Regeringens proposition

2000/01:140

Reformerade regler för bostadstillägg till

pensionärer m.fl.

Prop.

2000/01:140

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 23 maj 2001

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ingela[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Socialdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I och med ålderspensionsreformen avskaffas det särskilda grundavdraget för

pensionärer. För att kompensera för detta kommer bruttopensionerna att höjas,

vilket leder till att nuvarande system för bostadstillägg till pensionärer måste

 anpassas till de höjda bruttopensionerna. Det övergripande syftet med de

föreslagna förändringarna är att bostadstillägget skall göras om så att det

fungerar på ett likvärdigt sätt med de nya systemen för ålderspension,

efterlevandepension och sjuk- och aktivitetsersättning som med de nuvarande

pensionssystemen. Därvid är utgångspunkten dels en likartad fördelningsprofil

med den som gäller idag, dels oförändrade kostnader.

En översyn har samtidigt gjorts i syfte att modernisera det

bostadstilläggssystem som i sina huvuddelar har varit oförändrat sedan 1962.

Bostadstilläggets karaktär av individinriktat grundskydd betonas liksom

avgränsningen gentemot bostadsbidraget. Detta motiverar att systemen för de två

bostadsstöden även fortsättningsvis är skilda åt, medan enskilda regler så långt

 möjligt bör vara enhetliga. I propositionen föreslås ett nytt inkomstbegrepp

för det reformerade bostadstillägget, som i princip är likvärdigt med det för

bostadsbidraget.

Det nya bostadstillägget skall vara tidsbestämt. Utgångspunkten är att beslut om

 bostadstillägg skall gälla ett år. Är förhållandena okomplicerade kan

beslutsperioden istället vara upp till tre år.

I huvudsak är personkretsen densamma som för nuvarande bostadstillägg. Den

tidigare absoluta knytningen till pension (folkpension) kommer dock inte längre

att finnas kvar. Istället är utgångspunkten för rätt till bostadstillägg att man

 har en huvudsaklig och långsiktig försörjning av pension eller uppbär sjuk-

eller aktivitetsersättning. Personkretsen blir därmed något snävare. Partiell

ålderspension och omställningspension kommer inte att grunda rätt till det nya

bostadstillägget. Inte heller änkepension till kvinnor födda 1945 eller senare

som grundar sig på dödsfall efter utgången av 2002, föreslås ge rätt till

bostadstillägg.

Bostadskostnad för gift bidragstagare, vars make inte är berättigad till

bostadstillägg föreslås beräknas till hälften av makarnas totala bostadskostnad

- till skillnad mot nuvarande regler där bostadstillägget beräknas efter hela

bostadskostnaden. Samtidigt införs ett fribelopp vid inkomstberäkningen för den

make som saknar rätt till bostadstillägg, vilket delvis neutraliserar

försämringen.

Inkomstbegreppet kommer i huvudsak att följa skattelagstiftningen med vissa

tillägg. Som inkomst räknas inkomst av tjänst och näringsverksamhet samt inkomst

 av kapital. Därtill läggs 15 procent av förmögenhet överstigande 100 000 kronor

 per person.

Inkomst av tjänst och näringsverksamhet beräknas utifrån en förväntad framtida

inkomst, medan uppgifter om förmögenhet och inkomst av kapital hämtas från

senast kända uppgifter.

Sedan den bidragsgrundande inkomsten fastställts räknas denna om till en

reduceringsinkomst. Detta innebär att vissa inkomster viktas samt att ett

fribelopp dras från inkomsten. Bostadstillägget minskas därefter med 62 procent

av reduceringsinkomsten upp till ett prisbasbelopp och med 50 procent däröver.

Reglerna om viktning och avräkning är en teknisk konstruktion för att uppnå

neutralitet gentemot nuvarande inkomstprövningsregler.

Fribeloppet skall svara mot ett grundläggande konsumtionsbehov och föreslås i

huvudsak knytas till basnivåerna för allmän ålderspension respektive sjuk- och

aktivitetsersättning. Fribeloppet är till skillnad mot dagens regler inte

individuellt beräknat, vilket är en betydande förenkling.

För det särskilda bostadstillägget föreslås i stort oförändrade regler. En

skillnad är dock att bidragstagarens disponibla inkomst, som avgör rätten till

särskilt bostadstillägg, skall beräknas efter i princip faktiska skatteregler,

till skillnad mot dagens starkt schabloniserade skatteberäkning.

De nya reglerna föreslås träda ikraft den 1 januari 2003. Av främst

administrativa skäl föreslås att övergången till det nya bostadstilläggssystemet

 sker successivt. Samtliga bostadstillägg som utges vid utgången av 2002 skall

räknas om tidigast den 1 januari och senast den 30 juni 2003. Fram till

omprövning betalas decemberbeloppet ut i bostadstillägg. Bidragstagare med

förmån som inte längre grundar rätt till bostadstillägg, får behålla

bostadstillägget t.o.m. juni 2003. Särskilda övergångsregler vid beräkning av

bostadskostnad gäller även för förmånstagare vars make saknar rätt till

bostadstillägg.

I denna proposition förslås även att i beräkningsunderlaget för garantipension

för personer födda 1937 eller tidigare skall, som huvudregel, ingå det

tjänstepensionsbelopp som ingår i taxeringen året före det år under vilket

garantipensionen betalas ut.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.................. 6

2 Lagtext..... 7

2.1 Förslag till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. 7

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:781) om

ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i

 vissa fall då make

uppbär folkpension 15

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:708) om

 upphävande av lagen om hustrutillägg i vissa fall då

 make uppbär folkpension 16

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:332) om

ersättning till steriliserade i vissa fall 18

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737)

om bostadsbidrag 19

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om

ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) 20

2.7 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229) 21

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:798) om

ändring i lagen (1998:702) om garantipension 22

3 Ärendet och dess beredning 24

4 Gällande bestämmelser om statligt bostadsstöd, m.m. 26

4.1 Inledning 26

4.2 Bostadstilläggssystemet (BTP-systemet) 26

4.2.1 Bakgrund 26

4.2.2 Närmare om bostadstillägg 27

4.2.3 Beräkning av boendekostnad 28

4.2.4 Beräkningsunderlaget, m.m.. 28

4.2.5 Särskilt bostadstillägg till pensionärer 28

4.2.6 Kommunalt kompletteringsbelopp 28

4.3 Bostadsbidragssystemet (BOB-systemet) 29

4.3.1 Bakgrund 29

4.3.2 Närmare om bostadsbidraget 29

4.3.3 Beräkning av boendekostnad 30

4.3.4 Beräkningsunderlaget, m.m. 30

4.4 Samordning av bostadstillägg till pensionärer och bostadsbidrag

30

4.5 Sammanfattande jämförelser 30

4.6 Betänkandet SOU 1997:85 31

5 Allmänna överväganden 32

5.1 Principer för ett reformerat bostadstilläggssystem 32

5.2 Lagreglering och ikraftträdande 37

6 Kvalifikationskrav för det reformerade bostadstillägget. 38

6.1 Allmänna pensionsförmåner som kvalifikationsgrunder

för det reformerade bostadstillägget 38

6.1.1 Generellt om kvalifikationskravet 38

6.1.2 Ålderspension 39

6.1.3 Efterlevandepension i form av omställningspension

och särskild efterlevandepension 41

6.1.4 Änkepension 43

6.1.5 Hustrutillägg 46

6.2 Allmän sjukförsäkringsförmån i form av aktivitets-

eller sjukersättning som kvalifikationsgrund för det

reformerade bostadstillägget 47

6.2.1 Aktivitets- och sjukersättning 47

6.2.2 Kvalifikationskravet för det reformerade bostadstillägget vid vilande

aktivitets- och sjukersättning 51

6.3 Förmån som betalas ut från stat inom Europeiska

unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska samarbets-området (EES) som

kvalifikationsgrund för det

reformerade bostadstillägget 53

6.4 Betydelsen av avkortad eller reducerad pensions- eller

sjukförsäkringsförmån 54

7 Bostadstilläggets storlek och omfattning samt den

bidragsgrundande bostadskostnaden, m.m. 55

7.1 Bostadstilläggets omfattning. 55

7.2 Fördelning av bostadskostnaden mellan makar 56

7.3 Samordning av bostadstillägg till pensionärer m.fl. och bostadsbidrag

58

7.4 Bostadstilläggets storlek 59

8 Inkomstberäkning för bostadstillägg 61

8.1 Inkomstbegreppet 61

8.2 Inkomst av tjänst och näringsverksamhet samt utlandsinkomster, m.m.

........ 62

8.3 Förmögenhetens inverkan på bostadstillägget 65

8.3.1 Kapitalinkomster 65

8.3.2 Inkomsttillägg för förmögenhet, m.m. 65

8.4 Skall den sammanlagda bidragsgrundande inkomsten grundas på uppskattad

eller faktisk inkomst? 68

8.5 Tidsperioder för inkomstberäkningen 70

8.6 Gifta och sammanboende i bostadstilläggs-

sammanhang 71

9 Bestämmande av reduceringsinkomst 73

9.1 Inledning 73

9.2 Utgångspunkten för inkomstprövning av bostads-

tillägg till pensionärer m.fl. 74

9.3 Reduceringsinkomst och särskild viktning av vissa

inkomster 76

9.3.1 Förbehåll för fribelopp vid omräkning till reduceringsinkomst 79

9.4 Avräkningsprocent 83

9.5 Inkomstprövningen av hustrutillägg, m.m. 95

10 Särskilt bostadstillägg 86

11 Processuella bestämmelser, m.m. 90

11.1 Ansökan om bostadstillägg 91

11.2 Beviljande av bostadstillägg 91

11.2.1 Utbetalning av reformerat bostadstillägg 94

11.3 Anmälningsskyldighet vid ändrade förhållanden 94

11.4 Omprövning av beslut om bostadstillägg, m.m. 95

11.5 Återbetalning av bostadstillägg och uppgifts-

skyldighet 97

11.6 Överklagande 98

11.7 Övriga bestämmelser 99

12 Övergångsbestämmelser 100

12.1 Särskilda bestämmelser om bostadstillägg under en övergångsperiod

100

12.2 Ändrade förhållanden under tid som bostadstillägg

utges under en övergångsperiod 101

13 Konsekvenser 104

13.1 Kostnads- och individeffekter 104

13.2 Administrativa konsekvenser 107

14 Uppgift om tjänstepension för beräkning av garantipension för personer

födda 1937 eller tidigare 107

15 Författningskommentar 111

15.1 Förslaget till lag om bostadstillägg till

pensionärer m.fl 111

15.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen

(1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då

make

uppbär folkpension 128

15.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen

(1994:309) om hustrutillägg i

vissa fall då make uppbär folkpension 128

15.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till

steriliserade i vissa fall 129

15.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

129

15.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i

socialförsäkringslagen (1999:799) 129

15.7 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 129

15.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:798)

om ändring i lagen (1998:702) om garantipension 130

Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över

 betänkandet Inkomstprövning av bostadstillägg till

 pensionärer (SOU 1999:52) 132

Bilaga 2 Lagrådsremissens lagförslag 133

Bilaga 3 Lagrådets yttrande 150

Utdrag ur protokollet vid regeringssammanträde den 23 maj 2001 154

1

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl.,

2. lag om ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen (1998:708) om upphävande

 av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension,

3. lag om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om

hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension,

4. lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa

fall,

5. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

6. lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799),

7. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), och

8. lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om

garantipension.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

Härigenom föreskrivs följande.

Rätten till bostadstillägg, m.m.

1 § I socialförsäkringslagen (1999:799) finns bestämmelser om vem som omfattas

av denna lag. Socialförsäkringslagen innehåller också bestämmelser om förmåner

vid utlandsvistelse och om handläggning av ärenden, m.m.

2 § Bostadstillägg enligt denna lag kan utges till den som uppbär

1. hel ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

eller garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension,

2. sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring,

3. änkepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn,

4. änkepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn,

5. särskild efterlevandepension enligt lagen om införande av lagen (2000:461) om

 efterlevandepension och efterlevandestöd till barn,

6. hustrutillägg enligt lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om

hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension, eller

7. pension eller invaliditetsförmån enligt lagstiftningen i en stat som ingår i

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, under förutsättning att förmånen

motsvarar svensk pension eller ersättning enligt 1-6.

Bostadstillägg kan också utges till en änka som enbart på grund av

bestämmelserna i 1 kap. 6 § tredje stycket lagen om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn inte uppbär änkepension.

Bostadstillägg kan också utges till den vars sjukersättning eller

aktivitetsersättning har vilandeförklarats enligt 16 kap. 16 § lagen om allmän

försäkring.

3 § Bostadstillägg utges trots bestämmelserna i 2 § inte till

1. en pensionär som enbart uppbär ålderspension för tid före den månad då han

eller hon fyller 65 år,

2. en kvinna som beviljats änkepension på grund av dödsfall efter utgången av år

 2002 och som är född år 1945 eller senare, eller

3. en kvinna som enbart uppbär änkepension för tid från och med den månad då hon

 fyller 65 år.

4 § Särskilt bostadstillägg kan utges enligt 20 och 21 §§ till den som uppbär

bostadstillägg enligt denna lag.

5 § En bidragsberättigad som är gift men stadigvarande lever åtskild från sin

make skall likställas med ogift person, om inte särskilda skäl talar mot detta.

En bidragsberättigad som stadigvarande sammanbor med någon med vilken han eller

hon har varit gift eller har eller har haft barn skall likställas med gift

person. Om inte skäl visas för annat skall detsamma gälla i fråga om en vuxen

person som lever tillsammans med en annan vuxen person, utan att de är gifta med

 varandra, om de är folkbokförda på samma adress.

6 § I denna lag avses med prisbasbelopp det enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381)

om allmän försäkring fastställda prisbasbeloppet.

7 § Bostadstillägg utges endast för den bostad där den bidragsberättigade har

sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden). För bostad i särskild boendeform

lämnas bostadstillägg endast för boende i lägenhet eller för boende i en- och

tvåbäddsrum.

En bidragsberättigad som vistas eller bor i en särskild boendeform eller i ett

liknande boende är berättigad till bostadstillägg för sin ursprungliga

permanentbostad under högst sex månader från det att försäkringskassan har

bedömt vistelsen eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande.

8 § Bostadstillägg utges inte för sådan bostadskostnad som fastställs med

beaktande av den bidragsberättigades inkomst.

Bostadstilläggets storlek

9 § Bostadstillägg utges för 91 procent av bostadskostnaden per månad av den

del som inte överstiger 4 500 kronor för den som är ogift och 2 250 kronor för

den som är gift. För var och en av makarna skall bostadskostnaden beräknas till

hälften av deras sammanlagda bostadskostnad.

Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del den överstiger 2 250

kronor per månad för var och en av de boende vid boende i tvåbäddsrum i särskild

 boendeform.

10 § Storleken på det bostadstillägg som skall utges är beroende av den

sökandes, och om sökanden är gift även makens, bidragsgrundande inkomst och

reduceringsinkomst. Med bidragsgrundande inkomst avses i denna lag den inkomst,

för år räknat, som någon kan antas komma att få under den närmaste tiden. Med

reduceringsinkomst avses den inkomst som återstår efter det att beräkning gjorts

 enligt 18 och 19 §§.

11 § Bostadstillägget skall minskas med 62 procent av reduceringsinkomsten till

 den del den inte överstiger ett prisbasbelopp. Till den del

reduceringsinkomsten överstiger detta belopp minskas bostadstillägget med 50

procent av inkomsten.

Beräkning av bidragsgrundande inkomst

12 § Den bidragsgrundande inkomsten beräknas med utgångspunkt i

1. ett uppskattat överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 §

inkomstskattelagen (1999:1229),

2. ett uppskattat överskott i inkomstslaget näringsverksamhet beräknat enligt 13

 §, och

3. överskott i inkomstslaget kapital beräknat enligt 14 § för året före det år

bostadstillägget avser.

Till de sammanlagda beräknade överskotten skall läggas belopp enligt 15-17 §§.

