Ekonomisk trygghet

vid ålderdom

11

Förslag till statsbudget för 2001

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagförslag 7

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer 7

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:000) om ändring i lagen

(1994:308) om bostadstillägg till pensionärer 8

3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 9

3.1 Omfattning 9

3.2 Utgiftsutveckling 9

3.3 Mål 10

3.4 Politikens inriktning 10

3.5 Insatser 10

3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 10

3.5.2 Statliga insatser utanför politikområdet 13

3.6 Resultatbedömning 14

3.6.1 Resultat 14

3.6.2 Analys och slutsatser 15

3.7 Förslag till vissa regeländringar 16

3.7.1 Bostadstillägg och särskilt bostadstillägg till pensionärer 16

3.7.2 Förlängning av möjligheterna för kommunerna att betala ut

kompletterande bostadstillägg 16

3.8 Budgetförslag 17

3.8.1 20:1 Ålderspensioner 17

3.8.2 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna 17

3.8.3 20:3 Bostadstillägg till pensionärer 18

3.8.4 20:4 Delpension 19

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 5

3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 9

3.2 Kunskap om pensionssystemet 12

3.3 Skatteavvikelser 13

3.4 Anslagsutveckling 20:1 Ålderspensioner 17

3.5 Anslagsutveckling 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna 17

3.6 Anslagsutveckling 20:3 Bostadstillägg till pensionärer 18

3.7 Anslagsutveckling 20:4 Delpension 19

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner det föreslagna målet för

politikområdet Ekonomisk äldrepolitik

(avsnitt 3.3) samt att det tidigare målet för

utgiftsområdet (avsnitt 3.6) upphör att

gälla,

2. antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer,

3. antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (2000:000) om ändring i lagen

(1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer,

4. för budgetåret 2001 anvisar anslagen under

utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid

ålderdom enligt följande uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

20:1

Ålderspensioner

ramanslag

10 197 000

20:2

Efterlevandepensioner till vuxna

ramanslag

13 141 000

20:3

Bostadstillägg till pensionärer

ramanslag

10 264 000

20:4

Delpension

ramanslag

177 600

Summa

33 779 600

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer

Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pen-

sionärer och punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 §

Bostadstillägg lämnas med 90 pro-

cent av bostadskostnaden per månad

av den del som överstiger 100 kronor

men inte 4 000 kronor.

Bostadstillägg lämnas med 90 pro-

cent av bostadskostnaden per månad

av den del som inte överstiger 4 500

kronor.

För pensionär boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform lämnas inte bo-

stadstillägg för bostadskostnad som överstiger 2 000 kronor per månad. I fråga

om makar tillämpas dock första stycket.

4. Under åren 1995 2000 får en

kommun med egna medel lämna

kompletterande bostadstillägg utöver

vad som anges i 4 §. För sådant bo-

stadstillägg gäller i övrigt vad som

anges i denna lag.

4. Under åren 1995 2002 får en

kommun med egna medel lämna

kompletterande bostadstillägg utöver

vad som anges i 4 §. För sådant bo-

stadstillägg gäller i övrigt vad som

anges i denna lag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001. Äldre bestämmelser gäller fort-

farande för tid före ikraftträdandet.

2.2

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:000) om

ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer

dels att 7 § i stället för dess lydelse enligt lagen (2000:000) om ändring i

nämnda lag skall ha följande lydelse,

dels att övergångsbestämmelserna till lagen (2000:000) om ändring i

nämnda lag skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 1999/2000:138

Föreslagen lydelse

7 §

Rätten till särskilt bostadstillägg prövas utan ansökan. Särskilt bostadstillägg

lämnas med skillnadsbeloppet, om den pensionsberättigades inkomster efter

avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå, allt räknat

per månad.

Vid tillämpning av första stycket beaktas följande inkomster, nämligen

1. folkpension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och tilläggs-

pension enligt 6 kap. 2 § 2 lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,

2. pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott och

tilläggspension enligt lagen om allmän försäkring eller sådan tilläggspension

enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension som anges i 3 § lagen om pen-

sionstillskott, allt till den del pensionen föranleder minskning av

pensionstill-

skott, det sammanlagda beloppet dock minskat med 25 procent av prisbasbe-

loppet när fråga är om förtidspension,

3. särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg

till ålderspension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn,

4. vårdbidrag enligt lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag,

5. bostadstillägg enligt denna lag,

6. hälften av den inkomst som medräknas vid bestämmande av årsinkomst

enligt 5 §.

En skälig levnadsnivå enligt första

stycket skall alltid anses utgöra lägst

1,234 gånger prisbasbeloppet för den

som är ogift och lägst 1,024 gånger

prisbasbeloppet för den som är gift.

Inkomsterna enligt andra stycket

1 och 2 skall sammanlagda alltid an-

ses utgöra lägst 1,529 gånger prisbas-

beloppet för den som är ogift och

lägst 1,354 gånger prisbasbeloppet

för den som är gift.

Som skälig bostadskostnad enligt

första stycket skall anses en bostads-

kostnad som uppgår till högst 5 200

kronor.

En skälig levnadsnivå enligt första

stycket skall alltid anses utgöra lägst

1,294 gånger prisbasbeloppet för den

som är ogift och lägst 1,084 gånger

prisbasbeloppet för den som är gift.

Inkomsterna enligt andra stycket

1, 2 och 4 skall sammanlagda alltid

anses utgöra lägst 1,529 gånger pris-

basbeloppet för den som är ogift och

lägst 1,354 gånger prisbasbeloppet

för den som är gift.

Som skälig bostadskostnad enligt

första stycket skall anses en bostads-

kostnad som uppgår till högst 5 700

kronor.

Denna lag träder i kraft den

1 januari 2001.

Denna lag träder i kraft den

1 januari 2001. Äldre bestämmelser

gäller fortfarande för tid före ikraft-

trädandet.

3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

3.1 Omfattning

Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid

ålderdom omfattar politikområdet Ekonomisk

äldrepolitik.

I politikområdet ingår samtliga anslag inom

utgiftsområdet. Anslagen innefattar folkpension

till ålderspensionärer som inte har rätt till

tilläggspension, folkpension och tilläggspension i

form av efterlevandepension, pensionstillskott

såväl till ålderspension som till efterlevandepen-

sion, bostadstillägg till pensionärer samt delpen-

sion.

3.2 Utgiftsutveckling

Karaktären på politikomådet gör att det inte sker

några dramatiska förändringar från det ena året

till det andra. Såvitt avser utgifternas storlek är

politikområdet således förhållandevis stabilt. Det

som i första hand är utgiftsstyrande för politik-

området är prisbasbeloppets utveckling och an-

talet pensionärer.

