Regeringens proposition

1998/99:45

Fristående förskoleklass

Prop.

1998/99:45

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 4 februari 1999

Lena Hjelm-Wallén

 Ingegerd[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att utbildning som motsvarar förskoleklass och

som anordnas av godkända fristående skolor skall godkännas av Statens

skolverk, som också skall utöva tillsyn över utbildningen. I propositionen

föreslås också en reglering av bidragen som stämmer överens med den

som gäller för fristående skolor som motsvarar grundskolan respektive

särskolan. Kommunen är dock inte skyldig att lämna bidrag till den del

av verksamheten som överstiger 15 timmar i veckan eller 525 timmar om

året eller för elev som tas emot före höstterminen det år eleven fyller sex

år. Kraven för godkännande anpassas i huvudsak till vad som gäller för

fristående skolor.

Andra än fristående skolor, exempelvis enskilt bedrivna förskolor som

önskar anordna verksamhet som motsvarar förskoleklassen, skall liksom

hittills ansöka om godkännande och om bidrag hos kommunen. För dessa

anordnare anpassas kraven för godkännande delvis till vad som gäller för

fristående skolor.

Vidare föreslås att statsbidrag får lämnas för utbildning som motsvarar

förskoleklassen vid en svensk utlandsskola.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 4

3 Ärendet och dess beredning 10

4 Nuvarande bestämmelser 11

5 Fristående förskoleklass 12

5.1 Godkännande och tillsyn m.m. 12

5.2 Bidrag och avgifter 14

6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 17

7 Ekonomiska konsekvenser 18

8 Förskoleklass vid utlandsskolorna 18

8.1 Nuvarande bestämmelser om statsbidrag 18

8.2 Statsbidrag till förskoleklass 19

8.3 Ekonomiska konsekvenser 20

9 Författningskommentar 20

Bilaga 1 Sammanfattning av förslagen i promemorian Fristående

förskoleklasser tillstånd, bidrag, tillsyn m.m.

(dnr U97/4530/S och U98/2622/S) 24

Bilaga 2 Promemorians lagförslag 25

Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning

av remissyttrandena över promemorian Fristående

förskoleklasser tillstånd, bidrag, tillsyn m.m.

(dnr U97/4530/S och U98/2622/S) 29

Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 32

Bilaga 5 Lagrådets yttrande 38

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4 februari 1999 40

Rättsdatablad 41

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100),

2. godkänner vad regeringen föreslår om att statsbidrag får lämnas för

utbildning som motsvarar förskoleklassen vid en svensk utlandsskola.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)1

dels att 2 b kap. 6 10, 12 och 13 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 2 b kap. 10 a e §§,

samt närmast före 2 b kap. 6 och 10 §§ nya rubriker av följande lydelse,

dels att det närmast före 2 b kap. 1 och 11 §§ skall införas nya rubriker

som skall lyda: Allmänna bestämmelser om förskoleklassen inom det

offentliga skolväsendet respektive Övriga föreskrifter .

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 b kap.

Godkännande m.m. för enskilda

att bedriva utbildning motsva-

rande förskoleklassen

6 §

Ett bolag, en förening, en sam-

fällighet, en stiftelse eller en en-

skild individ som yrkesmässigt vill

bedriva verksamhet som

motsvarar förskoleklassen skall ha

tillstånd till detta av den kommun

där verksamheten skall bedrivas.

Ett sådant tillstånd meddelas tills

vidare eller för viss tid.

Tillstånd behövs inte för sådan

verksamhet som kommunen ge-

nom avtal enligt 2 § tredje stycket

har överlämnat till en enskild att

utföra.

Utbildning som motsvarar

förskoleklassen får bedrivas

yrkesmässigt av ett bolag, en

förening, en samfällighet, en

stiftelse eller en enskild person,

om utbildningen är godkänd enligt

7 §. Ärenden om godkännande

prövas av den kommun där

utbildningen skall bedrivas, om

inte annat följer av andra stycket.

Ärenden om godkännande av

utbildning som motsvarar för-

skoleklassen för sådana fristående

skolor som avses i 9 kap. 1 §

andra stycket prövas av Statens

skolverk.

Godkännande behövs inte för

sådan utbildning som kommunen

genom avtal enligt 2 § tredje styc-

ket har överlämnat till en enskild

att utföra.

7 §

Tillstånd att bedriva sådan verk-

samhet som avses i 6 § får beviljas

endast om verksamheten uppfyller

kraven på god kvalitet och säker-

het.

Tillståndet får förenas med vill-

kor av betydelse för kvalitet och

säkerhet i verksamheten.

Om verksamheten helt eller till

väsentlig del ändras eller flyttas,

skall nytt tillstånd sökas.

Utbildning som avses i 6 § skall

godkännas, om

1. den stimulerar varje barns

utveckling och lärande och kan

ligga till grund för fortsatt skol-

gång, och

2. den även i övrigt svarar mot

de allmänna mål och den värde-

grund som gäller för utbildning

inom det offentliga skolväsendet.

Utbildning som bedrivs av en

godkänd fristående skola som mot-

svarar grundskolan eller

särskolan skall godkännas, om

villkoren enligt första stycket är

uppfyllda, och om

1. den står öppen för alla barn

som har rätt till utbildning inom

förskoleklassen, med undantag för

sådana barn som det skulle med-

föra betydande organisatoriska

eller ekonomiska svårigheter att ta

emot för den fristående skolan,

och

2. den uppfyller de ytterligare

villkor som regeringen föreskriver

i fråga om utbildningen och om

antagningen till och ledningen av

sådan utbildning.

8 §

Verksamhet som avses i 6 § står

under tillsyn av den kommun där

verksamheten bedrivs. Kommunen

har rätt att inspektera verksamhe-

ten och får inhämta de upplys-

ningar och ta del av de handlingar

som behövs för tillsynen.

Utbildning som avses i 6 § står

under tillsyn av den kommun där

utbildningen bedrivs, om inte

annat följer av andra stycket.

Kommunen har rätt att inspektera

utbildningen och får hämta in de

upplysningar och ta del av de

handlingar som behövs för till-

synen.

Utbildning som bedrivs av fri-

stående skolor står under tillsyn

av Statens skolverk. Skolorna är

skyldiga att delta i den uppföljning

och utvärdering av skolväsendet

som genomförs av Skolverket.

Den kommun där den fristående

skolan är belägen har rätt till in-

syn i skolans verksamhet, om sko-

lan får bidrag enligt 10 a §. Sko-

lan är också skyldig att i den ut-

sträckning som kommunen be-

stämmer delta i den uppföljning

och utvärdering som kommunen

gör av sitt eget skolväsende.

9 §

Om det föreligger något miss-

förhållande i sådan verksamhet

som avses i 6 §, skall kommunen

förelägga den som ansvarar för

verksamheten att avhjälpa miss-

förhållandet.

Om missförhållandet är allvar-

ligt och kommunens föreläggande

inte följs, får kommunen återkalla

tillståndet.

Om en utbildning som avses i

6 § inte längre uppfyller kraven

för godkännande och bristerna

inte avhjälps efter påpekande för

huvudmannen, skall kommunen

eller, när det gäller utbildning som

bedrivs av en fristående skola, Sta-

tens skolverk återkalla godkän-

nandet.

Bidrag

10 §

Kommunen kan lämna bidrag

till verksamhet som avses i 6 §, om

avgifterna inte är oskäligt höga.

Sådant bidrag bör lämnas med ett

belopp per barn som inte oskäligt

avviker från kommunens kostnad

per barn i motsvarande verksam-

het.

Kommunen kan lämna bidrag

till utbildning som avses i 6 § och

som inte bedrivs av en godkänd

fristående skola, om avgifterna

inte är oskäligt höga. Bidraget bör

lämnas med ett belopp per barn

som inte oskäligt avviker från

kommunens kostnad per barn i

motsvarande utbildning.

10 a §

En fristående skola som av Sta-

tens skolverk har fått godkännande

att anordna utbildning som

motsvarar förskoleklassen skall

av Skolverket förklaras berättigad

till sådant bidrag som avses i 10 b

eller 10 c §.

Skolverket skall dock inte lämna

någon förklaring om rätt till bi-

drag, om verksamheten skulle in-

nebära påtagliga negativa följder

för skolväsendet i den kommun där

skolan är belägen eller om skolan

tar ut avgifter i strid med 10 d §.

För att en fristående skola med

nystartad utbildning skall ha rätt

till bidrag gäller att skolan har

ansökt om att bli godkänd före den

1 april kalenderåret innan utbild-

ningen startar.

10 b §

Hemkommunen skall till en fri-

stående skola som motsvarar

grundskolan lämna bidrag för

varje elev som deltar i utbild-

ningen. Bidraget skall bestämmas

med hänsyn till skolans åtagande

och elevens behov efter samma

grunder som kommunen tillämpar

vid fördelning av resurser till den

egna förskoleklassen.

Kommunen är dock inte skyldig

att lämna bidrag för den del av

verksamheten som överstiger

15 timmar i veckan eller 525 tim-

mar om året eller för elev som tas

emot före höstterminen det år ele-

ven fyller sex år. Har en elev ett

omfattande behov av särskilt stöd,

är kommunen inte skyldig att läm-

na bidrag för det särskilda stödet,

om betydande organisatoriska el-

ler ekonomiska svårigheter upp-

står för kommunen.

10 c §

Hemkommunen skall till en fri-

stående skola som motsvarar sär-

skolan lämna bidrag för varje elev

som deltar i utbildningen. Om

skolan inte kommer överens om

annat med elevernas hemkommu-

ner, skall kommunerna betala det

belopp som regeringen beslutat.

10 d §

Utbildning som en fristående

skola får bidrag för enligt 10 a §

skall vara avgiftsfri för de elever

som bidragen avser. För den del

av verksamheten som överstiger

15 timmar i veckan eller 525 tim-

mar om året får dock skolan ta ut

skäliga avgifter. Skäliga avgifter

får också tas ut för barn som tas

emot före höstterminen det år då

de fyller sex år.

