Regeringens proposition

Ändringar i årsredovisningslagarna

Prop.

1997/98:118

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 14 maj 1998

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Laila Freivalds

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås lättnader i de krav på tilläggsupplysningar som

uppställs i årsredovisningslagen (1995:1554) och de därtill knutna

årsredovisningslagarna för finansiella företag, lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag och lagen

(1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Lättnaderna

innebär framför allt att kretsen av de dotter- och intresseföretag om

vilka det måste lämnas upplysningar begränsas. Det föreslås också ett

par undantag från det nuvarande förbudet mot att publicera en

ofullständig års- eller koncernredovisning tillsammans med revisions-

berättelsen. Vidare föreslås att sådana moderbolag som inte behöver

upprätta koncernredovisning under vissa förutsättningar inte heller skall

behöva lämna koncernupplysningar i sina delårsrapporter.

I propositionen föreslås slutligen en uppstramning av de regler som i

dag gör det möjligt att skjuta upp offentliggörandet av redovisnings-

handlingarna genom att anmäla att det skall hållas en fortsatt

bolagsstämma.

Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1999.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 4

2.1 Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen

(1995:1554) 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i

årsredovisningslagen (1995:1554) 6

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 9

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag 11

3 Ärendet och dess beredning 12

4 Tilläggsupplysningar om dotterföretag och vissa andra företag 13

5 Tilläggsupplysningar om bolagets företagsledning och anställda 16

6 Publicering av års- och koncernredovisningar 18

7 Koncernupplysningar i delårsrapporter 22

8 Förseningsavgifter i samband med anmälan om fortsatt

bolagsstämma 24

9 Ikraftträdande 28

10 Kostnader 29

11 Författningskommentar 30

11.1 Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen

(1995:1554) 30

11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:000) om

ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) 32

11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 36

11.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag 37

Bilaga 1 Förslagen till lagtext i promemorian Vissa ändringar i

 årsredovisningslagen....................................................

.......38

Bilaga 2 Förslag till författningstext i Patent- och registrerings-

 verkets

framställan..............................................................45

Bilaga 3 Lagrådsremissens

lagförslag...............................................51

Bilaga 4 Lagrådets

yttrande...............................................................59

Utdrag ur protokoll vid regeringssammansträde den 14 maj 1998..........60

Prop.1997/98:118

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),

2. lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i årsredovisnings-

lagen (1995:1554),

3. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit-

institut och värdepappersbolag,

4. lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkrings-

företag

Prop. 1997/98:118

2 Lagtext

2.1 Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen

(1995:1554)

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 8 och 9 §§ samt 8 kap. 16 §

årsredovisningslagen (1995:1554) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

8 §

För varje dotterföretag och

intresseföretag skall anges

1. namn, organisationsnummer,

säte och eget kapital,

2. resultatet för det senaste

räkenskapsår för vilket årsbokslut

har upprättats,

3. bolagets kapitalandel i företaget,

beräknad med tillämpning av 1 kap.

6 §, och

4. antalet andelar och dessas värde

enligt balansräkningen.

För varje dotterföretag och

intresseföretag, i vilket bolaget

självt äger eller i fall som anges i

1 kap. 6 § innehar andelar, skall

det lämnas uppgift om:

1. namn, organisationsnum-

mer, säte och eget kapital,

2. resultatet för det senaste

räkenskapsår för vilket årsbokslut

har upprättats,

3. bolagets kapitalandel i före-

taget, beräknad med tillämpning

av 1 kap. 6 §, och

4. antalet andelar och dessas

värde enligt balansräkningen.

Första stycket gäller också i fråga om andra företag vari bolaget självt

eller på det sätt som anges i 1 kap. 6 § innehar en kapitalandel på minst

20 procent.

Ett bolag som är obegränsat ansvarig delägare i ett annat företag skall

ange detta företags namn, organisationsnummer, säte och rättsliga form.

Om bolagets rösträttsandel i sådana företag som avses i första och

andra styckena avviker från kapitalandelen, skall även rösträttsandelen

anges.

9 §

En uppgift enligt 8 § får utelämnas, om den är av ringa betydelse med

hänsyn till kravet på rättvisande bild i 2 kap. 3 §.

Under förutsättning att tillstånd ges av regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer, får uppgift enligt 8 § också utelämnas, om

den har sådan karaktär att den kan vålla allvarlig skada för något av de i

8 § angivna företagen.

Om en uppgift har utelämnats enligt första eller andra stycket, skall

upplysning lämnas om detta.

Uppgift om eget kapital och resultat får också utelämnas, om

1. bolaget äger andelar som

motsvarar mindre än hälften av

dotterföretagets eller intresseföre-

tagets eget kapital och detta företag

inte offentliggör sin balansräkning,

eller

1. bolaget äger andelar som

motsvarar mindre än hälften av

det andra företagets eget kapital

och detta företag inte offentliggör

sin balansräkning, eller

2. bolaget är moderbolag och

dotterföretaget omfattas av en av

bolaget upprättad koncernredovis-

ning eller av en sådan koncernredo-

visning som avses i 7 kap. 2 § första

stycket.

2. dotterföretaget eller intresse-

företaget omfattas av en av bolaget

upprättad koncernredovisning eller

av en sådan koncernredovisning

som avses i 7 kap. 2 § första

stycket.

8 kap.

16 §

Detta kapitel tillämpas också på koncernredovisning och

koncernrevisionsberättelse.

Trots bestämmelserna i 15 §

andra stycket får en ofullständig

koncernredovisning, förutom i fall

som avses i 15 § tredje stycket,

publiceras tillsammans med kon-

cernrevisionsberättelsen, om ofull-

ständigheten består i att uppgifter

som anges i 7 kap. 15 § och som är

av ringa betydelse med hänsyn till

kravet på rättvisande bild har

utelämnats.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om

ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554)

dels att 8 kap. 6 och 15 §§ samt 9 kap. 1 och 3 §§ i paragrafernas

lydelse enligt lagen (1998:000) om ändring i nämnda lag skall ha

följande lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1998:000) om

ändring i nämnda lag skall införas en ny punkt, 3, av följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 1997/98:99

Föreslagen lydelse

8 kap.

6 §

Ett aktiebolag skall betala en

förseningsavgift om de handlingar

som anges i 5 § inte har kommit in

till registreringsmyndigheten inom

sju månader från räkenskapsårets

utgång. Har bolaget inom denna

tid gjort anmälan enligt 9 kap. 9 §

tredje stycket aktiebolagslagen

(1975:1385), skall dock bolaget

betala förseningsavgift först om

handlingarna inte har kommit in

inom nio månader från räken-

skapsårets utgång. Avgiften skall

uppgå till 10 000 kr för publika

aktiebolag och 5 000 kr för privata

aktiebolag.

Ett aktiebolag skall betala en

förseningsavgift om de handlingar

som anges i 5 § inte har kommit in

till registreringsmyndigheten inom

sju månader från räkenskapsårets

utgång. Om bolaget inom denna

tid har kommit in med anmälan

enligt 9 kap. 9 § tredje stycket

aktiebolagslagen (1975:1385),

betalat den avgift som är

föreskriven för registrering av

sådan anmälan och ingett en

skriftlig försäkran från bolagets

revisor om att revisionsberättelsen

lämnats till styrelsen, skall dock

bolaget betala förseningsavgift

först om handlingarna inte har

kommit in inom nio månader från

räkenskapsårets utgång. Avgiften

skall uppgå till 10 000 kr för

publika aktiebolag och 5 000 kr

för privata aktiebolag.

Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två

månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om beslut om

förseningsavgift enligt första stycket, skall bolaget betala en ny

förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till 10 000 kr för publika

aktiebolag och 5 000 kr för privata aktiebolag.

Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två

månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om beslut om

förseningsavgift enligt andra stycket, skall bolaget betala en ny

förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till 20 000 kr för publika

aktiebolag och 10 000 kr för privata aktiebolag.

15 §

Om ett bolag publicerar sin årsredovisning i ofullständigt skick, skall

det av publikationen framgå att den inte är fullständig. Det skall också

anges om den fullständiga årsredovisningen har getts in till

registreringsmyndigheten.

En årsredovisning får, när den publiceras i ofullständigt skick, inte

åtföljas av revisionsberättelsen. Publikationen skall i stället innehålla

revisorns uttalande om att den fullständiga årsredovisningen har

upprättats enligt lag, liksom uppgift om anmärkningar enligt 10 kap. 28,

30 och 31 §§ aktiebolagslagen (1975:1385) och 4 kap. 10 § andra fjärde

styckena lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag. Om

revisionsberättelse inte har lämnats, skall detta förhållande liksom skälen

för det anges.

Trots bestämmelserna i andra

stycket får en ofullständig års-

redovisning publiceras till-

sammans med revisions-

berättelsen, om ofullständigheten

består i att upplysningar enligt

5 kap. 17 eller 19 § har lämnats

utan uppgift om fördelningen

mellan kvinnor och män eller

utan uppgift om fördelningen

mellan olika länder.

9 kap.

1 §

Ett bolag skall minst en gång under ett räkenskapsår som omfattar mer

än tio månader lämna en särskild redovisning (delårsrapport), om bolaget

är skyldigt att ha auktoriserad revisor enligt 10 kap. 12 eller 13 §

aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § första eller andra stycket

lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag.

Delårsrapporten skall avse bolagets verksamhet från räkenskapsårets

början. Minst en rapport skall omfatta en period av minst hälften och

högst två tredjedelar av räkenskapsåret.

I ett aktiebolag skall delårsrapporten lämnas av styrelsen eller, om

styrelsen bestämmer det, av verkställande direktören.

Delårsrapporten skall avfattas på

svenska i vanlig läsbar form.

3 §

I en delårsrapport skall det översiktligt redogöras för verksamheten

och resultatutvecklingen samt för investeringar och förändringar i

likviditet och finansiering sedan föregående räkenskapsårs utgång.

Vidare skall det lämnas beloppsuppgifter om nettoomsättningen och

resultatet före bokslutsdispositioner och skatt under rapportperioden. Om

det finns särskilda skäl, får en ungefärlig beloppsuppgift om resultatet

lämnas. Bestämmelserna i 6 kap. 1 § andra stycket 1 och 2 gäller också i

fråga om delårsrapport.

Om en koncern är av sådan storlek som anges i 10 kap. 13 §

aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § andra stycket lagen

(1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag, skall moderbolaget i

delårsrapporten, utöver uppgifter om moderbolaget, lämna uppgifter för

koncernen motsvarande vad som sägs i första stycket. Uppgifter om

nettoomsättning och resultat skall avse beloppen efter avdrag för interna

poster inom koncernen och vara beräknade med hänsyn tagen till

internvinsteliminering.

Sådana uppgifter om koncernen

som anges i andra stycket behöver

inte lämnas, om

1. bolaget i enlighet med 7 kap. 2 §

inte har upprättat någon koncern-

redovisning för närmast föregående

räkenskapsår,

2. det moderföretag vars koncern-

redovisning har getts in till regist-

reringsmyndigheten enligt 7 kap. 2 §

har upprättat en delårsrapport som

omfattar samma rapportperiod som

bolagets delårsrapport,

3. moderföretagets delårsrapport

innehåller likvärdiga uppgifter som

omfattar även koncernen, och

4. bolaget i sin egen delårsrapport

lämnar uppgift om moderföretagets

namn, organisationsnummer och

säte.

Om uppgifter utelämnas enligt

tredje stycket, gäller vad som sägs i

2 § också den delårsrapport som

avses i tredje stycket 2. Är den

delårsrapporten inte avfattad på

svenska, får registreringsmyndig-

heten, om rapporten skall sändas in

till registreringsmyndigheten, före-

lägga bolaget att sända in också en

bestyrkt översättning till svenska.

Ett sådant föreläggande skall

utfärdas om någon begär det.

3. Om anmälan om fortsatt

bolagsstämma har gjorts före

ikraftträdandet, skall 8 kap. 6 §

tillämpas i sin äldre lydelse.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 2 § samt 9 kap. 2 och 3 §§ lagen

(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

2 §

Bestämmelserna i 8 kap. 14 och

15 §§ årsredovisningslagen

(1995:1554) om publicering av

årsredovisning skall tillämpas.

Följande bestämmelser i 8 kap.

årsredovisningslagen (1995:1554)

skall tillämpas:

14 och 15 §§ om publicering av

årsredovisningen, samt

16 § andra stycket om ute-

lämnande av uppgift i koncern-

redovisningen.

9 kap.

2 §

Med beaktande av vad som föreskrivs i 3 § skall följande

bestämmelser om delårsrapport i 9 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) tillämpas:

1 § andra och tredje styckena om

den period rapporten skall avse

m.m.,

2 § första stycket om tillhanda-

hållande av delårsrapport, samt

3 och 4 §§ om delårsrapportens

innehåll.

1 § andra, tredje och fjärde

styckena om den period rapporten

skall avse m.m.,

2 § första stycket om tillhanda-

hållande av delårsrapport, samt

3 och 4 §§ om delårsrapportens

innehåll.

3 §

De i 2 § angivna bestämmelserna i 9 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser:

1. Utöver vad som följer av 2 § första stycket om tillhandahållande av

delårsrapport skall delårsrapporten

 i banker, kreditmarknadsföreningar och hypoteksinstitut genast

lämnas även till de huvudmän och medlemmar som begär det, samt

 i banker och hypoteksinstitut sändas in till Finansinspektionen så

snart det kan ske.

2. Uppgifter för koncern enligt

3 § andra stycket skall alltid lämnas

av ett moderföretag som är bank,

kreditmarknadsföretag, hypoteks-

institut eller värdepappersbolag.

2. Uppgifter för koncern enligt

3 § andra stycket skall lämnas av ett

moderföretag som är bank, kredit-

marknadsföretag, hypoteksinstitut

eller värdepappersbolag, även om

koncernen inte är av sådan storlek

som anges i det stycket.

3. Utelämnande av uppgifter om

koncernen enligt 3 § tredje stycket

får ske endast om förutsättningarna

enligt 7 kap. 5 § första stycket 1 och

2 denna lag föreligger.

3. I delårsrapporten skall, utöver

vad som anges i 3 §, uppgifter

lämnas om utvecklingen av

inlåningen och utlåningen sedan

föregående räkenskapsårs utgång

 4. I delårsrapporten skall, utöver

vad som anges i 3 §, uppgifter

lämnas om utvecklingen av

inlåningen och utlåningen sedan

föregående räkenskapsårs utgång

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 2 § lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

2 §

Bestämmelserna i 8 kap. 14 och

15 §§ årsredovisningslagen

(1995:1554) om publicering av

årsredovisningen skall tillämpas.

Följande bestämmelser i 8 kap.

årsredovisningslagen (1995:1554)

skall tillämpas:

14 och 15 §§ om publicering av

årsredovisningen, samt

16 § andra stycket om uteläm-

nande av uppgift i koncernredovis-

ningen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

3 Ärendet och dess beredning

I årsredovisningslagen (1995:1554) och de därtill knutna

årsredovisningslagarna för finansiella företag lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL) och lagen

(1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag (ÅRFL) föreskrivs

att företag som omfattas av lagarna skall lämna olika slag av

tilläggsupplysningar. Bland annat ställer lagarna krav på att det i

årsredovisningen och koncernredovisningen lämnas vissa upplysningar

om dotterföretag, intresseföretag och vissa andra företag i vilka det

redovisande bolaget äger aktier eller andelar. Det ställs också krav på

upplysningar om antalet anställda och om personalkostnader. Av lagarna

följer vidare att ett företag som vill offentliggöra redovisningen

tillsammans med revisionsberättelsen i en särskild publikation måste ha

med de föreskrivna upplysningarna även i den offentliggjorda versionen

av redovisningen.

Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR m.fl. har begärt att de nu

angivna upplysningskraven lindras i några avseenden.

I årsredovisningslagen och ÅRKL finns också bestämmelser om

delårsrapporter. Av bestämmelserna följer bl.a. att ett bolag som är

moderbolag i en koncern måste lämna vissa uppgifter om koncernen i

sina delårsrapporter.

KPMG Bohlins Aktiebolag har begärt att årsredovisningslagen ändras

så att företag som inte behöver upprätta koncernredovisning inte heller

behöver lämna upplysningar om koncernen i sina delårsrapporter.

De nu angivna frågorna har behandlats i en promemoria som har

upprättats inom Justitiedepartementet, Vissa ändringar i årsredo-

visningslagarna. Promemorian, vars lagförslag finns i bilaga 1, har

remissbehandlats. Remissyttranden har lämnats av Hovrätten för Nedre

Norrland, Kammarrätten i Stockholm, Bokföringsnämnden,

Finansinspektionen, Riksskatteverket, Statistiska centralbyrån, Juridiska

fakultetsnämnden vid Uppsala universitet, Närings- och

teknikutvecklingsverket, Patent- och registreringsverket, Föreningen

Auktoriserade Revisorer FAR, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund

SRF, Sveriges Finansanalytikers Förening, Sveriges Industriförbund,

Företagarnas Riksorganisation, Sveriges Försäkringsförbund,

Stockholms Fondbörs Aktiebolag och KPMG Bohlins Aktiebolag.

Riksskatteverket har bifogat yttranden från skattemyndigheterna i

Stockholms län, Östergötlands län, Skåne län och Örebro län. En

remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju

97/3139).

I årsredovisningslagen finns också bestämmelser om att aktiebolag

skall ge in årsredovisningen och revisionsberättelsen till Patent- och

registreringsverket inom viss tid från räkenskapsårets utgång. Om

handlingarna inte har kommit in i tid, skall verket påföra bolaget en

förseningsavgift.

I en promemoria som Patent- och registreringsverket har upprättat har

det föreslagits att reglerna om ingivande av redovisningshandlingar till

verket skall stramas upp. Promemorian, vars lagförslag finns i bilaga 2,

har remissbehandlats. Remissyttranden har lämnats av Stockholms

tingsrätt, Finansinspektionen, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket,

Bokföringsnämnden, Revisorsnämnden, Svenska Bankföreningen,

Sveriges Industriförbund, Svensk Handel, Företagarnas Riksorganisation,

Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR, Svenska Revisorsamfundet

SRS, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF och Sveriges

advokatsamfund. Riksskatteverket har bifogat ett yttrande från

Skattemyndigheten i Stockholms län. En remissammanställning finns

tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju 97/3108).

Lagrådet

Regeringen beslutade den 29 april 1998 att inhämta Lagrådets yttrande

över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådet har lämnat förslagen

utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4.

I förhållande till lagrådsremissen har vissa smärre ändringar av

redaktionell natur gjorts i lagtexten.

4 Tilläggsupplysningar om dotterföretag och

vissa andra företag

Regeringens förslag: Det nuvarande kravet på att en årsredovisning

skall innehålla tilläggsupplysningar om dotterföretag, intresseföretag och

vissa andra företag inskränks till att avse upplysningar om sådana företag

i vilka det redovisande företaget självt äger eller genom bulvan eller

kommissionär innehar aktier eller andelar.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt förslaget

eller inte haft några invändningar mot det. Skattemyndigheten i

Stockholms län har dock avstyrkt förslaget, medan Patent- och

registreringsverket har uttryckt tveksamhet.

Bakgrund: Årsredovisningslagen (1995:1554) innehåller bestäm-

melser om årsredovisningar, koncernredovisningar och delårsrapporter.

Lagen skall tillämpas av det stora flertalet aktiebolag och av vissa

handelsbolag och får i sina väsentliga delar tillämpas även av andra

handelsbolag och av ekonomiska föreningar. Motsvarande regler för

finansiella företag finns i lagen (1995:1559) om årsredovisning i

kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL) och i lagen (1995:1560)

om årsredovisning i försäkringsföretag (ÅRFL). I enlighet med

årsredovisningslagens terminologi används i det följande begreppet

 bolag om det redovisande företaget.

Enligt 5 kap. 8 § årsredovisningslagen skall bolaget i årsredo-

visningen lämna följande uppgifter om varje dotterföretag, varje

intresseföretag och varje annat företag i vilket det innehar en kapitalandel

om minst 20 procent:

1. namn, organisationsnummer, säte och eget kapital,

2. resultatet för det senaste räkenskapsår för vilket årsbokslut har

upprättats,

3. bolagets kapitalandel i företaget.

Såsom begreppen dotterföretag och intresseföretag är definierade i

årsredovisningslagen (se 1 kap. 4 och 5 §§) måste de uppgifter som anges

i 5 kap. 8 § lämnas inte bara beträffande dotterföretag och intresseföretag

i vilka det redovisande bolaget självt äger aktier eller andelar.

Upplysningar måste också lämnas beträffande dotterdotterföretag och

beträffande företag som står i intresseföretagsförhållande till

dotterföretag. När man bedömer om ett företag utgör ett dotter- eller

intresseföretag till bolaget, skall man nämligen lägga samman samtliga

andelsinnehav som tillkommer bolaget eller ett eller flera dotterföretag

till bolaget. Detta innebär att ett företag kan vara att klassificera som

dotterföretag eller intresseföretag i förhållande till det redovisande

bolaget, även om detta bolag självt inte innehar några andelar i företaget

eller innehavet är av liten omfattning.

Uppgifterna får utelämnas i vissa fall. Det gäller framför allt om

uppgifterna är av ringa betydelse med hänsyn till lagens krav på

rättvisande bild (se 5 kap. 9 § årsredovisningslagen).

Enligt 7 kap. 15 § årsredovisningslagen skall det i koncern-

redovisningen lämnas uppgifter av i huvudsak samma slag som de som

skall lämnas i årsredovisningen. Även här finns en möjlighet att utelämna

uppgifter som är av ringa betydelse med hänsyn till kravet på rättvisande

bild. Den sistnämnda möjligheten är emellertid här begränsad till

redovisning av andelar i företag i vilka moderbolaget äger en kapital-

andel om minst tjugo procent men som trots det inte är vare sig

dotterföretag eller intresseföretag (se 7 kap. 15 § andra stycket). Det

innebär att andelar i dotterföretag eller intresseföretag inte kan utelämnas

med hänvisning till att de är av ringa betydelse.

De nu behandlade bestämmelserna om tilläggsupplysningar gäller även

för finansiella företag (se 5 kap. 1 § och 7 kap. 2 § ÅRKL samt 5 kap. 1 §

och 7 kap. 2 § ÅRFL).

Det kan tilläggas att tidigare svensk lagstiftning fordrade upplysningar

av i huvudsak motsvarande slag. Upplysningskraven var dock mindre

långtgående i fråga om kretsen av de företag som upplysningar måste

lämnas om. Upplysningar behövde endast lämnas om sådana företag i

vilka det redovisande bolaget ägde andelar eller aktier. Var det fråga om

andra företag än dotterföretag, behövde upplysningar inte lämnas om det

nominella värdet och värdet i balansräkningen av aktierna eller andelarna

understeg 50 000 kr eller fem procent av det redovisande bolagets eget

kapital (se 11 kap. 8 § aktiebolagslagen i dess lydelse före den 1 januari

1996).

Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens mening torde

sådana tilläggsupplysningar som avses i 5 kap. 8 § årsredovisningslagen

många gånger vara av stort intresse för dem som årsredovisningen riktar

sig till, t.ex. aktieägare och borgenärer. Såsom har framhållits av

Skattemyndigheten i Stockholms län kan uppgifterna bl.a. användas för

att kartlägga de koncernstrukturer i vilka bolaget ingår. Patent- och

registreringsverket har också upplyst att upplysningar av detta slag

tillhör de uppgifter som efterfrågas hos verket. Värdet av upplysnings-

kraven måste emellertid enligt regeringens mening vägas mot intresset av

att bolagen inte belastas av alltför betungande upplysningskrav och

intresset av att redovisningen inte blir så omfattande att den förlorar i

överskådlighet.

Vid denna avvägning kan det vara naturligt att utgå från de krav som

uppställs i EG:s redovisningsdirektiv som utgör ett minimum för vad

den svenska lagen måste innehålla och därefter ta ställning till om det

finns sakliga skäl att ställa strängare krav än vad direktiven gör.

Det kan då först konstateras att det s.k. fjärde bolagsrättsliga direktivet

(rådets fjärde direktiv av den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa typer av

bolag) fordrar att det redovisande företaget i sin årsredovisning lämnar

upplysningar om vissa andra företags eget kapital, resultat m.m. (se

artikel 43.1.2). Det har rått viss oklarhet om hur omfattande direktivets

upplysningskrav är. Osäkerheten har framför allt gällt om upplysningar

måste lämnas inte bara om de företag som det redovisande bolaget

förfogar över genom direktägda aktier eller andelar utan också om

företag i vilka det redovisande bolaget indirekt genom exempelvis ett

dotterföretag innehar aktier eller andelar. Slutsatsen i promemorian är

att övervägande skäl talar för att upplysningskraven gäller endast sådana

företag i vilka det redovisande bolaget direkt eller genom bulvan eller

kommissionär äger en andel om minst tjugo procent. Upplysningskraven

skulle däremot inte gälla indirekta innehav, t.ex. innehav i

 dotterdotterföretag . Under remissbehandlingen av promemorian har

inte framkommit något som talar emot den bedömningen. Regeringen

anser att bedömningen måste godtas.

EG-rätten fordrar alltså inte att den svenska lagen innehåller så

vittgående upplysningskrav som de som i dag uppställs i årsredo-

visningslagen. Frågan är då om det finns sakliga skäl för att uppställa

strängare krav än vad EG-rätten gör.

Det kan då å ena sidan konstateras att en mera vittgående

uppgiftsskyldighet i enskilda fall och för enskilda intressenter kan vara

av värde. Å andra sidan måste konstateras att de nuvarande kraven ökar

risken för att den presenterade informationen blir svårgenomtränglig och

svåröverskådlig. Normalt torde dessutom en minskning av informationen

i årsredovisningen få endast begränsad betydelse. I en koncern upprättas

det normalt en koncernredovisning där i huvudsak samma uppgifter finns

tillgängliga. Finns det inte någon koncernredovisning, kommer upp-

lysningar om dotterföretagets dotterföretag ändå att finnas tillgängliga i

dotterföretagets årsredovisning.

Till detta kommer att omfattande upplysningskrav innebär ett visst

merarbete i samband med upprättandet av redovisningen. Mot detta kan

visserligen såsom Patent- och registreringsverket har gjort invändas

att merarbetet normalt kan samordnas med det arbete som görs i samband

med upprättandet av koncernredovisningen. Uppenbarligen innebär dock

en minskning av upplysningskraven i fråga om årsredovisningen en viss

förenkling för företagen. Särskilt påtagligt är detta i sådana koncerner där

det som en följd av reglerna i 7 kap. 2 § årsredovisningslagen inte

behöver upprättas någon koncernredovisning.

Regeringen finner därför att kraven på tilläggsupplysningar bör läggas

på i huvudsak den nivå som är föreskriven i direktivet. Lämpligen bör

upplysningskraven omfatta alla företag som det redovisande bolaget äger

aktier eller andelar i och som är dess dotter- eller intresseföretag.

Bestämmelsen bör därför ändras så att kraven på upplysningar av det

aktuella slaget begränsas till dotter- och intresseföretag i vilka det

redovisande bolaget självt äger eller genom bulvan eller kommissionär

innehar andelar. Liksom tidigare bör dock upplysningar även lämnas om

andra företag i vilka det redovisande företaget äger en kapitalandel om

minst 20 procent.

Det saknas skäl att i detta fall ha särregler för finansiella företag. Vad

som nu har sagts bör alltså gälla även för sådana företag.

Förenklingsskäl kan synas tala för att motsvarande ändringar borde

göras även i bestämmelserna om koncernredovisning. Bestämmelserna i

det s.k. sjunde bolagsrättsliga direktivet (rådets sjunde direktiv av den 13

juni 1983 om sammanställd redovisning; se direktivets artikel 34.2 -

34.5) kan emellertid inte anses ge något utrymme för detta. Regeringen

föreslår därför inte någon lagändring i denna del.

5 Tilläggsupplysningar om bolagets

företagsledning och anställda

Regeringens bedömning: Bestämmelserna om skyldighet att i

redovisningen lämna uppgift om antalet anställda och om löner och

ersättningar till anställda och till företagsledningen bör för närvarande

inte ändras.

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens

bedömning.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har instämt i

promemorians bedömning eller har inte haft några invändningar mot den.

Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR har dock hävdat att den mera

omfattande uppgiftsskyldigheten bara bör gälla på bolagsnivå medan

specifikationskraven i koncernredovisningen bör begränsas till de

uppgifter som uttryckligen fordras enligt det sjunde bolagsrättsliga

direktivet. Sveriges Industriförbund har framfört liknande synpunkter.

Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala universitet har ansett att

upplysningskraven bör omprövas. Sveriges Redovisningskonsulters

Förbund SRF har yrkat att upplysningskraven begränsas till vad som

följer av EG-direktiven, i vart fall i s.k. 10/24-företag.

Bakgrund: I 5 kap. årsredovisningslagen finns bestämmelser om att

det i årsredovisningen skall lämnas upplysningar om bl.a. antalet

anställda och om bolagets löne- och pensionskostnader. Enligt 5 kap.

17 § skall uppgift lämnas om medelantalet anställda med uppgift om

fördelningen mellan kvinnor och män. Om bolaget har anställda i flera

länder, skall medelantalet anställda och fördelningen mellan kvinnor och

män i varje land anges. I 5 kap. 18 § föreskrivs att av räkenskapsårets

personalkostnader löner och andra ersättningar respektive sociala

kostnader skall anges särskilt. Särskild uppgift skall lämnas om

pensionskostnader. Av 5 kap. 19 § följer att det sammanlagda beloppet

av räkenskapsårets löner och andra ersättningar skall anges dels för

gruppen styrelseledamöter, verkställande direktör och motsvarande

befattningshavare, dels för gruppen övriga anställda. Har bolaget

anställda i flera länder, skall dessa uppgifter lämnas särskilt för varje

land. Vidare skall, enligt 5 kap. 20 §, uppgift lämnas om det

sammanlagda beloppet av kostnader och pensioner som avser pensioner

eller liknande förmåner till styrelseledamöter, verkställande direktören

eller motsvarande befattningshavare. De upplysningsregler som gäller

beträffande styrelseledamöter och verkställande direktör skall enligt

5 kap. 21 § tillämpas även på tidigare styrelseledamöter och tidigare

verkställande direktör. Till detta kommer att såsom framgår av 5 kap.

22 § suppleanter i förevarande sammanhang skall jämställas med

styrelseledamöter samt vice verkställande direktör med verkställande

direktör. Vid sidan av de nu angivna upplysningskraven finns i 5 kap.

23 § ett särskilt krav på upplysningar om avtal om avgångsvederlag.

Av 7 kap. 13 § följer att moderbolaget i koncernredovisningen skall

lämna motsvarande upplysningar om anställda och om löner, pensioner

och andra förmåner i samtliga koncernföretag.

I allt väsentligt samma regler gäller för finansiella företag (se 5 kap.