För 2000 uppgår anvisade medel till 33,6

miljarder kronor. Därav svarar ålderspension för

10,8 miljarder kronor, efterlevandepension till

vuxna för 12,9 miljarder kronor samt bostads-

tillägg till pensionärer för 9,7 miljarder kronor.

Utfallet för 1999 blev ca 14 miljoner kronor

högre än anvisade medel samma år.

En faktor, som verkar i utgiftsminskande rikt-

ning för politikområdet, är att andelen pensionä-

rer med ATP ökar och att färre pensionärer där-

med är berättigade till pensionstillskott. De

höjda genomsnittliga ATP-nivåerna har dock

den omvända effekten på efterlevandepensio-

nerna till vuxna vilket innebär att utgifterna för

detta anslag förväntas öka framöver.

I denna proposition föreslås vissa förbätt-

ringar av bostadsstödet vilka beräknas medföra

ökade utgifter för politikområdet med 0,9

miljarder kronor 2001 och 0,8 miljarder åren

2002 och 2003.

Det skall också nämnas att politikområdet

kommer att påföras ökade utgifter 2003 på grund

av att en beskattad garantipension för såväl

ålderspension som efterlevandepension det året

ersätter nuvarande folkpension, pensionstillskott

och det särskilda grundavdraget för pensionärer.

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

20:1 Ålderspensioner

11 552

10 826

10 900

10 197

9 573

26 336

20:2 Efterlevandepensioner till vuxna

12 659

12 885

12 879

13 141

13 481

14 834

20:3 Bostadstillägg till pensionärer

9 940

9 682

9 638

10 264

9 967

9 667

20:4 Delpension

299

226

198

178

129

67

Totalt för utgiftsområde 11

34 450

33 619

33 615

33 780

33 150

50 904

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

3.3 Mål

Regeringens förslag: Personer med låg eller ingen

inkomstrelaterad pension skall garanteras ett

värdesäkrat grundskydd.

Målet som angavs i budgetpropositionen för

2000 var att ge ekonomiskt stöd till äldre och

efterlevande. Resultatbedömningen i avsnitt 3.6

baseras på detta mål.

3.4 Politikens inriktning

Den ekonomiska äldrepolitiken ska tillsammans

med god hälso- och sjukvård och omsorg för

äldre ge ett tryggt och värdigt åldrande. Männi-

skor ska inte behöva känna oro inför sin pen-

sionering. För regeringen är pensionärernas eko-

nomiska standard prioriterad. Under 1990-talet

har alla grupper bidragit till att sanera statens

finanser, däribland pensionärerna. De sämst

ställda pensionärerna har dock skyddats genom

återkommande höjningar av pensionstillskottet

samt genom det särskilda bostadstillägget. I takt

med att samhällsekonomin förbättrats har rege-

ringen därefter kunnat återställa och förbättra de

ekonomiska villkoren för stora grupper, även för

alla pensionärer. I föreliggande budget prioriterar

regeringen återigen de sämst ställda pensionä-

rerna.

Sverige har nu ett reformerat ålderspensions-

system. Detta är en styrka för oss som land. Vi

vet att kommande generationer också kommer

att få pension samtidigt som det är anpassat till

vad ekonomin och demografin tillåter. Rege-

ringens ambition är att genom omfattande in-

formationsinsatser ge allt fler människor bättre

kunskaper om hur pensionssystemet fungerar

och därmed bättre möjligheter att planera för sin

pensionering redan tidigt i livet. Det nya ålders-

pensionssystemet bygger på livsinkomsten men

har ett grundskydd som ger god ekonomisk

trygghet för alla.

3.5 Insatser

3.5.1 Statliga insatser inom

politikområdet

Nytt reformerat ålderspensionssystem

I juni 1998 fattade riksdagen beslut om att införa

ett nytt system för ålderspensionering (prop.

1997/98:151 och prop. 1997/98:152, bet.

1997/98:SfU13 och SfU14, rskr. 1997/98:315

och 320). Den nya pensionen införs successivt

fr.o.m. 1999 och de första utbetalningarna av in-

komstrelaterad pension sker 2001. Första utbe-

talningarna av garantipension från det nya sys-

temet sker 2003. Grundläggande för det nya

ålderspensionssystemet är den s.k. livsinkomst-

principen; storleken på pensionen från det all-

männa avgörs av hur mycket pengar man tjänar

under hela livet och inte enbart under de femton

bästa åren, som var fallet i det gamla systemet.

Samtidigt finns i systemet ett grundskydd i form

av garantipension. Det nya systemet som rönt

stort internationellt intresse har flera

egenskaper som gör att det till skillnad från det

gamla ATP-systemet har förutsättningar att vara

långsiktigt stabilt och hållbart.

I juni 1999 kom de fem partierna bakom pen-

sionsöverenskommelsen överens i fem av de

återstående frågorna i pensionsöverenskom-

melsen. Dessa är den automatiska balanseringen

av pensionssystemet, överföringen av medel från

AP-fonden till statsbudgeten (s.k. finansiell

infasning), rätt att kvarstå i arbete upp till 67 år,

avgiftsväxlingen och AP-fondens organisation

och placeringsregler.

Förslaget till balanseringen presenterades i de-

partementspromemorian Automatisk balanse-

ring av ålderspensionssystemet (Ds 1999:43).

Förslaget syftar till att säkerställa pensionssys-

temets långsiktiga finansiella stabilitet. Detta

sker genom att det för varje år beräknas den

maximala pensionsskuld som kan finansieras vid

den givna avgiftsprocentsatsen för inkomstpen-

sion (16 procent) utan risk för varaktiga under-

skott. Balanseringen aktiveras om systemets fak-

tiska pensionsskuld skulle komma att överstiga

summan av den maximala skulden och till-

gångarna i buffertfonden. En proposition om

automatisk balansering är planerad till hösten

2000.

I departementspromemorian Höjd ålder för

avgångsskyldighet till 67 år (Ds 1999:39) pre-

senteras ett förslag som innebär att åldern för av-

gångsskyldighet höjs. Enligt förslaget skall de

avtal som har en avgångsskyldighet mellan 65

och 67 års ålder ändras så att åldersgränsen i

stället blir 67 år. Någon överenskommelse om

förändring av aktuella avtal har ännu inte kom-

mit till stånd. Med anledning härav har rege-

ringen för avsikt att lagstifta i frågan.

Under våren 2000 beslutade riksdagen om s.k.

finansiell infasning vilket innebär att 155 miljar-

der kronor överförs från AP-fonden till stats-

budgeten den 1 januari 2001, se regeringens pro-

position AP-fonden i det reformerade systemet

(prop. 1999/2000:46). Överföringarna från AP-

fonden uppgår därmed, inklusive tidigare över-

fört belopp, till 245 miljarder kronor. Skälet till

medelsöverföringen är bl.a. att betalnings-

ansvaret för förtidspensioner och efterlevande-

pensioner i och med pensionsreformen förts

över från AP-fonden till statsbudgeten. En ny

bedömning av ålderspensionssystemets finan-

siella ställning kommer att göras 2004. Om det

då bedöms rimligt skall ytterligare medel föras

från fonden till statsbudgeten den 1 januari 2005.

