Skatt, tull och

3

exekution

PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Förslag till statsbudget för 2005 Innehållsförteckning

1

Förslag till riksdagsbeslut ......................................................................................

7

2

Skatt, tull och exekution ........................................................................................

9

2.1

Omfattning..............................................................................................

9

2.2

Utgiftsutveckling ....................................................................................

9

2.2.1

Förändrad förmånsrätt .........................................................................

10

2.2.2

Trängselskatt .........................................................................................

10

2.2.3

Förstärkning av gränsskyddet ..............................................................

10

3

Politikområde Skatt, tull och exekution .............................................................

11

3.1

Omfattning............................................................................................

11

3.2

Utgiftsutveckling ..................................................................................

11

3.3

Mål .........................................................................................................

12

3.4

Politikens inriktning .............................................................................

12

3.4.1

Utveckling av verksamheten ................................................................

13

3.4.2

Ledning, styrning, uppföljning ............................................................

13

3.4.3

Internationell påverkan och samarbete................................................

13

3.4.4

Förenklingar..........................................................................................

13

3.4.5

Enhetlig behandling ..............................................................................

14

4

Skatt och exekution..............................................................................................

15

4.1

Politikens inriktning .............................................................................

15

4.1.1

Skatteverkets verksamhet .....................................................................

15

4.1.2

Exekutionsväsendet ..............................................................................

15

4.1.3

Kronofogdemyndigheternas organisation...........................................

15

4.2

Insatser ..................................................................................................

16

4.3

Resultatbedömning...............................................................................

16

4.3.1

Analyser och slutsatser .........................................................................

19

4.4

Revisionens iakttagelser........................................................................

19

4.5

Budgetförslag ........................................................................................

19

4.5.1

3:1 Skatteverket.....................................................................................

19

4.5.2

3:2 Kronofogdemyndigheterna............................................................

20

5

Tull.........................................................................................................................

23

5.1

Politikens inriktning .............................................................................

23

5.1.1

Tullverkets organisation .......................................................................

23

5.2

Insatser ..................................................................................................

23 3 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

5.3

Resultatbedömning................................................................................

23

5.3.1

Analys och slutsatser.............................................................................

26

5.4

Revisionens iakttagelser ........................................................................

27

5.5

Budgetförslag.........................................................................................

28

5.5.1

3:3 Tullverket.........................................................................................

28

6

Kustbevakningens verksamhet avseende tullkontroll.........................................

31

6.1

Politikens inriktning..............................................................................

31

6.2

Resultatbedömning................................................................................

31

6.2.1

Analys och slutsatser.............................................................................

31 4 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabellförteckning

Anslagsbelopp .....................................................................................................................

7

2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Skatt, tull och exekution ...........................

9

2.2

Härledning av ramnivån 

2005-2007 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution . 10

2.3

Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och

exekution...............................................................................................................

10

3.1

Utgiftsutveckling inom politikområde Skatt, tull och exekution .........................

11

4.1

Anslagsutveckling 3:1 Skatteverket........................................................................

19

4.2

Uppdragsverksamhet Skatteverket..........................................................................

20

4.3

Offentligrättslig verksamhet Skatteverket..............................................................

20

4.4

Härledning av anslagsnivå 2005-2007 3:1 Skatteverket.........................................

20

4.5

Anslagsutveckling 3:2 Kronofogdemyndigheterna ................................................

20

4.6

Offentligrättslig verksamhet Kronofogdemyndigheterna .....................................

21

4.7

Uppdragsverksamhet Kronfogdemyndigheterna ...................................................

21

4.8

Härledning av anslagsnivå 2005-2007 3:2 Kronofogdemyndigheterna.................

21

5.1

Samhällsekonomiskt beslagsvärde Tullverket ........................................................

24

5.2

Uppbörd och produktivitet Tullverket...................................................................

24

5.3

Anslagsutveckling 3:3 Tullverket............................................................................

28

5.4

Offentligrättslig verksamhet Tullverket.................................................................

28

5.6

Härledning av anslagsnivå 2005-2007 3:3 Tullverket.............................................

28 5 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Diagramförteckning

4.1

Antalet elektroniskt inlämnade deklarationer (Internet, telefon, sms) under åren

2001 - 2004 ............................................................................................................

17

4.2

Antalet avslutade förundersökningar och antalet utredare under åren 2000-200317

5.1

Träffprocent vid kontroller mot EU-land och land utanför EU under åren 1997-

2003........................................................................................................................

24

5.2

Andel deklarationer med fel och andel deklarationer med fel av stor betydelse

(minst 5 000 kr eller 25 % av värdet) under åren 2001-2003 .............................

25

5.3

Andel elektroniskt inlämnade deklarationer under åren 1998-2003 ......................

25

5.5

Uppdragsverksamhet Tullverket .............................................................................

28 6 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att riksdagen

1.

för budgetåret 2005 anvisar anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt följande uppställning:

Anslagsbelopp Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

3:1

Skatteverket

ramanslag

5 928 079

3:2

Kronofogdemyndigheterna

ramanslag

1 520 943

3:3

Tullverket

ramanslag

1 354 922

Summa

8 803 944

7 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2 Skatt, tull och exekution

2.1

Omfattning

Utgiftsområdet omfattar Skatteverket, Tullverket och exekutionsväsendet (Skatteverket och kronofogdemyndigheterna). Den av myndigheterna bedrivna verksamheten ingår i politikområdet Skatt, tull och exekution.

2.2

Utgiftsutveckling

Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Skatt, tull och exekution Miljoner kronor

Utfall

Budget

Prognos

Förslag

Beräknat

Beräknat

2003

2004 1

2004

anslag

anslag

anslag

2005

2006

2007

Politikområdet Skatt, tull och exekution 2

8 284

8 658

8 566

8 804

8 900

9 033

Totalt för utgiftsområde 3

8 284

8 658

8 566

8 804

8 900

9 033

1

Inklusive tilläggsbudget i samband med 2004 års ekonomiska vårproposition (bet 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2005.

2

Kustbevakningen som ingår i politikområdet redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, anslag 7:1 Kustbevakningen.

9 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2005-2007 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Miljoner kronor

2005

2006

2007

Anvisat 2004 1

8 556

8 556

8 556

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

128

200

345

Beslut

123

149

133

Överföring till/från andra

-3

-4

-1

utgiftsområden

Övrigt

0

0

0

Ny ramnivå

8 804

8 900

9 033

Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2003 (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2004 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed pris- och löneomräkning.

Tabell 2.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Miljoner kronor

2005

Transfereringar 1

62

Verksamhetsutgifter 2

8 681

Investeringar 3

61

Summa ramnivå

8 804

Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet 2003 samt kända förändringar av anslagens användning.

1

Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation.

2

Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster.

3

Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar.

2.2.1

Förändrad förmånsrätt

Regeringen har i propositionen om nya förmånsrättsregler (2002/03:49) aviserat att skatte- myndigheterna och kronofogdemyndigheterna skall tillföras behövliga resurser för de ökade insatser som krävs från myndigheternas sida. Regeringen föreslår en förstärkning av myndigheternas anslag. Förstärkningen innebär att myndigheterna ges bättre förutsättningar att effektivt bevaka statens fordringar.

2.2.2

Trängselskatt

Frågan om trängselskatt behandlas under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och statsförvaltning, avsnitt 21 Försöksverksamhet med trängselskatt i Stockholm.

2.2.3

Förstärkning av gränsskyddet

Smuggling av narkotika, alkohol och tobak är fortfarande allvarliga problem. Det finns inga tecken på att problemen kommer att minska under de kommande åren. Regeringen föreslår, vilket aviserades redan för två år sedan, en förstärkning av Tullverkets anslag. Syftet med förstärkningen är att möjliggöra en effektivare bekämpning av narkotikasmuggling samt annan gränsöverskridande organiserad brottslighet. Genom satsningen kan utvecklingen av nya och effektivare arbetsmetoder för gränskontrollen intensifieras. Förstärkningen av anslaget ger Tullverket möjlighet att effektivare bekämpa den illegala införseln av narkotika, alkohol och tobak. Regeringen avser också att from 2006 förstärka myndighetens anslag. Syftet är att ge ytterligare möjligheter till en effektivare bekämpning av storskalig smuggling samt annan gränsöverskridande organiserad brottslighet. 10 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 3 Politikområde Skatt, tull och exekution

3.1

Omfattning

Kärnan i politikområdet utgörs av beskattning, uppbörd av tull och avgifter samt indrivning av skatter och avgifter. Nära knutna till och starkt integrerade med beskattning och uppbörd finns verksamheter med andra syften som antingen följer av eller direkt stödjer de huvudsakliga verksamheterna. Förutom beskattning, uppbörd och indrivning ingår även verksamhet avseende bouppteckningar, brottsbekämpning inom tull- och skatteområdet, fastighetstaxering, folkbok- föring, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. Skatteverket är sedan den 1 januari 2004 en sammanhållen myndighet och de tio regionala skattemyndigheterna har upphört. Tullverket är sedan tidigare en sammanhållen myndighet. Inom exekutionsväsendet finns det på regional nivå tio kronofogdemyndigheter. Skatteverket är chefsmyndighet för exekutionsväsendet. Annan myndighet med viss verksamhet inom politikområdet är Kustbevakningen (utgiftsområde 6). Kustbevakningen har ett självständigt ansvar för tullkontrollen till sjöss.

