Regeringens skrivelse 2009/10:145

Redovisning av fördelning av medel från Allmänna 

Skr. 

arvsfonden under budgetåret 2009 

2009/10:145 

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 10 juni 2010

Fredrik[REDACTED_EFTERNAMN]

Maria[REDACTED_EFTERNAMN]

(Socialdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel under 2009. Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens utveckling och verksamhet samt analyserar fördelningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. Slutligen anges sådana områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden.

1

Innehållsförteckning

1 

Allmänna arvsfonden........................................................................ 

4 

1.1 

Arvsfondsdelegationen....................................................... 

4 

2 

Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. .......................................... 

5 

2.1Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna

arvsfonden 2009................................................................. 

5 

2.1.1 

Placeringsinriktning .......................................... 

5 

2.1.2 

Avkastning ........................................................ 

5 

2.2 

När arvsfonden får egendom.............................................. 

6 

2.3 

När arvsfonden avstår från egendom ................................. 

7 

2.4 

Kostnader för förvaltning och administration .................... 

8 

3 Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden .................... 

9 

3.1 

Nyskapande och utvecklande verksamhet........................ 

10 

3.2 

Redovisning och utvärdering av beviljat stöd .................. 

10 

3.3 

Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen.......... 

11 

3.4 

Registrering och handläggning av ärenden ...................... 

12 

3.5 

Antal bifall och avslag av Arvsfondsdelegationen........... 

13 

3.6 

Bifall och avslag fördelade på målgrupper....................... 

13 

3.7 

Geografisk fördelning av bifall och avslag ...................... 

14 

4 Fördelning av stöd 2009 ................................................................. 

14 

4.1 

Projekt inom de prioriterade områdena............................ 

15 

4.2 

Verksamhet till förmån för barn under 12 år.................... 

15 

4.2.1 

Exempel på projekt för barn under 12 år 

som beviljats medel under 2009 ...................... 

16 

4.3 

Verksamhet till förmån för ungdomar 12–25 år............... 

17 

4.3.1 

Exempel på projekt för ungdomar 12–25

år som beviljats medel under 2009 .................. 

18 

4.4 

Verksamhet till förmån för personer med 

funktionshinder ................................................................ 

19 

4.4.1 

Exempel på projekt för personer med 

funktionshinder som beviljats medel 

under 2009 ....................................................... 

20 

4.5 

Lokalstöd 

.......................................................................... 

22 

4.6 

Årets Guldkorn................................................................. 

22 

5 Fördelning av stöd ..............................genom särskilda satsningar 

22 

5.1 

Fördel barn....................................................................... 

23 

5.2 

Vi deltar ........................................................................... 

23 

6 Kommunikation, uppföljning, utvärdering och 

erfarenhetsspridning ....................................................................... 

24 

6.1 

Kommunikation ............................................................... 

24 

6.2 

Uppföljning ............................................och utvärdering 

26 

6.2.1 ...................... 

Uppföljning av enskilda projekt 

26 

6.2.2 ..................................................... 

Utvärdering 

28 

6.3 

Erfarenhetsspridning ........................................................ 

29 

7 Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens 

verksamhet och utveckling ............................................................. 

30 

Skr. 2009/10:145

2

7.1 

Analys av fördelning av stöd 2009 avseende 

Skr. 2009/10:145 

verksamhet till förmån för barn under 12 år.................... 

32 

7.2Analys av fördelning av stöd 2009 avseende

verksamhet till förmån för ungdomar 12–25 år............... 

33 

7.3 

Analys av fördelning av stöd 2009 avseende 

verksamhet till förmån för personer med 

funktionshinder................................................................ 

34 

8 Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna 

arvsfonden från och med 2009....................................................... 

35 

8.1 

Inriktning 

......................................................................... 

35 

8.1.1 ............................................... 

Barnrättspolitik 

35 

8.1.2 .............................................. 

Ungdomspolitik 

36 

8.1.3 .............................................. 

Handikappolitik 

36 

8.2 

Prioriterade .......................................................områden 

37 

Bilaga 1 

Resultaträkning .......................................................m.m 

40 

Bilaga 2 

Tilldelade ...................................medel per organisation 

48 

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..........den 10 juni 2010 

58 

3

1 

Allmänna arvsfonden 

Skr. 2009/10:145 

Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av 1928 års riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och avlägsnare släktingar uteslöts från arvsrätt vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting, skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder1. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden.

1.1Arvsfondsdelegationen

Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt enligt förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde.

Arvsfondsdelegationen är en fristående så kallad nämndmyndighet. Delegationen (nämnden) utses av regeringen och består av en ordförande, en vice ordförande och fem andra ledamöter. Majoriteten i delegationen utgörs av sakkunniga utanför Regeringskansliet men ordförande är en statssekreterare i det departement som ansvarar för barn- och handikappfrågor, dvs. Socialdepartementet, och vice ordförande är en statssekreterare i det departement som ansvarar för ungdomsfrågor, dvs. Integrations- och jämställdhetsdepartementet.

Den personal som handlägger ansökningar och är föredragande i Arvsfondsdelegationen var under året samlad i ett kansli inom Regeringskansliet. I kansliet arbetade 20 personer under 2009. Från och med den 1 januari 2010 finns Arvsfondsdelegationens kanslifunktion inom Kammarkollegiet.

Medan Arvsfondsdelegationen har en tydlig roll när det gäller stödgivningen redovisar regeringen årligen förvaltningen av fonden och fördelningen av stöd ur fonden till riksdagen. Regeringen anger även inriktning och prioriteringar för delegationens verksamhet. Regeringen får, om det finns särskilda skäl, efter förslag från Arvsfondsdelegationen besluta att annan myndighet ska fördela visst stöd. Beslutet ska då avse en bestämd tidsperiod enligt lagen om Allmänna arvsfonden. Regeringen beslutar sedan 2004 inte längre om medelstilldelning.

1 Socialstyrelsen fastställde den 4 oktober 2007 betydelsen hos termer på det handikappolitiska området. Funktionsnedsättning beskriver fysisk, psykisk och intellektuell funktionsförmåga. Funktionshinder beskriver i sin tur begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. I denna skrivelse används båda orden synonymt. Den nya terminologin bör få genomslag i den svenska lagstiftningen efter hand (prop. 2008/09:28).

4

2 

Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. 

Skr. 2009/10:145 

Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond.

Kammarkollegiet har två uppgifter beträffande arvsfonden. Den ena är att företräda arvsfonden vid avvecklingen av dödsbon och den andra är att förvalta fonden och betala ut beviljat stöd efter rekvisition. Kammarkollegiet ska varje år lämna en redovisning till regeringen av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Redovisningen som enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska lämnas i samband med Kammarkollegiets årsredovisning, innebär att Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden blir föremål för granskning av Riksrevisionen inom ramen för årlig revision.

2.1Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden 2009

Kammarkollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden under ett år läggs till fondkapitalet. Återstoden får tillsammans med direktavkastning delas ut.

2.1.1Placeringsinriktning

Tabell 1 visar att fondens bokförda värde den 31 december 2009 uppgick till 2 578 miljoner kronor och marknadsvärdet till 4 526 miljoner kronor. Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie-, aktieindex- och räntekonsortier. Vid 2009 års utgång var 67,5 procent placerade i aktiekonsortiet, 11,2 procent placerade i aktieindexkonsortiet, 20,5 procent i räntekonsortiet och 0,8 procent i likvida tillgångar.

Tabell 1 Fondens bokförda värde och marknadsvärde, mkr 

2009 

2008 

2007 

2006 

2005 

Bokfört värde 

Tillgångar 

2 806 

2 502 

2 137 

1 583 

1 449 

Skulder 

228 

180 

150 

117 

133 

Summa bokfört värde 

2 578 

2 322 

1 987 

1 466 

1 316 

Marknadsvärde 

Tillgångar 

4 754 

3 534 

4 697 

4 804 

4 197 

Skulder 

228 

180 

150 

117 

133 

Summa marknadsvärde 

4 526 

3 354 

4 547 

4 687 

4 064 

2.1.2 

Avkastning 

Under 2009 har fonden i genomsnitt haft 65,3 procent placerat i aktie- 

konsortiet, 10,7 procent placerat i aktieindexkonsortiet, 23,0 procent i 

räntekonsortiet och 1,1 procent i likviditet. Förändringar i konsortiernas 

bokförda värden har påverkats genom att fonden har nettoköpt andelar i 

aktiekonsortiet under 2009 för 107,8 miljoner kronor, i aktieindex- 

5 

konsortiet för 11,3 miljoner kronor och nettosålt i 

räntekonsortiet för Skr. 2009/10:145 

3,7 miljoner kronor. 

Tabell 2 visar tillgångarnas värdeförändringar. Erhållna utdelningar 

från konsortierna uppgick till 137,8 miljoner kronor. 

Tabell 2 Tillgångarnas värdeförändring, mkr 

Tillgångar 

31 dec 

Netto- 

Värde- 

31 dec 

Dir.avk 

2009 

placerat 

förändring 

2008 

2009 

Räntekonsortiet 

975 

–4

19 

960 

35 

Aktiekonsortiet 

3 205 

108 

895 

2 202 

91 

Aktieindexkonsortiet 

532 

11 

175 

346 

11 

Bankmedel 

42 

16 

0 

26 

0 

Summa tillgångar 

4 754 

131 

1 089 

3 534 

138 

Avkastning i räntekonsortiet var under året 6,0 (7,8) procent jämfört med index2 5,1 (8,4) procent. Avkastningen i genomsnitt per år för den senaste femårsperioden var 4,3 procent jämfört med index 4,2 procent.

Under 2009 har aktiekonsortiet haft en avkastning på 45,5 (-35,1) procent jämfört med index3 45,4 (-33,7) procent. För den senaste femårsperioden har avkastningen i genomsnitt varit 7,1 procent per år att jämföra med index 9,6 procent. Siffrorna inom parentes avser 2008.

Under 2009 har aktieindexkonsortiet haft en avkastning på 53,6 (–30,8) procent att jämföra index4 52,9 (-30,6) procent. Aktieindexkonsortiet startade andra kvartalet 2008. Till följd av aktiemarknadens uppgång under året och att aktieplaceringar överviktats i förhållande till ränteplaceringar har ett betydande mervärde skapats i förvaltningen av Allmänna arvsfondens medel (positiv allokeringseffekt).

Under året har fonden tillförts 616,1 (556,6) miljoner kronor från influtna arvsmedel och avkastning från kapitalförvaltningen. Utbetalningar av stöd för att främja ändamål och för administration av fonden har gjorts med 484,9 (380,7) miljoner kronor. Som följd av ändrade beräkningsgrunder överensstämmer inte vissa jämförelsesiffror med motsvarande siffror i bokslutet 2008.

Totalt fanns 926 miljoner kronor tillgängligt för Arvsfondsdelegationen vid årsskiftet 2009/10 att fatta beslut om under 2010.

I regleringsbrevet för 2010 fick Kammarkollegiet i uppdrag att redovisa utifrån vilka principer Allmänna arvsfondens kapital har förvaltats samt vilka eventuella åtgärder som har vidtagits för att stärka förvaltningen. Uppdraget redovisades till regeringen den 31 maj 2010.

2.2När arvsfonden får egendom

Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamenterats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet

2Stockholmsbörsens obligationsindex, Alla 1–3 år.

380 procent SIX30 Return Index Cap och 20 procent MSCI World Net (developed).

4SIX30 Return Index Cap.

6

arvsfonden endast om det inte finns några arvsberättigade släktingar efter Skr. 2009/10:145 den först avlidne maken. En förutsättning för att dessa släktingar ska ärva

är att de t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmånstagarförordnande i försäkringsavtal, gåva eller testamente.

När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden och fonden inte uteslutits från arv genom testamente, ska Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning vid den tidpunkt de betalas in till fonden.

Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Under år 2009 kom det in 1 710 arvsfondsärenden till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1 165 fall, med en begäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnas testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kollegiet. Antalet dödsbon där egendom, helt eller delvis, skulle avvecklas för arvsfondens räkning uppgick till 607. Under år 2009 kom det in 438 miljoner kronor netto till arvsfonden.

2.3När arvsfonden avstår från egendom

Kammarkollegiet strävar efter att avveckla berörda dödsbon så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp som arvsfonden fått avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller försäkringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt.

Under 2009 kom det in 104 ansökningar om avstående till Kammarkollegiet.

Vidare får arv som utgörs av egendom av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt avstås till en juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl, får arvsfonden avstå ett belopp av det arv som tillfallit fonden till den som tar emot egendomen för sådana omedelbara åtgärder, som är nödvändiga för att bevara egendomen. En sådan ansökan om arvsavstående ska ges in till kollegiet senast tre år efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger två miljoner kronor enligt bouppteckningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. Under 2009 har beslut fattats om avstående från arv till ett bouppteckningsvärde av nästan 35 miljoner kronor.

7

2.4 

Kostnader för förvaltning och administration 

Skr. 2009/10:145 

Allmänna arvsfonden bekostar Kammarkollegiets förvaltning och administration av dödsboavveckling, fondförvaltning och utbetalningar av projektmedel. På samma sätt används fonden för att täcka Arvsfondsdelegationens kostnader för handläggning av projektansökningar och projektredovisningar samt för informations- och utvärderingsverksamhet. Kostnader för förvaltning och administration uppgick 2009 till totalt 37,9 miljoner kronor. Hur dessa kostnader utvecklats de senaste fem åren framgår av tabell 3.

Tabell 3 Förvaltnings- och administrationskostnader, mkr

2009 

2008 

2007 

2006 

2005 

Kammarkollegiet totalt 

16,5 

13,8 

13,3 

14,8 

14,1 

Dödsboavveckling m.m. 

11,6 

11,3 

10,8 

9,9 

9,9 

Fondförvaltning 

4,2 

2,1 

2,0 

4,5 

3,8 

Utbetalning av beviljat stöd 

0,7 

0,5 

0,5 

0,4 

0,4 

Regeringskansliet/ 

Arvsfondsdelegationen totalt 

21,4 

20,7 

17,4 

17,1 

12,5 

Personalkostnader 

13,1 

10,6 

10,3 

9,8 

7,6 

Förvaltningskostnader 

6,0 

5,0 

4,8 

4,6 

3,7 

Utåtriktade aktiviteter m.m. 

2,3 

5,1 

2,4 

2,6 

1,2 

Ungdomsstyrelsen totalt 

0 

0 

0,5 

1,8 

2,1 

Totalt förvaltnings- och 

37,9 

administrationskostnader 

34,5 

31,2 

33,7 

28,7 

Av de totala förvaltningskostnaderna de senaste fem åren, som redovisas 

i tabell 3, framgår att kostnaderna för förvaltning och administration av 

Arvsfondsdelegationen har ökat mest. Från och med den 1 juli 2004 

trädde nya bestämmelser i kraft i lagen (1994:243) om Allmänna arvs- 

fonden. Ändringarna enligt propositionen om Allmänna arvsfonden och 

Arvsfondsdelegationens organisation m. m. (prop. 2002/03:136, bet. 

2003/04:SoU3, rskr. 2003/04:68) innebar en renodling av roller och 

Arvsfondsdelegationens ställning som en egen myndighet stärktes. Till 

följd av detta har Arvsfondsdelegationens kansli och administration 

successivt utvecklats. 

Mellan åren 2005 och 2009 har de medel som gjorts disponibla för 

Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om stadigt ökat, från 557 miljoner 

2005 till 903 miljoner för 2009. De disponibla medlen kan härledas dels 

till antalet avvecklade dödsbon och storleken av dessa, dels till avkast- 

ningen från förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Kansliet har utökats 

med fler handläggare för att med bibehållen kvalitet kunna bevilja pro- 

jektmedel i enlighet med den ökade volymen av disponibla medel. 

Vidare har informations- och kommunikationsverksamheten fortsatt 

förstärkas och effektiviseras. Slutligen har kansliet de senaste fem åren 

byggt upp och etablerat utvärderingsverksamheten. Detta har samman- 

taget bidragit till ökningen av verksamhetens driftskostnader. 

Tabell 4 visar hur stor andel av de beslutade projektmedlen som är 

driftskostnader för Arvsfondsdelegationen under åren 2005–2009. Dessa 

uppgår till 4,3 procent 2009. 

8 

Tabell 4 Arvsfondsdelegationens driftskostnader i förhållande till beslutade Skr. 2009/10:145 projektmedel (procent)

2009 

2008 

2007 

2006 

2005 

Andelen driftskostnader 

4,3 

5,2 

4,9 

5,6 

3,9 

Trots att driftskostnaderna för Arvsfondsdelegationen har ökat kontinuerligt under perioden, har kostnaderna i förhållande till beslutade projekt minskat. Under 2009 var andelen lägre än de tre föregående åren. Volymen beslutade projektmedel har alltså ökat mer relativt driftskostnaderna.