I nämnda proposition redogörs också för regler

för AP-fondernas organisation och placerings-

regler. De nuvarande första-femte fondernas till-

gångar delas upp på fyra lika stora, av varandra

oberoende, AP-fonder med lika placeringsregler.

Målet för placeringsreglerna för de nya första-

fjärde AP-fonderna är att få maximal avkastning

vid en låg risknivå.

Följsamhetsindexering av ATP

I propositionen Anpassningar i ålderspensions-

systemet inför år 2001, m.m. (prop.

1999/2000:138) föreslår regeringen att ålders-

pension i form av ATP ska följsamhetsindexeras

fr.o.m. årsskiftet 2001/2002. De prognoser som

har gjorts tyder på en positiv reallöneutveckling

under åren 1999 2001. Det är därför sannolikt

att följsamhetsindexeringen leder till en viss real

uppskrivning av pensionen. En sådan utveckling

påverkar politikområdet såtillvida att behovet av

pensionstillskott och bostadstillägg kan bli

mindre. För en närmare beskrivning av följsam-

hetsindexeringen hänvisas till bilagan Ålderspen-

sionssystemet vid sidan av statsbudgeten.

Garantipension för personer födda år 1937 eller

tidigare

Den 30 maj 2000 överlämnades propositionen

Garantipension för personer födda år 1937 eller

tidigare (prop. 1999/2000:127), till riksdagen. De

föreslagna reglerna innebär att grundskyddet

inom ålderspensioneringen, som i dag utgörs av

folkpension, pensionstillskott och särskilt

grundavdrag vid beskattning, skall ersättas med

en garantipension. Garantipensionen är kon-

struerad på ett sådant sätt att flertalet av berörda

pensionärer kommer att få en högre nettopen-

sion. Garantipensionen skall beskattas enligt

samma regler som gäller för ålderspensionärer

födda 1938 eller senare.

Information om det reformerade

ålderspensionssystemet

I det nya pensionssystemet har den enskilde

stora möjligheter att påverka sin framtida pen-

sion. Detta beror bl.a. på den s.k. livsinkomst-

principen. Även inom ramen för premiepen-

sionssystemet finns det möjlighet att påverka sin

framtida pension. Kunskaper om det nya syste-

met är en förutsättning för att den enskilde skall

kunna göra ett medvetet val om pensionen.

Eftersom systemet är baserat på livsinkomstprin-

cipen borde ökade kunskaper leda till att den en-

skilde väljer att arbeta mer och i högre åldrar.

Förutom att detta ger den enskilde högre pen-

sion är det gynnsamt för samhällsekonomin i

stort. Vidare torde en ökad kunskap om syste-

met ha förutsättningar att minska förekomsten

av svart arbete.

För att uppnå nämnda effekter anser rege-

ringen det vara en angelägen uppgift att öka all-

mänhetens kunskaper om pensionssystemet. I

tabellen 3.2 nedan redovisas kunskapsutveck-

lingen för åren 1998 2000. I dag är andelen som

upplever sig känna till det nya pensionssystemet

mycket eller ganska väl 37 procent av den vuxna

befolkningen mellan 18 och 62 år. För ett år

sedan var den andelen 33 procent och för två år

sedan 18 procent. Kunskapen om det nya syste-

met synes således öka stadigt.

Riksförsäkringsverket och de allmänna för-

säkringskassorna har tillsammans med Premie-

pensionsmyndigheten, PPM, ansvaret för infor-

mationen kring pensionssystemet. Riksförsäk-

ringsverket har beräknat utgifterna för informa-

tion under åren 2000 2003 till ca 110 miljoner

kronor.

Tabell 3.2 Kunskap om pensionssystemet

Kunskap om pensionssystemet

1998

1999

2000

Mycket/ganska väl

18%

33%

37%

Ganska dåligt

50%

50%

46%

Känner inte alls till

12%

10%

10%

Känner inte till nytt system

19%

8%

7%

Prisbasbeloppet minskas inte vid beräkning av

pensionsförmåner

Som ett led i budgetsaneringsprogrammet

minskades prisbasbeloppet från och med 1993

med 2 procent vid beräkning av pensionsför-

måner. Från och med 1999 skall inte någon mot-

svarande minskning göras. Därigenom har det

reala värdet av ålderspensionerna förstärkts. I be-

sparingssyfte har under 1990-talet dock även

andra åtgärder vidtagits som har inneburit att

hela förändringen av konsumentprisindex inte

fått fullt genomslag på pensionerna. Pensionärer

med de lägsta inkomsterna har emellertid som

kompensation för detta erhållit förbättringar i

form av bl.a. högre pensionstillskott och bo-

stadstillägg.

Förbättringar av bostadsstödet

År 1999 höjdes ersättningsnivån till 90 procent

av bostadskostnader mellan 100 kronor och

4 000 kronor. För en enskild pensionär med-

förde 1999 års höjning att ersättningen från

BTP-systemet maximalt steg med 195 kronor

per månad. I denna proposition föreslår rege-

ringen ytterligare förbättringar av bostadsstödet,

se vidare under avsnitt 3.7.1.

Översyn av schablonberäkning av

bostadskostnader

År 1999 gav regeringen Riksförsäkringsverket i

uppdrag att göra en översyn av reglerna avseende

schablonberäkning av bostadstillägg till pensio-

närer. I uppdraget ingick att undersöka rimlighet

och ändamålsenlighet.

Riksförsäkringsverket redovisade sitt uppdrag

den 10 mars 2000. Verket anser att det även fort-

sättningsvis finns behov av schablonberäknade

bostadskostnader. Det skulle bli administrativt

mycket betungande för försäkringskassorna och

även för pensionärerna om faktiska bostads-

kostnader skulle uppges, styrkas och kontrolleras

i varje enskilt fall. RFV avser dock att utreda

vidare om det är motiverat att ha det antal scha-

bloner som nu finns.

RFV anser vidare bl.a. att uppvärmningsscha-

blonen i framtiden bör beräknas annorlunda än

hittills. Schablonen baseras i dag på elpriser. Den

bör enligt verkets mening i stället beräknas uti-

från underlag som bygger på officiell statistik

över såväl elpriser som oljepriser.

Pensionstillskottet och det särskilda

bostadstillägget har höjts med 1,4 procentenheter

Regeringen konstaterade i propositionen Vissa

ändringar i läkemedelsförmånen m.m. (prop.

