförsäkringarbetslöshetsförsäkring och

och kontant arbetsmark- kontant arbets-

nadsstöd enligt lagen marknadsstöd enligt lagen

(1973:371) om kontant (1973:371) om kontant

arbetsmarknadsstöd; arbetsmarknadsstöd;

 10. korttidsstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349);

 11. annan härifrån uppburen, genom verksamhet här i riket förvärvad inkomst av

tjänst;

 12. återfört avdrag för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om social-

avgifter, restituerade, avkortade eller avskrivna egenavgifter i den mån avdrag

har medgetts för avgifterna samt avgifter som avses i 46 § 2 mom. första stycket

3 kommunalskattelagen (1928:370) och som satts ned genom ändrad debitering i den

mån avdrag har medgetts för avgifterna och dessa inte hänför sig till

näringsverksamhet;

 13. bidrag enligt

 lagen (1994:000) om

 vårdnadsbidrag.

 Som folkpension behandlas även tilläggspension i den mån den enligt lagen om

pensionstillskott föranlett avräkning av pensionstillskott. Däremot räknas inte

barnpension eller vårdbidrag som folkpension.

 Verksamhet på grund av anställning i svenskt företag anses utövad här i riket

även om tjänsteinnehavaren i och för sin tjänst måste göra tillfälliga besök

utomlands eller under längre tid uppehålla sig där under kringresande (t.ex.

handelsresande).

 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är dock endast sådan inkomst som är

skattepliktig inkomst enligt kommunalskattelagen.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 13

2.6 Förslag till

Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att 3 § 2 mom. och 4 § 2 mom. uppbördslagen (1953:272)1

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 §22 mom.2 Preliminär A-skatt skall för inkomståret betalas av den som har

tilldelats en A-skattesedel enligt bestämmelserna i 33 a eller 38 b § eller som

saknar skattsedel på preliminär skatt. Preliminär A-skatt skall dock inte be-

talas av staten, landsting, kommuner eller andra menigheter. Preliminär A-skatt

skall, om inte annat föreskrivs i detta moment eller i 10 §, betalas för sådan

ersättning för arbete, vilken helt eller delvis lämnas i pengar. Preliminär

A-skatt skall inte betalas för ersättning som tillsammans med annan ersättning

för arbete från samma utbetalare understiger 10 000 kronor under inkomståret, om

utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo och vad som utbetalats inte

utgör utgift i en av utbetalaren bedriven näringsverksamhet.

 Med ersättning för arbete likställs i denna lag

 1. pension,

 2. livränta, som inte utgör ersättning vid avyttring av egendom,

 3. ersättning, som i annan form än livränta lämnas på grund av sjuk- eller

olycksfallsförsäkring, tagen i samband med tjänst,

 4. inkomst som avses i punkt 12 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen

(1928:370),

 5. undantagsförmåner och sådant periodiskt understöd eller sådan därmed

jämförlig periodisk intäkt för vilken givaren enligt 23 § kommunalskattelagen är

berättigad till avdrag samt

 6. tillgångar på pensionssparkonto som skall avskattas enligt 32 § 1 mom.

första stycket j kommunalskattelagen.

 Oavsett om mottagaren Oavsett om mottagaren

har en A-skattesedel har en A-skattesedel

eller en F-skattesedel eller en F-skattesedel

eller saknar skattsedel eller saknar skattsedel

på preliminär skatt skallpå preliminär skatt skall

preliminär A-skatt, med preliminär A-skatt, med

de undantag som före- de undantag som före-

skrivs i 10 §, betalas skrivs i 10 §, betalas för

för sådan ränta och sådan ränta och utdelning

utdelning som lämnas i som lämnas i pengar och

pengar och för vilken för vilken

kontrolluppgift skall kontrolluppgift skall

lämnas med tillämpning avlämnas med tillämpning av

bestämmelserna i 3 kap. bestämmelserna i 3 kap.

22, 23 eller 27 § lagen 22, 23 eller 27 § lagen

(1990:325) om själv- (1990:325) om själv-

deklaration och deklaration och

kontrolluppgifter. Det- kontrolluppgifter. Det-

samma gäller i fråga om samma gäller i fråga om

dagpenning från ar- dagpenning från arbetslös-

betslöshetskassa, kort- hetskassa, kort-

tidsstudiestöd eller tidsstudiestöd, särskilt

särskilt vuxenstudiestöd.vuxenstudiestöd eller

 bidrag enligt lagen

 (1994:000) om vård-

 nadsbidrag.

1 Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2 Senaste lydelse 1993:941.

 14

 Preliminär A-skatt skall, i fråga om en fysisk person, beräknas enligt

skattetabell, som avses i 4 §, eller enligt de grunder som anges i 7, 12 eller

40 § och i fråga om en juridisk person enligt de grunder som anges i 7 a eller

40 §. För enskilda fall får skattemyndighet i fråga om sådan ersättning som

utgör mottagarens huvudsakliga inkomst av arbete och, om det finns särskilda

skäl, även i fråga om andra inkomster föreskriva särskild beräkningsgrund, ex-

empelvis att skatten skall beräknas på viss del av inkomsten eller på inkomsten

minskad med visst belopp eller att skatten skall beräknas med särskilt angiven

procent av inkomsten eller att preliminär skatt inte skall betalas för viss

ränta eller utdelning.

 Är den, som åtnjuter i första eller andra stycket avsedd inkomst, skattskyldig

också för annan inkomst från vilken skatteavdrag inte kan göras eller för

förmögenhet eller skall han betala statlig fastighetsskatt, får skattemyndighet,

om det finns särskilda skäl, föreskriva att preliminär A-skatt skall betalas

också för sistnämnda inkomst eller för förmögenheten eller för

fastighetsskatten. Därvid skall den skattskyldiges preliminära skatt beräknas

antingen till viss procent av inkomsten enligt första eller andra stycket eller

enligt skattetabell på nämnda inkomst ökad med visst belopp eller också beräknas

med visst belopp utöver vad i skattetabellen anges för inkomsten.

4 §3

 2 mom. För inkomst som 2 mom. För inkomst som

avses i första, andra avses i första, andra och

och femte styckena i femte styckena i punkt

punkt 12 av 12 av anvisningarna till

anvisningarna till 32 § 32 § kommunalskattelagen

kommunalskattelagen (1928:370), med undantag

(1928:370), med för vårdbidrag enligt

undantag för vårdbidrag lagen (1962:381) om

enligt lagen (1962:381) allmän försäkring och

om allmän försäkring, bidrag enligt lagen

skall avdrag för preli- (1994:000) om

minär A-skatt göras med vårdnadsbidrag, skall av-

ledning av särskilda drag för preliminär

skattetabeller. Detta A-skatt göras med ledning

gäller också i fråga om av särskilda

skatteavdrag från skattetabeller. Detta

dagpenning från arbets- gäller också i fråga om

löshetskassa. skatteavdrag från dag-

 penning från

 arbetslöshetskassa.

 De särskilda tabellerna för beräkning av skatteavdrag på ersättning som avses

i första stycket första meningen skall för olika sjukpenninggrundande inkomster

enligt 3 kap. lagen om allmän försäkring ange den preliminära skatt som skall

tas ut på en viss ersättning uttryckt i procent av ersättningen. I tabellerna

skall det finnas särskilda kolumner med procentsatser dels för ersättningar som

grundas på hela den sjukpenninggrundande inkomsten, dels för ersättningar som

grundas på 70, 80, 90 eller 95 procent av den sjukpenninggrundande inkomsten.

Ersättning som en allmän försäkringskassa lämnar enligt 20 § lagen (1991:1047)

om sjuklön skall anses grundad på 90 procent av den sjukpenninggrundande

inkomsten.

 De procenttal efter vilka skatteavdrag skall göras skall grundas på

skattesatsen för en årlig inkomst motsvarande den skattskyldiges

sjukpenninggrundande inkomst eller, om ersättningen grundas på 70, 80, 90 eller

95 procent av den sjukpenninggrundande inkomsten, den andel av den

sjukpenninggrundande inkomsten som ersättningen beräknas på.

3 Senaste lydelse 1992:1708.

 15

 Om någon sjukpenninggrundande inkomst inte har fastställts för den

skattskyldige, skall det underlag som utgör grund för ersättningen anses som

sjukpenninggrundande inkomst när skatteavdraget bestäms.

 Avdrag för preliminär A-skatt på föräldrapenning görs endast om den

sjukpenninggrundande inkomsten uppgår till lägst 6 000 kronor.

 Skattetabellen för skatteavdrag från dagpenning från arbetslöshetskassa skall

grundas på för landet genomsnittlig skattesats till kommunal inkomstskatt under

beskattningsåret. Skattesatsen bestäms med tillämpning av avrundning enligt 5 §.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 16

2.7 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 14 § och 3 kap. 13 § lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 kap.

14 §1 I självdeklarationen behöver uppgift inte lämnas om ersättning som,

enligt bestämmelserna i 3 kap. 5 § första stycket 3, först efter föreläggande av

skattemyndigheten behöver tas upp i kontrolluppgift.

 Om den skattskyldige yrkar avdrag för ökade levnadskostnader enligt punkt 3 av

anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) skall han lämna de

uppgifter som behövs om ersättning som uppburits för att täcka kostnaderna.

 Om den skattskyldige

 yrkar avdrag för

 barnomsorgskostnad en-

 ligt punkt 8 av an-

 visningarna till 33 §

 kommunalskattelagen

 skall han lämna uppgift

 om namn och person-

 eller

 organisationsnummer på

 den som tagit emot det

 belopp för vilket avdrag

 yrkas.

3 kap.

13 §2

 Kontrolluppgifter om Kontrolluppgifter om

sjukpenning, föräldrapen-sjukpenning, föräldrapen-

ning, vårdbidrag, kon- ning, vårdbidrag, kontant

tant arbetsmark- arbetsmarknadsunderstöd,

nadsunderstöd samt andra vårdnadsbidrag samt andra

förmåner i form av förmåner i form av bidrag,

bidrag, stöd eller stöd eller ersättning som

ersättning som är skatte-är skattepliktiga intäkter

pliktiga intäkter för för mottagaren skall läm-

mottagaren skall lämnas nas av

av

 l. Riksförsäkringsverket,

 2. allmän försäkringskassa,

 3. arbetslöshetskassa,

 4. universitet och högskola,

 5. Centrala studiestödsnämnden,

 6. länsarbetsnämnd.

 Kontrolluppgift skall lämnas för den som fått förmånen om det utbetalda

beloppet uppgår till sammanlagt minst 100 kronor för hela året.

Kontrolluppgiften skall ta upp utbetalt belopp och avdragen preliminär A-skatt.

 Riksförsäkringsverket skall, i fråga om sjukpenning, i kontrolluppgiften ange

om utbetalt belopp avser anställning eller annat förvärvsarbete.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas första gången vid 1995

års taxering.

1 Senaste lydelse 1993:1563.

2 Senaste lydelse 1992:426.

 17

2.8 Förslag till

Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620)

Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen1

 dels att 69 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 18 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 18 a §

 Kommunen skall till

 försäkringskassan lämna

 uppgift om vilka barn

 mellan ett och tre år som

 har plats inom

 förskoleverksamheten.

48 §2 Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när det gäller

föräldrabalken avse endast uppgifter som anges i följande lagrum

 1 kap. 4 § föräldrabalken,

 2 kap. 1,4 - 6 och 9 §§ föräldrabalken, dock inte befogenhet enligt 9 § att

besluta att inte påbörja utredning eller att lägga ned en påbörjad utredning,

 3 kap. 5, 6 och 8 §§ föräldrabalken,

 6 kap. 19 § föräldrabalken beträffande beslut att utse utredare i mål och

ärenden om vårdnad eller umgänge,

 7 kap. 7, 11 och 14 §§ föräldrabalken, dock inte befogenhet enligt 7 § att

godkänna avtal som innefattar åtagande att utge engångsbelopp,

 11 kap. 16 § andra stycket föräldrabalken.

 Uppdrag att besluta på Uppdrag att besluta på

socialnämndens vägnar fårsocialnämndens vägnar får

inte heller omfatta inte heller omfatta

befogenhet att meddela befogenhet att meddela

beslut i frågor som beslut i frågor som avses

avses i 27 § denna lag i 27 § denna lag eller

eller att fullgöra vad att fullgöra vad som

som ankommer på nämnden ankommer på nämnden enligt

enligt 5 § lagen 5 § lagen (1947:529) om

(1947:529) om allmänna allmänna barnbidrag, 14 §

barnbidrag eller enligt lagen (1994:000) om

9 § lagen (1964:143) om vårdnadsbidrag eller 9 §

bidragsförskott. lagen (1964:143) om

 bidragsförskott.

69 §3 Vill en enskild eller en sammanslutning inrätta ett hem för vård eller

boende, skall tillstånd sökas hos länsstyrelsen. Ett sådant hem står under

löpande tillsyn av socialnämnden i den kommun där hemmet är beläget. Nämnden har

rätt att inspektera verksamheten vid hemmet.

 Vad som sägs i första stycket gäller även hem som har inrättats för vård under

en begränsad del av dygnet.

1 Lagen omtryckt 1988:871.

2 Senaste lydelse 1990:1527.

3 Senaste lydelse 1993:390.

 Enskilda förskolor som

 får bidrag av en kommun

 skall till försäk-

 ringskassan lämna uppgift

 om vilka barn mellan ett

 och tre år som har plats

 inom verksamheten.

Om enskilda vårdhem finns särskilda bestämmelser.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 18

2.9 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

 Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4 §

 Förvärvsinkomst beräknas för varje sökande efter samma grunder som enligt

kommunalskattelagen (1928:370) med de undantag som anges i andra och tredje

styckena.

 I inkomstslaget tjänst I inkomstslaget tjänst

beaktas kostnader för gäller att

resor mellan bostaden 1. bidrag enligt lagen

och arbetsplatsen till (1994:000) om vård-

den del kostnaderna nadsbidrag inte skall

beräknas överstiga 5 000räknas som inkomst,

kronor. Övriga kostnader 2. avdrag för

i inkomstslaget tjänst barnomsorgskostnader

beaktas till den del inte får göras,

kostnaderna beräknas 3. kostnader för resor

överstiga 2 000 kronor. mellan bostaden och

 arbetsplatsen beaktas

 till den del kostnaderna

 beräknas överstiga 5 000

 kronor,

 4. övriga kostnader

 beaktas till den del

 kostnaderna beräknas

 överstiga 2 000 kronor.