3.2

Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområde Skatt, tull och exekution Miljoner kronor

Utfall

Budget

Prognos

Förslag

Beräknat

Beräknat

2003

2004 1

2004

anslag

anslag

anslag

2005

2006

2007

3:1 Skatteverket

5 535,6 2

5 824,0

5 730,3 3

5 928,1

5 973,1

6 053,9

3:2 Kronofogdemyndigheterna

1 466,9

1 498,6

1 510,8

1 520,9

1 534,8

1 560,6

3:3 Tullverket

1 281,1

1 335,0

1 324 ,7

1 354,9

1 392,5

1 418,5

Totalt för utgiftsområde 3

8 283,6

8 657,7

8 565,9

8 803,9

8 900,4

9 033,0

Totalt för Politikområde Skatt, tull och exekution 4

8 283,6

8 657,7

8 565,9

8 803,9

8 900,4

9 033,0

Anm. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2005.

2

Tidigare anslag 3:1 Riksskatteverket och anslag 3:2 Skattemyndigheterna.

3

Ink. tidigare anslag 3:1 Riksskatteverket och anslag 3:2 Skattemyndigheterna

4

Kustbevakningens kostnader och beräknade utgifter redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, anslag 7:1 Kustbevakningen.

11 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3

3.3

Mål

Målet för politikområdet Skatt, tull och exekution är att eftersträvade skatte-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt samtidigt som enkelhet skall eftersträvas och brottslighet motarbetas. Målet för politikområdet återspeglar främst innehållet i den gemensamma kärnverksamheten som berör skatter, tullar och avgifter. För Skatteverket skall målet för politikområdet uppnås genom att

-

skatt skall tas ut i den omfattning, med den fördelning och i den tid och ordning som åsyftas med gällande skatteförfattningar,

-

taxeringsvärden för fastigheter skall beslutas och information om dessa tillhandahållas i enlighet med gällande författningar,

-

brott mot gällande bestämmelser om in- och utförselrestriktioner skall förebyggas och upptäckas.

3.4

Politikens inriktning

De gemensamma prioriteringarna inom politikområdet utgår från att berörda myndigheter svarar för väsentliga delar av samhällets viktigaste regelsystem. I det löpande arbetet skall myndigheterna kontinuerligt arbeta för att höja effektiviteten i verksamheten samtidigt som servicen till allmänhet och företag skall förbättras. Myndigheterna skall sträva efter att minska antalet fel hos allmänhet och företag. Av stor betydelse är att myndigheterna kan få dessa grupper att känna förtroende för rättssäkerheten och rättstryggheten i regelsystemen. Efter-

-

olika samhällsfunktioner skall tillhandalevnaden av reglerna kan därmed öka och förehållas fullständig och korrekt basinformakomsten av fel minska. Myndigheterna skall tion från folkbokföringen med god tillunderlätta för allmänhet och företag att göra rätt

gänglighet. För Tullverket skall målet för politikområdet uppnås genom att

-

effektivt fastställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter samt avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas,

-

övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelserna om in- och utförsel av varor efterlevs,

-

vid fullgörande av sina uppgifter verka för att kostnaderna för tullprocedurerna minimeras, både för näringsliv, allmänhet och inom Tullverket, samt tillhandahålla en god service så att den legitima handeln med tredje land underlättas i största möjliga utsträckning och att det legitima varuflödet inom EU inte hindras.

För exekutionsväsendet skall målet för politikområdet uppnås genom att rättstrygghet och rättssäkerhet upprätthålls vad gäller betalningsförpliktelser och andra förpliktelser som verkställs av kronofogdemyndigheterna. För Kustbevakningen gäller att för sig. Därvid bör myndigheterna se till att de regelverk som myndigheterna själva disponerar över är så enkla som möjligt. En förutsättning för att uppnå detta är en väl utvecklad dialog med allmänhet och företag. Myndigheterna skall tillhandahålla en god och kostnadseffektiv service. Sammantaget bör detta leda till att felen minskar och att fullgörandekostnaderna för allmänhet och företag minskar. Kontrollverksamheten skall göras mer träffsäker och myndigheterna skall utifrån riskbedömningar besluta om vilka åtgärder som behöver vidtas. I övrigt är förutsättningarna och inriktningen i hög grad specifika för respektive myndighetsområde. Skatteverket skall fortsättningsvis prioritera skattekontrollen. Kontrollen skall i första hand inriktas mot företag vilka hanterar stora skatteunderlag och mot internationella transaktioner samt ekonomisk brottslighet. Myndigheten skall även arbeta förebyggande och underlätta för allmänhet och företag att göra rätt för sig. Exekutionsväsendet skall prioritera verksamheten i enlighet med den nya indrivningspolicyn. Tullverket och Kustbevakningen skall prioritera insatser mot narkotika och storskalig illegal införsel av alkohol och tobak. 12

3.4.1

Utveckling av verksamheten

Det är av stor vikt att myndigheterna långsiktigt arbetar med åtgärder för att kunna hantera en med tiden allt större och mer komplicerad arbetsmängd med mindre personalresurser. En förutsättning för att kunna säkerställa att verksamheten utvecklas i rätt riktning och att resurserna styrs till prioriterade områden är att myndigheterna kontinuerligt följer samhällsutvecklingen. I detta arbete är omvärlds- och riskanalyser viktiga instrument. Det är av vikt att all verksamhet inom myndigheterna effektiviseras och utvecklas ytterligare. De olika delarna i förändringsarbetet skall stödja varandra i utvecklingen av moderna, effektiva och ändamålsenliga förvaltningar. Detta skall uppnås genom bl.a. kontinuerlig IT-, metod- och kompetensutveckling. De utvecklingsinsatser som genomförs skall bidra till att myndigheterna i högre grad uppfyller målen för verksamheten. Myndigheterna skall fortsätta arbetet med att minska resurserna för administrativt arbete till förmån för operativ verksamhet. Myndigheterna bör även fortsätta att sträva efter att vara ledande bland myndigheter inom Sverige och Europa beträffande utveckling och användning av IT i verksamheten. Att öka den elektroniska och automatiska hanteringen av dokument och information ses som en viktig del i arbetet för att kunna frigöra resurser som i stället kan koncentreras till områden med hög risk. För ett effektivt resursutnyttjande är det viktigt att de insatser som ger störst effekt prioriteras. Eftersom myndigheterna har likartad verksamhet när det gäller uppbördshanteringen och brottsbekämpningen är det väsentligt att de möjligheter till förenklingar och förbättringar som finns genom myndighetssamverkan tillvaratas. Ett exempel är det samarbete som Skatteverket och Tullverket inlett på IT-området.

Av stor betydelse är att myndigheterna kontinuerligt bedriver ett förbättringsarbete när det gäller arbetsmiljön. I detta ingår att utveckla och förbättra de faktorer som leder till ökad motivation, effektivitet och hälsa.

3.4.2

Ledning, styrning, uppföljning

För att uppnå en effektiv och ändamålsenlig förvaltning är ledning, prioritering, intern PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 styrning och uppföljning av all verksamhet inom myndigheterna viktig. Det är av stor betydelse att myndigheterna har ändamålsenliga interna system för att kunna följa verksamheten och mäta exempelvis produktivitet och bedöma effektivitet.

3.4.3

Internationell påverkan och samarbete

Den ekonomiska integrationen i Europa och EU:s utvidgning tillsammans med internationaliseringen av ekonomin och handeln medför delvis nya förutsättningar för myndigheternas verksamhet. Myndigheterna kommer kontinuerligt att behöva anpassa verksamheten till de nya förutsättningar som gäller. I samarbetet mellan olika stater är det viktigt att den information som utbyts tas tillvara på bästa sätt inom myndigheterna. I det europeiska och övriga internationella administrativa samarbetet inom myndighetsområdena prioriteras insatser för regel- och procedurförenklingar, rationell användning av IT, informationsutbyte och utbildningsinsatser. Myndigheterna medverkar fortlöpande i det arbete som pågår inom EU. I detta arbete har myndigheterna en viktig uppgift i att biträda regeringen med expertis i sakfrågor samt analysera problemställningar och föreslå ställningstaganden. Myndigheterna deltar även i förhandlingsarbetet, särskilt inom de genomförandekommittéer som leds av Europeiska kommissionen.

