Regeringens proposition

1995/96:97

Vissa frågor om beskattningen av utländska

kapitalförsäkringar, m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 2 november 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att förmögenhetsskatteplikt och kontrollupp-

giftsskyldighet införs för utländska kapitalförsäkringar fr.o.m. 1996 års

taxering. De nya reglerna skall dock i huvudsak gälla endast försäkringsavtal

som ingåtts efter halvårsskiftet i år. Dessutom föreslås en justering i reglerna

för den särskilda punktskatten på premier såvitt avser överlåtelser av

"begagnade" försäkringar. Denna ändring föreslås, med stöd av tidigare med-

delande till riksdagen, gälla för betalningar efter samma tidpunkt.

 Vissa övriga frågor behandlas också i propositionen. Den nuvarande

övergångsregleringen för förmögenhetsbeskattningen föreslås förlängd t.o.m. 1997

års taxering. Slutligen behandlas en teknisk kontrolluppgiftsfråga som rör

utdelning på utländska aktier.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 4

 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1990:662) om

 skatt på vissa premiebetalningar 4

 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1850) om

 upphävande av lagen (1947:577) om statlig

 förmögenhetsskatt 5

 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1851) om

 upphävande av lagen (1970:172) om begränsning av

 skatt i vissa fall 7

 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

 självdeklaration och kontrolluppgifter 8

3 Ärendet och dess beredning 11

4 Gällande regler 12

5 Förmögenhetsbeskattning 14

6 Kontrolluppgifter 17

7 Begagnade försäkringar 20

8 Övriga frågor 21

9 Författningskommentar 22

 9.1Lagen (1990:662) om skatt på vissa

 premiebetalningar 22

 9.2Lagen (1991:1850) om upphävande av lagen

 (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt 23

 9.3Lagen (1991:1851) om upphävande av lagen

 (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall24

 9.4Lagen (1990:325) om självdeklaration och

 kontrolluppgifter 24

Bilaga 1Lagrådsremissens lagförslag 26

Bilaga 2Lagrådets yttrande 30

Utdrag ur protokoll vid

regeringssammanträde den 2 november 1995 32

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i lagen (1990:662) om skatt på vissa premiebetalningar,

 2. lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om

statlig förmögenhetsskatt,

 3. lag om ändring i lagen (1991:1851) om upphävande av lagen (1970:172) om

begränsning av skatt i vissa fall,

 4. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontroll-

uppgifter.

 3

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:662) om skatt

på vissa premiebetalningar

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1990:662) om skatt på vissa

premiebetalningar skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

-------------------------------------------------------

 Till staten skall betalas Till staten skall

skatt enligt denna lag på betalas skatt enligt denna

premier som erläggs av lag på premier som erläggs

svensk juridisk person och av svensk juridisk person

fysisk person, som är bosatt och fysisk person, som är

i Sverige eller bosatt i Sverige eller

stadigvarande vistas här stadigvarande vistas här

avseende personförsäkring somavseende personförsäkring

har meddelats i en som har meddelats i en

utomlands bedriven utomlands bedriven

försäkringsrörelse. försäkringsrörelse. Med

 premier likställs ersättning

 som lämnats vid sådan

 överlåtelse som avses i 2 §

 under förutsättning att

 tidigare betalningar för

 försäkringen inte varit

 skattepliktiga enligt

 denna lag.

 Skatt skall dock ej betalas för premier som utgör omkostnad i

näringsverksamhet utom riket.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas i fråga om

ersättning som lämnas efter den 30 juni 1995.

 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1850) om

upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1850) om upphävande av lagen

(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt1

 dels att lagen samt punkt 3 i övergångsbestämmelserna skall ha följande

lydelse,

 dels att det i övergångsbestämmelserna skall införas en ny punkt, 6, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

-------------------------------------------------------

 Enligt riksdagens beslut Enligt riksdagens beslut

föreskrivs att lagen föreskrivs att lagen

(1947:577) om statlig (1947:577) om statlig

förmögenhetsskatt skall förmögenhetsskatt skall

upphöra att gälla vid utgångenupphöra att gälla vid

av år 1991. Den upphävda utgången av år 1991. Den

lagen tillämpas dock alltjämtupphävda lagen tillämpas

vid 1996 och tidigare års dock alltjämt vid 1997 och

taxeringar. Vid 1992 1996 tidigare års taxeringar.

års taxeringar tillämpas den Vid 1992 1997 års

upphävda lagen med de änd- taxeringar tillämpas den

ringar som framgår av upphävda lagen med de änd-

punkterna 1 5 nedan. ringar som framgår av

 punkterna 1 6 nedan.

 1.2 Tillgångar är inte skattepliktiga och skulder är inte avdragsgilla i den

mån de är hänförliga till verksamhet som omfattas av de särskilda

reduceringsreglerna i punkt 2 femte stycket av anvisningarna till 3 och 4 §§.

Sådana tillgångar och skulder skall inte heller medräknas vid värdering av aktie

eller andel enligt punkt 5 femte stycket av anvisningarna till 3 och 4 §§. Vad

som sagts om värdering av andel skall även gälla i fråga om andel i europeisk

ekonomisk intressegruppering.

 2. I stället för vad som sägs i punkt 5 första stycket av anvisningarna till 3

och 4 §§ gäller följande. Aktier som är inregistrerade vid en svensk börs eller

noterade vid utländsk börs, andelar i värdepappersfonder samt andra värdepapper

än aktier som omsätts marknadsmässigt och är av det slag som anges i 27 § 1 mom.

lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt tas upp till 75 procent av det noterade

värdet.

 Andra stycket i nämnda anvisningspunkt skall omfatta aktier som inte är av det

slag som nu nämnts men som är föremål för marknadsmässig omsättning med

regelbundna noteringar om avslut. Sådana aktier är inte skattepliktiga. Detsamma

gäller aktier som är inregistrerade vid en svensk börs om aktierna vid utgången

av år 1991 omfattades av bestämmelserna i andra eller femte stycket nämnda

anvisningspunkt.

-------------------------------------------------------

 3. Statlig 3. Statlig

förmögenhetsskatt för förmögenhetsskatt för

skattskyldig som avses i 11 §skattskyldig som avses i

1 mom. är 11 §

 vid 1992 års taxering 1 mom. är

1,5 procent av den del av vid 1992 års taxering

den beskattningsbara 1,5 procent av den del av

förmögenheten som överstiger den beskattningsbara

800 000 kronor men inte förmögenheten som överstiger

1 600 000 kronor och 800 000 kronor men inte

2,5 procent av den del av 1 600 000 kronor och

den beskattningsbara förmö- 2,5 procent av den del av

genheten som överstiger den beskattningsbara förmö-

1 600 000 kronor, samt genheten som överstiger

 vid 1993 1996 års 1 600 000 kronor, samt

taxeringar 1,5 procent av vid 1993 1997 års

den del av den be- taxeringar 1,5 procent av

skattningsbara förmögenheten den del av den be-

som överstiger skattningsbara förmögenheten

800 000 kronor. som överstiger

 800 000 kronor.

 4. Fosterbarn anses vid tillämpningen av 12 § 1 mom. inte som hemmavarande

barn.

 5. Behållning på pensionssparkonto enligt 1 kap. 2 § lagen (1993:931) om

individuellt pensionssparande räknas inte som skattepliktig tillgång.

-------------------------------------------------------

 6. Livförsäkring som

 meddelats i utländsk

 försäkringsverksamhet vilken

 inte bedrivits från fast

 driftställe i Sverige räknas

 som skattepliktig tillgång

 i den omfattning som anges

 i punkt 6 av anvisningarna

 till 3 och 4 §§.

 Denna lag träder i kraft den 30 december 1995. Den nya punkten 6 tillämpas

första gången vid 1996 års taxering. Bestämmelserna i punkten tillämpas dock

inte för försäkringsavtal som ingåtts före den 1 juli 1995 under förutsättning

att

 1. avtalet inte därefter ändrats på ett sätt som medför ökad premieför-

pliktelse totalt sett eller en tidigareläggning av premiebetalning,

 2. större premie inte därefter betalats än den som lägst skall betalas för

betalningsperioden enligt avtalet, och att

 3. försäkringen inte övergått till ny innehavare efter den 30 juni 1995 på

annat sätt än genom arv, testamente, gåva eller bodelning.

1Lagen omtryckt 1994:1897.

2Senaste lydelse 1994:1898.