 I inkomstslaget näringsverksamhet beaktas inte underskott som uppkommit ett

tidigare år.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 19

2.10 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag

 Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

7 §2

 När ett barn vid När ett barn vid

ingången av ett visst ingången av en viss månad

kvartal vårdas i ett hem vårdas i ett hem för vård

för vård eller boende eller boende inom

inom socialtjänsten, ägersocialtjänsten, får det

det kommunala organ, kommunala organ, som

som svarar för svarar för vårdkostnaden,

vårdkostnaden, uppbära påuppbära på månaden belöpande

kvartalet belöpande allmänt barnbidrag för

allmänt barnbidrag för barnet och därav gottgöra

barnet och därav gottgörasig för nämnda kostnad.

sig för nämnda kostnad. Uppkommer överskott,

Uppkommer överskott, skall detta redovisas

skall detta redovisas till den bi-

till den bi- dragsberättigade.

dragsberättigade.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

1 Lagen omtryckt 1973:449.

2 Senaste lydelse 1986:379.

 20

2.11 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1962:392) om

hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension

 Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt

bostadstillägg till folkpension1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 §2

 Med årsinkomst avses i Med årsinkomst avses i

denna lag den inkomst, denna lag den inkomst,

för år räknat, som någon för år räknat, som någon kan

kan antas komma att få antas komma att få under

under den närmaste den närmaste tiden. Såsom

tiden. Såsom inkomst inkomst räknas inte

räknas inte allmänt barn-allmänt barnbidrag, vård-

bidrag, folkpension, nadsbidrag, folkpension,

tilläggspension enligt tilläggspension enligt

lagen (1962:381) om lagen (1962:381) om

allmän försäkring till denallmän försäkring till den

del pensionen föranlett del pensionen föranlett

minskning av pen- minskning av pensions-

sionstillskott enligt 3 §tillskott enligt 3 §

lagen (1969:205) om lagen (1969:205) om pen-

pensionstillskott eller sionstillskott eller av

av barntillägg enligt 9 barntillägg enligt 9 kap.

kap. 1 § sista stycket 1 § sista stycket lagen

lagen om allmän försäkringom allmän försäkring i

i detta lagrums lydelse detta lagrums lydelse

vid utgången av år 1989, vid utgången av år 1989,

livränta som avses i 17 livränta som avses i 17

kap. 2 § nyssnämnda lag ikap. 2 § nyssnämnda lag i

vad den enligt samma vad den enligt samma

lagrum avdragits från lagrum avdragits från

pension eller understöd pension eller understöd

som någon på grund av som någon på grund av

släktskap eller svågerlagsläktskap eller svågerlag

kan vara föranledd att kan vara föranledd att

utge. Som inkomst räknas utge. Som inkomst räknas

inte heller inte heller vuxenstudie-

vuxenstudiebidrag bidrag enligt

enligt studiestödslagen studiestödslagen

(1973:349) eller lagen (1973:349) eller lagen

(1983:1030) om särskilt (1983:1030) om särskilt

vuxenstudiestöd för vuxenstudiestöd för

arbetslösa eller utbild- arbetslösa eller

ningsbidrag vid utbildningsbidrag vid

arbetsmark- arbetsmarknadsutbildning

nadsutbildning eller eller inkomst av sådan

inkomst av sådan privatbostadsfastighet

privatbostadsfastighet eller privatbostad som

eller privatbostad som avses i 5 § kommunal-

avses i 5 § kom- skattelagen (1928:370).

munalskattelagen Som inkomst räknas inte

(1928:370). Som inkomst ersättning som avses i

räknas inte ersättning lagen (1971:118) om

som avses i lagen skattefrihet för

(1971:118) om ersättning till

skattefrihet för neurosedynskadade. För

ersättning till den som uppbär

neurosedynskadade. För folkpension i form av

den som uppbär ålderspension skall som

folkpension i form av inkomst inte räknas sådan

ålderspension skall som intäkt av tjänst som avses

inkomst inte räknas sådani 32 § 1 mom. a) kom-

intäkt av tjänst som munalskattelagen eller

avses i 32 § 1 mom. a) intäkt av

kommunalskattelagen

eller intäkt av aktiv

näringsverksamhet som

 aktiv näringsverksamhet

1 Lagen omtryckt som avses i 18 § samma

1976:1014. lag. Vid inkomstbe-

2 Senaste lydelse räkningen skall för den

1991:1994. som uppbär folkpension i

 form av halv eller två

avses i 18 § samma lag. tredjedelar av hel

Vid inkomstberäkningen förtidspension bortses

skall för den som uppbär från ett belopp som

folkpension i form av motsvarar skillnaden

halv eller två mellan

tredjedelar av hel a) ett för den försäkrade

förtidspension bortses beräknat belopp av hel

från ett belopp som förtidspension jämte

motsvarar skillnaden däremot svarande

mellan pensionstillskott,

 a) ett för den beloppet i förekommande

försäkrade beräknat beloppfall beräknat med

av hel förtidspension beaktande av bestäm-

jämte däremot svarande melserna i 17 kap. 2 §

pensionstillskott, lagen om allmän försäkring

beloppet i förekommande och

fall beräknat med b) den utgående

beaktande av bestäm- förtidspensionen jämte

melserna i 17 kap. 2 § pensionstillskott

lagen om allmän försäkring

och

 b) den utgående

förtidspensionen jämte

pensionstillskott.

 Vid uppskattning av förmögenhets avkastning skall denna höjas med tio procent

av det belopp, varmed förmögenheten överstiger för den som är gift sextiotusen

kronor, och för annan sjuttiofemtusen kronor. Vid beräkning av förmögenhet skall

värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad som avses i 5 §

kommunalskattelagen inte beaktas.

 Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efter regler, som fastställas av

regeringen.

 I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra hälften

av deras sammanlagda årsinkomst och värdet av förmögenhet beräknas utgöra

hälften av deras sammanlagda förmögenhet.

 Årsinkomst avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela tiotal

kronor.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 21

3 Ärendet och dess beredning

Riksdagen har den 17 december 1993 godkänt de av regeringen i propositionen

(1993/94:11) Utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet, m.m. angivna

riktlinjerna för valfrihet och jämställdhet i familjepolitiken (bet.

1993/94:SoU11, rskr. 1993/94:117). Riktlinjerna syftar till en förbättrad

familjepolitik genom att barnfamiljerna ges ökade möjligheter att lösa

barnomsorgen på det sätt de själva önskar, genom att god barnomsorg utanför

hemmet garanteras för den som så önskar och genom bättre ekonomiska möjligheter

för dem som önskar stanna hemma när barnen är små.

 Genom de av riksdagen antagna lagförslagen i nämnda proposition har

övergripande mål för barnomsorg utanför hemmet lagts fast. Kommunerna blir

fr.o.m. den 1 januari 1995 skyldiga att tillhandahålla barnomsorg för de barn i

åldrarna ett till och med 12 års ålder för vilka barnomsorg efterfrågas.

Bestämmelser har införts i socialtjänstlagen som preciserar barnomsorgens

uppgift samt de kvalitetskrav som gäller för verksamheten. Kommunen blir från

samma tidpunkt skyldig att ge bidrag till enskilda förskolor och fritidshem med

ett belopp som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i den egna

verksamheten. Vid tillståndsgivning som gäller enskilda förskolor och fritidshem

får avseende endast fästas vid sökandens lämplighet och ändamålsenligheten av

lokalerna.

 Riksdagen ställde sig vidare bakom de principer för ett vårdnadsbidrag som

redovisades i den nämnda propositionen. Vi fullföljer nu omläggningen av

familjepolitiken genom att föreslå en särskild lag om vårdnadsbidrag samt vissa

andra lagtekniska förändringar som är nödvändiga för införandet av ett beskattat

vårdnadsbidrag för barn mellan ett och tre års ålder som kombineras med en rätt

till avdrag vid beskattningen för vissa barnomsorgskostnader.

Arbetsgruppen för vårdnadsbidrag

Chefen för Socialdepartementet, statsrådet B.[REDACTED_EFTERNAMN], tillkallade den 6 juli

1993 en särskild arbetsgrupp med representanter för Social- och

Finansdepartementen, Riksförsäkringsverket och Riksskatteverket för att utarbeta

förslag till lag om vårdnadsbidrag m.m.

 Arbetsgruppens förslag överlämnades till chefen för Socialdepartementet den 4

oktober 1993 genom promemorian Vårdnadsbidrag m.m. Teknisk utformning och

konsekvenser (Ds 1993:70).

 Socialdepartementet anordnade den 2 och 4 november 1993 två hearings med

inbjudna myndigheter och organisationer. En förteckning över närvarande vid

dessa bifogas propositionen som bilaga 1. En sammanställning över de synpunkter

- i vissa fall skriftliga - som framfördes bifogas propositionen som bilaga 2.

 28

Lagrådet

Regeringen beslutade den 27 januari 1994 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 3.

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 4.

 Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Därutöver har vissa

redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Vi återkommer till Lagrådets

synpunkter i författningskommentaren.

 Efter lagrådsgranskningen har tillkommit ett förslag till lag om ändring i

socialtjänstlagen (1980:620), som innebär att kommuner och enskilda förskolor

som får bidrag av en kommun skall lämna uppgift till försäkringskassan om vilka

barn mellan ett och tre år som har plats inom den kommunala respektive enskilda

förskoleverksamheten. Det lagförslaget faller inte under Lagrådets

granskningsområde.

4 Bakgrund

Införandet av ett vårdnadsbidrag och en avdragsrätt för vissa styrkta

barnomsorgskostnader är ett viktigt steg för ökad valfrihet när det gäller

omsorgen om barnen. För de familjer som vill avstå från förvärvsarbete eller som

vill lösa barnomsorgen på privat väg innebär vårdnadsbidraget att även dessa

familjer får del av det allmänna stöd som tillfaller barnfamiljer med tillgång

till offentligt finansierad barnomsorg.

 Vårdnadsbidraget minskar också det ekonomiska avbräcket för den som vill

stanna hemma en längre tid eller gå ned i arbetstid. Vårdnadsbidraget ökar

därmed småbarnsföräldrarnas möjligheter att anpassa yrkesarbete och omvårdnaden

om barnen.

 Det förslag till vårdnadsbidrag som vi nu lägger fram grundas i huvudsak på

det förslag som utarbetades av arbetsgruppen för vårdnadsbidrag. I några viktiga

avseenden har dock, bl.a. med anledning av synpunkter från remissinstanserna,

förändringar gjorts. Bland annat Svenska kommunförbundet har ifrågasatt om inte

administrationen av avgiftsåterbetalningen kunde förenklas genom att inte betala

ut bidrag till dem som har tillgång till kommunalt finansierad barnomsorg. Vi

delar denna åsikt och föreslår därför att vårdnadsbidraget inte betalas ut för

de barn som har tillgång till plats i kommunal eller av kommunen stödd

barnomsorg i den mån den planerade vistelsetiden är mer än 30 timmar per vecka.

Vid en planerad vistelsetid mellan 16 och 30 timmar lämnas vårdnadsbidrag med

700 kronor per månad och när den planerade vistelsetiden är 15 timmar eller

mindre lämnas vårdnadsbidrag med 1 350 kronor per månad. Därmed undviks den

rundgång och det administrativa merarbete som kommunförbundet pekar på och som

skulle ha blivit följden av arbetsgruppens förslag.

 Som en följd av detta ställningstagande har arbetsgruppens förslag att enbart

kostnader för barnomsorg som stöds av kommunen skulle vara avdragsgilla vid

beskattningen blivit inaktuellt. Enligt vår mening bör avdragsrätten i stället

kopplas till sådan barnomsorg som inte åtnjuter offentliga subventioner. Vi

föreslår därför att barnomsorgskostnader som är en följd av förvärvsarbete eller

studier och som inte avser offentligt stödd barnomsorg skall vara avdragsgilla

vid beskattningen.

 Vi har vidare i motsats till arbetsgruppen gjort den bedömningen att

vårdnadsbidraget inte bör påverka eventuella bostadsbidrag. Motivet härför är

att vårdnadsbidraget skulle blivit mindre värt för de familjer som uppbär

bostadsbidrag än för familjer med så höga inkomster att bostadsbidrag inte

utges.

 Arbetsgruppen ansåg att vårdnadsbidraget som detta hade utformats i gruppens

rapport omfattades av begreppet familjeförmåner enligt förordning (EEG) nr

1408/71 och därigenom även av lagen (1992:1776) om samordning av systemen för

social trygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet

(EES). Enligt regeringens förslag är bidraget mer en ersättning för en inte

utnyttjad socialtjänstförmån i form av kommunal barnomsorg. Det torde därför med

fog kunna hävdas att vårdnadsbidraget inte faller under det EG-rättsliga

begreppet familjeförmåner. Detta innebär bl.a. att förslagets bestämmelser om

krav på barnets bosättning i Sverige för rätt till bidraget kan upprätthållas

även inom EES.

 EES-avtalet kräver dock likabehandling av EES-ländernas medborgare även för

andra sociala förmåner än de som omfattas av förordning (EEG) nr 1408/71. Detta

följer allmänt av avtalets artikel 4 som införlivats med svensk rätt genom lagen

(1992:1317) om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) samt särskilt för

arbetstagare genom artikel 7.2 i förordning (EEG) nr 1612/68 om arbetskraftens

fria rörlighet inom gemenskapen som blivit gällande i Sverige genom lagen

(1992:1163) om arbetskraftens fria rörlighet inom Europeiska ekonomiska

samarbetsområdet (EES). Detta innebär att barn till föräldrar som är medborgare

i ett EES-land ger rätt till vårdnadsbidrag utan att väntetiden i 3 § andra

meningen behöver iakttas.

 Då vårdnadsbidraget enligt regeringens mening inte omfattas av de sociala

trygghetssystem som regleras genom förordning (EEG) nr 1408/71 bör det heller

inte normalt sett omfattas av de konventioner om social trygghet som Sverige kan

komma att sluta med länder utanför EEC.

 Regeringens avsikt är att tillkalla en kommitté med uppdrag att följa och

rapportera effekterna för förvärvsarbete och utnyttjande av olika typer av

barnomsorg med anledning av vårdnadsbidragsreformen och de beslutade reformerna

inom barnomsorgs- och föräldraförsäkringsområdena.

 29

5 Vårdnadsbidrag

Regeringens förslag: Vårdnadsbidrag skall utges för

barn som har fyllt ett men inte tre år och som är

bosatta i Sverige eller jämställs med bosatta i

Sverige.

 Fullt vårdnadsbidrag skall vara 2 000 kronor per

månad. Om barnet har plats inom kommunal

barnomsorg eller enskild barnomsorg som får bidrag

av en kommun är vårdnadsbidraget 1 350 kronor per

månad om platsen avser högst 15 timmar per vecka

och 700 kronor per månad om platsen avser 16 - 30

timmar per vecka. Om sådan plats avser mer än 30

timmar per vecka utges inget vårdnadsbidrag.

 Vårdnadsbidrag skall inte utges för tid då

dagbidrag åt asylsökande m.fl. lämnas för barnet

eller barnet vårdas i ett hem för vård eller boende

inom socialtjänsten.

 Rätten att uppbära vårdnadsbidraget tillkommer den

som uppbär det allmänna barnbidraget för barnet.

 Uppgiften att handlägga frågor om vårdnadsbidrag

skall ligga på de allmänna försäkringskassorna.

 En särskild lag om vårdnadsbidrag införs.

 Socialtjänstlagen kompletteras med bestämmelser

om att kommuner och enskilda förskolor som får

bidrag av en kommun skall lämna uppgift till

försäkringskassan om vilka barn i åldern mellan ett

och tre år som har plats inom den kommunala

respektive enskilda förskoleverksamheten.

 Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslår att vårdnadsbidrag skall utges

till alla barn, även de som har kommunal barnomsorg på heltid. Å andra sidan

förutsätts att de kommunala barnomsorgsavgifterna för ett- och tvååringar höjs

med motsvarande belopp. Förslaget överensstämmer i övrigt i huvudsak med

regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Moderata kvinnoförbundet, KdS kvinnoförbund,

Centerkvinnorna, Husmodersförbundet Hem och Samhälle, samt HARO -

Riksorganisationen för valfrihet, Jämställdhet ett egentligt förskott, som

svarar mot fastställt underhållsbidrag, och ett utfyllnadsbidrag, som utgör

 33

skillnaden mellan det fastställda underhållsbidraget och bidragsförskottet som

är 40 procent av basbeloppet.

 Hur barnets behov av underhållsbidrag räknas ut framgår inte av lagen utan

principerna har lagts fast i lagförarbeten och praxis.

 Socialstyrelsen har utfärdat allmänna råd 1989:6 "Underhållsbidrag till barn".

Vid beräkning av barns normalbehov upptas följande poster: schabloniserad

levnadskostnad, barnomsorgsavgift, merkostnad för handikappat barn, barnets

nettolön av varaktig anställning, allmänt barnbidrag - dock ej flerbarnstillägg,

studiebidrag, handikappersättning m.m. samt inkomst av kapital som barnet har.