3.4.4

Förenklingar

För att effektivisera den egna verksamheten samt minska belastningen på allmänhet, företag och andra myndigheter är arbetet med förenklingar av regler och procedurer viktigt. Företag och allmänhet gör fortfarande många fel i exempelvis deklarationer vilka måste rättas. Felen kan bero på bl.a. komplicerad lagstiftning, otydlig information eller svåra blanketter. Regeringen understryker betydelsen av samtliga myndigheters arbete med förenklingar av det egna regelverket samt med att utarbeta förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken. Åtgärder för att minska den administrativa bördan för företag, allmänhet och 13 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 den egna myndigheten måste fortgå. En förutsättning för att kunna vidta dessa åtgärder är att myndigheterna systematiskt tar reda på vilka svårigheter, krav och förväntningar som finns.

3.4.5

Enhetlig behandling

En enhetlig behandling av allmänhet och företag som kommer i kontakt med myndigheterna är en viktig rättssäkerhetsaspekt. Att tiden för och kvaliteten i ärendehanteringen påverkas av var i landet ärenden hanteras är inte acceptabelt. Det är inte heller godtagbart att en persons bostadsort eller ett företags säte skall kunna påverka utgången i ett ärende. En viktig uppgift för myndigheternas ledning är således att säkerställa att enhetlig behandling av ärenden sker. 14 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 4 Skatt och exekution

4.1

Politikens inriktning

Regeringen lägger stor vikt vid utvecklings- och effektiviseringsarbetet inom skatte- och exekutionsområdet. Arbete med förenklingar av regler samt utveckling av kontroll- och arbetsmetoder skall fortgå. De olika delarna av förändringsarbetet skall stödja varandra i utvecklandet av en modern, effektiv och ändamålsenlig verksamhet som når uppsatta mål.

4.1.1

Skatteverkets verksamhet

Förutsättningar finns för att förbättra verksamheten ytterligare. De resurser som står till myndighetens förfogande måste utnyttjas bättre och skattefelet minska. En väl fungerande styrning, ledning, samordning och uppföljning är viktig för en effektiv verksamhet. En förutsättning för detta är att riskanalyser samt urvals- och uppföljningssystem fortsätter att utvecklas. Skattekontrollen skall utföras i enlighet med den kontrollpolicy som finns framtagen. Policyn syftar till att ge preventiv effekt samtidigt som fel och fusk skall åtgärdas. Den preventiva effekten skall uppnås genom att kontrollen är tidig, synlig, träffsäker och oförutsägbar. För att allmänhet och företag skall känna stort förtroende för myndighetens verksamhet är det väsentligt att regionala skillnader avseende t.ex. rättstillämpning, kontrollnivåer och handläggningstider inte existerar.

4.1.2

Exekutionsväsendet

Förutsättningar finns för att förbättra verksamheten ytterligare. De resurser som står till myndigheternas förfogande måste utnyttjas bättre. En väl fungerande styrning, ledning, samordning och uppföljning är viktig för en effektiv verksamhet. Verksamheten skall utföras i enlighet med den indrivningspolicy som finns framtagen. Policyn anger vikten av att utreda nya gäldenärer snabbt samtidigt som kvaliteten i utredningsarbetet skall vara hög. För att allmänhet och företag skall känna stort förtroende för verksamheten är det väsentligt att det inte förekommer regionala skillnader i rättstillämpning och handläggningstider.

4.1.3

Kronofogdemyndigheternas organisation

För att utreda hur Kronofogdemyndigheterna lämpligen bör vara organiserade beslutade regeringen i november 2002 att tillkalla en särskild utredare för att se över kronofogdemyndigheternas organisation och arbetsuppgifter (Dir 2002:142). Utredarens förslag (SOU 2003:97) En Kronofogdemyndighet i tiden, har remissbehandlats under våren 2004. Utredningen föreslår att de tio fristående myndigheterna blir en sammanhållen myndighet, att borgenärsuppgifter skiljs från kronfogdemyndigheterna och flyttas till de debiterande myndigheterna samt att vissa offensiva borgenärsuppgifter överförs till Skatteverket. Med utgångspunkt i utredningens förslag och mot bakgrund av de remissvar som inkommit 15 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 föreslår regeringen att exekutionsväsendets indelning i regioner skall upphöra den 1 januari år 2006. Regeringen återkommer till frågan om den rikstäckande verksamhetens organisatoriska hemvist, dvs. om denna skall vara knuten till Skatteverket eller bedrivas inom ramen för en helt fristående myndighet. Kronofogdemyndigheterna och Skatteverket skall fortsätta det arbete som inletts med att utveckla samverkan mellan myndigheterna när det gäller gemensamt stöd, dvs. drift och utveckling av IT-stöd samt övrigt administrativt stöd.

4.2

Insatser

Under året har skatteförvaltningen gjort större insatser i kampen mot ekonomisk brottslighet, utvecklat Internetlösningar med fokus på medborgarna och minskat de regionala skillnaderna. Kontrollen har inriktats mot särskilda riskområden och brottsbekämpningen har i hög grad koncentrerat sina resurser till områden med hög risk. Särskild uppmärksamhet har ägnats åt oredovisade inkomster hos små och medelstora företag samt bekämpning av svart arbete inom bygg- och livsmedelssektorn. Samtidigt har kontrollen av internationella transaktioner prioriterats och förenklingar genom elektroniska deklarationer genomförts. Exekutionsväsendet har drivit in skulder. Den nya indrivningspolicyn vars syfte är att förebygga överskuldsättningar har lett till förbättringar av indrivningsverksamheten.

4.3

Resultatbedömning

För myndigheterna inom politikområdet Skatt, tull och exekution gällde under 2003 som gemensamt mål att skatte-, tull- och avgiftsintäkter skulle säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt samtidigt som enkelhet skulle eftersträvas och brottslighet motarbetas. Beskattning För beskattningsverksamheten gäller att skatt skall tas ut i den omfattning, med den för- delning och i den tid och ordning som åsyftas i gällande skatteförfattningar. Förtroendet för skattesystemet och myndighetens möjligheter att säkerställa att enskilda och företag betalar den skatt de skall är av stor betydelse för att målen för verksamheten skall kunna uppnås. Insatser har vidtagits för att påverka skattemoralen, exempelvis den tre åriga kampanjen som syftar till att förändra ungdomars attityd till svartjobb, vilken har resulterat i att andelen som tycker att svartjobb är acceptabelt har minskat. Utgångspunkten för skattekontrollverksamheten är att den skall vara synlig och inriktad på att ge största möjliga preventiva effekt. De samlade skatteinkomsterna minskade under 2003, jämfört med föregående år och uppgick till 1 123 miljarder kronor. Detta innebär en minskning med 18 miljarder kronor vilken främst beror på att man från och med 2003 redovisar kompensationen för mervärdesskatt till kommuner och landsting som en negativ inkomst. Om man bortser från denna förändring har intäkterna för 2003, jämfört med

2002 ökat med 10 miljarder

kronor till

1 151 miljarder kronor. Antalet

deklarationer som årligen hanteras fortsätter att öka. Antalet uppgår nu till närmare 17 miljoner stycken. För skatteförvaltningen gäller vidare att säkerställa att fastställda skatter och avgifter betalas och att det görs inom utsatt tid. Det kan konstateras att nästan 99,6 procent av beslutade skatter kommer in. Uppbördsförlusterna uppgår till 5,2 miljarder kronor. Detta motsvarar 0,42 procent av det totala beloppet jämfört med 0,53 procent föregående år. De regionala skillnaderna inom kontrollverksamheten är fortfarande stora. Mellan 2001 och 2002 minskade skillnaderna i kontrollnivåer avseende inkomstskatt när det gäller Stockholmsregionen och övriga landet. Denna minskning fortsatte inte under 2003 trots att ytterligare åtgärder vidtogs för att minska skillnaderna. En ny deklarationsblankett med förtryckta kontrolluppgifter till alla privatpersoner ledde till att fler gjorde rätt från början och antalet fel minskade kraftigt. Antalet avslutade revisioner ökade med närmare sju procent till 7 400. Kontrollen, bl.a. revisionsverksamheten riktas dock i större utsträckning mot avsiktligt skatteundandragande inom särskilda branscher och företeelser. Antalet brottsanmälningar låg på en fortsatt hög nivå. 16 Servicen till medborgare och företag har utvecklats, bl.a. genom förbättrad telefonservice och webbplats. Undersökningar visar att de flesta är nöjda med kontakten med myndigheten. Företagens förtroende för skattekontrollen är lägre än allmänhetens och har inte ökat. Andelen deklarationer som lämnas elektroniskt fortsätter att öka, vilket framgår av diagram 4.1. Diagram 4.1 Antalet elektroniskt inlämnade deklarationer (Internet, telefon, sms) under åren 2001 - 2004