 5

2.3 Lag om ändring i lagen (1991:1851) om upphävande av lagen (1970:172) om

begränsning av skatt i vissa fall

 Härigenom föreskrivs att lagen (1991:1851) om upphävande av lagen (1970:172)

om begränsning av skatt i vissa fall1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

-------------------------------------------------------

 Enligt riksdagens beslut Enligt riksdagens beslut

föreskrivs att lagen föreskrivs att lagen

(1970:172) om begränsning av (1970:172) om begränsning

skatt i vissa fall skall av skatt i vissa fall

upphöra att gälla vid utgångenskall upphöra att gälla vid

av år 1991. Den upphävda utgången av år 1991. Den

lagen tillämpas dock alltjämtupphävda lagen tillämpas

vid 1996 och tidigare års dock alltjämt vid 1997 och

taxeringar. Vid 1992 1995 tidigare års taxeringar.

års taxeringar tillämpas den Vid 1992 1995 års

upphävda lagen med den taxeringar tillämpas den

ändringen i fråga om 3 § upphävda lagen med den

tredje stycket att ändringen i fråga om 3 §

spärrbeloppet skall bestämmastredje stycket att

till 55 procent av summan spärrbeloppet skall be-

av den justerade stämmas till 55 procent av

beskattningsbara summan av den justerade

förvärvsinkomsten och in- beskattningsbara

komsten av kapital. Vid förvärvsinkomsten och in-

1996 års taxering skall komsten av kapital. Vid

nämnda procentsats uppgå till1996 och 1997 års

60. taxeringar skall nämnda

 procentsats uppgå till 60.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1 Lagen omtryckt 1994:1899.

 6

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 15, 27 och 32 b §§ lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 15 §

-------------------------------------------------------

 Kontrolluppgift om försäk- Kontrolluppgift om försäk-

rings värde skall lämnas av rings värde skall lämnas av

försäkringsföretag och un- försäkringsföretag och un-

derstödsförening avseende derstödsförening avseende

sådan livförsäkring som avsessådan livförsäkring som avses

i punkt 6 av anvisningarna i punkt 6 av anvisningarna

till 3 och 4 §§ lagen till 3 och 4 §§ den upphävda

(1947:577) om statlig för- lagen (1947:577) om

mögenhetsskatt. statlig förmögenhetsskatt

 samt punkt 6 av övergångsbe-

 stämmelserna till lagen

 (1991:1850) om upphävande

 av lagen (1947:577) om

 statlig förmögenhetsskatt.

 Kontrolluppgift skall lämnas för den som är ägare till försäkringen eller är

förmånstagare med förfoganderätt till sådan försäkring, om värdet av en eller

flera försäkringar uppgår till minst 1 000 kronor. Kontrolluppgiften skall uppta

försäkringarnas värde vid årets utgång.

-------------------------------------------------------

 Den som i Sverige

 förmedlar skattepliktig

 utländsk försäkring skall för

 försäkringsavtal som för-

 medlats under kalenderåret

 till Riksskatteverket lämna

 uppgift om försäk-

 ringsgivarens och försäk-

 ringstagarens namn och

 postadress, försäk-

 ringstagarens personnummer

 samt till verket vidarebe-

 fordra handling som avses

 i fjärde stycket.

 Innehavare av skatte-

 pliktig utländsk försäkring

 som avses i första stycket

 skall efter försäkringsav-

 talets tecknande utan

 dröjsmål till förmedlare av

 försäkringen eller, om sådan

 saknas, till Riksskatte-

 verket lämna dels en

 skriftlig förbindelse från

 den utländske försäk-

 ringsgivaren att årligen

 senast den 31 januari

 taxeringsåret lämna

 kontrolluppgift enligt

 första och andra styckena

 till verket, dels ett eget

 medgivande till sådant kon-

 trolluppgiftslämnande.

 Förbindelse behöver inte

 lämnas om detta tidigare

 gjorts enligt 32 b §.

 Riksskatteverket får

 medge undantag från

 skyldigheten att ge in

 sådan förbindelse som avses

 i fjärde stycket om det

 finns särskilda skäl.

 27 §1

 Kontrolluppgift om utdelning och innehav skall lämnas av

 1. den som utbetalt utdelning på aktie i svenskt aktiebolag som är

avstämningsbolag enligt 3 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385), 3 kap. 8 §

försäkringsrörelselagen (1982:713) eller 3 kap. 8 § bankaktiebolagslagen

(1987:618),

 2. förvaringsinstitut som avses i 1 § lagen (1990:1114) om värdepappersfonder

och som utbetalt utdelning på andel i svensk värdepappersfond,

 3. fondbolag som avses i 1 § lagen (1990:1114) om värdepappersfonder och som

förvaltar svensk värdepappersfond,

 4. den som utbetalt utdelning från utländsk juridisk person, om utdelningen

utbetalats genom Värdepapperscentralen VPC Aktiebolags försorg,

 5. valutahandlare och värdepappersinstitut hos vilka utländskt fondpapper

eller rättighet eller skyldighet som anknyter till sådant fondpapper förvaras i

depå eller kontoförs.

 Kontrolluppgift skall lämnas för

 a) fysisk eller juridisk person som är berättigad att lyfta utdelning för egen

del vid utdelningstillfället och

 b) fysisk person som hos den uppgiftsskyldige varit antecknad som innehavare

av aktie eller andel i värdepappersfond eller utländsk juridisk person eller

utländsk aktie eller annat utländskt värdepapper.

-------------------------------------------------------

 Kontrolluppgift enligt Kontrolluppgift enligt

andra stycket a skall ta andra stycket a skall ta

upp utbetald utdelning till upp utbetald utdelning

den del den är skattepliktig till den del den är skatte-

och avdragen preliminär pliktig, avdragen

skatt. Kontrolluppgift preliminär skatt och

enligt andra stycket b innehållen utländsk källskatt

skall ta upp innehavet vid som belöper på utdelningen.

årets utgång. Kontrolluppgift enligt

 andra stycket b skall ta

 upp innehavet vid årets

 utgång.

 Uppgiftsskyldighet enligt denna paragraf föreligger inte för tillgångar på

pensionssparkonto eller för utdelning på sådana tillgångar.

 32 b §2

-------------------------------------------------------

 Ett utländskt företag som Ett utländskt företag som

med stöd av 1 kap. 5 § 2 med stöd av 1 kap. 5 § 2

bankrörelselagen (1987:617), bankrörelselagen

1 kap. 3 c § 2 lagen (1987:617), 1 kap. 3 c § 2

(1991:981) om värdepappers- lagen (1991:981) om

rörelse eller 2 kap. 9 § 2 värdepappersrörelse, 2 kap.

lagen (1992:1610) om 9 § 2 lagen (1992:1610) om

kreditmarknadsbolag driver kreditmarknadsbolag eller

bankverksamhet, värde- 2 kap. 1 § 2 lagen

pappersrörelse eller (1993:1302) om EES-försäk-

finansieringsverksamhet i ringsgivares verksamhet i

Sverige utan att inrätta Sverige driver bankverk-

filial här, skall innan samhet, värdepappersrörelse,

verksamheten inleds till finansieringsverksamhet

Finansinspektionen lämna en eller försäkringsverksamhet

skriftlig förbindelse att i Sverige utan att inrätta

årligen senast den 31 filial eller motsvarande

januari taxeringsåret lämna etablering här, skall innan

kontrolluppgift enligt 22, verksamheten inleds till

25 a, 27 eller 32 c § till Finansinspektionen lämna en

Riksskatteverket. skriftlig förbindelse att

 årligen senast den 31

 januari taxeringsåret lämna

 kontrolluppgift enligt 15,

 22, 25 a, 27 eller 32 c §

 till Riksskatteverket.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering. De nya bestämmelserna i 3 kap. 27 § och reglerna om

förbindelse från utländsk försäkringsgivare att lämna kontrolluppgift tillämpas

dock första gången i fråga om kontrolluppgifter till ledning för 1997 års

taxering. Har gränsöverskridande försäkringsverksamhet inletts före ikraftträ-

dandet, skall förbindelse enligt 3 kap. 32 b § för sådan verksamhet lämnas till

Finansinspektionen före den 1 juli 1996. Har försäkring förvärvats före

ikraftträdandet, skall medgivande och förbindelse enligt 3 kap. 15 § fjärde

stycket lämnas till Riksskatteverket senast den 1 oktober 1996.