1 § , 2 § 2 och 3 och 7 kap. 2 § ÅRKL samt 5 kap. 1 § och 7 kap. 2 §

ÅRFL).

Skälen för regeringens bedömning: De upplysningar som skall

lämnas enligt 5 kap. 17 23 §§ årsredovisningslagen kan ofta antas vara

av betydande intresse för en eller flera av de grupper som redovisningen

riktar sig till. Uppgifter om antalet anställda och om de totala

personalkostnaderna, fördelade på olika länder, kan vara värdefulla såväl

för aktieägarna och borgenärerna som för arbetstagarna. Från

minoritetsskyddssynpunkt synes det självklart att aktie- och andelsägare

bör ges information om de ersättningar som har utgått till nuvarande och

tidigare företagsledning. Den ersättningspolicy som bolaget tillämpar

gentemot företagsledningen kan också ge tredje man en bild av hur

bolaget drivs; det kan därför vara naturligt att uppgifter om ersättningar

till företagsledningen finns tillgängliga i årsredovisningen. Behovet av

öppenhet i fråga om avtal om avgångsvederlag och liknande förmåner

har utvecklats i prop. 1995/96:10 del 2 s. 89 f.

Samtidigt bör givetvis värdet av informationen vägas mot de kostnader

och andra olägenheter som omfattande informationskrav innebär för

företagen själva. Därvid måste såsom några remissinstanser har varit

inne på beaktas att informationskraven kan bli mycket omfattande,

särskilt på koncernnivå. Det kan också såsom också har påtalats av en

remissinstans finnas anledning att ta särskild hänsyn till mindre och

medelstora företags situation och det förhållandet att informationen i

sådana företag ofta är av mindre betydelse. Det kan alltså anföras

argument för att upplysningskraven bör jämkas.

En omprövning av nuvarande informationskrav måste emellertid

föregås av grundliga överväganden och bör under alla förhållanden inte

ske förrän den nuvarande översynen av systemet för normbildning på

redovisningsområdet har avslutats. Det bör därför inte nu göras några

ändringar i de aktuella upplysningskraven. Kraven liksom årsredovis-

ningslagstiftningens andra upplysningskrav bör däremot ses över i

samband med den utvärdering av årsredovisningslagen som bör göras

inom några år.

6 Publicering av års- och koncernredovisningar

Regeringens förslag: Om en koncernredovisning publiceras utan

uppgifter om sådana aktie- och andelsinnehav som är av ringa betydelse

för att ge en rättvisande bild av bolagets resultat och ställning, skall

redovisningen trots detta vid publiceringen få åtföljas av den fullständiga

koncernrevisionsberättelsen. Vidare skall en årsredovisning eller en

koncernredovisning få publiceras tillsammans med revisionsberättelsen

respektive koncernrevisionsberättelsen även om den inte, såvitt gäller

uppgifter om anställda och om löner och andra ersättningar, innehåller

någon fördelning på olika länder eller någon fördelning på kvinnor och

män.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har tillstyrkt

förslaget eller har inte haft några invändningar mot det. Förslaget har

avstyrkts av Patent- och registreringsverket. Sveriges Industriförbund

har å andra sidan ansett att förslaget inte går tilläckligt långt och att lagen

bör tillåta att aktie- och andelsspecifikationen i sin helhet får utelämnas

från den publicerade koncernredovisningen. Juridiska fakultetsnämnden

vid Uppsala universitet har förordat en annan lösning.

Bakgrund: I 8 kap. årsredovisningslagen samt, såvitt gäller finansiella

företag, 8 kap. ÅRKL och 8 kap. ÅRFL finns regler om hur års- och

koncernredovisningar skall offentliggöras. Vid sidan av regler om

offentliggörande genom ingivande till registreringsmyndigheten (se

8 kap. 3 § årsredovisningslagen) innehåller lagarna regler om företagens

egen publicering av redovisningen, t.ex. publicering i en särskild

publikation eller tidning (se 8 kap. 14 och 15 §§ årsredovisningslagen).

Reglerna om företagens egen publicering skiljer på publicering av

redovisningen i dess helhet och publicering av redovisningen i

ofullständigt skick. I det förstnämnda fallet skall redovisningen ha den

form och den ordalydelse som den hade vid revisionen och den skall

åtföljas av revisionsberättelsen (se 8 kap. 14 § årsredovisningslagen,

8 kap. 2 § ÅRKL och 8 kap. 2 § ÅRFL). I det senare fallet skall det av

redovisningen framgå att den är ofullständig. Publikationen får i det fallet

inte åtföljas av revisionsberättelsen men den skall innehålla revisorns

uttalande om att den fullständiga årsredovisningen har upprättats enligt

lag liksom vissa uppgifter om revisorsanmärkningar (se 8 kap. 15 §

årsredovisningslagen, 8 kap. 1 och 2 §§ ÅRKL och 8 kap. 2 § ÅRFL).

Motsvarande bestämmelser gäller för publicering av koncern-

redovisningen (se 8 kap. 16 §, 8 kap. 8 § ÅRKL och 8 kap. 8 § ÅRFL).

De nu angivna bestämmelserna får till följd att ett bolag som önskar

publicera sin årsredovisning tillsammans med revisionsberättelsen eller

sin koncernredovisning tillsammans med koncernrevisionsberättelsen

inte kan utelämna några delar av redovisningen. Både de fullständiga

specifikationerna av andelsinnehav (se 5 kap. 8 § respektive 7 kap. 15 §

årsredovisningslagen) och de fullständiga uppgifterna om löner,

personalkostnader m.m. (se 5 kap. 18 23 §§ respektive 7 kap. 13 §

årsredovisningslagen) måste alltså vara med.

Skälen för regeringens förslag:

Upplysningar om dotterföretag och vissa andra företag

Även om skyldigheten att lämna uppgifter om dotterföretag m.m.

begränsas på det sätt som vi har föreslagit i avsnitt 4 ovan, kommer

bolagens uppgiftsskyldighet också i fortsättningen att vara omfattande.

Det kan hävdas att upplysningarna i vart fall i större företag och i

koncernredovisningarna riskerar att bli så omfattande att de skymmer

mera väsentlig information. Många företag torde därför vilja utelämna

upplysningarna vid den egna publiceringen av redovisningen. Allmän-

intresset av att upplysningarna finns med vid företagets egen publicering

torde ofta vara begränsat, i vart fall om upplysningarna ändå finns

allmänt tillgängliga hos registreringsmyndigheten.

Såsom den nya lagstiftningen är utformad får emellertid ett

utelämnande av dessa slag av uppgifter till följd att bolaget inte har rätt

att foga den fullständiga revisionsberättelsen till den publicerade

redovisningen. Under beredningen av detta lagstiftningsärende har det

från revisors- och näringslivshåll framhållits att det hittills har varit

praxis att vid publiceringen av redovisningen bifoga revisionsberättelsen.

Att enbart lämna kortfattade uppgifter om vad revisorerna har uttalat

skulle väcka negativ uppmärksamhet bland dem som publiceringen riktar

sig till, inte minst redovisningarnas adressater i utlandet.

Regeringen anser mot denna bakgrund att lagen bör ändras så att dessa

olägenheter inte uppkommer. En sådan lagändring måste dock ske inom

ramen för vad EG-direktiven tillåter. Det är härvid att märka att den

svenska bestämmelsen om att revisionsberättelsen inte får fogas till en

ofullständig redovisning går tillbaka på tvingande direktivbestämmelser

(artikel 49 i det fjärde bolagsrättsliga direktivet respektive artikel 38.5 i

det sjunde bolagsrättsliga direktivet).

En möjlighet är därvid att utnyttja de särskilda bestämmelser som finns

i artikel 45.1 i det fjärde bolagsrättsliga direktivet respektive artikel 35.1a

i det sjunde bolagsrättsliga direktivet. Dessa bestämmelser ger

medlemsstaterna möjlighet att tillåta att uppgifter om dotter- och

intresseföretag m.m. utelämnas från redovisningen, om uppgifterna i

stället redovisas i en särskild översikt som deponeras hos registrerings-

myndigheten. I förarbetena till den nya årsredovisningslagen övervägdes

om motsvarande bestämmelser borde införas i svensk rätt. Tanken

förkastades emellertid. Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala

universitet har ansett att detta ställningstagande bör omprövas.

Regeringen anser för sin del att den bedömning som gjordes i det tidigare

lagstiftningsärendet fortfarande har fog för sig. Även de nu aktuella

uppgifterna bör utgöra en del av själva redovisningen och därmed ligga

till grund för revisorernas granskning och andelsägarnas ställnings-

tagande till redovisningen. Det kan tilläggas att ett system där

uppgifterna ges in till registreringsmyndigheten i särskild ordning skulle

vara både krångligt och resurskrävande för registreringsmyndigheten.

En annan lösning är att i begränsad utsträckning tillåta att uppgifterna

utelämnas i samband med bolagens egen publicering av redovisningen,

också sådan publicering som sker tillsammans med den fullständiga

revisionsberättelsen. Uppgifterna kommer därmed att omfattas av

revisionen och, i aktiebolag, av bolagsstämmans granskning. I

promemorian har diskuterats om en sådan lösning går att förena med EG-

direktivens bestämmelser om publicering. Promemorians slutsats är att

lösningen är förenlig med direktiven under förutsättning att syftet bakom

direktivens publiceringsbestämmelser är uppfyllda. Detta syfte torde

framför allt ha varit att minska risken för att en läsare av den publicerade

redovisningen vilseleds genom att viktiga uppgifter filtreras bort. Risken

för att läsaren vilseleds genom utelämnande av vissa tilläggsupplysningar

torde emellertid bli försumbar om det vid publiceringen av redovisningen

anges att uppgifterna inte finns med och att uppgifterna finns intagna i

den redovisningshandling som ges in till registreringsmyndigheten. För

läsaren av den publicerade redovisningen torde en sådan ordning i själva

verket vara mera betryggande än ett system med separata specifikationer

som inte blir föremål för någon revisorsgranskning. Regeringen anser

alltså att denna lösning bör väljas.

Att införa en möjlighet att utelämna samtliga uppgifter om andelar och

aktier och samtidigt foga den fullständiga revisionsberättelsen till

redovisningen synes emellertid vara att gå alltför långt. Ett utelämnande

av mera väsentliga specifikationer kan leda till att läsaren av

redovisningen missleds på det sätt som artikel 49 i det fjärde

bolagsrättsliga direktivet vill förhindra. Rätten att utelämna uppgifter om

aktier och andelar i andra företag som det redovisande bolaget har del i

och att samtidigt ta med den fullständiga revisionsberättelsen bör därför

begränsas till sådana uppgifter som är av ringa betydelse för

bedömningen av bolagets resultat och ställning. Detta överensstämmer

nära med tidigare svensk redovisningspraxis (jfr den numera upphävda

BFN U 88:5). Med en sådan begränsning förlorar visserligen den tänkta

lättnadsregeln väsentligen sin praktiska betydelse vad gäller

publiceringen av årsredovisningen. Lagen tillåter nämligen redan att man

från årsredovisningen utelämnar upplysningar om dotterföretag m.m.

som är av ringa betydelse med hänsyn till kravet på rättvisande bild (se 5

kap. 9 § årsredovisningslagen). För de bolag som upprättar koncern-

redovisning får lättnadsregeln emellertid betydelse, eftersom lagen ger

mycket begränsade möjligheter att över huvud taget utelämna uppgifter

om dotterföretag m.m. från koncernredovisningen.

Det är givetvis viktigt att det av den ofullständiga redovisningen

framgår att den inte helt stämmer överens med den redovisning som har

granskats av bolagets revisor och ges in till registreringsmyndigheten.

Redan av nuvarande lag följer att det vid publicering av en ofullständig

redovisning skall framgå att redovisningen är ofullständig. Goda skäl

talar för att såsom Patent- och registreringsverket har uttalat en sådan

uppgift bör precisera exakt i vilka delar redovisningen är ofullständig.

Hur ett sådant krav på precisering skall utformas är dock en fråga som

inte lämpar sig för lagstiftning. Regeringen utgår från att det i stället

kommer att utbildas normer om detta inom ramen för god

redovisningssed.

Vissa andra tilläggsupplysningar

I den mån den svenska lagens upplysningskrav saknar motsvarighet i

EG-direktiven torde det inte stå i strid med EG-rätten att tillåta att en

redovisning där de aktuella upplysningarna har utelämnats publiceras

tillsammans med den fullständiga revisionsberättelsen. Direktiven fordrar

inte någon uppdelning av anställda på män och kvinnor eller på olika

länder och inte heller någon uppdelning av löner och andra ersättningar

på olika länder. Slutsatsen är att det inte står i strid med direktiven att

tillåta att dessa slag av uppgifter utelämnas i den publicerade

redovisningen. Motiven för att dessa uppgifter alltid skall vara med i den

publicerade redovisningen framstår inte heller från saklig synpunkt som

så tungt vägande; informationsbehovet får anses vara tillgodosett om

uppgifterna ingår i den redovisning som sänds in till registrerings-

myndigheten och som var och en kan ta del av där.

Enligt regeringens mening talar därför övervägande skäl för att års-

och koncernredovisningar där uppgifter om anställda och om löner och

ersättningar anges endast i sammandrag dvs. utan fördelning på

kvinnor och män och utan fördelning på olika länder bör få publiceras

tillsammans med den fullständiga revisionsberättelsen. En sådan lösning

överensstämmer också nära med den redovisningspraxis som fanns innan

den nya årsredovisningslagstiftningen började tillämpas (jfr BFN R 4 i

dess lydelse intill utgången av år 1996, punkten 25).

Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala universitet har även i denna

del förordat en ordning där de aktuella uppgifterna inte ingår i

redovisningen utan tas in i en särskild förteckning som sänds in till

registreringsmyndigheten. Såsom vi tidigare har sagt är vi inte beredda

att föreslå en sådan ordning när det gäller upplysningar om dotterföretag

m.m. Ett av skälen till det är den föreslagna ordningen skulle innebära en

administrativ omgång. Inte heller när det gäller upplysningar om personal

m.m. torde enligt vår mening en sådan särskild förteckning ha några

avgörande fördelar. Den eftersträvade effekten uppnås bättre genom den

lösning som vi förordar, en lösning enligt vilken uppgifterna skall ingå i

den fullständiga och till registreringsmyndigheten ingivna redovisningen

men i den publicerade redovisningen får återges i sammandrag.

7 Koncernupplysningar i delårsrapporter

Regeringens förslag: Ett moderbolag som är dotterbolag till ett annat

bolag skall inte vara skyldigt att i sin delårsrapport lämna särskilda

upplysningar om koncernen, under förutsättning att likvärdiga upp-

lysningar om koncernen lämnas i en delårsrapport som har upprättats av

bolagets moderbolag.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller har

lämnat det utan erinran.

Bakgrund:

Företag i allmänhet

Alla bolag som är skyldiga att ha auktoriserad revisor skall avge minst en

delårsrapport varje räkenskapsår (se 9 kap. 1 § första stycket årsredovis-

ningslagen). Detta får inte minst betydelse för moderbolag i koncerner.

Ett moderbolag i en koncern är sålunda skyldigt att upprätta delårsrapport

dels om nettovärdet av koncernföretagens tillgångar enligt de senaste två

räkenskapsårens koncernredovisningar överstiger 1000 gånger

basbeloppet, dels om koncernföretagen under de senaste två räkenskaps-

åren har haft i medeltal mer än 200 anställda och dels om bolaget är

noterat på börs eller auktoriserad marknadsplats (jfr 10 kap. 3 §

aktiebolagslagen [10 kap. 12 § i lagens lydelse enligt prop. 1997/98:99]).