10 e §

Om utbildningen vid en fristå-

ende skola som har rätt till bidrag

enligt 10 a § förändras i sådan ut-

sträckning att det innebär påtag-

liga negativa följder för skolvä-

sendet i den kommun där skolan är

belägen, skall Statens skolverk

återkalla rätten till bidrag. Rätten

till bidrag skall också återkallas,

om skolan tar ut avgifter i strid

med 10 d §.

12 §

Kommunens beslut i ärenden

om tillstånd enligt 6 § och om

föreläggande eller återkallande av

tillstånd enligt 9 § får överklagas

hos allmän förvaltningsdomstol.

Kommunens beslut om föreläg-

gande eller återkallande av till-

stånd enligt 9 § och domstols mot-

svarande beslut gäller omedelbart.

Kommunens beslut i ärenden

om godkännande enligt 6 § första

stycket och om återkallande av

godkännande enligt 9 § får över-

klagas hos allmän förvaltnings-

domstol.

Statens skolverks beslut i ären-

den om godkännande enligt 6 §

andra stycket, om återkallande av

godkännande enligt 9 § eller i

ärenden om rätt till bidrag enligt

10 a § eller återkallande av sådan

rätt enligt 10 e § får överklagas

hos allmän förvaltningsdomstol.

Kommunens respektive Skolver-

kets beslut om återkallande av

godkännande enligt 9 § och dom-

stols motsvarande beslut gäller

omedelbart.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

13 §

Till böter döms den som utan

tillstånd bedriver verksamhet som

avses i 6 §.

Allmänt åtal får väckas endast

efter medgivande av den kommun

där verksamheten bedrivs eller av

Statens skolverk.

Till böter döms den som utan

godkännande bedriver utbildning

som avses i 6 §.

Allmänt åtal får väckas endast

efter medgivande av den kommun

där utbildningen bedrivs eller av

Statens skolverk.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

2. Den som före ikraftträdandet har fått tillstånd att bedriva verksam-

het som motsvarar förskoleklassen skall anses ha fått ett godkännande

enligt 2 b kap. 6 §. Har ett sådant tillstånd meddelats före ikraftträdandet

för en fristående skola som motsvarar grundskolan eller särskolan, skall

tillståndet också anses innefatta en förklaring om rätt till bidrag enligt

2 b kap. 10 a §.

3. För en fristående skola som vid lagens ikraftträdande inte bedriver

verksamhet motsvarande förskoleklassen och som vill ha bidrag enligt

2 b kap. 10 a § från och med läsåret 2000/2001 gäller i stället för ansök-

ningstiden i 2 b kap. 10 a § tredje stycket att skolan skall ha ansökt om

godkännande före den 1 september 1999.

3 Ärendet och dess beredning

Den 1 januari 1998 överfördes bestämmelserna om barnomsorg från

socialtjänstlagen (1980:620) till skollagen (1985:1100). Den sexårsverk-

samhet som bedrivits inom förskolan enligt tidigare 15 § socialtjänst-

lagen har bildat en skolform inom det offentliga skolväsendet, benämnd

förskoleklass. Utbildningen i förskoleklassen skall stimulera varje barns

utveckling och lärande och ligga till grund för fortsatt skolgång. Läro-

planen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) har anpassats till att

också omfatta förskoleklassen och fritidshemmet.

Vid behandlingen av propositionen Förskoleklass och andra skollags-

frågor (prop. 1997/98:6) gav riksdagen regeringen till känna att rege-

ringen snarast borde återkomma till riksdagen med förslag till bestäm-

melser om förskoleklass i enskild regi. Dessa skulle utformas på ett sätt

som liknar reglerna för fristående skolor när det gäller tillståndsgivning,

bidrag och tillsyn av verksamheten (bet. 1997/98:UbU5, rskr.

1997/98:107).

En arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementet har utarbetat en pro-

memoria, Fristående förskoleklasser tillstånd, bidrag, tillsyn m.m. (dnr

U97/4530/S och U98/2622/S). Promemorian har remissbehandlats. En

sammanfattning av förslagen finns i bilaga 1. Arbetsgruppens förslag till

lagtext finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna och en

sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 3.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 17 december 1998 att inhämta Lagrådets

yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande

finns i bilaga 5. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag.

Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten.

4 Nuvarande bestämmelser

Bestämmelserna om enskilt bedriven verksamhet som motsvarar för-

skoleklassen finns i 2 b kap. 6 13 §§ skollagen (1985:1100). Bestäm-

melserna överensstämmer med vad som gäller för enskilt bedrivna för-

skolor och fritidshem enligt 2 a kap. Regleringen motsvarar i stor ut-

sträckning de bestämmelser för enskilt bedriven verksamhet som tidigare

fanns i socialtjänstlagen (1980:620).

Ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild in-

divid som yrkesmässigt vill bedriva verksamhet som motsvarar för-

skoleklassen skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten

bedrivs. Ett sådant tillstånd meddelas tills vidare eller för viss tid.

Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom avtal

överlämnat till en enskild att utföra (6 §). Tillstånd får beviljas endast om

verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet i verksam-

heten. Sådant tillstånd får förenas med villkor av betydelse för kvalitet

och säkerhet i verksamheten. Om verksamheten helt eller till väsentlig

del ändras eller flyttas, skall nytt tillstånd sökas (7 §).

Verksamheten står under tillsyn av den kommun där verksamheten be-

drivs. Kommunen har rätt att inspektera densamma och får inhämta de

upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen (8 §).

Om det föreligger något missförhållande i verksamheten skall kommu-

nen förelägga den som ansvarar för verksamheten att avhjälpa missför-

hållandet. Om missförhållandet är allvarligt och kommunens föreläg-

gande inte följs, får kommunen återkalla tillståndet (9 §).

Kommunen kan lämna bidrag till verksamheten, om avgifterna inte är

oskäligt höga. Sådant bidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inte

oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarande verk-

samhet (10 §).

Den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt bedriven verk-

samhet som motsvarar förskolekassen får inte obehörigen röja vad han

eller hon därvid har fått veta om enskildas personliga förhållanden (11 §).

Kommunens beslut i ärenden om tillstånd enligt 6 § och om föreläg-

gande eller återkallande av tillstånd enligt 9 § får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol. Kommunens beslut om föreläggande eller återkal-

lande av tillstånd enligt 9 § och domstols motsvarande beslut gäller ome-

delbart. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten

(12 §).

Till böter döms den som utan tillstånd bedriver verksamhet som avses i

6 §. Allmänt åtal får väckas endast efter medgivande av den kommun där

verksamheten bedrivs eller av Statens skolverk (13 §).

5 Fristående förskoleklass

5.1 Godkännande och tillsyn m.m.

Regeringens förslag: Statens skolverk skall pröva frågan om godkän-

nande av fristående skolor som också vill bedriva utbildning som mot-

svarar förskoleklassen. Kraven för godkännande och återkallande anpas-

sas i huvudsak till vad som gäller för fristående skolor.

Skolorna skall när det gäller den utbildning som motsvarar förskole-

klassen stå under tillsyn av Skolverket. Skolorna skall även delta i den

uppföljning och utvärdering som genomförs av Skolverket.

För andra än fristående skolor som önskar anordna utbildning som

motsvarar förskoleklassen gäller att frågan om godkännande skall prövas

av kommunen. För dessa anordnare anpassas kraven för godkännande

delvis till vad som gäller för fristående skolor.

Skolverkets respektive kommunens beslut om godkännande och åter-

kallande av godkännande får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för-

slag. Arbetsgruppen föreslår inte någon ändring av bestämmelserna om

krav för tillstånd.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker i huvudsak ar-

betsgruppens förslag. Ett antal instanser, däribland Barnombudsmannen,

TCO, Waldorfskolefederationen samt några kommuner, anser dock att

Skolverket skall ha hand om tillståndsprövning av enskilt bedrivna för-

skoleklasser, dvs. sådana som bedrivs av andra än godkända fristående

skolor. Skolverket föreslår en mer långtgående förändring som innebär att

förskoleklass i enskild regi på sikt endast skall få bedrivas i anslutning

till fristående skolor. Svenska Kommunförbundet framhåller att förslaget

innebär olika regelsystem för förskoleklass i enskild regi. Förbundet

menar att de olika systemen för fristående och andra enskilda förskole-

klasser kan ifrågasättas utifrån principen om kommunal likställighet och

anser att förslaget innebär avsteg från principen om rätt till likvärdig

utbildning.

Skälen för regeringens förslag: Ett syfte med att inrätta förskoleklas-

sen som egen skolform var att stödja och stimulera en

verksamhetsmässig integration mellan den verksamhet som bedrivs för

sexåringar och den som bedrivs för yngre skolbarn. I mötet mellan

förskolans och skolans pedagogik ges utökade möjligheter att bedriva

undervisningen utifrån elevernas förutsättningar och behov snarare än

elevernas biologiska ålder. Arbetslag som sätts samman av olika

yrkeskompetenser kan gemensamt bidra till att förnya innehåll och

arbetsformer i förskoleklass och skola och därmed höja kvaliteten i

utbildningen. Förskoleklassen är en del av skolan och omfattas sedan den

1 augusti 1998 av samma läroplan som det obligatoriska skolväsendet

(Lpo 94). Utbildningen i förskoleklassen är det första steget i att

genomföra och uppfylla läroplanens mål.

I en majoritet av landets kommuner organiseras förskoleklassen i an-

slutning till skolans lokaler. I många kommuner pågår även en

verksamhetsmässig integrering. En sådan integrering är givetvis också

positiv inom de fristående skolorna. Eftersom Statens skolverk redan i

dag enligt 9 kap. 1 § skollagen (1985:1100) prövar frågor om godkän-

nande av fristående skolor bör, enligt regeringens mening, Skolverket

också pröva om en fristående skola skall godkännas för att bedriva ut-

bildning motsvarande förskoleklassen. Om sådant godkännande ges,

skall utbildning som motsvarar förskoleklassen stå under tillsyn av

Skolverket. Skolorna skall också vara skyldiga att delta i den uppföljning

och utvärdering som genomförs av Skolverket. Även ärenden om

återkallande av godkännande skall prövas av Skolverket.