1 Senaste lydelse 1994:1874.

2 Senaste lydelse 1995:576.

 7

3 Ärendet och dess beredning

 I samband med justeringar i vissa beskattningsregler för pensionsförsäkringar

aviserade regeringen i mars 1995 att den avsåg att återkomma i

beskattningsfrågor rörande försäkringssparande i utlandet (prop. 1994/95:187 s.

19). Regeringen överlämnade den 22 juni 1995 en skrivelse till riksdagen med

meddelande om kommande förslag om beskattningen av utländska kapitalförsäkringar

(skr. 1995/96:7). I skrivelsen aviserades att regeringen hade för avsikt att

förelägga riksdagen ett förslag om att premieskatt skulle tas ut på betalningar

efter den 22 juni 1995 vid förvärv av s.k. begagnade utländska kapitalförsäk-

ringar. Avsikten med aviseringen på denna punkt var att omedelbart motverka en

oönskad skatteplanering och undanröja otillbörliga hinder för en konkurrens på

lika villkor på livförsäkringsområdet. Skrivelsen innehöll även besked om en

allmän översyn av beskattningsreglerna för utländska livförsäkringar. Det

framhölls vidare att regeringen avsåg att föreslå förmögenhetsskatteplikt för

innehav av utländska livförsäkringar fr.o.m. 1996 års taxering och kontrollupp-

giftsskyldighet på området.

 I propositionen behandlas förslag om att nuvarande förmögenhetsskatteplikt för

inhemska livförsäkringar utvidgas till att omfatta även utländska

livförsäkringar. Det föreslås också en uppgiftsskyldighet för dessa fall. Vidare

likställs betalningar för utländska s.k. begagnade livförsäkringar med

engångspremie vid förvärv av utländska livförsäkringar.

 Vid beredningen av föreliggande lagförslag har synpunkter inhämtats från bl.a.

Riksskatteverket, Finansinspektionen och Försäkringsförbundet.

 Inom regeringskansliet pågår en översyn av det nuvarande punktskattesystemet

för utländska försäkringar med sikte på en enhetlig inkomstbeskattning för

svenska och utländska försäkringar. Det bör påpekas att en sådan nyordning även

kan komma att omfatta försäkringsavtal som ingåtts före den kommande ändringen.

Regeringen avser att senare återkomma med förslag i denna del. En översyn av

beskattningsreglerna på ett annat försäkringsområde kommer därefter att inledas.

Den sistnämnda översynen gäller företagens avdragsrätt för tjänstepension-

skostnader och syftar till förenkling, större flexibilitet i förhållande till

nya pensionslösningar och neutralitet mellan skilda slag av tjänstepension-

sordningar.

 Vissa övriga frågor tas också upp i propositionen. Den nuvarande övergångs-

regleringen för förmögenhetsbeskattningen föreslås förlängd t.o.m. 1997 års

taxering. Slutligen behandlas en teknisk kontrolluppgiftsfråga som rör utdelning

på utländska aktier.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 19 oktober 1995 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 1. Lagrådets yttrande finns i bilaga 2. Regeringen

har i propositionen följt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen

har också gjorts vissa andra ändringar av redaktionell karaktär. De lagförslag i

propositionen som inte rör försäkring är av sådan beskaffenhet att Lagrådets

hörande saknar betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats

beträffande dessa förslag.

4 Gällande regler

Skatteregler

Livförsäkringar delas upp i två grupper vid inkomstbeskattningen. För den ena

gruppen medges inte avdrag för de till försäkringsföretagen inbetalda premierna.

I sådana fall beskattas inte de belopp som utfaller på försäkringen. Denna metod

gäller för kapitalförsäkring (K-försäkring). Premier för försäkringar i den

andra gruppen är avdragsgilla. Mot detta svarar skatteplikt för den utfallande

ersättningen. Den senare principen gäller för pensionsförsäkring (P-försäkring).

 De regler som karaktäriserar och avgränsar de olika försäkringsslagen finns i

punkt 1 av anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen (1928:370), KL, och

kallas kvalitativa villkor. Livförsäkringar som inte uppfyller villkoren för det

långsiktiga pensionssparandet i P-försäkring hänförs till gruppen K-

försäkringar. Ett av villkoren för att en livförsäkring skall vara P-försäkring

är att den meddelats i en försäkringsverksamhet med fast driftställe i Sverige.

 Beskattningen av avkastningen på det sparkapital som hör till försäkringarna

sker enligt särskilda regler i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på

pensionsmedel. Som huvudregel beskattas all avkastning hos försäkringsgivaren på

kapital i såväl svensk P- som K-försäkring med avkastningsskatt.

 Sedan den 1 januari i år är skattesatsen för avkastningsskatt på kapital

hänförligt till P-försäkringar 15 %. Motsvarande skattesats för inhemska K-

försäkringar är 30 % av nio tiondelar av ett schablonmässigt bestämt underlag,

vilket medför att den faktiska skattesatsen motsvarar den generella skatten på

kapitalinkomster.

 För att upprätthålla neutralitet i beskattningen infördes i samband med 1990

års skattereform en skatt på premier betalda av den som är bosatt i Sverige för

K-försäkringar och andra personförsäkringar som meddelats i en

försäkringsverksamhet i utlandet. Premieskatten har i regeltekniskt hänseende

utformats som en punktskatt. Bestämmelserna om skatten finns i lagen (1990:662)

om skatt på vissa premiebetalningar. Skatten uppgår till 15 % av premiebeloppet.

Premieskatten balanserar avsaknaden av inkomstskatt på utländska K-försäkringar.

 Om en utländsk K-försäkring belastas av en skatt i utlandet som är jämförlig

med den beskattning som gäller i Sverige får beskattningsmyndigheten

(Skattemyndigheten i Kopparbergs län) medge undantag helt eller till hälften

från premieskatten.

 Till skillnad från vad som gäller för K-försäkringar meddelade i Sverige är

värdet av en utländsk K-försäkring fritt från förmögenhetsskatt.

 Försäkringsbolaget är skattskyldigt för avkastningsskatt på kapital hänförligt

till P- resp. K-försäkring. Skatt utgår oavsett om försäkringstagaren är bosatt

i Sverige eller utlandet. Taxeringslagen reglerar förfarandet. Även pen-

sionskapital på pensionssparkonto i det individuella pensionssparandet beskattas

med avkastningsskatt. I detta fall betalar endast den som är bosatt i Sverige

skatten. Pensionssparinstitutet betalar in skatten men innehavaren av

pensionssparkontot är ägare av medlen på kontot och formellt skattskyldig.

Taxeringslagen reglerar inte förfarandet vid beskattningen av medel på

pensionssparkonto utan i stället gäller reglerna i lagen (1984:151) om

punktskatter och prisregleringsavgifter. Inbetalning resp. utbetalning kopplad

till P-försäkringar och pensionssparkonton redovisas i kontrolluppgifter från

försäkringsbolag resp. pensionssparinstitut.

Försäkringsrörelseregler

Det s.k. tredje livförsäkringsdirektivet (92/96/EEG) har nyligen införlivats i

svensk rätt med verkan i huvudsak fr.o.m. den 1 juli i år (prop. 1994/95:184,

bet. 1994/95:NU24, SFS 1995:779-792). Genom de nya bestämmelserna har

principerna om en enda auktorisation och om hemlandstillsyn genomförts.

 Principen om en enda auktorisation innebär att en försäkringsgivare skall ha

möjlighet att med stöd av auktorisationen i sitt hemland driva

försäkringsverksamhet inom hela det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet

(EES). Verksamheten får med stöd av auktorisationen bedrivas genom en

sekundäretablering dvs. filial, agentur eller liknande i något EES-land, och

genom gränsöverskridande verksamhet från försäkringsgivarens hemland eller från

sekundäretableringar i andra EES-länder. Värdlandet för sekundäretableringen

resp. mottagarlandet för den gränsöverskridande verksamheten kan i princip inte

hindra att en utländsk försäkringsgivare bedriver verksamhet inom det egna

territoriet med stöd av principen om en enda auktorisation.

 Principen om hemlandstillsyn innebär att det är tillsynsmyndigheten i

försäkringsgivarens hemland som är primärt ansvarig för tillsynen av den

verksamhet försäkringsgivaren bedriver med stöd av sin auktorisation från

hemlandet oavsett var inom EES verksamheten bedrivs.

 En utländsk försäkringsgivare med säte utanför EES måste alltjämt ha svensk

koncession för att driva försäkringsrörelse här. Verksamheten får endast drivas

från fast driftställe i Sverige.