En delårsrapport skall innehålla en översiktlig redogörelse för

verksamheten och resultatutvecklingen samt för investeringar och

förändringar i likviditet och finansiering sedan föregående räkenskapsårs

utgång. I rapporten skall också lämnas beloppsuppgifter om netto-

omsättningen och resultatet före bokslutsdispositioner och skatt under

rapportperioden. Också andra förhållanden som är viktiga för

bedömningen av bolagets ställning och resultat skall redovisas (se 9 kap.

3 § första stycket årsredovisningslagen).

Det finns inte någon skyldighet att upprätta särskilda delårsrapporter

för koncernen. Däremot är moderbolag i större koncerner skyldiga att i

sina delårsrapporter lämna samma upplysningar om koncernen som de

har lämnat om bolaget självt (se 9 kap. 3 § andra stycket). Även om lagen

inte uttryckligen fordrar det, är det naturligt att koncernupplysningarna

lämnas med analog tillämpning av de regler som gäller för upprättande

av koncernredovisning.

Att moderbolag i sina delårsrapporter lämnar upplysningar om

koncernen ligger normalt väl i linje med de krav som lagstiftningen

uppställer på upprättande av koncernredovisning. Emellertid är numera

enligt 7 kap. 2 § årsredovisningslagen moderbolag i vissa fall

undantagna från skyldigheten att upprätta koncernredovisning. Det

gäller, under särskilda förutsättningar, moderbolag som samtidigt är

dotterbolag i en större koncern. Det har ifrågasatts om sådana

moderbolag bör vara skyldiga att lämna koncernupplysningar i sina

delårsrapporter.

Finansiella företag

9 kap. ÅRKL innehåller regler om delårsrapporter i kreditinstitut och

värdepappersbolag. Bestämmelserna är i huvudsak desamma som de som

gäller för aktiebolag. En skillnad är att samtliga banker,

kreditmarknadsföretag, hypoteksinstitut och värdepappersbolag är

skyldiga att upprätta delårsrapport. Också bland dessa företag finns en

del som inte behöver upprätta någon koncernredovisning. Även i deras

fall kan det därför ifrågasättas om kravet på att delårsrapporten skall

innehålla koncernupplysningar är ändamålsenligt.

Skälen för regeringens förslag:

Företag i allmänhet

Det undantag från skyldigheten att upprätta koncernredovisning som

finns i 7 kap. 2 § årsredovisningslagen går tillbaka på bestämmelser i det

sjunde bolagsrättsliga direktivet. Direktivbestämmelserna torde i sin tur

vara motiverade av förenklingsskäl; i de situationer som bestämmelserna

behandlar finns likvärdig information tillgänglig i en annan koncern-

redovisning och det är därför inte befogat att kräva att bolaget trots detta

skall upprätta en särskild koncernredovisning.

De nuvarande bestämmelserna om delårsrapporter fordrar emellertid

att samma bolag, om det är skyldigt att upprätta delårsrapport, måste

lämna uppgifter av motsvarande slag för koncernen i delårsrapporten.

Förenklingsvinsten av bestämmelsen i 7 kap. 2 § går därigenom delvis

förlorad.

Till detta kommer att i de situationer då 7 kap. 2 § årsredovis-

ningslagen kan tillämpas viss information om koncernföretagen ofta

finns tillgänglig på annat sätt. Om moderbolaget i den övre koncernen

har offentliggjort en delårsrapport som avser samma rapportperiod,

kommer denna nämligen att innehålla vissa uppgifter också om de

företag som ingår i underkoncernen.

Regeringen anser mot denna bakgrund att moderbolag av det slag som

anges i 7 kap. 2 § årsredovisningslagen bör ges möjlighet att låta bli att

lämna koncernupplysningar i sina delårsrapporter under förutsättning att

likvärdig information tillhandahålls på annat sätt.

I likhet med vad som gäller enligt 7 kap. 2 § årsredovisningslagen bör

en första förutsättning för att uppgifter om koncernen skall kunna

utelämnas vara att bolaget är dotterbolag inom en annan koncern. Det bör

också krävas att detta senare koncernförhållande är av sådan art och

beständighet att bolaget redan för föregående räkenskapsår var berättigat

att med stöd av 7 kap. 2 § låta bli att upprätta koncernredovisning.

En ytterligare förutsättning bör vara att moderbolaget i den övre

koncernen har upprättat en delårsrapport och att det i den delårsrapporten

har lämnats upplysningar om bolagen i underkoncernen som är

likvärdiga med de upplysningar som moderbolaget i underkoncernen

annars skulle lämna i sin delårsrapport.

Slutligen bör det krävas att bolaget i sin delårsrapport lämnar uppgift

om moderbolaget i den övre koncernen och att bolaget, i de fall det ger in

sin egen delårsrapport till Patent- och registreringsverket, bifogar det

andra bolagets delårsrapport. Är den andra delårsrapporten avfattad på

annat språk än svenska, bör registreringsmyndigheten på samma vis

som gäller enligt 7 kap. 2 § ha möjlighet att förelägga bolaget att ge in

en översättning till svenska.

Företag som omfattas av ÅRKL

Vad nu har sagts bör gälla även företag som omfattas av ÅRKL. För

sådana företag gäller emellertid att vissa ytterligare förutsättningar måste

vara uppfyllda för att någon koncernredovisning inte skall behöva

lämnas. Företagets åtaganden måste ha garanterats av moderföretag och

moderföretaget måste vara av visst slag (se 7 kap. 5 § första stycket 1 och

2 ÅRKL). Också dessa förutsättningar bör vara uppfyllda för att företaget

skall få utelämna koncernupplysningar i sin delårsrapport.

8 Förseningsavgifter i samband med anmälan

om fortsatt bolagsstämma

Regeringens förslag: De regler som möjliggör ett uppskjutande av

offentliggörandet av redovisningshandlingarna genom en anmälan om

fortsatt bolagsstämma stramas upp. För att bolaget på grund av en

anmälan om fortsatt stämma skall undgå att påföras förseningsavgift

skall anmälan åtföljas av försäkran från bolagets revisor om att

revisionsberättelsen har lämnats till styrelsen. Dessutom skall

föreskriven registreringsavgift vara betald.

Patent- och registreringsverkets förslag: Patent- och registrerings-

verket har lagt fram tre alternativ. Alternativ 1 a innebär att fortsatt

bolagsstämma måste hållas inom sex månader från räkenskapsårets

utgång och att redovisningshandlingarna alltid måste ha getts in till

verket inom sju månader från räkenskapsårets utgång. I alternativ 1 b

ändras inte tiden för att hålla fortsatt bolagsstämma. Årsredovisnings-

handlingarna skall emellertid ha kommit in till Patent- och

registreringsverket inom sju månader från räkenskapsårets utgång, även

om fortsatt bolagsstämma skall hållas senare. Alternativ 2 överens-

stämmer i sak med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller inte

haft några invändningar mot att de aktuella bestämmelserna ändras.

Svenska Revisorsamfundet har dock uttalat att det inte finns något behov

av ändrad lagstiftning.

När det gäller valet mellan Patent- och registreringsverkets alternativ

har remissutfallet varit blandat. Omkring hälften av remissinstanserna har

förordat något av alternativen 1 a eller 1 b. Bokföringsnämnden har

förordat en bestämmelse om att bolaget i samband med anmälan om

fortsatt bolagsstämma skall ge in årsredovisningen och revisions-

berättelsen till Patent- och registreringsverket. Övriga remissinstanser har

förordat alternativ 2.

Bakgrund: Ett aktiebolags årsredovisning skall tillsammans med

revisionsberättelsen offentliggöras genom att ges in till Patent- och

registreringsverket. Bestämmelserna om offentliggörande av årsredo-

visning och revisionsberättelse syftar till att ge bolagets intressenter,

däribland borgenärerna, tillfälle att få upplysningar om bolagets

ekonomiska förhållanden och utvecklingsmöjligheter. Det är viktigt att

upplysningarna finns tillgängliga medan de fortfarande är aktuella.

Det är mot denna bakgrund som bestämmelserna om försenings-

avgifter skall ses (se prop. 1994/95:67 s. 19 f.). Dessa bestämmelser

innebär, som huvudregel, att ett bolag debiteras en förseningsavgift om

det inte ger in årsredovisningen och revisionsberättelsen till Patent- och

registreringsverket inom sju månader från räkenskapsårets utgång (se 8

kap. 6 § första stycket årsredovisningslagen). Sjumånadersfristen är

betingad av att bolaget har sex månader på sig från räkenskapsårets

utgång för att hålla den ordinarie bolagsstämma vid vilken aktieägarna

bl.a. skall fastställa balansräkningen och resultaträkningen (se 9 kap. 5 §

§ första och andra styckena aktiebolagslagen [9 kap. 7 § första och andra

styckena i lagens lydelse enligt prop. 1997/98:99]).

Under vissa förutsättningar får de beslut som skall fattas på

bolagsstämman skjutas upp till en fortsatt stämma. Denna skall hållas

minst en och högst två månader därefter. Om beslut om fastställande av

resultaträkning och balansräkning m.m. skall anstå till fortsatt

bolagsstämma, skall styrelsen anmäla detta till Patent- och

registreringsverket för registrering. Anmälan skall göras inom fyra

veckor efter det att beslut om fortsatt bolagsstämma fattades. Om bolaget

har gjort en sådan anmälan inom sju månader från räkenskapsårets

utgång, skall bolaget betala förseningsavgift först om handlingarna

kommit in till Patent- och registreringsverket inom nio månader från

räkenskapsårets utgång (se 9 kap. 5 § fjärde stycket aktiebolagslagen

[9 kap. 9 § tredje stycket i lagens lydelse enligt prop. 1997/98:99] och 8

kap. 6 § årsredovisningslagen). En anmälan om att fortsatt bolagsstämma

skall hållas ger alltså i realiteten bolaget en respit om två månader med

ingivande av årsredovisningshandlingar.

Reglerna om förseningsavgifter har tillämpats sedan år 1995. Patent-

och registreringsverket har nu påtalat att det enligt verkets mening

förekommer missbruk av möjligheten att hålla fortsatt bolagsstämma. En

del bolag gör, enligt verket, anmälan om fortsatt bolagsstämma för att få

anstånd med upprättandet av årsredovisningshandlingarna och därigenom

undgå förseningsavgift.

Skälen för regeringens förslag:

Behovet av lagstiftningsåtgärder

Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att lagstiftningen om

offentliggörande av årsredovisningshandlingar får genomslag och att

sanktionerna om reglerna inte följs fungerar effektivt och likformigt.

Försök att kringgå bestämmelserna måste motverkas.

Enligt Patent- och registreringsverket använder sig många bolag av

bestämmelserna om fortsatt bolagsstämma för att skaffa sig anstånd med

upprättande av redovisningshandlingar. Detta har enligt verket framgått

av ingivna anmälningshandlingar och av förfrågningar som har ställts till

Patent- och registreringsverkets handläggare. Institutet fortsatt

bolagsstämma utnyttjas företrädesvis av mindre bolag med ett fåtal

styrelseledamöter som tillika är aktieägare. Missbruket synes, enligt

verket, öka i omfattning. Av verkets statistik framgår att antalet

anmälningar om fortsatt bolagsstämma nära nog har fördubblats sedan

bestämmelserna om förseningsavgift började tillämpas.

Svenska Revisorsamfundet har hävdat att jämförelser med äldre

statistik inte är relevant. Enligt samfundet är det vanligt att fortsatt

stämma tillgrips av sakliga skäl, t.ex. för att rätta till av revisorn påtalade

fel i årsredovisningen. Samfundet har sagt sig inte vara övertygat om att

missbruket är så utbrett som verket har gjort gällande.

Enligt regeringens mening talar den statistik och de andra uppgifter

som Patent- och registreringsverket har redovisat med styrka för att det

förekommer missbruk av reglerna om fortsatt bolagsstämma. Det är

angeläget att komma till rätta med sådant missbruk. Regeringen finner i

linje med detta att det finns ett behov av skärpta regler på detta område.

Närmare om lagstiftningens utformning

Regeringen kan konstatera att Patent- och registreringsverkets alternativ

1 a medför att den tid inom vilken fortsatt bolagsstämma skall hållas

förkortas. Alternativ 1 b får en liknande effekt. Båda alternativen skulle i

och för sig motverka det slag av missbruk som Patent- och

registreringsverket har pekat på. Samtidigt skulle de emellertid försämra

bolagens möjligheter att använda sig av fortsatt bolagsstämma för att lösa

uppkomna problem. Det kan såsom bl.a. Riksrevisionsverket och

Revisorsnämnden har framhållit finnas helt legitima skäl att hålla

fortsatt bolagsstämma. Möjligheten att hålla sådan stämma utgör

dessutom en viktig del av minoritetsskyddet. En ordning där tiden för att

hålla fortsatt stämma inskränks framstår därför enligt vår mening som

olämplig. Vi är således inte beredda att förorda vare sig alternativ 1 a

eller alternativ 1 b. Också den lösning som Bokföringsnämnden har

förordat att bolaget i samband med anmälan om fortsatt bolagsstämma

skall ge in årsredovisningen och revisionsberättelsen till Patent- och

registreringsverket är enligt vår mening förenad med vissa nackdelar;

den medför nämligen att en ännu inte slutbehandlad årsredovisning blir

offentlig hos verket.

Regeringen finner däremot, i likhet med flera remissinstanser, att den

lagstiftningsmodell som Patent- och registreringsverket har förordat som

alternativ 2 är väl avvägd. Den ger bolaget oförändrad möjlighet att hålla

fortsatt bolagsstämma när det finns behov av detta. Samtidigt medför den

att ett bolag som har försummat att upprätta sin årsredovisning inte

längre kan gömma sig bakom ett påstående om att det avser att hålla en

fortsatt bolagsstämma. I modellen ligger nämligen att bolaget

tillsammans med anmälan om fortsatt bolagsstämma måste ge in en

försäkran från bolagets revisor om att revisionsberättelse har lämnats. En

sådan försäkran förutsätter att också en årsredovisning faktiskt har

upprättats. Någon revisionsberättelse kan nämligen inte lämnas förrän

årsredovisningen har upprättats (jfr 10 kap. 10 § aktiebolagslagen

[10 kap. 28 § i lagens lydelse enligt prop. 1997/98:99]).

En remissinstans har hävdat att en revisorsförsäkran av detta slag blir

administrativt betungande för bolaget. Regeringen kan för sin del inte

finna att så skulle bli fallet.

Regeringen finner alltså sammanfattningsvis att behovet av skärpta

regler på detta område bäst tillgodoses genom att lagstiftningen utformas

i enlighet med den modell som Patent- och registreringsverket har

förordat som alternativ 2.

Skall bolaget ha betalat registreringsavgift för att slippa försenings-

avgift?

Den verksamhet som Patent- och registreringsverket bedriver på det

aktiebolagsrättsliga området finansieras med registreringsavgifter. I den

mån avgiften för verkets handläggning i ett enskilt ärende inte betalas,

måste verkets kostnader i ärendet vältras över på övriga bolag. Det är

mot den bakgrunden angeläget att reglerna utformas så att bolagen ges ett

tydligt incitament att betala föreskrivna avgifter.

Också verkets hantering av anmälningar om fortsatt bolagsstämma

innebär vissa kostnader för verket. Avsikten är att dessa kostnader skall

täckas genom de registreringsavgifter som bolagen skall betala i samband

med anmälningarna.