Som ovan framhållits var ett syfte med att införa förskoleklassen som

egen skolform att stödja en verksamhetsmässig integrering. En sådan in-

tegrering är svår att uppnå utan ett nära och dagligt samarbete mellan

personalen i förskoleklassen och skolan. Mot den bakgrunden, och efter-

som vi också anser att nuvarande bidragsregler fortsatt skall gälla för de

utbildningsanordnare som inte bedriver utbildning i anslutning till fri-

stående skola, bör den kommun där sådan verksamhet anordnas även i

fortsättningen besluta om godkännande samt utöva tillsyn över utbild-

ningen. Någon ändring vad gäller kommunens möjlighet att driva

förskoleklass på entreprenad föreslås inte.

Som villkor för godkännande bör krävas att utbildningen i förskole-

klassen stimulerar varje barns utveckling och lärande samt ligger till

grund för fortsatt skolgång. Vidare bör utbildningen svara mot de all-

männa mål och den värdegrund som gäller för skolan. Dessa krav bör

gälla oavsett om det är Skolverket eller en kommun som prövar frågan

om godkännande. Regeringen delar Skolverkets uppfattning att samma

krav på öppenhet vid antagning till förskoleklass som gäller för den fri-

stående skolan skall gälla för förskoleklass i anslutning till en sådan

skola. I likhet med vad som gäller för fristående skolor bör regeringen

också bemyndigas att meddela ytterligare villkor i fråga om utbildningen

och om antagningen till och ledningen av sådan utbildning.

Om verksamheten som motsvarar förskoleklassen inte längre uppfyller

kraven för godkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för

den som ansvarar för verksamheten, skall kommunen respektive Skolver-

ket återkalla godkännandet för utbildningen.

Kommunens respektive Skolverkets beslut i ärenden om godkännande

och återkallande av godkännande bör få överklagas hos allmän förvalt-

ningsdomstol. Bestämmelserna överensstämmer på så sätt med vad som

gäller för fristående skolor (9 kap. 17 § första stycket skollagen).

5.2 Bidrag och avgifter

Regeringens förslag: När det gäller bidrag till en fristående skola som

godkänts för att bedriva utbildning som motsvarar förskoleklassen före-

slås en reglering som överensstämmer med den som gäller för fristående

skolor som motsvarar grundskolan respektive särskolan.

Kommunen är inte skyldig att lämna bidrag för den del av verksamhe-

ten som överstiger 15 timmar i veckan eller 525 timmar om året eller för

elev som tas emot före höstterminen det år då eleven fyller sex år.

Utbildningen i en förskoleklass, som förklarats berättigad till bidrag av

Skolverket, skall vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser. Till

den del verksamheten överstiger 15 timmar i veckan eller 525 timmar om

året får dock skäliga avgifter tas ut. Skäliga avgifter får även tas ut för

barn som tas emot före höstterminen det år de fyller sex år.

Skolverkets beslut i ärenden om rätt till bidrag eller återkallande av ett

sådant beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Kommunen beslutar, liksom tidigare, om bidrag för andra än fristående

skolor som önskar anordna utbildning som motsvarar förskoleklassen.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för-

slag. Arbetsgruppens förslag innebär att bidraget skall bestämmas efter

samma grunder som kommunerna tillämpar vid fördelning av resurser till

de egna förskoleklasserna.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker i huvudsak ar-

betsgruppens förslag. Svenska Kommunförbundet har, som tidigare redo-

visats, synpunkter på konsekvenserna av olika regelsystem. Statens in-

stitut för handikappfrågor i skolan (SIH), Socialstyrelsen, Waldorfskole-

federationen, Lärarnas riksförbund, Friskolornas riksförbund, Barn-

ombudsmannen, Riksförbundet Hem och Skola liksom Handikapp-

ombudsmannen delar inte arbetsgruppens förslag att en kommun inte

skall vara skyldig att lämna bidrag för särskilt stöd, om betydande orga-

nisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om bidrag till fri-

stående skolor för utbildning som motsvarar förskoleklassen föreslås

överensstämma med vad som gäller för fristående skolor som motsvarar

grundskolan respektive särskolan. Detsamma bör gälla tidpunkten för

ansökan om godkännande.

Enligt regeringens mening bör huvudregeln vara att bidrag skall läm-

nas till en fristående skola som godkänts för att anordna förskoleklass.

Om en kommun hävdar att etableringen av den fristående förskoleklassen

kommer att innebära påtagliga negativa följder för det offentliga skolvä-

sendet i kommunen, skall Skolverket särskilt pröva frågan om rätt till

bidrag.

Skäl för att en skola inte skall förklaras berättigad till bidrag skall en-

dast vara, att etableringen av en ny fristående förskoleklass medför på-

tagliga negativa och bestående följder för skolväsendet i den kommun

där skolan är belägen eller att skolan tar ut otillåtna avgifter. Med

påtagliga negativa följder avses t.ex. om tillkomsten av en fristående

förskoleklass medför att en landsorts- eller glesbygdskommun tvingas att

lägga ned en redan befintlig förskoleklass eller skola och detta medför att

avståndet till närmaste utbildning avsevärt ökar för elever i någon del av

kommunen. Glesbygdsskolor har ett stort värde för den omgivande

bygden, dess livskraft och utvecklingsmöjligheter. Därför kan det inte

anses rimligt att förklara en ny förskoleklass berättigad till bidrag, om

detta samtidigt medför att en glesbygdsskola måste avvecklas. Det bör

ankomma på den berörda kommunen att påvisa sådana eventuella följder.

Regeringen anser att den kommun där en fristående förskoleklass skall

anordnas bör beredas tillfälle att yttra sig över ansökan om godkännande

och förklaring att skolan skall vara berättigad till bidrag. Härigenom får

kommunen, om den inte redan har det, kännedom om planerna att an-

ordna en fristående förskoleklass i kommunen. Kommunen kan i sitt ytt-

rande redovisa den lokalt betingade kunskap som finns om huvudmannen

och dennes förutsättningar att driva en förskoleklass och på så sätt ge

Skolverket ett bättre underlag vid prövningen. Det bör ankomma på rege-

ringen att meddela de föreskrifter som behövs i fråga om Skolverkets

skyldighet att höra den berörda kommunen.

Förslaget innebär en skyldighet för hemkommunerna att tilldela bidrag

till en fristående skola som motsvarar grundskolan och som förklarats

berättigad till stöd. Bidraget skall ges enligt samma grunder som

tillämpas för kommunens egen förskoleklass. Kommunen är dock inte

skyldig att lämna bidrag för den del av verksamheten som överstiger 15

timmar i veckan eller 525 timmar om året eller för elev som tas emot före

höstterminen det år då eleven fyller sex år. Bidragsskyldigheten gäller

oavsett var barnet senare skall fullgöra sin skolplikt, t.ex. inom särskolan

eller specialskolan. Kommunerna skall beakta den fristående

förskoleklassens samlade kostnader utifrån dess åtaganden och elevernas

behov. Regeringen förutsätter att kommunen beaktar att den fristående

skolan har vissa högre kostnader till följd av skillnaden i huvud-

mannaskap, t.ex. vad gäller mervärdesskatt.

Förskoleklass i anslutning till fristående skola som motsvarar

särskolan skall tilldelas bidrag av elevernas hemkommuner. I likhet med

vad som gäller för fristående särskolor utgår regeringen från att parterna

kommer överens om beloppet.

Utbildningen som den fristående skolan får bidrag för skall vara av-

giftsfri. För verksamhet som överstiger 15 timmar i veckan eller 525 tim-

mar om året eller för elev som tas emot före höstterminen det år eleven

fyller sex år, får den fristående skolan ta ut skäliga avgifter.

Regeringen vill understryka att den kommun där verksamheten bedrivs

skall ha rätt till insyn i förskoleklassens verksamhet i de fristående skolor

som får kommunala bidrag. Den kommunala insynen är en förutsättning

för att kommunen skall kunna göra en rättvis bedömning av förskole-

klassens bidragsbehov grundat på dess åtaganden och elevernas behov.

Den kommunala insynen innebär också en garanti för att offentliga medel

för utbildning används för avsedda ändamål. Om en kommun i samband

med sin insyn finner anledning att ifrågasätta om den fristående förskole-

klassen lever upp till kraven för sitt godkännande, får kommunen

hänskjuta frågan till Skolverket som prövar om tillsyn skall genomföras.

I likhet med vad som gäller enligt 9 kap. 11 § andra stycket skollagen

skall fristående skolor som bedriver förskoleklass med offentligt stöd

delta i den uppföljning och utvärdering som kommunen gör av sitt eget

skolväsende.

När det gäller andra utbildningsanordnare än fristående skolor kan

kommunen lämna bidrag enligt redan gällande bestämmelser, men har

ingen skyldighet att göra det. Regeringen bedömer att förslaget inte kan

anses strida mot den kommunala likställighetsprincipen. Likställighets-

principen innebär att kommuner enligt 2 kap. 2 § kommunallagen

(1991:900) skall behandla sina medlemmar lika, om det inte finns sakliga

skäl för något annat. Denna princip innebär att det inte är tillåtet för

kommuner att särbehandla vissa kommunmedlemmar eller grupper av

kommunmedlemmar på annat än objektiv grund.

Omfattande stöd

Om en fristående skola i sin förskoleklass tar emot en elev som har ett

omfattande behov av särskilt stöd och detta skulle medföra att betydande

organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen,

skall kommunen i likhet med vad som gäller för fristående skolor inte

vara skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet.

Skolverket har i oktober 1998 i en rapport till regeringen redovisat ett

uppdrag om hur fristående skolor tillgodoser behoven hos särskilt stöd-

krävande elever. I rapporten konstateras att de regler för resurstilldelning,

som skall tillämpas fr.o.m. den 1 juli 1997, inte tycks ha påverkat möjlig-

heterna för elever i behov av särskilt stöd att få plats i en fristående skola.