 8

5 Förmögenhetsbeskattning

 Skälen för regeringens förslag: Livförsäkringar som meddelats i en

försäkringsverksamhet som bedrivs i Sverige förmögenhetsbeskattas. Försäkringen

tas upp till det värde som motsvarar det på försäkringstekniska grunder

beräknade tekniska återköpsvärdet. Beskattningen infördes fr.o.m. 1988 års

taxering för försäkringar som har tecknats efter den 12 september 1986. Äldre

försäkringar, P-försäkringar, rena riskförsäkringar som enbart avser dödsfall

senast vid 70 års ålder och som inte är återköpsbara samt försäkringar som ger

rätt till livränta eller sjukränta som lämnas på grund av annan försäkring än

livförsäkring, är inte förmögenhetsskattepliktiga.

 Det tekniska återköpsvärdet motsvarar det värde som försäkringsbolaget enligt

försäkringsavtalet lägst skall betala till försäkringstagaren. Det innebär att

beskattningen sker med hänsyn till livbolagets kalkylränta men utan beaktande av

den återbäring som utgår när avkastningen är högre. Kalkylräntan varierar med de

skilda försäkringstekniska grunder som tillämpas av livbolagen. Bolagen lämnar,

som tidigare nämnts, kontrolluppgifter till ledning för förmögenhetstaxeringen.

 Förmögenhetsskatteplikten infördes efter en period under 1980-talet med ett

kraftigt ökat tecknande i skatteplaneringssyfte av K-försäkringar med stora

engångspremier. När en förmögenhetsskatteplikt begränsad till inhemska

försäkringar föreslogs förklarade den dåvarande finansministern att han, trots

kontrollproblem, var beredd att ompröva sitt ställningstagande i fråga om

utländska försäkringar om tendenser till en överströmning till sådana

försäkringar skulle uppkomma i framtiden (prop. 1986/87:61 s. 34).

 I promemorian Reformerad förmögenhetsbeskattning (Ds 1990:91) utarbetad inom

Finansdepartementet redovisades år 1990 en översyn av

förmögenhetsskattereglerna. I promemorian föreslogs att förmögenhetsskatteplikt

skulle införas för utländska K-försäkringar för att åstadkomma neutralitet och

likformighet. Försäkringsbranschens företrädare avstyrkte förslaget vid

remissbehandlingen och begärde i stället att förmögenhetsskatteplikten för

svenska K-försäkringar skulle slopas.

 Skillnaden i förmögenhetsbeskattningen mellan svenska och utländska K-

försäkringar har under senare år framstått som i längden ohållbar mot bakgrund

bl.a. av att hindren för gränsöverskridande verksamhet på området i stor

utsträckning slopats. Särskilt sparandet i utländska fondförsäkringar har ökat

kraftigt. Dessa försäkringsavtal är ofta så utformade att de i allt väsentligt

innefattar ett sparande i värdepappersfonder och endast till en mycket begränsad

del ett försäkringsinslag. Det uppkommer därför även en svårförståelig skillnad

i förmögenhetsbeskattningen gentemot vanligt fondsparande.

 Regeringen har i den ekonomisk-politiska propositionen 1994/95:25 förra hösten

förklarat att förmögenhetsbeskattningen bör behållas. Regeringen har därefter i

skrivelsen 1995/96:7 som lämnades till riksdagen den 22 juni i år förklarat att

förmögenhetsskatteplikten redan vid 1996 års taxering bör utsträckas till att

gälla även utländska K-försäkringar. Den nuvarande uppenbart snedvridande

skillnaden i beskattning bör åtgärdas redan innan en allmän reformering av

förmögenhetsskatten beslutas.

 Under beredningen i höst av de aktuella skattefrågorna har synpunkter

inhämtats under hand angående bl.a. förmögenhetsbeskattningen. En utvidgning av

förmögenhetsbeskattningen till utländska livförsäkringar synes därvid i sig inte

ha ifrågasatts. Försäkringsförbundet har dock understrukit vikten av enhetliga

värderingsregler för utländska resp. inhemska försäkringar.

 Värderingsreglerna för K-försäkring är nu utformade så att den rätt till

återbäring som uppkommer om avkastningen på försäkringskapitalet är högre än

kalkylräntan inte träffas av skatt. Detta innebär normalt att skatteunderlaget

blir lägre än det faktiska värdet. I den nyssnämnda promemorian om

förmögenhetsskatt föreslogs att denna ordning skulle kvarstå och att det

skattepliktiga värdet av utländska K-försäkringar skulle bestämmas till summan

av betalda premier uppräknade med en årlig ränta på 4 %. Denna räntesats

motsvarade den kalkylränta som allmänt tillämpades för svenska livförsäkringar.

Om den skattskyldige på ett tillfredsställande sätt kunde visa att det faktiska

värdet är lägre skulle detta värde godtas.

 Vid halvårsskiftet i år trädde nya regler i kraft om avskattning vid viss

överlåtelse av bestånd av P-försäkring (prop. 1994/95:187, bet. 1994/95:SkU31,

SFS 1995:853). Den värdering som skall göras i sådana fall innefattar dels det

tekniska återköpsvärdet, dels den del i livbolagets överskott (återbäring eller

annan bonus) som skäligen kan anses belöpa på försäkringen. På motsvarande sätt

förmögenhetsbeskattas i Danmark såväl inhemska som utländska K-försäkringar med

hela kapitalvärdet som underlag.

 Flera skäl talar enligt regeringens mening för att en ackumulerad avkastning

på försäkringskapitalet utöver kalkylräntan skall ingå i beskattningsunderlaget.

Denna fråga bör slutligt avgöras först i samband med den allmänna översynen av

beskattningen av utländska livförsäkringar som nu pågår inom regeringskansliet.

Tills vidare bör den värdering som sker av svenska K-försäkringar tillämpas även

för de utländska försäkringarna. Det sagda innebär att s.k. fondförsäkring tas

upp till ett värde som motsvarar marknadsvärdet vid utgången av kalenderåret för

de till försäkringen kopplade fondandelarna. Traditionell livförsäkring tas upp

till det tekniska återköpsvärdet. Detta värde skall gälla även om rätt till

återköp saknas.

 Om värdeuppgifter inte lämnats från försäkringsgivaren eller försäk-

ringstagaren får värdet uppskattas med ledning av i försäkringen insatta belopp.

 Regeringen offentliggjorde, som nämnts, i en skrivelse till riksdagen den 22

juni 1995 sin avsikt att bl.a. föreslå att utländska K-försäkringar fr.o.m. 1996

års taxering skall utgöra skattepliktiga tillgångar. Förmögenhetsskatteplikten

bör, med vissa undantag, inskränkas till att gälla försäkringsavtal som ingåtts

efter halvårsskiftet i år och således efter den dag då beskattningen

aktualiserades i skrivelsen till riksdagen. Övergångsreglerna behandlas närmare

i författningskommentaren (avsnitt 9).

 Det bör i sammanhanget påpekas att regeringens förslag föranleder ytterligare

överväganden i fråga om nuvarande dispensregel för att som P-försäkring godkänna

vissa utländska försäkringar som har en faktisk karaktär av pensionsordning.

Övervägandena bör bl.a. avse frågan om dispensmöjligheten kan utvidgas eller

ersättas med en generell regel med ett vidare tillämpningsområde. Dessa frågor

bör behandlas i samband med översynen av premieskattesystemet.

 Regeringens förslag föranleder ett tillägg till lagen (1991:1850) om

upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt.

Finansiella effekter

Sedan år 1991 har noterats en dramatisk tillväxt i betalda premier för utländska

K-försäkringar med bl.a betalningar på ca 7,8 miljarder kr år 1994. Utvecklingen

får i allt väsentligt anses vara beroende av den förmånliga skattebehandlingen.

I frånvaro av de regler som föreslås i denna proposition skulle denna utveckling

ha fortsatt, även om de tillväxttakter som kan registeras mellan enstaka år i

början av 1990-talet skulle ha dämpats. Ett sparande i utländska K-försäkringar

får i stor utsträckning förutsättas ske genom substitution från sparande i

Sverige, i svenska K-försäkringar och i annat likvärdigt beskattat sparande i

Sverige.

 Varje bedömning av budgeteffekten av att förmögenhetsskatt tas ut på sådana

försäkringar som tecknas fr.o.m. 1 juli 1995 blir förknippad med stor osäkerhet.