 Dom eller avtal om underhållsbidrag kan jämkas av domstol, om ändring i

förhållandena föranleder det (7 kap. 10 § föräldrabalken).

 Ett vårdnadsbidrag påverkar föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga.

Socialstyrelsen bör i sina allmänna råd ge närmare ledning i frågor om hur

underhållsbidrag skall beräknas med anledning av reformen om vårdnadsbidrag.

 Ett vårdnadsbidrag kan således innebära ändrade förutsättningar som kan

föranleda krav på jämkning. Konsekvenserna av vårdnadsbidragsreformen i fråga om

underhållsbidragen bör lämpligen uppmärksammas i samband med det utrednings-

arbete som för närvarande pågår om de allmänna försäkringskassornas medverkan

vid fastställande av underhållsbidrag m.m.

 Bidragsförskottet utges, som framgår ovan, med högst 40 procent av basbeloppet

oberoende av om underhållsbidrag fastställts och utan begränsning till det

fastställda bidragets storlek. Enligt regeringens uppfattning bör

bidragsförskottet därför inte påverkas av vårdnadsbidraget. En följd av detta

blir att skillnaden mellan ett underhållsbidrag som grundar sig på föräldrarnas

samlade ekonomiska förmåga och bidragsförskottet kan komma att öka under den tid

som vårdnadsbidraget utges vilket i sin tur medför motsvarande högre kostnader

för staten. Detta beror på att den förälder som har hand om barnet får ökad

ekonomisk förmåga genom vårdnadsbidraget, vilket leder till att föräldern kan

täcka mer än annars av barnets behov av underhåll. Detta medför i sin tur att

barnets behov av bidrag från den andre föräldern kan komma att minska.

Studiemedel

De nuvarande reglerna om studiestöd innebär att vårdnadsbidrag och

barnomsorgskostnader kommer att beaktas på samma sätt som i skattereglerna.

Familjebidrag för värnpliktiga m.fl.

Rätt till bl.a. familjepenning och bostadsbidrag har värnpliktiga m.fl. enligt

familjebidragsförordningen (1991:1492). Vid bestämmande av familjepenning och

bostadsbidrag skall från summan för månad av högsta belopp avräknas beräknad in-

komst före skatt för månad som belöper på tjänstgöringstiden. Bland inkomster

räknas makes/makas inkomst av arbete samt sociala förmåner, barns inkomst i form

av underhållsbidrag, sociala förmåner samt den tjänstepliktiges inkomst av

arbete som han utför under fritid eller övningsuppehåll samt sjukpenning som

träder i stället för sådan inkomst (13 § familjebidragsförordningen,1991:1492).

Barnbidrag ingår inte i den beräknade inkomsten.

 Vårdnadsbidraget är att anse som en social förmån och kommer följaktligen att

ingå i beräkningen av familjebidragen för värnpliktiga m.fl. Avdrag bör då få

göras för vid beskattningen avdragsgilla barnomsorgskostnader.

12 Anslagsfrågor

Femte huvudtiteln

A.9 Vårdnadsbidrag

1994/95 Nytt anslag (Förslag) 3 700 000 000

Bruttokostnaden för ett vårdnadsbidrag kombinerat med en avdragsrätt för

styrkta kostnader för barnomsorg som inte får offentligt stöd kan beräknas till

3 700 miljoner kronor. Skatteintäkterna kan beräknas till 900 miljoner kronor.

Förslaget att avskaffa de tre månaderna med ersättning enligt garantinivån i

föräldraförsäkringen innebär en besparing på 500 miljoner kronor. Nettokostnaden

för reformen blir därmed 2 300 miljoner kronor.

 En närmare redovisning av beräkningsförutsättningarna återfinns i bilaga 5.

 Förslaget har finansierats genom budgetförstärkningar i den nyligen framlagda

budgetpropositionen.

Reglering mellan staten och kommunsektorn

De ökade skatteintäkterna för kommunerna föranleder en reglering mellan staten

och kommunsektorn. Förslaget avses träda i kraft den 1 juli 1994 varför en

reglering för andra halvåret 1994 kommer att göras i samband med

kompletteringspropositionen 1994.

Genomförandekostnader för Riksförsäkringsverket och försäkringskassorna

samt skatteförvaltningen

För administrationen av vårdnadsbidrag som skall utbetalas redan i juli 1994

måste ett tillfälligt ADB-system byggt på befintliga register skapas.

Kostnaderna härför, inklusive konstruktion av separata aviseringsrutiner, kan

beräknas till 5,7 miljoner kronor, varav 4,9 miljoner kronor avser innevarande

budgetår. Kostnaderna för blanketter, porto samt information beräknas till

sammanlagt 4,2 miljoner kronor. Även dessa kostnader belastar innevarande

budgetår. För den löpande administrationen, bl.a. månatlig information till

nytillkommande bidragsberättigade samt portokostnader, beräknas

Riksförsäkringsverkets kostnader till ca 16,3 miljoner kronor per budgetår.

 På sikt måste ett autonomt ADB-system för vårdnadsbidrag skapas. Kostnaderna

härför beräknas till 15,5 miljoner kronor. Uvecklingsarbetet påbörjas hösten

1994. För utvecklingsarbete under budgetåret 1994/95 bör 7,5 miljoner kronor

anvisas.

 För administrationen av vårdnadsbidraget vid försäkringskassorna beräknas

kostnaden för budgetåret 1994/95 till 22,4 miljoner kronor.

 Övergångsreglerna för garantidagarna inom föräldraförsäkringen innebär att

samtliga berättigade försäkrade måste ta ut kvarstående garantidagar mellan den

1 juli 1994 och den 30 juni 1996. Det ökade resursbehovet för utbetalning av

garantidagar beräknas till 17,6 miljoner kronor för vardera budgetåret 1994/95

och 1995/96.

 För skatteförvaltningen innebär reformen administrativa merkostnader i första

hand vid deklarationskontrollen beträffande avdrag för barnomsorgskostnader.

Beräknad årlig merkostnad uppgår till 1,5 miljoner kronor.

13 Författningskommentar

13.1 Förslaget till lag om vårdnadsbidrag

1 §

Enligt 1 § skall vårdnadsbidrag lämnas som bidrag till vård av barn i enlighet

med bestämmelserna i denna lag.

2 §

Frågor om vårdnadsbidrag skall enligt denna paragraf handläggas av

Riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna.

3 §

Första stycket föreskriver för vilka barn vårdnadsbidrag lämnas. Samma princip

som i fråga om allmänt barnbidrag föreslås gälla. Bidraget lämnas för barn som

är svenska medborgare och bosatta i Sverige.

 Bidraget lämnas också för ett i Sverige bosatt utländskt barn, om barnet eller

någon av dess föräldrar sedan minst sex månader vistas i Sverige. Kravet på att

man skall vara bosatt i Sverige anses uppfyllt först när uppehållstillstånd har

beviljats. Lämnas därefter dagbidrag enligt lagen (1988:153) om bistånd åt

asylsökande m.fl. så skall, enligt 6 §, inte vårdnadsbidrag utges samtidigt.

 34

 I förtydligande syfte har vissa redaktionella ändringar gjorts i förhållande

till förslaget i lagrådsremissen.

 I enlighet med vad Lagrådet förordat har i ett andra stycke införts en

upplysning om att kravet på föregående vistelse här i landet inte gäller om

något annat är särskilt föreskrivet. Upplysningen är tillkommen med tanke på att

kravet på en vistelsetid om minst sex månader inte kan göras gällande mot

medborgare i ett EES-land som omfattas av artikel 7.2 i förordning (EEG) nr

1612/68 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen som blivit gällande i

Sverige genom lagen (1992:1163) om arbetskraftens fria rörlighet inom Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet (EES). Dessa regler kräver likabehandling av

EES-ländernas medborgare i fråga om sociala förmåner.

4 §

I vissa fall skall ett barn som lämnar Sverige fortfarande anses bosatt här. Det

gäller dels om vistelsetiden är avsedd att vara längst sex månader, dels

medföljande barn till den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat

land för arbetsgivarens räkning, dels medföljande barn till en person som i

annat fall är anställd i utlandet av svenska kyrkan, ett trossamfund, ett organ

som är knutet till ett sådant samfund eller en svensk ideell organisation som

bedriver biståndsverksamhet om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst tre

år. Bestämmelsen skiljer sig endast lagtekniskt från vad som gäller för

barnbidrag. Någon skillnad i sak är inte avsedd.

5 §

I paragrafen föreskrivs att fullt vårdnadsbidrag är 2 000 kronor per månad. Om

barnet har plats inom kommunal barnomsorg eller enskild barnomsorg som får

bidrag av en kommun är vårdnadsbidraget 1 350 kronor per månad om platsen avser

högst 15 timmar per vecka och 700 kronor per månad om platsen avser mer än 15

timmar men högst 30 timmar per vecka. Om barnet har en sådan plats som avser mer

än 30 timmar per vecka utges enligt bestämmelsen inget vårdnadsbidrag alls.

6 §

Under tid då en utlänning har rätt till bistånd för sin dagliga livsföring

(dagersättning) enligt den i prop. 1993/94:94 föreslagna lagen om mottagande av

asylsökande m.fl. utges enligt första punkten i denna paragraf inte

vårdnadsbidrag. Det förslag till lag som det, på Lagrådets inrådan, hänvisas

till är tänkt att fr.o.m. den 1 juli 1994 ersätta den nu gällande lagen

(1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. Dagersättning, liksom dagbidrag

enligt 9 § i nu gällande lag, skall tillförsäkra den enskilde en skälig

levnadsnivå och täcka barnets levnadskostnader i sin helhet. Barnbidrag utges

inte heller i dessa fall.

 Enligt andra punkten utges vårdnadsbidrag inte heller för tid när ett barn

vårdas i ett hem för vård eller boende inom socialtjänsten. Det ligger inte i

linje med vårdnadsbidragets syfte att betala ut bidrag i dessa situationer,

eftersom bidraget i det fallet bara skulle bidra till att betala kommunens

kostnader för vården.

7 §

I första stycket anges att vårdnadsbidraget utges från och med månaden efter den

då barnet har fyllt ett år till och med den månad under vilken barnet fyller

tre år.

 Då bidraget skall börja utges eller upphöra av andra skäl, eller vid ändring

av bidragets storlek, gäller enligt andra stycket som huvudregel att ändringen i

fråga om bidraget skall gälla från och med den månad som kommer efter den då

förhållandena ändrades. Om de ändrade förhållandena inträffat den 1 i månaden

(barnet börjar t.ex. på en förskola den 1 september) skall ändringen vad gäller

rätten till eller storleken av vårdnadsbidraget dock gälla från och med den

månaden (vårdnadsbidrag utgår inte för september).

8 §

Denna paragraf föreskriver vem som är bidragsmottagare. Rätten att uppbära

vårdnadsbidraget tillfaller den som uppbär allmänt barnbidrag för barnet, se

närmare om dessa regler i den allmänna motiveringen avsnitt 5. Detta medför att

samma förälder alltid uppbär barnbidraget och vårdnadsbidraget. Det finns alltså

inte möjlighet att ha olika mottagare av barnbidrag och vårdnadsbidrag.

Utbetalning kan dock undantagsvis ske till annan, se 14 §. Det är administrativa

och ekonomiska skäl som är motivet till denna ordning. Om barnbidraget t.ex.

utbetalas till en familjehemsförälder skall även vårdnadsbidraget utges till

denne.

 Vårdnadsbidraget tillkommer således föräldern eller annan person som har rätt

att uppbära vårdnadsbidraget enligt denna paragraf och inte barnet.

9 §

Ärenden om vårdnadsbidrag prövas enligt denna paragraf av den försäkringskassa

hos vilken den bidragsberättigade är eller skulle ha varit inskriven om

åldersvillkoret varit uppfyllt. Med bidragsberättigad avses enligt 8 § den som

uppbär det allmänna barnbidraget för barnet. Frågan om vårdnadsbidrag skall

börja utges eller höjas tas upp av kassan när en anmälan inkommit enligt 10 §.

En lagteknisk ändring i förhållande till förslaget i lagrådsremissen har gjorts

på Lagrådets inrådan.

10 §

Den som vill uppbära vårdnadsbidrag skall enligt första stycket inge en

skriftlig anmälan till den försäkringskassa som enligt 9 § har att pröva frågan.

Om man önskar det högre bidragsbeloppet, och tidigare haft den lägre, krävs en

ny anmälan. Vidare föreskrivs att anmälan skall innehålla vissa uppgifter om

barnomsorg liksom andra uppgifter som behövs för att försäkringskassan skall

kunna bedöma om rätt till vårdnadsbidrag föreligger, och i så fall med vilket

belopp bidraget skall utges.

 Uppgifterna skall enligt andra stycket lämnas med en på heder och samvete

avgiven försäkran om dess riktighet.

 I tredje stycket begränsas den tid för vilken vårdnadsbidrag retroaktivt kan

utges till tre månader före den månad då anmälan gjorts.

 Paragrafen har lagtekniskt utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

11 §

Enligt denna paragraf kan försäkringskassan, om det finns sannolika skäl

därtill, besluta om att hålla inne eller minska en utbetalning till dess

slutligt beslut i frågan fattats.

 I förhållande till förslaget i lagrådsremissen har första och andra styckena

strukits. Regeringen delar därvid Lagrådets synpunkt att behov av sådan

reglering, som gällde provisoriska beslut om att vårdnadsbidrag skall betalas

ut, knappast finns.

12§

I första stycket föreskrivs att den som uppbär vårdnadsbidraget till

försäkringskassan skall anmäla om barnet fått plats inom sådan barnomsorg som

anges i 5 §, om det antal timmar per vecka som barnets plats inom sådan

barnomsorg avser har utökats så att rätten till eller storleken av

vårdnadsbidraget påverkas liksom andra omständigheter som innebär förändringar i

fråga om rätten till eller storleken av vårdnadsbidraget, t.ex. att man avser

att flytta till ett annat land för längre tid än sex månader.

 Anmälan skall enligt andra stycket göras så snart den bidragsberättigade får

kännedom om omständigheten. Det innebär t.ex. att en person vars barn skall

börja på en förskola som är kommunal, eller som får bidrag av en kommun, skall

anmäla det till försäkringskassan så fort den planerade barnomsorgen är bestämd.

Detsamma gäller om antal timmar som barnomsorgen omfattar skall öka så att något

vårdnadsbidrag inte längre skall utgå. Såsom anförts i den allmänna

motiveringen, avsnitt 5, kan det annars bli fråga om återbetalningsskyldighet

enligt 16 §.

 Paragrafen har i förhållande till förslaget i lagrådsremissen justerats

redaktionellt i enlighet med Lagrådets synpunkter.

13 §

Paragrafen anger tidsintervallet för utbetalning. Vårdnadsbidraget utbetalas

således månadsvis. I förhållande till förslaget i lagrådsremissen har orden

"genom Riksförsäkringsverket" strukits såsom onödiga. Att i lagtexten slå fast

vilken myndighet som skall ombesörja utbetalningen är också opraktiskt om

ändrade rutiner skulle anses önskvärt.

 35

14 §

Första stycket. I likhet med vad som gäller för barnbidrag kan, om det finns

synnerliga skäl, bidrag på framställan av socialnämnd betalas ut till den av

föräldrarna som inte uppbär bidraget med stöd av 8 § eller annan lämplig person

eller till nämnden.

 Det är fortfarande den som har anmält önskemål om vårdnadsbidrag och fått

beslut om rätt till bidraget (dvs. en person som avses i 8 §) som skall anses

uppbära bidraget och som skall beskattas för det osv. Paragrafen reglerar endast

frågan om utbetalning. En situation som avses här kan t.ex. vara att det är

klarlagt att vårdnadsbidraget används för att finansiera missbruk av alkohol

eller narkotika eller att mottagaren drabbats av psykisk sjukdom.