I kostnaderna ingår samtliga driftskostnader utom kostnader för utvärderingar. Under tidigare år beviljades de enskilda projekten egna utvärderingsmedel, men sedan 2006 anlitar Arvsfondsdelegationen själv alla utvärderare som finansieras med arvsfondsmedel. Under 2009 var kostnaderna för dessa utvärderingsinsatser 3,2 miljoner kronor. Om även dessa kostnader inberäknas uppgår driftskostnaderna till 4,9 procent i förhållande till beslutade projektmedel. Åren dessförinnan var samma andel 6,0 procent respektive 6,1 procent.

En annan indikator är driftskostnaderna i förhållande till antalet beslut som fattas. I tabell 5 visas utvecklingen av dessa kostnader över tid.

Tabell 5 Arvsfondsdelegationens driftskostnader per beslut (kronor)

2009 

2008 

2007 

2006 

2005 

Driftskostnader per beslut 

13 000 

12 200 

12 400 

12 100 

8 900 

Även denna jämförelse visar att driftskostnaderna i förhållande till verksamheten har stabiliserats under perioden. Kostnaderna per beslut har under 2009 stigit med 6 procent jämfört med året innan. Det beror på att handläggningstiden blivit längre på grund av det ökade inflödet av ansökningar. Projekten har i viss utsträckning också blivit större och mer komplicerade vilket även påverkat handläggningstiden något. Under året har dessutom granskning och godkännande av avslutade projekts slutredovisningar5 prioriterats högre än tidigare. Därigenom har 183 slutredovisningar godkänts, vilket är en ökning med 73 procent jämfört med 2008.

3Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden

Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beslutar, enligt lagen, om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt förordning (2004:484) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen varje år lämna en verksamhetsberättelse till regeringen med en samlad redovisning av myndighetens stödgivning ur fonden. Verksamhetsberättelsen för det senaste verksamhetsåret ligger till grund för denna skrivelse.

5 Godkännande av slutredovisningar räknas inte som beslut i tabell 5 och 8.

9

3.1 

Nyskapande och utvecklande verksamhet 

Skr. 2009/10:145 

Stöd ur Allmänna arvsfonden ska enligt lagen om Allmänna arvsfonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre målgrupper; barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Stöd beviljas som regel till organisationer som bedriver ideell verksamhet, dock kan offentlig huvudman beviljas stöd för utvecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan till exempel en kommun beviljas stöd för att genomföra ett projekt i nära samarbete med en ideell förening, men det ställs då särskilt höga krav på att projektet är nyskapande. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under normalt högst tre år och en plan ska finnas över hur verksamheten beräknas fortsätta efter projektets slut samt hur projektets erfarenheter ska tas till vara och spridas. Stöd får inte ges till enskilda personer eller till vinstdrivande företag och inte heller till reguljär föreningsverksamhet eller till organisationer som har funnits i mindre än ett år.

Projekt som beviljas stöd ska kunna bidra till att de berörda målgruppernas villkor och förutsättningar förbättras och utvecklas. En bedömning görs i vilken utsträckning företrädare för barn, ungdomar eller personer med funktionshinder själva är delaktiga i planeringen och genomförandet av projektet – en bedömning av den så kallade brukardelaktigheten. På samma sätt görs en bedömning av graden av nyskapande i projektet. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra organisationer att starta liknande verksamhet.

Stöd kan även lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning till organisationer som bedriver ideell verksamhet, om det bedöms som särskilt angeläget. Den som beviljas stöd till lokaler eller anläggningar ska förbinda sig att under minst tio år använda den lokal eller den anläggning som stödet avser och med de villkor som förutsattes när stödet beviljades. Arvsfondsdelegationen kan medge undantag från dessa villkor, om det finns särskilda skäl. Under beredningen av ärenden om stöd till anläggningar, lokaler och utrustning inhämtas alltid uppgifter om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning.

3.2Redovisning och utvärdering av beviljat stöd

Den som tagit emot stöd ur Allmänna arvsfonden ska senast det datum som anges i beslutet lämna en skriftlig redogörelse för eller utvärdering av utvecklingsarbetet. Dessutom ska en av revisor styrkt ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts lämnas till Arvsfondsdelegationen. Dessa redovisningar granskas och måste godkännas innan nya beslut om stöd kan fattas.

Utvärderingsverksamheten bedrivs genom att delegationen anlitar etablerade utvärderare. Se vidare under avsnitt 6.

10

3.3 

Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen 

Skr. 2009/10:145 

Under året har 478 miljoner kronor fördelats till projekt, efter ansökan till Arvsfondsdelegationen. Projekten har ofta sammansatta syften och omfattar många gånger flera av arvsfondens målgrupper. I den statistik som redovisas har projekten kategoriserats utifrån deras huvudsakliga inriktning.

Av de 478 miljoner kronorna, som är den största summan i Allmänna arvsfondens historia, har drygt 63 miljoner kronor fördelats inom ramen för de två särskilda satsningar som Arvsfondsdelegationen ansvarat för. Tabell 6 visar utvecklingen av det stöd som beslutats av Arvsfondsdelegationen.

Tabell 6 Utveckling av fördelningen av stöd, mkr

2009 

2008 

2007 

2006 

2005 

Fördelning av stöd 

478 

378 

339 

288,9 

306 

Diagram 1 visar den totala fördelningen av beviljade medel per målgrupp. Andelen barn- och ungdomsprojekt har fortsatt öka. Det betyder dock inte att projektmedlen till gagn för personer med funktionsnedsättning har minskat vilket framgår av diagram 2. Förklaringen är att det totala beloppet har ökat. Projekt som riktar sig till barn och ungdomar med funktionsnedsättning redovisas som barnrespektive ungdomsprojekt.

Diagram 1. Beslutade medel per målgrupp 2009 (totalt 478 mkr)

20%

31%

49%

 Barn Ungdomar Personer med funktionsnedsättning

Som framgår av diagram 2 ökade volymen beviljade medel till samtliga 

målgrupper under 2009. Under perioden 2006–2009 har volymen bevilja- 

de projektmedel ökat med två tredjedelar. Går man ytterligare ett par år 

bakåt i tiden är ökningen än mer anmärkningsvärd. Mätt i kronor har 

exempelvis beviljade projekt med inriktning på ungdomar mer än fyr- 

dubblats sedan 2004. 

11 

Skr. 2009/10:145

Diagram 2. Beviljade medel 2006–2009 (mkr)

600 

500 

400 

300 

200 

100 

0 

Ungdom 

Totalt 

Barn 

Personer med 

funktionsnedsättning 

2006 

2007 

2008 

2009 

3.4Registrering och handläggning av ärenden

Under år 2009 inkom 2 152 ärenden till Arvsfondsdelegationen, vilket är en ökning med 8 procent jämfört med året innan. På fem år har därmed antalet ärenden ökat med en femtedel. Av ärendena var 1 635 ansökningar om stöd ur fonden, 413 redovisningar och 23 övriga ärenden. Det innebär att projektansökningarna ökade med 3 procent under 2009 och med drygt 17 procent under femårsperioden. Antalet ansökningar från enskilda personer har minskat, vilket är positivt eftersom enskilda inte kan få stöd.

Tabell 7 Inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen

Inkomna ärenden 

2009 

2008 

2007 

2006 

2005 

Barn 

522 

423 

364 

405 

386 

Ungdom 

1002 

927 

838 

794 

675 

Funktionshindrade 

477 

516 

500 

500 

546 

Inte fondens mål- 

79 

64 

58 

66 

68 

grupper 

Enskilda 

72 

69 

89 

83 

108 

Totalt 

2 152 

1 999 

1 849 

1 848 

1 783 

Fördelade på: 

Ansökningar 

1 635 

1 586 

1 438 

1 352 

1 399 

Övrigt ärende 

23 

30 

43 

45 

24 

Redovisningar 

413 

383 

368 

451 

360 

Totalt 

2 152 

1 999 

1 849 

1 848 

1 783 

12

3.5 

Antal bifall och avslag av Arvsfondsdelegationen 

Skr. 2009/10:145 

Under 2009 har sammanlagt 1 641 beslut fattats efter ansökan. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av medel ur Allmänna arvsfonden. Regeringen beslutar om fördelning av medel endast i sådana fall där Arvsfondsdelegationen föreslagit att en annan myndighet ska fördela visst stöd. I tabell 8 redovisas antal beslut som Arvsfondsdelegationen tagit under åren 2005–2009. Besluten redovisas uppdelat på antal bifall, avslag samt övriga ärenden.

Tabell 8 Beslut tagna av Arvsfondsdelegationen

2009 

2008 

2007 

2006 

2005 

Bifall 

447 

436 

369 

387 

400 

Avslag 

1 128 

1 184 

911 

926 

926 

Övriga ärenden 

66 

78 

122 

98 

84 

Totalt 

1 641 

1 698 

1 402 

1 411 

1 410 

Arvsfondsdelegationen har beslutat att avslå 1 128 ansökningar. Orsakerna till avslag har bland annat varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från en offentlig huvudman utan samarbete med ideella organisationer eller avsett verksamhet som redan finns som ordinarie verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för enstaka arrangemang, att de gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från enskilda personer eller nystartade föreningar.

3.6Bifall och avslag fördelade på målgrupper

Tabell 8 visar att i genomsnitt nästan en tredjedel av ansökningarna, exklusive ansökningar från enskilda personer, har beviljats stöd under 2009. Andelen ansökningar för målgruppen personer med funktionshinder som fått bifall är 40–50 procent, samt för målgrupperna barn och ungdomar 20–35 procent. Ungdomsprojekt tenderar att få bifall i allt större utsträckning.

Tabell 9 Fördelning av antal bifall och avslag på målgrupper

Bifall 

2009 

2008 

2007 

2006*) 

2005 

Barn 

93 

95 

66 

83 

99 

Ungdom 

213 

183 

163 

139 

122 

Personer med funktionsnedsättning 

141 

158 

140 

154 

178 

Totalt antal bifall 

447 

436 

369 

376 

400 

Avslag 

Barn 

295 

237 

194 

181 

204 

Ungdom 

529 

620 

433 

479 

403 

Personer med funktionsnedsättning 

184 

210 

163 

139 

155 

Inte fondens målgrupper 

48 

48 

32 

44 

56 

Enskilda 

72 

69 

89 

83 

108 

Totalt antal avslag 

1 128 

1 184 

911 

926 

926 

*) För 2006 anges antalet projekt och inte antalet projektbeslut

13

3.7 

Geografisk fördelning av bifall och avslag 

Skr. 2009/10:145 

Mer än hälften, nästan 270 miljoner kronor, fördelades till 295 lokala och regionala projekt över hela landet enligt tabell 10. Det är betydligt högre andel än föregående år och innebär att finansieringen av lokala och regionala projekt ökade med 90 miljoner kronor, eller 50 procent. Resterande medel fördelades till 152 nationella projekt. Exempel på nationella projekt är barn- och ungdomsprojekt som samarbetar med kulturinstitutioner över hela landet eller en rikshandikapporganisation som tagit fram en utbildningsstrategi för personer som har neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Projektmedel beviljades till samtliga län under året.

Tabell 10 Regional fördelning av beviljade medel, tkr6

Län 

Antal beviljade 

Summa tkr 

ansökningar 

Blekinge 

2 

601 

Dalarna 

8 

7 325 

Gotland 

1 

1 800 

Gävleborg 

3 

2 320 

Halland 

5 

4 031 

Jämtland 

1 

554 

Jönköping 

16 

11 155 

Kalmar 

4 

3 983 

Kronoberg 

11 

6 260 

Norrbotten 

3 

1 705 

Skåne 

26 

29 038 

Stockholm 

79 

81 420 

Södermanland 

1 

455 

Uppsala 

14 

11 015 

Värmland 

10 

4 427 

Västerbotten 

13 

10 555 

Västernorrland 

7 

7 626 

Västmanland 

6 

5 186 

Västra Götaland 

50 

44 795 

Örebro 

19 

19 781 

Östergötland 

16 

16 256 

Totalt 

295 

270 289 

Flest ansökningar kommer från föreningar i storstadsområdena, vilket är naturligt eftersom dessa områden har både flest invånare och flest föreningar. De län som fått mest medel ur arvsfonden per invånare är Örebro, Stockholm, Västerbotten och Östergötland.

4 Fördelning av stöd 2009

Som redovisats i avsnitt 3.3 fördelade Arvsfondsdelegationen sammanlagt 478 miljoner kronor till 447 projekt under 2009.

6 I tabellen redovisas endast de lokala och regionala projekten.

14

I avsnitt 4.1 redovisas fördelningen av medel inom de av regeringen Skr. 2009/10:145 prioriterade områdena och i avsnitten 4.2–4.4 redogörs för det fördelade

stödet 2009 uppdelat på målgrupperna barn, ungdomar och personer med funktionshinder. I avsnitt 4.5 redogörs för fördelning av lokalstöd och i avsnitt 4.6 presenteras Årets guldkorn 2009.

På Arvsfondsdelegationens webbplats, www.arvsfonden.se, finns en projektdatabas med beskrivningar av samtliga projekt som fått medel ur Allmänna arvsfonden 2009.

4.1Projekt inom de prioriterade områdena

Av tabell 11 framgår att 391 miljoner kronor har fördelats till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Det motsvarar 82 procent av de medel Arvsfondsdelegationen beslutade om under 2009, vilket är en ökning jämfört med året innan. Antalet, 353 projekt, motsvarar 79 procent. De av regeringen prioriterade områdena förändrades till stor del inför 2008 och ökningen kan förklaras av att äldre projekt, utanför de nya prioriterade områdena, fasats ut och ersatts av projekt inom de åtta prioriterade områdena.

Tabell 11 Projektfördelning inom de prioriterade områdena, tkr

Prioriterade områden 

Antal projekt 

Summa tkr 

Främjande av psykisk och fysisk hälsa 

97 

95 304 

Demokrati och delaktighet 

86 

85 449 

Delaktighet i kulturlivet 

57 

60 763 

Motverka våld, trakasserier och mobbning 

35 

57 316 

Deltagande i arbetslivet 

44 

46 818 

Information och tillämpning av FN:s barn- 

16 

21 220 

konvention 

Föräldrastöd och främjande av ett stärkt 

12 

13 174 

föräldraskap 

FN:s konvention om rättigheter för 

6 

10 925 

personer med funktionsnedsättning 

Totalt 

353 

390 969 

4.2Verksamhet till förmån för barn under 12 år

Under 2009 beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelningen av cirka 

95 miljoner kronor till verksamhet för barn under 12 år, se tabell 12 . Det 

innebär en ökning med 15 miljoner kronor jämfört med 2008. Under året 

har sammanlagt 93 projekt beviljats bidrag jämfört med 90 projekt året 

innan. De största förändringarna mellan 2008 och 2009 är halveringen av 

antalet projekt för 

projektändamålen Familjestöd 

(15 projekt 2008, 

6 projekt 2009) samt Barn i utsatta situationer (12 projekt 2008, 7 projekt 

2009). En förklaring till minskningen är att denna typ av projekt för 2009 

istället kan finnas redovisade inom det nytillkomna projektändamålet 

Fördel barn, den nya satsningen för barn under 12 år, med fokus på 

utsatta barn och delaktighet. För detta projektändamål finns 24 projekt 

för 2009 redovisade. Andra större förändringar är att antalet projekt för 

projektändamålet 

Information/utbildning minskat 

relativt mycket 

15 

(18 projekt 2008, 12 projekt 2009) medan projekt inom Fritid/idrott samt Skr. 2009/10:145 Kultur mer än fördubblats (7 projekt 2008, 16 projekt 2009 respektive

3 projekt 2008, 8 projekt 2009).

Tabell 12 Verksamhet till förmån för barn under 12 år (tkr)

Projektändamål 

Antal projekt 

Summa tkr 

Satsningen Fördel barn 

24 

28 009 

Fritid/Idrott 

16 

20 689 

Kultur 

8 

10 895 

Familjestöd 

6 

7 536 

Barn i utsatta situationer 

7 

5 696 

Information/utbildning 

12 

5 183 

Kost/motion 

2 

3 748 

Integration 

6 

3 738 

Förebyggande av brott/våld/mobbning 

3 

2 063 

Tillgänglighet 

1 

1 600 

Hjälpmedel 

2 

1 004 

Psykisk ohälsa 

1 

761 

Arbete/sysselsättning 

1 

583 

Rehabilitering 

1 

266 

Totalt 

93 

94 674 

I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa.