I fråga om en bidragsberättigad som är gift beräknas den bidragsgrundande

inkomsten för den bidragsberättigade och hans eller hennes make var för sig.

13 § Överskottet eller underskottet av en näringsverksamhet beräknat enligt 14

kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med

- avdrag enligt 16 kap. 32 § inkomstskattelagen för utgift för egen pension till

 den del det inte överstiger ett halvt prisbasbelopp, och

- avdrag för underskott från tidigare beskattningsår enligt 40 kap.

inkomstskattelagen.

14 § Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital beräknat enligt 41

kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med

gjorda avdrag i inkomstslaget med undantag för

- avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som

tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen,

- uppskovsavdrag enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad, och

- avdrag för negativ räntefördelning enligt 33 kap. inkomstskattelagen.

15 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för

1. inkomst som på grund av 3 kap. 9-14 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller

skatteavtal inte skall tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet,

tjänst eller kapital,

2. studiemedel i form av studiebidrag,

3. skattefria stipendier till den del de överstiger 3 000 kronor per månad, och

4. ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar för sjukfall som inträffat före

år 1991.

16 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för förmögenhet

beräknad per den 31 december året före det år bostadstillägget avser enligt vad

som anges i denna paragraf och 17 §.

Som förmögenhet räknas den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:323)

om statlig förmögenhetsskatt, beräknad med bortseende från värdet av sådan

privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som avses i 2 kap. 13 respektive

18 § inkomstskattelagen (1999:1229) och som utgör den sökandes permanentbostad

samt skulder med säkerhet i denna egendom. För sökande som har sin bostad i

särskild boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av

privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som utgör permanentbostad för den

 sökandes make.

I lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall finns

bestämmelser om beräkning av förmögenhet för den som har fått ersättning enligt

den lagen.

17 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras med 15 procent av

den sammanlagda förmögenhet som överstiger 100 000 kronor för den som är ogift

och 200 000 kronor för makar. Det framräknade förmögenhetsbeloppet avrundas

nedåt till helt tusental kronor.

I fråga om makar skall värdet av förmögenhet för var och en av dem beräknas

utgöra hälften av deras sammanlagda förmögenhet efter avdrag enligt första

stycket.

Beräkning av reduceringsinkomst

18 § Reduceringsinkomsten utgörs av summan av

- pension, sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 2 §,

- pension eller invaliditetsförmån som utges enligt utländsk lagstiftning,

- inkomst av kapital enligt 12 § första stycket 3,

- tillägg till den bidragsgrundande inkomsten enligt 16 och 17 §§, och

- 80 procent av övriga delar av den bidragsgrundande inkomsten,

minskad med ett fribelopp enligt 19 §.

19 § Det fribelopp som avses i 18 § skall motsvara 2,17 gånger prisbasbeloppet

för den som är ogift och 1,935 gånger prisbasbeloppet för den som är gift.

Uppbär den bidragsberättigade sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 7

 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring eller motsvarande utländsk förmån

skall i stället för vad som anges i första stycket ett avdrag göras med ett

belopp som motsvarar garantinivån för hel sådan ersättning enligt 9 kap. 8 och 9

 §§ lagen om allmän försäkring. Detta gäller dock längst till och med månaden

före den då den bidragsberättigade fyller 65 år.

Om den bidragsberättigade uppbär mer än en förmån som enligt 2 § berättigar till

 bostadstillägg, skall avdrag enligt ovan göras med det belopp som är mest

förmånligt för den bidragsberättigade.

Inkomsten efter reducering enligt första eller andra stycket är den

bidragsberättigades reduceringsinkomst. I fråga om makar skall

reduceringsinkomsten för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras

sammanlagda reduceringsinkomst.

Beräkning av särskilt bostadstillägg

20 § Särskilt bostadstillägg skall utges med det belopp som den

bidragsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger

 en skälig levnadsnivå, allt räknat per månad.

En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall anses motsvara en tolftedel av

 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,084

gånger prisbasbeloppet för den som är gift.

En bostadskostnad som uppgår till högst 5 700 kronor för den som är ogift och 2

850 kronor för den som är gift, skall anses som skälig bostadskostnad enligt

första stycket.

21 § Vid tillämpning av 20 § skall följande inkomster beaktas:

1. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 1

och 2 efter avdrag för den skatte- och avgiftssats som följer av tillämplig

skattetabell enligt 11 kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). Om det för den

 bidragsberättigade inte kan beslutas någon tillämplig skattetabell skall den

skatte- och avgiftssats användas som följer av den skattetabell som skulle ha

varit tillämplig om sådant beslut hade kunnat fattas.

2. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 3

efter avdrag med 30 procent.

3. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 15 §.

4. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 16 och 17 §§.

5. Bostadstillägg enligt 11 §.

Inkomsterna enligt första stycket 1-3 skall sammanlagda alltid anses utgöra

lägst en tolftedel av det för den bidragsberättigade gällande beloppet enligt 19

 § efter avdrag för beräknad preliminär skatt enligt första stycket 1.

Ansökan

22 § Bostadstillägg betalas ut efter ansökan. Sådan ansökan skall göras

skriftligen hos den allmänna försäkringskassan.

Ansökan skall innehålla de uppgifter som behövs för att bedöma sökandens rätt

till bostadstillägg.

Uppgifter om faktiska förhållanden skall lämnas på heder och samvete av sökanden

 och, om han eller hon är gift, av hans eller hennes make.

Utbetalning av bostadstillägg

23 § Bostadstillägg utges från och med den månad som anges i ansökan.

Bostadstillägg får dock inte utges för längre tid tillbaka än tre månader före

ansökningsmånaden.

Bostadstillägg får beviljas för en tid av tolv månader. Om det finns särskilda

skäl får bostadstillägg beviljas för längre tid, dock längst för en tid av 36

månader.

24 § Bostadstillägg skall betalas ut månadsvis. Årsbeloppet skall avrundas till

 närmaste hela krontal som är delbart med tolv.

Bostadstillägg som understiger 25 kronor per månad betalas inte ut. Om särskilt

bostadstillägg ingår skall dock bostadstillägget alltid betalas ut.

25 § Vid utbetalning av bostadstillägg för förfluten tid till en

bidragsberättigad, vars make har uppburit bostadstillägg för samma tid, skall

bostadstillägget minskas på sådant sätt att det sammanlagda beloppet under denna

 tid motsvarar de bostadstillägg som skulle ha utgivits om beslut om båda

ersättningarna hade förelegat samtidigt.

Ändrade förhållanden

26 § Den som uppbär bostadstillägg enligt denna lag är skyldig att utan

oskäligt dröjsmål anmäla till försäkringskassan

1. om de inkomster som avses i 12 § första stycket 1 och 2 samt 15 § väsentligt

har ökat för bidragstagaren eller dennes make,

2. om han eller hon byter bostad eller om boendeförhållandena ändras, eller

3. om han eller hon gifter sig eller äktenskapet upplöses.

27 § Bostadstillägget skall omprövas när något förhållande som bestämmer

tilläggets storlek har ändrats.

Bostadstillägget får räknas om utan föregående underrättelse om den del av

årsinkomsten ändras som utgörs av en förmån som betalas ut av den allmänna

försäkringskassan, pension enligt utländsk lagstiftning, avtalspension eller

motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal. Detsamma skall gälla när

sådant belopp som avses i 19 § ändras.

28 § En ändring av bostadstillägget skall gälla från och med månaden efter den

månad då anledningen till ändring har uppkommit. En ändring av bostadstillägget

skall dock gälla från och med den månad under vilken de förhållanden har

uppkommit som föranleder ändringen, om förhållandena avser hela den månaden.

Uppgiftsskyldighet

29 § Banker och andra penninginrättningar skall på begäran lämna domstol,

Riksförsäkringsverket eller den allmänna försäkringskassan sådana uppgifter om

en namngiven person som gäller förhållanden av betydelse för tillämpningen av

denna lag.

Återbetalning

30 § Den allmänna försäkringskassan skall besluta om återbetalning av

bostadstillägg, om den som uppburit bostadstillägget genom att lämna oriktiga

uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller

anmälningsskyldighet har orsakat att bostadstillägget har lämnats felaktigt

eller med ett för högt belopp. Detsamma gäller om bostadstillägg i annat fall

har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och den som uppburit

bostadstillägget har insett eller skäligen borde ha insett detta.

Om det finns särskilda skäl får försäkringskassan helt eller delvis efterge krav

 på återbetalning.

31 § Avdrag på bostadstillägg får göras med skäligt belopp om den

bidragsberättigade enligt beslut av en allmän försäkringskassa är

återbetalningsskyldig för en ersättning som har utgetts på grund av denna lag

eller en annan författning.

Omprövning och överklagande m.m.

32 § Bestämmelserna i 20 kap. 10-13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring om

 omprövning och ändring av försäkringskassas beslut samt överklagande av

försäkringskassas beslut och domstols beslut samt om Riksförsäkringsverkets

uppgifter skall tillämpas i ärenden om bostadstillägg enligt denna lag.

Övriga bestämmelser

33 § Följande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall också

tillämpas på bostadstillägg enligt denna lag:

- 17 kap. 1 § om sammanträffande av förmåner,

- 18 kap. 46 och 47 §§ om Riksförsäkringsverkets tillsyn,

- 20 kap. 2 a § om provisoriska beslut,

- 20 kap. 3 § tredje stycket om indragning eller nedsättning,

- 20 kap. 5 § om preskription,

- 20 kap. 6 § första stycket andra meningen om förbud mot överlåtelse,

- 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, och

- 20 kap. 9 § om uppgiftsskyldighet.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Genom lagen upphävs lagen

(1994:308) om bostadstillägg till pensionärer.

2. Bestämmelserna i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer gäller

fortfarande för bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet.

3. Den som är berättigad till bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer vid utgången av år 2002 skall ha rätt att

fortsätta att få bostadstillägget utbetalt även om sådan rätt inte finns enligt

den nya lagen, dock längst till och med juni 2003. Detta gäller dock endast så

länge den försäkrade uppbär sådan förmån som berättigar till bostadstillägg

enligt bestämmelserna i den gamla lagen eller motsvarande förmån. Vad nu sagts

skall även gälla särskilt bostadstillägg.

4. Bostadstillägget får under den tid som avses i punkten 3 betalas ut med samma

 belopp som betalades ut till den försäkrade för december 2002. Om förhållandena

 ändras av sådan anledning som anges i 26 § eller om bostadstillägget skall

omprövas av någon annan anledning under tiden den 1 januari-30 juni 2003, skall

de nya bestämmelserna tillämpas. Bostadstillägget får dock inte dras in enbart

av den anledningen att bidragstagaren inte uppfyller kraven i de nya

bestämmelserna i 2 § för rätt till bostadstillägg.

5. För den som för december 2002 är berättigad till bostadstillägg enligt de

bestämmelser som gäller för gift pensionsberättigad, men vars make inte är

berättigad till bostadstillägg skall följande gälla. I stället för vad som anges

 i 9 § får bestämmelserna i 4 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer tillämpas. Detta gäller längst till och med månaden före den då

maken fyller 65 år eller dessförinnan börjar uppbära sådan förmån som enligt 2 §

 berättigar till bostadstillägg. Om de äldre bestämmelserna tillämpas skall inte

 sådant avdrag som avses i 19 § göras vid beräkning av makens

reduceringsinkomst. Om bostadstillägget har börjat utges helt enligt de nya

bestämmelserna, får inte de äldre bestämmelserna tillämpas därefter.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen (1998:708)

 om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär

folkpension

Härigenom föreskrivs att punkten 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna

 till lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i

vissa fall då make uppbär folkpension i stället för dess lydelse enligt lagen

(2000:781) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser gäller dock

fortfarande för hustrutillägg som avser tid före upphörandet av lagen.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser gäller dock

fortfarande för hustrutillägg som avser tid före upphörandet av lagen. För tiden

 den 1 januari-30 juni 2003 gäller punkterna 3 och 4 i övergångsbestämmelserna

till lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. på motsvarande

sätt.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen

(1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension

Härigenom föreskrivs i fråga om ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till

 lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa

fall då make uppbär folkpension

dels att punkten 3 skall ha följande lydelse,

dels att det skall införas en ny punkt, punkt 4, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3. Vid tillämpning av lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt

bostadstillägg till folkpension för hustrutillägg till kvinna vars make uppbär

ålderspension skall

a) vad som gäller för folkpension i form av ålderspension enligt 1 § första

stycket och 5 § första stycket femte meningen i stället gälla ålderspension

enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension

enligt lagen (1998:702) om garantipension,

b) hustrutillägg enligt 1 § andra stycket, för år räknat motsvara 1,67 gånger

prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, om inte

 annat följer av vad som föreskrivs i 1 § tredje stycket eller 4 §,

c) vad som gäller för folkpension i form av ålderspension enligt 1 § tredje

stycket i stället gälla den andel av oavkortad garantipension som mannen enligt

3 kap. 6 § lagen (1998:702) om garantipension är berättigad till eller skulle

vara berättigad till om förutsättningarna för rätt till garantipension hade

förelegat,

d) vad som gäller för folkpension och tilläggspension enligt 5 § första stycket

andra meningen i stället gälla pension enligt lagen om inkomstgrundad

ålderspension och garantipension enligt lagen om garantipension till den del

sådan pension sammanlagt inte uppgår till 1,9 gånger prisbasbeloppet enligt 1

kap. 6 § lagen om allmän försäkring eller om dessa pensionsförmåner utges med

viss andel, motsvarande andel av 1,9 gånger samma prisbasbelopp,

a) vad som gäller för folkpension i form av ålderspension enligt 1 § första

stycket i stället gälla ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension eller garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension,

b) hustrutillägg enligt 1 § andra stycket, för år räknat motsvara 1,67 gånger

prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, om inte

 annat följer av vad som föreskrivs i 1 § tredje stycket eller 4 §. Vid

tillämpningen av 4 § första stycket skall hustrutillägget minskas med 60 procent

 av den pensionsberättigades reduceringsinkomst enligt punkten d,

c) vad som gäller för folkpension i form av ålderspension enligt 1 § tredje

stycket i stället gälla den andel av oavkortad garantipension som mannen enligt

4 kap. 6 § lagen (1998:702) om garantipension är berättigad till eller skulle

vara berättigad till om förutsättningarna för rätt till garantipension hade

förelegat,

d) vid beräkning av hustrutillägg i stället för vad som anges som årsinkomst i 5

 § gälla vad som föreskrivs i 12-19 §§ lagen (2001:000) om bostadstillägg till

pensionärer m.fl.,

e) vad som gäller för tilläggspension enligt 6 § andra stycket i stället gälla

pension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension enligt

 lagen om garantipension, samt

f) vad som gäller för folkpension i form av ålderspension enligt 13 § i stället

gälla garantipension enligt lagen om garantipension.

4. I stället för vad som anges i 4 § i den upphävda lagen (1994:309) om

hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension skall bestämmelserna i 5 §

 och 22-33 §§ lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

tillämpas på motsvarande sätt i fråga om hustrutillägg.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till

steriliserade i vissa fall

Härigenom föreskrivs att 3 a § lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade

 i vissa fall skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 2000/01:80

Föreslagen lydelse

3 a §

För den som har fått ersättning enligt denna lag skall tillgångar uppgående till

 ett belopp om etthundrasjuttiofemtusen (175 000) kr anses som förmögenhet och

inte beaktas vid tillämpning av

1. 5 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer,

1. 16 och 17 §§ lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.,

2. 5 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

3. 4 kap. 1 § och 8 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:000),

4. 26 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),

5. 19 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, samt

6. 16 § lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring.

Anmälan enligt 8 § första stycket lagen om bostadstillägg till pensionärer

behöver inte göras på grund av ersättning som har utgetts enligt denna lag.

4. 26 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), samt

5. 19 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

121 §

Rätt till bostadsbidrag har den som

1. har fyllt 18 år men inte 29 år och

2. bor i en bostad som han eller hon äger eller innehar med hyres- eller

bostadsrätt.