Skolverket framhåller dock att det är svårt att bedöma i vilken utsträck-

ning elever avråds från att söka till fristående skolor på grund av att det

skulle innebära betydande ekonomiska eller organisatoriska svårigheter. I

rapporten hänvisas till Fristkommitténs delbetänkande, Resurser på lika

villkor? (SOU 1998:112). Av betänkandet framgår att de kommunala och

fristående skolor som ansöker om extra resurser för elever i behov av

särskilt stöd i allmänhet får sina ansökningar behandlade av samma

kommunala instans och i huvudsak enligt samma principer. Kommittén

avser att återkomma i sin slutrapport angående de nya resursfördel-

ningreglernas eventuella effekter för elever i behov av särskilt stöd.

Återkallande av rätt till bidrag

Om utbildningen vid en fristående skola som har rätt till bidrag ändras i

sådan utsträckning att det innebär påtagliga negativa följder för skolvä-

sendet i den kommun skolan är belägen, skall Statens skolverk återkalla

rätten till bidrag. Detsamma skall gälla om skolan tar ut otillåtna avgifter.

Överklagande

Beslut i ärenden om rätt till bidrag eller återkallande av sådan rätt skall få

överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

Regeringens förslag: Ändringarna i skollagen skall träda i kraft den 1

juli 1999.

Fristående skolor som före ikraftträdandet har fått tillstånd att bedriva

verksamhet som motsvarar förskoleklassen skall anses dels ha blivit god-

kända, dels ha förklarats berättigade till bidrag av Statens skolverk i en-

lighet med de nya bestämmelserna. Även andra än fristående skolor skall

anses ha fått sådant godkännande.

Fristående skolor som vid lagens ikraftträdande inte bedriver utbild-

ning motsvarande förskoleklassen och som vill ha bidrag från och med

läsåret 2000/2001 skall ansöka om godkännande hos Skolverket före den

1 september 1999.

Arbetsgruppens förslag: En fristående skola som vill anordna förskole-

klass skall ansöka om att bli godkänd för detta senast den 1 april kalen-

deråret innan utbildningen påbörjas för att bli berättigad till bidrag. För

att redan godkända fristående skolor som bedriver verksamhet för skol-

pliktiga barn skall kunna anordna förskoleklass enligt de föreslagna be-

stämmelserna fr.o.m. läsåret 1999/2000 föreslås en övergångsbestäm-

melse som innebär att ansökan om godkännande skall ges in till Skolver-

ket före den 1 april 1999.

Remissinstanserna: Statskontoret anser att en fristående skola bör

kunna utöka sin verksamhet till att omfatta förskoleklass utan ytterligare

ansökningsförfarande. Skolverket föreslår att de nya bestämmelserna

börjar gälla fr.o.m. läsåret 2000/2001. För en fristående skola som redan

har tillstånd att bedriva förskoleklass föreslår verket ett förenklat förfa-

rande. Skellefteå kommun menar att förslaget medför alltför kort plane-

ringstid för kommunerna. Göteborgs kommun instämmer i förslaget om

övergångsbestämmelser medan Kalmar kommun anser att de bör ses

över.

Skälen för regeringens förslag: Ett stort antal fristående skolor bedri-

ver utbildning som motsvarar förskoleklass med tillstånd enligt gällande

bestämmelser. Regeringen föreslår att sådana fristående skolor och även

övriga enskilda utbildningsanordnare som före lagens ikraftträdande har

fått tillstånd att bedriva verksamhet som motsvarar förskoleklassen skall

anses godkända enligt de nya bestämmelserna. De fristående skolor som

fått ett sådant tillstånd skall också anses ha förklarats berättigade till bi-

drag i enlighet med de nya bestämmelserna.

De föreslagna övergångsbestämmelserna innebär att såväl fristående

skolor som andra enskilda utbildningsanordare som vill påbörja utbild-

ningen läsåret 1999/2000 kan göra det om de fått tillstånd enligt nu gäl-

lande regler före den 1 juli 1999. I fråga om fristående skolor som vill

påbörja utbildningen läsåret 2000/2001 krävs med hänsyn till att skolan

skall ha ansökt om godkännande före den 1 april året innan verksamheten

startar en övergångsbestämmelse av innebörd att ansökningstiden för

det läsåret senareläggs.

7 Ekonomiska konsekvenser

I enlighet med den s.k. finansieringsprincipen skall kommuner och

landsting inte åläggas nya arbetsuppgifter eller skyldigheter, utan att de

samtidigt ges möjligheter att finansiera dessa på annat sätt än med höjda

skatter. Om statsmakterna fattar beslut, som medför kostnads- eller

utgiftsökningar för kommunsektorn, bör dessa således finansieras genom

en ökning av statsbidragen, eller genom att staten fattar beslut som möj-

liggör besparingar. Finansieringsprincipen innebär också att

statsbidragen bör minska om kommunernas skyldigheter begränsas eller

om de till följd av regelförändringar får möjlighet att bedriva en mer

kostnadseffektiv verksamhet.

Förslaget innebär, enligt regeringens mening, ett oförändrat

kommunalt åtagande genom att rätten till utbildning om 525 timmar i

förskoleklass redan i dag utnyttjas av i stort sett landets samtliga

sexåringar, med undantag för dem som valt att börja i skolan vid sex års

ålder. Bidragen till förskoleklass i anslutning till fristående skolor skall

bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov, efter

samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till

de egna förskoleklasserna. Kommunen är inte skyldig att lämna bidrag

för den del verksamheten överstiger 15 timmar i veckan eller 525 timmar

om året eller till elever som tas emot före höstterminen det år då eleven

fyller sex år. Förslaget ger därutöver förutsättningar för fristående skolor

att integrera förskoleklass i likhet med vad som gäller i kommunens

skolor och ökar därmed möjligheterna till samordning av

verksamheterna. Mot den nu angivna bakgrunden bedömer regeringen att

förslaget inte medför förändrade kostnader för kommunerna.

8 Förskoleklass vid utlandsskolorna

8.1 Nuvarande bestämmelser om statsbidrag

Statsbidrag för svensk undervisning i utlandet lämnas enligt förordningen

(1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och

ungdomar. Som villkor för statsbidrag gäller bl.a. att utbildningen skall

anordnas enligt grundskolans och gymnasieskolans läroplaner,

kursplaner och timplaner.

Enligt 9 § nämnda förordning får Statens skolverk efter ansökan från

huvudmannen för en utlandsskola förklara huvudmannen berättigad till

statsbidrag för utbildning i årskurserna 1 6 om

- huvudmannen har förutsättningar att anordna skolan och det finns ett

behov av den och

- elevantalet vid en allsidig bedömning av kvalitetskrav såväl i fråga om

sociala som andra aspekter på skolverksamhet kan anses vara

tillräckligt stort och beräknas vara någorlunda stabilt.

För högre årskurser samt för reguljär gymnasieutbildning kan

regeringen besluta om bidrag.

Statsbidraget lämnas till huvudmannen för verksamheten och utgör ett

allmänt finansiellt stöd till skolverksamheten. Bidrag beräknas dels för

undervisningen med ett bidrag per elev och läsår och dels för

årskostnaden för de lokaler som behövs för undervisningen. I 3 § nämnda

förordning anges för vilka elever bidrag lämnas. Elevavgifter som tas ut

för utbildningen vid en utlandsskola skall vara skäliga med hänsyn till

skolans kostnader för verksamheten och det statsbidrag som lämnas (19

§).

En utlandsskola leds av en styrelse med säte i det land där skolan drivs.

Det finns ett 30-tal svenska utlandsskolor i Europa, Asien, Afrika och

Sydamerika. De flesta skolorna bedriver reguljär undervisning enbart i

årskurserna 1 6. Endast sju skolor bedriver reguljär undervisning i

årskurserna 7 9. Vid övriga skolor bedrivs undervisningen i årskurserna

7 9 i form av distansutbildning.

I de flesta skolorna har sexåringarna skrivits in i årskurs 1 och dessa

ingår således i bidragsunderlaget för statsbidraget till utlandsskolan. Vid

övriga skolor anordnas separat verksamhet för sexåringar.

Nästan alla skolor bedriver också förskoleverksamhet för yngre barn.

För denna verksamhet liksom för den separata sexårsverksamheten utgår

inget statsbidrag. Kostnaderna täcks via avgifter.

8.2 Statsbidrag till förskoleklass

Regeringens förslag: Statsbidrag får lämnas för utbildning som

motsvarar förskoleklassen vid en svensk utlandsskola från och med

läsåret 2000/2001 efter prövning av Statens skolverk.

Skälen för regeringens förslag: Som redovisats inledningsvis skall

utlandsskolorna ge utbildning som motsvarar den som ges i skolor i

Sverige. Avsikten är att elever som tillfälligt vistas utomlands skall få en

utbildning som möjliggör en fortsatt skolgång i en svensk skola när

familjen återvänder till Sverige. Utlandsskolorna följer den svenska

läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94). Förskoleklassen

omfattas sedan den 1 augusti 1998 av Lpo 94. Utbildningen i för-

skoleklassen är det första steget i att uppfylla läroplanens mål.

Regeringen anser att det därför bör vara möjligt även för utlandsskolorna

att anordna förskoleklasser. Statsbidrag bör utgå för utbildning

motsvarande förskoleklassen.

Statens skolverk bör pröva om en utlandsskola skall få statsbidrag för

utbildning motsvarande förskoleklassen. Utbildningen i en förskoleklass

skall omfatta minst 525 timmar om året. Statsbidrag bör inte utgå för

barn som tas emot före höstterminen det år eleven fyller sex år.

Bestämmelserna om bidrag till utlandsskolorna för utbildning som

motsvarar förskoleklassen föreslås överensstämma med vad som gäller

för utlandsskolor motsvarande grundskolan. Bestämmelserna i 3 §

förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska

barn och ungdomar vad gäller s.k. behöriga elever bör gälla även för

dessa elever.

En utlandsskola som vill bli förklarad berättigad till statsbidrag för

utbildning som motsvarar förskoleklassen skall ansöka om detta hos

Skolverket. En utlandsskola som vill bli berättigad till bidrag från och

med läsåret 2000/2001 skall ansöka härom hos Skolverket före den 1

september 1999. Vid sin bedömning bör Skolverket tillämpa samma kri-

terier som för prövning av en utlandsskola.