4.2.1Exempel på projekt för barn under 12 år som beviljats medel under 2009

Delaktighet i kulturlivet

Jag ska bli barnorganist

Sensus Stockholm–Gotland är projektledare för ett utvecklingsprogram där barn spelar orgel utifrån sina egna förutsättningar med utgångspunkt i den så kallade Suzukimetoden, vilken går ut på gehörsbaserad tidig musikundervisning. En instrumentbank av specialanpassade digitalorglar med höj- och sänkbara spelbord och fotpedaler ska ambulera mellan cirka 80 barn upp till 11 år inom olika stift. Orglarna är också anpassade till barn med funktionsnedsättning. Projektet är nyskapande i sin strävan att utveckla nya modeller för barns inflytande vid Svenska kyrkans musikverksamheter och genom att tillgängliggöra kyrkomusikens starkaste symbol, kyrkoorgeln. Barnen ska inom ramen för projektet spela, komponera, planera och leda egna konserter och gudstjänster. Att utveckla och i större omfattning pröva Suzukimetoden och gruppundervisning för kyrkorgel är också nytt. Undervisningen genomförs i samarbete med Sveriges Kyrkosångsförbund, Kungliga Musikhögskolan och Svenska kyrkan som också kommer att driva verksamheten vidare långsiktigt genom stiftens musikkonsulenter och församlingsmusiker.

16

Information och tillämpning av barnkonventionen 

Skr. 2009/10:145 

Fritid för alla

Projektet är kopplat till barnkonventionens intentioner om delaktighet för alla barn oavsett om de har funktionsnedsättning eller ej. Målet med projektet, lett av föreningen Passalen i Göteborg, är att ge barn och ungdomar med funktionsnedsättning tillgång till ordinarie fritidsverksamheter och göra dem delaktiga i skapandet av en fungerande modell för hur det ska fungera i praktiken. En målsättning är också att öka kunskapen och medvetandet om bristen på fritidsaktiviteter för barn och ungdomar med funktionsnedsättning. Arbetet ska totalt involvera över 500 barn och ungdomar med funktionsnedsättning. Projektet är nyskapande genom att förbättra och utveckla befintliga modeller med nytänkande och kreativa idéer. Att projektet samverkar med andra föreningar och den egna kommunen gör arbetet nydanande. Projektet har hög brukardelaktighet genom att arbetsgrupper bestående av brukare arbetar tillsammans med projektledaren. Det faktum att stödet för projektet i kommunen är stort gör att förutsättningarna för en fortsättningen efter projekttiden bedöms vara goda.

Föräldrastöd och främjande av ett stärkt föräldraskap

Unga föräldrar och barn

Studieförbundet Sensus har i samarbete med Norrköpings kommun startat ett projekt där unga föräldrar genom olika aktiviteter kan stärkas i sin föräldraroll, knyta nya kontakter och bilda gemensamma nätverk. Målet är att barnet till de unga föräldrarna ska få en tryggare uppväxt och en bättre livssituation. En del av projektet består i ett fritidsinriktat öppet forum. En andra del vänder sig till föräldrar som uppbär ekonomiskt bistånd och en tredje del är en form av flyktingintroduktion som vänder sig till nyanlända föräldrar som väntar på SFI eller barnomsorg. Viss svenskundervisning ingår som ett av inslagen. Projektet är ett nyskapande samarbete mellan kommun och organisationer där det finns ett helhetstänkande för unga föräldrar och där den gemensamma nämnaren är föräldraskapet och barnet.

4.3Verksamhet till förmån för ungdomar 12–25 år

Fördelningen av stöd till målgruppen ungdomar hade en fortsatt positiv utveckling under 2009. Sammanlagt beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av nästan 235 miljoner kronor ur Allmänna arvsfonden till verksamhet för och av ungdomar, fördelade på totalt 213 projekt, se tabell 13. Det innebär en ökning med 73 miljoner kronor, eller omkring 45 procent, jämfört med 2008. De största ökningarna har skett inom projektändamålet Förebyggande av brott, våld och mobbning samt inom den nya särskilda satsningen Vi deltar.

17

Tabell 13 Verksamhet för ungdomar 12–25 år 

Skr. 2009/10:145 

Projektändamål 

Antal projekt 

Summa tkr 

Förebyggande av brott/våld/mobbning 

30 

57 191 

Satsningen Vi deltar 

32 

32 601 

Kultur 

22 

20 450 

Demokrati/delaktighet 

22 

19 954 

Fritid/Idrott 

21 

18 503 

Arbete/sysselsättning 

17 

18 402 

Psykisk ohälsa 

18 

16 129 

Jämställdhet/könsroller 

12 

13 776 

Ungdomar i utsatta situationer 

9 

10 119 

Integration 

7 

9 776 

Information/utbildning 

7 

4 776 

Drogförebyggande 

6 

3 691 

Satsningen Fördel barn 

3 

2 701 

Familjestöd 

2 

2 302 

Tillgänglighet 

2 

1 303 

Hjälpmedel 

1 

1 132 

Kost/motion 

1 

979 

Organisationsutveckling 

1 

910 

Total 

213 

234 695 

I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa.

4.3.1Exempel på projekt för ungdomar 12–25 år som beviljats medel under 2009

Förebyggande av våld, trakasserier och mobbning

Rivaler på plan – inte på stan

Fotbollsalliansen är ett samarbete mellan AIK, Djurgården, Hammarby och Fryshuset som arbetar för att främja ett positivt supporterskap. Projektet Rivaler på plan – inte på stan syftar till att skapa en arbetsmodell som omfattar dels förebyggande åtgärder för mellan- och högstadieungdomar och dels riktade åtgärder för supportrar mellan 12 och 25 år. Inom ramen för projektet genomför spelare och aktörer från Fryshuset föreläsningar och workshops i mellan- och högstadieskolor. Vidare anordnas en supportermässa varje år, där alla supporterklubbar i landet erbjuds att delta. Andra viktiga aktiviteter är matchvärdskap, riktade åtgärder mot supportervåld samt ett antal större arrangemang för målgrupperna. Under projektets tredje år är tio klubbar involverade och en manual för det fortsatta arbetet kommer att färdigställas.

Arbete och sysselsättning 

Unga entreprenörer 

Ung Företagsamhet vill med det här projektet utveckla och pröva två 

utbildningskoncept för barn och unga i grundskolan, vilket är nya mål- 

grupper för organisationen. De två utbildningskoncepten går under nam- 

nen Our Community (9–11 år) och It`s my business (13–16 år) och 

18 

används i ett antal länder i Europa i dag. I projektet har sex pilotregioner Skr. 2009/10:145 valts ut där utbildningskoncepten kommer att prövas på 1–2 skolor per

region. Tillsammans med lärare och regionala medarbetare ska koncepten först anpassas till det svenska utbildningssystemet, närsamhället och klassrumssituationen. Därefter kommer seminarium att anordnas i varje pilotregion för elevråd, lärare, skolledare och politiker innan konceptet testas på varje enskild skola.

Demokrati och delaktighet

Framtidsboxen

Framtidsboxen drivs av föreningen Social Entrepreneurship Forum och vänder sig till gymnasieungdomar som fått ferieanställning i en kommun. Genom ett samarbete med kommunen ges deltagarna möjlighet att, med bibehållen ferielön, genomgå en tre veckor lång kurs om demokrati, inflytande, samhällsengagemang, socialt entreprenörskap m.m. i stället för sina ordinarie arbetsuppgifter. Ett kursmoment innebär att kommunen presenterar en fråga som innebär en utmaning för kommunen eller samhället, som ungdomarna försöker lösa genom att tillämpa sina nya kunskaper. Projektet tillför på så sätt ett ungdomsperspektiv på den kommunala verksamheten samtidigt som det ger en möjlighet att tillämpa nyvunna kunskaper på verkliga frågor. Under 2010 genomförs Framtidsboxen bl.a. i Flen, Katrineholm, Strängnäs, Sala, Vingåker, Gävle och[REDACTED_EFTERNAMN]. Framtidsboxen är ett projekt inom den särskilda satsningen Vi deltar.

4.4Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder

Under 2009 beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av nästan 149 miljoner kronor, fördelat på 140 olika projekt, till verksamhet för personer med funktionshinder, se tabell 14. Det är en ökning med cirka 14 miljoner kronor (10 procent) jämfört med året innan. Antalet projekt har dock minskat från 156 till 140 projekt mellan 2008 och 2009. Den största förändringen i fördelningen mellan olika projektändamål uppvisar ändamålet Kultur. Tilldelade medel ökade från 7 miljoner kronor under 2008 till 15 miljoner kronor under 2009.

Under 2009 fick sex projekt, som riktar sig direkt till äldre personer med funktionsnedsättning, stöd ur fonden. Den totala summan uppgick till nästan åtta miljoner kronor för dessa projekt.

19

Tabell 14 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder, tkr 

Skr. 2009/10:145 

Projektändamål 

Antal projekt 

Summa tkr 

Information/utbildning 

23 

26 779 

Arbete/sysselsättning 

19 

21 322 

Demokrati/delaktighet 

15 

19 614 

Rehabilitering 

20 

18 807 

Kultur 

16 

15 053 

Tillgänglighet 

6 

12 581 

Hjälpmedel 

10 

9 986 

Psykisk ohälsa 

14 

9 591 

Kost/motion 

5 

4 337 

Organisationsutveckling 

2 

2 338 

Teknikstöd 

1 

2 000 

Förebyggande av brott/våld/mobbning 

3 

1 926 

Fritid/idrott 

2 

1 692 

Bemötande 

2 

1 353 

Jämställdhet/könsroller 

1 

1 167 

Familjestöd 

1 

55 

Totalt 

140 

148 601 

I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa.

4.4.1Exempel på projekt för personer med funktionshinder som beviljats medel under 2009

FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning

Förverkligande av FN:s konvention om mänskliga rättigheter för människor med funktionsnedsättning – Agenda 50

Projektet verkar för att den nya FN-konventionen om rättigheter för människor med funktionsnedsättning genomförs och att konventionens 50 artiklar blir verklighet i hela landet. Projektet vänder sig till människor med funktionsnedsättning, handikapporganisationer, beslutsfattare och personalgrupper i län, regioner och kommuner liksom till statliga myndigheter. Med stöd av informations- och utbildningsmaterial som används i seminarier, kurser och studiecirklar runt om i landet, ges möjlighet att lära mer om konventionens innehåll. Arbetet syftar till att öka kunskapen om hur konventionen kan användas för att påverka livsvillkoren för människor med olika funktionsnedsättningar. Projektet genomförs av Handikappförbundens samarbetsorgan i samverkan med Synskadades Riksförbund, Forum kvinnor och funktionsnedsättning samt Svenska Kommittén för Rehabilitation International (SVERI).

20

Främjande av fysisk och psykisk hälsa 

Skr. 2009/10:145 

Föreningarnas Hus

I samarbete med SPES7, Ananke8, RSMH9, föreningen Trivselhuset i Skellefteå, Skellefteå Kommun och Västerbottens Läns Landsting vill Schizofreniförbundet i Västerbottens distrikt skapa ett Föreningarnas hus med café, utbildningar, konferenser och viss arbetsträningsverksamhet för personer med psykisk funktionsnedsättning i Skellefteå med omnejd. Metoden innebär att föreningarna bygger upp ett eget center för konferenser dit kommunen, landstinget och andra offentliga och privata aktörer kan förlägga sina kurser och konferenser. I huset ska det bland annat finnas verksamhetslokaler för de olika föreningarna samt verkstäder för att utföra vissa arbeten. Anställda och medlemmar i organisationerna ska kunna arbeta med rehabiliterande arbetsuppgifter, utveckla samarbetet mellan föreningar, utbilda personal och anhöriga i bemötande och brukarinflytande samt driva konferensanläggning och café. Brukarinflytandesamordnare i regionen kommer att arbeta i huset och Barn- och ungdomspsykiatrin i Skellefteå har avsatt resurser för att, vid sidan av personer med egna erfarenheter, kunna svara på ungdomarnas frågor.

Ökat tillträde till arbetsmarknaden

Arbetsmarknaden för döva och hörselskadade

Dövas Förening i Örebro län beviljades under 2009 medel för ett treårigt arbetsmarknadsprojekt riktat till döva och hörselskadade ungdomar. Projektet genomförs i samarbete med Sveriges Dövas Ungdomsförbund, Örebro Dövas Ungdomsklubb, Stiftelsen Activa Örebro län och Arbetsförmedlingen. Projektet syftar till att döva och hörselskadade ungdomar ska bli bättre förberedda för att ta sig in på arbetsmarknaden. Målet ska nås genom att utveckla, producera och sprida ett teckenspråkigt material som presenterar olika yrken där det idag finns döva eller hörselskadade personer som arbetar och där miljön inte är primärt teckenspråkig. Målet med materialet är att ungdomarna ska få sina vyer vidgade genom att de får bättre kunskap om vilka yrken som finns och vad det innebär, samtidigt som de förbereds på vilka krav som ställs på dem själva på arbetsmarknaden. Den primära målgruppen är döva och hörselskadade ungdomar på gymnasieskolan som kommunicerar med teckenspråk. Projektet ska i samarbete med ett produktionsbolag intervjua 30 döva personer i olika yrken över hela Sverige och be dem delge sina kunskaper och erfarenheter av att arbeta på en hörande arbetsplats. Intervjuerna sker på teckenspråk och filmerna kommer att textas. Varje yrke ska bli en produkt för sig och genom att producera material om många yrken, inom olika områden, säkerställer man att det kan finnas något för alla oavsett vilken inriktning man valt på sitt gymnasieprogram. Idag finns mycket lite material som kan användas för att förbereda döva och hörselskadade

7Riksförbundet för SuicidPrevention och Efterlevandes Stöd.

8En rikstäckande ideell förening med uppgift att stödja människor med tvångssyndrom (OCD) och deras anhöriga.

9Riksförbundet för Social och Mental Hälsa.

21

på det arbetsliv som väntar dem. Med ett nytt inspirationsmaterial kring 

Skr. 2009/10:145 

olika yrken öppnas nya möjligheter som på sikt kan bidra till att 

öka 

tillträdet till arbetsmarknaden för döva och hörselskadade ungdomar. 

4.5Lokalstöd

Tabell 15 Fördelning av lokalstöd

2009 

2008 

2007 

2006 

2005 

Antal lokalstödsprojekt 

30 

23 

19 

11 

12 

Beviljade lokalstödsprojekt (mkr) 

36,5 

15,5 

12,9 

7,0 

4,3 

Under 2005 ändrades gällande praxis så att det numera är tillräckligt att den verksamhet som kräver en förändring av en lokal eller anläggning är nyskapande och utvecklande på orten. Kravet på nyskapande är därmed lägre än för projektstödet. Den genomförda förändringen har lett till att stödformen har haft en markant positiv utveckling, se tabell 15. Detta har gynnat föreningslivet, särskilt på de mindre orterna som är de som dragit störst fördel av möjligheterna att få lokalstöd. Exempel på föreningar som under året fick stöd ur arvsfonden för att bygga lokaler eller anläggningar för nyskapande och utvecklande verksamhet är Power House i Vetlanda, Mellanbygdens Ryttarförening i Flarken, Alnö Idrottsförening på Alnö och Svenska Motorklubben i Arboga.

4.6Årets Guldkorn

Sedan 2006 utser och prisbelönar Arvsfondsdelegationen årligen ett eller flera avslutade särskilt framstående projekt som förutom att de är långsiktiga och nyskapande lyckas bra i att engagera och aktivera flera som kommer i kontakt med verksamheten. Projekten utses till årets Guldkorn.

Föreningen Clownronden fick priset 2009 i kategorin barn, för projektet Salut. Föreningen Autism i Jönköpings län fick årets Guldkorn i kategorin ungdom, för projektet Freja Musikteater. Priset i kategorin projekt till förmån för personer med funktionshinder tilldelades Riksförbundet för rörelsehindrade barn och ungdomar, för projektet Föräldrar ni kan.

För första gången delade Arvsfondsdelegationen även ut årets Guldkorn till en förening som fått lokalstöd. Det priset tilldelades Färjestads Ridklubb för nybyggnad av ett ridlekisstall.

5 Fördelning av stöd genom särskilda satsningar

Arvsfondsdelegationen kan avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för ett 

visst ändamål under en viss tid genom en så kallad särskild satsning. 

Särskilda satsningar består av ett antal projekt som hålls samman genom 

en gemensam extern utvärdering och vissa andra specifika stödinsatser 

för de deltagande projekten. I övrigt gäller samma krav som för övriga 

projekt. I september 2008 beslutade Arvsfondsdelegationen att genom- 

22 

föra två nya särskilda satsningar inom områdena barns och ungdomars Skr. 2009/10:145 inflytande och delaktighet under 2009–2012 (se nedan). Satsningarna

lanserades i mars 2009 och under året fördelades drygt 63 miljoner kronor till totalt 61 projekt inom ramen för de särskilda satsningarna.

Tabell 16 Fördelning av stöd genom särskilda satsningar, tkr

Satsning 

Antal projekt 

Summa tkr 

Fördel barn 

27 

30 710 

Vi deltar 

32 

32 601 

Totalt 

61 

63 311 

5.1Fördel barn

Satsningen Fördel barn syftar till att utveckla och pröva arbetsformer, modeller och metoder som främjar delaktighet och inflytande för barn. Satsningen omfattar såväl lokalstöd som projektstöd.