Bostadsbidrag enligt första stycket lämnas inte om sökanden eller dennes make

1. har barn som berättigar till bostadsbidrag till barnfamiljer eller

2. får bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer

 eller på grund av bestämmelserna om inkomstprövning inte får sådant tillägg.

2. får bostadstillägg enligt lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer

 m.fl. eller på grund av bestämmelserna om inkomstprövning inte får sådant

tillägg.

Har sökandens make fyllt 29 år lämnas inte bostadsbidrag enligt första stycket.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser tillämpas

fortfarande beträffande bostadsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i

socialförsäkringslagen (1999:799)

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 § socialförsäkringslagen (1999:799) i stället

för dess lydelse enligt lagen (2001:000) om ändring i nämnda lag skall ha

följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 2000/01:96

Föreslagen lydelse

3 kap.

2 §

Den som är bosatt i Sverige omfattas även av

1. lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,

3. lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag,

4. lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade,

5. lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn,

6. lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till ålderspension för långvarig

 vård av sjukt eller handikappat barn,

7. lagen (1993:389) om assistansersättning,

8. lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

9. lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer,

9. lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.,

10. lagen (1996:1030) om underhållsstöd,

11. lagen (1998:702) om garantipension,

12. lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, och

13. lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn i

fråga om

- garantipension till omställningspension och änkepension,

- efterlevandestöd till barn, och

- pension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 samma lag eller enligt 4 § andra

stycket 2 eller 6 § tredje stycket 2 lagen (2000:462) om införande av lagen om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, beräknad i förhållande till

det antal år som har tillgodoräknats som bosättningstid i Sverige.

2.7 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 10 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

10 §

Följande bidrag är skattefria:

- bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

- bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer, och

- bostadstillägg enligt lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer

m.fl., och

 - kommunalt bostadstillägg till handikappade.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser tillämpas

fortfarande beträffande bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet.

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702)

 om garantipension

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:702) om garantipension

dels att 2 kap. 6 § och 6 kap. 6 § lagen i stället för deras lydelse enligt

lagen (2000:798) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen (2000:798) om ändring i nämnda

 lag skall införas en ny punkt, punkt 7, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

6 §

Med tjänstepension enligt 4 § 2 och 4 avses dels pension som betalas ut på grund

 av sådan tjänstepensionsförsäkring som avses i 58 kap. 7 § inkomstskattelagen

(1999:1229), dels pension som betalas ut på grund av tidigare tjänst på annat

sätt än genom försäkring.

Tjänstepension skall i underlaget enligt 4 § ingå med ett belopp som motsvarar

den årliga pensionen beräknad efter den tjänstepension som avser december månad

föregående år. Upphör eller tillkommer därefter en tjänstepension, skall

beräkningsunderlagets belopp för tjänstepension justeras på motsvarande sätt.

Detsamma gäller om en tjänstepension ändras på grund av att en annan

beräkningsgrund skall tillämpas.

Tjänstepension skall i underlaget enligt 4 § ingå med det belopp som framgår av

taxeringen året före det år garantipensionen avser. Tillkommer därefter en

tjänstepension till efterlevande skall beräkningsunderlagets belopp för

tjänstepension justeras med hänsyn till den tillkommande pensionen från och med

månaden efter den då försäkringskassan fick kännedom om den pensionen. Detsamma

skall gälla när en tjänstepension tillkommer i samband med att ålderspension

enligt denna lag beviljas. Detta belopp skall, om inte tredje stycket skall

tillämpas, ingå i beräkningsunderlaget till dess uppgifterna vid taxeringen

avser tjänstepensionen för helt år.

Upphör eller minskar tjänstepensionen skall beräkningsunderlagets belopp för

tjänstepension efter anmälan av den pensionsberättigade justeras från och med

den månad då försäkringskassan fick kännedom om ändringen.

6 kap.

6 §

Den som är född år 1937 eller tidigare och som uppbär sådan tjänstepension som

avses i 2 kap. 6 § skall varje år, senast vid den tidpunkt som regeringen

föreskriver, lämna uppgift om tjänstepensionens storlek för december månad. Om

tjänstepensionsbeloppet för december inte är känt när uppgiften skall lämnas,

skall det i stället anges vad tjänstepensionen med hänsyn till den senaste

utbetalningen och övriga omständigheter kan beräknas komma att uppgå till för

nämnda månad. Upphör eller tillkommer en tjänstepension efter att en uppgift

har lämnats enligt första stycket, skall en ny uppgift lämnas. Detsamma gäller

om en tjänstepension ändras på grund av att beräkning görs efter en annan

beräkningsgrund. Uppgiften skall i dessa fall avse pensionens årliga belopp. Den

 nya uppgiften skall lämnas inom fjorton dagar efter det att pensionstagaren

fick kännedom om förändringen.

Den som är född år 1937 eller tidigare skall på begäran lämna den allmänna

försäkringskassan uppgift om tjänstepensionens storlek.

7. För år 2003 skall tjänstepension för den som är född år 1936 eller 1937 ingå

i underlaget enligt 2 kap. 4 § med ett belopp som motsvarar den årliga pensionen

 beräknad efter den tjänstepension som avser oktober månad 2002 eller, om någon

tjänstepension inte utgetts för denna månad, beräknad efter tjänstepensionen den

 första månaden sådan utgetts. För den som är född år 1937 skall detta belopp

även gälla för år 2004. Vid tillämpning av denna punkt skall även 2 kap. 6 §

tredje stycket gälla.

3 Ärendet och dess beredning

Från och med den 1 januari 2001 har det reformerade ålderspensionssystemet trätt

 i kraft. Till och med utgången av 2002 kommer dock utbetalning att fortsätta

att ske från det tidigare ålderspensionssystemet. Garantipensionen, som utgör en

 del av grundskyddet i det reformerade ålderspensionssystemet, kommer inte

heller att kunna utges förrän tidigast 2003. Reformeringen medför nya principer

för beräkningen av ålderspensionsförmånerna. Detta har medfört ett reformerings-

 och anpassningsbehov även av de andra typerna av allmänna pensionsförmåner och

av tilläggsförmånerna till de nuvarande pensionsförmånerna. En av dessa förmåner

 är bostadstillägget till pensionärer som syftar till att ge förutsättning för

pensionärer med låga inkomster att ha tillgång till en bostad av god kvalitet.

De nuvarande bestämmelserna om bostadstillägg till pensionärer (BTP) finns i

lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer (BTPL) och i föreskrifter

som meddelats av Riksförsäkringsverket (RFV). BTP kan betalas ut till den som

uppbär ålderspension fr.o.m. 65 års ålder, sjukbidrag/förtidspension,

omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension,

 änkepension och hustrutillägg enligt övergångsbestämmelser samt pension enligt

lagstiftning i en stat som ingår i Europeiska unionen (EU) eller Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet (EES). Enligt de nu gällande bestämmelserna är BTP,

liksom hustrutillägget, en helt inkomstprövad tilläggsförmån till allmän

pension. BTP är, i princip, en individinriktad förmån, som tillsammans med

folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag för pensionärer utgör

det grundläggande skyddet i det hittillsvarande allmänna pensionssystemet.

Genom beslut den 18 december 1997 bemyndigade regeringen det statsråd som hade

till uppgift att föredra ärenden rörande allmän försäkring med vissa undantag

att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av systemet

för inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer m.m. Utredningen, som

antog namnet BTP-utredningen (S 1997:25), överlämnade i april 1999 betänkandet

Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer (SOU 1999:52).

Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i

bilaga 1. Remissyttrandena samt en remissammanställning finns tillgängliga i

Socialdepartementet (S 1999/4403/SF).

Som en komplettering till BTP-utredningens förslag i betänkandet SOU 1999:52

lämnades i departementspromemoriorna Sjukersättning i stället för förtidspension

 - Ersättning och ålderspensionsrätt vid långvarig eller varaktig medicinskt

grundad nedsättning av arbetsförmågan (Ds 2000:39) och Aktivitetsersättning -

Nytt försäkringsstöd för unga med långvarig medicinskt grundad nedsättning av

arbetsförmågan (Ds 2000:40) förslag till principer för det framtida

bostadstillägget till de allmänna sjukförsäkringsförmånerna i form av

aktivitets- och sjukersättning som i samma promemorior föreslogs ersätta

nuvarande förtidspensionsförmåner. Förslag om regler för aktivitets- och

sjukersättning har sedan lämnats i regeringens proposition Sjukersättning och

aktivitetsersättning i stället för förtidspension (prop. 2000/01:96). I

propositionen lämnades emellertid inga förslag när det gäller bostadstillägg

till dessa förmåner. De båda nämnda departementspromemoriorna har

remissbehandlats. Remissammanställningar finns tillgängliga i

Socialdepartementet (S2000/4480/SF och S2000/4481/SF). För att inte onödigt

tynga framställningen presenteras i fortsättningen i denna proposition de

föreslagna förmånerna sjukersättning och aktivitetsersättning som om förslagen i

 prop. 2000/01:96 antagits av riksdagen.

Utredningen (S 1996:06) för översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- och

socialförsäkringssystemen (IBIS-utredningen) har också lämnat förslag i fråga om

 beräkningen av bostadstillägg i sitt betänkande Samordnat inkomstbegrepp för

bostadsstöden och nya kvalifikationsregler för rätt till sjukpenninggrundad

inkomst (SOU 1997:85). Även detta betänkande har utgjort underlag vid

beredningen av de i denna proposition lämnade förslagen. Betänkandet har

remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i Socialdepartementet

(S1997/4928/SF).

Sedan BTP-utredningen presenterat sitt betänkande har Utredningen om

socialförsäkringsförmåner vid institutionsvistelse i november 2000 och

Familjeutredningen den 28 februari i år överlämnat sina slutbetänkanden Pension

på institution (SOU 2000:112) respektive Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24). I

betänkandena lämnas inga förslag avseende BTP, men väl principiella bedömningar

om dels vad som skall gälla för rätt till bostadstillägg för den som avtjänar

straff, dels hur bostadsbidraget skulle kunna konstrueras i framtiden.

Vid beredningsarbetet inom Socialdepartementet med Ö-garpsutredningens

betänkande Garantipension och Bosättningstillägg för personer födda år 1937

eller tidigare (SOU 1999:17) konstaterades att remissinstanserna riktat skarp

kritik mot Ö-garpsutredningens förslag att den pensionsberättigade själv skulle

lämna uppgifter om t.ex. tjänstepensioner som skall ingå i beräkningsunderlaget

för garantipensionen för personer födda år 1937 eller tidigare. Kritiken gick i

huvudsak ut på att uppgiftsskyldigheten i många fall skulle komma att gälla

äldre personer som kan ha svårt att lämna de önskade uppgifterna och att det kan

 medföra ett betydande merarbete för de allmänna försäkringskassorna att vid

omläggningen hantera uppgifter från ett stort antal personer. Remissinstanserna

pekade därvid på möjligheten att i stället inhämta uppgifter om tjänstepensioner

 direkt från utbetalaren. Mot denna bakgrund utarbetades det inom

Socialdepartementet ett förslag om att uppgifter om tjänstepensioner skall

lämnas av tjänstepensionsutbetalaren.

Nämnda förslag presenterades i Promemoria om särskild uppgiftsskyldighet

angående tjänstepensioner (S2000/2244/SF) jämte ett tillägg till den nyss nämnda

 promemorian. Promemorian respektive tillägget presenterades i skriftlig form

den 27 mars respektive den 3 april 2000. Promemorian jämte tillägg

remissbehandlades. Remissyttrandena samt remissammanställning finns tillgängliga

 i Socialdepartementet (S2000/2718/SF).

Beredningsarbetet med Ö-garpsutredningens betänkande och den nämnda

promemoriorna jämte tillägg mynnade ut i propositionen Garantipension för

personer födda år 1937 eller tidigare (prop. 1999/2000:127). I propositionen

konstaterades att frågan om på vilket sätt uppgifter om tjänstepension för

personer födda år 1937 eller tidigare skulle hämtas in behövde beredas

ytterligare. Till följd härav lämnades i propositionen inte något förslag om

uppgiftslämnandet avseende tjänstepensionerna.

I juni 2000 gav regeringen Riksförsäkringsverket (RFV) i uppdrag att i samråd

med Statskontoret bl.a. ta fram förslag till hur uppgift om tjänstepension för

personer födda 1937 eller tidigare skulle kunna hämtas in. RFV redovisade

uppdraget den 14 december 2000 i rapporten Hantering av tjänstepensioner vid

beräkning av garantipension till äldre ålderspensionärer (Dnr S2000/8418/SF). I

rapporten redogjordes för olika alternativ för att hämta in uppgifter om

tjänstepensioner samt en analys avseende vilka konsekvenser de olika

alternativen medförde.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 26 april 2001 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 2. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Vi har i

denna proposition i allt väsentligt följt Lagrådets förslag till justeringar.

Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts av lagtexten. Lagrådets

synpunkter behandlas under respektive paragraf i författningskommentaren och i

avsnitt 8.6 och 11.1.

4 Gällande bestämmelser om statligt bostadsstöd, m.m.

4.1 Inledning

Det finns i dag två huvudtyper av statligt bostadsstöd. Den ena typen är ett

individinriktat bostadsstöd i form av bostadstillägg till pensionärer (BTP). Den

 andra typen är ett hushållsinriktat bostadsstöd kallat bostadsbidrag (BOB).

Båda typerna av bostadsstöd är inkomstprövade. Därutöver finns även ett statligt

 bostadsstöd som, under vissa förutsättningar, utges i form av bostadsbidrag

till personer som fullgör totalförsvarsplikt enligt lagen (1994:1809) om

totalförsvarsplikt. Detta bostadsstöd kommer inte att behandlas i det följande.

I detta avsnitt ges en kortfattad sammanfattning av BTP- och BOB-systemen samt

en översiktlig sammanfattning av IBIS-utredningens betänkande Förmån efter

inkomst - Samordnat inkomstbegrepp för bostadsstöden och nya

kvalifikationsregler för rätt till sjukpenninggrundad inkomst (SOU 1997:85).

4.2 Bostadstilläggssystemet (BTP-systemet)

4.2.1 Bakgrund

När det kommunala bostadstillägget (KBT) 1995 ersattes av bostadstillägg till

pensionärer (BTP) hade kommunala bostadstillägg funnits i drygt 40 år. Kommunala

 bostadstillägg tillkom när det allmänna pensionssystemet byggdes upp. Det blev

därmed en del av det grundläggande skyddet för folkpensionärer och var således

en del av det allmänna pensionssystemet.

I samband med att folkpensionerna förbättrades 1948 höjdes också de maximala

pensionsbeloppen genom att ett särskilt kommunalt bostadstillägg, (KBT),

tillskapades, vilket skulle kunna betalas ut utöver de generella

bostadstilläggen. Under de följande decennierna gjordes väsentliga förändringar

i KBT-systemet för att förbättra och utjämna strukturen på förmånerna och göra

dem följsamma till kostnadsutvecklingen.

KBT blev för många pensionärer ett väsentligt tillskott till pensionen. Eftersom

 folkpensionen och pensionstillskottet inte var tillräckliga för att täcka

levnadsomkostnaderna och en normal hyra ansågs det lämpligast att se

bostadsstödet som en del av det allmänna pensionssystemet för vilket staten har

ett helhetsansvar. Det ansågs då inte acceptabelt att det allmänna

pensionssystemet gav olika utfall beroende på var i Sverige man bodde. Av denna

anledning föreslog regeringen i propositionen Bostadstillägg till pensionärer

(prop. 1993/94:173) att staten borde ta ansvaret för bostadsstödet och föreslog

att KBT skulle ersättas av BTP. Förslaget som godtogs av riksdagen trädde i

kraft 1995.

Utgångspunkten för BTP-systemet är att, oberoende av bostadsort, ge pensionären

möjlighet att efterfråga och bibehålla en bostad med tillfredsställande standard

 också i nyproduktion.

4.2.2 Närmare om bostadstillägg

Bostadstillägg till pensionärer (BTP) är ett inkomstprövat tillägg till vissa

pensionsförmåner. Bostadstilläggets storlek påverkas av bostadskostnaden och

inkomsten.