För att ett bolag som inte inom sju månader från räkenskapsårets

utgång har gett in årsredovisningshandlingar till verket skall undgå

förseningsavgift är det i dag tillräckligt att anmälan om fortsatt

bolagsstämma har kommit in till Patent- och registreringsverket inom

den angivna tiden. Däremot fordras inte att anmälan har registrerats i

aktiebolagsregistret eller att registreringsavgift har betalats. Enligt

Patent- och registreringsverket är det inte ovanligt att enbart en

registreringsanmälan om fortsatt bolagsstämma ges in till verket. Enligt

nuvarande regler finns det i denna situation ingen verksam påföljd att

tillgripa mot ett bolag som trots föreläggande inte betalar registrerings-

avgiften. Enligt regeringens uppfattning är dessa förhållanden

otillfredsställande; de leder till att kostnader som naturligen bör bäras av

ett visst bolag övervältras på andra bolag. Mot denna bakgrund finns det

anledning att överväga en ändring i de aktuella reglerna.

En möjlighet är att, såsom Patent- och registreringsverket har

föreslagit, uppställa ytterligare en förutsättning för att ett bolag som vid

sjumånadersfristen ännu inte har gett in redovisningen till verket skall

slippa att betala förseningsavgift, nämligen att avgift för registrering av

anmälan om fortsatt stämma har betalats. Enligt regeringens mening ger

detta en god lösning på de ovan beskrivna bristerna. Lösningen kan

möjligen verka sträng mot bolag som är sent ute med anmälan och

kanske inte hinner betala registreringsavgiften i tid. Reglerna om

ingivande av årsredovisningshandlingar bygger emellertid på att de

företagare som väljer aktiebolag som företagsform måste förutsättas

känna till och följa reglerna utan uttryckligt föreläggande (se prop.

1994/95:67 s. 23). Det kan därför inte anses oskäligt att uppställa ett krav

om betalning av registreringavgift som förutsättning för att ett bolag skall

slippa förseningsavgift. Vi anser därför att denna lösning bör väljas.

Övrigt

Det finns naturligtvis anledning att i lämpligt sammanhang överväga om

bestämmelserna om förseningsavgifter även i övrigt har fått en ända-

målsenlig utformning. I samband med bestämmelsernas tillkomst utgick

lagutskottet från att regeringen skulle se till så att reglerna skulle följas

upp och utvärderas (se bet. 1994/95:LU11 s. 5). Regeringen avser också

att göra en generell utvärdering av reglerna. Enligt regeringens mening

bör dock en sådan generell utvärdering anstå till dess att reglerna har

varit i kraft ännu en tid. Lämpligen bör utvärderingen inledas år 1999, då

reglerna har tillämpats i fyra år.

9 Ikraftträdande

De nya bestämmelserna bör träda i kraft den 1 januari 1999, vilket

torde vara den tidigast möjliga tidpunkten efter riksdagens beslut i

lagstiftningsärendet.

Ändringar i redovisningslagstiftningen brukar ofta ges effekt först från

och med det räkenskapsår som inleds efter ikraftträdandet. I de fall som

vi har behandlat i avsnitten 4 7 rör det sig emellertid om förenklingar

som bör kunna tillämpas även i fråga om redovisningshandlingar som

avser redan påbörjade räkenskapsår eller rentav räkenskapsår som vid

tidpunkten för ikraftträdandet redan har avslutats. I dessa delar bör därför

inte några särskilda övergångsbestämmelser meddelas utan de nya

bestämmelserna bör få tillämpas fullt ut från och med den 1 januari 1999.

Däremot bör de regler som vi har föreslagit angående försenings-

avgifter (se avsnitt 8) förenas med en övergångsbestämmelse. Har ett

bolag före ikraftträdandet gjort anmälan om fortsatt bolagsstämma, är det

sålunda enligt regeringens mening mindre lämpligt från

rättssäkerhetssynpunkt att påföra bolaget en förseningsavgift om det

därvid har följt de regler som gällde vid tiden för anmälan. Därför bör det

föreskrivas att de nya reglerna inte skall tillämpas om anmälan om

fortsatt bolagsstämma har gjorts före ikraftträdandet.

10 Kostnader

De föreslagna ändringarna i redovisningsreglerna kan inte antas få några

kostnadseffekter för det allmänna. För företagen torde de leda till

förenklingar och en del kostnadsbesparingar.

Den uppstramning av reglerna om förseningsavgifter som vi föreslår

syftar till att hindra bolag från att använda institutet fortsatt

bolagsstämma i syfte att skjuta upp offentliggörandet av årsredovisnings-

handlingar. Reglerna bör därför leda till att antalet anmälningar till

Patent- och registreringsverket angående fortsatt bolagsstämma minskar.

Även om verkets arbete i det enskilda ärendet kan komma att bli något

mera omfattande kan det antas att verkets totala arbetsbörda vad gäller

detta slag av ärenden minskar. Samtidigt kan det antas att registrerings-

avgifterna för de aktuella ärendena kommer att betalas in i större

omfattning än för närvarande. Totalt sett bör därför reformen leda till en

viss besparing eller i varje fall inte till några ökade kostnader för det

allmänna.

Inte heller kan de bolag som håller fortsatt bolagsstämma antas komma

att drabbas av några nämnvärda kostnadsökningar till följd av de ändrade

reglerna.

11 Författningskommentar

11.1 Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen

(1995:1554)

5 kap. 8 §

För varje dotterföretag och intresseföretag, i vilket bolaget självt äger

eller i fall som anges i 1 kap. 6 § innehar andelar, skall det lämnas

uppgift om

1. namn, organisationsnummer, säte och eget kapital,

2. resultatet för det senaste räkenskapsår för vilket årsbokslut har

upprättats,

3. bolagets kapitalandel i företaget, beräknad med tillämpning av 1

kap. 6 §, och

4. antalet andelar och dessas värde enligt balansräkningen.

Första stycket gäller också i fråga om andra företag vari bolaget självt

eller på det sätt som anges i 1 kap. 6 § innehar en kapitalandel på minst

20 procent.

Ett bolag som är obegränsat ansvarig delägare i ett annat företag skall

ange detta företags namn, organisationsnummer, säte och rättsliga form.

Om bolagets rösträttsandel i sådana företag som avses i första och

andra styckena avviker från kapitalandelen, skall även rösträttsandelen

anges.

Ändringen i första stycket, vilken har behandlats i avsnitt 4, innebär att

upplysningar behöver lämnas endast om sådana dotter- och

intresseföretag som bolaget självt genom direkt ägande eller genom

bulvan eller kommissionär (jfr 1 kap. 6 §) innehar aktier eller andelar i.

Upplysningar behöver således inte lämnas om dotter- eller intresse-

företag i vilka det redovisande bolaget endast har ett indirekt ägande

genom ett dotterföretag ( dotterdotterföretag m.m.). Att, liksom

tidigare, upplysningar också måste lämnas om s.k. 20-procentsföretag

framgår av andra stycket.

Till följd av de lagrumshänvisningar som finns i 5 kap. 1 § ÅRKL och

5 kap. 1 § ÅRFL får ändringen betydelse även för de företag som

omfattas av ÅRKL och ÅRFL.

5 kap. 9 §

En uppgift enligt 8 § får utelämnas, om den är av ringa betydelse med

hänsyn till kravet på rättvisande bild i 2 kap. 3 §.

Under förutsättning att tillstånd ges av regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer, får uppgift enligt 8 § också utelämnas, om

den har sådan karaktär att den kan vålla allvarlig skada för något av de i 8

§ angivna företagen.

Om en uppgift har utelämnats enligt första eller andra stycket, skall

upplysning lämnas om detta.

Uppgift om eget kapital och resultat får också utelämnas, om

1. bolaget äger andelar som motsvarar mindre än hälften av det andra

företagets eget kapital och detta företag inte offentliggör sin

balansräkning, eller

2. dotterföretaget eller intresseföretaget omfattas av en av bolaget

upprättad koncernredovisning eller av en sådan koncernredovisning som

avses i 7 kap. 2 § första stycket.

Ändringen i fjärde stycket 1 är huvudsakligen redaktionell. I sak innebär

den dock den nyheten att möjligheten att, under den i punkten angivna

förutsättningen, utelämna uppgift om eget kapital och resultat också

kommer att omfatta s.k. 20-procentsföretag, dvs. företag som avses i 5

kap. 8 § andra stycket.

Ändringen i fjärde stycket 2 innebär att det i punkten angivna

undantaget att lämna upplysning om eget kapital och resultat som hittills

har gällt endast dotterföretag utsträcks till att omfatta även

intresseföretag. Vad som utgör ett intresseföretag framgår av 1 kap. 5 §.

Uppgifterna om intresseföretagets eget kapital och resultat får utelämnas

om intresseföretaget omfattas av en av bolaget upprättad koncern-

redovisning . Härmed avses att det redovisande bolagets innehav i

intresseföretaget har redovisats i bolagets koncernredovisning och att

innehavet därvid har räknats in i koncernen enligt den s.k. kapital-

andelsmetoden (se 7 kap. 24 28 §§ årsredovisningslagen; jfr artikel 33 i

det sjunde bolagsrättsliga direktivet och artikel 59 i det fjärde

bolagsrättsliga direktivet).

Syftet med ändringen är att göra det möjligt att begränsa

uppgiftslämnandet i årsredovisningen i sådana fall då motsvarande

information finns tillgänglig i koncernredovisningen. Om innehavet i

intresseföretaget i koncernredovisningen redovisas enligt kapital-

andelsmetoden, kommer nämligen intresseföretagets eget kapital och

resultat att återspeglas i koncernredovisningens siffror. Samma slag av

information behöver då inte tas in i årsredovisningen. Ändringen innebär

ett utnyttjande av punkten b i artikel 61 a i det fjärde bolagsrättsliga

direktivet.

Till följd av de lagrumshänvisningar som finns i 5 kap. 1 § ÅRKL och

5 kap. 1 § ÅRFL får ändringen genomslag även för de företag som

omfattas av ÅRKL och ÅRFL.

8 kap. 16 §

Detta kapitel tillämpas också på koncernredovisning och

koncernrevisionsberättelse.

Trots bestämmelserna i 15 § andra stycket får en ofullständig

koncernredovisning, förutom i fall som avses i 15 § tredje stycket,

publiceras tillsammans med koncernrevisionsberättelsen, om

ofullständigheten består i att uppgifter som anges i 7 kap. 15 § och som

är av ringa betydelse med hänsyn till kravet på rättvisande bild har

utelämnats.

Ändringen har behandlats i avsnitt 4.4.

Av första stycket följer att bl.a. 15 § skall tillämpas också på

koncernredovisningen. Denna får därför inte publiceras tillsammans med

koncernrevisionsberättelsen om den är i ofullständigt skick. Genom det

nya tredje stycket i 15 § och det nya andra stycket i förevarande paragraf

införs nu två undantag från denna regel.

Redan av 15 § i dess nya lydelse följer således att koncern-

revisionsberättelsen får fogas till den publicerade koncernredovisningen

även om denna saknar uppgifter om fördelningen av de anställda på

kvinnor och män och på olika länder eller uppgifter om fördelningen av

löner och ersättningar på olika länder.

Av förevarande paragrafs andra stycke följer dessutom att

koncernrevisionsberättelsen får fogas till koncernredovisningen också

när denna är ofullständig i ett annat hänseende, nämligen då den saknar

upplysningar om dotterföretag, intresseföretag och tjugoprocents-

företag som är av endast ringa betydelse med hänsyn till kravet på

rättvisande bild. Begreppet ringa betydelse med hänsyn till kravet på

rättvisande bild är inte avsett att ha någon mera restriktiv innebörd.

Regeringen utgår från att vissa riktlinjer kommer att lämnas av

normgivande organ.

När de angivna upplysningarna utelämnas, måste såsom framgår av

15 § första stycket publikationen innehålla en uppgift om att

koncernredovisningen är ofullständig och uppgift om huruvida den

fullständiga koncernredovisningen ännu har getts in till registrerings-

myndigheten.

Det bör understrykas att de fullständiga upplysningarna alltid måste

lämnas i den koncernredovisning som ges in till registreringsmyndig-

heten.

11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:000) om

ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

8 kap. 6 §

Ett aktiebolag skall betala en förseningsavgift om de handlingar som

anges i 5 § inte har kommit in till registreringsmyndigheten inom sju

månader från räkenskapsårets utgång. Om bolaget inom denna tid har

kommit in med anmälan enligt 9 kap. 9 § tredje stycket aktiebolagslagen

(1975:1385), betalat den avgift som är föreskriven för registrering av

sådan anmälan och ingett en skriftlig försäkran från bolagets revisor om

att revisionsberättelsen lämnats till styrelsen, skall dock bolaget betala

förseningsavgift först om handlingarna inte har kommit in inom nio

månader från räkenskapsårets utgång. Avgiften skall uppgå till 10 000 kr

för publika aktiebolag och 5 000 kr för privata aktiebolag.

Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två

månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om beslut om

förseningsavgift enligt första stycket, skall bolaget betala en ny

förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till 10 000 kr för publika

aktiebolag och 5 000 kr för privata aktiebolag.

Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två

månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om beslut om

förseningsavgift enligt andra stycket, skall bolaget betala en ny

förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till 20 000 kr för publika

aktiebolag och 10 000 kr för privata aktiebolag.

Paragrafen innehåller vissa bestämmelser om förseningsavgift.

I paragrafen har infogats ett tillägg till första stycket. Enligt 9 kap. 9 §

tredje stycket aktiebolagslagen skall ett aktiebolag om en fråga om

fastställande av resultaträkning och balansräkning eller en fråga om

disposition av vinst eller förlust har skjutits fram till fortsatt

bolagsstämma anmäla detta för registrering. Liksom hittills medför en

sådan anmälan att den tidpunkt då förseningsavgift kan påföras skjuts

fram i tiden. Av den nya lydelsen framgår dock tydligare än av

hittillsvarande lagtext att anmälan om fortsatt bolagsstämma måste ha

kommit in till Patent- och registreringsverket inom sju månader från

räkenskapsårets utgång för att förseningsavgift inte skall påföras (se

prop. 1994/95:67 s. 45). En ytterligare förutsättning för att tidpunkten för

påförande av förseningsavgift skall skjutas fram är att föreskriven avgift

för registrering av anmälan har betalats. Dessutom måste det före

sjumånadersfristens utgång ha getts in en försäkran från bolagets revisor

om att revisionsberättelsen har lämnats till styrelsen.

Av 8 kap. 16 § årsredovisningslagen framgår att denna bestämmelse

skall tillämpas också på koncernredovisning och koncernrevisions-

berättelse.

8 kap. 15 §

Om ett bolag publicerar sin årsredovisning i ofullständigt skick, skall det

av publikationen framgå att den inte är fullständig. Det skall också anges

om den fullständiga årsredovisningen har getts in till registrerings-

myndigheten.

En årsredovisning får, när den publiceras i ofullständigt skick, inte

åtföljas av revisionsberättelsen. Publikationen skall i stället innehålla

revisorns uttalande om att den fullständiga årsredovisningen har

upprättats enligt lag, liksom uppgift om anmärkningar enligt 10 kap. 28,

30 och 31 §§ aktiebolagslagen (1975:1385) och 4 kap. 10 § andra fjärde

styckena lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag. Om

revisionsberättelse inte har lämnats, skall detta förhållande liksom skälen

för det anges.

Trots bestämmelserna i andra stycket får en ofullständig

årsredovisning publiceras tillsammans med revisionsberättelsen, om

ofullständigheten endast består i att upplysningar enligt 5 kap. 17 eller

19 § har lämnats utan uppgift om fördelningen mellan kvinnor och män

eller utan uppgift om fördelningen mellan olika länder.