Baserat på månadstatistik från Riksbanken för perioden 1991-1994 kan den reala

årliga tillväxten i premiebetalningar i frånvaro av förmögenhetsskatt

långsiktigt beräknas uppgå till ca 40 %. Vid denna tillväxttakt, med en beräknad

nivå för premiebetalningar år 1995 på ca 5,6 miljarder kr och med hänsyn tagen

till tillväxten i försäkringskapitalet kan en förmögenhetsskattebas beräknas

från år 1996 och framåt. Efter en viss nedjustering på grund av att en del av

försäkringskapitalet ligger under grundavdraget för förmögenhetsskatt kan

förmögenhetsskatteeffekten beräknas till ca 0,15, 0,32 resp. 0,55 miljarder kr

för åren 1996-1998. Som redan noterats är bedömningen osäker men indikerar

storleksordningen av det skattebortfall som skulle ha uppkommit i frånvaro av

åtgärder på området.

6 Kontrolluppgifter

 Skälen för regeringens förslag: Nuvarande regler för premieskatten på

försäkringssparande i utlandet föreskriver inte någon kontrolluppgifts-

skyldighet. Detsamma gäller förfarandelagen för punktskatter, lagen (1984:151)

om punktskatter och prisregleringsavgifter. Frånvaron av en sådan reglering står

i tydlig kontrast till de bestämmelser i lagen (1990:325) om självdeklaration

och kontrolluppgifter, LSK, som införts under senare år rörande andra former av

hushållssparande i utlandet.

 Utländska företag som erbjuder möjligheter till sparande för personer bosatta

i Sverige utan att bedriva verksamheten från filial eller annat fast driftställe

här i Sverige bedriver normalt s.k. gränsöverskridande verksamhet. Denna

verksamhet omfattas i princip inte av bestämmelserna i LSK. I samband med

upphävandet av lagen (1990:750) om betalningar till och från utlandet

(betalningslagen) infördes dock viss uppgiftsskyldighet i LSK som ersättning för

slopade kontrollregler. Fysiska personer och dödsbon som öppnar inlåningskonto i

utlandet skall enligt 3 kap. 22 a § LSK lämna medgivande till insyn i kontot och

dessutom en förbindelse från det utländska institutet att fortlöpande lämna

kontrolluppgifter till Riksskatteverket beträffande avkastning och behållning.

Fysiska personer och dödsbon som innehar utländska fondpapper eller

derivatinstrument är enligt 3 kap. 27 a § LSK skyldiga att förvara dem i depå

hos valutahandlare, värdepappersinstitut eller motsvarande utländskt institut om

det inte är fråga om fondpapper i ett kontobaserat system. Deponeras eller

kontoförs fondpappren i utlandet skall den skattskyldige lämna ett medgivande

till insyn i depån eller kontot samt ge in en skriftlig förbindelse från det

utländska institutet att fortlöpande lämna kontrolluppgift till Riksskatteverket

om avkastningen och innehavet vid årets utgång.

 9

 Ett institut i Sverige, hos vilket utländska värdepapper förvaras i depå eller

kontoförs, är skyldigt att lämna kontrolluppgift om utbetalning av avkastning (3

kap. 22 och 27 §§ LSK). Vid försäljning av utländska värdepapper genom

värdepappersinstitut i Sverige föreligger kontrolluppgiftsskyldighet om

nettolikvid enligt avräkningsnota (3 kap. 32 c § LSK).Mot bakgrund av de krav

som det förenklade deklarationsförfarandet ställer på ett ökat kontrollupp-

giftslämnande infördes nyligen en skyldighet för utländska bankföretag och andra

liknande företag inom EES-området som bedriver gränsöverskridande verksamhet att

till Finansinspektionen lämna en skriftlig förbindelse att lämna årlig

kontrolluppgift om innehav, löpande avkastning, utgiftsränta och nettolikvid vid

försäljning av värdepapper m.m. till Riksskatteverket (3 kap. 32 b § LSK, prop.

1994/95:50). Sistnämnda uppgiftsskyldighet kompletteras med bestämmelser som

innebär att preliminärskatt inte skall betalas för avkastning som avses i

kontrolluppgiften från det utländska företaget [10 § femte stycket uppbördslagen

(1953:272)].

 Försäkringsbranschen är kritisk till ett uppgiftslämnande om värde på

utländska försäkringar från andra än försäkringstagaren och anser att det kan

gynna oseriösa aktörer på marknaden. Försäkringsförbundet har dessutom anfört

att ett krav på fullmaktslämnande, efter mönster från vad som gäller på

banksidan, är diskriminerande för utländska försäkringar och därför stridande

mot EG-rätten. Förbundet har också ifrågasatt om inte förslaget i denna del är

oförenligt med artikel 8 i den europeiska konventionen angående skydd för de

mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Även Finansinspektionen

har under hand uttryckt tvekan i fråga om möjligheterna att ålägga utländska

försäkringsgivare kontrolluppgiftsskyldighet. Riksskatteverket har föreslagit

att kontrolluppgiftsskyldigheten införs först vid 1997 års taxering.

 Regeringen kan inledningsvis konstatera att EG-rättens regler om fria

kapitalrörelser inte inverkar på medlemsstaternas rätt till skattekontroll o.d.

under förutsättning att åtgärderna inte är ett medel för godtycklig

diskriminering eller en förtäckt restriktion i rörligheten (art. 73d 1 b i

Maastrichtfördraget). EG:s tredje livförsäkringsdirektiv reglerar således inte

skattekontrollen vare sig självständigt eller genom införlivandet i svensk

försäkringsrörelselagstiftning. Det sagda innebär självfallet inte att svensk

skattekontroll kan utformas på ett sätt som sätter försäkringsrörelsereglerna ur

spel. Av beskrivningen av gällande regler för uppgiftslämnande på banksidan

framgår att det finns en etablerad ordning för hushållssparande i utlandet som

även avser fullmaktslämnande. Denna ordning kan inte anses utgöra ett dis-

kriminerande hinder för den fria rörligheten för kapital och tjänster. Det

förtjänar därvid att påpekas att dessa regler granskats av Lagrådet. Denna

granskning har inte föranlett anmärkningar i fråga om diskriminering. Några

sådana invändningar har inte heller rests av tjänstemän vid EG-kommissionen som

har getts tillfälle till en genomgång av nuvarande svenska

kontrolluppgiftsregler för sparande i utlandet.

 De på den svenska försäkringsmarknaden vanligast förekommande utländska K-

försäkringarna är fondförsäkringar med ett mycket begränsat riskinslag.

Försäkringsinslaget är ofta begränsat till 1 % på så sätt att dödsfall under

avtalets löptid resulterar i att försäkringen faller ut med 101 % av de sparade

fondandelarnas värde. Det kan enligt regeringens mening inte vara rimligt att

denna sparform som i princip endast omfattar placeringar i skilda

värdepappersfonder skall vara undantagen från kontrolluppgiftsskyldighet. Det

finns inte heller motiv för att i kontrollhänseende behandla andra utländska K-

försäkringar och utländska försäkringsföretag annorlunda än utländska banker och

värdepappersföretag.

 I Danmark har sedan några år uppgiftsskyldighet förelegat om kapitalvärde för

såväl inhemsk som utländsk K-försäkring. Såvitt gäller utländska försäkringar

har denna skyldighet grundats på ett obligatoriskt medgivande från försäkrings-

tagaren till insyn i sparandet och en förbindelse från livbolaget att lämna

uppgifter.

 En kontrolluppgiftsskyldighet om värde vid årets utgång kan inte anses som

anmärkningsvärt betungande. Detta gäller i synnerhet de på marknaden normalt

förekommande fondförsäkringarna där uppgiften endast avser de sparade fondande-

larnas värde för vilket daglig notering finns.

 Vid utformningen av reglerna bör det beaktas att det svenska kravet på

kontrolluppgifter, utan medgivande av försäkringens innehavare, kan kollidera

med sekretesslagstiftningen i försäkringsrörelsereglerna i vissa utländska

länder. En sådan kollision bör, om möjligt, undvikas. För de fall ett medgivande

från försäkringstagaren inte undanröjer lagkollisionen får detta beaktas i en

särskild dispensprövning.

 En ytterligare omständighet att ta hänsyn till är att utrymmet för en aktiv

försäljning genom det egna företaget av försäkringar från verksamhet utanför

EES-området utan att etablering uppkommer torde vara begränsat [jfr

Regeringsrättens avgörande i Alpha Insurance-fallet (RÅ 1992 ref. 29) och

regeringens beslut den 21 juni 1990 och den 30 maj 1991].