Storleken på bidraget per elev vid utlandsskolorna varierar beroende på

elevantalet. Beräkningen av statsbidraget för förskoleklassen bör ske

genom att eleverna i förskoleklassen får inräknas i det elevunderlag för

statsbidrag som utgår till respektive utlandsskola för undervisning enligt

Lpo 94.

Förskoleklassen skall också omfattas av den uppföljning och utvärde-

ring som Skolverket genomför av utlandsskolorna.

Skolverkets beslut om statsbidrag för inrättande av förskoleklass bör få

överklagas hos regeringen.

8.3 Ekonomiska konsekvenser

Regeringen bedömer att kostnaderna för förslaget ryms inom ramen för

anslaget A 12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet. Flertalet

sexåringar skrivs redan nu in i utlandsskolorna och ingår således i

bidragsunderlaget för statsbidrag till utlandsskolan. Som redovisats i

budgetpropositionen för år 1999 (prop. 1998/99:1, utg.omr. 16) avser

regeringen att via Skolverkets redovisningar följa kostnadsutvecklingen

för undervisningen utomlands.

9 Författningskommentar

Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

2 b kap.

6 §

Bestämmelsen innebär att utbildning som motsvarar förskoleklassen i

enskild regi endast får bedrivas om utbildningen är godkänd. Med hänsyn

till syftet med förskoleklassen byts ordet verksamhet mot ordet

utbildning (jfr 2 b kap. 1 §). Vidare ersätts i enlighet med 9 kap. 1 § ordet

tillstånd med godkännande. I paragrafen finns föreskrifter om vem som

får godkänna sådan utbildning.

Hänvisningen i andra stycket till 9 kap. 1 § andra stycket innebär att

ärenden om godkännande för fristående skolor som motsvarar

grundskolan eller särskolan skall prövas av Statens skolverk. Ärenden

om godkännande för andra enskilda huvudmän skall enligt första stycket

prövas av den kommun där utbildningen skall bedrivas.

7 §

I paragrafen regleras förutsättningarna för godkännande. Villkoren

överensstämmer i huvudsak med vad som gäller enligt 9 kap. 2 § för

fristående skolor (jfr prop. 1995/96:200). Villkoren i första stycket gäller

all enskilt bedriven utbildning. För förskoleklass i anslutning till en

fristående skola gäller dessutom villkoren i andra stycket. Några be-

stämmelser som motsvarar 9 kap. 2 § första stycket 4 om omsorger

respektive andra stycket om konfessionell inriktning torde inte behövas

med hänsyn till att förskoleklassen är en frivillig skolform och omfattar

en förhållandevis begränsad tid samt till skolformens pedagogiska syfte.

I enlighet med vad som enligt 9 kap. gäller för fristående skolor har

tredje stycket tagits bort.

8 §

Andra stycket innebär att fristående skolor som anordnar utbildning för

skolpliktiga barn också när det gäller utbildning som motsvarar förskole-

klassen skall stå under Skolverkets tillsyn. Bestämmelsen om tillsyn och

skyldighet att delta i uppföljning och utvärdering överensstämmer med

vad som gäller för skolans övriga verksamhet enligt 9 kap. 11 § första

stycket.

Tredje stycket om kommunal insyn och deltagande i uppföljning och

utvärdering gäller för skolor som har rätt till kommunala bidrag. Regle-

ringen överensstämmer med vad som gäller enligt 9 kap. 11 § andra

stycket för fristående skolor som får kommunala bidrag.

9 §

Paragrafen innebär att godkännande för enskilt bedriven utbildning skall

kunna återkallas om kraven för godkännande inte längre är uppfyllda.

Bestämmelsen anpassas till att i huvudsak överensstämma med vad som

gäller för fristående skolor enligt 9 kap. 12 § första stycket. Den tidigare

skyldigheten att före återkallandet förelägga den som ansvarar för verk-

samheten att avhjälpa missförhållandet tas bort och ersätts, i likhet med

vad som gäller för fristående skolor, med ett påpekande för huvud-

mannen.

10 §

Paragrafen reglerar kommunala bidrag till enskilt bedriven förskoleklass

som anordnas av andra än fristående skolor. Bidrag till sådan utbildning

vid fristående skolor regleras i nya 10 a §.

När det gäller förskoleklass som anordnas av andra än fristående

skolor föreligger liksom tidigare ingen skyldighet för kommunen att

lämna bidrag.

10 a §

Paragrafen är ny och överensstämmer i huvudsak med vad som gäller

enligt 9 kap. 6 § första och andra styckena för fristående skolor som mot-

svarar grundskolan respektive 9 kap. 6 a § första och andra styckena för

fristående skolor som motsvarar särskolan. Bestämmelserna gäller

oavsett om ett barn senare skall fullgöra sin skolplikt i grundskolan eller

inom någon annan skolform.

Enligt bestämmelsen skall Skolverket besluta om skolan skall ha rätt

till bidrag för utbildningen. En förutsättning för att Skolverket skall

kunna underlåta att förklara skolan berättigad till bidrag är enligt andra

stycket att kommunen visar att utbildningen innebär påtagliga negativa

följder för skolväsendet i kommunen. Det är endast sådana följder som

uppkommer för den kommun där skolan är belägen som kan medföra att

skolan skall förklaras sakna rätt till bidrag, inte eventuella följder för

skolväsendet i någon annan kommun. Skolverket skall vidare underlåta

att lämna en sådan förklaring om skolan tar ut avgifter i strid med 10 d §.

Innebörden av uttrycket påtagliga negativa följder har behandlats i av-

snitt 5.2.

Att en skola saknar rätt till bidrag innebär inte något förbud för skolan

att bedriva utbildning motsvarande förskoleklassen under förutsättning

att huvudmannen har fått godkännande för utbildningen. Det är bara

finansieringen som får ske på annat sätt än genom kommunala bidrag.

10 b §

Paragrafen är ny och reglerar bidragets storlek till fristående skolor som

motsvarar grundskolan. Bidragskonstruktionen innebär att förskoleklass

vid dessa skolor inordnas i samma resursfördelningssystem som den

kommunala förskoleklassen (jfr prop. 1995/96:200 s. 46 och s. 72).

Kommunerna skall från bidragssynpunkt behandla den fristående

förskoleklassen på samma sätt som om eleverna funnits i en kommunal

förskoleklass. Kommunen har dock ingen skyldighet att lämna bidrag för

den del verksamheten överstiger 15 timmar i veckan eller 525 timmar om

året eller för elev som tas emot före höstterminen det år eleven fyller sex

år. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen

inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet om betydande

organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Det

kan vara fråga om att skollokalerna måste förändras eller att det behövs

extra personal.

10 c §

Paragrafen är ny och reglerar bidragets storlek till fristående skolor som

motsvarar särskolan. Bestämmelsen överensstämmer med vad som gäller

enligt 9 kap. 6 a § tredje stycket för fristående skolor.

10 d §

Paragrafen är ny och överensstämmer i huvudsak med vad som gäller för

kommunal förskoleklass när det gäller avgifter.

10 e §

Paragrafen är ny och överensstämmer i huvudsak med vad som gäller

enligt 9 kap. 12 § andra stycket för fristående skolor som motsvarar

grundskolan och särskolan och som får kommunala bidrag. Ett återkal-

lande av bidragsrätten på grundval av att utbildningen förändras kommer

främst att vara aktuellt om elevantalet ökar markant. Vad som utgör

påtagliga negativa följder får bedömas på samma sätt som då en skola

skall förklaras ha rätt till bidrag enligt 10 a §.

12 §

Bestämmelsen anpassas till vad som enligt 9 kap. 12 § gäller för fristå-

ende skolor. I konsekvens med ändringen i 9 § tas bestämmelsen om ett

överklagande av ett föreläggande bort.

Första stycket innebär att kommunens beslut i frågor som rör godkän-

nande och återkallande får överklagas till allmän förvaltningsdomstol.

Andra stycket innebär att Skolverkets beslut i frågor som rör godkän-

nande och återkallande av godkännande samt om förklaring om rätt till

bidrag och om återkallande av sådan förklaring får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol.

Av tredje stycket följer att beslut om återkallande av godkännande att

bedriva förskoleklass gäller med omedelbar verkan.

13 §

I paragrafen har tillstånd bytts ut mot godkännande och verksamheten

mot utbildningen.

Övergångsbestämmelser

Punkt 2 innebär att de fristående skolor och övriga enskilda som före

lagens ikraftträdande har fått tillstånd att bedriva verksamhet som mot-

svarar förskoleklassen ges möjlighet att fortsätta denna verksamhet utan

nytt godkännande. Fristående skolor skall även anses ha fått en förklaring

om rätt till bidrag i enlighet med de nya bestämmelserna.

Punkt 3 innebär att ansökningstiden för godkännande inför läsåret

2000/2001 har senarelagts med hänsyn till att lagen föreslås träda i kraft

den 1 juli 1999.

Sammanfattning av förslagen i promemorian Fristående förskole-

klasser tillstånd, bidrag, tillsyn m.m. (dnr U97/4530/S och

U98/2622/S)

En arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementet har utarbetat en prome-

moria med förslag till bestämmelser om tillstånd, bidrag, tillsyn m.m. för

förskoleklass i enskild regi.

Bakgrunden till förslaget är att riksdagen vid behandlingen av propo-

sitionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6) gav

regeringen till känna att regeringen snarast borde återkomma med förslag

till bestämmelser om förskoleklass i enskild regi. Dessa borde utformas

på ett sätt som liknar reglerna för fristående skolor när det gäller

tillståndsgivning, bidrag och tillsyn av verksamheten (bet.

1997/98:UbU5, rskr. 1997/98:107).

Arbetsgruppen föreslog därför att fristående skolor som vill bedriva

verksamhet som motsvarar förskoleklassen skall ha tillstånd till detta av

Statens skolverk som också skall utöva tillsyn över utbildningen. När det

gäller bidrag till fristående förskoleklasser som anordnas av huvudmän

för fristående skolor föreslogs en reglering som överensstämmer med den

som gäller för fristående grundskolor.

För andra än fristående skolor, exempelvis enskilt bedriva förskolor

som önskar bedriva verksamhet som motsvarar förskoleklassen,

föreslogs ingen ändring.