Enligt andra stycket får en ofullständig årsredovisning inte publiceras

tillsammans med revisionsberättelsen. Det nya tredje stycket, vilket har

behandlats i avsnitt 6, innehåller ett undantag från denna princip och

avser vissa upplysningar om anställda och löner enligt 5 kap. 17 och

19 §§.

Undantagsbestämmelsen tar endast sikte på offentliggörande av

årsredovisningen i en särskild publikation. Den årsredovisning som ges

in till registreringsmyndigheten måste således alltid innehålla full-

ständiga uppgifter av det slag som fordras i 5 kap. 17 och 19 §§.

Det skall vidare understrykas att förevarande undantagsregel inte heller

ger bolaget rätt att om man vill publicera årsredovisningen tillsammans

med revisionsberättelsen helt utelämna uppgifter enligt 5 kap. 17 och

19 §§ från den publicerade redovisningen. Däremot behöver det inte

göras någon uppdelning av de anställda på män och kvinnor och på olika

länder. Inte heller behöver löner och ersättningar fördelas på olika länder.

I den mån specifikationerna utelämnas i den publicerade

årsredovisningen är denna att betrakta som ofullständig. Det medför att

bestämmelsen i första stycket är tillämplig. I den publicerade

årsredovisningen måste alltså anges att den inte är fullständig. Det måste

också lämnas uppgift om huruvida den fullständiga årsredovisningen har

getts in till registreringsmyndigheten.

Till följd av de hänvisningar till 8 kap. årsredovisningslagen som finns

i 8 kap. ÅRKL och 8 kap. ÅRFL får den nya bestämmelsen betydelse

också för finansiella företag.

9 kap. 1 §

Ett bolag skall minst en gång under ett räkenskapsår som omfattar mer än

tio månader lämna en särskild redovisning (delårsrapport), om bolaget är

skyldigt att ha auktoriserad revisor enligt 10 kap. 3 § 12 eller 13 §

aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § första eller andra stycket

lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag.

Delårsrapporten skall avse bolagets verksamhet från räkenskapsårets

början. Minst en rapport skall omfatta en period av minst hälften och

högst två tredjedelar av räkenskapsåret.

I ett aktiebolag skall delårsrapporten lämnas av styrelsen eller, om

styrelsen bestämmer det, av verkställande direktören.

Delårsrapporten skall avfattas på svenska i vanlig läsbar form.

I paragrafen har tillagts ett nytt fjärde stycke med ett krav på att

delårsrapporter skall vara avfattade på svenska. Detta överensstämmer

med vad som gäller i fråga om årsredovisningar och koncern-

redovisningar men har hittills inte kommit till explicit uttryck när det

gäller delårsrapporter. Bestämmelsen utgör givetvis inte något hinder

mot att delårsrapporten, sedan den väl har upprättats i en svenskspråkig

version, översätts till och hålls tillgänglig på andra språk.

9 kap. 3 §

I en delårsrapport skall det översiktligt redogöras för verksamheten och

resultatutvecklingen samt för investeringar och förändringar i likviditet

och finansiering sedan föregående räkenskapsårs utgång. Vidare skall det

lämnas beloppsuppgifter om nettoomsättningen och resultatet före

bokslutsdispositioner och skatt under rapportperioden. Om det finns

särskilda skäl, får en ungefärlig beloppsuppgift om resultatet lämnas.

Bestämmelserna i 6 kap. 1 § andra stycket 1 och 2 gäller också i fråga om

delårsrapport.

Om en koncern är av sådan storlek som anges i 10 kap. 13 §

aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § andra stycket lagen

(1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag, skall moderbolaget i

delårsrapporten, utöver uppgifter om moderbolaget, lämna uppgifter för

koncernen motsvarande vad som sägs i första stycket. Uppgifter om

nettoomsättning och resultat skall avse beloppen efter avdrag för interna

poster inom koncernen och vara beräknade med hänsyn tagen till

internvinsteliminering.

Sådana uppgifter om koncernen som anges i andra stycket behöver

inte lämnas, om

1. bolaget i enlighet med 7 kap. 2 § inte har upprättat någon

koncernredovisning för närmast föregående räkenskapsår,

2. det moderföretag vars koncernredovisning har getts in till

registreringsmyndigheten enligt 7 kap. 2 § har upprättat en delårs-

rapport som omfattar samma rapportperiod som bolagets delårsrapport,

3. moderföretagets delårsrapport innehåller likvärdiga uppgifter som

omfattar även koncernen,

4. bolaget i sin egen delårsrapport lämnar uppgift om moderföretagets

namn, organisationsnummer och säte.

Om uppgifter utelämnas enligt tredje stycket, gäller vad som sägs i 2 §

också den delårsrapport som avses i tredje stycket 2. Är den

delårsrapporten inte avfattad på svenska, får registreringsmyndigheten,

om rapporten skall sändas in till registreringsmyndigheten, förelägga

bolaget att sända in också en bestyrkt översättning till svenska. Ett

sådant föreläggande skall utfärdas om någon begär det.

I paragrafen har tillkommit två nya stycken. Skälen för ändringen har

behandlats i avsnitt 7. Syftet med bestämmelserna är att anpassa reglerna

om lämnande av koncernupplysningar i delårsrapporter till bestämmel-

serna i 7 kap. 2 § årsredovisningslagen. Sistnämnda bestämmelser

medger att vissa moderbolag under särskilda förutsättningar låter bli att

upprätta koncernredovisning. Den nya bestämmelsen i tredje stycket ger

moderbolag möjlighet att under liknande förutsättningar låta bli att i sina

delårsrapporter lämna upplysningar om koncernen. Samtliga de angivna

förutsättningarna måste vara uppfyllda för att sådant utelämnande skall få

ske.

En av de förutsättningar som måste vara uppfyllda är, enligt punkten 1,

att det redovisande bolaget inte har upprättat någon koncernredovisning

för föregående räkenskapsår. Det redovisande bolaget måste alltså vid

utgången av det räkenskapsåret ha uppfyllt alla de krav som uppställs i 7

kap. 2 §. Bland dessa krav märks framför allt att bolaget var dotterbolag

till ett annat moderföretag. Detta moderföretag skall självt ha upprättat en

koncernredovisning och den skall ha getts in till registrerings-

myndigheten.

En andra förutsättning är, enligt punkten 2, att det moderföretag vars

koncernredovisning har getts in till registreringsmyndigheten också har

upprättat en delårsrapport för samma rapportperiod som den som

bolagets delårsrapport omfattar. En tredje förutsättning är, enligt punkten

3, att moderföretagets delårsrapport innehåller likvärdiga uppgifter som

omfattar även koncernen . Delårsrapporten måste alltså innehålla det

slag av uppgifter som anges i andra stycket och uppgifterna måste

omfatta bl.a. de företag som ingår i den undre koncernen. Uppgifterna

behöver emellertid inte innehålla någon separat redovisning för den

undre koncernen utan det räcker att uppgifterna om denna ingår i

uppgifterna om den övre koncernen.

Av fjärde stycket följer att, om ett bolag i sin delårsrapport utelämnar

koncernupplysningar därför att motsvarande upplysningar finns i

moderföretagets delårsrapport, den sistnämnda delårsrapporten måste

tillhandahållas och, i vissa fall, ges in till registreringsmyndigheten på

det sätt som anges i 2 §. Bestämmelsen om översättning i sista meningen

överensstämmer med vad som enligt 7 kap. 2 § tredje stycket gäller i

fråga om översättning av moderföretags koncernredovisning.

De nya bestämmelserna får betydelse även för de företag som omfattas

av ÅRKL. För sådana företag gäller dock ytterligare förutsättningar för

att upplysningar om koncernen skall få utelämnas, se 9 kap. 3 § ÅRKL.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

3. Om anmälan om fortsatt bolagsstämma har gjorts före ikraftträdandet,

skall 8 kap. 6 § tillämpas i sin äldre lydelse.

Av punkten 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen

(1998:000) om ändring i årsredovisningslagen (enligt den lydelse som

har föreslagits i prop. 1997/98:99) följer att de nya bestämmelserna

träder i kraft den 1 januari 1999. Såsom har konstaterats i avsnitt 9 har

det ansetts att de nya bestämmelserna från och med ikraftträdandet bör få

tillämpas även på redovisningshandlingar som avser avslutade eller vid

ikraftträdandet ännu löpande räkenskapsår. Också beträffande skälen

bakom bestämmelsen i den nya punkten 3 kan hänvisas till avsnitt 9.

11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

8 kap. 2 §

Följande bestämmelser i 8 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) skall

tillämpas

14 och 15 §§ om publicering av årsredovisningen, samt

16 § andra stycket om utelämnande av uppgift i koncernredovisningen.

Av paragrafens nya lydelse följer att också företag som omfattas av

bestämmelserna i 8 kap. ÅRKL har rätt att tillämpa bestämmelsen i 8

kap. 16 § andra stycket årsredovisningslagen.

9 kap. 2 §

Med beaktande av vad som föreskrivs i 3 § skall följande bestämmelser

om delårsrapport i 9 kap. årsredovisningslagen (1995.1554) tillämpas:

1 § andra, tredje och fjärde styckena om den period rapporten skall

avse m.m.,

2 § första stycket om tillhandahållande av delårsrapport, samt

3 och 4 §§ om delårsrapportens innehåll.

I 9 kap. 1 § fjärde stycket årsredovisningslagen har lagts till en

bestämmelse om att en delårsrapport skall vara avfattad på svenska. Till

följd av ändringen i förevarande paragraf kommer den bestämmelsen att

vara tillämplig även på delårsrapporter som upprättas av de företag som

omfattas av ÅRKL.

9 kap. 3 §

De i 2 § angivna bestämmelserna i 9 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser:

1. Utöver vad som följer av 2 § första stycket om tillhandahållande av

delårsrapport skall delårsrapporten

 i banker, kreditmarknadsföreningar och hypoteksinstitut genast

lämnas även till de huvudmän och medlemmar som begär det, samt

 i banker och hypoteksinstitut sändas in till Finansinspektionen så

snart det kan ske.

2. Uppgifter för koncern enligt 3 § andra stycket skall lämnas av ett

moderföretag som är bank, kreditmarknadsföretag, hypoteksinstitut eller

värdepappersbolag, även om koncernen inte är av sådan storlek som

anges i det stycket.

3. Utelämnande av uppgifter om koncernen enligt 3 § tredje stycket får

ske endast om förutsättningarna enligt 7 kap. 5 § första stycket 1 och 2

denna lag föreligger.

4. I delårsrapporten skall, utöver vad som anges i 3 §, uppgifter lämnas

om utvecklingen av inlåningen och utlåningen sedan föregående

räkenskapsårs utgång.

Ändringen i punkten 2 är av endast redaktionell natur.

Genom de föreslagna ändringarna i 9 kap. 3 § årsredovisningslagen

öppnas vissa möjligheter att i delårsrapporten utelämna särskilda

koncernupplysningar. Dessa ändringar får betydelse även för de företag

som omfattas av ÅRKL. För att sådana företag skall kunna utelämna

koncernupplysningarna fordras först och främst att de villkor som anges i

9 kap. 3 § tredje stycket årsredovisningslagen är uppfyllda. I den nya

punkten 3 i förevarande paragraf har tagits in ett par ytterligare villkor för

utelämnande av koncernupplysningar. Bakgrunden till dessa ytterligare

villkor är att de företag som omfattas av ÅRKL för att få låta bli att

upprätta koncernredovisning måste uppfylla ytterligare ett par villkor.

Dels fordras att företagets åtaganden har garanterats av moderföretaget.

Dels fordras att moderföretaget är av visst slag (se 7 kap. 5 § första

stycket 1 och 2 ÅRKL). Det har ansetts naturligt att kräva att företag som

omfattas av ÅRKL och som vill utelämna koncernupplysningar i

delårsrapporten också skall uppfylla dessa förutsättningar.

11.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag

8 kap. 2 §

Följande bestämmelser i 8 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) skall

tillämpas:

14 och 15 §§ om publicering av årsredovisningen, samt

16 § andra stycket om utelämnande av uppgift i koncernredovisningen.

Av paragrafens nya lydelse följer att också företag som omfattas av

ÅRFL har rätt att tillämpa bestämmelsen i 8 kap. 16 § andra stycket

årsredovisningslagen

Förslagen till lagtext i promemorian Vissa ändringar i

årsredovisningslagarna

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 8 och 9 §§, 8 kap. 15 och 16 §§ samt

9 kap. 1 och 3 §§ årsredovisningslagen (1995:1554) skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

8 §

För varje dotterföretag och

intresseföretag skall anges

1. namn, organisationsnummer,

säte och eget kapital,

2. resultatet för det senaste

räkenskapsår för vilket årsbokslut

har upprättats,

3. bolagets kapitalandel i

företaget, beräknad med tillämp-

ning av 1 kap. 6 §, och

4. antalet andelar och dessas

värde enligt balansräkningen.

För varje dotterföretag och

intresseföretag i vilket bolaget

självt eller på det sätt som anges i

1 kap. 6 § äger andelar skall anges

1. namn, organisationsnummer,

säte och eget kapital,

2. resultatet för det senaste

räkenskapsår för vilket årsbokslut

har upprättats,

3. bolagets kapitalandel i

företaget, beräknad med tillämp-

ning av 1 kap. 6 §, och

4. antalet andelar och dessas

värde enligt balansräkningen.

Första stycket gäller också i fråga om andra företag vari bolaget självt

eller på det sätt som anges i 1 kap. 6 § innehar en kapitalandel på minst

20 procent.

Ett bolag som är obegränsat ansvarig delägare i ett annat företag skall

ange detta företags namn, organisationsnummer, säte och rättsliga form.

Om bolagets rösträttsandel i sådana företag som avses i första och

andra styckena avviker från kapitalandelen, skall även rösträttsandelen

anges.

9 §

En uppgift enligt 8 § får utelämnas, om den är av ringa betydelse

medhänsyn till kravet på rättvisande bild i 2 kap. 3 §.

Under förutsättning att tillstånd ges av regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer, får uppgift enligt 8 § också utelämnas, om

den är av sådan karaktär att den kan vålla allvarlig skada för något av de i

8 § angivna företagen.

Om en uppgift har utelämnats enligt första eller andra stycket, skall

upplysning lämnas om detta.

Uppgift om eget kapital och resultat får också utelämnas, om

1. bolaget äger andelar som

motsvarar mindre än hälften av

dotterföretagets eller intresse-

företagets eget kapital och detta

företag inte offentliggör sin

balansräkning, eller

2. bolaget är moderbolag och

dotterföretaget omfattas av en av

bolaget upprättad koncern-

redovisning eller av en sådan

koncernredovisning som avses i

7 kap. 2 § första stycket.

1. bolaget äger andelar som

motsvarar mindre än hälften av det

andra företagets eget kapital och

detta företag inte offentliggör sin

balansräkning, eller

2. bolaget är moderbolag och det

andra företaget är ett

dotterföretag eller intresseföretag

som omfattas av en av bolaget

upprättad koncernredovisning eller

av en sådan koncernredovisning

som avses i 7 kap. 2 § första

stycket.

8 kap.

15 §

Om ett bolag publicerar sin årsredovisning i ofullständigt skick, skall

det av publikationen framgå att den är ofullständig. Det skall också anges

om den fullständiga årsredovisningen har getts in till registrerings-

myndigheten.