 Det förtjänar också att påpekas att en diskussion förs inom ramen för EG

rörande skiljelinjen mellan etableringsrätten och friheten att tillhandahålla

tjänster. Diskussionen avser bl.a. frågan hur långt en försäkringsförmedlare får

gå när det gäller att medverka i ett utländskt EES-försäkringsföretags

gränsöverskridande verksamhet utan att verksamheten blir att anse som en

etablering. Bedömningen i denna fråga kan även antas ha relevans för

förmedlarnas medverkan i försäljning av försäkringar från länder utanför EES.

Gränsdragningsfrågan avser också försäljningsverksamhet genom försäkringsföre-

tagets egen koncernpersonal i värdlandet.

 Bestämmelser om uppgiftslämnandet från utländska företag bör tills vidare

utformas dels som en utvidgning av tillämpningsområdet för bestämmelserna i 3

kap. 32 b § LSK om skyldighet för utländska företag inom EES-området som

bedriver gränsöverskridande verksamhet i Sverige att i anslutning till anmälan

om verksamheten lämna skriftlig förbindelse till Finansinspektionen om

kontrolluppgiftslämnande till Riksskatteverket, dels som ett krav på fullmakt,

och i vissa fall förbindelse om uppgiftslämnande, från försäkringstagaren.

Riksskatteverket bör bistå Finansinspektionen och utforma blanketter o.d. för

förbindelsen med lämpligt utformad information om kontrol-

luppgiftsbestämmelserna. Riksskatteverket bör förses med kopia av såväl

anmälningar om gränsöverskridande verksamhet som förbindelser och tillsammans

med Finansinspektionen bevaka att förbindelser lämnas. Skatteförvaltningen måste

självfallet också följa upp åtagandena i de lämnade förbindelserna.

 För att uppnå tillräcklig stadga i uppgiftslämnandet bör regler införas om en

skyldighet för den som i Sverige förmedlar ett försäkringsavtal meddelat i

livförsäkringsverksamhet i utlandet att lämna kontrolluppgift om försäkrings-

givare, försäkringstagare och dennes personnummer. Förmedlaren skall också

vidarebefordra sådan fullmakt och förbindelse som skall lämnas av

försäkringstagaren.

 I artikel 8 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna finns

föreskrifter till skydd för privat- och familjeliv, hem och korrespondens. De nu

föreslagna reglerna medför inte något otillåtet intrång i den sfär konventionen

skyddar. Förslaget om fullmaktslämnande och de gällande reglerna som utgör

förebild till förslaget syftar endast till kontrolluppgifter av samma slag som

inhemska sparinstitut lämnar. Dessa kontrolluppgifter kan inte i något avseende

anses kränka grundläggande fri- och rättigheter.

 Ett särskilt uppskov föreslås för utländska försäkringsgivare som inlett

gränsöverskridande verksamhet mot Sverige före den 1 januari 1996 i fråga om

lämnande av förbindelse att redovisa kontrolluppgifter. Ett motsvarande uppskov

föreslås för det fall försäkringstagaren skall lämna förbindelsen. Tecknandet av

nya utländska försäkringar har under detta år minskat kraftigt. Detta

förhållande i kombination med den föreslagna övergångsregleringen för äldre

försäkringsavtal torde medföra att mängden uppgifter vid 1996 års taxering blir

måttlig och således godtagbar.

7 Begagnade försäkringar

 Skälen för regeringens förslag: Det har under senare tid uppmärksammats att

s.k. begagnade utländska K-försäkringar i ökad grad förmedlas på den svenska

marknaden. Verksamheten rör försäljningar av försäkringar efter byte av

försäkringstagare och bygger bl.a. på uppfattningen att den ersättning den nya

försäkringstagaren betalar för den förvärvade försäkringen inte skall likställas

med en premiebetalning. Förfarandet har på vissa håll satts i system på ett

sådant sätt att den nya innehavaren av försäkringen erbjuds en försäkring som i

realiteten motsvarar en nytecknad försäkring. I vissa fall torde det röra sig om

rena skentransaktioner. Förvärven redovisas därför inte till beskattnings-

myndigheten för premieskatt. Denna form av kringgående av bestämmelserna om

premieskatt kan, om den får bestå, antas leda till ett betydande skattebortfall.

Förfarandet riskerar också att leda till påtagliga snedvridningar i konkurrensen

på den svenska försäkringsmarknaden till nackdel för de svenska försäkrings-

bolagen.

 Reglerna på denna punkt bör därför ändras så att det klart framgår att

ersättningen från den nya försäkringstagaren för försäkringen jämställs med en

premiebetalning och utlöser skattskyldighet för honom enligt lagen om skatt på

vissa premiebetalningar. Skattskyldigheten omfattar den utbetalda ersättningen i

sin helhet, dvs. även den del som utgör provision o.d.

 Med hänsyn till att de aktuella förvärven utnyttjas som ett uttalat instrument

för skatteflykt och till vikten av att undanröja otillbörliga hinder för en

konkurrens på lika villkor på livförsäkringsområdet bör dessa nya regler gälla

omedelbart. Det finns därför särskilda skäl för att med stöd av

undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen låta de nya

reglerna om premieskatteplikt gälla i fråga om betalningar efter utgången av

juni månad i år, med stöd av vad regeringen aviserade i sin skrivelse till

riksdagen den 22 juni 1995 (skr. 1995/96:7).

8 Övriga frågor

 Skälen för regeringens förslag: Förmögenhetsskattelagen upphävdes under

föregående mandatperiod. Enligt upphävandelagen skall de upphävda reglerna, med

vissa justeringar, tillämpas övergångsvis t.o.m. 1996 års taxering. Ett reforme-

rat förmögenhetsskattesystem övervägs för närvarande inom regeringskansliet. Ett

förslag om ett nytt sådant system kommer att redovisas under nästa år. I

avvaktan på ett nytt system bör nuvarande övergångsreglering förlängas ett år.

 Förslaget föranleder ändringar i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen

(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt och lagen (1991:1851) om upphävande av

lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall.

 Regeringen vill slutligen ta upp en fråga som rör utdelning på utländska

värdepapper.

 På senare år har ett dussintal utländska bolag kommit att noteras på svensk

börs. Inom kort kommer ytterligare en utländsk aktie att börsintroduceras som en

följd av den kommande sammanslagningen av Pharmacia AB och det amerikanska

företaget The Upjohn Company. Antalet svenska aktieägare enbart i detta bolag

kan antas överstiga 300 000. Utdelning kommer i enlighet med amerikansk praxis

att lämnas kvartalsvis.

 Enligt nuvarande bestämmelser i 3 kap. 27 § LSK skall kontrolluppgift om

utdelning lämnas bl.a. för fysisk eller juridisk person som är berättigad att

lyfta utdelning för egen del vid utdelningstillfället. Kontrolluppgiften skall

ta upp utbetald utdelning till den del den är skattepliktig och avdragen

preliminär skatt. Mot bakgrund av att ett stort antal svenska skattskyldiga

redan i dag mottar utdelning från utländska aktiebolag genom

Värdepapperscentralen VPC AB, svenska banker etc., och då antalet i framtiden

kan antas stiga ytterligare, är det önskvärt att kontrolluppgiften i sådana fall

även tar upp utländsk källskatt som belöper på utdelningen för att ge underlag

för skatteavräkning enligt lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt.

Kontrolluppgiften möjliggör avräkning även utan särskilt yrkande från den

skattskyldige. Regeringen föreslår därför att ett tillägg görs i 3 kap. 27 §

LSK, innebärande att kontrolluppgiften skall omfatta även sådan innehållen

utländsk källskatt som avses i 3 § lagen om avräkning av utländsk skatt, i de

fall den är känd för utbetalaren.

9 Författningskommentar

9.1 Lagen (1990:662) om skatt på vissa premiebetalningar

1 §

I första stycket har ett tillägg gjorts som likställer en ersättning för förvärv

av försäkring som inte nytecknas, utan övertas från annan, med en engångspremie

vid nytecknande. Om den ursprungliga försäkringstagarens rätt överlåtits, vilket

ofta sker i flera led, och ersättning lämnas för detta uppkommer således

skatteplikt för den nye ägaren. Om försäkringen tidigare varit föremål för

premieskatt uppkommer dock ingen ny skatteplikt. Med ersättning avses även

provision o.d. som tas ut av det organ som handhar överlåtelsen.