Arbetsgruppen föreslog att lagen skulle tillämpas på utbildning som

äger rum efter den 1 juli 1999. En övergångsbestämmelse föreslogs för

redan godkända fristående skolor som bedriver verksamhet för skol-

pliktiga barn för att dessa skall kunna anordna förskoleklass från och

med läsåret 1999/2000.

Promemorians lagförslag

Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)

dels att 2 b kap. 6, 8 10 och 12 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 2 b kap. 10 a c §§,

av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 b kap.

6 §

Ett bolag, en förening, en sam-

fällighet, en stiftelse eller en en-

skild individ som yrkesmässigt vill

bedriva verksamhet som motsvarar

förskoleklassen skall ha tillstånd

till detta av den kommun där verk-

samheten bedrivs. Ett sådant till-

stånd meddelas tills vidare eller

för viss tid.

Ett bolag, en förening, en sam-

fällighet, en stiftelse eller en en-

skild individ som yrkesmässigt vill

bedriva verksamhet som motsvarar

förskoleklassen skall ha tillstånd

till detta av den kommun där verk-

samheten bedrivs, om inte annat

följer av andra stycket.

En fristående skola som avses i

9 kap. 2 § som vill bedriva verk-

samhet som motsvarar förskole-

klassen skall ha tillstånd till detta

av Statens skolverk.

Tillstånd enligt första och andra

styckena meddelas tills vidare

eller för viss tid.

Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom av-

tal enligt 2 § tredje stycket har överlämnat till en enskild att utföra.

8 §

Verksamhet som avses i 6 § står

under tillsyn av den kommun där

verksamheten bedrivs. Kommunen

har rätt att inspektera verksamhe-

ten och får inhämta de upplys-

ningar och ta del av de handlingar

som behövs för tillsynen.

Verksamhet som avses i 6 §

första stycket står under tillsyn av

den kommun där verksamheten

bedrivs. Kommunen har rätt att in-

spektera verksamheten och får in-

hämta de upplysningar och ta del

av de handlingar som behövs för

tillsynen.

Verksamhet som avses i 6 §

andra stycket står under tillsyn av

Statens skolverk. Skolorna är skyl-

diga att delta i den uppföljning

och utvärdering av skolväsendet

som genomförs av Skolverket.

I fråga om fristående skolor som

får bidrag enligt 10 a § har den

kommun där skolan är belägen

rätt till insyn i verksamheten. Så-

dana skolor är skyldiga att i den

utsträckning som kommunen be-

stämmer delta i den uppföljning

och utvärdering som kommunen

gör av sitt eget skolväsende.

9 §

Om det föreligger något miss-

förhållande i sådan verksamhet

som avses i 6 §, skall kommunen

förelägga den som ansvarar för

verksamheten att avhjälpa miss-

förhållandet.

Om missförhållandet är allvar-

ligt och kommunens föreläggande

inte följs, får kommunen återkalla

tillståndet.

Om det föreligger något miss-

förhållande i sådan verksamhet

som avses i 6 §, skall kommunen,

eller när det gäller fristående sko-

lor som avses i 6 § andra stycket

Statens skolverk, förelägga den

som ansvarar för verksamheten att

avhjälpa missförhållandet.

Om missförhållandet är allvar-

ligt och föreläggandet inte följs får

kommunen respektive Skolverket

återkalla tillståndet.

10 §

Kommunen kan lämna bidrag

till verksamhet som avses i 6 §,

om avgifterna inte är oskäligt

höga. Sådant bidrag bör lämnas

med ett belopp per barn som inte

oskäligt avviker från kommunens

kostnad per barn i motsvarande

verksamhet.

Kommunen kan lämna bidrag

till verksamhet som avses i 6 §

första stycket, om avgifterna inte

är oskäligt höga. Sådant bidrag bör

lämnas med ett belopp per barn

som inte oskäligt avviker från

kommunens kostnad per barn i

motsvarande verksamhet.

10 a §

En fristående skola som fått till-

stånd att anordna verksamhet som

motsvarar förskoleklassen enligt

6 § andra stycket skall av Statens

skolverk förklaras berättigad till

sådant bidrag som avses i tredje

stycket. Förklaring skall dock inte

lämnas, om verksamheten skulle

innebära påtagliga negativa följ-

der för skolväsendet i den kommun

där skolan är belägen eller skolan

tar ut avgifter i strid med 10 b §.

För att en fristående skola skall

ha rätt till bidrag gäller att skolan

har ansökt om tillstånd före den

1 april kalenderåret innan verk-

samheten startar.

För varje elev som genomgår

verksamhet motsvarande den som

ges i förskoleklassen lämnas bi-

drag av hemkommunen. Bidraget

skall bestämmas med hänsyn till

skolans åtagande och elevens be-

hov efter samma grunder som

kommunen tillämpar vid fördel-

ning av resurser till de egna för-

skoleklasserna. Om en elev har ett

omfattande behov av särskilt stöd,

är kommunen inte skyldig att läm-

na bidrag för det särskilda stödet,

om betydande organisatoriska

eller ekonomiska svårigheter upp-

står för kommunen.

Vad som sägs i första tredje

styckena gäller inte fristående sko-

lor för vilka huvudmannen skriftli-

gen har avstått från medelstilldel-

ning.

10 b §

Utbildning, som en fristående

skola får bidrag för enligt 10 a §,

skall vara avgiftsfri för de elever

som bidragen avser. Till den del

verksamheten överstiger 15 tim-

mar i veckan eller 525 timmar om

året får dock skolan ta ut skäliga

avgifter. Skäliga avgifter får också

tas ut för barn som tas emot före

höstterminen det år då barnet fyl-

ler sex år.

10 c §

Om verksamheten vid en fristå-

ende skola som har rätt till bidrag

enligt 10 a § förändras i sådan ut-

sträckning att det innebär påtagli-

ga negativa följder för skolväsen-

det i den kommun där skolan är

belägen, skall Statens skolverk

återkalla rätten till bidrag. Rätten

till bidrag skall också återkallas,

om skolan tar ut avgifter i strid

med 10 b §.

12 §

Kommunens beslut i ärenden

om tillstånd enligt 6 § och om

föreläggande eller återkallande av

tillstånd enligt 9 § får överklagas

hos allmän förvaltningsdomstol.

Kommunens beslut om föreläg-

gande eller återkallande av till-

stånd enligt 9 § och domstols mot-

svarande beslut gäller omedelbart.

Kommunens beslut i ärenden

om tillstånd enligt 6 § första

stycket och om föreläggande eller

återkallande av tillstånd enligt 9 §

får överklagas hos allmän förvalt-

ningsdomstol.

Statens skolverks beslut i ären-

den om tillstånd enligt 6 § andra

stycket, om föreläggande eller

återkallande av tillstånd enligt 9 §

eller i ärenden om rätt till bidrag

eller återkallande av sådan rätt

enligt 10 a eller 10 c § får över-

klagas hos allmän förvaltnings-

domstol.

Kommunens respektive Statens

skolverks beslut om föreläggande

eller återkallande av tillstånd en-

ligt 9 § och domstols motsvarande

beslut gäller omedelbart.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

1. Denna lag träder i kraft den 1 mars 1999 och skall tillämpas på ut-

bildning som äger rum efter den 1 juli 1999.

2. För godkända fristående skolor som bedriver utbildning för skol-

pliktiga barn läsåret 1998/99, och som vill ha bidrag enligt 2 b 10 a § från

och med läsåret 1999/2000, gäller, i stället för vad som sägs om ansök-

ningstid i andra stycket nämnda bestämmelse, att skolan skall ha ansökt

om tillstånd att anordna verksamhet som motsvarar förskoleklassen före

den 1 april 1999.

Förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av

remissyttrandena över promemorian Fristående förskoleklasser

tillstånd, bidrag, tillsyn m.m. (dnr U97/4530/S och U98/2622/S)

Remissinstanserna

Remissyttranden har kommit från Kammarrätten i Stockholm, Social-

styrelsen, Handikappombudsmannen (HO), Barnombudsmannen (BO),

Statskontoret, Riksrevisionsverket (RRV), Statens skolverk, Statens in-

stitut för handikappfrågor i skolan (SIH), Falu kommun, Göteborgs stad,

Hudiksvalls kommun, Härjedalens kommun, Kalmar kommun, Karls-

krona kommun, Kungsbacka kommun, Lidingö kommun, Malmö stad,

Norrköpings kommun, Skara kommun, Skellefteå kommun, Skövde

kommun, Sollentuna kommun, Uppsala kommun, Varbergs kommun,

Vänersborgs kommun, Örkelljunga kommun, Svenska Kommun-

förbundet, Landsorganisationen i Sverige (LO), Tjänstemännens

Centralorganisation (TCO), Sveriges Akademikers Centralorganisation

(SACO), Svenska Arbetsgivareföreningen (SAF), Riksförbundet Hem

och Skola (RHS), Friskolornas riksförbund och Waldorfskole-

federationen.

Yttrande har dessutom inkommit från Lärarförbundet och Lärarnas

Riksförbund.

Tillstånd, tillsyn, bidrag och avgifter

En majoritet av instanserna tillstyrker huvudsakligen promemorians för-

slag, men många instanser har synpunkter på delar av förslaget.

Flera remissinstanser anser att tillstånd även för förskoleklasser i

enskild regi som bedrivs av andra än godkända fristående skolor skall

prövas av Skolverket. Detta gäller t.ex. Barnombudsmannen, TCO (som

stödjer sig på remissvar från Lärarförbundet), Waldorfskolefederationen

liksom ett antal av kommunerna. Friskolornas riksförbund har i stort sett

inga erinringar, även om förbundets grundinställning är att Skolverket

skall pröva ärenden om godkännande och att huvudmännen för godkända

fristående förskoleklasser automatiskt skall ha rätt till bidrag. Förbundet

anser att de eventuella negativa följderna för kommunala verksamheter

skall begränsas till kommunala förskoleklasser, inte till skolväsendet som

helhet. Även Riksförbundet Hem och Skola (RHS) anser att samma regler

bör gälla oavsett vem som bedriver verksamheten. RHS framhåller också

att förslaget innebär att en gynnsam utveckling av en fristående skola kan

innebära att bidragen återkallas, vilket motverkar en utveckling av verk-

samheten.