En årsredovisning får, när den publiceras i ofullständigt skick, inte

åtföljas av revisionsberättelsen. Publikationen skall i stället innehålla

revisorns uttalande om att den fullständiga årsredovisningen har

upprättats enligt lag, liksom uppgift om anmärkningar enligt 10 kap. 10 §

andra fjärde styckena aktiebolagslagen (1975:1385) och 4 kap. 10 §

andra fjärde styckena lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i

vissa företag. Om revisionsberättelse inte har lämnats, skall detta

förhållande liksom skälen för det anges.

Trots bestämmelserna i andra

stycket får en ofullständig års-

redovisning publiceras till-

sammans med revisions-

berättelsen, om ofullständigheten

endast består i att upplysningar

enligt 5 kap. 17 eller 19 § har

lämnats utan uppgift om

fördelningen mellan kvinnor och

män eller utan uppgift om

fördelningen mellan olika länder.

16 §

Detta kapitel tillämpas också på koncernredovisning och

koncernrevisionsberättelse.

Trots bestämmelserna i 15 §

andra stycket får en ofullständig

koncernredovisning publiceras

tillsammans med koncernrevi-

sionsberättelsen, om det endast är

i följande avseenden som den är

ofullständig:

1. Uppgifter som anges i 7 kap.

15 § och som är av ringa betydelse

med hänsyn till kravet på

rättvisande bild har utelämnats.

2. Upplysningar enligt 5 kap. 17

eller 19 §§ har lämnats utan

uppgift om fördelningen mellan

kvinnor och män eller utan uppgift

om fördelningen mellan olika

länder.

9 kap.

1 §

Ett bolag skall minst en gång om året under ett räkenskapsår som

omfattar mer än tio månader lämna en särskild redovisning

(delårsrapport), om bolaget är skyldigt att ha auktoriserad revisor enligt

10 kap. 3 § andra eller fjärde stycket aktiebolagslagen (1975:1385) eller

4 kap. 3 § första eller fjärde stycket aktiebolagslagen (1980:1103) om

årsredovisning m.m. i vissa företag.

Delårsrapporten skall avse bolagets verksamhet från räkenskapsårets

början. Minst en rapport skall omfatta en period av minst hälften och

högst två tredjedelar av räkenskapsåret.

I ett aktiebolag skall delårsrapporten lämnas av styrelsen eller, om

styrelsen bestämmer det, av verkställande direktören.

Delårsrapporten skall avfattas

på svenska i vanlig läsbar form.

3 §

I en delårsrapport skall det översiktligt redogöras för verksamheten

och resultatutvecklingen samt för investeringar och förändringar i

likviditet och finansiering sedan föregående räkenskapsårs utgång.

Vidare skall det lämnas beloppsuppgifter om nettoomsättningen och

resultatet före bokslutsdispositioner och skatt under rapportperioden. Om

det finns sådana särskilda skäl, får en ungefärlig beloppsuppgift om

resultatet lämnas. Bestämmelserna i 6 kap. 1 § andra stycket 1 och 2

gäller också i fråga om delårsrapport.

Om en koncern är av sådan storlek som anges i 10 kap. 3 § fjärde

stycket aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § andra stycket lagen

(1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag, skall moderbolaget i

delårsrapporten, utöver uppgifter om moderbolaget, lämna uppgifter för

koncernen motsvarande vad som sägs i första stycket. Uppgifter om

nettoomsättningen och resultat skall avse beloppen efter avdrag för

interna poster inom koncernen och vara beräknade med hänsyn tagen till

internvinsteliminering.

Sådana uppgifter om koncernen

som anges i andra stycket behöver

inte lämnas, om

1. bolaget i enlighet med 7 kap.

2 § inte har behövt upprätta

någon koncernredovisning för

föregående räkenskapsår,

 2. bolagets moderföretag har

upprättat en delårsrapport som

innehåller likvärdiga upplys-

ningar för koncernen,

3. bolaget inte är ett sådant

bolag som avses i 7 kap. 2 § fjärde

stycket,

4. bolaget i sin egen delårs-

rapport lämnar uppgift om

moderföretagets namn, organisa-

tionsnummer och säte.

Om uppgifter utelämnas enligt

tredje stycket, gäller vad som sägs

i 2 § också den delårsrapport som

avses i tredje stycket 3. Om den

delårsrapporten inte är avfattad

på svenska, får registrerings-

myndigheten förlägga bolaget att

ge in en bestyrkt översättning till

svenska. Ett sådant föreläggande

skall utfärdas om någon begär

det.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 2 § samt 9 kap. 2 och 3 §§ lagen

(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

2 §

Bestämmelserna i 8 kap. 14 och

15 §§ årsredovisningslagen

(1995:1554) om publicering av

årsredovisnineng skall tillämpas.

Följande bestämmelser i 8 kap.

årsredovisningslagen (1995:1554)

skall tillämpas 14 och 15 §§ om

publicering av årsredovisningen,

16 § andra stycket om ute-

lämnande av uppgift i koncern-

redovisningen.

9 kap.

2 §

Med beaktande av vad som föreskrivs i 3 § skall följande

bestämmelser om delårsrapport i 9 kap. årsredovisningslagen

(1995.1554) tillämpas:

1 § andra och tredje styckena

om den period rapporten skall avse

m.m. 2 § första stycket om till-

handahållande av delårsrapport,

samt 3 och 4 §§ om delårs-

rapportens innehåll.

1 § andra, tredje och fjärde

styckena om den period rapporten

skall avse m.m. 2 § första stycket

om tillhandahållande av delårs-

rapport, samt 3 och 4 §§ om

delårsrapportens innehåll.

3 §

De i 2 § angivna bestämmelserna i 9 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser:

1. Utöver vad som följer av 2 § första stycket om tillhandahållande av

delårsrapport skall delårsrapporten i banker och hypoteksinstitut genast

lämnas även till de huvudmän och medlemmar som begär det samt

sändas in till Finansinspektionen så snart det kan ske.

2. Uppgifter för koncern enligt

3 § andra stycket skall alltid

lämnas av ett moderföretag som är

bank eller hypoteksinstitut.

3. I delårsrapporten skall, utöver

vad som anges i 3 §, uppgifter

lämnas om utvecklingen av

inlåningen och utlåningen sedan

föregående räkenskapsårs utgång.

2. Uppgifter för koncern enligt

3 § andra stycket skall lämnas av

ett moderföretag som är bank,

kreditmarknadsföretag, hypoteks-

institut eller värdepappersbolag,

även om koncernen inte är av

sådan storlek som anges i det

stycket.

3. Utelämnande av uppgifter om

koncernen enligt 3 § tredje stycket

får ske endast om förutsätt-

ningarna enligt 7 kap. 5 § första

stycket 1 och 2 denna lag före-

ligger.

4. I delårsrapporten skall, utöver

vad som anges i 3 §, uppgifter

lämnas om utvecklingen av

inlåningen och utlåningen sedan

föregående räkenskapsårs utgång.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

Förslag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i

försäkringsföretag

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 2 § lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag skall ha följande lydelse.

8 kap.

2 §

Bestämmelserna i 8 kap. 14 och

15 §§ årsredovisningslagen

(1995:1554) om publicering av

årsredovisningen skall tillämpas.

Följande bestämmelser i 8 kap.

årsredovisningslagen (1995:1554)

skall tillämpas:

14 och 15 §§ om publicering av

årsredovisningen,

16 § andra stycket om ute-

lämnande av uppgift i koncern-

redovisningen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

Förslag till författningstext i Patent- och

registreringsverkets framställan

ALTERNATIV 1 A

Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

Härigenom föreskrivs att 9 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385)1

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 kap.

5 §2

Inom sex månader efter utgången av varje räkenskapsår skall hållas

ordinarie bolagsstämma. Vid sådan stämma skall årsredovisningen och

revisionsberättelsen samt, i moderbolag, koncernredovisningen och

koncernrevisionsberättelsen framläggas.

Vid stämman skall beslut fattas

1. om fastställelse av resultaträkningen och balansräkningen samt, i

moderbolag, koncernresultaträkningen och koncernbalansräkningen,

2. om dispositioner beträffande bolagets vinst eller förlust enligt den

fastställda balansräkningen,

3. om ansvarsfrihet åt styrelseledamötena oeh verkställande direktör,

4. i annat ärende som ankommer på stämman enligt denna lag eller

bolagsordningen.

Med beslut i fråga som avses i

andra stycket 1 3 skall dock anstå

till fortsatt stämma, om

majoriteten eller en minoritet

bestående av ägare till en tiondel

av samtliga aktier begär det. Sådan

stämma skall hållas minst en och

högst två månader därefter.

Ytterligare uppskov är ej tillåtet.

Om beslut som avses i andra

stycket 1 och 2 skall anstå till

fortsatt stämma, skall styrelsen

anmäla detta till registrerings-

myndigheten för registrering.

Anmälan skall göras inom fyra

veckor efter det att beslut om

fortsatt stämma fattades.

Med beslut i fråga som avses i

andra stycket 1 3 skall dock anstå

till fortsatt stämma, om majorite-

ten eller en minoritet bestående av

ägare till en tiondel av samtliga

aktier begär det. Sådan stämma

skall hållas minst en och högst två

månader därefter, dock senast

inom sju månader från räken-

skapsårets utgång. Ytterligare

uppskov är ej tillåtet.

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 6 § årsredovisningslagen (1995:1554)

skall ha fäljande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

6 §

Ett aktiebolag skall betala en

förseningsavgift om de handlingar

som anges i 5 § inte har kommit in

till registreringsmyndigheten inom

sju månader från räkenskapsårets

utgång. Har bolaget inom denna

tid gjort anmälan enligt 9 kap. 5 §

fjärde stycket aktiebolagslagen

(1975: 1385), skall dock bolaget

betala förseningsavgift först om

handlingarna inte har kommit in

inom nio månader från räken-

skapsårets utgång. Avgiften skall

uppgå till 10 000 kr för publika

aktiebolag och 5 000 kr för privata

aktiebolag.

Ett aktiebolag skall betala en

förseningsavgift om de handlingar

som anges i 5 § inte har kommit in

till registreringsmyndigheten inom

sju månader från räkenskapsårets

utgång. Avgiften skall uppgå till

10 000 kr för publika aktiebolag

och 5 000 kr för privata aktie-

bolag.

Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två

månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om beslut om

förseningsavgift enligt första stycket, skall bolaget betala en ny

förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till 10 000 kr för publika

aktiebolag och 5 000 kr för privata aktiebolag.

Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två

månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om beslut om

förseningsavgift enligt andra stycket, skall bolaget betala en ny

förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till 20 000 kr för publika

aktiebolag och 10 000 kr för privata aktiebolag.

ALTERNATIV 1 B

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 6 § årsredovisningslagen (1995:1554)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

6 §

Ett aktiebolag skall betala en

förseningsavgift om de handlingar

som anges i 5 § inte har kommit in

till registreringsmyndigheten inom

sju månader från räkenskapsårets

utgång. Har bolaget inom denna

tid gjort anmälan enligt 9 kap. 5 §

fjärde stycket aktiebolagslagen

(1975: 1385), skall dock bolaget

betala förseningsavgift först om

handlingarna inte har kommit in

inom nio månader från räken-

skapsårets utgång. Avgiften skall

uppgå till 10 000 kr för publika

aktiebolag och 5 000 kr för privata

aktiebolag.

Ett aktiebolag skall betala en

förseningsavgift om de handlingar

som anges i 5 § inte har kommit in

till registreringsmyndigheten inom

sju månader från räkenskapsårets

utgång. Avgiften skall uppgå till

10 000 kr för publika aktiebolag

och 5 000 kr för privata aktie-

bolag.

Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två

månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om beslut om

förseningsavgift enligt första stycket, skall bolaget betala en ny

förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till 10 000 kr för publika

aktiebolag och 5 000 kr för privata aktiebolag.

Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två

månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om beslut om

förseningsavgift enligt andra stycket, skall bolaget betala en ny

förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till 20 000 kr för publika

aktiebolag och 10 000 kr för privata aktiebolag.

ALTERNATIV 2

Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

Härigenom att 9 kap. 5 § (1975: 1385) aktiebolagslagen1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 kap.

5 §2

Inom sex månader efter utgången av varje räkenskapsår skall hållas

ordinarie bolagsstämma. Vid sådan stämma skall årsredovisningen och

revisionsberättelsen samt, i moderbolag, koncernredovisningen och

koncernrevisionsberättelsen framläggas.

Vid stämman skall beslut fattas

1. om fastställelse av resultaträkningen och balansräkningen samt, i

moderbolag, koncernresultaträkningen och koncernbalansräkningen,

2. om dispositioner beträffande bolagets vinst eller förlust enligt den

fastställda räkningen,

3. om ansvarsfrihet åt styrelseledamöterna och verkställande direktör ,

4. i annat ärende som ankommer på stämman enligt denna lag eller

bolagsordningen.

Med beslut i fråga som avses i andra stycket 1 3 skall dock anstå till

fortsatt stämma, om majoriteten eller en minoritet bestående av ägare till

en tiondel av samtliga aktier begär det. Sådan stämma skall hållas minst

en och högst två månader därefter. Ytterligare uppskov är ej tillåtet.

Om beslut som avses i andra

stycket 1 och 2 skall anstå till

fortsatt stämma, skall styrelsen

anmäla detta till registrerings-

myndigheten för registrering.

Anmälan skall göras inom fyra

veckor efter det att beslut om

fortsatt stämma fattades.

Om beslut som avses i andra

stycket 1 och 2 skall anstå till

fortsatt stämma, skall styrelsen

anmäla detta till registrerings-

myndigheten för registrering.

Anmälan skall göras inom fyra

veckor efter det att beslut om

fortsatt stämma fattades. Till

anmälan skall fogas en försäkran

från bolagets revisor om att

revisionsberättelse för föregående

räkenskapsår avgivits enligt

10 kap. 10 § aktiebolagslagen.

Förslag till förordning om ändring i aktiebolagsförordningen

(1975:1387)

Härigenom föreslås att 17 § aktiebolagsförordningen (1975:1387) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

17 §1

Vid anmälan för registrering

enligt 9 kap. 14 § sista stycket

aktiebolagslagen (1975:1385) av

beslut om ändring av bolags-

ordningen skall följande hand-

lingar ges in:

1. avskrift av bolagsstämmans

protokoll,

2. två exemplar av bolags-

ordningen i dess nya lydelse,

3. om ändringen avser införande

av avstämningsförbehåll, uppgift

om den dag från vilket förbehållet

skall tillämpas.

Vid anmälan för registrering

enligt 9 kap. 5 § fjärde stycket

aktiebolagslagen (1975: 1385) av

beslut om fortsatt bolagsstämma

skall i anmälan anges vilket eller

vilka av besluten i 9 kap. 5 § p. 1

eller p. 2 som den ordinarie

bolagsstämman inte har kunnat

fatta.

Anmälan skall åtföljas av

följande handlingar:

1. avskrift av protokoll från

ordinarie bolagsstämma,

2. försäkran av bolagets revisor

enligt 9 kap. 5 § aktiebolagslagen.

Vid anmälan för registrering

enligt 9 kap. 14 § sista stycket

aktiebolagslagen av beslut om

ändring av bolagsordningen skall

följande handlingar ges in:

1. avskrift av bolagsstämmans

protokoll,

2. två exemplar av bolags-

ordningen i dess nya lydelse,

3. om ändringen avser införande

av avstämningsförbehåll, uppgift

om den dag från vilket förbehållet

skall tillämpas.

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 6 § årsredovisningslagen (1995:1554)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

6 §

Ett aktiebolag skall betala en

förseningsavgift om de handlingar

som anges i 5 § inte har kommit in

till registreringsmyndigheten inom

sju månader från räkenskapsårets

utgång.