 10

 I enlighet med vad Lagrådet anfört bör det anmärkas att premieskatt inte skall

påföras om det för försäkringen tidigare meddelats ett dispensbeslut som innebär

att premieskatt inte skall betalas.

 Den nya regeln tillämpas för betalningar fr.o.m. den 1 juli 1995.

9.2 Lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig

förmögenhetsskatt

Upphävandelagen och punkten 3 i övergångsbestämmelserna har justerats så att

tillämpningen av nuvarande bestämmelser för förmögenhetsbeskattningen i stället

för att upphöra efter 1996 års taxering utsträcks till att gälla även vid 1997

års taxering.

 En ny övergångsbestämmelse, punkt 6, har införts i upphävandelagen.

Bestämmelsen innebär att nuvarande regler om förmögenhetsskatt för inhemska

livförsäkringar som inte är rena riskförsäkringar även skall gälla utländska

försäkringar. Den nya regeln utvidgar den skatteplikt som anges i 3 § 1 mom. h

den upphävda lagen. I likhet med vad som gäller för inhemska försäkringar tas

värdet upp till det tekniska återköpsvärdet. Det tekniska återköpsvärdet

motsvarar det värde försäkringsgivaren minst är skyldig att betala till

försäkringstagaren.

 För s.k. fondförsäkring finns inte ett garanterat minsta värde. I stället tas

försäkringen upp till ett belopp som motsvarar de sparade fondandelarnas värde

vid utgången av kalenderåret.

 Försäkringens ägare är skattskyldig. Förmånstagare är normalt inte

skattskyldiga. I vissa fall har de dock en sådan förfoganderätt över

försäkringen att skattskyldighet uppkommer enligt 7 § tredje stycket den

upphävda lagen (jfr prop. 1986/87:61 s. 32 f.).

 Övergångsreglerna har i huvudsak utformats efter mönster från 1986 års

lagstiftning om förmögenhetsbeskattning av livförsäkringar. Dessa regler

bestämdes i sin tur efter förebild från 1975 års lagstiftning om ändrade regler

för beskattning av P-försäkringar. Äldre ordning gäller för försäkringsavtal som

ingåtts före den 1 juli 1995 om inte premieförpliktelserna därefter ökats totalt

sett eller tidigareläggning skett av premiebetalning. Mot bakgrund av

möjligheterna att utan avtalsändring öka insättningarna i en fondförsäkring bör

dessutom ett särskilt krav gälla i fråga om premiebetalningarnas storlek. En

premie som betalas efter den 30 juni 1995 med belopp som överstiger den premie

som enligt avtalet lägst skall betalas för den aktuella betalningsterminen

medför att avtalet skall anses som nytecknat. I ett sådant fall blir

försäkringens värde förmögenhetsskattepliktigt.

 Även en onerös överlåtelse av försäkringen efter den 30 juni 1995 innebär att

ett nytt försäkringsavtal anses uppkomma i förmögenhetsskattehänseende. Det bör

påpekas att en överlåtelse av försäkring som är tillgång i näringsverksamhet

till annan sådan verksamhet inte medför förmögenhetsbeskattning.

 Den nya punkten i övergångsbestämmelserna tillämpas första gången vid 1996 års

taxering.

9.3 Lagen (1991:1851) om upphävande av lagen (1970:172) om begränsning av skatt

i vissa fall

Den s.k. begränsningsregeln är en del av nuvarande system för förmögen-

hetsbeskattningen. Tillämpningen av spärreglerna för begränsning av det

sammanlagda uttaget av förmögenhetsskatt och inkomstskatt har förlängts till att

gälla även 1997 års taxering.

9.4 Lagen (1990:325) om självdeklaration och kontroll-

uppgifter

3 kap.

15 §

Bestämmelsen har byggts ut med tillägg i första stycket och tre nya stycken. De

två sista styckena i paragrafen har utformats i enlighet med vad Lagrådet

anfört.

 I första stycket åberopas de nya materiella bestämmelserna om

förmögenhetsskatteplikt för utländska livförsäkringar. Bestämmelserna gäller i

sig endast företag med fast driftställe i Sverige men blir genom förbindelser om

kontrolluppgiftsskyldighet indirekt tillämpliga för utländska företag.

 Det nya tredje stycket innehåller bestämmelser om uppgiftsskyldighet för den

som i Sverige förmedlar utländsk livförsäkring. Förmedlaren kan normalt antas

vara en försäkringsmäklare eller ett svenskt institut som marknadsför utländska

försäkringar för ett utländskt koncernföretags räkning eller bedriver verksamhet

enligt ett samarbetsavtal med en utländsk försäkringsgivare. Kontrolluppgiften

skall enligt allmänna bestämmelser och ifrågavarande stycke lämnas före utgången

av januari månad året efter det kalenderår då försäkringen förmedlades.

Uppgiften skall lämnas om förmedlaren på grund av provision eller av annat skäl

har anledning att anta att försäkringsavtal slutits.

 Fjärde stycket reglerar den enskilde försäkringstagarens skyldighet att lämna

fullmakt till kontrolluppgiftslämnandet samt i förekommande fall förbindelse om

kontrolluppgiftsskyldighet från försäkringsgivaren. Bestämmelserna har utformats

med nuvarande 3 kap. 22 a och 27 a §§ LSK som förebild.

 I femte stycket har en dispensregel tagits in efter samma förebild. Regeln

innebär att Riksskatteverket kan medge dispens om det utländska bolaget inte kan

lämna kontrolluppgifter på grund av motstridiga regler i hemlandet e.d.

27 §

Förslaget har kommenterats i avsnitt 8.

32 b §

Tillämpningsområdet för bestämmelsen har utvidgats till livförsäkringsföretag.

För dessa likställs med filial även annan sekundäretablering enligt 2 kap. 2 §

lagen (1993:1302) om EES-försäkringsgivares verksamhet i Sverige, dvs.

generalagent eller generalrepresentation. I fråga om tillämpningen hänvisas till

den allmänna motiveringen till införandet av paragrafen i prop. 1994/95:50 s.

106 f. och författningskommentaren s. 335 f.

Övergångsbestämmelser

Kontrolluppgiftsskyldigheten om utländsk försäkring enligt 3 kap. 15 § för

förmedlare gäller fr.o.m. 1996 års taxering. I övriga delar gäller de nya

reglerna om kontrolluppgiftslämnande fr.o.m. 1997 års taxering. Reglerna om

skyldighet för försäkringstagaren att lämna fullmakt och i vissa fall

förbindelse samt för förmedlare att vidarebefordra dessa handlingar till

Riksskatteverket införs med verkan från årsskiftet 1995/96. Även reglerna om

utländska livförsäkringsgivares lämnande av förbindelse om kontrollupp-

giftsskyldighet införs med verkan från detta årsskifte. För verksamhet som

inletts före ikraftträdandet gäller dock ett särskilt anstånd för lämnandet av

förbindelse. Ett annat anstånd gäller för försäkringstagare som förvärvat

försäkring före årsskiftet i fråga om dennes skyldigheter enligt 3 kap. 15 §

fjärde stycket.

 11

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:662) om skatt

på vissa premiebetalningar

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1990:662) om skatt på vissa

premiebetalningar skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

-------------------------------------------------------

 Till staten skall betalas Till staten skall

skatt enligt denna lag på betalas skatt enligt denna

premier som erläggs av lag på premier som erläggs

svensk juridisk person och av svensk juridisk person

fysisk person, som är bosatt och fysisk person, som är

i Sverige eller bosatt i Sverige eller

stadigvarande vistas här stadigvarande vistas här

avseende personförsäkring somavseende personförsäkring

har meddelats i en som har meddelats i en

utomlands bedriven utomlands bedriven

försäkringsrörelse. försäkringsrörelse. Med

 premier likställs ersättning

 som lämnats vid sådan

 överlåtelse som avses i 2 §

 under förutsättning att

 tidigare betalningar för

 försäkringen inte varit

 skattepliktiga.

 Skatt skall dock ej betalas för premier som utgör omkostnad i

näringsverksamhet utom riket.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas i fråga om

ersättning som lämnas efter den 30 juni 1995.

 26

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1850) om

upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt

 Härigenom föreskrivs att lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577)

om statlig förmögenhetsskatt skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

-------------------------------------------------------

 6. Livförsäkring som

 meddelats i utländsk

 försäkringsverksamhet vilken

 inte bedrivits från fast

 driftställe i Sverige räknas

 som skattepliktig tillgång

 i den omfattning som anges

 i punkt 6 av anvisningarna

 till 3 och 4 §§.