Inom satsningen ska projekt som verkar främjande och stärkande för barn i särskilt utsatta situationer eller som är i risk att hamna i utsatta situationer prioriteras och samverkan mellan ideell sektor och offentliga aktörer stimuleras. En förhoppning är att Fördel barn ska leda till ökad kunskap och medvetenhet om barnets rättigheter och behov enligt barnkonventionen, såväl bland barn som bland vuxna.

I arbetet med utveckling och lansering av satsningen Fördel barn har arbetsgruppen vid Arvsfondsdelegationens kansli besökt ett stort antal föreningar och olika evenemang kring barnrättsfrågor. I samband med lanseringen uppmärksammades satsningen i ett antal tidningar och på ett flertal webbplatser.

Under 2009 har 95 ansökningar om medel inom ramen för satsningen inkommit. Av dessa har 27 ansökningar beviljats stöd om sammanlagt 30 710 000 kronor. Av projekten riktar sig 24 stycken till målgruppen barn och övriga tre till målgruppen ungdomar. Inom ramen för de beslutade projekt som planeras sträcka sig över flera år beräknas omkring 17 miljoner kronor avsättas 2010 och 15 miljoner kronor 2011. Till största del har ansökningarna inkommit från ideella föreningar, men även offentliga huvudmän finns representerade. Projekten som fått stöd har haft god geografisk spridning och pågår mestadels inom barns vardagliga miljöer såsom förskola, skola, fritid och kulturliv men även inom vård och sjukhusmiljö.

5.2 Vi deltar

Vi deltar är en särskild satsning på ungdomsprojekt som utvecklar nya 

metoder, modeller och mötesplatser för dialog kring demokrati, delaktig- 

het och mänskliga rättigheter. Satsningen omfattar såväl lokalstöd som 

projektstöd. 

Projekt som ingår i satsningen ska bidra till att ungdomar mellan 12 år 

och 25 år får bättre möjligheter att påverka samhället och sin egen livs- 

situation. Särskilt prioriterade är projekt av och med unga i utsatta situa- 

tioner och unga i stadsdelar eller glesbygd med ett utbrett utanförskap. 

23 

Information om satsningen har under våren 2009 spridits både i tryckt Skr. 2009/10:145 form, via Internet och genom informationsträffar, konferenser och semi-

narier. Satsningen tillämpar fasta ansökningstillfällen två gånger per år och det första ansökningstillfället var den 1 september 2009. Till detta datum hade 221 ansökningar inkommit, varav 32 ansökningar beviljades projektstöd om sammanlagt 32 601 000 kronor under 2009. Merparten av dessa projekt var två- eller treåriga, vilket innebär att drygt 80 000 000 kronor totalt är intecknat inom ramen för satsningen.

De projekt som beviljades stöd under satsningens första år uppvisar en stor bredd och variation avseende metoder, teman och inriktning. Flera projekt arbetar med att stimulera ungas valdeltagande i riksdagsvalet hösten 2010, medan andra syftar till att ge unga människor förutsättningar att själva påverka sin livssituation mer generellt. Ett betydande antal projekt från olika delar av landet delar målsättningen att nå och involvera unga i förorts- och utanförskapsområden.

När det gäller den geografiska spridningen, tillhör Västra Götaland, Stockholm och Skåne de län som fått mest stöd ur satsningen, medan bland annat norrlandslänen hittills inte finns representerade. Arvsfonden kommer mot bakgrund av detta att genomföra vissa riktade regionala informationsinsatser under 2010.

6Kommunikation, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning

6.1Kommunikation

Målet för Arvsfondsdelegationens kommunikationsarbete 2009 var att öka allmänhetens och ideella organisationers kunskap om fonden. I slutet av 2010 ska fler känna till arvsfondens ändamål, användningsområde och Arvsfondsdelegationens verksamhet jämfört med 2008. Arvsfondsdelegationen ska också i större utsträckning än tidigare använda digitala kanaler för den externa kommunikationen och samtidigt minska användandet av trycksaker.

Arvsfondsdelegationens verksamhet för 2008 redovisades i en digital verksamhetsberättelse. Den spreds på CD till ideella föreningar och organisationer, kommuner och relevanta delar av Regeringskansliet. Verksamhetsberättelsen publicerades också som en nedladdningsbar fil på delegationens webbplats.

Den allmänna informationsfolder som Arvsfondsdelegationen tidigare tillhandahållit har under året ersatts av ett enkelt informationsblad med tydlig hänvisning till webbplatsen www.arvsfonden.se. Det har också producerats ett usb-minne fyllt med presentationsmaterial och verksamhetsinformation. En folder med information om lokalstöd nytrycktes. För de två särskilda satsningarna producerades enkla informationsblad samt ett informationshäfte. Samtliga trycksaker är kortfattade och hänvisar till www.arvsfonden.se där det finns fördjupad information.

Arvsfondsdelegationens tillgänglighetsanpassade webbplats www.arvsfonden.se hade ungefär 10 000 besökare i genomsnitt per

24

månad under 2009. Det är en ökning med 33 procent jämfört med 2008. De dokument, utöver ansökningsblanketterna för projektstöd och lokalstöd, som laddats ned mest från webbplatsen är den grafiska manualen, informationsfilmerna på teckenspråk samt Arvsfondsdelegationens utvärderingsrapporter.

Under 2010 lanseras en mötesplats på nätet, en community, för arvsfondsprojekt, ideella föreningar och andra som intresserar sig för Arvsfonden. Ett omfattande utvecklingsarbete av mötesplatsen har pågått under året.

Fyra introduktionsdagar för nya projektledare och kommunala tjänstemän med föreningsansvar arrangerades under året. Deltagarna fick bland annat information om Arvsfondens verksamhet och om vilka krav Arvsfondsdelegationen ställer på projekt som fått stöd. Utvärderingarna av introduktionsdagarna från de föreningsansvariga har varit positiva.

Arvsfondsdelegationen medverkade i mars i konferensen D som i demokrati och delaktighet, arrangerad av Forum för frivilligt socialt arbete. I maj medverkade Arvsfondsdelegationen med en workshop på URIX inspirationsmässa i Söderhamn, arrangerad av Föreningen Gemensam Framtid. Även vid MR-dagarna på Älvsjömässan i Stockholm arrangerade Arvsfondsdelegationen en workshop. Personal från Arvsfondsdelegationens kansli har också deltagit i Leva fungera och haft informationsbord vid Forum för eldsjälar.

Arvsfondsdagen 2009 genomfördes på Världskulturmuseet i Göteborg den 12 oktober. Där deltog 600 personer från ideella organisationer, kommuner, myndigheter och forskarvärlden som fick ta del av 21 projektpresentationer från hela landet och delta i ett utvärderingsseminarium.

I mars 2009 lanserade Arvsfondsdelegationen två treåriga särskilda satsningar för att stärka barn och ungas inflytande och delaktighet i samhället, Fördel barn och Vi deltar (se avsnitt 5 ovan). Arvsfondsdelegationen har informerat om satsningarna genom e-postutskick, pressmeddelanden, exponering i andra organisationers nyhetsbrev och på relevanta webbplatser som når Arvsfondens målgrupper.

Under året har två informationsträffar arrangerats i Göteborg och Malmö. På Urix och MR-dagarna höll satsningen Vi deltar workshops på temat Testa din idé. Den tydliga och föreningsnära kommunikationen kring mål och kriterier för satsningarna Fördel barn och Vi deltar har medfört att en större andel av de inkomna ansökningarna inom satsningarna har fått bifall jämfört med genomsnittet för ansökningar utanför satsningarna.

Kommunikationsarbetet kring satsningarna har också avsiktligt exponerat Arvsfondens övriga finansieringsområden och bidragit till en ökning av antalet besökare på webbplatsen www.arvsfonden.se.

Arvsfondsdelegationen har under året bevakat nätbaserade mediers rapportering om projektverksamheten. Av 1022 unika artiklar om Arvsfondsdelegationen och våra projekt kom 529 från lokalmedia. Rapporteringen om Arvsfonden har ökat med 45 procent i lokala medier jämfört med 2008. Totalt har antalet artiklar ökat med 30 procent jämfört med 2008.

Under året har Arvsfondsdelegationens digitala nyhetsbrev ändrat form och fått en tydligare koppling till konkreta händelser som lanseringen av

Skr. 2009/10:145

25

satsningarna, Arvsfondsdagen och sista ansökningsdag för satsningen Vi Skr. 2009/10:145 deltar. Från nyhetsbrevet länkas läsaren vidare till webbplatsen, där det

finns fördjupande information.

Arvsfondsdelegationens kansli har påbörjat ett arbete för att stärka och effektivisera de interna kommunikationsprocesserna. Ett konkret exempel är kansliets eget intranät som lanserades under hösten.

6.2Uppföljning och utvärdering

I Arvsfondsdelegationens uppgifter ingår att ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av stöd som beviljats. Att få tillgång till djupare kunskap om vad projekt resulterade i samt deras styrkor och brister i olika avseenden torde utgöra en viktig del i Arvsfondsdelegationens möjligheter att aktivt styra sitt fortsatta arbete och hanteringen av ansökningar. Även riksdag, regering, myndigheter, landsting, kommuner och olika intresseorganisationer med flera kan ha intresse av projekten och de resultat som uppnåtts.

Utvärderingsverksamheten bedrivs genom att delegationen anlitar etablerade utvärderare och forskare för att följa projekten. Därmed kan resultaten, förutom att synliggöra de kunskaper och erfarenheter som organisationer och föreningar skaffar sig i projekten, också ta tillvara den nya kunskapen inom forskningen. De forskare som för närvarande anlitas representerar en rad olika forskningsdiscipliner som antropologi, socialt arbete och statskunskap.

Från och med 2008 gör kansliet en särskild uppföljning av vilka projekt som riktar sig till enbart män respektive kvinnor och antal projekt som har manliga respektive kvinnliga projektledare. I de närmare tvåhundra projekt som slutredovisades under 2009 leds dubbelt så många projekt av kvinnor som av män. Det finnas ingen större skillnad i vilken typ av organisationer eller vilken typ av verksamhet som män respektive kvinnor är projektledare för.

6.2.1Uppföljning av enskilda projekt

Organisationer och föreningar som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden ska efter varje avslutat projektår redovisa projektet. Redovisningar från avslutade projekt granskas och kategoriseras i fyra olika grupper utifrån den egna slutredovisningen och i kompletterande diskussioner med kansliet. Kategoriseringen avser inte att bedöma om projekten är bra eller dåliga, utan syftar till att ge kunskap om vilka spår, resultat eller effekter som arvsfondsmedlen har lämnat.

Kategori 1, Projekt som inte lämnar några spår

Sju av de redovisade projekten lyckades inte genomföra den verksamhet de beviljats medel för, bland annat för att de inte lyckats nå ut till den målgrupp som avsågs. Andra orsaker till misslyckande uppges vara organisationens interna svårigheter eller att samarbete med andra, för projektet viktiga aktörer, inte lyckats etableras.

26

Kategori 2, Projekt som genomfört den verksamhet som planerats 

Skr. 2009/10:145 

I denna kategori finns projekt som har gjort precis det som stod i projekt- 

planen. Som exempel kan nämnas projekt som arbetat med information 

och stöd av olika slag såsom att arbeta med traumatiserade barn, att bryta spelberoende eller projekt för att unga med funktionsnedsättning ska kunna delta i sport och idrottsverksamhet. Dessa projekt har genomförts, men inte lämnat några synliga spår i det fortsatta arbetet.

Kategori 3, Erfarenheterna från projektet lever vidare

I denna kategori finns projekt där man exempelvis har tagit fram en metod eller en handlingsplan som nu används i organisationen. Erfarenheterna tas tillvara, men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning det sker. Majoriteten av de projekt som 2009 återfinns i denna kategori handlar om nya arbetssätt och information. I många av projekten går metod och information hand i hand. Ett exempel på detta är Riksförbundet Attentions projekt där förbundet vill uppmärksamma att neuropsykiatrisk funktionsnedsättning som ADHD, Aspergers syndrom och Tourettes syndrom är funktionsnedsättningar som inte växer bort.

Kategori 4, Verksamheten lever vidare

I denna kategori återfinns projekt där verksamheten lever vidare. De finansieras av organisationen själv eller helt eller delvis av kommunala, landstingskommunala eller statliga medel. Ett exempel på sådana projekt som slutredovisats under året är Föreningen Bryggans verksamhet, Gråfäll, för barn och ungdomar vars föräldrar är föremål för kriminalvården. Norrköpingsanstalten arbetar nu efter denna modell. Ett annat exempel är Sensus Studieförbund med projektet Att främja islamsk fredskultur, vars syfte är att utbilda muslimska cirkelledare och föredragshållare, så kallade fredsagenter, i islamsk fredskultur. Fredsagenterna finns nu i fem regioner runt om i landet och håller på att sprida verksamheten ute i Europa. Verksamheten finansieras idag av Sensus tillsammans med Sveriges Kristna Råd.

Av de sammanlagt 31 projekt som lever vidare finansieras 21 stycken av offentlig sektor. De verksamheter som bedrivs handlar i huvudsak om olika metoder som tagits fram men också om information och stöd. Majoriteten av projekten riktar sig till personer med funktionsnedsättning.

Kansliets genomgång av de 183 slutredovisningar som inkom under 2009 utmynnar i följande kategorisering av projektens överlevnadsgrad. Tabell 17 visar att i 81 projekt, eller 44 procent, lever erfarenheterna från projekten vidare.

Tabell 17 Projektens överlevnad

Överlevnadskategori 

1 

2 

3 

4 

Antal projekt 

7 

95 

50 

31 

27

6.2.2 

Utvärdering 

Skr. 2009/10:145 

Sex utvärderingar som omfattar 191 projekt har avslutats under 2009. I det följande redovisas kortfattat de viktigaste slutsatserna i respektive utvärdering. Några utvärderingar omfattar ett enda projekt, andra uppdrag innebär utvärdering av flera projekt på samma tema. Se vidare Arvsfondsdelegationens webbplats.

Checklistor, tålamod och gemenskap – stöd till föräldrar med intellektuella begränsningar

Projektet FIB – stöd till föräldrar med intellektuella begränsningar fick stöd ur Arvsfonden åren 2005–2008. Syftet med projektet har varit att utveckla kunskap om och stöd och hjälpinsatser till familjer där en eller båda föräldrarna har en intellektuell begränsning. Detta för att minska risken för att barn far illa.

Studien visar att självkänslan ökar och kommunikationen fungerar bättre för de föräldrar som får hjälp i hemmet. Föräldrarna uppger också att gruppverksamheten där de får möjlighet att utbyta erfarenheter med andra vuxna som lever i liknande situationer har gett dem tillgång till ett större nätverk och ett deltagande i en gemenskap.

Förortens sociala kapital – en utvärdering av Lugna gatan i Göteborg och Malmö

Utvärderingen syftade till att undersöka de erfarenheter som gjorts inom Fryshuset, KFUM[REDACTED_EFTERNAMN] i Stockholms, projekt Lugna gatan, vid etableringen i Göteborg och Malmö under åren 2007–2009. Lugna gatans mål är att skapa möjligheter för ungdomar att bli delaktiga i skapandet av harmoniska bostadsmiljöer och utvecklas i respekt och ansvarstagande för den egna hemmiljön. Lugna gatans verksamhet har fungerat som en vändpunkt för många av de ungdomar som utbildats till värdar inom projektet. I både Göteborg och Malmö har många värdar fått en anställning och på så sätt integrerats från ett utanförskap i form av arbetslöshet, socialbidrag och kriminalitet. Studien visar att frivilligorganisationer kan stärka ungdomars livsvillkor och åstadkomma en positiv förändring i samarbete med offentliga insatser.

Kulturell och språklig revitalisering bland romska barn och ungdomar – en väg till självorganisering

Relativt få organisationer bildade på etnisk grund har sökt medel ur Arvsfonden genom åren. Ett undantag är romska organisationer och föreningar, som mellan åren 1996 och 2009 beviljats medel för 27 projekt. Majoriteten av projekten har genomförts av romska föreningar och organisationer i storstadsregionerna Stockholm och Malmö. Genom projekten har det bland annat startats en romsk förskola som idag drivs av föräldrarna själva, samt en rad romska mötesplatser för såväl barn, ungdomar som vuxna. Genom projekten har ett antal unga romer

28

gått vidare till arbete och studier. Arvsfondsprojekten har varit ett viktigt Skr. 2009/10:145 bidrag i att erövra det organisationskapital som föreningsarbete innebär.

Stackars flickor i en bristfällig skola – utvärdering av projekt avsedda att utveckla skolans arbete med sexualitet och samlevnad

Många av de projekt som söker medel ur Arvsfonden har för avsikt att samarbeta med skolan. Erfarenheter från sådana projekt visar att det inte är helt lätt att få tillträde till skolans värld. Därför har Arvsfondsdelegationen låtit utvärdera 29 projekt som under åren 1995–2006 beviljades medel för att utveckla skolans arbete med sexualitet och samlevnad.