1 200 000

1 000 000

800 000

600 000

400 000

200 000

0

2001

2002

2003

2004 Under 2003 fick alla deklaranter (fysiska personer) för första gången en och samma deklarationsblankett med förtryckta uppgifter. Folkbokföring För verksamheten gäller att olika samhällsfunktioner skall tillhandahållas fullständig och korrekt basinformation med god tillgänglighet. Handläggningstiderna har minskat, t.ex. har andelen ärenden som avslutats inom två dagar ökat. Skillnaden i handläggningstid mellan olika regioner är dock fortfarande stor. Skatteverkets bedömning är att skillnaderna kommer att kunna minska med förbättrat IT-baserat systemstöd, omfördelning av ärenden och koncentration av ärenden till färre platser. Såväl den nedlagda tiden för kontroll som antalet bosättningskontroller har ökat. Fastighetstaxering För verksamheten gäller att taxeringsvärden skall fastställas kostnadseffektivt och rättvisande. PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Under 2003 genomfördes den allmänna fastighetstaxeringen av småhus. Beslut avseende 2 256 000 fastigheter hanterades. Ett stort antal yrkanden för säregna förhållanden utreddes. Andelen överklagade beslut var mycket låg. Brottsbekämpning Brottsbekämpningens syfte är att störa och avslöja pågående och planerad brottslighet. Vidare skall de brottsutredningar som genomförs ge bra underlag för åtgärder hos åklagare. Antalet utredare uppgick i slutet av 2003 till 179, vilket är en ökning med 22 stycken jämfört med 2002. Verksamheten utvecklas och byggs ut enligt plan. Antalet avslutade undersökningar fortsätter att öka och uppgick 2003 till 1 387 stycken. Genomströmningstiden har fortsatt att minska och uppgår i snitt till 336 dagar per förundersökning. Antalet avslutade förundersökningar per utredare fortsätter att öka och uppgår till 7,7 stycken. Utvecklingen av antalet utredare och antalet avslutade förundersökningar framgår av diagrammet. Diagram 4.2 Antalet avslutade förundersökningar och

antalet utredare under åren 2000-2003

Antal

1600

1400

Förundersökningar

1200

Utredare

1000

800

600

400

200

0

2000

2001

2002

2003 Verksamheten bedrivs i nära samarbete med övriga brottsbekämpande myndigheter. Under året har en speciell satsning gjorts tillsammans med Ekobrottsmyndigheten och Patent- och registreringsverket när det gäller ekonomisk brottslighet hos personer som ålagts näringsförbud. 17 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Registrering av bouppteckningar Registrering av bouppteckningar skall ske skyndsamt, korrekt och enhetligt. Antalet registrerade bouppteckningar under 2003 uppgick till 90 000 stycken. Handläggningstiden under 2003 var i genomsnitt 35 dagar per ärende, vilket är en stor förbättring jämfört med föregående år då motsvarande tid var 65 dagar. Den genomsnittliga handläggningstiden under december 2003 var 26 dagar. Det finns dock fortfarande stora regionala variationer avseende handläggningstiden. För att underlätta för ingivare och för att höjda kvaliteten i inkommande bouppteckningar har informationen förbättrats. Indrivning och verkställighet Verksamhetens uppgift är att på uppdrag av borgenärer driva in skulder och andra anspråk. Verkställigheten skall vara snabb och verkningsfull. Antalet allmänna mål minskade något under året medan antalet enskilda mål ökade något. Minskningen av antalet allmänna mål beror främst på förändringar avseende ärenden om underhållsstöd och underskott på skattekontot. Andelen nya gäldenärer som utretts inom två månader ökade och uppgick till 70 procent. Den regionala spridningen när det gäller utredningstid är fortfarande stor men den har minskat jämfört med föregående år. Antalet ärenden som är äldre än åtta månader har under 2003 minskat från 29 000 till 12 000. För att säkerställa att de gäldenärsutredningar som genomförs håller en likvärdig kvalitet har en ny kvalitetsuppföljningsmodell utvecklats. Avseende exekutiva försäljningar av fastigheter fortsätter den positiva utvecklingen och andelen ärenden där första försäljningsförsöket skett inom fyra månader har ökat från 67 till 71 procent. De regionala skillnaderna inom området är dock stora och har ökat ytterligare. Förebyggande kommunikation Verksamheten syftar till att genom information och förebyggande åtgärder verka för en god betalningsmoral. Arbetet utgår från en ny strategi där viktiga delar är att identifiera vad som orsakar överskuldsättning och vilka grupper som befinner sig i riskzonen. Genom denna information har insatser och målgruppsinriktad information utformats. Inom verksamheten bedrivs vidare ett kontinuerligt arbete med att identifiera lagstiftning som kan leda till restföring och överskuldsättning. Summarisk process Antalet ärenden inom den summariska processen fortsätter att öka och uppgick 2003 till 743 000. Andelen elektroniskt inkomna ärenden fortsätter att öka och uppgår till 68 procent. Under året var 84 procent av ärendena avslutade inom tre månader vilket är aningen sämre jämfört med föregående år. Det förekommer fortfarande stora regionala skillnader avseende handläggningstiderna, de har dock minskat betydligt under andra halvan av året. Skuldsanering Antalet inkomna skuldsaneringsärenden har minskat från 3 300 till 3 200 stycken under 2003. Andelen ärenden som är avslutade inom fyra respektive sex månader uppgår till 52 respektive 77 procent vilket är en förbättring jämfört med föregående år då motsvarande nivå var 48 respektive 72 procent. Andelen ärenden där myndigheten fattat beslut att inleda skuldsanering har minskat jämfört med föregående år. De regionala skillnaderna avseende handläggningstid är fortfarande stora. Betänkandet Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande (SOU 2004:81) överlämnades till regeringen under sommaren 2004. Utredningen föreslår förenklingar och effektiviseringar av skuldsaneringsförfarandet. Betänkandet kommer att beredas vidare inom regeringskansliet och remissbehandling planeras under hösten. Konkurstillsyn Verksamheten syftar till att säkerställa att avvecklingen av konkurser sker lagenligt, effektivt och ändamålsenligt. 18 Inom konkurstillsynen har antalet ärenden ökat från 8 400 till 8 900. Produktiviteten är oförändrad jämfört med föregående år.

4.3.1

Analyser och slutsatser

Myndigheterna bidrar på ett positivt sätt till att uppfylla målet för politikområdet. Regeringen konstaterar att myndigheterna kontinuerligt genomfört förbättringar som resulterat i en positiv resultatutveckling och i effektiviseringar. Dessa ansträngningar måste fortsätta och intensifieras. Myndigheterna uppfyller inte alla målen för verksamheten men utvecklingen för merparten av verksamheten är positiv. Inom vissa områden är det dock viktigt att ytterligare förbättringar sker. Det finns fortsatta regionala skillnader inom myndigheternas verksamhet. Det faktum att det tar olika lång tid i olika delar av landet för att få samma sorts ärenden handlagda är inte tillfredsställande. Det är inte heller godtagbart att kontrollnivåerna skiljer sig åt mellan olika delar av landet. Eftersom de regionala skillnaderna fortfarande är för stora, bedömer regeringen att det är av största vikt att arbetet med att minska skillnaderna fortgår. I detta arbete skall de möjligheter som en sammanhållen myndighet inom skatteverksamheten medför utnyttjas fullt ut. Skatteverket skall fortsatta på den inslagna vägen för att i ännu större utsträckning utnyttja de möjligheter som den nya organisationen ger. Detta innebär fortsatt omfördelning av arbetsuppgifter och material för att säkerställa en hög effektivitet, enhetliga rättsliga bedömningar, hög servicenivå och en förbättrad kontroll. Regeringen kommer att följa utvecklingen noga. Mängden fel skall minska samtidigt som allmänhetens och företagens fullgörandekostnader skall minska. Detta kan bl.a. ske genom förenklade blanketter och Internetlösningar. En ökad samverkan mellan myndigheter skall leda till att allmänhet och företag inte behöver lämna fler uppgifter än nödvändigt. Behovsanpassad och riktad information skall lämnas till de grupper som behöver det. Inom indrivningsverksamheten är det speciellt viktigt att arbetet med den nya indrivningspolicyn fortsätter och att hanteringen av nya gäldenärer prioriteras. PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Den ekonomiska integrationen i Europa och EU-utvidgningen innebär att det finns risk för fusk med internationell anknytning. Detta kräver ett ökat internationellt samarbete avseende exempelvis kontroller. Arbetet måste ske i samverkan med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. Myndigheterna skall bättre utnyttja de möjligheter till informationsutbyte som finns och den information som erhålls i detta utbyte.