1998/99:106) att samhällets kostnader för läke-

medel ökar i en takt som inte är acceptabel. För

att motverka detta höjdes gränsen för högkost-

nadsskyddet på läkemedel. För den enskilda

konsumenten innebar detta en höjning av läke-

medelsutgifterna med högst 42 kronor per

månad. Regeringens uppfattning var dock att

pensionärer med de lägsta pensionerna borde

skyddas från den nämnda utgiftsökningen. Med

anledning av detta höjdes pensionstillskottet och

det särskilda bostadstillägget till pensionärerna

med 1,4 procentenheter. Det särskilda grund-

avdraget till folkpensionärer anpassades till änd-

ringen av pensionstillskottet. Höjningen var en-

ligt beslutet tillfällig och skulle upphöra den

30 november 2000. I proposition Anpassningar i

ålderspensionssystemet inför 2001, m.m. (prop.

1999/2000:138) konstaterades emellertid att de

skäl som låg bakom höjningen kvarstod. Med

anledning av detta har regeringen i samma pro-

position föreslagit att höjningen skall perma-

nentas.

Förmåner som angränsar till det reformerade

ålderspensionssystemet

Under våren 2000 beslutade riksdagen om nya

regler för efterlevandepension enligt propositio-

nen Efterlevandepensioner och efterlevandestöd

till barn (1999/2000:91). De nya reglerna innebär

att ett efterlevandepensionsunderlag som an-

knyts till det reformerade ålderspensionssyste-

met skall användas vid beräkning av inkomst-

grundade efterlevandepensioner. Vidare skall

tiden för omställningspension förlängas från sex

månader till tio månader alternativt till 22 måna-

der om den avlidne efterlämnar barn mellan 12

och 18 år. I propositionen aviseras vidare om en

ytterligare förlängning av omställningspensionen

till 12 respektive 24 månader 2005. Förmånen

särskild efterlevandepension skall avvecklas.

Riksförsäkringsverket har under berednings-

arbetet meddelat att tiden fram till 2003 krävs för

nödvändiga systemanpassningar. De nya reglerna

om efterlevandepension träder med anledning

härav i kraft den 1 januari 2003.

I april 1999 presenterade BTP-utredningen

sitt betänkande Inkomstprövning av bostads-

tillägg till pensionärer (SOU 1999:52). Utred-

ningen lämnar bland annat förslag till hur in-

komst skall beräknas och hur inkomst skall

reducera bostadstillägget. Proposition om nytt

system för bostadsstöd är planerad till våren

2001.

3.5.2 Statliga insatser utanför

politikområdet

Skatteavvikelser

Samhällets stöd inom utgiftsområde 11 redovisas

i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgifts-

sida. Vid sidan av detta finns dock även stöd på

statsbudgetens inkomstsida i form av olika sär-

regler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar

betecknas som saldopåverkande skatteavvikelser.

De kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och

företagens inkomster eller priser. Skatteför-

månerna kan vara motiverade av fördelningspo-

litiska eller andra skäl. Om en sådan förmån på

budgetens inkomstsida slopas leder detta till en

budgetförstärkning för den offentliga sektorn.

En brist i den traditionella redovisningen av

anslag är att den inte beaktar den samtidiga före-

komsten av skattepliktiga och icke skattepliktiga

transfereringar på budgetens utgiftssida. Bland-

ningen av skattepliktiga och icke skattepliktiga

transfereringar medför att kostnaden för dessa

stöd inte är direkt jämförbara.

I tabell 3.3 anges bl.a. hur mycket bostads-

tilläggen till pensionärer skulle behöva höjas för

att hushållens disponibla inkomster inte ska på-

verkas av en skattebeläggning. Skattebefrielsen

för olika offentliga transfereringar brukar be-

tecknas som icke saldopåverkande skatteav-

vikelser.

Tabell 3.3 Skatteavvikelser

Miljarder kronor

Namn på skatteavvikelsen

Skatteavvikelse

brutto 1999

Skatteavvikelse

 brutto 2000

Skatteavvikelse

netto 1999

Skatteavvikelse

netto 2000

Saldopåverkande avvikelser

Pensionskostnader för arbetstagare

8,24

8,02

4,64

4,57

Avdrag för pensionspremier

0,15

0,18

0,08

0,10

Avsättning för pensionalstiftelser

Avkastningsskatt

13,79

16.63

9,66

11,64

S:a saldopåverkande avvikelser

22,18

24,83

14,38

16,31

Icke saldopåverkande avvikelser

Bostadstillägg till pensionärer (BTP)

5,85

5,75

0,00

0,00

Särskilt grundavdrag för pensionärer

15.87

15.52

0,00

0,00

S:a icke saldopåverkande avvikelser

21,72

21,27

0,00

0,00

Saldopåverkande avvikelser

Enligt inkomstskattelagen skall arbetsgivarens

kostnader inte tas upp till beskattning hos ar-

betstagaren om kostnaderna avser tryggande av

pension genom avsättning eller pensionsförsäk-

ring inom vissa ramar. Eftersom avsättningen ut-

gör ersättning för utfört arbete ligger ersätt-

ningen till grund för särskild löneskatt. Skatte-

avvikelsen vad gäller inkomstskatten beror på

skillnaden i marginalskatter vid avsättning och

utbetalning av pension.

Avdrag får göras för erlagda pensionspremier.

Avdragen är begränsade beloppsmässigt och får i

normalfallet ej överstiga ett halvt prisbasbelopp

eller 10 procent av inkomsten. Om marginal-

skatten vid utbetalningen av pensionen är lägre

än vid inbetalningen av premien uppstår en av-

vikelse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

Arbetsgivare har rätt att göra avdrag för medel

som avsatts till personalstiftelse för tryggande av

pensionsutfästelse. Visst undantag finns för

fåmansföretag med mindre än 30 årsarbetskraf-

ter. Stiftelsen är mer förmånligt beskattad än nä-

ringsidkaren. Skatteavvikelsen avser inkomst-

skatt.

Avkastningen på medel reserverade för pen-

sionsändamål beskattas lägre än annan avkast-

ning på kapital. Avvikelsen uppkommer dels i

näringsverksamhet, genom bolagens egna reser-

veringar och fonderingar i försäkringsbolag, dels

i kapital genom det individuella pensions-

sparandet. Skattesatsen är satt till 15 procent på

en schablonberäknad avkastning.

Icke saldopåverkande avvikelser

Ersättning i form av bostadstillägg till pensionä-

rer är skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomst-

skatt.