Utvärderingen visar att flickorna inte vill kännas vid den vanliga bilden av att de skulle vara i behov av stärkande aktiviteter. Samtidigt är de väldigt nöjda med projekten de deltagit i. De har exempelvis fått möjlighet att spegla sig själva med andra, de har träffat goda förebilder i vuxna och de har erbjudits en annan arena än skolan där de fått prata om normer, värderingar och självbilder. En annan positiv erfarenhet har varit att de mött flickor från andra miljöer och med andra uppväxtvillkor än de egna.

6.3Erfarenhetsspridning

Som nämnts under avsnitt 6.1 informerar Arvsfondsdelegationen löpande och på olika sätt om sin verksamhet och om projekten. Målet för Arvsfondsdelegationens arbete med erfarenhetsspridning är att sprida resultaten till i första hand organisationer som bedriver ideell verksamhet och till bl.a. kommuner och landsting för att de ska kunna ta till sig och börja använda nya metoder och modeller som utvecklats med stöd ur Allmänna arvsfonden. Även de projekt som inte helt lyckats uppnå sitt mål kan ge viktig kunskap.

Att sprida kunskaper och erfarenheter från projekten är i första hand en uppgift för de organisationer som får projektstöd. I anvisningarna för ansökan understryks därför att projektansökan bör innehålla en plan för dokumentation och erfarenhetsspridning. Erfarenheter från avslutade projekt sprids även till berörda handläggare inom Regeringskansliet. Arvsfondsdelegationen bidrar till att främja extern erfarenhetsspridning genom hemsidan www.arvsfonden.se. I Arvsfondsdelegationens projektdatabas redovisas projekt utifrån projektområde, län och målgrupp. Det finns även möjlighet till fritextsökning. Genom erfarenhetsspridningen kan kontakter knytas mellan pågående projekt på olika platser i landet. Tips och idéer kan erhållas genom avslutade projekt som också redovisas i databasen.

Rapporterna från de utvärderingar som avslutats under året finns publicerade i fulltext på webbplatsen. De presenteras också vid seminarier där utvärderarna tillsammans med ett antal projekt delger sina resultat och erfarenheter. Seminarierna vänder sig till Regeringskansliet, myndigheter och organisationer samt de projekt som ingår i studien. Under 2009 hölls fyra seminarier. Sammanlagt har 245 personer från Regeringskansliet, riksdagen, myndigheter och organisationer deltagit i seminarierna.

29

Under 2009 har fyra utvärderingar påbörjats. Tre av dessa avser projekt Skr. 2009/10:145 där en forskare följer verksamheterna från starten; satsningarna Fördel

barn och Vi deltar och projektet Livsstilshus, som drivs av Riksorganisationen Kriminellas Revansch i Samhället. En utvärdering är tematisk. Den berör ett trettiotal projekt som vänder sig till äldre med funktionsnedsättning.

På Arvsfondsdelegationens webbplats finns information om pågående och avslutade utvärderingar. Under 2009 har slutrapporter från slutredovisade utvärderingar och information om utvärderingsverksamheten laddats ner 35 000 gånger.

7 

Regeringens bedömning av 

Arvsfondsdelegationens verksamhet och 

utveckling 

Regeringens bedömning: Arvsfondsdelegationen fördelade 478 mil- 

joner i projektmedel under 2009, vilket är det högsta belopp som 

någonsin fördelats inom ramen för verksamheten. Stödet har fördelats 

på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom 

ramen för de av regeringen prioriterade områdena. Arvsfondsdelega- 

tionens verksamhet har generellt utvecklats positivt och i enlighet med 

den reform som genomfördes den 1 juli 2004. Regeringen välkomnar 

de särskilda satsningar för barns och ungdomars delaktighet och 

inflytande som Arvsfondsdelegationen lanserat under året. 

Regeringen konstaterar att medelstilldelningen till förmån för mål- 

gruppen barn har ökat under året, men att den fortfarande är låg i jäm- 

förelse med de övriga målgrupperna. Det är önskvärt att antalet in- 

komna och beviljade ansökningar med ändamål att främja verksamhet 

till förmån för barn ökar framöver. 

Slutligen gör regeringen bedömningen att Arvsfondsdelegationen 

bör överväga att presentera sin strategi för uppföljning och utvärdering 

av beviljade stöd i ett sammanhållet dokument i syfte att stärka och 

förtydliga mål och metoder för detta arbete. 

Skälen för regeringens bedömning: Regeringen ska enligt lagen 

(1994:243) om Allmänna arvsfonden ange den kommande inriktningen 

av fondens stödgivning. Det gör regeringen bl.a. genom att ange sådana 

prioriterade områden som är angelägna att utveckla. I sin skrivelse till 

riksdagen 2007 avseende medel fördelade 2006 angav regeringen nya 

prioriterade områden. Dessa prioriteringar har gällt sedan 2008. Av Arvs- 

fondsdelegationens verksamhetsberättelse för 2009 framgår att nästan 

391 miljoner kronor av de beslutade medlen gick till projekt inom de 

prioriterade områdena, en ökning med 187 miljoner kronor jämfört med 

2008. Det innebär att 82 procent av de av Arvsfondsdelegationen 

beslutade medlen för året tillföll ett prioriterat område, att jämföra med 

54 procent 2008. Regeringen bedömer det som positivt att de prioriterade 

områdena har fått ett tydligare genomslag i Arvsfondsdelegationens för- 

delning av projektmedel. 

30 

Regeringen bedömer att kostnaderna för administration för Arvsfondsdelegationen är rimliga i förhållande till de medel som myndigheten beslutar om, se avsnitt 2.4. Antalet ansökningar om medel från arvsfonden har ökat över de senaste fem åren, vilket tyder på att de informationssatsningar som Arvsfondsdelegationen löpande genomför ger goda resultat. Arvsfondsdelegationen bör även fortsättningsvis arbeta för att säkerställa att verksamheten bedrivs kostnadseffektivt.

Arvsfondsdelegationen redovisar även den geografiska fördelningen av beviljade medel. Mer än hälften, 270 miljoner kronor, av de medel som beslutades under året gick till lokala och regionala projekt. Resterande medel gick till nationella projekt. Det innebär att finansieringen av lokala och regionala projekt ökade med 90 miljoner kronor, eller 50 procent under 2009. Vad gäller de regionala projekten är det tydligt att storstadsområdena både har flest avslag och flest beviljade ansökningar och det är också de som fått störst summa projektmedel beviljade. Det framstår som rimligt att medelsfördelningen, åtminstone i viss utsträckning, återspeglar antalet föreningar och invånare i landets olika regioner. Samtidigt beviljades projekt i samtliga län medel ur Allmänna arvsfonden 2009, vilket är en positiv förändring jämfört med 2008. Detta tyder på att Arvsfondsdelegationens särskilda informationsinsatser till föreningsansvariga i kommuner vars föreningsliv får litet stöd ur fonden, ger resultat.

Tilldelningen av medel ökade under 2009 för samtliga målgrupper. Den största ökningen skedde bland projekt till förmån för målgruppen ungdomar, där ökningen är 73 miljoner kronor jämfört med året innan. Medelstilldelningen till förmån för målgruppen personer med funktionshinder har ökat med 14 miljoner kronor och för målgruppen barn med 15 miljoner kronor. Vad gäller målgruppen barn har antalet beviljade projekt dock ökat med endast tre stycken. Arvsfondsdelegationen bör analysera vad den mindre mängden ansökningar gällande denna målgrupp i förhållande till övriga målgrupper har sin grund i. Eventuellt kan speciellt riktade informationsinsatser övervägas i syfte att öka antalet projektansökningar av hög kvalitet i syfte att främja verksamhet för och med barn 0–12 år.

Arvsfondsdelegationen införde 2007 ett system för jämställdhetsredovisning av de projekt som beviljats medel. I de närmare tvåhundra projekt som slutredovisats under året var omkring två tredjedelar av projektledarna kvinnor och en tredjedel män. Det var ingen större skillnad när det gäller vilken typ av organisationer eller verksamheter som kvinnor och män var projektledare för.

Av de projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade stöd till under 2009 riktar sig 28 stycken till enbart män eller enbart kvinnor. Av dessa riktar sig 11 stycken till pojkar och män, varav tre genomförs av mansorganisationer. Alla utom ett projekt, som inriktar sig på pojkars engagemang i jämställdhetsarbetet, har till syfte att stödja pojkar och män på olika sätt. Exempel på detta är att stärka mäns självförtroende, psykoterapimottagning för unga män, hjälpa unga män som vill lämna kriminella gäng och jourverksamhet. Av de 17 projekt som riktar sig till enbart flickor och kvinnor drivs fyra av kvinnoorganisationer. Sju projekt handlar om mäns våld mot kvinnor.

I förra årets skrivelse angav regeringen att rutinerna för Arvsfondsdelegationens jämställdhetsredovisning bör kunna utvecklas och bli mer

Skr. 2009/10:145

31

kvalificerad. Under 2009 inledde Arvsfondsdelegationens kansli ett Skr. 2009/10:145 arbete med att utveckla myndighetens handläggning, uppföljning och

utvärdering av projekten ur ett genusperspektiv. Det är därför regeringens förhoppning att i nästa års skrivelse kunna återkomma med en mer kvalificerad jämställdhetsredovisning av de projekt som beviljats medel ur fonden.

Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. I dag redogör Arvsfondsdelegationen i sin verksamhetsberättelse för hur utvärderingarna struktureras. I syfte att stärka och förtydliga mål och metoder för arbetet med uppföljning och utvärdering, anser regeringen att delegationen bör överväga att även presentera denna strategi i ett särskilt dokument.

7.1Analys av fördelningen av stöd 2009 till verksamhet till förmån för barn under 12 år

Regeringen har i tidigare skrivelser angivit att det är önskvärt med fler 

projekt som rör barn i åldrarna 0–12 år. Utvecklingen har i detta av- 

seende varit svagt positiv under året. Under 2009 ökade både fördel- 

ningen av stöd och antalet projekt till förmån för målgruppen. Cirka 

95 miljoner kronor fördelades vilket innebär en ökning med 15 miljoner 

kronor jämfört med 2008. Antalet projekt ökade något under 2009; från 

90 till 93 stycken. Antalet ansökningar rörande projekt för barn i åldrarna 

0–12 år, som inkommit till Arvsfondsdelegationen, har också fortsatt att 

öka; under 2008 inkom 423 ansökningar och under 2009 inkom 522 an- 

sökningar. 

Arvsfondens särskilda satsning Fördel barn, till förmån för målgruppen 

0–12 år, pågår under 2009–2012. Målsättningarna med satsningen är att 

pröva olika former av utvecklingsprojekt och insatser som ska verka 

främjande och stärkande för barn i särskilt utsatta situationer eller som är 

i risk att hamna i utsatta situationer, att stimulera till samarbete, utifrån 

barnets bästa, mellan ideell sektor och offentliga huvudmän, att pröva 

nya metoder, arbetsformer och modeller som ska leda till ökad delaktig- 

het och inflytande för barn samt att öka kunskapen och medvetenheten 

om barnets rättigheter och behov enligt barnkonventionen, såväl bland 

barn som vuxna. Inom ramen för satsningen finns 30 miljoner kronor 

avsatta under projekttiden. Regeringen ser positivt på att det inom ramen 

för satsningen under 2009 beviljats cirka 28 miljoner kronor till 24 pro- 

jekt till målgruppen 0–12 år. 

Regeringen kan vidare konstatera att medel till projekt under året 

beviljats till samtliga av de för målgruppen prioriterade områden som 

regeringen lyft fram. Det är till exempel glädjande att antalet kultur- 

projekt har mer än fördubblats jämfört med 2008. Regeringen uttalade i 

föregående års skrivelse att det behövs ett fortsatt utvecklingsarbete när 

det gäller att finna framgångsrika arbetssätt för att genomföra barnkon- 

ventionens intentioner på lokal nivå i frågor som rör barn och unga. Det 

är därför glädjande att kunna konstatera att antalet projekt som beviljats 

medel för det prioriterade området Information och tillämpning av barn- 

konventionen under 2009 fördubblats. 

32 

Antalet projekt för andra projektändamål till förmån för målgruppen 0– Skr. 2009/10:145 12 år har emellertid samtidigt minskat under året. Antalet projekt för

målgruppen har därför totalt sett endast ökat med tre stycken trots den särskilda satsningen Fördel barn och den stora ökningen av projekt inom det prioriterade området Information och tillämpning av barnkonventionen.

Det är önskvärt att antalet inkomna och beviljade ansökningar med ändamål att främja verksamhet till förmån för barn ökar framöver. Arvsfondsdelegationen bör därför analysera vad den mindre mängden ansökningar gällande denna målgrupp i förhållande till övriga målgrupper har sin grund i.

En bärande tanke i barnkonventionen och i regeringens barnrättspolitik är att barn ska ges förutsättningar att komma till tals i frågor som rör dem. För att ge barnet goda förutsättningar att komma till tals krävs det att ansvariga aktörer har kunskap om hur denna rättighet ska förverkligas i den egna verksamheten. Det innebär att det måste finnas kunskap om och utarbetade arbetssätt för hur barnets åsikter på bästa sätt kan inhämtas, beroende på barnets ålder och mognad samt situation. Det är viktigt att miljön känns trygg för barnet och att metoder och arbetssätt är väl anpassade utifrån barnets förutsättningar. Det innebär att barnets rätt att uttrycka sina åsikter och få möjlighet att höras inte begränsas till tal utan kan inhämtas genom olika uttrycksmedel. I alla beslut som rör barn ska det framgå hur barnets åsikter har inhämtats och beaktats. Det är angeläget att organisationerna redovisar hur barnkonventionens intentioner har tillämpats och uppfyllts inom ramen för projekten samt att en uppföljning och utvärdering av denna del görs som en del i att mäta kvaliteten i projekten.

En bedömning av projektens så kallade brukardelaktighet ska enligt Arvsfondens kriterier göras. Det innebär en bedömning av t.ex. barns och ungas egen delaktighet i planeringen och genomförandet av projekten. I utvärderingsarbetet har delegationen identifierat brukardelaktigheten som en av tre framgångsfaktorer för att ett projekt ska leva vidare efter projekttidens slut. Regeringen ser det som angeläget att projektens brukardelaktighet följs upp och utvärderas systematiskt.

7.2Analys av fördelning av stöd 2009 till verksamhet till förmån för ungdomar 12–25 år

Fördelningen av stöd till målgruppen ungdomar 12–25 år uppgick till 

nästan 235 miljoner kronor under 2009. Detta innebär en ökning i 

medelstilldelning för målgruppen med hela 45 procent jämfört med 2008. 

Antalet projekt som har beviljats medel har ökat från 183 till 213 

stycken. Andelen inkomna ansökningar som beviljas medel har ökat 

kontinuerligt under en femårsperiod, vilket tyder på att kvaliteten i an- 

sökningarna höjts. Regeringen ser mycket positivt på utvecklingen av 

stödet till förmån för målgruppen ungdomar. 

Ökningen av medelstilldelningen för målgruppen kan, som regeringen 

tidigare noterat, i viss utsträckning förklaras av att stöd till projekt till 

förmån för ungdomar med funktionshinder från och med 2006 räknas in 

bland ungdomsprojekten och inte längre redovisas under målgruppen 

33 

personer med funktionshinder. En annan förklaring till ökningen är också Skr. 2009/10:145 de särskilda satsningar på barns och ungdomars delaktighet i kulturlivet

och ungdomars psykiska ohälsa som genomfördes 2004–2008 samt den nya satsningen Vi deltar, vilka medfört personalförstärkningar av arvsfondskansliet. Detta har, tillsammans med informationsinsatser och andra åtgärder, lett till att fler ansökningar gällande målgruppen inkommit till Arvsfondsdelegationen.

Regeringen välkomnar den nya särskilda satsningen Vi deltar som lanserades under året. Dels eftersom ändamålet, att utveckla nya metoder, modeller och mötesplatser för dialog kring demokrati, delaktighet och mänskliga rättigheter, är högst angeläget och dels för att satsningen borgar för en fortsatt god utveckling av stödet till ungdomsprojekt. Satsningen Vi deltar har dessutom flera beröringspunkter med regeringens skrivelse Dialog om samhällets värdegrund (skr. 2009/10:106). De insatser som utgår från skrivelsen avser att verka för social sammanhållning i samhället genom att stimulera till en fördjupad dialog om demokrati och mänskliga rättigheter, framförallt bland unga. Regeringen konstaterar att de medel som avsatts för den särskilda satsningen Vi deltar har fördelats under året.

Genom att understryka att ungdomar ska vara delaktiga i planering och genomförande av alla projekt som rör dem, anser regeringen att Arvsfondsdelegationen tar fasta på att ungdomars kunskaper och erfarenheter är en viktig resurs, vilket är en av utgångspunkterna för ungdomspolitiken. Det är angeläget att beskrivningar av hur denna s.k. brukardelaktighet även kommer till uttryck i utvärderingar och uppföljningar av de verksamheter som beviljats stöd ur fonden.