Bostadstillägg kan betalas ut till den som är bosatt i Sverige och har en

pensionsförmån i form av ålderspension fr.o.m. 65 års ålder,

förtidspension/sjukbidrag, änkepension enligt övergångsbestämmelser,

omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension

eller hustrutillägg enligt övergångsbestämmelser. Även den som har en pension

från ett annat land inom Europeiska unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska

samarbetsområdet (EES) kan få BTP. Den som gör tidigt uttag av ålderspension har

 dock inte på grund av denna rätt till BTP. Däremot har en person med vilande

förtidspension rätt till BTP under det första året pensionen är vilande.

Det finns två huvudformer av statligt bostadstillägg: bostadstillägg till

pensionärer (BTP) och särskilt bostadstillägg till pensionärer (SBTP). Båda

formerna av bostadstillägg är skattefria. En person som har rätt till vilande

förtidspension har inte rätt till SBTP. Varje enskild kommun har dessutom

möjlighet att betala ut ett kommunalt kompletteringsbelopp (KKB) till BTP. Denna

 möjlighet upphör dock fr.o.m. år 2003.

Fr.o.m. den 1 januari 2001 utgör BTP maximalt 90 procent av den del av

bostadskostnaden som inte överstiger 4 500 kronor per månad. Det högsta

bostadstillägg som kan betalas ut är alltså 4 050 kronor i månaden. Pensionär

som bor i tvåbäddsrum i särskild boendeform får tillgodoräkna sig en

bostadskostnad om högst 2 000 kronor i månaden.

BTP kan endast beviljas för permanentbostad i Sverige.

4.2.3 Beräkning av boendekostnad

Bestämmelserna för beräkning av den del av boendekostnaden som grundar rätt till

 bostadstillägg till pensionärer (BTP) ges i Riksförsäkringsverkets föreskrifter

 (RFFS 1998:9) om beräkning av bostadskostnad. Beräkningsreglerna är olika

beroende på vilken boendeform som är aktuell för den sökande.

4.2.4 Beräkningsunderlaget, m.m.

Beräkningen av hur inkomsten påverkar bostadstillägget till pensionärer (BTP)

sker enligt särskilda regler. Mot bakgrund av den faktiska bostadskostnaden

beräknas högsta möjliga bostadstillägg för den som ansöker om bidrag. Från detta

 belopp görs avdrag beroende på hur hög inkomsten är. Vad som blir över är det

bostadstillägg som skall betalas ut.

De nuvarande inkomstprövningsreglerna är detaljerade och innebär i princip att

alla inkomster, som inte nämns som undantag i lagen (1994:308) om bostadstillägg

 till pensionärer (BTPL), ingår i inkomstunderlaget för BTP. De undantag som

finns inskrivna i BTPL är i princip skattefria inkomster som t.ex. barnbidrag

och socialbidrag. När det gäller förmögenhet, beräknas en schablonmässig

avkastning om fem procent som läggs till övriga inkomster. För den del av

tillgångarna som - efter avdrag för skulder - överstiger 75 000 kronor för

ensamstående och 120 000 kronor för makar gemensamt räknas ytterligare tio

procent som inkomst. Privatbostadsfastighet som pensionären bebor eller

avkastning av sådan fastighet skall inte tas upp som tillgång. Däremot skall

privatbostadsfastighet som pensionären inte bebor tas upp som tillgång vid

förmögenhetsberäkningen med taxeringsvärdet.

4.2.5 Särskilt bostadstillägg till pensionärer

Särskilt bostadstillägg till pensionärer (SBTP) betalas ut till den som har BTP.

 Som framgått tidigare är SBTP, liksom BTP, inkomstprövat. Förmånen betalas ut i

 de fall den förmånsberättigades inkomst, efter avdrag för skälig boendekostnad,

 understiger skälig levnadsnivå. Som skälig levnadsnivå för år 2001 räknas 47

749 kronor för ogift och 40 000 kronor för den som är gift. Följande inkomster

påverkar SBTP. Inkomster i form av folkpension, pensionstillskott och viss del

av tilläggspension, BTP och hälften av den årsinkomst som den allmänna

försäkringskassan har fastställt vid beräkningen av BTP.

Det krävs ingen särskild ansökan för SBTP. Den allmänna försäkringskassan räknar

 ut SBTP för den som har BTP.

4.2.6 Kommunalt kompletteringsbelopp

Under 1995-2002 kan varje enskild kommun besluta att betala ut ett

kompletterande belopp (KKB) till BTP. Beloppet betalas ut tillsammans med BTP

och någon särskild ansökan behövs inte från den förmånsberättigades sida.

Eftersom förmånen är ett frivilligt åtagande från kommunens sida bestämmer varje

 enskild kommun dels ersättningsnivån, dels vem som skall vara berättigad till

förmånen.

4.3 Bostadsbidragssystemet (BOB-systemet)

4.3.1 Bakgrund

Bostadsbidraget har vuxit fram genom en serie reformer. Dess uppgift är att ge

ekonomiskt svaga hushåll möjligheter att hålla sig med goda och tillräckligt

rymliga bostäder. Bidraget ingår vidare som en viktig del i det ekonomiska

familjestödet, som främst syftar till att ge en ekonomisk grundtrygghet för

barnfamiljer under den period de har stor försörjningsbörda. Familjer med barn

är generellt sett unga och har ofta låga inkomster. Bostadsbidragen omfördelar

resurser från de familjer som inte har barn till de familjer som har barn. Genom

 att bostadsbidragsförmånen är inkomstprövad gynnar förmånen särskilt de hushåll

 som har de lägsta inkomsterna. En stor del av dessa hushåll består av en

ensamstående förälder med barn.

4.3.2 Närmare om bostadsbidraget

Barnfamiljer och ungdomar, som fyllt 18 år men inte 29 år, kan få bostadsbidrag.

 Hur stort bidrag som kan erhållas beror bl.a. av hur många personer hushållet

består av, hushållets inkomst och bostadskostnaden.

Bostadsbidraget består av två delar, dels ett bidrag för bostadskostnader, dels

ett särskilt bidrag för hemmavarande barn. Barnfamiljer med hemmavarande barn

kan få bidraget för bostadskostnader och det särskilda bidraget för barnen.

Barnfamiljer med enbart barn som tidvis bor i hushållet (umgängesbarn) kan bara

få bidraget för bostadskostnader. Ungdomar som fyllt 18 men inte 29 år utan barn

 kan få bidrag för bostadskostnaden.

Bostadsbidraget är preliminärt och betalas ut varje månad. Det preliminära

bostadsbidraget bestäms efter den inkomst som uppskattningsvis beräknas utges

under hela kalenderåret. Bostadsbidrag kan beviljas tidigast från och med

ansökningsmånaden och längst tolv månader. Det slutliga bostadsbidraget bestäms

i efterhand när inkomsttaxeringen för året är klar. Då jämförs det preliminära

och det slutliga bidraget. Det slutliga bidraget beräknas på den taxerade

inkomsten.

För att få bostadsbidrag skall man vara bosatt i Sverige och i regel skall man

också vara folkbokförd i den bostad som bidragsansökan avser.

Makar som lever tillsammans skall ansöka om bostadsbidrag gemensamt. Den som är

gift eller lever i ett registrerat partnerskap, men söker om bostadsbidrag som

ensamstående, måste styrka att han eller hon inte lever tillsammans med make

eller sin registrerade partner.

Barnfamiljer delas in i två grupper, nämligen barnfamiljer med hemmavarande barn

 och barnfamiljer med barn som tidvis bor hemma. Barn får räknas in i hushållet

till och med den månad då barnet fyller 18 år. Barn över 18 år räknas in i

hushållet om han eller hon har studiehjälp eller förlängt barnbidrag.

4.3.3 Beräkning av boendekostnad

Bestämmelserna för beräkning av de boendekostnader som grundar rätt till

bostadsbidrag ges i Riksförsäkringsverkets föreskrifter (RFFS 1998:9) om

beräkning av bostadskostnad.

4.3.4 Beräkningsunderlaget, m.m.

Den inkomst som används för beräkning av bostadsbidraget kallas bidragsgrundande

 inkomst. Den motsvarar summan av inkomst av tjänst, inkomst av

näringsverksamhet, inkomst av kapital och vissa övriga inkomster.

Preliminärt bostadsbidrag beräknas efter en uppskattad inkomst för ett

kalenderår. Det är således i princip den inkomst som tas upp i den allmänna

självdeklarationen, med vissa tillägg och avdrag, som utgör den bidragsgrundande

 inkomsten.

Bidrag för bostadskostnaderna är en viss procent av bostadskostnaden mellan en

nedre och en övre gräns. Den som har hemmavarande barn har också rätt till

särskilt bidrag för barnen. Storleken på bidraget beror på antalet hemmavarande

barn och är oberoende av hushållets bostadskostnad.

Bostadsbidraget är, som nämnts, inkomstprövat. Det gäller både bidraget för

bostadskostnader och det särskilda bidraget för hemmavarande barn.

4.4 Samordning av bostadstillägg till pensionärer och bostadsbidrag

Enligt gällande bestämmelser i lagen (1993:737) om bostadsbidrag (BOBL) och

lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer (BTPL) samt

Riksförsäkringsverkets föreskrifter (RFFS 1998:9) om beräkning av bostadskostnad

 kan en person med barn beviljas såväl bostadsbidrag som BTP. En samordning sker

 mellan de båda förmånerna på sådant sätt att den beräknade bostadskostnaden som

 ligger till grund för BTP minskas med det preliminära bostadsbidraget.

I detta sammanhang kan anmärkas att ungdomar utan barn inte kan få bostadsbidrag

 om de uppbär BTP. Detsamma gäller om BTP inte betalas ut på grund av

bestämmelserna om inkomstprövning av BTP. En pensionär som inte sökt BTP, har

dock möjlighet att få bostadsbidrag oberoende av möjligheterna att få BTP.

4.5 Sammanfattande jämförelser

Genom den lämnade redogörelsen ovan framgår att de två statliga huvudsystemen

för bostadsstöd, dvs. systemet för bostadstillägg till pensionärer respektive

systemet för bostadsbidrag, båda syftar till att tillgodose de

förmånsberättigades behov av en tillfredsställande bostad. Dock är de båda

systemen uppbyggda utifrån olika principiella grunder och har tillskapats för

att tillgodose olika kategorier av personer. BTP är ett individinriktat

bostadsstöd av grundskyddskaraktär som utgör en del av det allmänna

pensionssystemet, medan bostadsbidraget är ett hushållsinriktat bostadsstöd av

högkostnadsskyddskaraktär. Således kan det hävdas att BTP-systemet är tillskapat

 för att tillvarata pensionärers behov av ett tillfredsställande boende, medan

bostadsbidragssystemet är tillskapat för att tillgodose motsvarande behov hos

yngre förvärvsarbetande hushåll.

4.6 Betänkandet SOU 1997:85

Som kommer att framgå i denna proposition avviker i vissa delar regeringens

förslag från de förslag som BTP-utredningen lämnat i sitt betänkande. Eftersom

BTP-utredningens förslag i vissa delar bygger på vad IBIS-utredningen i

betänkandet Förmån efter inkomst - Samordnat inkomstbegrepp för bostadsstöden

och nya kvalifikationsregler för rätt till sjukpenninggrundad inkomst (SOU

1997:85) angett om inkomstbegreppet i bidrags- och socialförsäkringssammanhang,

anser vi att det är lämpligt att även kortfattat redogöra för huvuddragen i

detta betänkande.

IBIS-utredningen ansåg det vara både angeläget och möjligt att samordna

bostadstilläggssystemet och bostadsbidragssystemet, eftersom det finns många

pensionärshushåll, främst bland förtidspensionärerna, som är berättigade till

bostadsstöd från båda systemen.

I betänkandet föreslogs att inkomstunderlaget för bostadstillägg till

pensionärer (BTP) skulle omfatta samma tidsrymd som inkomstunderlaget för

bostadsbidrag och att BTP skulle beräknas kalenderårsvis med en slutlig

avstämning mot taxerad inkomst för bidragsåret. Dock skulle, enligt förslaget,

pensionärer som endast har pensionsinkomst och ingen eller små kapitalinkomster

kunna erhålla BTP genom slutligt beslut vid beviljandet av BTP.

IBIS-utredningen föreslog att samordningen mellan de båda bostadsstödssystemen

vad gällde vilka inkomster som skall beaktas vid bestämmandet av BTP skulle

lösas genom att inkomster av tjänst, näringsverksamhet och kapital i princip

skulle beräknas enligt samma regler som inom bostadsbidragssystemet. Dock

föreslogs i betänkandet att ett särskilt förmögenhetstillägg skulle beräknas för

 pensionärer vid sidan om den faktiska kapitalinkomsten. Dessutom föreslog

IBIS-utredningen att det i bostadstilläggssystemet, liksom i

bostadsbidragssystemet, skulle föras in en s.k. generalklausul innebärande att

BTP inte skulle kunna beviljas om den enskilde på grund av ekonomiska resurser

uppenbart inte hade något behov av bidrag.

Slutligen föreslog IBIS-utredningen att fördelningen av bostadskostnaden skulle

ske på samma sätt oavsett om BTP-tagarens make uppbär pension eller inte, d.v.s.

 endast den del av bostadskostnaden som hänför sig till pensionären skulle

grunda rätt till BTP.

5 Allmänna överväganden

5.1 Principer för ett reformerat bostadstilläggssystem

Regeringens förslag: För personer bosatta i Sverige skall det även i framtiden

finnas ett allmänt bostadsstöd av samma karaktär som det nuvarande

bostadstillägget till pensionärer. I likhet med det nuvarande bostadstillägget

skall det framtida bostadstillägget omfattas av bestämmelserna i

socialförsäkringslagen (1999:799). Det framtida bostadstillägget skall, liksom

det nuvarande bostadstillägget, beräknas och fastställas slutligt direkt vid

beviljandet.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog att bostadstillägget skulle beräknas

slutligt direkt vid beviljandet för de förmånstagare som, utöver sådan pension

som är bestämd för året, har högst 10 000 kronor per år i inkomster från tjänst

och näringsverksamhet samt högst 150 000 kronor i nettoförmögenhet. För övriga

förmånsberättigade föreslog utredningen att bostadstillägget skulle beräknas

preliminärt med en slutlig avstämning mot taxerad inkomst. Utredningen föreslog

även att bostadstillägget årligen skulle prövas om för samtliga förmånstagare.

Remissinstanserna: Ett stort antal remissinstanser har yttrat sig över

utredningens förslag såvitt avser slutlig respektive preliminär beräkning av

bostadstillägget vid beviljandet. Flera av dessa remissinstanser är i och för

sig positivt inställda till utredningens principiella uppfattning att preliminär

 beräkning av bostadstillägget skall ske och att bostadstillägget sedan skall

stämmas av mot taxerad inkomst. Dock är det endast någon enstaka remissinstans

som helt tillstyrker utredningens förslag. Det är även flera remissinstanser som

 i olika grad och med varierande skäl uttryckt tveksamhet till det föreslagna

systemet med preliminära och slutligt fastställda bostadstillägg. Vissa av dessa

 remissinstanser avstyrker förslaget.

Skälen för regeringens förslag

Behovet av en reformering av bostadstilläggssystemet

Eftersom det är angeläget att grundtrygghetsprincipen för den enskilde alltjämt

upprätthålls även i det reformerade ålderspensionssystemet, och i det anpassade

efterlevandepensionssystemet, skall det även fortsättningsvis finnas ett

grundskydd för personer som av olika skäl inte har rätt till någon

inkomstrelaterad allmän pension. Även inom aktivitets- eller

sjukersättningssystemet skall det finnas ett grundskydd.

Det nuvarande regelverket för bostadstillägg till pensionärer (BTP) är en del av

 pensionssystemet och bostadstillägget är dessutom en beståndsdel av det

grundläggande skyddet för pensionärer.