 Med hänsyn till att prelimärskatt skall dras från vårdnadsbidraget (se

förslaget till ändring i uppbördslagen) torde detta normalt inte medföra några

skattemässiga konsekvenser för den formella mottagaren. Det säger sig självt att

det vid längre tids psykisk sjukdom e.d. är lämpligt att den andre föräldern ser

till att han själv får barnbidraget, och därigenom också vårdnadsbidraget.

 Försäkringskassan bör i första hand pröva om inte bidraget kan betalas ut till

någon barnet närstående person, som kan förväntas använda bidraget till barnets

bästa, till exempel den andre av barnets föräldrar eller en nära släkting. Finns

inte någon sådan person kan bidraget lämnas till socialnämnden för att användas

för barnets bästa.

 Enligt andra stycket skall bidrag som betalas ut enligt första stycket

användas för barnets bästa.

 En motsvarande regel finns i 5 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag.

15 §

Paragrafen innehåller en preskriptionsbestämmelse i fråga om lyftande av

vårdnadsbidrag som överensstämmer med vad som gäller för barnbidrag. 16 §

Paragrafen innehåller en föreskrift om återbetalningsskyldighet i vissa fall om

bidrag betalats ut felaktigt eller med för högt belopp. Bestämmelsen har 28 §

andra stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag som förebild. Liknande

bestämmelser gäller också för barnbidraget och olika socialförsäkringsförmåner.

 Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Det innebär i

förhållande till förslaget i lagrådsremissen, förutom vissa mindre redaktionella

ändringar, att orden "dra av ett skäligt belopp som återbetalning av det

felaktigt utbetalade beloppet" ersatts med orden "hålla inne ett skäligt belopp

i avräkning på vad som lämnats för mycket". Anledningen är att det förra

uttryckssättet kan tolkas som att det belopp som dras av skall anses utgöra full

återbetalning av det utbetalade, vilket inte är avsikten.

17 §

I denna paragraf regleras omprövnings-, ändrings- och besvärsförfarandet i fråga

om försäkringkassas beslut om vårdnadsbidrag. Vidare finns en bestämmelse om att

socialförsäkringsnämnd i vissa fall skall ompröva beslut om

återbetalningsskyldighet.

18 §

Med hänsyn till syftet med vårdnadsbidraget upptas i denna bestämmelse ett

förbud mot överlåtelse och utmätning av rätten till vårdnadsbidrag. Detsamma

gäller bl.a. rätt till barnbidrag. Det innebär att fordran på ersättning som

innestår hos Riksförsäkringsverket eller försäkringskassan inte får utmätas.

Ersättningen får inte heller överlåtas innan den är tillgänglig för lyftning.

19 §

I paragrafen föreskrivs att de bestämmelser om uppgiftsskyldighet för statliga

och kommunala myndigheter, arbetsgivare och försäkringsinrättningar som gäller

enligt 20 kap. 9 § lagen om allmän försäkring också skall gälla i ärenden om

vårdnadsbidrag.

20 §

Av denna paragraf framgår att Riksförsäkringsverket skall utöva tillsyn över

försäkringskassornas hantering av vårdnadsbidragsärenden.

21 §

I paragrafen bemyndigas regeringen att träffa överenskommelser med andra länder

om vårdnadsbidrag. Den föreslagna bestämmelsen överensstämmer med 20 kap. 15 §

lagen om allmän försäkring och 19 § lagen om allmänna barnbidrag.

 Sverige har slutit ett antal socialförsäkringskonventioner med andra länder.

 Regeringen har enligt bestämmelsen rätt att träffa överenskommelse med

främmande makt både om utsträckt tillämpning av lagen om vårdnadsbidrag och om

undantag i vissa fall från vad i lagen är stadgat. Bestämmelsen är i första hand

avsedd att skapa rimliga effekter för dels medföljande barn till arbetstagare

som utsänts av svenska arbetsgivare för att under viss tid utföra arbete i ett

konventionsland dels barn som medföljer arbetstagare som av en arbetsgivare i

ett konventionsland sänds till Sverige för att under en viss tid arbeta här. I

båda fallen har målsättningen, när konventioner slutits, regelmässigt varit att

det utsändande landets lagstiftning skall fortsätta att gälla och det andra

landets lagstiftning skall vika.

 36

13.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring

4 kap.

3 §

I första stycket har antalet dagar som berättigar till föräldrapenning sänks

från 450 dagar till 360 dagar. Ändringen är föranledd av att de 90 dagar som

berättigar till ersättning enligt garantinivån slopas i 4 kap. 6 § tredje

stycket.

 Enligt andra stycket sänks antalet dagar som berättigar till ersättning vid

flerbarnsbörd från 180 dagar per barn till 90 dagar.

6 §

I första stycket har garantinivån höjts till 64 kronor för att vara mer i nivå

med vårdnadsbidraget.

 I tredje och fjärde styckena har, i konsekvens med ändringen i 3 §, de 90

dagar som berättigar till ersättning enligt garantinivån slopats. Ändringen får

till följd att all föräldrapenning utges med belopp motsvarande förälderns

sjukpenning. Vidare har i klargörande syfte orden "för varje barn" strukits och

ersatts med i tredje stycket. Annars kan det uppfattas som att en förälder vid

flerbarnsbörd för varje barn erhåller 180 dagar enligt detta stycke, förutom

enligt fjärde stycket. I förtydligande syfte har slutligen i tredje stycket

ordet "resterande" lagts till före "180".

7 §

Vissa redaktionella ändringar har gjorts i klargörande syfte. Upprepningar av

sådant som regleras i 6 § har strukits. Hänvisningen till 6 § görs tydligare.

21 kap.

1 §

Eftersom den högsta nivån för den frivilliga sjukförsäkringen inte skall höjas

motsvarande vad som föreslås beträffande garantinivån inom föräldraförsäkringen

har kopplingen till 4 kap. 6 § i denna paragraf tagits bort. Den högsta nivån

för den frivilliga sjukförsäkringen är således även fortsättningsvis 60 kronor.

I förhållande till lagrådsremissen har endast en mindre redaktionell ändring

gjorts.

Övergångsbestämmelser

För barn som inte kommer i åtnjutande av vårdnadsbidrag eller som vid reformens

ikraftträdande har rätt till vårdnadsbidrag i mindre än tre månader medför

reformen en försämring så till vida att de går miste om föräldrapenningdagar

utöver 360 dagar utan rätt till vårdnadsbidrag i stället. För dessa barn har

därför i andra punkten införts en tidsbegränsad övergångsbestämmelse. Den

innebär att de gamla reglerna om antal dagar med garantinivå fortsätter att

gälla för dem som inte alls får del av vårdnadsbidraget, dvs. barn mellan tre

och åtta år. Den som endast får vårdnadsbidrag en månad får behålla 60

garantidagar (dvs. dagar som uteslutande kan tas ut enligt garantinivån) enligt

de gamla reglerna och den som får vårdnadsbidrag två månader får behålla 30

garantidagar. Har sådana garantidagar inte tagits ut före juli 1996 är de dock

förverkade. I förhållande till förslaget i lagrådsremissen har på Lagrådets

inrådan, i förtydligande syfte, tillagts att de dagar man talar om är de som

uteslutande kan utges enligt garantinivån.

 Efter lagrådsgranskningen har vidare en tredje punkt lagts till i syfte att ge

föräldrar till de barn som är mellan ett och tre år vid ikraftträdandet och som

det inte utges något vårdnadsbidrag för (de har exempelvis en heltidsplats inom

kommunal barnomsorg) lite längre tid på sig att ta ut de "garantidagar" man har

kvar.

13.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt

till ledighet för vård av barn, m.m.

3 §

I andra stycket har som en konsekvens av införandet av vårdnadsbidrag införts

den ändringen att rätten till hel ledighet för vård av barn förlängs från 18

månader till tre år. Adoptivföräldrar har dock, liksom tidigare, alltid rätt

till hel ledighet under ett och ett halvt år från tidpunkten då föräldrarna fått

barnet i sin vård. Det har endast gjorts en redaktionell justering i den

bestämmelsen.

 Rätten till förkortning av arbetstiden gäller som tidigare enligt tredje

stycket till dess barnet har fyllt åtta år eller vid den senare tidpunkt då det

har avslutat det första skolåret.

 Enligt övergångsbestämmelserna krävs en ny anmälan enligt 7 § för ledigheter

som pågår vid ikraftträdandet, om man vill ha längre ledighet i enlighet med den

nya bestämmelsen. Bestämmelsen har i förtydligande syfte formulerats något

annorlunda än förslaget i lagrådsremissen.

13.4 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

33 §

I 1 mom. har ett nytt femte stycke införts. Det föreslagna tillägget innebär att

avdrag från intäkt av tjänst i vissa fall får göras för barnomsorgskostnad som

avser ett barn för vilket vårdnadsbidrag uppburits under året. Avdrag medges

enligt bestämmelsen i den omfattning som framgår av punkt 8 av anvisningarna.

Det är endast den av föräldrarna som uppbär vårdnadsbidraget som får göra avdrag

för barnomsorgskostnader. Om den andra föräldern betalat barnomsorgskostnaden

föreligger ingen rätt till avdrag för dessa kostnader.

 37

 I 2 mom. anges att avdrag för barnomsorgskostnad får ske utan den begränsning

som gäller enligt huvudregeln. Det innebär att avdrag får göras för

barnomsorgskostnader även till den del kostnaden inte överstiger 1000 kr, se

närmare om motivet för detta i avsnitt 7.

Anvisningarna till 32 §

12

I andra stycket av denna anvisningspunkt har tillagts att vårdnadsbidrag skall

räknas till skattepliktig intäkt av tjänst. Den som uppbär vårdnadsbidraget

enligt 8 § lagen om vårdnadsbidrag är alltså skattskyldig för beloppet, som

räknas som intäkt av tjänst.

 Därutöver har i tredje stycket ordet "psykiskt" strukits med anledning av

ändrad terminologi (se prop. 1992/93:159).

Anvisningarna till 33 §

8.

Avdrag för barnomsorgskostnader medges enligt första stycket om den

skattskyldige förvärvsarbetat eller studerat under sammanlagt minst halvtid och

kostnaden avser barnomsorg som inte tillhandahållits av en kommun eller fått

bidrag av en kommun.

 Avdrag medges enligt andra stycket med högst det belopp som erhållits under

året i vårdnadsbidrag för barnet.

 Avdrag medges således inte för kostnader för kommunal barnomsorg eller

barnomsorg som fått bidrag av en kommun. I januari 1995 träder vissa ändringar i

socialtjänstlagen (1980:620) i kraft som avser barnomsorgen. Dessa ändringar

innebär bl.a. att kommunerna blir skyldiga att ge bidrag till enskilda

förskolor.

13.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta

5 §

Enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta skall fysiska

personer som är bosatta utomlands och som uppbär skattepliktig inkomst betala en

särskild inkomstskatt på 25 procent av skattepliktig inkomst till staten. Enligt

ett tillägg, en ny punkt 13, i denna paragrafs första stycke utgör

vårdnadsbidrag en skattepliktig inkomst enligt lagen.

 I punkt 9 har ordet "erkänd" före arbetslöshetskassa strukits med anledning av

att detta begrepp inte längre finns i lagen (1973:370) om

arbetslöshetsförsäkring.

13.6 Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen

(1953:272)

3 § 2 mom.

Preliminär A-skatt för inkomståret skall i princip betalas av den som har

tilldelats A-skattsedel eller som saknar skattsedel på preliminär skatt, för

ersättning av arbete som lämnas helt eller delvis i pengar och för vissa räntor

och utdelningar. I detta hänseende likställs med ersättning för arbete vissa

andra inkomster, till vilka vårdnadsbidraget kommer att höra enligt punkt 4 i

andra stycket.

 Ändringen i tredje stycket innebär att skatteavdrag skall göras oberoende av

vilken typ av skattsedel mottagaren har.

4 § 2 mom.

I denna bestämmelse anges när avdrag för preliminär A-skatt skall göras med

ledning av särskilda skattetabeller. För vårdnadsbidrag skall avdrag för

preliminär A-skatt inte göras med ledning av särskilda skattetabeller. Med

anledning därav och då bestämmelsen hänvisar till inkomster som avses i punkt 12

av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) har ett uttryckligt

undantag gjorts för vårdnadsbidraget.

13.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990: 325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

2 kap.

14 §

I ett nytt tredje stycke har föreskrivits att den som yrkar avdrag för

barnomsorgskostnader måste ange namn och person- eller organisationsnummer på

den som man har lämnat ersättning till för barnomsorgen.

3 kap.

13 §

Enligt ett tillägg i paragrafen skall Riksförsäkringsverket lämna kontroll-

uppgift om vårdnadsbidrag. Kontrolluppgift skall lämnas för den som har fått

förmånen.

13.8 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen

(1980:620)

18 a §

För att underlätta försäkringskassans hantering av vårdnadsbidrag har i denna

paragraf föreskrivits att kommunen skall lämna försäkringskassan uppgift om

vilka barn mellan ett och tre år som har plats inom kommunens

förskoleverksamhet. Försäkringskassorna får på så sätt möjlighet att kontrollera

att de barn för vilka det begärs eller lämnas fullt vårdnadsbidrag inte har

plats inom sådan verksamhet. I 69 § föreskrivs att enskilda förskolor som får

bidrag av en kommun också skall lämna försäkringskassan sådana uppgifter.

 38

48 §

Av tillägget i andra stycket följer att socialnämnden inte får delegera vad som

ankommer på nämnden enligt 14 § lagen om vårdnadsbidrag.

69 §

I paragrafen föreslås att enskilda förskolor som får bidrag av en kommun skall

lämna uppgift till försäkringskassan om vilka barn mellan ett och tre år som har

plats inom verksamheten. Motivet för detta är detsamma som för den föreslagna 18

a § som gäller kommunal förskoleverksamhet.

13.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om

bostadsbidrag

4 §

Tillägget i denna paragraf innebär att den som får vårdnadsbidrag inte på grund

därav riskerar att få minskat bostadsbidrag. Vårdnadsbidraget skall inte räknas

som inkomst vid beräkningen av bostadsbidraget. Å andra sidan skall inte heller

vid taxeringen avdragsgilla barnomsorgskostnader beaktas vid beräkningen av

bostadsbidraget. För att underlätta läsningen har paragrafen utformats i

punktform.

13.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om

allmänna barnbidrag

Utbetalningar för såväl barnbidrag som vårdnadsbidrag sker månadsvis. Rätten att

uppbära vårdnadsbidrag knyts till att man uppbär barnbidrag. Den anknytning till

visst kvartal som finns i denna paragraf innebär då tidsmässiga förskjutningar i

fråga om rätten till vårdnadsbidrag som inte är önskvärda när vård av ett barn

på ett hem för vård eller boende börjar eller upphör. Den kvartalsvisa

anknytningen föreslås därför ändras till månadsvis.

13.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:392) om

hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension

I konsekvens med att vårdnadsbidraget inte skall påverka bostadsbidraget

föreslås att vårdnadsbidraget även undantas från inkomstunderlaget vid beräkning

av bostadstillägg till folkpension.

 39

Förteckning över organisationer och myndigheter

som inbjudits till hearing om arbetsgruppens förslag

till vårdnadsbidrag m.m.