7.3Analys av fördelning av stöd 2009 till verksamhet till förmån för personer med funktionshinder

Fördelningen av medel till målgruppen personer med funktionshinder uppgick 2009 till nästan 149 miljoner kronor fördelat till 140 olika projekt (se tabell 14). Det är en ökning med cirka 14 miljoner kronor (10 procent) jämfört med året innan. Antalet projekt har dock minskat från 156 till 140 projekt mellan 2008 och 2009. Den största förändringen i fördelningen mellan olika ändamål uppvisar ändamålet Kultur. Tilldelade medel ökade från 7 miljoner kronor under 2008 till 15 miljoner kronor under 2009.

Tilldelade medel för projekt inom det prioriterade området, att göra konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning känd, ökade från 5 miljoner kronor 2008 till 11 miljoner kronor 2009.

Det bör i detta sammanhang påpekas att projekt som riktar sig till barn och ungdomar med funktionshinder sedan 2006 redovisas under rubriken verksamhet till förmån för barn under 12 år respektive ungdomar 12-25 år. Under året har 44 projekt som rör barn med funktionshinder fått

stöd ur fonden, motsvarande nästan 41 miljoner kronor Vidare 

har 

48 projekt till stöd för ungdomar med funktionshinder fått stöd 

med 

48 miljoner kronor. Om även dessa projekt skulle räknas in under rubriken funktionshinder uppgår totalsumman för målgruppen till 237 miljo-

34

ner kronor. Det utgör 50 procent av det totala belopp som utbetalas under Skr. 2009/10:145 2009. Detta är ett tillfredsställande resultat enligt regeringen.

Under perioden 1994–2009 har 44 projekt relaterade till funktionsnedsättningen dövblindhet beviljats medel ur Arvsfonden. Projekten omfattar livets alla faser från det lilla barnet med dövblindhet till äldregruppen samt anhöriga till dessa grupper. De utvärderade projekten visar hur den ideella sektorn, i det här fallet brukarorganisationen Förbundet Sveriges Dövblinda (FSDB), på ett systematiskt sätt arbetar för att påverka och förändra samhället i riktning mot ökad delaktighet för personer med dövblindhet. De visar också på brukarinflytande inte enbart i projekten utan även i samhällsutvecklingen i stort.

Regeringen noterar att äldre personer omfattas av många projekt till förmån för personer med funktionsnedsättning även om inte äldre är en utpekad målgrupp för Allmänna arvsfondens verksamhet. Utöver att det beslutas om medel till ett antal projekt som avser personer som är äldre, omfattas äldre personer av många projekt inom området funktionshinder eftersom t.ex. demens, synskador, hörselskador, rörelsehinder och de flesta andra funktionsnedsättningar är vanligast förekommande i högre åldrar. Under 2009 fick sex projekt som riktar sig direkt till äldre personer med funktionsnedsättning stöd ur fonden. Den totala summan av projektstöd uppgick till nästan åtta miljoner kronor. Detta är helt i överensstämmelse med regeringens bedömning av hur medlen kan användas.

8Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna arvsfonden från och med 2009

8.1Inriktning

8.1.1 Barnrättspolitik

Regeringens politik för barnets rättigheter syftar till att ta till vara och 

stärka barnets rättigheter och intressen i samhället, med utgångspunkt i 

konventionen om barnets rättigheter (barnkonventionen). För att förtyd- 

liga detta syfte beslutade regeringen i budgeten för 2009 att i fortsätt- 

ningen rubricera området som barnrättspolitik istället för som tidigare 

barnpolitik. Den nationella barnrättspolitiken utgår från målet att barn 

och unga ska respekteras och ges möjlighet till trygghet och utveckling 

samt delaktighet och inflytande. Med barn avses alla personer under 

18 år. Regeringen arbetar strategiskt med att stärka barnets rättigheter i 

enlighet med barnkonventionen på olika nivåer och områden i samhället. 

Barnets bästa ska vara vägledande vid allt beslutsfattande. Inget barn 

får diskrimineras och barn och unga ska tillåtas att utvecklas i sin egen 

takt. Föräldrarna har ansvaret för barnets vård och fostran och samhället 

ska bidra till att stödja föräldrarna så att alla barn garanteras trygga och 

goda uppväxtvillkor. Barns egna upplevelser, synpunkter och erfaren- 

heter av vad som är utvecklande och nyskapande är viktigt. Dessa princi- 

per är viktiga för barns och ungas uppväxtvillkor och bör även fortsätt- 

ningsvis vara viktiga för Arvsfondsdelegationens fördelning av medel till 

verksamhet för barn. Frivilliga organisationer kan aktivt bidra med verk- 

35 

samheter som riktar sig till barn och deras föräldrar liksom till särskilt Skr. 2009/10:145 utsatta grupper och fånga upp deras specifika behov.

8.1.2Ungdomspolitik

Målen för den nationella ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande. Dessa mål antogs av riksdagen i december 2007 (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58). Ungdomspolitiken ska ge ett helhetsperspektiv på ungas livssituation och syftar till att alla ungdomar ska ha goda möjligheter och förutsättningar att utvecklas samt ha inflytande över sin vardag. Detta bör utgöra en utgångspunkt i arbetet för fondens målgrupp ungdomar mellan 12–25 år.

Unga människors erfarenheter och kunskaper är en viktig resurs, och en viktig del av samhällets utveckling. Ungdomar är inte bara en resurs på tillväxt för framtiden utan ungdomars kunskaper, erfarenheter, värderingar och perspektiv är också viktiga här och nu. En central utgångspunkt för regeringens ungdomspolitik är därför ungdomars möjlighet till inflytande och delaktighet. Ungas egna organisationer utgör en viktig kanal för ungdomar att söka sina egna vägar till delaktighet och inflytande lokalt, nationellt och internationellt.

8.1.3Handikappolitik

De nationella målen för handikappolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet samt jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Det handikappolitiska arbetet ska inriktas särskilt på att

-identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder,

-förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionshinder,

-ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar

för självständighet och självbestämmande.

Målen och inriktningen antogs av riksdagen den 31 maj 2000 i samband med att en tioårig nationell handlingsplan för handikappolitiken beslutades. I april 2010 överlämnade regeringen en skrivelse (Skr. 2009/10:166) till riksdagen med inriktningsmål för den fortsatta handikappolitiken efter 2010. Dessa bör utgöra en utgångspunkt i arbetet för fondens målgrupp personer med funktionshinder.

Regeringens prioriteringar inom verksamheten till förmån för personer med funktionshinder tar sin utgångspunkt i de handikappolitiska målen. Sverige ratificerade den 15 december 2008 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionen trädde ikraft för Sveriges del den 14 januari 2009. Regeringen förde in ökad kännedom om konventionen som ett nytt prioriterat område för två år sedan, se vidare under avsnitt 8.2 Prioriterade områden.

36

8.2 

Prioriterade områden 

Skr. 2009/10:145 

Regeringen valde att kraftigt reducera antalet prioriterade områden i regeringens skrivelse till riksdagen avseende medel fördelade 2006 (Skr.2006/07:125). Detta för att öka tydligheten gentemot Arvsfondsdelegationen och underlätta för organisationer att ansöka. De prioriteringar som angavs förra året ligger fast för 2011.

Samtliga prioriteringar gäller för fondens tre målgrupper om inget annat anges. Detta eftersom de tre målgrupperna har mycket gemensamt och att ett projekt kan beröra fler än en av målgrupperna. Regeringen vill i sammanhanget understryka att målgruppen personer med funktionshinder även omfattar vuxna och äldre personer.

Utöver nedan angivna områden bör medel liksom tidigare kunna ges till utvecklingsprojekt inom områden som i dag inte kan förutses. Det är angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utvecklingsprojekt inom nya områden. Projekten kan dessutom ha sammansatta syften och omfatta flera av fondens målgrupper.

Projekt som syftar till att göra konventionen och barnets rättigheter känd och tillämpad

Det är angeläget att konventionen om barnets rättigheter genomförs och att dess målsättning blir känd och tillämpad på olika nivåer i samhället, särskilt i barns och ungas vardag, bland olika yrkesgrupper och bland beslutsfattare. I detta ingår att integrera och synliggöra barnperspektivet i projekt för ökad delaktighet och ökat inflytande i skolan, inom socialtjänsten, inom hälso- och sjukvården, inom rättsväsendet, i kultur- och samhällslivet, inom fysisk planering och i barns lek- och utemiljö. Det är viktigt att medel från arvsfonden kan bidra till att finna former och vidareutveckla metoder och arbetssätt som ger varje barn möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet i frågor som berör honom eller henne.

Demokrati och delaktighet

Det är viktigt att stärka målgruppernas inflytande i samhället på lokal, regional och nationell nivå. Ungdomars möjlighet till att utveckla nya former att organisera sig och bedriva samhällsinriktat arbete bör särskilt prioriteras, liksom utvecklingen av metoder för jämställdhets- och mångfaldsarbete i målgruppernas intresseorganisationer. Även projekt som syftar till att öka ideella organisationers kunskap om mänskliga rättigheter och arbete mot diskriminering i alla former bör prioriteras. Det är också angeläget att uppmärksamma projekt som syftar till att ta bort de hinder för full delaktighet och jämlikhet i samhället som finns för kvinnor och män med funktionshinder samt till att stärka barns, ungdomars och funktionshindrade personers möjligheter att bryta eventuellt utanförskap.

37

Föräldrastöd och främjande av ett stärkt föräldraskap 

Skr. 2009/10:145 

Olika metoder för föräldrautbildning och föräldrastöd behöver prövas 

och utvecklas i syfte att främja hälsa och att förebygga ohälsa bland barn 

och ungdomar. Det är särskilt angeläget att uppmärksamma projekt som 

syftar till att utveckla formerna för ett universellt förebyggande föräldra- 

stöd, dvs. att alla föräldrar erbjuds samma möjligheter till stöd och hjälp. 

Detta kan bidra till att vända den negativa utvecklingen av barns och 

ungdomars psykiska och fysiska hälsa. Stöd och hjälp i föräldraskapet 

dvs. den process där föräldrar engagerar sig i sitt barn och i att ge det 

fysisk och känslomässig omsorg, näring och skydd, kan öka andelen barn 

som har goda relationer med föräldrarna och därigenom öka barns möj- 

ligheter till god hälsa och ett gott liv. 

Vidare är det angeläget att uppmärksamma att föräldrars behov av stöd 

kan skifta under olika perioder av barnets uppväxt, samt att unga föräld- 

rar kan vara i behov av särskilt stöd. Det behövs därutöver ett fortsatt 

utvecklingsarbete för att stärka och stödja barn till föräldrar som miss- 

brukar eller lider av psykisk sjukdom samt barn till föräldrar med psy- 

kiska eller fysiska funktionshinder. 

Främjande av psykisk och fysisk hälsa 

Det är angeläget att pröva modeller där ideella organisationer, själva eller 

tillsammans med offentliga samhällsorgan, kan utveckla verksamhet för 

att förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos fondens målgrupper. Här 

ingår t.ex. projekt som leder till att stärka ungdomars motstånd mot nar- 

kotika, alkohol, dopning och tobak. Även projekt som arbetar med att 

stärka unga personers identitet, självbild, självförtroende och tillit till sin 

egna förmåga bör ges fortsatt prioritet liksom projekt som förebygger 

eller motverkar övervikt och fetma hos barn, unga och personer med 

funktionshinder. 

Satsningar mot våld, mobbning och trakasserier 

Det är viktigt att förebygga våld, mobbning och trakasserier samt stärka 

stödet till brottsoffer inom fondens målgrupper. Projekt som syftar till att 

motverka våld, mobbning eller trakasserier på grund av kön, etnicitet, 

sexuell läggning eller funktionshinder bör uppmärksammas särskilt. Här 

innefattas även projekt som syftar till att motverka mobbning och annan 

kränkande behandling på Internet eller via mobiltelefon mot barn, unga 

och personer med funktionsnedsättning. Det är också angeläget med stöd 

till projekt för att utveckla nya metoder för stöd till barn och unga som 

utsatts för våld eller som bevittnat våld i hemmiljön samt till projekt som 

syftar till att motverka mäns våld mot unga kvinnor och kvinnor med 

funktionshinder. Här ingår även sådana projekt som arbetar med att före- 

bygga eller motverka hedersrelaterat våld och förtryck. 

38

Delaktighet i kulturlivet 

Skr. 2009/10:145 

Projekt som utvecklar barns, ungdomars och funktionshindrade personers 

möjlighet till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och till eget 

skapande bör ges fortsatt prioritet. Även projekt som syftar till att ut- 

veckla långsiktig samverkan mellan kulturinstitutioner och ideellt före- 

ningsliv bör uppmärksammas. Det är också angeläget med stöd till barns 

och ungas språkutveckling. 

Ökat tillträde till arbetsmarknaden 

Projekt som syftar till att finna metoder för att öka tillträde till arbets- 

marknaden för ungdomar och för personer med funktionshinder bör ges 

fortsatt prioritet. Det är också angeläget med stöd till satsningar för att 

tidigt ge barn och unga, med eller utan funktionsnedsättning, kunskap om 

och erfarenhet av arbetslivet. Projekt som syftar till att utveckla formerna 

för en bättre matchningsprocess och de projekt som riktar sig till unga 

som står långt från arbetsmarknaden bör uppmärksammas särskilt. 

Projekt som syftar till att göra konventionen om rättigheter för personer 

med funktionsnedsättning känd 

En angelägen fråga är att öka kunskapen och medvetenheten i samhället 

om rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. Medel från 

arvsfonden kan bidra till att finna former och vidareutveckla metoder och 

arbetssätt som ger kvinnor och män, flickor och pojkar med funktions- 

nedsättning möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet. 

39

Resultaträkning 

Skr. 2009/10:145 

Bilaga 1 

ALLMÄNNA ARVSFONDEN 

Fondnr 

Org. nummer [REDACTED_PERSONNUMMER]

6103 

Tkr 

Not 

2009 

2008 

INTÄKTER 

Influtna arvsmedel 

475 964 

350 102 

Återvunna rättegångskostnader 

225 

13 

SUMMA INTÄKTER 

476 189 

350 115 

KOSTNADER 

Restituerade arvsmedel m.m. 

1 

–37 202 

–31 053 

Förvaltning och administration 

2 

–39 580 

–31 504 

Övriga externa kostnader 

0 

–1

SUMMA KOSTNADER 

–76 782 

–62 558 

RESULTAT FÖRE FINAN- 

SIELLA INTÄKTER OCH 

KOSTNADER 

399 407 

287 557 

FINANSIELLA INTÄKTER 

Ränteintäkter 

234 

1 411 

Ränteintäkt vid försäljning 

andelar räntekonsortium 

1 811 

376 

Utdelning räntekonsortium 

35 333 

45 662 

Utdelning aktiekonsortium 

91 173 

123 337 

Utdelning aktieindexkonsortium 

11 321 

18 150 

SUMMA 

139 872 

206 469 

FINANSIELLA KOSTNADER 

Räntekostnad vid köp andelar 

räntekonsortium 

–976

–672

Valutakursdifferenser 

–11

0 

SUMMA 

–987

–672

RESULTAT FÖRE REALISA- 

TIONSVINSTER OCH FÖR- 

LUSTER 

538 292 

493 354 

REALISATIONSVINSTER 

Resultat vid försäljning aktie- 

konsortium 

16 610 

387 869 

Resultat vid försäljning ränte- 

konsortium 

605 

0 

SUMMA 

17 215 

387 869 

40 

REALISATIONSFÖRLUSTER 

Skr. 2007/08:145 

Resultat vid försäljning ränte- 

Bilaga 1 

konsortium 

–462

–5 354 

SUMMA 

–462

–5 354 

RESULTAT EFTER REA- 

LISATIONSVINSTER OCH 

FÖRLUSTER 

555 045 

875 869 

NEDSKRIVNING 

Nedskrivning/återföring 

3 

171 995 

–171 995 

SUMMA 

171 995 

–171 995 

ÅRETS RESULTAT 

727 040 

703 874 

41

Balansräkning 

Skr. 2009/10:145 

ALLMÄNNA ARVSFONDEN 

Bilaga 1 

Fondnr 

Org. nummer [REDACTED_PERSONNUMMER]

6103 

Tkr 

Not 

2009-12-31

2008-12-31

TILLGÅNGAR 

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 

3 

Andelar i räntekonsortium 

940 699 

944 387 

Andelar i aktiekonsortium 

1 293 487 

1 185 704 

Andelar i aktieindexkonsortium 

529 471 

346 155 

SUMMA 

2 763 657 

2 476 246 

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR 

Skattekonto 

8 

0 

Likvida medel 

41 989 

26 047 

SUMMA 

41 997 

26 047 

SUMMA TILLGÅNGAR 

2 805 654 

2 502 293 

EGET KAPITAL OCH 

SKULDER 

BUDGET EGET KAPITAL 

4 

Fondkapital 

1 651 797 

1 419 148 

SUMMA 

1 651 797 

1 419 148 

FRITT EGET KAPITAL 

4 

Utdelningsbara medel 

925 882 

902 975 

SUMMA 

925 882 

902 975 

SUMMA EGET KAPITAL 

2 577 679 

2 322 123 

KORTFRISTIGA SKULDER 

Leverantörsskulder 

4 610 

3 991 

Leverantörsskulder, bidrag 

5 

19 984 

7 699 

Beviljade ej utbetalda bidrag 

6 

198 050 

165 130 

Övriga kortfristiga skulder 

88 

0 

Upplupna kostnader och förut- 

betalda intäkter 

7 

5 242 

3 351 

SUMMA SKULDER 

227 975 

180 170 

SUMMA SKULDER OCH 

EGET KAPITAL 

2 805 654 

2 502 293 

Ställda panter 

Inga 

Inga 

Ansvarsförbindelser 

Inga 

Inga 

42 

ALLMÄNNA ARVSFONDEN 

Skr. 2007/08:145 

Org. nummer [REDACTED_PERSONNUMMER]

Bilaga 1 

NOTBILAGA

Inledande kommentarer och redovisningsprinciper

Kammarkollegiet sköter den ekonomiska förvaltningen av ett antal stiftelser och andra fonder. För förvaltningen har kollegiet bildat ett aktiekonsortium, ett aktieindexkonsortium och ett räntekonsortium. Tillgångarna i respektive konsortium ägs gemensamt av de stiftelser/fonder som har placerat kapital i konsortiet genom köp av andelar. Andelarna är lika stora och medför lika rätt till egendom som ingår i konsortiet. Konsortierna är även i övrigt uppbyggda efter förebild av värdepappersfonder, men de omfattas inte av lagen (2004:46) om investeringsfonder. Sedan konsortierna bildades i slutet av 1980-talet tillämpas följande redovisningsprinciper beträffande andelar i konsortierna.