4.4

Revisionens iakttagelser

Årsredovisningen har av Riksrevisionen bedömts som i all väsentlighet rättvisande.

4.5

Budgetförslag

4.5.1

3:1 Skatteverket

Tabell 4.1 Anslagsutveckling 3:1 Skatteverket Tusental kronor

2003

Utfall

1

Anslags-

5 535 622

sparande

33 176

1

2004

Anslag

3

Utgifts-

2

5 824 039

prognos

5 730 345

2005

Förslag

5 928 079

2006

Beräknat

5 973 067

4

2007

Beräknat

6 053 882

5

1

Tidigare anslag 3:1 Riksskatteverket och anslag 3:2 Skattemyndigheterna.

2

Ink. tidigare anslag 3:1 Riksskatteverket och anslag 3:2 Skattemyndigheterna.

3

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2005.

4

Motsvarar 5 925 103 tkr i 2005 års prisnivå.

5

Motsvarar 5 907 604 tkr i 2005 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel dels för Skatteverkets verksamhet, dels för Skatteverket verksamhet som central myndighet inom kronofogdemyndigheternas verksamhetsområde. I samband med 2004 års vårproposition (tilläggsbudget) har Skatteverket engångsvis tillförts 20 000 000 kronor för att förbättra kontrollen av F-skatt och 1 608 000 kronor har överförts till myndigheten som kompensation för kostnader för att administrera uttag av avgifter till registrerade trossamfund. Myndigheten har i samband med denna proposition (tilläggsbudget) tillförts 57 000 000 kronor för att bättre kunna bevaka statens fordringar till följd av förändrade förmånsrättsregler avseende skatter. 19 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.2 Uppdragsverksamhet Skatteverket Tusental kronor

Uppdragsverksamhet 1

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 2003 2

329 780

329 780

0

Prognos 2004

335 500

335 500

0

Budget 2005

335 500

335 500

0

1

Hänförs till ersättning från 

AP-fonden. Exklusive avgifter enligt 4 och 15 §§ avgiftsförordningen (1992:191).

2

Tidigare anslag 3:1 Riksskatteverket och anslag 3:2 Skattemyndigheterna.

Tabell 4.3 Offentligrättslig verksamhet Skatteverket Tusental kronor

Offentligrättslig

Intäkter till

Intäkter

Kostnader

Resultat

verksamhet

inkomsttitel

som får

(intäkt -

(som inte får

disponeras

kostnad)

disponeras)

Utfall 2003 1

1 174 027

18 530

-

-

Prognos 2004

1 200 000

15 000

-

-

Budget 2005

1 200 000

15 000

-

-

1 Tidigare anslag 3:1 Riksskatteverket och anslag 3:2 Skattemyndigheterna. Regeringens överväganden Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivå 2005-2007 3:1 Skatteverket Tusental kronor

2005

2006

2007

Anvisat 2004 1

5 745 431

5 745 431

5 745 431

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

94 212

141 484

238 808

Beslut

89 500

90 225

73 783

Överföring till/från andra

-1 064

-4 073

-4 140

anslag

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

5 928 079

5 973 067

6 053 882

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2003, (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2004 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Regeringen föreslår att anslaget fastställs till 5 928 079 000 kronor för 2005. Vid beräkning av anslaget för 2005 har hänsyn tagits till en varaktig förstärkning av anslaget på 72 000 000 kronor. Syftet med förstärkningen är att ge myndigheten bättre möjlighet att bevaka statens fordringar till följd av förändrade förmånsrättsregler när det gäller skatter. Vid beräkning av anslaget har även hänsyn tagits till en förstärkning av anslaget under två år med 17 500 000 kronor. Syftet med förstärkningen är att kompensera myndigheten för ökade insatser för hantering av ärenden om skattereduktion till följd av utgifter för byggnadsarbeten (ROT). Vid beräkning av anslaget har även hänsyn tagits till en varaktig överföring på 2 000 000 kronor till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 28:21 Riksarkivet och landsarkiven, avseende kostnader för mikrofilmning och förvaring av folkbokföringsmaterial. Vid beräkning av anslaget för 2005 har hänsyn även tagits till en varaktig överföring på 936 000 kronor från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1:3 Statskontoret, till följd av att verksamheten med SPAR överförs till Skatteverket. För budgetåret 2006 beräknas anslaget till 5 973 067 000 kronor. Vid beräkning av anslaget ingår en förstärkning av anslaget på 17 500 000 kronor. Syftet med förstärkningen är att kompensera myndigheten för ökade insatser för hantering av ärenden om skattereduktion till följd av utgifter för byggnadsarbeten (ROT). Vid beräkning av anslaget för 2006 har även hänsyn tagits till en varaktig överföring på 3 000 000 kronor till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 28:21 Riksarkivet och landsarkiven, avseende kostnader för mikrofilmning och förvaring av folkbokföringsmaterial För budgetåret 2007 beräknas anslaget till 6 053 882 000 kronor.

4.5.2

3:2 Kronofogdemyndigheterna

Tabell 4.5 Anslagsutveckling 3:2 Kronofogdemyndigheterna Tusental kronor

2003

Utfall

1

Anslags-

1 466 910

sparande

16 809

1

2004

Anslag

1 498 604

2

Utgifts-

prognos

1 510 819

2005

Förslag

1 520 943

2006

Beräknat

1 534 805

3

2007

Beräknat

1 560 609

3

1

Tidigare anslag 3:4 Kronfogdemyndigheterna.

2

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2005.

3

Motsvarar 1 520 943 tkr i 2005 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel för kronofogdemyndigheternas verksamhet. Anslaget disponeras av Skatteverket och av kronofogdemyndigheterna efter vad Skatteverket bestämmer. 20 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Myndigheterna har i samband med denna proposition (tilläggsbudget) tillförts 23 000 000 kronor för att bättre kunna bevaka statens fordringar till följd av förändrade förmånsrättsregler avseende skatter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.6 Offentligrättslig verksamhet Kronofogdemyndigheterna Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter till

Intäkter

Kostnader

Resultat

rättslig

inkomsttitel

som får

(intäkt -

verksamhet 1

(som inte får

disponeras

kostnad)

disponeras)

Utfall 2003 2

881 668

960

1 506 408

-623 780

Prognos 2004

925 000

1 000

1 500 000

-574 000

Budget 2005

925 000

1 000

1 500 000

-574 000

1

Hänförs till avgifter för grundavgifter vid olika måltyper, fastighetsförsäljning och betalningsförlägganden. Exklusive avgifter enligt 4 och 15 §§ avgiftsförordningen (1992:191).

2

Tidigare anslag 3:4 Kronofogdemyndigheterna.

Tabell 4.7 Uppdragsverksamhet Kronfogdemyndigheterna Tusental kronor

Uppdragsverksamhet 1

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 2003 2

10 355

10 355

0

Prognos 2004

8 629

8 629

0

Budget 2005

8 629

8 629

0

1

Hänförs till ersättning från 

AP-fonden.

2

Tidigare anslag 3:4 Kronofogdemyndigheterna.

Regeringens överväganden Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivå 2005-2007 3:2 Kronofogdemyndigheterna Tusental kronor

2005

2006

2007

Anvisat 2004 1

1 475 604

1 475 604

1 475 604

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

17 339

30 945

56 275

Beslut

28 000

28 255

28 730

Överföring till/från andra

-

-

-

anslag

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

1 520 943

1 534 805

1 560 609

Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2003, (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2004 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Regeringen föreslår att anslaget fastställs till 1 520 943 000 kronor för 2005. Vid beräkning av anslaget för 2005 har hänsyn tagits till en varaktig förstärkning av anslaget på 28 000 000 kronor. Syftet med förstärkningen är ge myndigheten bättre möjlighet att bevaka statens fordringar till följd av förändrade förmånsrättsregler när det gäller skatter

För

budgetåret

2006

beräknas

anslaget

till

1 534 805 000 kronor.

För

budgetåret

2007

beräknas

anslaget

till

1 560 609 000 kronor.

21 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 5 Tull

5.1

Politikens inriktning

Tullverket har inom uppbördshanteringen under senare år genomfört ett stort antal förbättringar och effektiviseringar av verksamheten samt förbättrat servicen till företag. Det är nu viktigt att förbättra den brottbekämpande verksamheten genom en ökad och tydligare prioritering, styrning, modernisering och effektivisering denna verksamhet. Inom gränsskyddets kontrollverksamhet skall narkotikakontrollen ges fortsatt högsta prioritet. Bekämpning av den organiserade narkotikasmugglingen skall därvid prioriteras. Hög prioritet skall också ges kontroller mot storskalig illegal införsel av alkohol och tobak. Tullverkets arbete med förenklingar av regler och tullprocedurer samt utveckling av kontrollmetoder skall fortgå. En viktig del är att se till att olika verksamheter inom myndigheten samverkar och därigenom leder till höjd effektivitet och kvalitet inom både uppbörds- och brottsbekämpningsverksamheten. De olika delarna av förändringsarbetet skall stödja varandra i utvecklandet av en modern, effektiv och ändamålsenlig verksamhet som når uppsatta mål.