Skolverket föreslår en mer långtgående förändring som innebär att en-

dast fristående skola skall få bedriva förskoleklass. En avveckling under

t.ex. en treårsperiod föreslås för förskoleklasser som bedrivs av andra än

fristående skolor. Samma bestämmelser om öppenhet och antagningsvill-

kor som för fristående skolor bör gälla även för fristående förskoleklass.

Skillnaden mellan fristående förskoleklass och fristående skolor när det

gäller återkallande av tillstånd uppmärksammas också av verket.

Svenska Kommunförbundet har flera synpunkter på förslaget och anser

bl.a. att de olika systemen för fristående och andra enskilda förskole-

klasser kan ifrågasättas utifrån principen om kommunal likställighet och

anser att förslaget innebär avsteg från principen om rätt till likvärdig ut-

bildning. Förbundet framhåller att definitionen av fristående förskole-

klass är oklar, och lyfter fram skillnaden i förslaget mellan vistelse-

kommunernas skyldighet att anordna förskoleklass och att bidrags-

skyldigheten knyts till hemkommunen. Förbundet menar att en föränd-

ring av regelsystemet bör göras i samband med den aviserade skollags-

översynen. Om en förändring genomförs dessförinnan bör bestämmel-

serna inarbetas i 9 kap. skollagen.

Riksrevisionsverket har inget att invända mot förslaget. Statskontoret

anser att tillstånd för förskoleklass inte ytterligare behöver prövas. För en

godkänd fristående skola borde det räcka med ett enkelt anmälningsförfa-

rande till kommunen.

TCO, genom Lärarförbundet, stödjer i huvudsak förslaget, men anser

att det är olämpligt att olika bestämmelser gäller beroende av vem som

anordnar verksamheten. Förbundet anser i princip att utbildningen skall

vara avgiftsfri även för de barn som tas emot innan de fyllt sex år. SACO,

genom Lärarnas Riksförbund, tillstyrker i huvudsak förslaget, men mot-

sätter sig att kommunerna ges laglig tillsynsrätt över fristående skolors

verksamhet samt att de skall ingå i kommunal uppföljning och utvärde-

ring. Waldorfskolefederationen anser att parterna skall komma överens

om i vilken utsträckning en fristående förskoleklass skall ingå i den

kommunala uppföljningen.

Norrköpings kommun är negativ till förslaget om Skolverkets överta-

gande av tillståndsgivning och ser hellre att ansvaret för tillståndsgivning

och tillsyn även för fristående skolor övergår till kommunerna. Kommu-

nen menar vidare att samma myndighet bör hantera frågorna för de tre

verksamheter som skall integreras, dvs. även fritidshem och att skyldig-

heten att lämna bidrag endast skall omfatta sexåringar. Kalmar kommun

anser bland annat att samverkan mellan skola och skolbarnsomsorg bör

ligga till grund för kvalitetskrav vid tillståndsgivning och att en förnyad

prövning av tillstånd kan sätta fokus på förskoleklassens förnyade roll.

Skellefteå kommun anser att förslaget borde utredas ytterligare när det

gäller de två olika systemen för tillståndsgivning och föreslår en kommu-

nal vetorätt när det gäller etablering av fristående förskoleklass. Malmö

kommun anser att ett system med olika regler och förutsättningar för

förskoleklasser kan innebära olika kvalitet i verksamheten, vilket torde

strida mot principen om likvärdig utbildning och föreslår att frågan av-

görs i samband med skollagsöversynen.

Omfattande stöd

SIH befarar att formuleringen angående omfattande stöd till elever i be-

hov av särskilt stöd kan leda till att kommunen inte fullgör sina uppgifter.

SIH menar att stödbehoven i kommunen borde vara kända genom kom-

munens ansvar för uppsökande verksamhet enligt socialtjänstlagen.

Socialstyrelsen och Waldorfskolefederationen anser att samma förutsätt-

ningar bör gälla för en elev oavsett skolgång i en kommunal eller fri-

stående skola. Friskolornas riksförbund menar att kommunen alltid skall

vara skyldig att betala bidrag för elever i behov av särskilt stöd.

Handikappombudsmannen anser att det är nödvändigt att beakta för-

skoleklassens betydelse för funktionshindrade elever vid bedömning av

om bidrag skall utgå. HO menar vidare att det krävs tydliga definitioner

för hur bidragen skall fördelas och att den skola som anordnar förskole-

klass skall vara fullt ut berättigad till ersättning för barn med särskilda

behov. Barnombudsmannen framhåller att fristående förskoleklass med

specialistkompetens ibland kan tillgodose barnets behov bättre, och anser

att förslaget kan missgynna barnet. RHS anser att förslaget innebär en

negativ särbehandling. Förslaget kan uppfattas som diskriminerande och

bör omprövas. Lärarnas Riksförbund anser att särskilt stöd skall utgå

oavsett om eleven går i förskoleklass i anslutning till en kommunal eller

fristående skola.

Övergångsbestämmelser

Skolverket föreslår ett förenklat förfarande för de skolor som redan har

tillstånd att bedriva förskoleklass. I dessa fall borde Skolverket inte be-

höva inhämta kommunens yttrande. I de fall fristående skolor inte redan

bedriver förskoleklass, bör bestämmelserna börja gälla först fr.o.m. läs-

året 2000/2001. Kalmar kommun anser också att övergångsbestämmel-

serna bör ses över. Skellefteå kommun menar att förslaget medför alltför

kort planeringstid för kommunerna. Göteborgs stad instämmer i förslaget

om övergångsbestämmelser. Det gör även den stora andel instanser, in-

klusive ett antal kommuner, som inte har något att erinra mot förslaget

som helhet.

Kostnader finansieringsprincipen

Ett fåtal instanser kommenterar frågan om kostnader.

Kommunförbundet framhåller att om en stor andel av den sexårs-

verksamhet som i dag bedrivs i enskild regi med dagens bidragssystem

kommer att omvandlas till fristående förskoleklass leder förslaget till

vissa merkostnader för kommunerna. Förbundet menar att bristen på

kunskap om dessa förhållanden gör förslagets ekonomiska konsekvenser

svårbedömbara. Skövde kommun hävdar att förslaget inte är kostnads-

neutralt eftersom kostnader för lokaler m.m. ökar medan kommunens

kostnader för detsamma inte sjunker i motsvarande grad.

Lagrådsremissens lagförslag

Lagtext

Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)

dels att 2 b kap. 6 10 och 12 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 2 b kap. 10 a e §§,

samt närmast före 2 b kap. 6 och 10 §§ nya rubriker av följande lydelse,

dels att det närmast före 2 b kap. 1 och 11 §§ skall införas nya rubriker

som skall lyda: Allmänna bestämmelser om förskoleklassen inom det

offentliga skolväsendet respektive Övriga föreskrifter .

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 b kap.

Godkännande m.m. för enskilda

att bedriva utbildning motsva-

rande förskoleklassen

6 §

Ett bolag, en förening, en sam-

fällighet, en stiftelse eller en en-

skild individ som yrkesmässigt vill

bedriva verksamhet som motsvarar

förskoleklassen skall ha tillstånd

till detta av den kommun där verk-

samheten skall bedrivas. Ett så-

dant tillstånd meddelas tills vidare

eller för viss tid.

Tillstånd behövs inte för sådan

verksamhet som kommunen ge-

nom avtal enligt 2 § tredje stycket

har överlämnat till en enskild att

utföra.

Yrkesmässig utbildning som

motsvarar förskoleklassen får be-

drivas av en enskild fysisk eller

juridisk person, om utbildningen

är godkänd enligt 7 §. Ärenden om

godkännande prövas av den kom-

mun där utbildningen skall bedri-

vas, om inte annat följer av andra

stycket.

Ärenden om godkännande av

utbildning som motsvarar för-

skoleklassen för sådana fristående

skolor som avses i 9 kap. 1 §

andra stycket prövas av Statens

skolverk.

Godkännande behövs inte för

sådan utbildning som kommunen

genom avtal enligt 2 § tredje styc-

ket har överlämnat till en enskild

att utföra.

7 §

Tillstånd att bedriva sådan verk-

samhet som avses i 6 § får beviljas

endast om verksamheten uppfyller

kraven på god kvalitet och säker-

het.

Tillståndet får förenas med vill-

kor av betydelse för kvalitet och

säkerhet i verksamheten.

Om verksamheten helt eller till

väsentlig del ändras eller flyttas,

skall nytt tillstånd sökas.

Utbildning som avses i 6 § skall

godkännas, om

1. den stimulerar varje barns

utveckling och lärande och kan

ligga till grund för fortsatt skol-

gång, och

2. den även i övrigt svarar mot

de allmänna mål och den värde-

grund som gäller för utbildning

inom det offentliga skolväsendet.

Utbildning som bedrivs av en

godkänd fristående skola som mot-

svarar grundskolan eller

särskolan skall godkännas, om

villkoren enligt första stycket är

uppfyllda, och om

1. den står öppen för alla barn

som har rätt till utbildning inom

förskoleklassen, med undantag för

sådana barn som det skulle med-

föra betydande organisatoriska

eller ekonomiska svårigheter att ta

emot för den fristående skolan,

och

2. den uppfyller de ytterligare

villkor som regeringen föreskriver

i fråga om utbildningen samt an-

tagning till och ledning av sådan

utbildning.

8 §

Verksamhet som avses i 6 § står

under tillsyn av den kommun där

verksamheten bedrivs. Kommunen

har rätt att inspektera verksamhe-

ten och får inhämta de upplys-

ningar och ta del av de handlingar

som behövs för tillsynen.

Utbildning som avses i 6 §

första stycket står under tillsyn av

den kommun där utbildningen be-

drivs, om inte annat följer av

andra stycket. Kommunen har rätt

att inspektera utbildningen och får

hämta in de upplysningar och ta

del av de handlingar som behövs

för tillsynen.

Utbildning som bedrivs av fri-

stående skolor står under tillsyn

av Statens skolverk. Skolorna är

skyldiga att delta i den uppföljning

och utvärdering av skolväsendet

som genomförs av Skolverket.