I det reformerade ålderspensionssystemet ersätts det nuvarande grundskyddet i

form av folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget för

pensionärer av en utfyllnadsförmån i form av garantipension till den

inkomstrelaterade pensionen. Garantipensionens basnivå har bestämts utifrån att

det även i framtiden skall finnas ett allmänt bostadsstöd till pensionärer. De

anpassade efterlevandepensionsbestämmelserna, och de nya bestämmelserna om

aktivitets- och sjukersättning liknar i stora delar

garantipensionskonstruktionen inom den reformerade ålderspensioneringen.

Mot bakgrund av vad som nyss anförts anser regeringen det vara rimligt att det

jämte pensionsförmånerna och de nya aktivitets- och sjukersättningsförmånerna

skall kunna utges någon form av bostadsstöd.

Grundskyddet inom det reformerade ålderspensionssystemet, och inom det anpassade

 efterlevandepensionssystemet består av en garantipension som utgör utfyllnad

till den inkomstrelaterade pensionen. Eftersom det särskilda grundavdraget för

pensionär vid beskattning för framtiden avskaffas, kommer den beskattade

garantipensionen att utges från en högre bruttonivå än vad som gällt för

folkpensions- och pensionstillskottsförmånen. Vad som nu anförts skall gälla

även för aktivitets- och sjukersättningsförmånen.

Det nuvarande bostadstillägget, vilket framgått i avsnitt 4, beräknas utifrån

bruttopension. Eftersom de nya bestämmelserna innebär att pension och

aktivitets- eller sjukersättning kommer att betalas ut från betydligt högre

bruttonivåer än de nuvarande pensionsförmånerna, kan inte det nuvarande

bostadstilläggssystemet användas i framtiden. Systemet måste därför göras om.

Innan ett nytt system presenteras, måste dock ställning tas till om det även i

framtiden skall finnas ett individinriktat grundskyddssystem som motsvarar det

nuvarande BTP-systemet.

Val av inriktning

BTP och bostadsbidraget har, som framgått i avsnitt 4, som gemensamt syfte att

ge ekonomiska möjligheter för vissa grupper att ha en god bostad. Trots detta

föreligger det skillnader mellan systemen. Det hushållsinriktade bostadsstödet,

dvs. bostadsbidraget, är ett högkostnadsskydd och det individinriktade

bostadsstödet, dvs. BTP, är en del av det grundläggande skyddet inom den

allmänna pensioneringen.

Reformeringen av ålderspensionssystemet och anpassningen av

efterlevandepensionssystemet samt de nya bestämmelserna om aktivitets- och

sjukersättning innebär bl.a. en förändrad syn på syftet och funktionen av vissa

av de nuvarande enskilda pensionsförmånerna. Som exempel på detta kan nämnas

omställningspension. Denna pensionsform föreslås i framtiden på ett mer renodlat

 sätt ses som en kompletterande inkomst i stället för en huvudsaklig

inkomstkälla för den enskilde förmånstagaren. Även änkepension som kommer att

beviljas kvinnor födda 1945 eller senare på grund av dödsfall efter utgången av

2002 kan ses som ett komplement till förvärvsinkomst snarare än som en

huvudsaklig inkomstkälla.

Denna förändrade syn på vissa av de nuvarande pensionsförmånerna kan föranleda

ett ifrågasättande av om det även i framtiden bör finnas ett grundskyddsinriktat

 bostadsstöd liknande det nuvarande bostadstillägget. Emellertid innebär inte

samtliga gjorda och föreslagna ändringar att det avseende alla nuvarande

pensionsförmåner kan ifrågasättas om det även i framtiden skall finnas ett

grundskyddsinriktat bostadsstöd. Detta gäller t.ex. ålderspensionen där starka

skäl talar för att det även i framtiden bör finnas ett individinriktat allmänt

bostadsstöd av samma karaktär som dagens BTP.

Det framtida statliga bostadsstödet kan konstrueras utifrån tre olika

huvudalternativ.

Ett alternativ är att bibehålla ett individinriktat bostadsstöd som, liksom det

nuvarande bostadstillägget, kommer att vara en del av det grundläggande skyddet

till samtliga personer med allmän pension eller aktivitets- eller

sjukersättning. Samma krets av personer som i dag kan kvalificera sig för BTP

skulle kunna kvalificera sig för det framtida bostadstillägget oberoende av om

de uppbär allmän pension eller aktivitets- eller sjukersättning. Med andra ord

innebär detta alternativ i princip att det nuvarande BTP-systemet endast

anpassas till de nya pensionsbestämmelserna och de nya aktivitets- och

sjukersättningsbestämmelserna.

Ett annat alternativ är att pensionstagarna skall ha rätt till ett

individinriktat bostadsstöd av BTP-karaktär, medan personer som kommer att ha

rätt till aktivitets- eller sjukersättning endast skall ha rätt till ett

hushållsinriktat bostadsstöd av bostadsbidragskaraktär. Ett sådant alternativ

skulle således betyda att kretsen personer som skulle kunna kvalificera sig för

det framtida bostadstillägget skulle göras mindre än den personkrets som kan

kvalificera sig för bostadstillägg i det nuvarande BTP-systemet. Rätten till

bostadstillägg begränsas då till personer som uppbär allmän pensionsförmån.

Ett tredje alternativ är att konstruera ett individinriktat bostadsstöd med

grundskyddsinriktning till vilket personer som kommer att uppbära allmän pension

 eller aktivitets- eller sjukersättning som ett komplement till

förvärvsinkomster inte skall vara kvalificerade. Ett sådant system innebär

således även det en insnävning av den nuvarande BTP-förmånen. Insnävningen

bygger dock inte endast på den övergripande klassificeringen av förmånerna som

skall utges, utan på vilken materiell betydelse varje typ av förmån generellt

sett har för de olika kategorierna pensions- respektive aktivitets- eller

sjukersättningsberättigade.

Det sistnämnda alternativet, som tar sikte på ett individinriktat och allmänt

bostadsstödssystem av samma karaktär som det nuvarande BTP-systemet framstår som

 ett lämpligt val när det gäller att reformera och anpassa det nuvarande

BTP-systemet till de nya pensionsbestämmelserna och de nya aktivitets- och

sjukersättningsförmånerna. Alternativet innebär att personer, som av olika

anledningar har små förutsättningar att förändra sin ekonomiska situation och

till följd därav i princip permanent är beroende av allmän pensions- eller

sjukförsäkringsförmån för sin försörjning, kommer att vara kvalificerade för ett

 individinriktat grundskydd som motsvarar det nuvarande bostadstillägget.

Däremot kommer vissa personkategorier, som kommer att uppbära allmän

pensionsförmån mer som ett komplement till förvärvsinkomst, inte att vara

kvalificerade för ett individinriktat allmänt bostadsstöd av

grundskyddskaraktär. Regeringen återkommer i avsnitt 6 till dessa

personkategorier. Personer tillhöriga dessa personkategorier kommer i stället,

om de uppfyller förutsättningarna för sådan förmån, att vara kvalificerade för

bostadsbidrag. Ett framtida individinriktat bostadsstödssystem med en sådan

inriktning som den nyss beskrivna, kommer således att på ett naturligt sätt

komplettera pensions-, aktivitets- och sjukersättningsförmånerna när dessa

förmåner är avsedda att antingen utgöra förmånstagarnas huvudsakliga försörjning

 eller i väsentlig mån utgöra ett betydande permanent tillskott till

försörjningen för vissa personkategorier. Det är således regeringens uppfattning

 att det inte skall vara den övergripande klassificeringen av förmånen som skall

 vara avgörande för om förmånstagaren bör vara berättigad för det reformerade

bostadstillägget, utan vad ersättning såväl generellt sett som materiellt sett

är avsedd att utgöra ersättning för hos den enskilde förmånstagaren. Mot

bakgrund av det anförda föreslår vi att det även i framtiden skall finnas ett

individinriktat allmänt bostadsstöd av samma karaktär som det nuvarande

bostadstillägget. Regeringen återkommer i avsnitt 6 till vad detta innebär när

det gäller vilken krets personer som skall kunna kvalificera sig för det

framtida bostadstillägget.

Krav på bosättning, m.m.

I socialförsäkringslagen (1999:799) anges vem som omfattas av en

socialförsäkringsförmån som grundar sig på bosättning eller förvärvsarbete i

Sverige. Det nuvarande bostadstillägget är en socialförsäkringsförmån som utges

endast till den som är bosatt här. Vem som omfattas av bostadstillägget regleras

 därför i socialförsäkringslagen. Liksom det nuvarande bostadstillägget bör även

 det framtida bostadstillägget vara en socialförsäkringsförmån som utges endast

till den som är bosatt i Sverige. Regeringen föreslår således att det framtida

bostadstillägget skall utges till den som är bosatt i Sverige och att det

framtida bostadstillägget skall omfattas av bestämmelserna i

socialförsäkringslagen (1999:799).

Preliminärt eller slutligt beräknat bostadstillägg vid beviljandet

Det nuvarande bostadstillägget beviljas vid ansökan genom ett slutligt beslut.

Den enskilde bidragstagaren vet således vilket bostadstillägg som han eller hon

kontinuerligt kommer att vara berättigad till vid i princip oförändrade

ekonomiska och personliga förhållanden. Bostadstillägget betalas dessutom ut

tillsammans med övrig allmän pension. Vissa förändringar av ekonomisk eller

personlig karaktär som påverkar bostadstillägget åligger det den enskilde

förmånstagaren att anmäla, medan andra förändringar får den enskilde

förmånstagaren anmäla om han eller hon vill att de skall påverka

bostadstillägget. Fråga är om samma regler skall gälla för det reformerade

bostadstillägget.

Det kan hävdas att det reformerade bostadstillägget vid beviljandet bör meddelas

 genom preliminärt beslut om bostadstillägg som i efterhand stäms av mot taxerad

 inkomst. En sådan ordning skulle innebära att det framtida grundskyddsinriktade

 bostadsstödet skulle beviljas på ett liknande sätt som gäller för

bostadsbidrag. Det huvudsakliga skälet för att det reformerade bostadstillägget

skulle beviljas på sådant sätt är att det är en grundläggande rättvisefråga att

en inkomstprövning av en förmån på ett korrekt och likvärdigt sätt fångar upp

och värderar de olika inkomster som skall ingå i beräkningen, oavsett om de i

princip är fasta och lätt beräknade eller varierar och svåra att beräkna i

förväg.

Regeringen har, som framgått ovan, föreslagit att det framtida bostadstillägget,

 liksom det nuvarande bostadstillägget, skall vara en individinriktad

grundskyddsförmån. Detta innebär att bostadstillägget även i framtiden skall

vara en del av det grundläggande skyddet för personer som får pensionsersättning

 eller sjuk- eller aktivitetsersättning inte endast som ett komplement till

förvärvsinkomst.

Ett individinriktat bidrag av grundskyddskaraktär skall i princip endast utges

till personer som är i behov av förmånen för att klara sin huvudsakliga

försörjning och ett acceptabelt boende. Enligt regeringens uppfattning ligger

det mer eller mindre i sakens natur att det då skall bestämmas slutligen redan

vid beviljandet av förmånen. När det gäller sådana förmåner är det för den

enskilde förmånstagaren väsentligt att denne verkligen kan lita på att han eller

 hon får "behålla" det bostadstillägg som beslutats. Till det anförda kan även

tilläggas att enligt de nya pensionsbestämmelserna respektive aktivitets- och

sjukersättningsbestämmelserna skall dessa förmåner, till vilka det framtida

bostadstillägget skall utgöra ett kompletterande grundskydd i framtiden,

bestämmas slutligen vid beviljandet av respektive förmån. Regeringen föreslår

således att det framtida bostadstillägget, liksom det nuvarande

bostadstillägget, vid beviljande av förmånen skall meddelas genom slutligt

beslut.

Vad som nu anförts behöver dock inte betyda att beslut om bostadstillägg i

framtiden, till skillnad från vad som gäller i det nuvarande BTP-systemet, inte

kan begränsas att gälla för viss tid. Regeringen kommer i avsnitt 8.5 och 11.2

nedan att utveckla sina ståndpunkter beträffande denna fråga.

Motstridiga mål för inkomstprövningen av det reformerade bostadstillägget

Enligt regeringens uppfattning är det övergripande målet vid konstruktionen av

det reformerade bostadstilläggssystemet att inkomstprövningen av förmånen leder

till en rimlig fördelningsprofil, så att bidragstagare med låga inkomster kan

efterfråga en rimlig bostad. Vi anser att det nuvarande BTP-systemet på ett

tillfredsställande sätt uppfyller ett sådant mål. Utgångspunkten för förslaget

till det reformerade bostadstilläggssystemet är därför att den nuvarande

fördelningsprofilen och den nuvarande kostnadsramen för BTP-systemet skall vara

vägledande även för ett reformerat bostadstilläggssystem.

Utöver det övergripande målet finns, generellt sett, mer eller mindre outtalade

mål eller krav beträffande fördelningen av den aktuella grundskyddsförmånen och

därmed hur inkomstprövningen skall ske i ett reformerat bostadstilläggssystem.

Alla dessa mål kan inte uppfyllas samtidigt, eftersom de delvis är oförenliga.

Eftersom dessa mål inte är direkt uttalade, sker fokuseringen gärna på ett mål i

 taget. Detta riskerar att leda till för snäva slutsatser om åtgärder som bör

vidtagas, vilket i sin tur leder till att ett av målen uppfylls på bekostnad av

de andra målen. Vid konstruktionen av ett reformerat bostadstilläggssystem är

det därför väsentligt att dessa mål anges. Konstruktionen av det reformerade

bostadstilläggssystemet bör sedan bedömas samlat mot dessa mål.

De mål eller krav som åsyftas ovan och vilka alltså bör bedömas tillsammans är -

 förutom att nuvarande kostnadsram för BTP-systemet skall vara vägledande - att

det reformerade bostadstillägget skall

 ha en sådan nivå att en förmånstagare med endast inkomst i form av allmän

pension i form av garantipension eller garantiersättning till aktivitets- eller

sjukersättning skall kunna erhålla ett rimligt boende,

 betalas ut till personer som har ett ekonomiskt behov därav och

 inte bidra till höga marginaleffekter.

Som ovan angetts är dessa mål i hög grad oförenliga. De står även till viss del

i ett motsatsförhållande till varandra. Om man vill att det reformerade

bostadstillägget skall betalas ut från en hög grundnivå, samtidigt som det

reformerade bostadstillägget inte skall betalas ut till personer med höga

inkomster, måste bostadstillägget vid inkomstprövningen trappas av relativt

kraftigt. Detta leder till att marginaleffekten tillsammans med skatten blir

mycket hög - i praktiken över 90 procent. Om istället en lägre marginaleffekt

prioriteras, samtidigt som det reformerade bostadstillägget betalas ut från en

hög grundnivå, måste avtrappningen av det reformerade bostadstillägget vid

inkomstprövningen ske långsamt. Detta leder till att det reformerade

bostadstillägget kommer att kunna betalas ut till personer med mycket höga

inkomster. I praktiken skulle ett sådant system komma att innebära att flertalet

 pensions-, aktivitets- eller sjukersättningsberättigade skulle komma i

åtnjutande av det reformerade bostadstillägget i någon omfattning. Detta leder i

 sin tur ofrånkomligen till att kostnaderna för det reformerade

bostadstilläggssystemet kommer att bli avsevärt högre än för det nuvarande

bostadstilläggssystemet. Det sistnämnda visar att målkonflikten inte kan lösas

genom att mer pengar tillförs systemet. Om man i stället i ett reformerat

bostadstilläggssystem prioriterar dels låga marginaleffekter, dels att det

reformerade bostadstillägget inte skall betalas ut till personer med höga

inkomster, måste avtrappningen i systemet vara så långsam att grundnivån på det

reformerade bostadstillägget måste ligga på en nivå som är lägre än i det

nuvarande BTP-systemet.