5.1.1

Tullverkets organisation

Tullverkets huvudkontor är ansvarigt för strategisk ledning samt policy- och normgivningsfrågor. Tullverket genomförde under 2003 en intern utredning om den framtida organisationen. Syftet var att hitta en lösning där myndigheten utnyttjade resurserna bättre sam- tidigt som den brottsbekämpande verksamheten skulle förbättras. Den nya organisationen trädde i kraft 1 juli 2004. I denna är Effektiv handel och Brottsbekämpning huvudprocesser vars verksamhet är beroende av ett antal stödprocesser. Den operativa verksamheten leds från kompetenscentra, exempelvis leds all verksamheten avseende persontrafik från Malmö, flygtrafik från Arlanda, godstrafik från Göteborg, IT från Luleå, kvalitetssäkring av företag från Göteborg och administration från Sundsvall.

5.2

Insatser

Tullverket har under året fastställt och uppburit tullar, mervärdesskatt och andra skatter och avgifter som tagits ut vid import och export av varor till och från Sverige. Myndigheten har även övervakat och kontrollerat trafiken till och från Sverige för att säkerställa att bestämmelser om in- och utförsel av varor efterlevs.

5.3

Resultatbedömning

För myndigheterna inom politikområdet Skatt, tull och exekution gällde under 2003 som gemensamt mål att skatte-, tull- och avgiftsintäkter skulle säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt samtidigt som enkelhet skulle eftersträvas och brottslighet motarbetas. 23 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 In- och utförselrestriktioner Verksamheten syftar till att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelserna om in- och utförsel av varor efterlevs. Tullverkets verksamhet har under 2003 sammanlagt lett till en ökad mängd beslagtagen narkotika och cigaretter men minskad mängd beslagtagen alkohol. Det totala samhällsekonomiska värdet av beslagen har ökat och resultatet framgår av nedanstående tabell. Tabell 5.1 Samhällsekonomiskt beslagsvärde Tullverket Miljoner kronor

2001

2002

2003

Narkotika

478

734

746

Alkohol/tobak

209

201

187

Summa

687

935

933

Beräknat enligt modell i SOU 1998:18 En gräns en myndighet. In och utförselrestriktioner - processen Brottsbekämpning Tullverket skall arbeta för att förbättra urvalet av kontrollobjekt. Under året har underrättelse- och analysarbete vidareutvecklats Träffsäkerheten har dock försämrats. Under året resulterade 5,3 procent av kontrollerna i beslag vilket är en minskning jämfört med föregående år då träffprocenten uppgick till 6,5 procent. När det gäller träffprocenten vid gräns mot annat EU- land så minskade den från 5,0 till 3,4 procent. Vid gräns mot land utanför EU minskade den från 8,2 till 6,8 procent. Utveckling av träffprocenten framgår av diagram 5.1. Diagram 5.1 Träffprocent vid kontroller mot EU-land och

land utanför EU under åren 1997-2003

Procent

10

9

8

7

6

5

4

3

2

Genomsnitt

Ej EU-land

1

EU-land

0

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

24

Tullverkets arbete med att förhindra införsel av narkotika skall ges högsta prioritet. Den beslagtagna mängden narkotika skall öka samtidigt som Tullverkets aktiviteter i preventivt syfte skall vara av minst samma omfattning som tidigare. Tullverket har under 2003 gjort färre beslag av narkotika än tidigare. Avseende vissa preparat har beslagsmängden ökat medan den har minskat avseende andra. En kraftig ökning av mängden beslagtagna dopingpreparat kan konstateras. Det samhällsekonomiska värdet av narkotikabeslagen ökade något från 734 till 746 miljoner kronor. Antalet fall där smugglingen bedömts som organiserad uppgår till 78. Tullverket skall också förhindra storskalig illegal införsel av alkohol och tobak. Antalet beslag avseende alkohol minskade under 2003 till 3 857 från 4 989 under 2002. Den totala mängden beslagtagen alkohol minskade och det var enbart mängden vin som ökade. Under året har särskilda åtgärder vidtagits mot smuggling av tobak. Antalet beslag av tobak minskade något. Under 2003 gjordes 2 971 beslag att jämföra med 2 796 beslag under 2002. Den beslagtagna mängden ökade dock kraftigt. Det sammanlagda samhällsekonomiska värdet av beslagen av alkohol och tobak minskade från 201 till 187 miljoner kronor. Uppbörd Verksamheten syftar till att effektivt fastställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter samt avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas. Tabell 5.2 Uppbörd och produktivitet Tullverket

2003

2002

2001

Debiterad uppbörd

50 475

47 700

50 600

milj. kr.

Antal ärenden

5 401 000

5 497 000

5 303 000

Arbetade timmar

1 334 500

1 441 900

1 447 800

Ärenden/timme

4,0

3,7

3,6

Uppbörd - processen Effektiv handel Tullverket skall verka för att rätt uppbörd (tull, mervärdesskatt m.m.) debiteras och betalas i rätt tid. Det långsiktiga målet är att andelen rätt debiterad tull och andelen betald tull skall uppgå till 100 procent. Andelen debiterad och betald tull under 2003 uppgår till 99,6 procent vilket är samma nivå som föregående år. För att mäta andelen rätt debiterad uppbörd har Tullverket genomfört kvalitetsundersökningar. Bedömningen av resultatet visar att det finns ett behov av att förbättra hanteringen ytterligare. Tullverket skall även uppbära tull på ett sådant sätt att det från Europeiska kommissionen inte uppkommer fordringar för otillräckliga säkerheter och för att tidsfrister inte följts. Målet för den genomsnittliga kredittiden 2003 var 30 dagar. Den faktiska genomsnittliga kredittiden för 2003 var 31,5 dagar vilket är jämförbart med 2002. För att minska tiden har ökade informationsinsatser genomförts. Tullverket skall också lämna statistik till Statistiska centralbyrån i rätt tid och av tillräckligt god kvalitet. Under året har myndigheterna utvecklat nya metoder för kvalitetssäkring. Vidare skall Tullverket arbeta för att inlämnade deklarationer från början innehåller riktiga och fullständiga uppgifter. Vid utgången av 2003 skulle minst 85 procent av de lämnade deklarationerna vara riktiga och fullständiga. An- delen uppgick till 87 procent vilket är en förbättring jämfört med föregående år då nivån uppgick till 86 procent. Andelen deklarationer med fel av större betydelse ökade dock från 2,8 till 3,4 procent. Utvecklingen de senaste tre åren framgår av diagram 5.2. Diagram 5.2 Andel deklarationer med fel och andel deklarationer med fel av stor betydelse (minst 5 000 kr eller 25 % av värdet) under åren 2001-2003

Procent

20

18

Andel med fel

16

Andel med stora fel

14

12

10

8

6

4

2

0

2001

2002

2003 Tullverket har under året bedrivit en förebyggande verksamhet för att andelen felaktiga PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 deklarationer skall minska. I detta är behovsanpassad information till företag, kvalitetssäkring av företag och självbetjäningstjänster viktiga delar. Tullverket skall också arbeta för att öka graden av anslutna företag till tulldatasystemet. Målsättningen var att 95 procent av deklarationerna vid utgången av 2003 skulle lämnas elektroniskt. Vid utgången av 2003 lämnades 89 procent elektroniskt vilket är samma nivå som föregående år. Hur andelen elektroniskt inlämnade deklarationer utvecklats framgår av diagram 5.3. Diagram 5.3 Andel elektroniskt inlämnade deklarationer