(De som inte deltagit anges kursivt)

Organisationer Myndigheter

Svenska Socialstyrelsen

arbetsgivareföreningen Riksförsäkringsverket

Landsorganisationen i Riksskatteverket

Sverige Arbetsmarknadsstyrelsen

Tjänstemännens Datainspektionen

Centralorganisation Kammarrätten i Stockholm

Sveriges akademikers Centrala

Centralorganisation studiestödsnämnden

Socialdemokratiska Jämställdhetsombudsmannen

kvinnoförbundet Länsstyrelsen i

Moderata kvinnoförbundet Östergötlands län

Folkpartiets Försäkringskasseförbundet

kvinnoförbund Svenska kommunförbundet

Riksorganisationen Stockholms kommun

Centerkvinnorna Degerfors kommun

Svenska kvinnors

vänsterförbund

Fredrika-Bremer-Förbundet

Husmodersförbundet Hem

och Samhälle

Yrkeskvinnors

Riksförbund

Catharina Andréen

Ulla Björnberg

Anders G.[REDACTED_EFTERNAMN]

Philip Hvang

Göran Lassbo

Pia[REDACTED_EFTERNAMN]

 60

Sammanställning av synpunkter framförda vid

hearing om arbetsgruppens förslag till

vårdnadsbidrag m.m.

(De muntliga synpunkterna har i vissa fall kompletterats med skriftliga

synpunkter).

Allmänna synpunkter på vårdnadsbidraget

Moderata kvinnoförbundet, KdS kvinnoförbund (KdS-K), Centerkvinnorna,

Husmodersförbundet Hem och Samhälle samt HARO - Riksorganisationen för

Valfrihet, Jämställdhet 

 hyra eller annan kostnad för tjänste- eller arbetslokal, för vilken den skatt-

skyldige haft att själv vidkännas utgift;

 kostnad för arbetsbiträde, som den skattskyldige använt för tjänsts utförande

och som han själv avlönat;

 förlust å medel, för vilka den skattskyldige varit på grund av sin tjänst

redovisningsskyldig;

 ökad levnadskostnad vid resa i tjänsten utom den vanliga verksamhetsorten som

varit förenad med övernattning;

 färdkostnad vid resa i tjänsten;

 kostnad för facklitteratur, instrument och dylikt, som varit nödigt för

tjänstens fullgörande.

 I fråga om en inkomstgivande självständigt bedriven verksamhet som ej skall

hänföras till näringsverksamhet gäller följande. Avdrag får göras för utgifter

som är att anse som kostnader för intäktens förvärvande om de betalats under

beskattningsåret. Avdrag får också ske för sådana kostnader om de betalats under

något av de fem år som närmast föregått beskattningsåret i den mån de överstiger

respektive års intäkter. Avdrag får inte ske med större belopp än som motsvarar

beskattningsårets intäkt av verksamheten. Underskott av en verksamhet får inte

dras av mot överskott i en annan verksamhet.

 Ränta på skuld som den skattskyldige ådragit sig för sin utbildning eller

annars i och för tjänsten hänförs till inkomst av kapital enligt lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt.

 Skattskyldig som har

 uppburit bidrag enligt

 lagen (1994:000) om

 vårdnadsbidrag får i vissa

 fall göra avdrag för barn-

 omsorgskostnad för

 barnet. Avdrag får göras i

 den omfattning som

 framgår av punkt 8 av

 anvisningarna.

1 Senaste lydelse

1992:1598.

 2 mom.2 Avdrag för

kostnader som avses i

punkt 4 av anvis- 2 mom. Avdrag för kost-

ningarna får göras endastnader som avses i punkt

till den del kostnader- 4 av anvisningarna får

na överstiger 4 000 göras endast till den del

kronor och för övriga kostnaderna överstiger

kostnader till den del 4 000 kronor och för

kostnaderna överstiger 1 övriga kostnader till den

000 kronor. Vad nu del kostnaderna över-

sagts gäller dock inte i stiger 1 000 kronor. Vad

fråga om kostnader som nu sagts gäller dock inte

avses i 1 mom. tredje i fråga om kostnader som

stycket, punkterna 3-3 avses i 1 mom. tredje

c och 7 av anvis- stycket, punkterna 3-3

ningarna samt färd- c, 7 och 8 av an-

kostnad för resa i tjäns-visningarna samt

ten. färdkostnad för resa i

 tjänsten.

Anvisningar

till 32 § 12.3 Sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381)

om allmän försäkring och sjukpenning enligt lagen (1954:243) om yrkes-

skadeförsäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om

statligt personskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till

sjömän utgör skattepliktig intäkt av tjänst om förmånen grundas på

förvärvsinkomst, som hänför sig till tjänst. Till intäkt av tjänst hänföres

under nämnda förutsättning också ersättning enligt lagen (1989:225) om

ersättning till smittbärare samt annan lag eller författning, som utgått

annorledes än på grund av försäkring, som nyss sagts, till någon vid sjukdom

eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring.

 Föräldrapenningförmåner Föräldrapenningförmåner

och vårdbidrag enligt och vårdbidrag enligt

lagen om allmän försäk- lagen om allmän försäkring,

ring, ersättning enligt bidrag enligt lagen

lagen (1988:1465) om (1994:000) om vårdnadsbi-

ersättning och ledighet drag, ersättning enligt

för närståendevård samt er-lagen (1988:1465) om er-

sättning som en allmän sättning och ledighet för

försäkringskassa utger närståendevård samt er-

enligt 20 § lagen sättning som en allmän

(1991:1047) om sjuklön försäkringskassa utger

utgör skattepliktig in- enligt 20 § lagen

täkt av tjänst, dock ej (1991:1047) om sjuklön

sådan del av vårdbidrag utgör skattepliktig intäkt

som utgör ersättning för av tjänst, dock ej sådan

merkostnader. del av vårdbidrag som

 utgör ersättning för

 merkostnader.

 Korttidsstudiestöd, Korttidsstudiestöd,

vuxenstudiebidrag och vuxenstudiebidrag och

utbildningsarvode utbildningsarvode enligt

enligt studiestödslagen studiestödslagen

(1973:349), ut- (1973:349), utbildnings-

bildningsbidrag för bidrag för doktorander,

doktorander, timersättning vid kommu-

timersättning vid kommu- nal vuxenutbildning

nal vuxenutbildning (komvux), vid

(komvux), vid vuxenutbildning för ut-

vuxenutbildning för vecklingsstörda (särvux)

psykiskt utvecklings- och vid svensk-

störda (särvux) och vid undervisning för invand-

svenskundervisning för rare (sfi) räknas som

invandrare (sfi) räknas skattepliktig intäkt av

som skattepliktig intäkt

av tjänst. tjänst.

2 Senaste lydelse 1992:841.

3 Senaste lydelse 1992:847.

 72

 Dagpenning från arbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd, statsbidrag

motsvarande dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning som lämnas till den som

startar egen näringsverksamhet, och som avser att utgöra ett tillskott till

näringsidkarens försörjning under inledningsskedet av verksamheten, räknas som

skattepliktig intäkt av tjänst.

 Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räknas som

skattepliktig intäkt av tjänst.

 Detsamma gäller dagpenning, som enligt av regeringen eller av statlig

myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning

samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda.

Anvisningar

till 33 §

 8. Avdrag för barnom-

 sorgskostnad medges om

 den skattskyldige för-

 värvsarbetat eller stude-

 rat under sammanlagt

 minst halvtid och kost-

 naden avser barnomsorg

 som inte en kommun har

 tillhandahållit eller

 gett bidrag till.

 Avdrag för barnomsorgs-

 kostnad medges med högst

 ett belopp motsvarande

 vad den skattskyldige

 under året uppburit i

 bidrag enligt lagen

 (1994:000) om vårdnadsbi-

 drag.

 Denna lag träder i kraft den I juli 1994 och tillämpas första gången vid 1995

års taxering. De nya bestämmelserna i 33 § och punkt 8 av anvisningarna till 33

§ tillämpas på barnomsorgskostnader som avser tid efter ikraftträdandet.

 73

5 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta

 Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 §1

 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är:

 l. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning eller

uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun;

 2. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av annan anställning

eller annat uppdrag än hos svenska staten eller svensk kommun, i den mån

inkomsten förvärvats genom verksamhet här i riket;

 3. arvode och liknande ersättning som uppburits av någon i egenskap av ledamot

eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i svenskt aktiebolag eller

annan svensk juridisk person, oavsett var verksamheten utövats;

 4. pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del beloppet

överstiger uppburen folkpension och pensionstillskott som uppburits enligt 2 §

lagen (1969:205) om pensionstillskott eller, för den som uppburit folkpension i

form av förtidspension, till den del beloppet överstiger uppburen folkpension

och 52 procent av pensionstillskott som uppburits enligt 2 a § sistnämnda lag,

eller, om folkpension enligt bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän för-

säkring samordnats med yrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagrum angiven

livränta, till den del beloppet överstiger den pension som skulle ha utgått om

sådan samordning inte skett, och för annan ersättning enligt lagen om allmän

försäkring;

 5. pension på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller

svensk kommun;

 6. belopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än tjänstepensions-

försäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedriven försäkringsrörelse

samt belopp som utbetalas från pensionssparkonto fört av ett svenskt pensions-

sparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i Sverige enligt lagen

(1993:931) om individuellt pensionssparande;

 7. pension på grund av tjänstepensionsförsäkring samt annan pension eller för-

mån, om förmånen utgår från Sverige på grund av förutvarande tjänst och den

tidigare verksamheten huvudsakligen utövats här;

 8. ersättning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen

(1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare samt enligt annan lag eller författning, som utgått till någon vid

sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring eller i

fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen

(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän;

3 Senaste lydelse 1992:1708.

 74

 9. dagpenning från 9. dagpenning från ar-

erkänd arbetslöshetskassabetslöshetskassa enligt

enligt lagen (1973:370) lagen (1973:370) om ar-

om arbetslöshetsförsäkringbetslöshetsförsäkring och

och kontant arbetsmark- kontant arbetsmark-

nadsstöd enligt lagen nadsstöd enligt lagen

(1973:371) om kontant (1973:371) om kontant

arbetsmarknadsstöd; arbetsmarknadsstöd;

 10. korttidsstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349);

 11. annan härifrån uppburen, genom verksamhet här i riket förvärvad inkomst av

tjänst;

 12. återfört avdrag för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgif-

ter, restituerade, avkortade eller avskrivna egenavgifter i den mån avdrag har

medgetts för avgifterna samt avgifter som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3

kommunalskattelagen (1928:370) och som satts ned genom ändrad debitering i den

mån avdrag har medgetts för avgifterna och dessa inte hänför sig till

näringsverksamhet;

 13. bidrag enligt lagen

 (1994:000) om vårdnads-

 bidrag.

 Som folkpension behandlas även tilläggspension i den mån den enligt lagen om

pensionstillskott föranlett avräkning av pensionstillskott. Däremot räknas inte

barnpension eller vårdbidrag som folkpension.

 Verksamhet på grund av anställning i svenskt företag anses utövad här i riket

även om tjänsteinnehavaren i och för sin tjänst måste göra tillfälliga besök

utomlands eller under längre tid uppehålla sig där under kringresande (t.ex.

handelsresande).

 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är dock endast sådan inkomst som är

skattepliktig inkomst enligt kommunalskattelagen.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 75

6 Förslag till

Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att 3 § 2 mom. och 4 § 2 mom. uppbördslagen1 (1953:272)1

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 §2 2 mom.2 Preliminär A-skatt skall för inkomståret betalas av den som har

tilldelats en A-skattesedel enligt bestämmelserna i 33 a eller 38 b § eller som

saknar skattsedel på preliminär skatt. Preliminär A-skatt skall dock inte be-

talas av staten, landsting, kommuner eller andra menigheter. Preliminär A-skatt

skall, om inte annat föreskrivs i detta moment eller i 10 §, betalas för sådan

ersättning för arbete, vilken helt eller delvis lämnas i pengar. Preliminär

A-skatt skall inte betalas för ersättning som tillsammans med annan ersättning

för arbete från samma utbetalare understiger 10 000 kronor under inkomståret, om

utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo och vad som utbetalats inte

utgör utgift i en av utbetalaren bedriven näringsverksamhet.

 Med ersättning för arbete likställs i denna lag

 1. pension,

 2. livränta, som inte utgör ersättning vid avyttring av egendom,

 3. ersättning, som i annan form än livränta lämnas på grund av sjuk- eller

olycksfallsförsäkring, tagen i samband med tjänst,

 4. inkomst som avses i punkt 12 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen

(1928:370),

 5. undantagsförmåner och sådant periodiskt understöd eller sådan därmed jäm-

förlig periodisk intäkt för vilken givaren enligt 23 § kommunalskattelagen är

berättigad till avdrag samt

 6. tillgångar på pensionssparkonto som skall avskattas enligt 32 § 1 mom.

första stycket j kommunalskattelagen.

 Oavsett om mottagaren Oavsett om mottagaren

har en A-skattesedel har en A-skattesedel

eller en F-skattesedel eller en F-skattesedel

eller saknar skattsedel eller saknar skattsedel

på preliminär skatt skallpå preliminär skatt skall

preliminär A-skatt, med preliminär A-skatt, med

de undantag som före- de undantag som före-

skrivs i 10 §, betalas skrivs i 10 §, betalas för

för sådan ränta och sådan ränta och utdelning

utdelning som lämnas i som lämnas i pengar och

pengar och för vilken för vilken

kontrolluppgift skall kontrolluppgift skall

lämnas med tillämpning avlämnas med tillämpning av

bestämmelserna i 3 kap. bestämmelserna i 3 kap.

22, 23 eller 27 § lagen 22, 23 eller 27 § lagen

(1990:325) om själv- (1990:325) om själv-

deklaration och kon- deklaration och

trolluppgifter. Det- kontrolluppgifter. Det-

samma gäller i fråga om samma gäller i fråga om

dagpennning från dagpennning från arbets-

arbetslöshetskassa, löshetskassa, korttids-

korttidsstudiestöd eller studiestöd, särskilt

särskilt vuxenstudiestöd.vuxenstudiestöd eller

 bidrag enligt lagen

 (1994:000) om vårdnadsbi-

 drag.

1 Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2 Senaste lydelse 1993:941.

 76

 Preliminär A-skatt skall, i fråga om en fysisk person, beräknas enligt skatte-

tabell, som avses i 4 §, eller enligt de grunder som anges i 7, 12 eller 40 §

och i fråga om en juridisk person enligt de grunder som anges i 7 a eller 40 §.

För enskilda fall får skattemyndighet i fråga om sådan ersättning som utgör mot-

tagarens huvudsakliga inkomst av arbete och, om det finns särskilda skäl, även i

fråga om andra inkomster föreskriva särskild beräkningsgrund, exempelvis att

skatten skall beräknas på viss del av inkomsten eller på inkomsten minskad med

visst belopp eller att skatten skall beräknas med särskilt angiven procent av

inkomsten eller att preliminär skatt inte skall betalas för viss ränta eller

utdelning.

 Är den, som åtnjuter i första eller andra stycket avsedd inkomst, skattskyldig

också för annan inkomst från vilken skatteavdrag inte kan göras eller för

förmögenhet eller skall han betala statlig fastighetsskatt, får skattemyndighet,

om det finns särskilda skäl, föreskriva att preliminär A-skatt skall betalas

också för sistnämnda inkomst eller för förmögenheten eller för

fastighetsskatten. Därvid skall den skattskyldiges preliminära skatt beräknas

antingen till viss procent av inkomsten enligt första eller andra stycket eller

enligt skattetabell på nämnda inkomst ökad med visst belopp eller också beräknas

med visst belopp utöver vad i skattetabellen anges för inkomsten.