Av resonemanget ovan framgår att det inte går att konstruera ett reformerat

bostadstilläggssystem som uppfyller samtliga mål. Det framgår också av

resonemanget att ytterligare prioritering av något av målen leder till försämrad

 måluppfyllelse för åtminstone något av de andra målen. Regeringen har vid

prioriteringen av målen ovan för det reformerade bostadstilläggssystemet i

princip valt att följa den prioritering som varit vägledande för det nuvarande

BTP-systemet. Således har vi vid konstruktionen av det reformerade

bostadstilläggssystemet prioriterat att det reformerade bostadstillägget skall

utges från en grundnivå som ger bidragsstagare med endast låga inkomster

möjlighet att erhålla ett rimligt boende och att möjligheterna för personer med

höga inkomster att erhålla det reformerade bostadstillägget skall begränsas.

5.2 Lagreglering och ikraftträdande

Regeringens förslag: Bestämmelserna om bostadstillägg skall samlas i en ny

särskild lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. som skall träda i kraft

den 1 januari 2003. Vid samma tidpunkt skall lagen (1994:308) om bostadstillägg

till pensionärer upphävas.

Utredningens förslag: Utredningen lämnade inte något förslag till att lagen

(1994:308) om bostadstillägg till pensionärer (BTPL) skulle upphävas och

ersättas med en ny lag, utan föreslog att de nya bestämmelserna om

bostadstillägg skulle föras in i den nu gällande lagen. Vidare föreslog

utredningen att de nya reglerna skulle träda i kraft den 1 oktober 2000.

Remissinstanserna: Flera remissinstanser har yttrat sig när det gäller

tidpunkten för ikraftträdandet, vilken de antingen ifrågasätter eller avstyrker.

 Många remissinstanser vill flytta fram tidpunkten för ikraftträdande till den 1

 januari 2003.

Skälen för regeringens förslag: Regeringens förslag om det framtida

bostadstilläggets konstruktion innebär en hel del grundläggande förändringar

jämfört med det nuvarande systemet. De nya bestämmelserna om bostadstillägg

innebär så genomgripande förändringar av regelverket att det är angeläget att

samla bestämmelserna i en ny lag. Regeringen föreslår därför att reglerna om

bostadstillägg tas upp i en ny särskild lag; lagen om bostadstillägg till

pensionärer m.fl. Vi föreslår vidare att den nya lagen skall träda i kraft den 1

 januari 2003 och att den nuvarande lagen om bostadstillägg skall upphävas vid

samma tidpunkt.

Som framgår i avsnitt 6 föreslår vi att vissa personkategorier som i dag är

kvalificerade för och uppbär BTP i framtiden inte skall vara kvalificerade för

bostadstillägg. För att skapa administrativa möjligheter till en övergång till

det nya bostadstilläggssystemet föreslår vi i avsnitt 12 vissa bestämmelser för

hur övergången från det nuvarande bostadstilläggssystemet till det framtida

bostadstilläggssystemet skall ske.

Även om den nya lagen kommer att omfatta andra personkategorier än personer med

allmän pension, anser regeringen inte att tillräckliga skäl föreligger att ändra

 benämningen av förmånen. Detta beror på att benämningen bostadstillägg till

pensionärer är ett väl inarbetat begrepp. Förmånen bör därför i det framtida

bostadstilläggssystemet benämnas bostadstillägg till pensionärer m.fl. (BTP).

6 Kvalifikationskrav för det reformerade bostadstillägget

6.1 Allmänna pensionsförmåner som kvalifikationsgrunder för det reformerade

bostadstillägget

6.1.1 Generellt om kvalifikationskravet

Regeringens förslag: Personer som har sin huvudsakliga försörjning i form av

allmän pension skall vara kvalificerade för det reformerade bostadstillägget.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog att rätten till bostadstillägg i

princip borde begränsas till att omfatta personer som varaktigt har sin

huvudsakliga försörjning från allmän pension.

Remissinstanserna: Flera remissinstanser tillstyrker utredningens förslag.

Riksförsäkringsverket (RFV) menar att en begränsning till personer som har sin

huvudsakliga försörjning från allmän pension är bra då dessa personers

anknytning till pensionssystemet är starkare och mer varaktig. RFV framhåller

att detta även är en rimlig konsekvens vid jämförelse med låginkomsttagare utan

pension som inte heller är berättigade till bostadsbidrag. Det finns även flera

remissinstanser som avvisar förslaget. Riksförbundet PensionärsGemenskap (RPG)

anser att det i utredningen inte ges någon övertygande argumentering för den

insnävning av nu gällande bestämmelser som föreslagits. RPG menar vidare att med

 förslaget kommer säkerligen ett stort antal personer med reducerad pension och

låga inkomster att uteslutas från möjligheten att efterfråga bostäder med god

kvalitet. Till följd härav förordar därför RPG att nuvarande regler i princip

bibehålls. Västra Götalands läns allmänna försäkringskassa anser att principen

att personer som har sin huvudsakliga försörjning från den allmänna pensionen

har rätt till bostadstillägg till pensionärer (BTP) är bra. Dock bör rätten till

 BTP även omfatta personer med en kombination av förtidspension och

ålderspension upp till en hel förmån. Skälet härför är enligt försäkringskassan

att det finns personer som medicinskt inte är berättigade till hel

förtidspension, men som inte orkar arbeta utan tar ut ålderspension på

resterande del. Dessa personer bör inte komma i ett sämre läge än övriga

BTP-tagare. En av grundtankarna med det nya pensionssystemet är att det blir en

rörlig pensionsålder, vilket också enligt försäkringskassan talar för att rätt

till BTP skall kunna föreligga för denna grupp från 61 års ålder.

Socialstyrelsen, som i och för sig delar utredningens uppfattning, understryker

vikten av att fungerande lösningar utreds för de grupper som eventuellt mister

sin rätt till BTP. Vidare anser Socialstyrelsen att förslagets eventuella

konsekvenser för socialbidragsberoende och socialbidragskostnader också bör

utredas.

Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägg till pensionärer betalas i dag ut

 till personer som uppbär allmän pension i någon form. Pensionsförmånen kan dock

 i vissa fall utgöra endast en mindre del av förmånstagarens inkomst. Exempel på

 detta är när en person med normal arbetsinkomst även uppbär

omställningspension.

När det gäller allmänna pensionsförmåner är regeringen av den uppfattningen att

endast pensionsförmån som, generellt sett, kan sägas utgöra den enskildes

huvudsakliga försörjning bör kvalificera honom eller henne för bostadstillägg.

6.1.2 Ålderspension

Regeringens förslag: En person som uppbär all ålderspension som han eller hon

enligt lag är berättigad till, skall fr.o.m. den månad han eller hon fyller 65

år vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget.

Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Gotlands läns allmänna försäkringskassa ifrågasätter varför

en ålderspensionär med tre fjärdedels ålderspension inte skall vara berättigad

till bostadstillägg. I övrigt har ingen remissinstans, förutom vad som i avsnitt

 6.1.1 angetts avseende Västra Götalands läns allmänna försäkringskassa,

särskilt yttrat sig i denna del.

Skälen för regeringens förslag: Enligt det reformerade ålderspensionssystemet

kan man ta ut inkomstgrundad ålderspension fr.o.m. 61 års ålder. Inkomstgrundad

ålderspension kan tas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels

förmån. Någon rätt att vid 61 års ålder ta ut ålderspension i form av

garantipension föreligger emellertid inte. Sådan rätt inträder först vid 65 års

ålder.

Det reformerade bostadstillägget skall utgöra ett individinriktat grundskydd. I

detta avseende liknar det reformerade bostadstillägget garantipensionsförmånen,

som den enskilde kan ta ut tidigast fr.o.m. den månad han eller hon fyllt 65 år.

 Att tidpunkten för rätt till garantipension bestämts på angivet sätt beror på

bl.a. att den enskilde fram till denna tidpunkt får anses tillhöra kategorin

yrkesverksamma (jfr sid. 43 i propositionen Garantipension, m.m. (prop.

1997/98:152)). Redan med hänsyn härtill framstår det naturligt att knyta

kvalificeringen för det reformerade bostadstillägget till den tidpunkt då

garantipensionen kan tas ut. Fram till denna tidpunkt skall, generellt sett, den

 enskilde i ålderspensionssammanhang anses tillhöra kategorin yrkesverksamma och

 således anses ha sin huvudsakliga försörjning i form av någon form av

förvärvsarbete. Om en person vid 65 års ålder väljer att endast ta ut t.ex. tre

fjärdedels inkomstgrundad ålderspension, kan sägas att personen frivilligt

avstått från att ta ut den ålderspension som han eller hon är berättigad till,

eftersom han eller hon ansett sig alltjämt vara i förvärvsaktiv ålder.

Det reformerade bostadstillägget bör ses som ett komplement till den inkomst i

form av ålderspension som den enskilde pensionären uppbär för det fall inkomsten

 inte är tillräcklig för att förutom försörjning täcka även bostadskostnaden.

Innan sådant komplement kommer i fråga är det rimligt att pensionären i första

hand försöker klara sin försörjning och boendekostnad själv, dvs. att

pensionären först tar ut hela den pension som han eller hon är berättigad till.

Om en person, som uppbär ålderspension under andra förutsättningar än som nyss

beskrivits, skulle vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget, finns

 en risk för att förmånen skulle kunna utnyttjas för att subventionera ett

senare och högre uttag av ålderspension. Personen i fråga kan då inte heller

anses ha sin huvudsakliga försörjning i form av ålderspension och bör således

inte heller vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget. Samma

resonemang kan föras om en ålderspensionär, t.ex. ett år efter 65 års ålder,

väljer att helt eller delvis stoppa utbetalningen av ålderspension, eftersom han

 eller hon i stället skall förvärvsarbeta på hel- eller deltid.

Det är alltså först sedan en ålderspensionär tar ut hela den ålderspension som

han eller hon är berättigade till, dvs. i förekommande fall all inkomstrelaterad

 ålderspension och garantipension, som man kan hävda att han eller hon har sin

huvudsakliga försörjning i form av ålderspension. Mot bakgrund av det anförda

föreslår således regeringen att en ålderspensionär skall vara kvalificerad för

det reformerade bostadstillägget fr.o.m. den månad han eller hon fyller 65 år

endast om han eller hon uppbär all den ålderspension som han eller hon är

berättigad till.

6.1.3 Efterlevandepension i form av omställningspension och särskild

efterlevandepension

Regeringens förslag: Personer som uppbär särskild efterlevandepension skall,

fram till den månad de fyller 65 år eller till dess rätten till särskild

efterlevandepension på annat sätt upphör, vara kvalificerade för det reformerade

 bostadstillägget.

Utredningens förslag: Utredningen lämnade inte något förslag om att personer med

 särskild efterlevandepension i framtiden skulle vara kvalificerade för

bostadstillägg, utan gjorde den bedömningen att varken personer som uppbar

omställningspension eller särskild efterlevandepension skulle ha rätt till

bostadstillägg.

Remissinstanserna: Östergötlands läns allmänna försäkringskassa anser att även

de personer som uppbär omställningspension eller särskild efterlevandepension

bör omfattas av reglerna för bostadstillägg. Västernorrlands läns allmänna

försäkringskassa menar att de personer som beviljas särskild efterlevandepension

 oftast inte har någon annan inkomst än denna pensionsinkomst. Därför bör även

denna grupp, enligt försäkringskassan, ges möjlighet till bostadstillägg, vilket

 också skulle vara i linje med utredningens uppfattning att endast de som har

sin huvudsakliga försörjning från allmän pension skall kunna få bostadstillägg

till pensionärer (BTP). Sveriges Pensionärers Riksförbund (SPRF) anser att alla

vuxna med efterlevandeförmåner, med hänsyn till likabehandlingsprincipen, skall

ha rätt till BTP. Eftersom BTP är inkomstprövat saknas, enligt SPRF, skäl för

att utesluta vissa kategorier av pensionärer med efterlevandeförmåner.

Skälen för regeringen förslag: Enligt nuvarande bestämmelser kan BTP utges till

personer med änkepension, omställningspension, förlängd omställningspension

eller särskild efterlevandepension.

Av de personer som i mars 2001 uppbar omställningspension var det 11 personer

som jämte sådan förmån uppbar BTP och av de personer som uppbar förlängd

omställningspension var det vid samma tidpunkt 203 personer som jämte sådan

förmån uppbar BTP. I mars 2001 var det dessutom 28 personer som jämte särskild

efterlevandepension uppbar BTP.

Närmare om omställningspension och förlängd omställningspension

Omställningspension och förlängd omställningspension har i dag i huvudsak till

syfte att, under en omställningstid, bidra till att minska den ökade ekonomiska

börda som uppstår vid makens frånfälle, särskilt då den efterlevande maken har

den faktiska vårdnaden om barn under viss ålder. Förmånerna skall ge ekonomiskt

bistånd i situationer som för den efterlevande typiskt sett är förenade med

ekonomiska svårigheter. Den väsentligaste kostnaden som omställningspensionen

skall bidra till att ersätta torde vara boendekostnaden. Generellt sett kan

således hävdas att omställningspensionen och bostadstillägget skall ersätta

samma kostnader. Syftet med omställningspension och förlängd omställningspension

 skall, enligt de nya bestämmelserna som träder i kraft den 1 januari 2003, i

framtiden vara detsamma som i dag.

En efterlevande make som får omställningspension eller förlängd

omställningspension är, till skillnad mot en ålderspensionär som uppbär hel

ålderspension, i förvärvsaktiv ålder. Övervägande skäl talar därmed för att inte

 låta personer som är eller kommer att bli berättigade till omställningspension

och förlängd omställningspension vara kvalificerade för det reformerade

bostadstillägget. Hur de personer som beviljats BTP till omställningspension och

 förlängd omställningspension före utgången av 2002 skall behandlas återkommer

regeringen till i avsnitt 12. Det kan i detta sammanhang även vara på sin plats

att påpeka att personer som är berättigade till omställningspension i många fall

 även är berättigade till bostadsbidrag enligt bestämmelserna i lagen (1993:737)

 om bostadsbidrag.

Närmare om särskild efterlevandepension

Pensionsförmånen särskild efterlevandepension skall avskaffas för framtiden.

Dock skall den som vid utgången av 2002 uppbär eller då är berättigad till

särskild efterlevandepension ha fortsatt rätt till sådan pension fram till 65

års ålder eller till dess rätten på annat sätt upphör.

Den särskilda efterlevandepensionen utges enligt nuvarande bestämmelser först

efter det att rätten till omställningspension och förlängd omställningspension

har upphört. En ytterligare förutsättning för rätt till särskild

efterlevandepension är att den efterlevandes förutsättningar och möjligheter att

 bereda sig inkomst genom ett för denne lämpligt arbete är nedsatta och har så

varit allt sedan makens död. Vidare krävs att nedsättningen beror på

arbetsmarknadsmässiga skäl, nedsatt hälsa eller annan därmed jämförlig

omständighet samt att den inte kan antas vara endast kortvarig. Nedsättningen

skall i princip ha bestått oavbrutet fram till den tidpunkt rätten till

omställningspension upphör, vilket är den tidpunkt då rätten till särskild

efterlevandepension inträder. Sammanfattningsvis kan således sägas att det skall

 finnas ett samband mellan dödsfallet och de svårigheter som den efterlevande

har att på egen hand svara för sin försörjning.

Rätten till förmånen upphör när förmånstagaren fyller 65 år eller dessförinnan

börjar ta ut egen ålderspension. Förmånen kan begränsas till viss tid och skall

under alla förhållanden omprövas minst en gång vart tredje år. Omprövningen får

emellertid inte medföra höjning av beviljad särskild efterlevandepension, men

kan medföra att förmånen inte längre skall beviljas.