under åren 1998-2003

Procent

90

88

86

84

82

80

78

76

74

72

1998

1999

2000

2001

2002

2003 Tullverket arbetar för att öka användningen av elektroniska deklarationer ytterligare. Det finns fr.o.m. 2003 möjlighet att lämna uppgifter via Internet vilket bedöms kunna komma att öka andelen elektroniska deklarationer främst från små och medelstora företag. Dessa volymer är ännu låga men bedöms kunna bidra till en positiv utveckling under 2004. Tullverket skall också genomföra varuundersökningar för att bl.a. säkerställa en riktig uppbörd. För att förbättra urvalet och för att få en effektivare kontroll skall urvals- och kontrollmetoderna vidareutvecklas och effektiviseras. Under 2003 utfördes färre varuundersökningar än året innan. Tullverket skall också bedöma storleken på den tull och skatt som inte debiterats. Myndigheten har framfört att så inte kan göras enbart utifrån varuundersökningar. För att säkerställa riktig uppbörd samt bekämpa ekonomisk brottslighet skall Tullverket använda eftergranskning och revision. Under 2003 minskade antalet utförda tullrevisioner med 2 procent. Antalet revisionstimmar var oförändrat. Debiteringen (netto) 25 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 minskade med 3 procent till 92 miljoner kronor. Antalet utförda eftergranskningar ökade med 103 procent. Antalet granskningstimmar ökade med 24 procent. Debiteringen (netto) ökade med 147 procent till 36 miljoner kronor. Arbetet med att förbättra efterkontrollmetoderna har fortgått. Det interna målet om att följa upp huruvida de granskade företagen förändrar sitt beteende visar att 71 procent har förändrat sitt beteende i en positiv riktning. Service och effektivitet Verksamheten syftar till att Tullverket vid fullgörande av sina uppgifter skall verka för att kostnaderna för tullprocedurerna minimeras, både för näringsliv, allmänhet och inom myndigheten. Tullverket skall också tillhandahålla en god service så att den legitima handeln med tredje land underlättas i största möjliga utsträckning och det legitima varuflödet inom EU inte hindras. Inom den brottsbekämpande verksamheten har Tullverkets tjänstemän, genom att urvalsmetoderna utvecklats och investeringar gjorts i tidsbesparande kontrollutrustning, kunnat genomföra kontrollerna på ett professionellt sätt varpå allmänhetens kostnader och besvär minimeras. Ett korrekt bemötande är viktigt för att respektera den enskildes personliga integritet och för att få acceptans för kontrollverksamheten. Under året har ett fåtal klagomål inkommit till Tullverket avseende gränsskyddsverksamheten. Brister i hanteringen har dock konstaterats vid fyra tillfällen. Inom området effektiv handel har satsningar på det förebyggande arbetet inneburit att kostnaderna för tullprocedurerna minskats samtidigt som en god service tillhandahållits. Under året har 97 företag certifierats i tullsystemet Servicetrappan varigenom förenklingar i tullhanteringen kunnat ske. Ett exempel på en förenkling är periodiska importdeklarationer. Under året har även förbättringar av webbplatsen skett så att företagen, dygnet runt, skall kunna ha tillgång till information och tjänster. Utöver de elektroniska tjänsterna och informationen via webbplatsen erbjuds olika former av företagsbesök, informationsmöten och utbildningar. Myndighetens TullSvar, som är en informationstjänst, används för information och vägledning i olika frågor.

5.3.1

Analys och slutsatser

Tullverket bidrar på ett positivt sätt till att uppfylla målet för politikområdet. Regeringen konstaterar att Tullverket kontinuerligt genomfört förändringar som resulterat i effektiviseringar av verksamheten. Dessa ansträngningar måste fortsätta samt intensifieras. Detta gäller särskilt den brottsbekämpande verksamheten. Myndigheten har under året, helt eller delvis, lyckats uppfylla merparten av de mål som fastställts för myndigheten. Det finns dock områden där måluppfyllelsen inte är tillfredsställande och där det är viktigt att ytterligare förbättringar sker. Regeringens bedömning är att Tullverket aktivt arbetar för att förbättra servicen till företag och allmänhet. Det är av stor betydelse att detta arbete fortgår så att den positiva utvecklingen behålls. In- och utförselrestriktioner - processen Brottsbekämpning Tullverkets verksamhet har under 2003 lett till färre beslag av narkotika än tidigare. Mängden beslagtagen narkotika av vissa preparat ökar dock kraftigt. Beslagen av alkohol har minskat under året medan beslagen av tobak har ökat. Det samhällsekonomiska värdet av samtliga beslag är något lägre än föregående år. Den totala träffprocenten, träffprocenten vid gräns mot land utanför EU samt vid gräns mot annat EU-land har minskat. Detta bedöms som otillfredsställande då det arbete som pågår inom myndigheten när det gäller förbättring av underrättelse- och riskanalysarbete bör resultera i förbättrade resultat. Det är väsentligt att bekämpningen av den organiserade och storskaliga smugglingen prioriteras. Att den prioritering som Tullverket gjort när det gäller cigarettsmuggling har gett tydligt utslag i beslagsstatistiken är positivt.

EU-utvidgningen bedöms leda till ökad trafik till och från Sverige och både varu- och personflödet över gränserna fortsätter att öka. Eftersom det inte finns några indikationer på att smugglingen minskar, är det viktigt att mängden beslagtagna produkter ökar. En tydligare styrning, prioritering, modernisering och effektivisering av den brottsbekämpande verk- 26 samheten är således av största betydelse. I detta arbete är utvecklingen av underrättelse- och riksanalysarbetet viktiga delar. Att Tullverket i samband med den genomförda organisationsförändringen vidtagit åtgärder för att förstärka verksamheten är i och för sig bra. Åtgärderna är emellertid inte tillräckliga. För att kunna mäta effektiviteten i verksamheten är det vidare av väsentlig betydelse att metoder för mätning av effektiviteten utvecklas. Regeringen anser vidare att det är viktigt att det pågående samarbetet med Kustbevakningen, Polisen och andra berörda myndigheter och institutioner fortsätter att utvecklas. Samarbetet är nödvändigt för att uppnå en effektiv och ändamålsenlig gränskontroll. Detta gäller bl.a. det samarbete som sker inom Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i Östersjöregionen. Uppbörd - processen Effektiv handel Myndigheten har under året hanterat färre ärenden. Produktiviteten i hanteringen har fortsatt öka. Tullverkets arbete med att öka andelen företag som lämnar deklarationer elektroniskt fortgår. Arbetet med att attrahera företag att lämna deklarationer via Internet ses som ett viktigt led för att därmed uppnå målen och kunna frigöra resurser vilka kan koncentreras till områden med hög risk. Arbetet med att säkerställa de tidsfrister för uppbörd som fastställts måste fortgå. Tullverket har inte uppnått målen för genomsnittlig kredittid och andelen rätt debiterad uppbörd. Resultat visar att ingen förbättring skett sedan föregående år. Regeringen anser att det är viktigt att arbetet med att förbättra resultatet fortsätter. Totalt minskar andelen deklarationer med fel vilket är positivt. Emellertid ökar andelen deklarationer med större felaktigheter. Detta är inte tillfredsställande. Regeringen anser att åtgärder måste vidtas för att denna utveckling skall vända. Tullverket når inte upp till målet när det gäller andelen företag som lämnar deklarationerna elektroniskt. Den långsiktiga trenden är dock positiv. Regeringen bedömer att det är väsentligt att ökade insatser vidtas för att nå målet. En viktig del i detta är att öka andelen företag som lämnar deklarationer via Internet. När det gäller varuundersökningar har regeringen gett Tullverket i uppdrag att utifrån dessa PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 bedöma storleken på den tull och skatt som inte debiterats. Myndigheten har framfört att så inte kan göras enbart från de varuundersökningar som genomförts. Regeringen anser att bedömningar om den tull och skatt som inte debiteras är av stor betydelse för att kunna bedöma huruvida verksamheten bedrivs effektivt. Att Tullverket genomför sådana bedömningar med information från varuundersökningar och/eller annan information är således av stor betydelse. Avseende revisionen var antalet timmar som lades ned oförändrat medan antalet granskade deklarationer minskade. När det gäller eftergranskade deklarationer ökade både antalet granskade deklarationer och antalet nedlagda timmar kraftigt. Att Tullverket inte ökat ambitionsnivån avseende revisionsverksamheten bedöms som otillfredsställande och det är av väsentlig betydelse att en förändring sker. Att den eftergranskande verksamheten förbättrats bedöms å andra sidan som positivt. Att arbetet med att förbättra efterkontrollsmetoderna har fortgått är också tillfredställande. Det är positivt att Tullverket kan visa att granskade företag förändrar sitt beteende. Regeringen angav redan förra året att tullrevision och eftergranskning är viktiga instrument för att säkerställa riktig uppbörd och bekämpa ekonomisk brottslighet. Regeringen anser således att det därför är viktigt att både revisions- och eftergranskningsverksamheten förstärks samt att urvalet av kontrollobjekt förbättras ytterligare. Regeringen förutsätter därför att Tullverket ger nödvändig prioritet åt revisionsarbetet så att en väsentlig ökning av verksamheten åstadkoms. Regeringen bedömer också att det är viktigt att arbetet med Servicetrappan fortgår och att detta resulterar i att företagen gör färre fel. Regeringen anser vidare att uppföljningen av kvalitetssäkrade företag behöver utvecklas för att säkerställa att uppställda villkor och regler efterlevs.