Den kommun där den fristående

skolan är belägen har rätt till in-

syn i skolans verksamhet, om sko-

lan får bidrag enligt 10 a §. Sko-

lan är också skyldig att i den ut-

sträckning som kommunen be-

stämmer delta i den uppföljning

och utvärdering som kommunen

gör av sitt eget skolväsende.

9 §

Om det föreligger något miss-

förhållande i sådan verksamhet

som avses i 6 §, skall kommunen

förelägga den som ansvarar för

verksamheten att avhjälpa miss-

förhållandet.

Om missförhållandet är allvar-

ligt och kommunens föreläggande

inte följs, får kommunen återkalla

tillståndet.

Om en utbildning som avses i

6 § inte längre uppfyller kraven

för godkännande och bristerna

inte avhjälps efter påpekande för

huvudmannen, skall kommunen,

eller när det gäller utbildning som

bedrivs av en fristående skola Sta-

tens skolverk, återkalla godkän-

nandet.

Bidrag m.m.

10 §

Kommunen kan lämna bidrag

till verksamhet som avses i 6 §, om

avgifterna inte är oskäligt höga.

Sådant bidrag bör lämnas med ett

belopp per barn som inte oskäligt

avviker från kommunens kostnad

per barn i motsvarande verksam-

het.

Kommunen kan lämna bidrag

till utbildning som avses i 6 §

första stycket, om avgifterna inte

är oskäligt höga. Bidraget bör läm-

nas med ett belopp per barn som

inte oskäligt avviker från kommu-

nens kostnad per barn i motsva-

rande utbildning.

10 a §

En fristående skola som av Sta-

tens skolverk har fått godkännande

att anordna utbildning som

motsvarar förskoleklassen skall

av Skolverket förklaras berättigad

till sådant bidrag som avses i 10 b

eller 10 c §.

Skolverket skall dock inte lämna

någon förklaring om rätt till bi-

drag, om verksamheten skulle in-

nebära påtagliga negativa följder

för skolväsendet i den kommun där

skolan är belägen eller om skolan

tar ut avgifter i strid med 10 d §.

För att en fristående skola skall

ha rätt till bidrag gäller att skolan

har ansökt om att bli godkänd före

den 1 april kalenderåret innan

verksamheten startar.

10 b §

Hemkommunen skall till en fri-

stående skola som motsvarar

grundskolan lämna bidrag för

varje elev som deltar i utbild-

ningen. Bidraget skall bestämmas

med hänsyn till skolans åtagande

och elevens behov efter samma

grunder som kommunen tillämpar

vid fördelning av resurser till den

egna förskoleklassen.

Kommunen är dock inte skyldig

att lämna bidrag för den del av

verksamheten som överstiger 15

timmar i veckan eller 525 timmar

om året eller för elev som tas emot

före höstterminen det år eleven

fyller sex år. Har en elev ett

omfattande behov av särskilt stöd,

är kommunen inte skyldig att läm-

na bidrag för det särskilda stödet,

om betydande organisatoriska el-

ler ekonomiska svårigheter upp-

står för kommunen.

10 c §

Hemkommunen skall till en fri-

stående skola som motsvarar sär-

skolan lämna bidrag för varje elev

som deltar i utbildningen. Om

skolan inte kommer överens om

annat med elevernas hemkommu-

ner, skall kommunerna betala det

belopp som regeringen beslutat.

10 d §

Utbildning som en fristående

skola får bidrag för enligt 10 a §

skall vara avgiftsfri för de elever

som bidragen avser. För den del

av verksamheten som överstiger

15 timmar i veckan eller 525 tim-

mar om året får dock skolan ta ut

skäliga avgifter. Skäliga avgifter

får också tas ut för barn som tas

emot före höstterminen det år då

de fyller sex år.

10 e §

Om utbildningen vid en fristå-

ende skola som har rätt till bidrag

enligt 10 a § förändras i sådan ut-

sträckning att det innebär påtag-

liga negativa följder för skolvä-

sendet i den kommun där skolan är

belägen, skall Statens skolverk

återkalla rätten till bidrag. Rätten

till bidrag skall också återkallas,

om skolan tar ut avgifter i strid

med 10 d §.

12 §

Kommunens beslut i ärenden

om tillstånd enligt 6 § och om

föreläggande eller återkallande av

tillstånd enligt 9 § får överklagas

hos allmän förvaltningsdomstol.

Kommunens beslut om föreläg-

gande eller återkallande av till-

stånd enligt 9 § och domstols mot-

svarande beslut gäller omedelbart.

Kommunens beslut i ärenden

om godkännande enligt 6 § första

stycket och om återkallande av

godkännande enligt 9 § får över-

klagas hos allmän förvaltnings-

domstol.

Statens skolverks beslut i ären-

den om godkännande enligt 6 §

andra stycket, om återkallande av

godkännande enligt 9 § eller i

ärenden om rätt till bidrag enligt

10 a § eller återkallande av sådan

rätt enligt 10 e § får överklagas

hos allmän förvaltningsdomstol.

Kommunens respektive Skolver-

kets beslut om återkallande av

godkännande enligt 9 § och dom-

stols motsvarande beslut gäller

omedelbart.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

2. Den som före ikraftträdandet har fått tillstånd att bedriva verksam-

het som motsvarar förskoleklassen skall anses ha fått ett godkännande

enligt 2 b kap. 6 §. Ett tillstånd för en fristående skola som motsvarar

grundskolan eller särskolan och som har meddelats före ikraftträdandet

skall också anses innefatta en förklaring om rätt till bidrag enligt 2 b kap.

10 a §.

3. För en fristående skola som vid lagens ikraftträdande inte bedriver

verksamhet motsvarande förskoleklassen och som vill ha bidrag enligt

2 b kap. 10 a § från och med läsåret 2000/2001 gäller i stället för ansök-

ningstiden i tredje stycket 2 b kap. 10 a § att skolan skall ha ansökt om

godkännande före den 1 september 1999.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1999-01-14

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet Gertrud

Lennander, regeringsrådet Kjerstin[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt en lagrådsremiss den 17 december 1998 (Utbildnings-

departementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över

förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100).

Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn

Annica[REDACTED_EFTERNAMN].

Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet:

2 b kap.

6 §

I första stycket första meningen har uppräkningen av dem som behöver

tillstånd/godkännande i fråga om förskoleutbildning ersatts med uttrycket

enskild fysisk eller juridisk person, i överensstämmelse med

terminologin i 1 kap. 3 §.

Den aktuella uppräkningen återfinns emellertid också i 2 b kap. 3 § och

Lagrådet vill ifrågasätta om det inte kan vara av värde att ha kvar den

precisering som uppräkningen innebär även i förevarande paragraf, i allt

fall i avvaktan på resultatet av den översyn av skollagen som har

aviserats vid lagrådsföredragningen. Uttrycket enskilda fysiska eller

juridiska personer kan därvid kvarstå i 1 kap. 3 §, eftersom det kapitlet

innehåller mera allmänna och övergripande bestämmelser.

Första meningen skulle då kunna lyda: Utbildning som motsvarar

förskoleklassen får bedrivas yrkesmässigt av ett bolag, en förening, en

samfällighet, en stiftelse eller en enskild person, om utbildningen är

godkänd enligt 7 §.

10 §

Paragrafen handlar om kommunala bidrag till annan enskild utbildning,

motsvarande förskoleklassen, än sådan som bedrivs av fristående skolor.

Enligt paragrafen kan kommunen lämna bidrag till utbildning som avses

i 6 § första stycket . Första stycket i 6 § omfattar emellertid all

utbildning som motsvarar förskoleklassen och som bedrivs av enskilda

rättssubjekt. Det framgår bl.a. av andra meningens förbehåll: om inte

annat följer av andra stycket . Första meningen i förevarande paragraf

bör därför ges följande lydelse: Kommunen kan lämna bidrag till

utbildning som avses i 6 § och som inte bedrivs av en godkänd fristående

skola, om avgifterna inte är oskäligt höga.

10 a §

Enligt tredje stycket gäller som förutsättning för att en fristående skola

skall ha rätt till bidrag för utbildning som motsvarar förskoleklassen, att

skolan har ansökt om att bli godkänd att anordna sådan utbildning före

den 1 april kalenderåret innan verksamheten startar. Syftet med bestäm-

melsen torde vara att reglera rätten till bidrag för det första verksam-

hetsåret. Ett sådant syfte kommer också till tydligt uttryck i förebilderna

till bestämmelsen (9 kap. 6 § andra stycket och 6 a § andra stycket), där

villkoret hänför sig till en nystartad skola . Lagrådet föreslår därför att

tredje stycket erhåller följande lydelse: För att en fristående skola med

nystartad utbildning skall ha rätt till bidrag gäller att skolan har ansökt

om att bli godkänd före den 1 april kalenderåret innan utbildningen

startar.

13 §

Paragrafen innehåller i gällande lydelse en bestämmelse om ansvar för

den som bedriver verksamhet utan tillstånd . Eftersom tillstånd

föreslås ändrat till godkännande i kapitlet i övrigt bör även förevarande

paragraf ändras i enlighet därmed.

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4 februari 1999

Närvarande: statsråden Hjelm-Wallén, ordförande, Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1998/99:45 Fristående förskoleklass

Rättsdatablad

Författningsrubrik

Bestämmelser som

inför, ändrar, upp-

häver eller upprepar

ett normgivnings-

bemyndigande

Celexnummer för

bakomliggande EG-

regler

Lag om ändring i skol-

lagen (1985:1100)

2 b kap. 7 § andra

stycket 2

1 Lagen omtryckt 1997:1212.

 Senaste lydelse 1997:1212.

 Lagen omtryckt 1997:1212.

Prop. 1998/99:45

1

Prop. 1998/99:45

39

28

39

Prop. 1998/99:45

Bilaga 1

Prop. 1998/99:45

Bilaga 2

Prop. 1998/99:45

Bilaga 3

37

39

Prop. 1998/99:45

Bilaga 4

Prop. 1998/99:45

Bilaga 5

39

Prop. 1998/99:45

Bilaga 5

41

Prop. 1998/99:45