Den kategori personer som uppbär särskild efterlevandepension har små

möjligheter att påverka sin ekonomiska situation och de har i en hel del fall

uppburit särskild efterlevandepension och BTP under lång tid. Att avskära dessa

personer från möjligheten till bostadstillägg skulle, enligt regeringens

uppfattning, i många fall tvinga dem att söka socialbidrag i stället. Det är

regeringens uppfattning att det inte är lämpligt att i väsentlig mån försämra

levnadsvillkoren för en, generellt sett, ekonomiskt svag grupp personer som

dessutom vid ikraftträdandet uppbär eller då är kvalificerade för BTP. Det finns

 därför enligt vår mening skäl att göra avsteg för denna grupp från de generella

 riktlinjer som vi angett för kvalifikationskravet för det reformerade

bostadstillägget i avsnitt 6.1.1 ovan. Den omständigheten att personer med

särskild efterlevandepension i vissa fall även kan vara berättigade till

bostadsbidrag enligt bestämmelserna i lagen (1993:737) om bostadsbidrag utgör

inte tillräckliga skäl för att påverka regeringens ställningstagande i nu

aktuellt avseende. Vi föreslår således att personer som vid utgången av 2002

uppbär eller då är berättigade till särskild efterlevandepension skall vara

kvalificerade för det reformerade bostadstillägget fram till den månad de fyller

 65 år eller till dess rätten till särskild efterlevandepension på annat sätt

upphör.

6.1.4 Änkepension

Regeringens förslag: En kvinna som uppbär änkepension på grund av dödsfall som

inträffat före 2003, skall fram till den månad hon fyller 65 år vara

kvalificerad för det reformerade bostadstillägget. Detsamma skall gälla för en

kvinna född 1944 eller tidigare som uppbär änkepension på grund av dödsfall som

inträffar efter utgången av 2002. En kvinna född 1945 eller senare, som kommer

att uppbära änkepension på grund av dödsfall som inträffar efter utgången av

2002, skall inte vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget.

Utbetalas till en kvinna född 1945 eller senare - som beviljats änkepension och

omställningspension på grund av dödsfall som inträffat före 2003 - till följd av

 samordningsbestämmelserna endast omställningspension, skall kvinnan vara

kvalificerad för det reformerade bostadstillägget fram till den månad hon fyller

 65 år.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog att endast kvinnor som uppbär

garantipension till änkepension skall vara berättigade till bostadstillägg.

Remissinstanserna: Sveriges Pensionärers Riksförbund (SPRF) anser att alla vuxna

 med efterlevandeförmåner, med hänsyn till likabehandlingsprincipen, skall ha

rätt till bostadstillägg till pensionärer (BTP). Eftersom BTP är inkomstprövat

saknas, enligt SPRF, skäl för att utesluta vissa kategorier av pensionärer med

efterlevandeförmåner.

Skälen för regeringens förslag: Av de kvinnor som i mars 2001 uppbar änkepension

 var det 2 235 kvinnor som jämte sådan förmån uppbar BTP.

Bostadstillägg till kvinnor som beviljats eller kommer att beviljas änkepension

på grund av dödsfall före 2003

Såväl de nu gällande bestämmelserna som de bestämmelser om änkepension som skall

 gälla efter utgången av 2002 är mycket komplicerade och svåra att överblicka.

I förarbetena till lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd

till barn, propositionen Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn

(prop. 1999/2000:91), konstateras att många kvinnor som i dag uppbär änkepension

 under lång tid har uppburit förmånen. Dessa kvinnor har i många fall även, med

hänsyn till arbetslivserfarenhet och utbildning, svårt att hävda sig på dagens

arbetsmarknad. Till följd härav utgör änkepensionen i många fall den

huvudsakliga och enda inkomsten för dessa kvinnor. Det är i huvudsak mot den nu

beskrivna bakgrunden som man för de kvinnor som beviljats eller kommer att

beviljas änkepension på grund av dödsfall före den 1 januari 2003 i princip

endast anpassat de nuvarande änkepensionsbestämmelserna till det reformerade

ålderspensionssystemet. De nya änkepensionsbestämmelserna innebär att fr.o.m.

den 1 januari 2003 skall kvinnor, som beviljats eller kommer att beviljas

änkepension på grund av dödsfall före utgången av 2002, vara berättigade till

såväl inkomstrelaterad änkepension som garantipension till änkepension.

Med hänsyn till att änkepension för kvinnor som beviljats eller kommer att

beviljas sådan pension på grund av dödsfall som inträffat före 2003 skall ses

som en huvudsaklig inkomstkälla, bör sådan änkepension kvalificera

förmånstagarna för det reformerade bostadstillägget. Dock bör den tid begränsas

under vilken änkepensionen kvalificerar förmånstagaren för det reformerade

bostadstillägget.

I avsnitt 6.1.2 framgår att en person kan ta ut all den ålderspension han eller

hon har rätt till, dvs. både hel inkomstgrundad ålderspension och ålderspension

i form av garantipension, först fr.o.m. den månad han eller hon fyller 65 år.

Det är således först vid denna tidpunkt som det, generellt sett, kan hävdas att

personen i fråga har sin huvudsakliga försörjning i form av ålderspension. Om en

 änka av någon anledning skulle välja att inte ta ut hela den ålderspension hon

har rätt till vid 65 års ålder, skulle hon minska sin allmänna pensionsförmån i

betydande omfattning eftersom både tillägget om 90 procent av prisbasbeloppet

till änkepensionen (90-procentstillägget) och garantipension i form av

änkepension inte längre skall betalas ut fr.o.m. den månad änkan fyller 65 år.

Detta skulle leda till att hon minskar den inkomst som påverkar det reformerade

bostadstillägget och får ett högre bostadstillägg. Starka rättviseskäl talar

därför för att änkepensionen skall kvalificera för det reformerade

bostadstillägget fram till dess änkan fyller 65 år. Om änkan därefter önskar

erhålla det reformerade bostadstillägget måste hon ta ut hela den ålderspension

hon har rätt till för att få bostadstillägg. Regeringen föreslår således att en

kvinna som uppbär änkepension, på grund av dödsfall som inträffat före 2003,

skall vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget fram till den månad

 hon fyller 65 år.

Bostadstillägg till kvinnor som kommer att beviljas änkepension på grund av

dödsfall efter utgången av 2002

I prop. 1999/2000:91 konstateras att utvecklingen på arbetsmarknaden och

samhällsutvecklingen i övrigt talar för att män och kvinnor har ett mer

likvärdigt behov av efterlevandeskydd. Det huvudsakliga motivet som

ursprungligen fanns för införandet av änkepensioneringen, nämligen att ge

efterlevande kvinnor möjlighet till ekonomisk försörjning om mannen avled,

konstaterades således med förändringarna i samhällsstrukturen och

förvärvsvillkoren generellt sett ha försvagats.

Emellertid konstateras i propositionen att förhållandena alltjämt är sådana att

kvinnor arbetar deltid i högre utsträckning än män. Dessutom finns det kvinnor,

företrädesvis födda under 1930-talet eller början av 1940-talet, som när de

bildade familj påtog sig uppgiften att sköta familjen och hemmet. Dessa kvinnor

har inte haft samma möjligheter som män att i ett tidigt skede av sina liv

etablera sig på arbetsmarknaden eller att skaffa sig någon högre utbildning.

Till följd härav har de, generellt sett, alltjämt ett större behov av

efterlevandeskydd än män. Mot bakgrund bl.a. härav skall därför kvinnor födda

1944 eller tidigare kunna beviljas såväl inkomstrelaterad änkepension som

garantipension till änkepension på grund av dödsfall som inträffat efter

utgången av 2002.

När det gäller yngre kvinnor konstateras i propositionen att den breda politiska

 överenskommelse som träffades i samband med reformarbetet under 1980-talet, och

 som ledde fram till 1990 års efterlevandepensionsreform, innebar att det för

framtiden ansågs viktigt att även tillförsäkra kvinnor födda 1945 eller senare,

och som beviljas änkepension efter 1989, en rätt till mannens intjänade pension

t.o.m. 1989. Även om det, särskilt med hänsyn till den fortsatta

samhällsutvecklingen, kan ifrågasättas om det även i framtiden skall kunna

beviljas änkepension ansåg regeringen i prop. 1999/2000:91 att hänsyn bör tas

till att det endast är ett tiotal år sedan de nuvarande änkepensionsreglerna

beslutades efter ett omfattande utredningsarbete och under bred politisk enighet

 på området. Mot bl.a. denna bakgrund skall kvinnor födda 1945 och senare kunna

beviljas änkepension på grund av dödsfall som inträffat efter utgången av 2002.

Dessa kvinnor skall i framtiden inte längre vara berättigade till annat än

inkomstrelaterad änkepension, som skall grunda sig på den pensionsrätt deras män

 tjänat in t.o.m. 1989.

Sammanfattningsvis kan sägas att änkepensionen till kvinnor födda 1945 eller

senare, som kommer att beviljas änkepension på grund av dödsfall efter utgången

av 2002, mer skall ses som en kompletterande inkomst till förvärvsinkomst än som

 en huvudsaklig inkomst. När det gäller kvinnor födda 1944 eller tidigare skall

däremot änkepension som beviljas på grund av dödsfall efter utgången av 2002

alltjämt ses som en huvudsaklig inkomstkälla.

Som framgått skall kvinnor födda 1944 eller tidigare på grund av dödsfall efter

utgången av 2002 kunna beviljas såväl inkomstrelaterad änkepension som

garantipension i form av änkepension. Detta hänger samman med att dessa kvinnor

anses ha ett större skyddsbehov än övriga vuxna efterlevande, eftersom de -

generellt sett - kommer att ha sin huvudsakliga försörjning från den allmänna

änkepensionen. Därmed framstår det som lämpligt att även dessa kvinnor bör kunna

 vara kvalificerade för det reformerade bostadstillägget. Härigenom kommer de i

framtiden att kunna erhålla förmåner som motsvarar de förmåner som de i dag kan

erhålla i form av allmänna pensionsförmåner, det särskilda grundavdraget för

pensionärer och det nuvarande bostadstillägget.

När det gäller den yngre kategorin kvinnor, dvs. de kvinnor som är födda 1945

eller senare, som grundar sin rätt till änkepension på dödsfall efter utgången

av 2002, bör änkepensionen, enligt vad som anförts ovan, ses som en

kompletterande inkomst till förvärvsinkomster. Änkepensionen bör därför inte

kunna kvalificera dessa änkor för det reformerade bostadstillägget.

Regeringen föreslår således sammanfattningsvis att endast en kvinna född 1944

eller tidigare, som uppbär änkepension på grund av dödsfall som inträffat efter

utgången av 2002, skall vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget

fram till den månad hon fyller 65 år.

Bostadstillägg vid samordning av omställningspension eller särskild

efterlevandepension och änkepension

Kvinnor födda 1945 eller senare skall efter utgången av 2002, i likhet med vad

som gäller i dag, kunna få såväl änkepension som omställningspension eller

särskild efterlevandepension. För tid då änkan kan ha rätt till både änkepension

 och omställningspension eller särskild efterlevandepension skall förmånerna

samordnas på så sätt att änkepension betalas ut bara i den mån den överstiger

omställningspensionen eller den särskilda efterlevandepensionen. Enligt

regeringens förslag i avsnitt 6.1.3 skulle detta betyda att en änka inte är

kvalificerad för det reformerade bostadstillägget om samordningen mellan

änkepension och omställningspension medför att endast omställningspension

betalas ut.

För att inte komplicera regelverket i för hög grad, och då ifrågavarande problem

 endast kan uppstå för kvinnor födda 1945 eller senare som är berättigade till

änkepension på grund av dödsfall före 2003, anser regeringen att övervägande

skäl talar för att kvinnor som har rätt till änkepension och omställningspension

 bör vara kvalificerade för det reformerade bostadstillägget oberoende om

änkepension till följd av samordningsbestämmelserna betalas ut eller inte.

Regeringen föreslår således att en kvinna som är född 1945 eller senare och som

beviljats änkepension på grund av dödsfall före 2003 skall vara kvalificerad för

 det reformerade bostadstillägget även om hon - till följd av

samordningsbestämmelserna i lagen om införande av lagen (2000:461) om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn - endast får utbetalt

omställningspension.

6.1.5 Hustrutillägg

Regeringens förslag: Den som uppbär hustrutillägg skall vara kvalificerad för

det reformerade bostadstillägget.

Utredningens förslag: Överensstämmer med utredningens förslag.

Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: I april 2001 var det 46 kvinnor som uppbar

hustrutillägg. 29 av dessa kvinnor uppbar även bostadstillägg till pensionärer

(BTP). Endast 17 förmånstagare hade så hög inkomst att de inte erhöll BTP.

Lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:308) om hustrutillägg i vissa fall

 då make uppbär folkpension, som innebär att hustrutillägget avskaffas för

framtiden, träder i kraft den 1 januari 2003. Enligt ikraftträdande- och

övergångsbestämmelser gäller dock alltjämt äldre bestämmelser. Detta betyder att

 hustrutillägg kommer att kunna utges även efter ikraftträdandet av den nya

lagen om bostadstillägg. Dock kan sedan 1999 hustrutillägg inte nybeviljas.

Hustrutillägget betalas, enligt nuvarande bestämmelser, ut till en hustru, som

är bosatt i Sverige, om mannen uppbär folkpension i form av

förtidspension/sjukbidrag eller har fyllt 65 år och har ålderspension, under

förutsättning att hustrun inte själv får folkpension i form av ålderspension,

hustrun har fyllt 60 år och makarna varit gifta i minst fem år. Om det finns

särskilda skäl får hustrutillägg utges även om hustrun inte fyllt 60 år eller

makarna varit gifta i fem år. Numera utges hustrutillägg endast till den som

beviljats förmånen av sådana särskilda skäl. Enligt lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer lämnas BTP till den som uppbär hustrutillägg.

Hustrutillägget är, liksom det nuvarande bostadstillägget, en inkomstprövad

förmån som trappas av med hänsyn till förmånstagarens inkomst. Vid avtrappningen

 minskas först bostadstillägget av förmånstagarens inkomst och därefter minskar

inkomsten hustrutillägget. Om kvinnan erhåller bostadstillägg får hon alltså

helt hustrutillägg. Om den förmånsberättigade kvinnan har för hög inkomst, och

till följd därav inte kan få bostadstillägg, minskas hustrutillägget med 60

procent av den del av inkomsten som inte har minskat bostadstillägget. Om mannen

 endast har rätt till avkortad folkpensionsförmån, minskas även tilläggen till

pension på samma sätt som folkpensionen. För hustrutillägget gäller att förmånen

 betalas ut med lika många 30- eller 40-delar som mannen har i folkpension.

Hustrutillägget är en skattepliktig förmån.

Som framgått är hustrutillägget en förmån som är under avveckling. Därmed finns

det enligt regeringens uppfattning inte skäl att ändra de nuvarande

bestämmelserna om möjlighet att jämte hustrutillägg uppbära bostadstillägg.

Regeringen föreslår därför att den som uppbär hustrutillägg skall vara

kvalificerad för det reformerade bostadstillägget.

6.2 Allmän sjukförsäkringsförmån i form av aktivitets- eller sjukersättning som

kvalifikationsgrund för det reformerade bostadstillägget

6.2.1 Aktivitets- och sjukersättning

Regeringens förslag: Personer som uppbär aktivitets- eller sjukersättning skall

vara kvalificerade för det reformerade bostadstillägget.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog att den som uppbär hel eller tre

fjärdedels förtidspension skall ha rätt till bostadstillägg till pensionärer

(BTP).

Bedömningen i promemorian Ds 2000:39: I promemorian gjordes den bedömningen att

personer som uppbär tre fjärdedels eller hel sjukersättning borde vara

berättigade till ett bostadsstöd av samma slag som det bostadstillägg till

pensionärer som enligt nuvarande bestämmelser kan utges jämte förtidspension och

 sjukbidrag. Vidare gjordes den bedömningen att bostadsstödet borde kallas

bostadstillägg till sjukersättning.

Bedömningen i promemorian Ds 2000:40: I promemorian gjordes den bedömningen att

personer som vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan

nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan uppbär tre

fjärdedels eller hel aktivitetsersättning borde vara berättigade till ett

bostadsstöd av samma slag som det bostadstillägg till pensionärer som kan utges

jämte förtidspension och sjukbidrag. Vidare gjordes den bedömningen att

bostadsstödet borde kallas bostadstillägg till aktivitetsersättning.