4 §3

 2 mom. För inkomst som 2 mom. För inkomst som

avses i första, andra avses i första, andra och

och femte styckena i femte styckena i punkt

punkt 12 av 12 av anvisningarna till

anvisningarna till 32 § 32 § kommunalskattelagen

kommunalskattelagen (1928:370), med undantag

(1928:370), med för vårdbidrag enligt

undantag för vårdbidrag lagen (1962:381) om all-

enligt lagen (1962:381) män försäkring och bidrag

om allmän försäkring, enligt lagen (1994:000)

skall avdrag för preli- om vårdnadsbidrag, skall

minär A-skatt göras med avdrag för preliminär

ledning av särskilda A-skatt göras med ledning

skattetabeller. Detta av särskilda skatte-

gäller också i fråga om tabeller. Detta gäller

skatteavdrag från också i fråga om skatte-

dagpenning från arbets- avdrag från dagpenning

löshetskassa. från arbetslöshetskassa.

 De särskilda tabellerna för beräkning av skatteavdrag på ersättning som avses

i första stycket första meningen skall för olika sjukpenninggrundande inkomster

enligt 3 kap. lagen om allmän försäkring ange den preliminära skatt som skall

tas ut på en viss ersättning uttryckt i procent av ersättningen. I tabellerna

skall det finnas särskilda kolumner med procentsatser dels för ersättningar som

grundas på hela den sjukpenninggrundande inkomsten, dels för ersättningar som

grundas på 70, 80, 90 eller 95 procent av den sjukpenninggrundande inkomsten.

Ersättning som en allmän försäkringskassa lämnar enligt 20 § lagen (1991:1047)

om sjuklön skall anses grundad på 90 procent av den sjukpenninggrundande

inkomsten.

 De procenttal efter vilka skatteavdrag skall göras skall grundas på skattesat-

sen för en årlig inkomst motsvarande den skattskyldiges sjukpenninggrundande in-

komst eller, om ersättningen grundas på 70, 80, 90 eller 95 procent av den sjuk-

penninggrundande inkomsten, den andel av den sjukpenninggrundande inkomsten som

ersättningen beräknas på.

3 Senaste lydelse 1992:1708.

 77

 Om någon sjukpenninggrundande inkomst inte har fastställts för den skatt-

skyldige, skall det underlag som utgör grund för ersättningen anses som sjuk-

penninggrundande inkomst när skatteavdraget bestäms.

 Avdrag för preliminär A-skatt på föräldrapenning görs endast om den sjukpen-

ninggrundande inkomsten uppgår till lägst 6 000 kronor.

 Skattetabellen för skatteavdrag från dagpenning från arbetslöshetskassa skall

grundas på för landet genomsnittlig skattesats till kommunal inkomstskatt under

beskattningsåret. Skattesatsen bestäms med tillämpning av avrundning enligt 5 §.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 78

7 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 14 § och 3 kap. 13 § lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 kap.

14 §1 I självdeklarationen behöver uppgift inte lämnas om ersättning som,

enligt bestämmelserna i 3 kap. 5 § första stycket 3, först efter föreläggande av

skattemyndigheten behöver tas upp i kontrolluppgift.

 Om den skattskyldige yrkar avdrag för ökade levnadskostnader enligt punkt 3 av

anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) skall han lämna de upp-

gifter som behövs om ersättning som uppburits för att täcka kostnaderna.

 Om den skattskyldige

 yrkar avdrag för barnom-

 sorgskostnad enligt

 punkt 8 av anvisningarna

 till 33 §

 kommunalskattelagen

 skall han lämna uppgift

 om namn och person-

 eller

 organisationsnummer på

 den som tagit emot det

 belopp för vilket avdrag

 yrkas.

3 kap.

13 §2

 Kontrolluppgifter om Kontrolluppgifter om

sjukpenning, föräldrapen-sjukpenning, föräldrapen-

ning, vårdbidrag, kon- ning, vårdbidrag, kontant

tant arbetsmark- arbetsmarknadsunderstöd,

nadsunderstöd samt andra vårdnadsbidrag samt andra

förmåner i form av förmåner i form av bidrag,

bidrag, stöd eller stöd eller ersättning som

ersättning som är skatte-är skattepliktiga intäkter

pliktiga intäkter för för mottagaren skall läm-

mottagaren skall lämnas nas av

av

 l. Riksförsäkringsverket,

 2. allmän försäkringskassa,

 3. arbetslöshetskassa,

 4. universitet och högskola,

 5. Centrala studiestödsnämnden,

 6. länsarbetsnämnd.

 Kontrolluppgift skall lämnas för den som fått förmånen om det utbetalda be-

loppet uppgår till sammanlagt minst 100 kronor för hela året. Kontrolluppgiften

skall ta upp utbetalt belopp och avdragen preliminär A-skatt.

 Riksförsäkringsverket skall, i fråga om sjukpenning, i kontrolluppgiften ange

om utbetalt belopp avser anställning eller annat förvärvsarbete.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas första gången vid 1995

års taxering.

1 Senaste lydelse 1993:1563.

2 Senaste lydelse 1992:426.

 79

8 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

 Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4 §

 Förvärvsinkomst beräknas för varje sökande efter samma grunder som enligt

kommunalskattelagen (1928:370) med de undantag som anges i andra och tredje

styckena.

 I inkomstslaget tjänst I inkomstslaget tjänst

beaktas kostnader för gäller att

resor mellan bostaden 1. bidrag enligt lagen

och arbetsplatsen till (1994:000) om vårdnads-

den del kostnaderna bidrag inte skall räknas

beräknas överstiga 5 000som inkomst,

kronor. Övriga kostnader 2. avdrag för barnom-

i inkomstslaget tjänst sorgskostnader inte får

beaktas till den del göras,

kostnaderna beräknas 3. kostnader för resor

överstiga 2 000 kronor. mellan bostaden och ar-

 betsplatsen beaktas till

 den del kostnaderna be-

 räknas överstiga 5 000

 kronor,

 4. övriga kostnader

 beaktas till den del

 kostnaderna beräknas

 överstiga 2 000 kronor.

 I inkomstslaget näringsverksamhet beaktas inte underskott som uppkommit ett

tidigare år.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 80

9 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag

 Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

7 §2

 När ett barn vid När ett barn vid

ingången av ett visst ingången av en viss månad

kvartal vårdas i ett hem vårdas i ett hem för vård

för vård eller boende eller boende inom

inom socialtjänsten, ägersocialtjänsten, får det

det kommunala organ, kommunala organ, som

som svarar för svarar för vårdkostnaden,

vårdkostnaden, uppbära påuppbära på månaden belöpande

kvartalet belöpande allmänt barnbidrag för

allmänt barnbidrag för barnet och därav gottgöra

barnet och därav gottgörasig för nämnda kostnad.

sig för nämnda kostnad. Uppkommer överskott,

Uppkommer överskott, skall detta redovisas

skall detta redovisas till den bi-

till den bi- dragsberättigade.

dragsberättigade.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

1 Lagen omtryckt 1973:449.

2 Senaste lydelse 1986:379.

 81

10 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg

till folkpension

 Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt

bostadstillägg till folkpension1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 §2

 Med årsinkomst avses i Med årsinkomst avses i

denna lag den inkomst, denna lag den inkomst,

för år räknat, som någon för år räknat, som någon kan

kan antas komma att få antas komma att få under

under den närmaste den närmaste tiden. Såsom

tiden. Såsom inkomst inkomst räknas inte

räknas inte allmänt barn-allmänt barnbidrag, vård-

bidrag, folkpension, nadsbidrag, folkpension,

tilläggspension enligt tilläggspension enligt

lagen (1962:381) om lagen (1962:381) om all-

allmän försäkring till denmän försäkring till den del

del pensionen föranlett pensionen föranlett

minskning av pen- minskning av pension-

sionstillskott enligt 3 §stillskott enligt 3 §

lagen (1969:205) om lagen (1969:205) om pen-

pensionstillskott eller sionstillskott eller av

av barntillägg enligt 9 barntillägg enligt 9 kap.

kap. 1 § sista stycket 1 § sista stycket lagen

lagen om allmän försäkringom allmän försäkring i

i detta lagrums lydelse detta lagrums lydelse

vid utgången av år 1989, vid utgången av år 1989,

livränta som avses i 17 livränta som avses i 17

kap. 2 § nyssnämnda lag ikap. 2 § nyssnämnda lag i

vad den enligt samma vad den enligt samma

lagrum avdragits från lagrum avdragits från

pension eller understöd pension eller understöd

som någon på grund av som någon på grund av

släktskap eller svågerlagsläktskap eller svågerlag

kan vara föranledd att kan vara föranledd att

utge. Som inkomst räknas utge. Som inkomst räknas

inte heller inte heller vuxenstudie-

vuxenstudiebidrag bidrag enligt

enligt studiestödslagen studiestödslagen

(1973:349) eller lagen (1973:349) eller lagen

(1983:1030) om särskilt (1983:1030) om särskilt

vuxenstudiestöd för ar- vuxenstudiestöd för ar-

betslösa eller utbild- betslösa eller utbild-

ningsbidrag vid arbets- ningsbidrag vid arbets-

marknadsutbildning marknadsutbildning eller

eller inkomst av sådan inkomst av sådan privat-

privatbostadsfastighet bostadsfastighet eller

eller privatbostad som privatbostad som avses i

avses i 5 § 5 § kommunalskattelagen

kommunalskattelagen (1928:370). Som inkomst

(1928:370). Som inkomst räknas inte ersättning som

räknas inte ersättning avses i lagen (1971:118)

som avses i lagen om skattefrihet för

(1971:118) om ersättning till

skattefrihet för ersätt- neurosedynskadade. För

ning till den som uppbär folkpen-

neurosedynskadade. För sion i form av ålderspen-

den som uppbär folkpen- sion skall som inkomst

sion i form av inte räknas sådan intäkt av

ålderspension skall som tjänst som avses i 32 § 1

inkomst inte räknas sådanmom. a) kom-

intäkt av tjänst som

avses i 32 § 1 mom. a)

kommunalskattelagen

eller intäkt

 munalskattelagen eller

 intäkt av aktiv nä-

1 Lagen omtryckt ringsverksamhet som

1976:1014. avses i 18 § samma lag.

2 Senaste lydelse Vid inkomstberäkningen

1991:1994. skall för den som uppbär

 folkpension i form av

av aktiv näringsverksam- halv eller två tredje-

het som avses i 18 § delar av hel förtidspen-

samma lag. Vid in- sion bortses från ett

komstberäkningen skall belopp som motsvarar

för den som uppbär skillnaden mellan

folkpension i form av a) ett för den försäkrade

halv eller två tredje- beräknat belopp av hel

delar av hel förtidspen- förtidspension jämte

sion bortses från ett däremot svarande pen-

belopp som motsvarar sionstillskott, beloppet

skillnaden mellan i förekommande fall be-

 a) ett för den försäk- räknat med beaktande av

rade beräknat belopp av bestämmelserna i 17 kap.

hel förtidspension jämte 2 § lagen om allmän för-

däremot svarande pen- säkring och

sionstillskott, b) den utgående för-

beloppet i förekommande tidspensionen jämte pen-

fall beräknat med

beaktande av bestäm- sionstillskott

melserna i 17 kap. 2 §

lagen om allmän försäkring

och

 b) den utgående för-

tidspensionen jämte pen-

sionstillskott.

 Vid uppskattning av förmögenhets avkastning skall denna höjas med tio procent

av det belopp, varmed förmögenheten överstiger för den som är gift sextiotusen

kronor, och för annan sjuttiofemtusen kronor. Vid beräkning av förmögenhet skall

värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad som avses i 5 §

kommunalskattelagen inte beaktas.

 Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efter regler, som fastställas av

regeringen.

 I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra hälften

av deras sammanlagda årsinkomst och värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälf-

ten av deras sammanlagda förmögenhet.

 Årsinkomst avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela tiotal

kronor.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 82

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1994-02-17

Närvarande: justitierådet Per Jermsten, justitierådet Lars Å.[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Sigvard Holstad.

Enligt en lagrådsremiss den 27 januari 1994 (Socialdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1.lag om vårdnadsbidrag,

2.lag om ändrig i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

3.lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn,

 m.m.,

4. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

5.lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands

 bosatta,

6. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),

7.lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter,

8. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

9.lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,

10. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt

 bostadsbidrag till folkpension.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Eva[REDACTED_EFTERNAMN].

 Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om vårdnadsbidrag

3 §

I paragrafen regleras för vilka barn vårdnadsbidrag utges. På samma sätt som i

fråga om barnbidrag lämnas vårdnadsbidrag för barn som är svenska medborgare och

bosatta i Sverige. Vårdnadsbidrag utges också för ett utländskt barn som är

bosatt i Sverige om barnet eller någon av föräldrarna sedan minst sex månader

vistas i landet.

 I den allmänna motiveringen anges, utan att det närmare framgår av lagtexten,

att väntetiden sex månader inte behöver iakttas när barnets föräldrar är

medborgare i ett EES-land. Bakgrunden till att bestämmelsen inte gäller

EES-medborgare är att EES-avtalet kräver lika behandling av EES-ländernas

medborgare i fråga om sociala förmåner. Detta framgår närmast av två

EEG-förordningar vilka införlivas med svensk rätt genom lagen (1992:1317) om ett

europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) respektive lagen (1992:1163) om

arbetskraftens fria rörlighet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

 Vid lagrådsföredragningen har upplysts att anledningen till att i förevarande

paragraf undantag inte gjorts för barn till EES-medborgare är att de nämnda

EES-lagarna gäller före andra lagregler. Detta är i och för sig riktigt. För att

bl.a. underlätta myndigheternas tillämpning bör dock av lagtexten i förevarande

paragraf framgå att bestämmelserna inte gäller om annat är särskilt föreskrivet.

 I förtydligande syfte bör vidare vissa redaktionella ändringar göras.

 Mot bakgrund av det anförda föreslår Lagrådet att paragrafen ges följande

lydelse:

 "Vårdnadsbidrag lämnas för barn som är svenska medborgare och bosatta i

 Sverige. Vårdnadsbidrag lämnas också för ett i Sverige bosatt barn, som inte

 är svensk medborgare, om barnet eller någon av föräldrarna vistas i Sverige

 sedan minst sex månader tillbaka.

 Vad som sägs i första stycket om krav på föregående vistelse här i landet

 gäller inte om något annat är särskilt föreskrivet."

6 §

Vårdnadsbidrag skall enligt punkt 1 inte utges för tid då dagbidrag enligt 9 §

lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. lämnas för barnet. I en till

riksdagen avlämnad proposition 1993/94:94 har föreslagits att 1988 års lag

ersätts med en ny lag om mottagande av asylsökande m.fl. Avsikten är att den nya

lagen om asylsökande skall träda i kraft samma dag som förevarande lag.

Propositionen har inte ännu slutligt behandlats av riksdagen.

 När förevarande lagförslag föreläggs riksdagen bör det knyta an till det

lagförslag som redan underställts riksdagens prövning. Hänvisningen i första

punkten till 1988 års lag bör därför bytas ut mot en hänvisning till den nya

lagen. Med beaktande härav föreslår Lagrådet att punkten 1 ges följande lydelse:

"1. då dagersättning enligt 17 § lagen (1994:000) om mottagande av asylsökande

m.fl. lämnas för barnet, eller"

9 §

Denna paragraf innehåller bestämmelser om vilken försäkringskassa som skall

pröva enskilda ärenden om vårdnadsbidrag. Därvid utpekas den försäkringskassa

hos vilken "den som gör anmälan om vårdnadsbidrag" eller den bidragsberättigade

är eller skulle ha varit inskriven. Med den bidragsberättigade avses enligt 8 §

den som uppbär det allmänna barnbidraget för barnet.

 De nyss citerade orden i lagtexten ger vid handen att anmälan skall kunna

göras även av någon annan än den bidragsberättigade. Enligt vad som upplysts

under föredragningen inför Lagrådet är emellertid en sådan ordning inte

önskvärd. Vid detta förhållande bör de citerade orden lämpligen utgå ur

lagtexten.