Värdepapper som ingår i konsortierna värderas med ledning av gällande marknadsvärde. För aktieinstrument avses med gällande marknadsvärde senaste betalkurs vid värderingsdagens slut eller, om sådan saknas, senaste köpkurs. För ränteinstrument avses med gällande marknadsvärde genomsnitt av köp- och säljkurs vid värderingsdagens slut. Om sådana kurser saknas eller om kurserna enligt kollegiets bedömning är missvisande får kollegiet fastställa värden på objektiva grunder.

I respektive stiftelse/fonds bokföring behandlas andelar i konsortierna på samma sätt som andelar i värdepappersfonder. De andelar i konsortierna som tas upp som omsättningstillgångar i balansräkningen är värderade till det lägsta av anskaffningsvärdet och marknadsvärdet på balansdagen. De andelar i konsortierna som tas upp som anläggningstillgångar är värderade till anskaffningsvärdet eller enligt samma princip som omsättningstillgångar i de fall värdenedgången kan antas vara bestående (ÅRL kap 4 § 5).

Inlösen av andelar medför realisationsvinst eller realisationsförlust. Utdelning från konsortierna tas upp som intäkt. Vid utdelning från konsortierna tillämpas principen att utdelningar motsvarar respektive konsortiums direktavkastning. Varken realiserade eller orealiserade värdeökningar delas ut. Anskaffnings- och inlösenvärdet för andelar i räntekonsortiet är marknadsvärdet vid anskaffningsrespektive inlösentidpunkten, dock högst ett s.k. nominellt värde som fastställs för ett år i taget och som ungefär motsvarar marknadsvärdet omedelbart efter det att utdelning lämnats. Om marknadsvärdet vid anskaffningsrespektive inlösentidpunkten överstiger det nominella värdet, betraktas skillnaden som upplupen ränta. Utdelningen från räntekonsortiet justeras med den upplupna räntan.

I det portföljadministrativa systemet beräknas andelsvärdet med 16 decimaler, men i berörda noter nedan är kursen avrundad till fyra decimaler varvid differens kan uppstå.

43

ALLMÄNNA ARVSFONDEN 

Skr. 2009/10:145 

Org. nummer [REDACTED_PERSONNUMMER]

Bilaga 1 

NOTBILAGA 

Not 1 

Restituerade arvsmedel m.m. 

2009 

2008 

Testamente, bättre rätt m.m. 

11 198 

14 448 

Avstående av arv 

19 074 

7 711 

Dödsboförvaltning 

6 164 

7 993 

Rättegångskostnader 

143 

0 

Prel. skatt och sociala avgifter, godemän 

345 

562 

Fastighetsskatt 

277 

339 

37 202 

31 053 

Not 2 

Förvaltning och administration 

Regeringskansliet/Arvsfondsdelegationen 

– Förvaltning 

19 766 

14 025 

– Projekt 

3 215 

320 

– Utåtriktade aktiviteter 

0 

3 247 

22 981 

17 591 

Kammarkollegiet 

– Dödsboavveckling m.m. 

11 615 

11 286 

– Fondförvaltning, baserad på marknads- 

värde 

4 174 

2 072 

– Fondförvaltning, timtaxa 

723 

488 

16 512 

13 845 

Revisionsarvode 

87 

67 

Summa 

39 580 

31 504 

Not 3 

Andelar i ränte- och aktie- 

konsortierna 

Räntekonsortiet 

2009 

2008 

Ingående anskaffningsvärde 

944 387 

1 330 844 

Investeringar 

44 934 

44 989 

Avyttringar 

–48 623 

–431 446 

Utgående anskaffningsvärde 

940 699 

944 387 

Marknadsvärde 

975 064 

959 934 

44

Aktiekonsortiet 

2009 

2008 

Skr. 2007/08:145 

Ingående anskaffningsvärde 

1 185 704 

775 497 

Bilaga 1 

Investeringar 

121 173 

547 337 

Avyttringar 

–13 390 

–137 131 

Utgående bokfört värde 

1 293 487 

1 185 704 

Marknadsvärde 

3 205 244 

2 201 579 

Aktieindexkonsortiet 

Ingående anskaffningsvärde 

518 150 

0 

Investeringar 

11 321 

518 150 

Avyttringar 

0 

0 

Utgående bokfört värde 

529 471 

518 150 

Ingående nedskrivning 

–171 995 

0 

Periodens nedskrivning/återföring 

171 995 

–171 995 

Utgående nedskrivningar 

0 

–171 995 

Utgående bokfört värde efter 

nedskrivningar 

529 471 

346 155 

Marknadsvärde 

531 802 

346 155 

Summa Anläggningstillgångar 

2 763 657 

2 476 246 

Not 4 

Förändringar i eget kapital 

2009 

2009 

2008 

2008 

Bundet eget 

Fritt eget 

Bundet eget 

Fritt eget 

Belopp vid årets 

kapital 

kapital 

kapital 

kapital 

ingång 

1 419 148 

902 975 

1 176 722 

810 227 

Redovisat resultat 

727 040 

703 874 

Kapitalisering av 

influtna arvsmedel* 

43 899 

–43 899 

31 905 

–31 905 

Under året beslutade 

bidrag 

–479 001 

–378 996 

Återföring, ej förbru- 

kade utdelningsbara 

7 515 

9 522 

medel 

Återförda ej 

utnyttjade beslut 

0 

774 

Omföring av realisa- 

tionsvinster 

17 215 

–17 215 

387 869 

–387 869 

Omföring av realisa- 

tionsförluster 

–462

462 

–5 354 

5 354 

Nedskrivning/åter- 

föring 

171 995 

–171 995 

–171 995 

171995 

Belopp vid årets 

utgång 

1 651 797 

925 882 

1 419 148 

902 975 

45 

* Kapitalisering av influtna arvsmedel 

Skr. 2009/10:145 

Influtna arvsmedel 

476 189 

350 102 

Bilaga 1 

Restituerade arvsmedel (enl. not 1) 

–37 202 

–31 053 

438 987 

319 049 

varav 10% till fondkapitalet 

43 899 

31 905 

Not 5 

Leverantörsskulder, bidrag 

2009-12-31

2008-12-31

Mottagare 

Extern utvärdering 

287 

Studiefrämjandet i Kalmar 

700 

Föreningen Hidde Iyo Dhaqan 

500 

Karlskrona kommun 

101 

Föreningen Hidde Iyo Dhaqan 

500 

Sveriges Dövas Riksförbund 

500 

Medborgarskolan Stockholm Opera 

Studio 67 

205 

Medborgarskolan Stockholm Opera 

Studio 67 

205 

SCTS 

675 

Sundsgårdens Folkhögskola 

137 

Stiftelsen KFUM[REDACTED_EFTERNAMN] Fryshuset 

395 

HSO 

728 

Malmö Dövas Förening ”svenske” 

261 

Stiftelsen KFUM[REDACTED_EFTERNAMN] Fryshuset 

435 

Stiftelsen Activa 

500 

Specialpedagogiska Skolmyndigheten 

300 

Föreningen Passalen 

290 

Reumatikerförbundet 

388 

Riksf. för Folkmusik och Dans 

325 

Skellefteå Ridklubb 

706 

Föreningen Skyddsvärnet 

500 

HSO 

1 500 

Sveriges Elevråds Centralorganisation 

575 

HSO Jönköpings län 

475 

Spiritus Mundi 

1 400 

KFUM Göteborg 

500 

Almaeuropa 

610 

Riksförbundet Attention 

500 

Stiftelsen KFUM[REDACTED_EFTERNAMN] Fryshuset 

500 

Riksförbundet FUB 

566 

SRF i Hudiksvall/Nordanstig 

235 

Nationella Hjälplinjen 

1 357 

Reumatikerförbundet 

725 

Afrosvenskarnas Riksförbund 

500 

Share Music Sweden 

600 

Föreningen Attention i Nordöstra Skåne 

503 

46 

Föreningen Bure 

400 

Skr. 2007/08:145 

SIOS 

400 

Bilaga 1 

19 986 

7 699 

Not 6 

Beviljade ej utbetalda bidrag 

2009-12-31

2008-12-31

ADEL: Handikappade 

57 069 

59 084 

ADEL: Barn 

39 710 

33 341 

Kultursatsningar 

0 

11 896 

Externa utvärderingar 

7 814 

8 213 

ADEL: Ungdom 

92 778 

50 788 

Ungdomars psykiska ohälsa 

679 

1 808 

Summa beslutade ej utbetalda bidrag 

198 050 

165 130 

47

Tilldelade medel per organisation 2009

Skr. 2009/10:145

Bilaga 2

Handikapporganisationer 

Antal 

Belopp 

Aktivt Liv Västernorrland, Ek. förening 

1 716 000 

Astma- och Allergiförbundet 

2 

2 090 000 

De Handikappades Riksförbund (DHR) i Borås 

1 560 000 

De Handikappades Riksförbund (DHR) i 

Stockholm 

1 608 000 

Dyslexiförbundet Med Läs- och Skrivsvårigheter 

1 764 000 

Dövas förening i Malmö 

523 000 

Dövas Förening i Örebro län 

1 535 000 

Förbundet Blödarsjuka i Sverige 

770 000 

Förbundet Sveriges Dövblinda 

802 000 

Förbundet Unga Rörelsehindrade 

628 000 

Föreningen Attention i Nordöstra Skåne 

1 003 000 

Föreningen Autism i Jönköpings län 

55 000 

Föreningen Furuboda 

3 

8 288 000 

Föreningen för Kognitivt Stöd 

2 

1 002 750 

Föreningen för Utvecklingsstörda Barn, 

Ungdomar och Vuxna (FUB) 

1 560 000 

Föreningen för Utvecklingsstörda Barn, 

Ungdomar och Vuxna (FUB) Kalmar län 

298 000 

Föreningen Grunden 

2 

2 692 000 

Föreningen Handikapprörelsens Idé- och 

Kunskapscentrum 

343 000 

Föreningen Idrott För Handikappade 

173 000 

Föreningen Jämlikhet, Assistans, Gemenskap 

700 000 

Föreningen Passalen 

890 000 

Föreningen Sveriges Dövblinda (FSDB) 

Stockholms och Gotlands län 

626 000 

Gästrike-Hälsinge Handikappidrottsförbund 

620 000 

Göteborgskooperativet för Independent Living 

(GIL) ek. förening 

707 000 

Handikappförbundens Samarbetsorgan 

7 

15 826 000 

Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) 

i Jönköpings län 

2 

1 826 000 

Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) 

i Skåne län 

690 000 

Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) 

i Uppsala län 

2 

751 000 

Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) 

i Värmland 

310 000 

Hjärt- och Lungsjukas länsförening i Stockholms 

län 

581 000 

Hjärt- och Lungsjukas Riksförbund 

1 160 000 

ILCO Riksförbundet för stomi- och 

reservoaropererade 

2 

1 159 000 

Independent Living Institute 

1 220 000 

48

Intresseförbundet för personer med schizofreni 

och liknande psykoser, Schizofreniförbundet, 

2 

2 535 000 

Västerbottens distrikt 

Intresseföreningen för schizofreni (IFS) i 

Göteborg 

775 000 

Intressegruppen för Assistansberättigade 

2 

2 603 000 

Lokalföreningen Hepatit C Västra Götaland 

377 000 

Macken Växjö Ekonomisk Förening 

731 000 

Mo Gård Folkhögskoleförening 

820 000 

Neurologiskt Handikappades Riksförbund 

2 

2 675 000 

Norrbottens Handikappidrottsförbund 

810 000 

Reumatikerförbundet 

5 

7 867 000 

Reumatikerföreningen i Örebro 

1 650 000 

Riksförbundet Attention 

4 

5 095 000 

Riksförbundet för döva, hörselskadade och 

språkstörda barn 

540 000 

Riksförbundet för Rörelsehindrade Barn och 

Ungdomar 

55 000 

Riksförbundet för Social och Mental Hälsa 

850 000 

Riksförbundet för Social och Mental Hälsa 

(RSMH) i Säffle 

478 000 

Riksförbundet för Trafik- Olycksfalls- och 

Polioskadade 

3 

2 658 000 

Riksförbundet för Utvecklingsstörda Barn, 

Ungdomar och Vuxna 

6 

5 027 000 

Riksförbundet Sällsynta Diagnoser 

305 000 

Stockholms Dövas Förening 

952 000 

Stockholms funktionshindrades 

frilufs/fiskeförening, SFFF 

1 217 000 

Svensk Barnsmärtförening 

104 000 

Svenska Celiakiungdomsförbundet 

382 500 

Svenska Diabetesförbundet 

562 000 

Svenska Dysfagiförbundet 

21 000 

Svenska Migränförbundet 

275 000 

Svenska PKU-föreningen

55 000 

Svenska Service- och Signalhundsförbundet 

1 132 000 

Svenskt Utvecklingscentrum för handikappidrott 

1 000 000 

Sveriges Dövas Pensionärsförbund 

1 407 000 

Sveriges Dövas Riksförbund 

2 

2 558 000 

Synskadades förening (SRF) i 

Hudiksvall/Nordanstig 

700 000 

Synskadades Riksförbund 

1 347 000 

Synskadades Riksförbund Kronoberg 

80 000 

Överviktigas Riksförbund 

979 000 

Summa 

104 099 250 

Skr. 2009/10:145

Bilaga 2

49

Idrottsföreningar 

Antal 

Belopp 

Alnö Idrottsförening 

1 111 600 

Arlanda Amerikansk Fotbollsförening 

648 300 

BBK Solna Vikings 

240 000 

FC Södra[REDACTED_EFTERNAMN] 

952 000 

FC Växjö 

942 000 

Fotbollsklubben FC Rosengård 

1 625 000 

Fridlevstad GoIF 

500 000 

Färjestad Ridklubb 

55 000 

Gyttorps Ridklubb 

4 160 000 

Göteborgs Kungliga Segelsällskap GKSS 

3 541 000 

Huddinge Idrottsförening 

1 016 000 

Idrottsklubben Östria Lambohov 

2 210 000 

Korpen i Tyresö 

1 200 000 

Korpen Malung-Sälen

261 000 

Laholms Motorklubb 

504 000 

Landvetter Judo Klubb 

373 200 

Mellanbygdens Ryttarförening 

412 000 

Rinkeby International Boxningsklubb 

910 000 

Råslätts Sportklubb 

457 000 

Sigtunabygdens Ryttarförening 

1 600 000 

Sjuhäradsbygdens Sportskytteklubb 

983 000 

Skellefteå Ridklubb 

1 413 000 

Skellefteå Rullstols IF 

342 000 

Sundets Ryttarförening 

251 000 

Svenska Biljardförbundet 

467 000 

Svenska Motorklubben (SMK) Arboga 

1 747 100 

Sveriges Catamaran och Trimaranseglare 

1 350 000 

Södermanlands Idrottsförbund 

Sörmlandsidrotten 

455 000 

Team Rollerblade klubb 

411 500 

Trönninge Bollklubb 

1 070 000 

Tyresögymnastiken 

3 760 000 

Vindelns Motorsällskap 

128 000 

Åsebo Ridsällskap 

405 625 

Åsele Idrottsklubb 

354 000 

Summa 

35 855 325 

Organisationer bildade på etnisk grund 

Antal 

Belopp 

Afrosvenskarnas Riksförbund 

2 

4 426 000 

Arabisktalande Kvinnoföreningen 

318 000 

Föreningen Hidde Iyo Dhaqan 

2 

3 396 000 

Föreningen Nevo Drom 

742 000 

Föreningen RedSea 

283 500 

Föreningen Wadajir 

1 470 000 

Samarbetsorgan för Etniska Organisationer i 

Sverige 

618 000 

Somali Centre for Water Environment 

388 500 

Somalilands Förening 

1 211 000 

Skr. 2009/10:145

Bilaga 2

50

Stockholms Romska-kvinnors rådgivningscenter 

och Sociala-kamratforum SRRS 

600 000 

Summa 

13 453 000 

Kulturföreningar 

Antal 

Belopp 

Bergsjöns Kultur- och Mediaverkstad 

1 900 000 

Byteatern 

1 055 000 

Clownetterna 

116 900 

Eksjö Animation 

465 000 

FilmPool Jämtland 

554 000 

Föreningen Artikel 31 

2 830 000 

Föreningen Cirkus Cirkör 

1 300 000 

Föreningen Fanzingo 

1 008 000 

Föreningen Filmateljén 

2 

1 110 000 

Föreningen Kulturprojekt Röda Sten 

639 000 

Föreningen Kulturstorm 

400 000 

Föreningen Moliére Ensemblen 

2 

1 609 000 

Föreningen Möteplats Hornstull 

939 000 

Föreningen Zingo 

2 045 000 

Ideella Kulturföreningen Cirkustältet 

380 000 

Kulturföreningen Dialog 

1 584 000 

Kulturföreningen m.i.m 

35 000 

Kulturföreningen Spiritus Mundi 

4 200 000 

Kulturföreningen SweSom 

95 000 

Köpings Amatörteater 

474 000 

Länsbygderådet i Östergötland 

1 572 000 

Musiklärare Utan Gränser 

792 000 

Mångkulturella Ungdomscenter 

211 000 

Personalkooperativet Drao´Thea Ek. För. 