Grundavdraget för skattskyldiga med folk-

pension (ålderspension, förtidspension, änke-

pension m.m.) avviker från det grundavdrag som

aktiva skattskyldiga är berättigade till. Det sär-

skilda grundavdraget är lika med folkpensionens

grundbelopp plus pensionstillskott och reduceras

med ökad pensionsinkomst. Avdraget kan dock

aldrig vara lägre än det avdrag som förvärvsaktiva

skattskyldiga erhåller. Avvikelsen avser inkomst-

skatt. Det särskilda grundavdraget avskaffas i och

med att en beskattad garantipension införs år

2003.

3.6 Resultatbedömning

Målet för politikområdet som angavs i budget-

propositionen för 2000 var att ge ekonomiskt

stöd till äldre och efterlevande.

3.6.1 Resultat

Vid saneringen av statens finanser gjordes om-

fattande besparingar som även drabbade pensio-

närerna. Besparingarna bestod av såväl generella

åtgärder på pensionsområdet genom en begrän-

sad uppräkning av prisbasbeloppet som mer

selektiva förändringar i form av försämrade reg-

ler för bostadstilläggen till pensionärer m.m. För

att inte besparingarna skulle slå mot de sämst

ställda pensionärerna har dock riktade förbätt-

ringar genomförts i form av förbättrat särskilt

bostadstillägg och höjt pensionstillskott. Där-

efter har förbättringar gjorts i form av förbättrat

bostadstillägg och höjd pension.

Mot bakgrund av besparingarna i början av

1990-talet (prop. 1994/95:25, 1993/94:196,

1994/95:50 och 1994/95:70) gav riksdagen rege-

ringen i uppdrag att analysera levnadsnivån för

pensionärerna (bet. 1994/95:FiU1, rskr

1994/95:145, mom. 46 om bostadstillägg till pen-

sionärer).

I mom. 44 i samma betänkande begär riks-

dagen en analys av effekterna av förändringarna i

basbeloppsberäkningen. Med anledning av bl.a.

riksdagsuppdragen har tre undersökningar av-

seende ålderspensionärernas ekonomiska situa-

tion genomförts under 1990-talet. De två första,

De äldres ekonomiska standard år 1993 (Ds

1993:93) och Pensionärerna och den ekonomiska

krisen (Välfärdsprojektets skriftserie nr 1),

analyserade pensionärernas ekonomi avseende

inkomster, förmögenhet och skatter. I den tredje

undersökningen Sämre för mig Bättre för oss

(Ds 1999:5) har hänsyn också kunnat tas till de

kommunala avgifterna. Regeringen redovisade

vissa delar av promemorian i budgetproposi-

tionen för 2000. Av den senare promemorian

framgår att pensionärerna som kollektiv ökade

sin inkomststandard i förhållande till andra

grupper under 1990-talet. Detta förhållande

beror bland annat på att nyblivna pensionärer i

genomsnitt har högre ATP-poäng, och därmed

högre inkomster, än de som redan finns i eller

lämnar gruppen. En ytterligare omständighet

som orsakat att pensionärskollektivet ökat sina

inkomster relativt sett är att personer i yrkes-

verksam ålder drabbades hårdare än pensionärer-

na av saneringsprogrammet under 1990-talet.

Även om pensionärerna i förhållande till andra

grupper sålunda ökade sin inkomststandard un-

der 1990-talet, innebar självfallet det omfattande

saneringsprogrammet som genomfördes eko-

nomiska påfrestningar också för många pensio-

närer. Promemorian Sämre för mig Bättre för

oss, slår emellertid fast att de sämst ställda pen-

sionärerna klarat sig relativt bra. Den främsta

förklaringen till detta är, enligt promemorian,

konstruktionen av det särskilda bostadstillägget

(SBTP). Denna förmån riktar sig till pensionärer

med höga boendekostnader och låga inkomster.

Under senare delen av 1990-talet genomfördes

vidare en rad förbättringsåtgärder för pensio-

närerna. Exempel på sådana åtgärder är beslutet

att inte minska prisbasbeloppet vid beräkning av

pensionsförmåner och höjningen av ersättnings-

graden för BTP i två steg till det 1999 gällande 90

procent. Som tidigare har nämnts höjdes även

nivån på pensionstillskottet med 1,4 procent-

enheter i juni 1999. Dessa åtgärder resulterade i

stärkt köpkraft för många pensionärer. Eftersom

kvinnor är överrepresenterade i den grupp av

pensionärer som har det sämst ställt har åtgär-

derna i första hand kommit kvinnor till godo.

Vad gäller begränsningen i uppräkningen av

prisbasbeloppet har detta främst haft betydelse

för pensionerna, som direkt styrs av basbeloppet.

Därutöver påverkar prisbasbeloppet bl.a. in-

tjänande av pensionspoäng, vissa skatteregler,

studiemedel samt begränsningsregler inom

socialförsäkringen. Den klart dominerande

effekten har dock prisbasbeloppet på pensioner-

na och det var också effekterna på dessa som

nästan uteslutande utgjorde besparingen.

Begränsningen av prisbasbeloppet har i och

med den höjda pensionen för 1999 och den

numer fulla uppräkningen av basbeloppet fått en

minskad betydelse. Fortfarande kvarstår dock en

mindre effekt av den tidigare begränsningen av

prisbasbeloppet innebärande att basbeloppet är

ca 2 procent lägre än vad som annars skulle ha

varit fallet. En ytterligare redovisning av utveck-

lingen av prisbasbeloppet samt dess påverkan på

pensionerna finns redovisad i budgetpropositio-

nerna för åren 1998 och 1999 (prop. 1997/98:1

resp. 1998/99:1).

Här bör vidare nämnas att prisbasbeloppet i

och med det reformerade ålderspensionssyste-

met får en mer begränsad roll. För inkomstrela-

terade pensioner gäller fr.o.m. 2002 att dessa

kommer att följsamhetsindexeras. Pensionerna

följer därmed med automatik lönetillväxten. Som

nämns i bilagan Ålderspensionssystemet vid

sidan av statsbudgeten innebär detta med stor

säkerhet att ATP kommer att räknas upp realt

2002, vilket ytterligare minskar effekten av den

tidigare reduceringen av basbeloppet. Pensio-

närer utan ATP får dock inte del av detta. För

pensionärer med låg ATP föreslås däremot i

denna proposition stora satsningar på bostads-

stödet.

I och med de tre rapporterna och redovis-

ningen i senare års budgetpropositioner är riks-

dagens uppdrag utfört.

Resultatet av de statliga insatser som gjorts

inom politikomådet är att det mål som sattes upp

för 1999 har uppfyllts.

3.6.2 Analys och slutsatser

Genom fempartiöverenskommelsen i juni 1999

har Sverige fått ett ekonomiskt och politiskt sta-

bilt pensionssystem. Därigenom kan pensio-

nerna för framtida ålderspensionärer tryggas och

allmänhetens förtroende för pensionssystemet

upprätthållas.