10 §

Av specialmotiveringen till denna paragraf framgår att den som vill uppbära

vårdnadsbidrag liksom den som vill ha en höjning av utgående bidrag måste göra

en skriftlig anmälan till berörd försäkringskassa. Att paragrafen har denna

innebörd bör enligt Lagrådets mening framgå klarare av lagtexten. Vidare bör

lagtexten undergå vissa redaktionella jämkningar. Lagrådet föreslår att

paragrafen ges följande lydelse:

 "Vårdnadsbidrag om lämnas och höjning av sådant bidrag sker efter anmälan av

 den som enligt 8 § har rätt att uppbära bidraget. Anmälan skall göras

 skriftligen hos den allmänna försäkringskassa som anges i 9 § och innehålla

 1. uppgift om huruvida barnet har plats inom sådan barnomsorg som anges i 5

 § och, i så fall, om det antal timmar per vecka som platsen avser samt

 2. andra uppgifter som behövs för bedömningen av rätten till bidrag.

 Anmälan skall också innefatta en på heder och samvete avgiven försäkran att

 de lämnade uppgifterna är riktiga.

 Vårdnadsbidrag får inte lämnas för längre tid tillbaka än tre månader före

 den månad då anmälan gjordes."

11 §

Första stycket i denna paragraf innehåller bestämmelser om att försäkringskassan

i vissa fall skall besluta att vårdnadsbidrag skall betalas ut redan innan

kassan avgjort att rätt till bidrag föreligger och med vilket belopp.

Förutsättningarna för ett sådant interimistiskt beslut är att kassans slutliga

beslut inte kan fattas utan "betydande dröjsmål" samt att den förtida

utbetalningen "är av väsentlig betydelse" för den som gjort en anmälan om

vårdnadsbidrag. - I andra stycket finns bestämmelser angående eventuell

återbetalning av bidrag som betalats ut enligt ett beslut med stöd av första

stycket. Tredje stycket innehåller regler om möjlighet för försäkringskassan att

i vissa fall meddela ett interimistiskt beslut om att ett vårdnadsbidrag skall

dras in eller minskas. I motsats till första stycket är det här således fråga om

redan beslutade vårdnadsbidrag.

 I motiven anges endast att bestämmelserna har sin förebild i 20 kap. 2 a §

lagen (1962:381) om allmän försäkring. Enligt Lagrådets uppfattning kan det

ifrågasättas om det vid försäkringskassornas hantering av anmälningar enligt 8 §

i förevarande lagförslag i praktiken kan bli fråga om längre dröjsmål av annan

orsak än att anmälaren försummar att inkomma med begärda kompletterande

uppgifter. Under sådana förhållanden kan behovet av regleringen i första och

andra styckena ifrågasättas. Vad särskilt gäller första stycket synes i allt

fall andra meningen kunna undvaras. Den där angivna situationen torde sålunda

omfattas av den beskrivning som första meningen innehåller.

 Enligt Lagrådets mening kan paragrafen, i föreslagen omfattning, lämpligen ges

följande lydelse:

 "Om det finns sannolika skäl för att den som gjort anmälan för att erhålla

 vårdnadsbidrag har rätt till sådant bidrag, men beslut därom inte kan meddelas

 utan betydande dröjsmål, skall försäkringskassan besluta att bidrag ändå skall

 betalas ut om detta är av väsentlig betydelse för den som gjort anmälan.

 Försäkringskassan får förena en sådan utbetalning med särskilda villkor.

 Om det senare bestäms att vårdnadsbidrag inte skall utges eller skall utges

 med lägre belopp är mottagaren av bidraget inte skyldig att betala tillbaka

 utbetalat bidrag i andra fall än som anges i 16 §.

 Om det finns sannolika skäl att dra in eller minska ett vårdnadsbidrag kan

 försäkringskassan besluta att bidraget inte skall betalas ut eller betalas ut

 med lägre belopp till dess slutligt beslut meddelats."

12 §

Enligt Lagrådets mening kan denna paragraf lämpligen ges följande lydelse:

 "Den som uppbär vårdnadsbidrag är skyldig att göra en anmälan till

 försäkringskassan

 1. om barnet fått plats inom sådan barnomsorg som anges i 5 §,

 2. om det antal timmar per vecka barnets plats inom sådan barnomsorg avser

 har utökats så att rätten till eller storleken av vårdnadsbidraget påverkas

 och

 3. om andra ändrade förhållanden inträtt som påverkar rätten till eller

 storleken av vårdnadsbidraget.

 Anmälan enligt första stycket skall göras så snart den bidragsberättigade

 får veta hur förhållandena kommer att ändras."

13 §

I paragrafen föreskrivs att vårdnadsbidrag betalas ut månadsvis genom

Riksförsäkringsverket. Föreskriften har utformats med bestämmelsen i 11 § första

stycket första meningen lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag som förebild.

 Lagrådet har ingen invändning i sak mot den föreslagna bestämmelsen. Lagrådet

vill emellertid ifrågasätta värdet av att i lagtexten slå fast vilken myndighet

som skall ombesörja utbetalning. En sådan ordning är inte nödvändig och kan vara

opraktisk om ändrade rutiner anses önskvärda. Det skall tilläggas att

avfattningen av 16 § i det remitterade förslaget visar att det är avsett att

försäkringskassan åtminstone i vissa fall skall ombesörja utbetalning av

vårdnadsbidrag.

 På grund av det anföra förordar Lagrådet att orden "genom Riks-

försäkringsverket" i förevarande paragraf utgår.

16 §

I paragrafen finns bestämmelser om att försäkringskassan i vissa fall skall

besluta om återbetalningsskyldighet för vårdnadsbidrag som lämnats felaktigt

eller med för högt belopp. Enligt andra stycket får kassan om det finns

särskilda skäl helt eller delvis efterge kravet på återbetalning. Det framgår av

specialmotiveringen att paragrafen utformats med 28 § andra stycket lagen om

bostadsbidrag (1993:737) som förebild.

 Vid föredragningen inför Lagrådet har upplysts att möjligheten att efterge

kravet på återbetalning är avsedd att användas redan i ärendet om återbetalning

och endast då. Om särskilda skäl för eftergift konstateras i ärendet skall

sålunda den bidragsberättigade antingen inte åläggas någon

återbetalningsskyldighet alls eller åläggas att betala tillbaka endast en del av

vad som betalats ut.

 Lagrådet har ingen erinran mot förslaget i sak men anser att den avsedda

innebörden kommer till tydligare uttryck om bestämmelsen i andra stycket tas in

som en tredje mening i första stycket.

 I paragrafens tredje stycket finns en regel för det fallet att försäkrings-

kassan vid ett senare tillfälle skall betala ut vårdnadsbidrag eller annan

ersättning till någon som skall betala tillbaka bidrag enligt första stycket. I

den situationen får kassan "dra av ett skäligt belopp som återbetalning av det

felaktigt utbetalade beloppet". Under föredragningen inför Lagrådet har upplysts

att avsikten varit att bestämmelsen i sak skall ha samma innebörd som

bestämmelsen i 28 § andra stycket lagen om bostadsbidrag, nämligen att kassan

får "hålla inne ett skäligt belopp i avräkning på vad som lämnats för mycket".

Enligt Lagrådets mening lämnar den i det remitterade förslaget valda

avfattningen utrymme för en annan tolkning än den avsedda. Sålunda kan den

tolkas så att det belopp som dras av skall anses utgöra full återbetalning av

det utbetalade. Lagrådet förordar därför att avfattningen av bestämmelsen i det

föreslagna tredje stycket anpassas närmare till förebilden i lagen om

bostadsbidrag.

 I anslutning till 13 § har Lagrådet förordat att uppgift om vilken myndighet

som ombesörjer utbetalning av vårdnadsbidraget inte skall tas in i lagtexten. Av

samma skäl som anförts där förordar Lagrådet att någon sådan uppgift inte heller

skall förekomma i förevarande paragraf.

 Mot den nu angivna bakgrunden förordar Lagrådet att 16 § ges följande lydelse:

 "Försäkringskassan skall besluta om återbetalning av vårdnadsbidrag, om den

 som uppburit bidraget genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att inte

 anmäla ändrade förhållanden enligt 12 § eller på något annat sätt har

 förorsakat att vårdnadsbidrag har lämnats felaktigt eller med ett för högt

 belopp. Detsamma gäller om bidrag i annat fall har lämnats felaktigt eller med

 ett för högt belopp och den som uppburit bidraget skäligen borde ha insett

 detta. Om det finns särskilda skäl får försäkringskassan helt eller delvis

 efterge kravet på återbetalning.

 Om vårdnadsbidrag eller annan ersättning vid ett senare tillfälle skall

 betalas ut till någon som skall betala tillbaka bidrag enligt första stycket,

 får försäkringskassan besluta att ett skäligt belopp skall hållas inne i

 avräkning på vad som har lämnats för mycket."

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

I andra punkten av ikraftträdande - och övergångsbestämmelserna anges i första

meningen, att vissa bestämmelser om föräldrapenning för vård av barn skall gälla

i den äldre lydelsen såvitt avser barn som är född före september 1991. De

bestämmelser det är fråga om är 4 kap. 3 § första och andra styckena samt 4 kap.

6 § tredje och fjärde styckena. I sistnämnda båda stycken är skillnaden mellan

"äldre" och "ny" lydelse att gällande bestämmelser som medger föräldrapenning

under "90 dagar med belopp enligt garantinivån" har utgått. Föreskrifter om

garantinivån finns intagna i samma paragrafs första stycke.

 Andra meningen i punkten anger att föräldrar till barn som är födda under juli

eller augusti 1991 dock endast har rätt till föräldrapenning med belopp enligt

garantinivån under 60 respektive 30 dagar. Det har under föredragningen inför

Lagrådet framkommit att det vid tillämpningen av 4 kap. 6 § tredje och fjärde

styckena kan förekomma, att föräldrapenning även för andra än tidigare nämnda

"extra" 90 dagar utgår enligt garantinivån. Vid sådant förhållande bör lagtexten

i förevarande mening ges en utformning som klargör att vad det här är frågan om

endast är de nittio tilläggsdagarna.

 Mot bakgrund av det anförda förordar Lagrådet att andra meningen i punkt 2 ges

följande lydelse:

 "Föräldrar till barn som är födda under juli eller augusti 1991 har dock rätt

till sådan föräldrapenning som uteslutande kan utgå enligt garantinivån endast

under 60 respektive 30 dagar."

Övriga lagförslag

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

 89

Ekonomiska konsekvenser

1 Kostnadskonsekvenser för den offentliga sektorn

1.1 Beräkningsförutsättningar

Införande av ett vårdnadsbidrag kommer att få en lång rad konsekvenser för de

offentliga finanserna, fördelningen av ekonomiska resurser och för andra

faktorer som kan påverka den samhällsekonomiska utvecklingen på längre sikt,

exempelvis arbetsutbud, frånvaro, utbildningsval, nativitet och val av tidpunkt

för barnafödande, produktion och effektivitet i barnomsorgen osv. Många av dessa

effekter är svåra att kvantifiera. Den analys av vårdnadsbidragets ekonomiska

konsekvenser som presenteras här begränsas därför till att enbart beräkna de

direkta offentlig-finansiella konsekvenserna utan beaktande av de

beteendeförändringar som vårdnadsbidraget kan förväntas ge upphov till. Därtill

illustreras i ett senare avsnitt även effekterna av vårdnadsbidraget på

hushållsnivå.

 Den kalkyl av de offentlig-finansiella konsekvenserna som presenteras i detta

avsnitt utgår från Finansdepartementets konventioner enligt vilka samverkan

mellan skatter, bidrag och avgifter skall beräknas till nettobudgeteffekter

efter systeminteraktioner. Beräkningarna, vilka genomgående baseras på 1994-års

skatte- och bidragsregler, har utförts med hjälp av analyser i

Finansdepartementets mikrosimuleringsmodell. I mikromodellen används en

modellbefolkning för 1994, som baseras på SCB:s urvalsbaserade undersökning av

inkomstfördelningen 1991 (HINK91). Modellbefolkningen har skrivits fram till

1994 med ekonomiska och demografiska faktorer. Förutom den statistiska osäkerhet

som finns i den ursprungliga undersökningen tillkommer i dessa beräkningar en

ökad osäkerhet som följer av att den studerade gruppen familjer med barn som är

1-2 år är ganska liten. Beräkningarna är utförda på ett delurval som omfattar ca

900 barnfamiljer; tillsammans drygt 2 000 föräldrar och barn. Dessutom har stora

förändringar skett i svensk ekonomi sedan 1991, vilka är svåra att beakta vid

framställningen av en modellbefolkning.

 Familjer med barn som är 1 eller 2 år under någon del av kalenderåret ingår i

delurvalet. Med utgångspunkt från de uppgifter som finns om barnets

födelsemånad, antalet månader med barnomsorgsplats och vårdnadshavarens

arbetstider, beräknas dels antal månader med vårdnadsbidrag (1 - 12 månader) och

dels bidragets storlek (700 kr, 1 350 kr eller 2 000 kr). Bidraget tilldelas i

modellen alltid den förälder som har lägst inkomst och påförs inkomst av tjänst.

 I de fall hushållet utnyttjar barnomsorg utan kommunalt bidrag medges avdrag

för dessa kostnader under "inkomst av tjänst". Avdraget maximeras till

vårdnadsbidragets storlek och påförs den person som har erhållit

vårdnadsbidraget.

 95

2.2 Vårdnadsbidragets nettokostnad

Modellsimuleringarna visar att införandet av ett vårdnadsbidrag innebär en

nettoökning av de offentliga utgifterna med ca 2,3 miljarder kronor. Detta efter

det att inbesparingen genom slopade garantidagar i föräldraförsäkringen beaktats

(tabell 1).

Tabell 1 Vårdnadsbidragets nettobudgeteffekter (miljarder kronor)

 Stat och Kommun Offentlig

 socialförsäkring sektor

Utgifter

Vårdnadsbidrag - 3,7 - 3,7

Inkomster

Skatt 0,0 + 0,9 + 0,9

Slopade garantidagar+ 0,5* + 0,5

Netto - 3,2 + 0,9 - 2,3

* 120 000 barn x 72 dagar x 60 kronor = 518 miljoner kronor. Från detta belopp

har dragits effekten av det höjda garantibeloppet från 60 till 64 kronor.

Kostnad: ca 15 miljoner kronor.

Den fulla besparingseffekten av slopade garantidagar uppnås först i och med

halvårsskiftet 1996. Detta innebär att den initiala nettokostnaden för offentlig

sektor överstiger ovan angivna nettokostnad.

 Simuleringar på modellbefolkningen visar vidare att ca 10 procent av de

hushåll som har barn i åldern 1-2 år erhåller socialbidrag någon gång under

året. För en del av dessa hushåll kan vårdnadsbidraget innebära att beroendet av

socialbidrag minskar. Minskningen av socialbidragen har i modellen uppskattats

till mellan 100 och 200 miljoner kronor. Någon mer exakt uppskattning har inte

kunnat göras med hjälp av modellbefolkningen, eftersom urvalet inte är

tillräckligt stort och det saknas uppgift om under vilken eller vilka

tidsperioder på året som hushållet erhållit socialbidrag. För de hushåll som

bara är berättigade till vårdnadsbidrag under en del av ett kalenderår kan

därför socialbidrag ha betalats ut under en annan del av året. På motsvarande

sätt kan socialbidraget även ha betalats ut under någon del av året då familjen

haft tillgång till barnomsorgsplats och av den anledningen inte erhållit något

vårdnadsbidrag.

 Även föreslagna konsekvensändringar inom andra transfereringar, som t.ex.

dagpenningen vid arbetsmarknadsutbildning, påverkar nettobudgetkalkylen. Dessa

kostnader är emellertid antingen försumbara i sammanhanget eller svåra att

uppskatta. Ett exempel på en transferering som påverkas endast i ringa grad är

bidragsdelen av studiemedlen. Förändringen av dessa har i modellen beräknats

till ca 20 miljoner kronor.