 Denna lag träder i kraft den 30 december 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering. Den nya punkten tillämpas dock inte för försäkringsavtal som

ingåtts före den 1 juli 1995 under förutsättning att

 1. avtalet inte därefter ändras på ett sätt som medför ökad premieförpliktelse

totalt sett eller en tidigareläggning av premiebetalning,

 2. större premie inte därefter betalas än den som lägst skall betalas för

betalningsperioden enligt avtalet, och att

 3. försäkringen inte överlåts till ny innehavare efter den 30 juni 1995 på

annat sätt än genom arv, testamente, gåva eller bodelning.

 27

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 15 och 32 b §§ lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 15 §

-------------------------------------------------------

 Kontrolluppgift om försäk- Kontrolluppgift om försäk-

rings värde skall lämnas av rings värde skall lämnas av

försäkringsföretag och un- försäkringsföretag och un-

derstödsförening avseende derstödsförening avseende

sådan livförsäkring som avsessådan livförsäkring som avses

i punkt 6 av anvisningarna i punkt 6 av anvisningarna

till 3 och 4 §§ lagen till 3 och 4 §§ den upphävda

(1947:577) om statlig för- lagen (1947:577) om

mögenhetsskatt. statlig förmögenhetsskatt

 samt punkt 6 av övergångsbe-

 stämmelserna till lagen

 (1991:1850) om upphävande

 av lagen (1947:577) om

 statlig förmögenhetsskatt.

 Kontrolluppgift skall lämnas för den som är ägare till försäkringen eller är

förmånstagare med förfoganderätt till sådan försäkring, om värdet av en eller

flera försäkringar uppgår till minst 1 000 kronor. Kontrolluppgiften skall uppta

försäkringarnas värde vid årets utgång.

-------------------------------------------------------

 Den som i Sverige

 förmedlar skattepliktig

 utländsk försäkring skall för

 försäkringsavtal som för-

 medlats under kalenderåret

 till Riksskatteverket lämna

 uppgift om försäk-

 ringsgivarens och försäk-

 ringstagarens namn och

 postadress, försäk-

 ringstagarens personnummer

 samt till verket vidarebe-

 fordra handling som avses

 i sista stycket.

 Innehavare av skatte-

 pliktig utländsk försäkring

 som avses i första stycket

 skall efter försäkringsav-

 talets tecknande utan

 dröjsmål till förmedlare av

 försäkringen eller, om sådan

 saknas, till Riksskatte-

 verket lämna dels ett

 skriftligt medgivande till

 insyn i försäkringen, dels

 en skriftlig förbindelse

 från den utländske försäk-

 ringsgivaren att årligen

 senast den 31 januari

 taxeringsåret lämna

 kontrolluppgift enligt

 första och andra styckena

 till verket. Sådan

 förbindelse behöver inte

 lämnas om detta tidigare

 gjorts enligt 32 b §.

 32 b §1

-------------------------------------------------------

 Ett utländskt företag som Ett utländskt företag som

med stöd av 1 kap. 5 § 2 med stöd av 1 kap. 5 § 2

bankrörelselagen (1987:617), bankrörelselagen

1 kap. 3 c § 2 lagen (1987:617), 1 kap. 3 c § 2

(1991:981) om värdepappers- lagen (1991:981) om

rörelse eller 2 kap. 9 § 2 värdepappersrörelse, 2 kap.

lagen (1992:1610) om 9 § 2 lagen (1992:1610) om

kreditmarknadsbolag driver kreditmarknadsbolag eller

bankverksamhet, värde- 2 kap. 1 § första stycket 2

pappersrörelse eller lagen (1993:1302) om EES-

finansieringsverksamhet i försäkringsgivares verk-

Sverige utan att inrätta samhet i Sverige driver

filial här, skall innan bankverksamhet, värde-

verksamheten inleds till pappersrörelse, fi-

Finansinspektionen lämna en nansieringsverksamhet el-

skriftlig förbindelse att ler försäkringsverksamhet i

årligen senast den 31 Sverige utan att inrätta

januari taxeringsåret lämna filial här, skall innan

kontrolluppgift enligt 22, verksamheten inleds till

25 a, 27 eller 32 c § till Finansinspektionen lämna en

Riksskatteverket. skriftlig förbindelse att

 årligen senast den 31

 januari taxeringsåret lämna

 kontrolluppgift enligt 15,

 22, 25 a, 27 eller 32 c §

 till Riksskatteverket.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering. Bestämmelserna om förbindelse från utländsk försäkringsgivare

att lämna kontrolluppgift tillämpas dock första gången i fråga om

kontrolluppgifter till ledning för 1997 års taxering. Har gränsöverskridande

försäkringsverksamhet inletts före ikraftträdandet, skall förbindelse enligt 3

kap. 32 b § för sådan verksamhet lämnas till Finansinspektionen före den 1 juli

1996. Har försäkring förvärvats före ikraftträdandet skall medgivande och

förbindelse enligt 3 kap. 15 § fjärde stycket lämnas till Riksskatteverket

senast den 1 oktober 1996.

1 Senaste lydelse 1995:576.

 28

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1995-10-27

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bertil Voss, justitierådet Johan Munck,

regeringsrådet Karl-Ingvar Rundqvist.

Enligt en lagrådsremiss den 19 oktober 1995 (Finansdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

 1. lag om ändring i lagen (1990:662) om skatt på vissa premiebetalningar,

 2. lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om

statlig förmögenhetsskatt,

 3. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrol-

luppgifter.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Lars Bergendal.

 Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:662) om skatt på vissa

premiebetalningar

1 §

Den föreslagna andra meningen i paragrafens första stycke innebär att ersättning

för s.k. "begagnade" försäkringar likställs med premier under förutsättning att

tidigare betalningar för försäkringen inte varit skattepliktiga.

 Enligt 5 § kan beskattningsmyndigheten förklara att premieskatt inte skall

betalas. Ett sådant beslut förutsätter givetvis att försäkringspremien är

skattepliktig. Även om det inte direkt utsägs i lagtexten är det därför klart

att förutsättningarna för att likställa ersättning för en begagnad försäkring

med premier inte föreligger, om det beträffande försäkringen tidigare har

meddelats ett beslut om att premieskatt inte skall betalas.

 Den skatteplikt som avses är uppenbarligen skatteplikt enligt lagen om skatt

på vissa premiebetalningar. Det synes Lagrådet lämpligt att detta kommer till

uttryck i lagtexten genom att det föreslagna tillägget i 1 § avslutas med orden

"enligt denna lag".

 Lagrådet har uppmärksammats på att det från försäkringshåll har ifrågasatts om

premiebetalningslagen är förenlig med EG-rättens principer om fri rörlighet för

tjänster, kapital och betalningar samt förbudet mot diskriminering. Lagrådet,

som beträffande denna lag har att ta ställning till det föreslagna tillägget

till 1 §, anser sig endast böra konstatera att lagen efter lagrådsgranskning har

antagits av riksdagen samt att lagens förenlighet med EG-rätten enligt uppgift

är under prövning i ett mål vid svensk domstol, i vilket har begärts att

förhandsbesked skall inhämtas från EG-domstolen.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter

3 kap.

15 §

I fjärde stycket åläggs enligt förslaget innehavare av en skattepliktig utländsk

försäkring att lämna dels ett skriftligt medgivande till insyn i försäkringen,

dels en skriftlig förbindelse från den utländske försäkringsgivaren att lämna

kontrolluppgifter. Med hänsyn till att själva försäkringen kan tänkas innehålla

känsliga uppgifter som inte behövs för skattekontrollen bör stycket lämpligen

omformuleras så att skyldigheten avser att lämna dels en förbindelse från

försäkringsgivaren av nu avsett slag, dels ett medgivande från

försäkringstagaren till att kontrolluppgifter lämnas.

 Förebild till den i stycket föreskrivna skyldigheten att avlämna en

förbindelse från försäkringsgivaren har hämtats från 3 kap. 22 a och 27 a §§.

Enligt de paragraferna har Riksskatteverket tillagts möjlighet att meddela

dispens från motsvarande skyldighet när det gäller utländska inlåningskonton och

depåer eller kontosystem. Enligt Lagrådets mening bör lämpligen en motsvarande

dispensmöjlighet införas även i förevarande paragraf.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av

lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt

Förslaget lämnas utan erinran.

 30

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 november 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],

Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:97 Vissa frågor om beskattningen av

utländska kapitalförsäkringar, m.m.

 32