När ekonomin nu har vänt och statens finan-

ser är i balans har ett prioriterat område för rege-

ringen varit att ytterligare förbättra villkoren för

vissa pensionärsgrupper.

Trots de åtgärder som sålunda har vidtagits (se

ovan) är regeringen medveten om att det alltjämt

finns pensionärsgrupper som har en besvärlig

ekonomisk situation. Det finns därför skäl för att

föreslå ytterligare åtgärder som i första hand skall

ta sikte på de pensionärer som har det sämst

ställt. I denna grupp återfinns i hög utsträckning

kvinnor. Undersökningar har också visat att det i

första hand är pensionärer som har höga boen-

dekostnader som finns representerade i gruppen

som har det sämst ställt. Genom att förbättra

villkoren för bostadsstöd uppnås således ett till-

fredsställande resultat för de aktuella pensionärs-

grupperna. En höjning av den övre boendekost-

nadsgränsen för bostadstillägg och särskilt

bostadstillägg är därför en högt prioriterad regel-

ändring för politikområdet. Vidare bör det s.k.

golvet på 100 kronor slopas.

Konstruktionen i SBTP-systemet med en ga-

ranterad skälig levnadsnivå var, som tidigare

nämnts, till nytta för pensionärer med små mar-

ginaler under saneringsåren på 1990-talet. Den

skäliga levnadsnivån är i dag 3 770 kronor per

månad för en ensamstående pensionär och 3 123

kronor för en som är gift. En prioriterad åtgärd

för regeringen är nu att gränsen för den skäliga

levnadsnivån höjs.

I vårbudgeten 2000 beslutade riksdagen om att

utgiftsområdet skall tillföras 30 miljoner kronor

för att göra inkomstprövningen av änkepensio-

nerna generösare och enklare. Den närmade ut-

formningen skall beredas i samband med arbetet

om ett nytt system för bostadsstöd till pensio-

närer. I denna beredning skall även beaktas möj-

ligheterna att höja åldersgränsen för när ett barn

skall anses vara självförsörjande från 18 år till 20

år. Härutöver föreslår regeringen att ytterligare

30 miljoner kronor avsätts för åtgärder inom

SBTP-systemet. Regeringen avser att lämna för-

slag i ovan nämnda frågor under 2001.

3.7 Förslag till vissa regeländringar

3.7.1 Bostadstillägg och särskilt

bostadstillägg till pensionärer

Regeringens förslag: Boendekostnader upp till

4 500 kronor per månad skall berättiga till bo-

stadstillägg till pensionärer.

Gränsen för skälig boendekostnad vid beräk-

ning av särskilt bostadstillägg till pensionärer

skall höjas från 5 200 kronor till 5 700 kronor per

månad. Samtidigt skall gränsen för skälig lev-

nadsnivå höjas med 6 procentenheter från 123,4

procent till 129,4 procent av prisbasbeloppet för

den som är ensamstående och från 102,4 procent

till 108,4 procent av prisbasbeloppet för den som

är gift.

Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägget

till pensionärer (BTP) infördes 1995 och ersatte

då det kommunala bostadstillägget. Den högsta

bostadskostnaden som då ersattes av BTP, det

s.k. BTP-taket, var 4 000 kronor per månad.

Någon höjning av taket för BTP har därefter inte

skett. Detta har för pensionärer med höga boen-

dekostnader inneburit att någon ersättning i

form av BTP inte har utgetts för boendekost-

nadshöjningar till den del boendekostnaden

överstigit 4 000 kronor per månad. Detta har för

pensionärer med höga boendekostnader medfört

att BTP täckt en allt mindre del av boende-

kostnaden.

Regeringen konstaterar att det finns grupper

inom pensionärskollektivet som har en besvärlig

ekonomisk situation. Genom att förbättra villko-

ren för bostadsstödet träffar man dessa grupper

på ett tillfredsställande sätt. Regeringen föreslår

därför att den undre gränsen i BTP-systemet på

100 kronor slopas och att den övre gränsen höjs

från 4 000 kronor till 4 500 kronor per månad.

För de allra flesta pensionärer med bostadstillägg

innebär förändringarna höjd ersättning med

mellan 1 080 kronor och 6 480 kronor per år.

Utöver det ordinarie bostadstillägget finns ett

särskilt bostadstillägg till pensionärer (SBTP).

Denna förmån är utformad så att pensionären är

garanterad skälig levnadsnivå efter betald boen-

dekostnad upp till en viss nivå. För närvarande

uppgår denna gräns till 5 200 kronor per månad.

Regeringen föreslår av samma skäl som angetts

ovan att taket i SBTP-systemet höjs till 5 700

kronor per månad samt att gränsen för skälig

levnadsnivå höjs med 6 procentenheter från

123,4 procent av prisbasbeloppet till 129,4 pro-

cent för den som är ensamstående och från 102,4

procent av prisbasbeloppet till 108,4 procent för

den som är gift. För en pensionär med SBTP

innebär förändringen höjd ersättning med mellan

2 400 kronor och 8 400 kronor per år.

Förslaget föreslås träda i kraft den 1 januari

2001 och beräknas kosta 863 miljoner kronor

budgetåret 2001, 845 miljoner kronor 2002 och

827 miljoner kronor 2003.

3.7.2 Förlängning av möjligheterna för

kommunerna att betala ut

kompletterande bostadstillägg

Regeringens förslag: Kommunerna skall ges fort-

satt möjlighet att betala ut kompletterande bo-

stadstillägg till det statliga bostadstilläget under

åren 2001 och 2002.

Skälen för regeringens förslag: År 1995 förstat-

ligades bostadsstödet till pensionärer. Det re-

formerade systemet medförde omfördelningar

mellan pensionärerna. Med anledning härav in-

fördes vissa övergångsbestämmelser. Över-

gångsbestämmelserna innebär bland annat att en

kommun med egna medel får betala ut komp-

letterande stöd till pensionärer utöver det bo-

stadstillägg som anges i lagen om bostadstillägg

till pensionärer.

Enligt nuvarande regler skall kommunernas

möjlighet att betala ut det kommunala bostads-

tillägget (KBT) upphöra 2001. Ett skäl till detta

var att det tidigare gjordes bedömningen att nya

regler för såväl garantipension som bostadsstöd

till pensionärer skulle träda i kraft 2001. KBT

skulle därmed upphöra vid en tidpunkt då det

skulle ske andra ändringar i regelverken. På

grund av att ikraftträdandet av dessa regelverk

har skjutits upp föreslår regeringen en förläng-

ning av kommunernas möjligheter att betala ut

kompletterande bostadstillägg under åren 2001

och 2002.