 Nettobudgeteffekten av ett vårdnadsbidrag är givetvis även beroende av vilken

inverkan reformen kan få på småbarnsföräldrarnas benägenhet att förvärvsarbeta.

Av betydelse är här inte enbart hur många som eventuellt väljer att stanna hemma

i stället för att förvärvsarbeta, utan också vilka som i så fall kan tänka sig

att stanna hemma. Man kan förmoda att det i första hand är personer med låga

inkomster, t.ex. deltidsarbetande, som väljer att stanna hemma. Men även andra

kan av olika anledningar föredra att vara hemma när man blir berättigad till ett

vårdnadsbidrag. Det som avgör hur nettobudgetberäkningarna påverkas är de

relativa storleksförhållandena mellan dessa olika kategorier.

 Nettobudgetberäkningen påverkas även av andra faktorer som t.ex. hur många som

till följd av vårdnadsbidraget väljer annan barnomsorgsform. Om många familjer

anpassar fördelningen över året av arbete respektive egen vård för att maximalt

utnyttja skatteavdraget kan den offentlig-finansiella nettokostnaden bli högre.

Om å andra sidan många väljer en ur samhällets synpunkt mindre kostsam

barnomsorgsform blir nettokostnaden för vårdnadsbidraget givetvis lägre.

Detsamma gäller även om de hushåll som har s.k. "svart barnomsorg" i stället

väljer "vit barnomsorg".

2 Effekter på hushållsnivå

Ett vårdnadsbidrag medför en total inkomstförstärkning på ca 2,3 miljarder

kronor för hushåll med barn som fyllt ett men ej tre år.I detta avsnitt

redovisas effekterna av denna inkomstförstärkning på hushållsnivå. Dels i form

av några exempel som illustrerar hur reformen verkar i ett antal typfall, dels

en kalkyl av de direkta fördelningseffekterna i befolkningen. Det positiva

nettoutfallet för olika hushållskategorier som inkomstförstärkningen ger upphov

till kan givetvis bli lägre och fördelningen annorlunda om effekten av den fulla

finansieringen beaktas. I nedanstående beräkningar beaktas, förutom de direkta

skatteintäkterna från vårdnadsbidraget, endast den del av finansieringen som

innebär att de sk garantidagarna i föräldraförsäkringen tas bort.

 Förutom de typfallsberäkningar som presenteras bygger analysen på simuleringar

som utförts med hjälp av Finansdepartementets mikrosimuleringsmodell.

Beräkningarna baseras genomgående på 1994-års skatte- och bidragsregler.

2.1 Beräkningsförutsättningar för typfallskalkylerna

Följande typexempel är valda för att illustrera reformens effekter för några

olika enskilda hushåll. Familjerna i exemplen har relativt typiska inkomster,

barnantal och boendekostnader. De är naturligtvis inte statistiskt

representativa för de familjer som berörs av reformen. De är i stället utformade

i syfte att tydligt visa olika effekter av reformen.

 Det grundfall som analysen utgår ifrån består av två vuxna och två barn.

Mannen arbetar heltid och har en månadsinkomst på 15 000 kronor. Kvinnan arbetar

halvtid med en inkomst på 5 850 kronor, alternativt hemma med barnen på heltid.

Boendekostnaden uppgår till 5 500 kronor per månad. Beräkningar har utförts både

för det fall då

 96

endast ett av barnen är i åldern 1-2 år och det fall då båda barnen är i den

aktuella åldern.

 Effekten av reformen har även illustrerats för en ensamstående person som

antas arbeta halvtid med en årsinkomst på 70 200. Den ensamstående antas ha ett

barn. Boendekostnaden uppgår till 3 900 kr vilket är ungefär lika med

genomsnittlig hyreskostnad för en lägenhet med tre rum och kök.

 Vid typfallskalkyler för barnfamiljer är de antaganden som görs om

barnomsorgstaxans utformning av stor betydelse.

 Det finns dock ingen given mall att följa när barnomsorgs-kostnaderna skall

fastställas för "en typisk" småbarns-familj. Kommunerna utformar själva taxorna

till barn-omsorgen. Det saknas statistik över vad familjer i genom-snitt i

landet betalar i olika inkomstlägen, med olika barnantal, närvarotid etc. Därmed

är det omöjligt att göra beräkningar av föräldraavgifter på ett helt

representativt sätt.

 För att på bästa möjliga sätt spegla faktiska förhållanden, har föräldraav-

gifter i nedanstående kalkyler beräknats på basis av en modell som finns inom

Finansdepartementet. I den har avgifterna vid olika inkomstnivåer och antalet

barn i barnomsorgen beräknats som ett vägt medelvärde för avgifterna 1991 i ett

representativt urval om 50 olika kommuner. De har sedan räknats upp till 1993

års nivå utifrån avgiftshöjningen i de tre största kommunerna (Stockholm,

Göteborg och Malmö).

 I många kommuner reduceras avgifterna vid kortare vistelsetider.

Tidsrabatternas storlek och tidsgränserna varierar mellan de olika kommunerna.

Den tidsrabatt som antagits vid nedanstående typfallskalkyler är utformad så att

den skall likna de huvudmodeller som används i olika kommuner. Taxan är utformad

på följande sätt:

 Vistelsetid Rabatt

(tim/vecka) (procent)

 36- 0

 31- 35 20

 26- 30 30

 21- 25 40

 16- 20 50

 - 16 60

Av alla familjer med barn i åldern 1-2 år beräknas ungefär var tredje få

oförändrad disponibel inkomst efter betald barnomsorg.

2.2 Effekter för några olika typer av hushåll

Den största inkomstförstärkningen får de hushåll som har privat barnomsorg utan

kommunala bidrag. Under förutsättning att det inte är frågan om sk "svart

barnomsorg" beskattas inte vårdnadsbidraget för dessa hushåll eftersom de får

göra ett avdrag för barnomsorgskostnaderna upp till 24 000 kr per år.

Inkomstförstärkningen uppgår därför till 2 000 kr per månad och barn i åldern

1-2 år.

 Andra grupper som tidigare inte fått någon eller endast en begränsad del av de

offentliga subventionerna till barnomsorgen är de där någon av föräldrarna valt

att på heltid eller deltid stanna hemma för att på egen hand svara för omsorgen

om barnen. Med ett vårdnadsbidrag kan även denna grupp få en viss ersättning för

det arbete som utförs. I tabell 2 visas två exempel på sådana hushåll. Exemplet

utgår från det grundfall som beskrivits ovan. I det ena fallet är

vårdnadshavaren hemma på heltid och i det andra har vårdnadshavaren ett

förvärvsarbete på halvtid.

Tabell 2 Vårdnadsbidragets effekt på ett hushålls ekonomiska situation där en

av makarna stannar hemma endera på heltid eller halvtid. Makar med 2 barn, 1-2

respektive 3-6 år. Kronor per månad.

 Hemma på heltid Hemma på halvtid

 Utan vårdnad-Med vårdnads-Utan vårdnad-Med vårdnads-

 bidrag bidrag bidrag bidrag

Lön make 1 15 000 15 000 15 000 15 000

Lön make 2 5 850 5 850

Vårdnadsbidrag 2 000 700

Barnbidrag 1 500 1 500 1 500 1 500

Bostadsbidrag 1 880 1 880 710 710

Skatt - 4 590 - 4 990 - 6 240 - 6 400

Barnomsorgskostnad - 1 140 - 1 140

Netto 13 790 15 390 15 680 16 220

Differens + 1 600 + 540

 Som framgår av ovanstående exempel blir nettoutfallet för de hushåll där någon

valt att stanna hemma på heltid något lägre än för de hushåll som har privat

barnomsorg eftersom vårdnadsbidraget i detta fall beskattas. Den skatt dessa

hushåll får betala varierar i verkligheten mellan olika hushåll. Förutom

variationer i kommunalskattesatser har det betydelse om den hemarbetande har

någon form av inkomst sedan tidigare och om man har några icke tidigare

utnyttjade avdrag. Om den som uppbär vårdnadsbidrag har övriga inkomster som är

större än grundavdraget blir skatten på vårdnadsbidraget upp till 230 kr högre

per månad än i de fall ingen övriga inkomster finns. Om det finns icke

utnyttjade avdrag kan istället skatten bli lägre. Enligt

barnomsorgsundersökningen uppgår antalet hemarbetande med barn i åldern 1-2 till

ungefär 30 000.

 För de som arbetar halvtid beskattas den del av vårdnadsbidraget som de

erhåller i allmänhet något hårdare än för de som stannar hemma på heltid. Det

sammanhänger med att vårdnadsbidraget i detta fall läggs ovanpå

förvärvs-inkomsten och att grundavdraget därmed i de flesta fall redan är

utnyttjat. Hur stor skatten blir avgörs av marginalskattesatsen i det aktuella

inkomstintervallet. I ovanstående exempel är marginalskattesatsen 23,5 procent

vilket innebär att nettoutfallet blir ungefär 30 kronor lägre än nettoutfallet

för motsvarande andel av vårdnadsbidraget för den som stannar hemma på heltid.

 Reformens utfall blir givetvis större för familjer med fler än ett barn i

åldern 1-2 år. I tabell 3 illustreras detta för en familj med två barn i aktuell

ålder.

Tabell 3 Vårdnadsbidragets effekt på ett hushålls ekonomiska situation för

makar med 2 barn, båda i åldern 1-2 år. Kronor per månad.

 Hemma på heltid Hemma på halvtid

 Utan vårdnad-Med vårdnads-Utan vårdnad-Med vårdnads-

 bidrag bidrag bidrag bidrag

Lön make 1 15 000 15 000 15 000 15 000

Lön make 2 5 850 5 850

Vårdnadsbidrag 4 000 1 400

Barnbidrag 1 500 1 500 1 500 1 500

Bostadsbidrag 1 880 1 880 710 710

Skatt - 4 590 - 5 610 - 6 240 - 6 560

Barnomsorgskostnad - 1 140 - 1 140

Netto 13 790 16 770 15 680 16 760

Differens + 2 980 + 1 080

Som framgår av ovanstående två exempel blir nettoutfallet av det andra

vårdnadsbidraget inte fullt lika stort som nettoutfallet av det första bidraget

i de fall någon stannar hemma på heltid. Det sammanhänger med att skatten blir

något högre på bidrag nummer två eftersom grundavdraget då redan är utnyttjat.

Nettoeffekten blir ändå relativt stor. Den uppgår till ungefär 3 000 kronor per

månad. På grund av att kostnaderna inom barnomsorgen är högre för små barn är

det även ur samhällsekonomisk synvinkel i många fall mer kostnadseffektivt med

vård i hemmet i de fall familjerna har två barn under 3 år.

 I tabell 4 visas motsvarande inkomstberäkningar för en ensamstående med 1

barn.

Tabell 4 Vårdnadsbidragets effekt på den ekonomiska situationen för en

ensamstående med 1 barn. Barnets åldern 1-2 år. Kronor per månad.

 Hemma på heltid Hemma på halvtid

 Utan vårdnad-Med vårdnads-Utan vårdnad-Med vårdnads-

 bidrag bidrag bidrag bidrag

Lön 5 850 5 850

Vårdnadsbidrag 2 000 700

Barnbidrag 750 750 750 750

Bostadsbidrag 1 950 1 950 1 950 1 950

Bidragförskott 1 170 1 170 1 170 1 170

Skatt 0 - 400 - 1 650 - 1 810

Barnomsorgskostnad - 360 - 360

Netto 3 870 5 470 7 710 8 250

Differens + 1 600 + 540

Det ekonomiska utfallet av reformen blir densamma för de ensamstående som för de

gifta/sammanboende. Däremot är givetvis den totala inkomstnivån för en

ensamstående betydligt lägre än för de gifta/sammanboende. Om en ensamstående

med ett barn skulle välja att stanna hemma på heltid efter det att

vårdnadsbidraget införts skulle den disponibla inkomsten endast uppgå till ca 5

500 kronor per månad (jfr tabellen 4). Efter betald boendekostnad, som i detta

fall antas uppgå till 3 900 kr per månad, återstår då ca 1 600 kronor. Detta

belopp kan jämföras med 5 000 kronor efter betalt boende som enligt

Socialstyrelsens rekommendationer för socialbidrag anses vara en skälig

levnadsnivå för ensamstående med ett barn. Om den ensamstående i ovan valda

exempel i stället väljer att arbeta halvtid återstår 4 350 kronor efter betald

barnomsorg och boendekostnad. Det vill säga ca 650 kronor under Socialstyrelsens

rekommenderade norm.

 En annan kategori av föräldrar som får en inkomstförstärkning till följd av

vårdnadsbidraget är de som har olika typer av inkomster men ändå har möjlighet

att stanna hemma med sina barn. Det kan t ex vara frågan föräldralediga,

arbetslösa eller förtidspensionerade. Dessutom har en del föräldrar möjlighet

att kombinera förvärvsarbete med barnomsorg i egen regi. Det kan t ex röra sig

om skiftarbetande eller vissa typer av egenföretagare. I tabell 5 illustrera

detta med ett annat exempel från denna kategori. Det gäller en halvtidsarbetande

kommunalt anställd dagbarnvårdare med egna barn varav ett har fyllt 1 år men ej

3 år. Enligt barnomsorgsundersökningen finns det ca 3 800 dagbarnvårdare som har

egna barn i åldern 1-2 år.

Tabell 5 Effekten av ett vårdnadsbidrag för en halvtidsarbetande dagbarnvårdare

med två egna barn varav ett är i åldern 1-2 år. Kronor per månad.

 Utan vårdnadsbidrag Med vårdnadsbidrag

Lön make 1 15 000 15 000

Lön make 2 5 850 5 850

Vårdnadsbidrag 2 000

Barnbidrag 1 500 1 500

Bostadsbidrag 710 710

Skatt - 6 240 - 6 700

Netto 16 820 18 360

Differens + 1 540

2.3 Fördelningseffekter i befolkningen

Ett vårdnadsbidrag beräknas medföra att de disponibla inkomsterna - mätt som

hushållets inkomst efter betald skatt och barnomsorgsavgift, räknat per

konsumtionsenhet (k.e.) - bland familjer med barn i åldern 1-2 år ökar med i

genomsnitt drygt 3 procent före finansiering. De direkta fördelningseffekterna

av reformen, dvs. utan väntade anpassningar, innebär att familjer med de lägsta

inkomsterna relativt sett får en något större ökning än andra familjer (tabell

6). Den genomsnittliga ökningen av inkomsterna som beräknats är dock något

överskattad eftersom effekten av att socialbidragen minskar när vårdnadsbidraget

betalas ut ej beaktas.

Tabell 6 Familjer med barn i åldern 1-2 år; genomsnittlig ökning av disponibel

inkomst efter betald barnomsorg räknat per konsumtionsenhet

Kvintil DI-barnoms.kost./k.e Ökning Procentuell

 före vårdnadsbidrag i absoluta tal ökning

1 49 100 2 700 5,5

2 65 200 2 700 4,1

3 75 000 2 700 3,5

4 86 800 2 900 3,3

5 123 000 2 700 2,2

Vid beräkningen har familjerna rangordnats i fem lika stora grupper (kvintiler)

med hänsyn till disponibel inkomst i förhållande till försörjningsbörda. I den

första kvintilen ingår den femtedel familjer som har de lägsta disponibla

inkomsterna i förhållande till försörjningsbördan osv. Försörjningsbördan

korrigeras med en s.k. ekvivalensskala med konsumtionsenheter som bygger på

Socialstyrelsens råd om socialbidrag.

 97

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 februari 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet B.[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1993/94:148 Vårdnadsbidrag.

 103