Har bolaget inom denna tid gjort

anmälan enligt 9 kap. 5 § fjärde

stycket aktiebolagslagen

(1975:1385), skall dock bolaget

betala förseningsavgift först om

handlingarna inte har kommit in

inom nio månader från räken-

skapsårets utgång. Avgiften skall

uppgå till 10 000 kr för publika

aktiebolag och 5 000 kr för privata

aktiebolag.

Ett aktiebolag skall betala en

förseningsavgift om de handlingar

som anges i 5 § inte har kommit in

till registreringsmyndigheten inom

sju månader från räkenskapsårets

utgång.

Har bolaget inom denna tid

kommit in med en fullständig

anmälan enligt 9 kap. 5 § fjärde

stycket aktiebolagslagen

(1975:1385) samt inbetalt den

avgift som är föreskriven för

sådan anmälan, skall dock bolaget

betala förseningsavgift först om

handlingarna inte har kommit in

inom nio månader från räken-

skapsårets utgång. Avgiften skall

uppgå till 10 000 kr för publika

aktiebolag och 5 000 kr för privata

aktiebolag.

Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två

månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om beslut om

förseningsavgift enligt första stycket, skall bolaget betala en ny

förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till 10 000 kr för publika

aktiebolag och 5 000 kr för privata aktiebolag.

Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två

månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om beslut om

förseningsavgift enligt andra stycket, skall bolaget betala en ny

förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till 20 000 kr för publika

aktiebolag och 10 000 kr för privata aktiebolag.

Lagrådsremissens lagförslag

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 8 och 9 §§ samt 8 kap. 16 §

årsredovisningslagen (1995:1554) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

8 §

För varje dotterföretag och

intresseföretag skall anges

1. namn, organisationsnummer,

säte och eget kapital,

2. resultatet för det senaste

räkenskapsår för vilket årsbokslut

har upprättats,

3. bolagets kapitalandel i företaget,

beräknad med tillämpning av 1 kap.

6 §, och

4. antalet andelar och dessas värde

enligt balansräkningen.

För varje dotterföretag och

intresseföretag, i vilket bolaget

självt eller på det sätt som anges

i 1 kap. 6 § äger andelar, skall

det lämnas uppgift om:

1. namn, organisationsnummer,

säte och eget kapital,

2. resultatet för det senaste

räkenskapsår för vilket årsbokslut

har upprättats,

3. bolagets kapitalandel i

företaget, beräknad med

tillämpning av 1 kap. 6 §, och

4. antalet andelar och dessas

värde enligt balansräkningen.

Första stycket gäller också i fråga om andra företag vari bolaget självt

eller på det sätt som anges i 1 kap. 6 § innehar en kapitalandel på minst

20 procent.

Ett bolag som är obegränsat ansvarig delägare i ett annat företag skall

ange detta företags namn, organisationsnummer, säte och rättsliga form.

Om bolagets rösträttsandel i sådana företag som avses i första och

andra styckena avviker från kapitalandelen, skall även rösträttsandelen

anges.

9 §

En uppgift enligt 8 § får utelämnas, om den är av ringa betydelse med

hänsyn till kravet på rättvisande bild i 2 kap. 3 §.

Under förutsättning att tillstånd ges av regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer, får uppgift enligt 8 § också utelämnas, om

den har sådan karaktär att den kan vålla allvarlig skada för något av de i

8 § angivna företagen.

Om en uppgift har utelämnats enligt första eller andra stycket, skall

upplysning lämnas om detta.

Uppgift om eget kapital och resultat får också utelämnas, om

1. bolaget äger andelar som

motsvarar mindre än hälften av

dotterföretagets eller intresseföre-

tagets eget kapital och detta företag

inte offentliggör sin balansräkning,

eller

1. bolaget äger andelar som

motsvarar mindre än hälften av

det andra företagets eget kapital

och detta företag inte

offentliggör sin balansräkning,

eller

2. bolaget är moderbolag och

dotterföretaget omfattas av en av

bolaget upprättad koncernredovis-

ning eller av en sådan koncernredo-

visning som avses i 7 kap. 2 § första

stycket.

2. bolaget är moderbolag och

det andra företaget är ett

dotterföretag eller intresse-

företag som omfattas av en av

bolaget upprättad koncern-

redovisning eller av en sådan

koncernredovisning som avses i

7 kap. 2 § första stycket.

8 kap.

16 §

Detta kapitel tillämpas också på koncernredovisning och

koncernrevisionsberättelse.

Trots bestämmelserna i 15 §

andra stycket får en ofullständig

koncernredovisning publiceras till-

sammans med koncernrevisions-

berättelsen, om ofullständigheten

endast består i att

1. uppgifter som anges i 7 kap.

15 § och som är av ringa betydelse

med hänsyn till kravet på

rättvisande bild har utelämnats,

2. upplysningar enligt 5 kap. 17

eller 19 § har lämnats utan uppgift

om fördelningen mellan kvinnor

och män eller utan uppgift om

fördelningen mellan olika länder.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i

årsredovisningslagen (1995:1554)

Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554)

dels att 8 kap. 6 och 15 §§ samt 9 kap. 1 och 3 §§ i paragrafernas

lydelse enligt lagen (1998:000) om ändring i nämnda lag skall ha

följande lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1998:000) om

ändring i nämnda lag skall införas en ny punkt, 3, av följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 1997/98:99

Föreslagen lydelse

8 kap.

6 §

Ett aktiebolag skall betala en

förseningsavgift om de handlingar

som anges i 5 § inte har kommit in

till registreringsmyndigheten inom

sju månader från räkenskapsårets

utgång. Har bolaget inom denna

tid gjort anmälan enligt 9 kap. 9 §

tredje stycket aktiebolagslagen

(1975:1385), skall dock bolaget

betala förseningsavgift först om

handlingarna inte har kommit in

inom nio månader från räken-

skapsårets utgång. Avgiften skall

uppgå till 10 000 kr för publika

aktiebolag och 5 000 kr för privata

aktiebolag.

Ett aktiebolag skall betala en

förseningsavgift om de handlingar

som anges i 5 § inte har kommit in

till registreringsmyndigheten inom

sju månader från räkenskapsårets

utgång. Om bolaget inom denna

tid har kommit in med anmälan

enligt 9 kap. 9 § tredje stycket

aktiebolagslagen (1975:1385,

betalat den avgift som är

föreskriven för registrering av

sådan anmälan och företett en

skriftlig försäkran från bolagets

revisor om att revisionsberättelsen

lämnats till styrelsen, skall dock

bolaget betala förseningsavgift

först om handlingarna inte har

kommit in inom nio månader från

räkenskapsårets utgång. Avgiften

skall uppgå till 10 000 kr för

publika aktiebolag och 5 000 kr

för privata aktiebolag.

Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två

månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om beslut om

förseningsavgift enligt första stycket, skall bolaget betala en ny

förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till 10 000 kr för publika

aktiebolag och 5 000 kr för privata aktiebolag.

Om de handlingar som anges i 5 § inte har kommit in inom två

månader från det att underrättelse avsändes till bolaget om beslut om

förseningsavgift enligt andra stycket, skall bolaget betala en ny

förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till 20 000 kr för publika

aktiebolag och 10 000 kr för privata aktiebolag.

15 §

Om ett bolag publicerar sin årsredovisning i ofullständigt skick, skall

det av publikationen framgå att den inte är fullständig. Det skall också

anges om den fullständiga årsredovisningen har getts in till

registreringsmyndigheten.

En årsredovisning får, när den publiceras i ofullständigt skick, inte

åtföljas av revisionsberättelsen. Publikationen skall i stället innehålla

revisorns uttalande om att den fullständiga årsredovisningen har

upprättats enligt lag, liksom uppgift om anmärkningar enligt 10 kap. 28,

30 och 31 §§ aktiebolagslagen (1975:1385) och 4 kap. 10 § andra fjärde

styckena lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag. Om

revisionsberättelse inte har lämnats, skall detta förhållande liksom skälen

för det anges.

Trots bestämmelserna i andra

stycket får en ofullständig

årsredovisning publiceras till-

sammans med revisions-

berättelsen, om ofullständigheten

endast består i att upplysningar

enligt 5 kap. 17 eller 19 § har

lämnats utan uppgift om

fördelningen mellan kvinnor och

män eller utan uppgift om

fördelningen mellan olika

länder.

9 kap.

1 §

Ett bolag skall minst en gång under ett räkenskapsår som omfattar mer

än tio månader lämna en särskild redovisning (delårsrapport), om bolaget

är skyldigt att ha auktoriserad revisor enligt 10 kap. 12 eller 13 §

aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § första eller andra stycket

lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag.

Delårsrapporten skall avse bolagets verksamhet från räkenskapsårets

början. Minst en rapport skall omfatta en period av minst hälften och

högst två tredjedelar av räkenskapsåret.

I ett aktiebolag skall delårsrapporten lämnas av styrelsen eller, om

styrelsen bestämmer det, av verkställande direktören.

Delårsrapporten skall avfattas på

svenska i vanlig läsbar form.

3 §

I en delårsrapport skall det översiktligt redogöras för verksamheten

och resultatutvecklingen samt för investeringar och förändringar i

likviditet och finansiering sedan föregående räkenskapsårs utgång.

Vidare skall det lämnas beloppsuppgifter om nettoomsättningen och

resultatet före bokslutsdispositioner och skatt under rapportperioden. Om

det finns särskilda skäl, får en ungefärlig beloppsuppgift om resultatet

lämnas. Bestämmelserna i 6 kap. 1 § andra stycket 1 och 2 gäller också i

fråga om delårsrapport.

Om en koncern är av sådan storlek som anges i 10 kap. 13 §

aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § andra stycket lagen

(1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag, skall moderbolaget i

delårsrapporten, utöver uppgifter om moderbolaget, lämna uppgifter för

koncernen motsvarande vad som sägs i första stycket. Uppgifter om

nettoomsättning och resultat skall avse beloppen efter avdrag för interna

poster inom koncernen och vara beräknade med hänsyn tagen till

internvinsteliminering.

Sådana uppgifter om

koncernen som anges i andra

stycket behöver inte lämnas, om

1. bolaget i enlighet med 7 kap.

2 § inte har upprättat någon

koncernredovisning för närmast

föregående räkenskapsår,

2. det moderföretag vars kon-

cernredovisning har getts in till

registreringsmyndigheten enligt 7

kap. 2 § har upprättat en

delårsrapport som omfattar

samma rapportperiod som

bolagets delårsrapport,

3. moderföretagets delårs-

rapport innehåller likvärdiga

uppgifter som omfattar även

koncernen, och

4. bolaget i sin egen delårs-

rapport lämnar uppgift om

moderföretagets namn, organisa-

tionsnummer och säte.

Om uppgifter utelämnas enligt

tredje stycket, gäller vad som

sägs i 2 § också den delårs-

rapport som avses i tredje stycket

2. Är den delårsrapporten inte

avfattad på svenska, får registre-

ringsmyndigheten, om rapporten

skall sändas in till registre-

ringsmyndigheten, förelägga

bolaget att sända in också en

bestyrkt översättning till svenska.

Ett sådant föreläggande skall

utfärdas om någon begär det.

3. Om anmälan om fortsatt bolagsstämma har gjorts före ikraftträdandet,

skall 8 kap. 6 § tillämpas i sin äldre lydelse.

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 2 § samt 9 kap. 2 och 3 §§ lagen

(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

2 §

Bestämmelserna i 8 kap. 14 och

15 §§ årsredovisningslagen

(1995:1554) om publicering av

årsredovisning skall tillämpas.

Följande bestämmelser i 8 kap.

årsredovisningslagen (1995:1554)

skall tillämpas:

 14 och 15 §§ om publicering av

årsredovisningen,

 16 § andra stycket om ute-

lämnande av uppgift i koncern-

redovisningen.

9 kap.

2 §

Med beaktande av vad som föreskrivs i 3 § skall följande

bestämmelser om delårsrapport i 9 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) tillämpas:

1 § andra och tredje styckena om

den period rapporten skall avse

m.m.,

2 § första stycket om tillhanda-

hållande av delårsrapport, samt

3 och 4 §§ om delårsrapportens

innehåll.

1 § andra, tredje och fjärde

styckena om den period rapporten

skall avse m.m.,

2 § första stycket om tillhanda-

hållande av delårsrapport, samt

3 och 4 §§ om delårsrapportens

innehåll.

3 §

De i 2 § angivna bestämmelserna i 9 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser:

1. Utöver vad som följer av 2 § första stycket om tillhandahållande av

delårsrapport skall delårsrapporten

 i banker, kreditmarknadsföreningar och hypoteksinstitut genast

lämnas även till de huvudmän och medlemmar som begär det, samt

 i banker och hypoteksinstitut sändas in till Finansinspektionen så

snart det kan ske.

2. Uppgifter för koncern enligt

3 § andra stycket skall alltid lämnas

av ett moderföretag som är bank,

kreditmarknadsföretag, hypoteks-

institut eller värdepappersbolag.

2. Uppgifter för koncern enligt

3 § andra stycket skall lämnas av ett

moderföretag som är bank, kredit-

marknadsföretag, hypoteksinstitut

eller värdepappersbolag, även om

koncernen inte är av sådan storlek

som anges i det stycket.

3. Utelämnande av uppgifter om

koncernen enligt 3 § tredje stycket

får ske endast om förutsättningarna

enligt 7 kap. 5 § första stycket 1 och

2 denna lag föreligger.

3. I delårsrapporten skall, utöver

vad som anges i 3 §, uppgifter

lämnas om utvecklingen av

inlåningen och utlåningen sedan

föregående räkenskapsårs utgång

 4. I delårsrapporten skall, utöver

vad som anges i 3 §, uppgifter

lämnas om utvecklingen av

inlåningen och utlåningen sedan

föregående räkenskapsårs utgång

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 2 § lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

2 §

Bestämmelserna i 8 kap. 14 och

15 §§ årsredovisningslagen

(1995:1554) om publicering av

årsredovisningen skall tillämpas.

Följande bestämmelser i 8 kap.

årsredovisningslagen (1995:1554)

skall tillämpas:

14 och 15 §§ om publicering av

årsredovisningen,

16 § andra stycket om uteläm-

nande av uppgift i koncernredovis-

ningen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1998-05-04

Närvarande: regeringsrådet Stig von Bahr, regeringsrådet Arne

Baekkevold, justitierådet Edvard[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt en lagrådsremiss den 29 april 1998 (Justitiedepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),

2. lag om ändring i lagen (1980:000) om ändring i årsredovisnings-

lagen (1995:1554),

3. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit-

institut och värdepappersbolag,

4. lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäk-

ringsföretag.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementsrådet Sten
[REDACTED_EFTERNAMN] och hovrättsassessorn Mikael Gulliksson.

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 maj 1998

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist

Föredragande: statsrådet Laila Freivalds

Regeringen beslutar proposition Ändringar i årsredovisningslagarna

 Senaste lydelse 1997:454.

1 Lagen omtryckt 1993:150.

2 Senaste lydelse 1994:1826.

1 Lagen omtryckt 1993:150.

2 Senaste lydelse 1994:1826.

1 Senaste lydelse 1993:1216.

 Senaste lydelse 1997:454.

Prop.1997/98:118

16

1

Prop. 1997/98:118

Bilaga 1

Prop. 1997/98:118

Bilaga 1

Prop. 1997/98:118

Bilaga 2

57

3

Prop. 1997/98:118

Bilaga 3

Prop. 1997/98:118

Bilaga 3

Prop. 1997/98:118

Bilaga 4

Prop. 1997/98:118

60

3