3.8 Budgetförslag

3.8.1 20:1 Ålderspensioner

Tabell 3.4 Anslagsutveckling 20:1 Ålderspensioner

Tusental kronor

1999

Utfall

11 551 975

Anslags-

sparande

101 937

2000

Anslag

10 826 000

Utgifts-

prognos

10 900 000

2001

Förslag

10 197 000

2002

Beräknat

9 573 000

2003

Beräknat

26 336 000

Anslaget omfattar ålderspension från folkpen-

sioneringen för de pensionärer som inte har

ATP, pensionstillskott till ålderspension, barn-

tillägg till ålderspension och hustrutillägg samt

särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt

och handikappat barn. Folkpension till ATP-

pensionärer finansieras fr.o.m. 1999 från AP-

fonden.

Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är i

första hand prisbasbeloppets utveckling, befolk-

ningsutvecklingen samt utvecklingen av den

genomsnittliga pensionsnivån i ATP-systemet.

Utgifterna för anslaget uppgick budgetåret

1999 till 11 552 miljoner kronor. Anslagsbe-

loppet var 11 574 miljoner kronor. Anslaget be-

räknas för budgetåret 2000 överskridas med 74

miljoner kronor. Kvarvarande anslagssparande

uppgår därmed till ca 28 miljoner kronor.

År 1999 uppgick folkpensionen för en ensam-

stående pensionär till 96 procent av prisbasbe-

loppet och för en gift ålderspensionär till 78,5

procent. Ålderspensionärer med låg eller ingen

ATP har rätt till pensionstillskott. Pensionstill-

skottet reduceras med ATP-beloppet krona för

krona. Pensionstillskottet till ålderspensione-

ringen höjdes den 1 juni 1999 med 1,4 procent-

enheter till 56,9 procent av prisbasbeloppet.

I proposition Garantipension för personer

födda år 1937 eller tidigare (prop.

1999/2000:127) föreslår regeringen att den bo-

sättningsbaserade folkpensionen, pensionstill-

skottet och det särskilda grundavdraget skall er-

sättas av en garantipension. Bruttoutgifterna

totalt för sådan s.k. övergångsvis garantipension

beräknas uppgå till 26 miljarder 2003. Folkpen-

sionen finansieras i dag delvis med skattemedel,

delvis med avgifter. Från och med 2003 kommer

den bosättningsbaserade folkpensionen helt att

utbetalas i form av garantipension och finansieras

med allmänna skattemedel. Detta förhållande

leder till ökade utgifter på anslaget. Utgifterna

för AP-fonden minskar i motsvarande omfatt-

ning.

Antalet ålderspensionärer har ökat något de

senaste åren. Detta beror bland annat på en ök-

ning av antalet personer med förtida uttag. An-

talet ålderspensionärer utan ATP minskar dock

stadigt på grund av ATP-systemets tillväxt. År

1999 var detta antal ungefär 247 000. För åren

2001 och 2003 beräknas antalet till 220 000

respektive 195 000. Samtidigt minskar antalet

pensionärer med pensionstillskott. Trenden att

de nyblivna pensionärerna i genomsnitt har

högre ATP jämfört med de äldre generationerna

beräknas fortsätta. Detta innebär således att allt

färre personer kommer att helt sakna ATP eller

ha en så låg sådan pension att pensionstillskott

kan vara aktuellt.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege-

ringen att 10 197 000 000 kronor anvisas under

anslaget 20:1 Ålderspensioner för 2001. För 2002

och 2003 beräknas anslaget till 9 573 000 000

respektive 26 336 000 000 kronor.

3.8.2 20:2 Efterlevandepensioner till

vuxna

Tabell 3.5 Anslagsutveckling 20:2 Efterlevandepensioner

till vuxna

Tusental kronor

1999

Utfall

12 659 299

Anslags-

sparande

104 451

2000

Anslag

12 885 000

1

Utgifts-

prognos

12 879 000

2001

Förslag

13 141 000

2002

Beräknat

13 481 000

2003

Beräknat

14 834 000

1 I tilläggsbudget har 103 000 tkr överförts till 20:4 Delpension.

Anslaget omfattar folkpension och pensions-

tillskott i form av omställningspension, förlängd

omställningspension, särskild efterlevandepen-

sion och änkepension. Från och med budgetåret

1999 ingår även tilläggspension i form av efter-

levandepension som en del av anslaget.

De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är

främst prisbasbeloppsutvecklingen samt antalet

kvinnor som är berättigade till änkepension. An-

slaget har tidigare finansierats med allmänna

skattemedel. Från och med budgetåret 1999 sker

finansieringen med en ny efterlevandepensions-

avgift.

Utgifterna för anslaget uppgick 1999 till

12 659 miljoner kronor. Anslaget var uppfört

med 12 736 miljoner kronor. På grund av över-

skridande på anslaget 20:4 Delpension minskades

anslaget för 1999 med 103 miljoner kronor. An-

slaget beräknas för 2000 underskridas med

6 miljoner kronor, vilket innebär att anslags-

sparandet ökar till 110 miljoner kronor.

År 1999 utgavs omställningspension, förlängd

omställningspension samt hel särskild efter-

levandepension och oreducerad änkepension

med 90 procent av prisbasbeloppet. Den som har

låg eller ingen ATP kan dessutom få pensions-

tillskott. Från och med den 1 juni 1999 uppgår

pensionstillskottet till 62,9 procent av prisbas-

beloppet.

Under våren 2000 har beslutats om nya regler

för efterlevandepensioneringen i enlighet med

propositionen Efterlevandepensioner och efter-

levandestöd till barn (prop. 1999/2000:91). Reg-

lerna för efterlevandepensioneringen anpassas

därmed till det nya ålderspensionssystemet. De

nya reglerna innehåller såväl ett grundskydd i

form av garantipension som en inkomstbaserad

del (se vidare avsnitt 3.5). Reglerna föreslås träda

i kraft 2003 och beräknas öka utgifterna för 2003

med maximalt 800 miljoner kronor.

Under 1999 var det i medeltal 392 500 änkor

som uppbar änkepension från ATP. Detta antal

ökade sakta fram till och med 1998 men har nu

vänt. Under 1999 minskades antalet med drygt

1 000 personer. Denna trend antas fortsätta

också de närmaste åren. Medelbeloppet för folk-

pensionsförmånen minskar beroende på över-

gångsreglerna och inkomstprövningen. Medel-

beloppet påverkas också av regeländringar inom

BTP-systemet. Höjningen av BTP 1999 med-

förde därför att medelbeloppet inte minskade så

kraftigt detta år. För pensionstillskott till änke-

pension finns ungefär samma utvecklings-

mönster som för folkpensionsförmånen. Be-

hovet av pensionstillskott minskar således

stadigt. De totala utgifterna för anslaget för-

väntas emellertid öka bl.a. beroende på de höjda

genomsnittliga ATP-nivåerna.