80 000 

Re:Orient 

310 000 

Riksförbundet för Folkmusik och Dans, RFoD 

325 000 

Riksteatern Barn och Ungdom 

1 169 000 

Share Music Sweden 

1 800 000 

Svenska Very Special Arts 

1 460 000 

Sveriges Musik och Kulturskoleråd 

2 793 000 

Teater De Vill 

1 076 000 

Teater Laika 

400 000 

Teaterföreningen Die Buhne 

1 080 000 

Tomtarna 

205 000 

upSweden Music Community 

381 000 

Virserums Konsthallsförening 

2 

1 175 000 

Summa 

37 567 900 

Skr. 2009/10:145

Bilaga 2

51

Offentlig huvudman 

Antal 

Belopp 

Botkyrka kommun 

2 

2 566 000 

DART Regionhabiliteringen Drottning Silvias 

barn- och ungdomssjukhus 

900 000 

Handikappkommittén, Västra 

Götalandsregionen, 

2 822 000 

Hjälpmedelsinstitutet 

3 

4 952 000 

Karlskrona kommun, Barn och 

Ungdomsförvaltningen 

101 000 

Karolinska Universitetssjukhuset 

222 000 

Kulturverket 

1 345 000 

Landstinget i Uppsala 

683 000 

Linköpings kommun 

658 000 

Malmö Stadsbibliotek 

1 143 000 

Region Skåne, Habilitering och Hjälpmedel, 

Vuxenhabiliteringen 

706 000 

Riksteatern 

1 440 000 

Riksutställningar 

1 800 000 

Robertsfors kommun 

767 500 

Sahlgrenska Universitetssjkuhuset 

2 531 000 

Sala kommun 

700 000 

Specialpedagogiska Skolmyndigheten 

821 000 

Statens maritima museer/Vasamuseet 

1 600 000 

Stockholms läns landsting 

1 147 000 

Stockholms Stad, Utbildningsförvaltningen 

790 000 

Teaterhögskolan i Stockholm 

1 435 000 

Universitetssjukhuset i Linköping 

305 000 

Universitetssjukhuset i[REDACTED_EFTERNAMN] 

500 000 

Örebro Universitet, Barnrättsakademin 

1 181 000 

Summa 

31 115 500 

Sociala organisationer 

Antal 

Belopp 

ATIM Kvinnojour 

485 000 

Biståndsorganisationen Individuell 

Människohjälp 

516 000 

Ersta Diakonisällskap 

532 000 

Föreningen Alla Kvinnors Hus 

267 000 

Föreningen Bona Vias Föräldrar 

298 000 

Föreningen Bryggan i Norrköping 

1 910 000 

Föreningen Bryggan i Stockholm 

1 690 000 

Föreningen Hjälpkällan 

866 000 

Föreningen Kvinnors Nätverk 

2 

2 101 000 

Föreningen På Kusten 

3 132 000 

Föreningen Skyddsvärnet i Stockholm 

3 

3 454 000 

Föreningen Socionomer inom fosterbarnsvården 

828 000 

Kamratföreningen Convictus 

780 000 

Origo 

611 000 

Partnerskapet för utveckling av socialt 

500 000 

företagande 

Skr. 2009/10:145

Bilaga 2

52

Antal 

Belopp 

Riksförbundet BRIS - Barnens Rätt i Samhället 

1 800 000 

Riksförbundet Frivilliga Samhällsarbetare 

467 000 

Riksförbundet för Hjälp åt narkotika och 

läkemedelsberoende (RFHL) i Göteborg 

3 

1 536 000 

Riksföreningen för Barnsjuksköterskor 

860 000 

Riksorganisationen Kriminellas Revansch i 

Samhället 

2 

8 480 000 

Riksorganisationen Män för Jämställdhet 

2 

4 564 000 

Rädda Barnen 

2 

2 102 000 

Rädda Barnen i Karlskoga/Degerfors 

975 000 

Rädda barnen i Malmö 

1 217 000 

Rädda Barnen i Sundsvall 

452 000 

Rädda Barnen i Södertälje 

900 000 

Röda Korset, Region Syd 

557 000 

Röda Korset, Region Sydost 

450 000 

Stadsmissionen i Stockholm 

569 000 

Stadsmissionen i Stockholm, Terapicenter 

1 485 000 

Svenska Röda Korset, Region Syd 

960 000 

Svenska Röda Korset, Stockholm 

3 

1 074 000 

Vägen ut - Kooperativens Intresseförening 

2 

1 938 000 

Summa 

48 356 000 

Stiftelser 

Antal 

Belopp 

Centrum för lättläst 

500 000 

Fonden Mot Våld för Medmänsklighet 

2 

1 372 000 

Grosshandlare Axel H. Ågrens Donationsfond 

3 

3 423 000 

Insamlingsstiftelsen Plan Sverige 

6 000 000 

Klarälvdalens Folkhögskola 

359 000 

Skarpnäcks Folkhögskola 

1 346 000 

Stiftelsen Activa i Örebro län 

2 

1 942 000 

Stiftelsen Arbetets museum 

679 000 

Stiftelsen Bräcke Diakoni 

4 

6 884 000 

Stiftelsen Framnäs Folkhögskola 

760 000 

Stiftelsen Friends - elever mot mobbing 

1 245 000 

Stiftelsen Gyllenkroken 

2 680 000 

Stiftelsen Göteborgsfontänen 

2 

583 500 

Stiftelsen KFUM[REDACTED_EFTERNAMN] Fryshuset 

8 

20 622 000 

Stiftelsen Min Stora Dag 

266 000 

Stiftelsen Måltidsmuseum i Grythyttan 

1 150 000 

Stiftelsen Nordens Biskops-Arnö

678 000 

Stiftelsen Orionteatern 

1 200 000 

Stiftelsen Regionmuseet i Kristianstad 

400 000 

Stiftelsen Rånnesta Naturens Teater 

475 000 

Stiftelsen Sjöviks Folkhögskola 

304 000 

Stiftelsen Spinalis 

1 937 000 

Stiftelsen Stora Sköndal 

1 362 000 

Stiftelsen Västergötlands museum 

647 000 

Summa 

56 814 500 

Skr. 2009/10:145

Bilaga 2

53

Studieförbund 

Antal 

Belopp 

Arbetarnas Bildningsförbund (ABF) Boden 

135 000 

Arbetarnas Bildningsförbund (ABF) Jönköping 

160 000 

Arbetarnas Bildningsförbund (ABF) Norrtälje 

569 000 

Arbetarnas Bildningsförbund (ABF) Stockholm- 

Sydväst, Skärholmen 

170 000 

Arbetarnas Bildningsförbund (ABF) Södra - 

Östra Dalarna 

710 000 

Arbetarnas Bildningsförbund (ABF) Södra 

Västerbotten 

1 300 000 

Arbetarnas Bildningsförbund (ABF) Växjö 

596 000 

Arbetarnas Bildningsförbund (ABF) Örebro 

2 

1 582 000 

Folkrörelsernas Konstfrämjande (FKf) i 

Stockholm 

1 580 000 

Folkuniversitetet i Karlstad 

1 000 000 

Folkuniversitetet, Kursverksamheten vid Lunds 

Universitet 

400 000 

Medborgarskolan Region Syd Malmö 

390 000 

Medborgarskolan Stockholm Opera Studio 67 - 

Kulturama 

410 000 

Sensus Studieförbund, Norrköping 

3 

3 327 000 

Sensus Studieförbund, Stockholm-Gotland

2 

1 204 000 

Sensus Studieförbund, Västra Sverige 

3 400 000 

Studiefrämjandet i Göteborg 

2 

1 026 000 

Studiefrämjandet i Kalmar 

2 575 000 

Studiefrämjandet i Karlstad 

236 000 

Studiefrämjandet i Lidköping Skarabygden 

2 700 000 

Studiefrämjandet i Norra Skaraborg 

325 000 

Studiefrämjandet i Uppsala 

300 000 

Studiefrämjandet i Östergötland 

1 164 000 

Studieförbundet Bilda Svealand 

2 068 000 

Studieförbundet Ibn Rushd 

2 023 300 

Studieförbundet Vuxenskolan 

234 000 

Studieförbundet Vuxenskolan, Göteborg 

1 120 000 

Studieförbundet Vuxenskolan, Region 

Jönköpings län 

404 000 

Studieförbundet Vuxenskolan, Södra 

Mellansverige 

2 

1 458 000 

Studieförbundet Vuxenskolan, Västra Värmland 

2 

1 334 000 

Studieförbundet Vuxenskolan, Örebro 

76 000 

Sundsgårdens Folkhögskola 

137 000 

Sydnärkes Utbildningsförbund 

791 000 

Ädelfors Folkhögskola 

1 564 000 

Summa 

36 468 300 

Trossamfund 

Antal 

Belopp 

Eggvena Missionsförsamling 

500 000 

Kristna Fredsrörelsen 

1 200 000 

Kungsportens Friskvård 

528 000 

Summa 

2 228 000 

Skr. 2009/10:145

Bilaga 2

54

Ungdomsorganisationer 

Antal 

Belopp 

Centrum för Internationellt Ungdomsutbyte 

733 000 

Förbundet Unga Forskare 

1 339 000 

Förbundet Vi Unga 

861 000 

Föreningen KulturUngdom 

2 

1 410 000 

Föreningen Miljonkulturell Ungdom 

2 

1 441 000 

Föreningen Svea[REDACTED_EFTERNAMN] - Ung utan Pung 

3 442 000 

Föreningen Ungdomsalternativet 

2 300 000 

KFUK-KFUM, Göteborg 

3 

1 930 000 

KFUK-KFUM, Uppsala 

700 000 

KFUM Basket Nässjö 

500 000 

KFUM, Jönköping 

323 000 

Majornas Samverkansförening 

1 197 000 

Riksförbundet Ungdom för Social Hälsa 

175 000 

Riksorganisationen Ungdom Mot Rasism 

1 280 000 

Romska Ungdomsförbundet 

328 000 

Somalisk-Svenska Ungdomsriksförbundet 

2 

2 390 000 

Svenska Missionsförbundets Ungdom (SMU) 

Uppsala 

1 523 375 

Sveriges Elevråds Centralorganisation - SECO 

575 000 

Sveriges Förenade HBTQ-studenter, SFQ 

1 300 000 

Sveriges Roll- och Konfliktspelsförbund 

(SVEROK) i Linköping 

945 000 

Sveriges Ungdomsråd 

1 984 000 

Södertäljes Ungdomsråd 

323 000 

Ung Företagsamhet i Sverige 

1 903 000 

Ung Media Sverige 

1 097 500 

Unga Allergiker 

596 000 

Unga Synskadade Stockholm 

370 000 

Ungdomens Nykterhetsförbund 

93 000 

Ungdomsförbundet för sexuellt likaberättigande 

(RFSL) Ungdom 

4 

5 565 000 

Summa 

36 623 875 

Övriga organisationer 

Antal 

Belopp 

Arbetslinjen Klippan Ek. förening 

583 000 

Centrum Mot Rasism 

4 102 000 

Daalsan AF 

522 000 

Drömmarnas Hus Ek. förening 

2 533 000 

Fisksätra Folkets Husförening 

1 014 000 

Folkets Hus Hammarkullen 

756 000 

Folkets Hus i Sofielund 

1 630 000 

Fritidsforum, Riksförbundet Sveriges Fritids- 

och Hemgårdar 

1 301 000 

Föreningarnas Hus i Skellefteå 

1 511 000 

Föreningen Alma Europa 

3 

5 638 400 

Föreningen Annorlunda 

848 000 

Föreningen Arena 

500 000 

Föreningen Bure 

655 000 

Skr. 2009/10:145

Bilaga 2

55

Antal 

Belopp 

Föreningen Clownronden 

55 000 

Föreningen Fenix 

1 067 000 

Föreningen FöräldraFamnen 

244 000 

Föreningen Göteborgs Räddningsmission 

785 000 

Föreningen Integrations Nätverk 

266 500 

Föreningen Klassmorfar för Barnen 

1 100 000 

Föreningen Mot Ofrivillig Drogning 

1 285 000 

Föreningen Neon Gallery Brösarp Society 

800 000 

Föreningen Ordfront 

1 468 000 

Föreningen Projektor 

1 495 000 

Föreningen Rötter 

886 000 

Föreningen Simone 

312 000 

Föreningen Tjejers Rätt I Samhället 

956 000 

Föreningen Vårt Nya Ättetorp 

387 000 

Författarcentrum Väst 

70 000 

Föräldraföreningen i Viskafors 

370 000 

Gagnef-Floda Brukshundsklubb 

505 525 

Göteborgs Integrations Center 

300 000 

Göteborgsinitiativet 

1 720 000 

Hassela Solidaritet i Skåne 

1 160 000 

Hushållningssällskapens Förbund 

3 220 000 

Hushållningssällskapet Väst 

756 000 

Hälsans Natur 

2 298 000 

Ideella Föreningen Dalbo 

600 000 

Intresseföreningen för Tidsnätverket i Bergsjön 

168 000 

IOGT-NTO, Kronoberg, Växjö 

205 000 

IOGT-NTO, lokalföreningen 2176 Klipprosen 

893 000 

IOGT-NTO. Skutskär 

288 000 

Kod-Knäckarna, ideell förening 

500 000 

Landeryds Scoutkår 

820 800 

Löa Bygdegårdsförening 

1 438 000 

Mansmottagningen mot våld i Uppsala 

478 000 

Nationella Hjälplinjen 

3 357 000 

Nordisk förening för sjuka barns behov 

240 000 

Nämndemännens Riksförbund 

162 000 

Power House 

1 287 000 

Riksförbundet för sexuellt likaberättigande 

(RFSL) i Stockholm 

3 

4 440 100 

Rinkeby Folkets Husförening 

655 000 

Social Entrepreneurship Forum 

700 000 

Sociala Arbetskooperativens intresseorganisation 

(SKOOPI) 

2 

2 811 000 

Spädbarnsfonden 

378 000 

Stockholms läns Hembygdsförbund 

1 715 000 

Svensk Forms Regionalförening För Skåne 

436 000 

Svenska Hemslöjdsföreningarnas Riksförbund 

1 263 000 

Svenska OMEP 

410 000 

Tjejjouren Ludvika Smedjebacken 

4 305 000 

Träkvista Sjöscoutkår 

1 624 000 

Skr. 2009/10:145

Bilaga 2

56

Antal 

Belopp 

Skr. 2009/10:145 

Uppsala Föreningsråd/Diskrimineringsbyrån 

Bilaga 2 

Uppsala 

2 

1 532 000 

Via Nova 

294 000 

Värmdö Föreningsråd 

879 000 

Öppna Kanalen Närke 

410 000 

Summa 

75 388 325 

TOTALT 

477 969 975 

57

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 juni 2010

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Littorin,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar skrivelse 2009/10:145 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under budgetåret 2009

Skr. 2009/10:145

58