5.4

Revisionens iakttagelser

Riksrevisionen har i sin revisionsberättelse bedömt Tullverkets årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande. Riksrevisionen har i rapporten (RiR 2004:17) Rätt avgifter? Statens uttag av tvingande upp- 27 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 gifter, konstaterat att det råder oklarheter och brister när det gäller statens tvingande avgifter. I rapporten rekommenderas bl.a. att Tullverket ges i uppdrag att redovisa kostnaderna för den avgiftsbelagda verksamheten. Tullverket har meddelat att man inom myndigheten kommer att arbeta med åtgärder för att kunna ha en tillfredsställande kostnadsredovisning. Myndigheten planerar för att kunna hantera redovisningen from 1 januari, 2005. Regeringen bedömer att inga ytterliggare åtgärder avseende Tullverket för närvarande behöver vidtas. En översiktlig redovisning av rapporten finns under Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning.

5.5

Budgetförslag

5.5.1

3:3 Tullverket

Tabell 5.3 Anslagsutveckling 3:3 Tullverket Tusental kronor

Anslags-

2003

Utfall

1 281 068

sparande

-16 247

2004

Anslag

1

Utgifts-

1 335 008

prognos

1 324 709

2005

Förslag

1 354 922

2006

Beräknat

1 392 549

2

2007

Beräknat

1 418 484

3

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2005.

2

Motsvarar 1 381 712 tkr i 2005 års prisnivå.

3

Motsvarar 1 384 641 tkr i 2005 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel för Tullverkets verksamhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.4 Offentligrättslig verksamhet Tullverket Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter till

Intäkter

Kostnader

Resultat

rättslig

inkomsttitel

som får

(intäkt -

verksamhet

(som inte får

disponeras

kostnad)

disponeras)

Utfall 2003

30 148

26 810

56 958

0

Prognos 2004

27 000

18 000

45 000

0

Budget 2005

27 000

18 000

45 000

0

Tabell 5.5 Uppdragsverksamhet

Tullverket

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 2003

17 768

23 632

-5 864

Prognos 2004

15 000

15 000

0

Budget 2005

8 500

8 500

0 Avser: Insamlande av farledsavgiftsdeklarationer, insamling av Intrastatuppgifter, försäljning av vägavgiftsbevis och kontroll av exportgods. Regeringens överväganden Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivå 2005-2007 3:3 Tullverket

Tusental kronor

2005

2006

2007

Anvisat 2004 1

1 335 008

1 335 008

1 335 008

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

16 914

27 517

49 958

Beslut

5 000

30 039

30 534

Överföring till/från andra

-2 000

-16

2 984

anslag 3

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

1 354 922

1 392 549

1 418 484 Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2003, (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2004 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

3

Tullverket bidrar med finansieringen till anslaget 7:6 gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Från Tullverket anslag har för 2004 överförts 3 miljoner kronor, för 2005 överförs ytterligare 2 miljoner kronor och för 2006 beräknas ytterligare 3 miljoner kronor att överföras.

Regeringen föreslår att anslaget fastställs till 1 354 922 000 kronor för 2005. Vid beräkningen har hänsyn tagits till en sedan tidigare aviserad varaktig förstärkning av anslaget på 5 000 000 kronor. Syftet med förstärkningen är att möjliggöra en effektivare bekämpning av narkotikasmuggling samt annan gränsöverskridande organiserad brottslighet. Genom satsningen kan utvecklingen av nya och effektivare arbetsmetoder för gränskontrollen intensifieras. Vid beräkningen har hänsyn även tagits till en engångsvis överföring på 5 000 000 kronor till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, anslag 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet i syfte att finansiera ett nytt radiokommunikationssystem för samhällsviktiga användare.

För budgetåret 2006

beräknas anslaget

till

1 392 549 000 kronor.

Vid beräkningen

har hänsyn tagits till en varaktig förstärkning av anslaget på 25 000 000 kronor. Syftet med för- 28 stärkningen är att möjliggöra en effektivare bekämpning av storskalig smuggling samt annan gränsöverskridande organiserad brottslighet. Genom satsningen ges myndigheten möjlighet att utveckla och förbättra arbetsmetoderna inom gränskontrollen. Vid beräkningen har även hänsyn tagits till en engångsvis överföring på 3 000 000 kronor till utgiftsområde 6 Försvar PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 samt beredskap mot sårbarhet, anslag 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet i syfte att finansiera ett nytt radiokommunikationssystem för samhällsviktiga användare. För budgetåret 2007 beräknas anslaget till 1 418 484 000 kronor. 29 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 6 Kustbevakningens verksamhet avseende tullkontroll

6.1

Politikens inriktning

Kustbevakningen skall upprätthålla en hög kontrollnivå till sjöss avseende brott mot tullbestämmelser och in- och utförselrestriktioner. Verksamheten omfattar såväl kontroll av yrkessjöfart som fritidsbåtstrafik. Inom kontrollverksamheten skall narkotikakontrollen ges högsta prioritet. Hög prioritet skall också ges kontroller mot storskalig illegal införsel av alkohol och tobak.

6.2

Resultatbedömning

Kustbevakningen har ett självständigt ansvar för övervakning till sjöss och i skärgårdsområden. Under året har myndigheten genomfört kontroller både i egen regi och i samverkan med Tullverket. Verksamhet har främst inriktats mot att upprätthålla en hög kontrollnivå till sjöss avseende tullbestämmelser och in- och utförselrestriktioner med högsta prioritet för narkotika och storskalig smuggling av alkohol och tobak. Under sommarmånaderna har fritidsbåtstrafiken prioriterats. Kontrollen av handelssjöfarten har inriktats mot själva fartyget, dvs. utrymmen ombord. Verksamheten har genomförts i nära samverkan med Tullverket. Ett flertal gemensamma aktiviteter riktade mot fritidsbåtstrafiken och yrkessjöfarten har genomförts. På begäran av Tullverket har Kustbevakningen även medverkat vid kontrollvisitationer av fartyg och kontroller i tullfilter. Kustbevakningen har i samverkan med Tullverket fortsatt arbetet med att utveckla spaningsverksamheten och det riskanalysbaserade arbetssätt. I bekämpningen av narkotikasmugglingen har insatserna främst inriktats mot trafik som kommer från riskområden och mot fartyg som uppfyller kriterierna för så kallade riskfartyg. Kustbevakningen har under 2003 genomfört ca 4 500 kontrollåtgärder och bl. a. beslagtagit ca 9 miljoner cigaretter samt mindre mängder narkotika och alkohol. Under året har Kustbevakningen gjort två större cigarettbeslag vilka uppfyller EU:s definition av organiserad brottslighet. Kustbevakningen har vidare deltagit i planering, genomförande och uppföljning av internationella tulloperationer och i samband med dessa har olika beslag gjorts.

6.2.1

Analys och slutsatser

Regeringen gör bedömningen att samverkan mellan Tullverket och Kustbevakningen har stärkts och att denna utveckling bör fortgå även framgent. Tullverket och Kustbevakningen genomförde 2002 en maritim hotbildsanalys som visade att det fanns anledning att anta att det förekommer storskalig smuggling av varor med fritids- och fiskefartyg samt andra fartyg (handelsfartyg omfattades inte av studien). Regeringen bedömer mot denna bakgrund att den sjögående gränskontrollen bör utvecklas ytterligare och att verksamheten måste utvecklas 31 PROP. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 för att nå målen avseende smuggling av narkotika och andra varor. Eftersom det inte finns indikationer på att smugglingen minskar är det viktigt att åtgärder vidtas för att öka mängden beslagtagna produkter. En tydlig prioritering, modernisering och effektivisering av den brottsbekämpande verksamheten är av största betydelse. En viktig del i detta är utvecklingen av underrättelse- och riskanalysarbetet. Förmågan att bekämpa organiserad brottslighet ställer krav på den svenska förmågan att nationellt och tillsammans med andra stater bekämpa internationell brottslighet och smuggling. Utvecklingen av underrättelseverksamheten och det riskanalyserade arbetssättet är således av stor betydelse och bör kunna bidra till en högre effektivitet i kontrollverksamheten. Regeringen gör vidare bedömningen att Kustbevakningens, Polisens och Tullverkets arbete med att inrätta ett gemensamt maritimt riskanalyscentrum är angeläget för att utveckla förmågan inom detta område. Regeringen anser vidare att det är viktigt att det pågående samarbetet med Tullverket, Polisen och andra berörda myndigheter och institutioner fortsätter att utvecklas. Samarbetet är nödvändigt för att uppnå en effektiv och ändamålsenlig gränskontroll. Detta gäller bl.a. det samarbete som sker inom Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i Östersjöregionen. 32