Regeringen föreslår mot bakgrund av ovan-

stående att 13 141 000 000 kronor anvisas under

anslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna för

2001. För 2002 och 2003 beräknas anslaget till

13 481 000 000 respektive 14 834 000 000

kronor.

3.8.3 20:3 Bostadstillägg till pensionärer

Tabell 3.6 Anslagsutveckling 20:3 Bostadstillägg till pen-

sionärer

Tusental kronor

1999

Utfall

9 939 637

Anslags-

sparande

410 063

2000

Anslag

9 682 000

Utgifts-

prognos

9 638 000

2001

Förslag

10 264 000

2002

Beräknat

9 967 000

2003

Beräknat

9 667 000

Anslaget omfattar bostadstillägg till pensionärer

(BTP) och särskilt bostadstillägg till pensionärer

(SBTP). Anslaget finansieras med allmänna

skattemedel. De utgiftsstyrande faktorerna för

anslaget är främst prisbasbeloppsutvecklingen,

boendekostnadsutvecklingen och utvecklingen

av medelpensionen i ATP-systemet.

Utgifterna för anslaget uppgick 1999 till 9 940

miljoner kronor. Anslagsbeloppet uppgick för

samma år till 9 867 miljoner kronor. Över-

skridandet beror i huvudsak på att ersättnings-

graden för BTP höjdes 1999. Anslaget beräknas

för 2000 underskridas med 44 miljoner kronor

vilket medför att anslagssparandet ökar med

samma belopp. Anslagssparandet uppgår därefter

till 454 miljoner kronor.

År 1999 kunde BTP utges med maximalt 90

procent av bostadskostnaden mellan 100 kronor

och 4 000 kronor per månad. Bostadstillägget är

inkomstprövat och reduceras med 40 procent av

årsinkomsten upp till ett och ett halvt prisbas-

belopp och med 45 procent av inkomsten där-

över. Det särskilda bostadstillägget betalas ut

som en utfyllnad om inkomsten efter det att bo-

stadskostnaden är betald understiger nivån för

vad som kan anses som skäligt. Särskilt bostads-

tillägg betalas upp till en viss skälig levnadsnivå.

År 1998 var denna nivå 122 procent av prisbas-

beloppet för en ensamstående och 101 procent av

prisbasbeloppet för en gift pensionär. Beloppet

för den skäliga levnadsnivån höjdes i juni 1999

med 1,4 procentenheter i samband med höj-

ningen av pensionstillskottet. I denna propo-

sition föreslår regeringen ytterligare förbätt-

ringar av bostadsstödet (se vidare under avsnitt

3.8.1).

Antalet BTP-tagare har minskat på senare år.

Den största nedgången har skett bland ålders-

pensionärer men även antalet förtidspensionärer

med BTP har minskat något. Utvecklingen kan

förklaras med att pensionsinkomsterna i regel är

högre bland nyblivna pensionärer jämfört med

de personer som sedan tidigare lyfter ålders- eller

förtidspension. Den dominerande trenden är att

antalet BTP-tagare minskar också framöver.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege-

ringen att 10 264 000 000 kronor anvisas under

anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer för

2001. För 2002 och 2003 beräknas medelsbe-

hovet till 9 967 000 000 respektive 9 667 000 000

kronor.

3.8.4 20:4 Delpension

Tabell 3.7 Anslagsutveckling 20:4 Delpension

Tusental kronor

1999

Utfall

299 124

Anslags-

sparande

-24 010

2000

Anslag

225 800

1

Utgifts-

prognos

197 500

2001

Förslag

177 600

2

2002

Beräknat

128 900

2

2003

Beräknat

67 000

2

1 Varav 103 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpro-

positionen 2000.

2 Anslagsbeloppen belastas med statlig ålderspensionsavgift med 16 169 tkr

för 2001, med 11 729 tkr för 2002 och med 6 096 tkr för 2003.

Anslaget omfattar delpension och är ett nytt an-

slag under detta utgiftsområde fr.o.m. budgetåret

1999. Delpensionsavgiften har avskaffats fr.o.m.

1999 och numera finansieras anslaget med

allmänna skattemedel. Eftersom delpension ger

pensionsrätter i det reformerade ålderspensions-

systemet skall anslaget belastas med statliga

ålderspensionsavgifter.

För budgetåret 1999 uppgick kostnaderna till

299,1 miljoner kronor. Anslagsbeloppet uppgick

till 259,4 miljoner kronor samma år. Orsaken till

överskridandet berodde på fel i de databaser som

Riksförsäkringsverket använt och som legat till

grund för regeringens bedömning av anslags-

beloppet. Regeringen har finansierat över-

skridandet dels genom utnyttjande av anslags-

sparande och möjlig anslagskredit, dels genom

att minska anslaget 20:2 Efterlevandepensioner

till vuxna. Anslaget för 2000 på 225,8 miljoner

kronor beräknas underskridas med ca 28

miljoner kronor.

Delpensionsförsäkringen har haft som syfte

att möjliggöra en successiv övergång från för-

värvsarbete till livet som pensionär. Den 1 juli

1994 ändrades reglerna inom delpensionsförsäk-

ringen. Detta innebar att omfattningen av den

arbetstidsminskning som kompenserades genom

delpension minskades till tio timmar och att för-

säkringens kompensationsgrad sänktes från 65

procent till 55 procent. Med denna regeländring

inleddes en nedåtgående tendens av den totala

utbetalningen av delpension. De två senaste åren

har dock denna tendens successivt planats ut.

Ålderspensionssystemet i sig ger i framtiden

stort utrymme för uttag av partiell ålderspension

i kombination med fortsatt förvärvsarbete såväl

före som efter 65 års ålder. Delpensionssystemet

kommer därför successivt att avvecklas och nya

delpensioner kommer inte att beviljas efter år

2000.

Regeringen föreslår mot bakgrund av vad som

redovisats ovan att 177 600 000 kronor anvisas

under anslaget 20:4 Delpension för 2001. För

2002 och 2003 beräknas anslaget till 128 900 000

respektive 67 000 000 kronor.

Bilaga

Nya anslagsbenämningar

Bilaga

Nya anslagsbenämninga

Av tabellen nedan framgår benämningen på

anslagen åren 2000 och 2001. Syftet med tabellen

är att underlätta övergången till de nya

benämningar som följer av att politikområden

införts.

Tabell 1.1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001

Benämning 2000

Benämning 2001

Anslagets namn

A1

20:1

Ålderspensioner

A2

20:2

Efterlevandepensioner till vuxna

A3

20:3

Bostadstillägg till pensionärer

A4

20:4

Delpension

 Senaste lydelse 1998:1769.

 Senaste lydelse 1998:1769.

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

2

5

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

8

7

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

20

19

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

2

21