Remissinstanserna

Betänkandet SOU 1999:52 (Utredningens betänkande)

Östergötlands läns allmänna försäkringskassa, Jönköpings läns allmänna

försäkringskassa, Gotlands läns allmänna försäkringskassa, Dalarnas läns

allmänna försäkringskassa och Riksförsäkringsverket (RFV) tillstyrker

utredningens förslag. RFV anger bl.a. att begränsningen till personer som har

sin huvudsakliga försörjning från allmän pension är bra, eftersom dessa

personers anknytning till pensionssystemet är stark och varaktig. Dock finns det

 även flera remissinstanser som avvisar förslaget. En del av dessa har, på grund

 av utformningen av deras remissvar, redovisats ovan under avsnitt 6.1.1.

Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) anser att förtidspensionärernas

ekonomiska standard skall jämföras med personer i motsvarande åldersgrupper och

inte med ålderspensionärer. Vidare anser HSO att även pensionärer med halv eller

 en fjärdedels förtidspension skall vara berättigade till bostadstillägg,

eftersom många av dessa förtidspensionärer har låga inkomster till följd av att

de inte kan arbeta full tid. HSO framhåller vidare att funktionshindrade ofta

har låga inkomster och betydande merkostnader samt att denna grupp, på grund av

brister i tillgängligheten, många gånger är hänvisade till dyrare

bostadsalternativ. Landsorganisationen (LO) ser inget sakligt skäl för att inte

sjukbidrag skall kunna berättiga till bostadstillägg. Svenska Kommunförbundet

påpekar att en inskränkning av målgruppen skulle medföra att personer med delvis

 förtidspension eller sjukbidrag kan bli beroende av kompletterande socialbidrag

 för sin försörjning. Förutom den individuella och principiella betydelsen av

att människor blir beroende av ett bidrag som är avsett för tillfälliga

försörjningsproblem, bidrar inskränkningen till ökade kostnader i kommunerna. Om

 denna inriktning skulle fullföljas förutsätter förbundet att staten kommer att

kompensera kommunerna för en sådan kommunal kostnadsökning. Därutöver har Västra

 Götalands läns allmänna försäkringskassa yttrat sig i enlighet med vad som

angetts i avsnitt 6.1.1.

Ds 2000:39

Endast RFV instämmer i bedömningen. Övriga remissinstanser som yttrat sig är

kritiska. De Handikappades Riksförbund (DHR) anser att det inte är acceptabelt

med några som helst försämringar av bostadstillägget och menar att systemet i

stället behöver reformeras och förbättras. Handikappsombudsmannen är kritisk

till förslaget att begränsa personkretsen. I vart fall anser ombudsmannen att

konsekvenserna i form av socialbidragsberoende och socialbidragskostnader bör

utredas närmare. Handikappsförbundens samarbetsorgan (HSO) är kritiskt till att

bostadstillägg inte skall kunna utges till den som har halv eller en kvarts

sjukersättning. Denna uppfattning delas av Neurologiskt Handikappades

Riksförbund (NHR), Riksförbundet för hiv-positiva (RFHP) och Riksförbundet för

Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB).

Ds 2000:40

Ingen av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget har varit kritiska mot

 bedömningen av att aktivitetsersättningsberättigade skall vara berättigade till

 ett individinriktat bostadsstöd av grundskyddskaraktär liknande det nuvarande

bostadstillägget till pensionärer (BTP). Dock anser majoriteten av

remissinstanserna att alla aktivitetsersättningsberättigade bör ha rätt att bli

prövade för bostadstillägg. Endast en remissinstans, Sveriges Pensionärers

Riksförbund (SPRF), ansluter sig till bedömningen i departementspromemorian.

Statskontoret är tveksamt till behovet av att skapa ett särskilt bostadstillägg

för personer med aktivitetsersättning. Vidare är Statskontoret även tveksamt

till om det skall vara skillnad i möjligheterna att få bostadstillägg mellan den

 som har aktivitetsersättning på grund av förlängd skolgång och den som har

aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga.

Skälen för regeringens förslag

De allmänna sjukförsäkringsförmånerna i form av aktivitets- och sjukersättning

Bestämmelserna om aktivitets- och sjukersättning föreslås föras in i lagen

(1962:381) om allmän försäkring (AFL) och förmånerna skall ersätta den nuvarande

 allmänna förtidspensionen och sjukbidragsförmånen. Aktivitetsersättning skall

kunna utges till en försäkrad som är under 30 år om dennes arbetsförmåga på

grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska hälsan är

 nedsatt med minst en fjärdedel och nedsättning kan antas förbli nedsatt under

minst ett år. Även en försäkrad under 30 år, som på grund av funktionshinder har

 förlängd skolgång på grundskole- eller gymnasienivå, skall ha rätt till

aktivitetsersättning. Förmånen skall kunna utges för längst tre år åt gången och

 skall kunna beviljas tidigast från och med det andra halvåret det år den

försäkrade fyller 19 år. Förmånen kommer således inte att kunna lämnas tills

vidare. Som antytts ovan skall förmånen kunna utges i nivåerna hel, tre

fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån.

Sjukersättning skall kunna utges till personer i åldern 30-64 år vars

arbetsförmåga, på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller

psykiska prestationsförmågan, bedöms vara varaktigt nedsatt. Kan nedsättningen

av arbetsförmågan inte anses som varaktig, men kan den antas bli bestående för

en tid av minst ett år, skall personen ha rätt till tidsbegränsad

sjukersättning. De båda formerna av sjukersättning skall kunna utges i nivåerna

hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån.

Personer som vid ikraftträdandet uppbär förtidspension/sjukbidrag skall i

princip även efter ikraftträdandet erhålla sådana förmåner enligt nuvarande

materiella regler. Dock skall i förekommande fall respektive förmån omvandlas så

 att utbetalning skall ske i form av sjukersättning.

Förutsättningarna för att aktivitets- och sjukersättning skall kvalificera

förmånstagarna för det reformerade bostadstillägget

Det kan hävdas att personer som är berättigade till aktivitetsersättning kommer

att ha en anknytning till det allmänna sjukförsäkringssystemet som är svagare

och mindre varaktig än vad en förtidspensionär har till det allmänna

pensionssystemet enligt nuvarande bestämmelser. Dessa personer kommer ekonomiskt

 sett att vara mer jämförbara med andra grupper i samhället. Vidare står

aktivitetsersättning närmare sjukpenningsförmånen enligt AFL, vilken enligt

nuvarande regler inte kvalificerar förmånstagaren för BTP. Till skillnad mot

aktivitetsersättningen skall dock sjukpenning, enligt huvudregeln, utges vid

tillfällig nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom eller annan

nedsättning av den psykiska eller fysiska hälsan. Med andra ord skall

sjukpenning, generellt sett, utges när nedsättningen av arbetsförmågan endast är

 kortvarig, dvs. understiger ett år.

I gruppen aktivitetsersättningsberättigade kommer det att finnas ett inte

obetydligt antal personer som av olika anledningar kommer att ha en långvarig,

men kanske inte bestående, nedsättning av arbetsförmågan. För att skapa

incitament för den enskilde att få ett mer aktivt liv är det, enligt regeringens

 uppfattning, särskilt viktigt att ge dessa personer signalen att ersättningen

är tidsbegränsad. Det kommer i gruppen aktivitetsersättningsberättigade att

finnas personer som, liksom i dag, bor i någon form av särskilt boende, t.ex.

gruppboende. Dessa boendeformer är inte sällan dyrare än de boendeformer som

unga normalt bor i. Detta talar för att det generella högkostnadsskyddsinriktade

 bostadsstöd som bostadsbidragssystemet erbjuder, inte kan bidra till boendet på

 samma sätt som för övriga unga personer. Visserligen finns det i vissa kommuner

 kompletterande bostadsstöd som riktar sig till bl.a. funktionshindrade.

Olikheter förekommer dock mellan olika kommuner och förmånerna är inte

rikstäckande. Vad som nu anförts talar enligt regeringens uppfattning för att

det är principiellt rimligare att dessa personer tillgodoses inom ramen för ett

generellt rikstäckande grundskyddssystem.

Det kan vidare inte uteslutas att den för den förmånsberättigade mest positiva

aktivitetsåtgärden kan komma att påverka den förmånsberättigades boende. Med

andra ord är boendet en viktig del av den förmånsberättigades livssituation och

därmed också en viktig del av den förmånsberättigades grundtrygghet. Som

tidigare angetts har dock aktivitetsersättningen vissa likheter med

sjukpenningsförmånen i AFL.

Vid en sammanvägning av vad som nyss anförts framstår skälen för att låta

aktivitetsersättningsberättigade personer ha rätt till ett individinriktat

bostadsstöd av samma karaktär som det nuvarande BTP-systemet väga tyngre än

skälen mot en sådan slutsats.

De argument som anförts om förutsättningarna för att aktivitetsersättning skall

kvalificera förmånstagaren för reformerat bostadstillägg har bärkraft även för

personer som kommer att ha sjukersättning. Till det anförda kan även läggas att

sjukersättningsförmånerna i stora delar liknar nuvarande förtidspensions- och

sjukbidragsförmån, vilket talar för att sjukersättning skall kunna kvalificera

förmånstagaren för det reformerade bostadstillägget. Även

sjukersättningsberättigade personer bör därför vara kvalificerade för ett

bostadsstöd av samma karaktär som det nuvarande bostadstillägget. Någon

anledning att i detta sammanhang behandla de två kategorierna av sjukersättning

på olika sätt föreligger inte.

Nästa fråga att ta ställning till är om samtliga personer med aktivitets- eller

sjukersättning bör vara berättigade till det reformerade bostadstillägget. Som

framgått i avsnitt 4 utges BTP i dag enbart till personer om uppbär någon form

av allmän pension eller sjukbidrag. För vissa grupper är dock pensionen endast

en mindre del av personens inkomst. En person med t.ex. en fjärdedels

förtidspension kan jämte förtidspensionen ha en arbetsinkomst om tre fjärdedelar

 av normal inkomst. En sådan person är enligt gällande bestämmelser berättigad

till BTP. En låginkomsttagare, som inte har rätt till allmän pension, kan

däremot inte få BTP även om dennes inkomst understiger vad en förtidspensionär

enligt det nyss nämnda exemplet totalt har i inkomst. En sådan låginkomsttagare

kan endast erhålla bostadsbidrag om han eller hon uppfyller förutsättningarna

för den förmånen.

Den beskrivna skillnaden kan inte sakligt motiveras. I de båda nämnda exemplen

ligger huvudansvaret för försörjningen utanför det allmänna pensionssystemet.

Detta talar för att behovet av bostadsstöd bör bedömas utan särskilt

hänsynstagande till att en viss del av försörjningen kommer från den allmänna

sjukförsäkringen. Det kan därför sättas i fråga om personer som uppbär partiell

aktivitets- eller sjukersättning skall kunna kvalificera sig för det reformerade

 bostadstillägget. Emellertid kommer partiell aktivitets- eller sjukersättning i

 många fall att utgöra antingen förmånstagarens huvudsakliga försörjning eller i

 väsentlig mån utgöra ett betydande tillskott till försörjningen. Effekterna av

en begränsning av möjligheterna att jämte partiell aktivitets- eller

sjukersättning uppbära bostadstillägg kan således komma att medföra betydande

konsekvenser på individnivå. Inte minst med hänsyn härtill måste därför frågan

grundligt utredas innan ett förslag kan läggas fram om någon form av

begränsningsregel avseende möjligheterna att jämte partiell aktivitets- eller

sjukersättning uppbära bostadstillägg.

Sammanfattningsvis föreslår således regeringen att personer som kommer att

uppbära någon form av aktivitets- eller sjukersättning skall vara kvalificerade

för det reformerade bostadstillägget.

6.2.2 Kvalifikationskravet för det reformerade bostadstillägget vid vilande

aktivitets- och sjukersättning

Regeringens förslag: En sjukersättningsberättigad som får hela sin

sjukersättning vilandeförklarad skall kunna få bostadstillägg under som längst

tolv månader när sjukersättningen är vilande. En aktivitetsersättningsberättigad

 som får hela sin aktivitetsersättning vilandeförklarad skall kunna få

bostadstillägg under hela den tid aktivitetsersättningen är vilandeförklarad.

Utredningens förslag: Utredningen lämnade inte något förslag i detta avseende.

Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg

kan den som fått hela sin förtidspension vilandeförklarad få bostadstillägg

under de första tolv månaderna med vilandeförklarad förtidspension. För det fall

 den försäkrade efter dessa månader fortsätter att förvärvsarbeta, och hela

förtidspensionen även fortsatt är vilande upphör rätten till bostadstillägg.

Detta betyder att rätten till bostadstillägg endast föreligger om

förtidspensionen förklarats vilande enligt nu tillämpliga bestämmelser i 16 kap.

 16 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Skälen till den nuvarande

regeln om bostadstillägg till den som har vilande förtidspension är i korthet

följande. Om bostadstillägget skulle dras in när någon får hela sin

förtidspension vilandeförklarad skulle detta kunna medföra väsentliga

marginaleffekter, som skulle kunna utgöra ett hinder för den försäkrade att

börja arbeta. Förfarandet skulle således motverka att förtidspensionären tog sig

 ut i förvärvslivet. Efter det första året med vilande förtidspension är dock

situationen en annan. Förtidspensionärens situation kan då jämföras med övriga

personer som förvärvsarbetar. En fortsatt utbetalning av bostadstillägg till den

 som inte uppbär förtidspension är därför inte lämplig då det skulle kunna

uppfattas som orättvist och stötande.

De nuvarande reglerna om vilande förtidspension skall i framtiden gälla på

motsvarande sätt såvitt avser aktivitets- eller sjukersättning. En försäkrad som

 får aktivitetsersättning, och som provar på att förvärvsarbeta, skall dock -

enligt 16 kap. 16 § AFL i dess lydelse fr.o.m. den 1 januari 2003 - kunna få

aktivitetsersättningen vilande under återstoden av den period som den beviljats

för, utan att den då uppvisade arbetsförmågan får läggas till grund för

indragning eller minskning av ersättningen. Skälen till de generösare reglerna

för vilandeförklaring avseende aktivitetsersättning är att unga personer, som

till följd av svåra funktionshinder och långvariga sjukdomar i regel aldrig haft

 ett förvärvsarbete, generellt sett kan vara i behov av en längre tid än andra

för att prova ett arbete, utan att rätten till försörjningen från

socialförsäkringen riskeras.

Regeringen anser att motiven bakom den nu tillämpliga bestämmelsen om

möjligheterna att få bostadstillägg när förtidspension har förklarats helt

vilande, har bärighet även avseende möjligheterna att erhålla reformerat

bostadstillägg vid vilande aktivitets- eller sjukersättning. Med andra ord anser

 vi att den som fått sin aktivitets- eller sjukersättning helt vilandeförklarad,

 skall vara kvalificerad för det reformerade bostadstillägget på motsvarande

sätt som den som fått sin förtidspension helt vilandeförklarad. Dock bör även

den som, enligt 16 kap. 16 § AFL i dess framtida lydelse, får hela sin

aktivitetsersättning vilandeförklarad för en längre tidsperiod vara kvalificerad

 för det reformerade bostadstillägget under hela den tid aktivitetsersättningen

är vilande. Detta innebär att den som får hela sin sjukersättning

vilandeförklarad kan komma att vara kvalificerad för bostadstillägg under som

längst tolv månader, medan den som får hela sin aktivitetsersättning

vilandeförklarad kan få bostadstillägg för som längst under hela den tid för

vilken aktivitetsersättningen är beviljad.

Regeringen föreslår således sammanfattningsvis att en aktivitets- eller

sjukersättningsberättigad som - till följd av vilandeförklaring enligt 16 kap.

16 § AFL i dess lydelse fr.o.m. den 1 januari 2003 - inte kommer att uppbära

aktivitets- eller sjukersättningsförmån skall vara kvalificerad för det

reformerade bostadstillägget under den tid aktivitets- eller sjukersättningen är

 vilande.

6.3 Förmån som betalas ut från stat inom Europeiska unionen (EU) eller

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) som kvalifikationsgrund

för det reformerade bostadstillägget

Regeringens förslag: Den som uppbär allmän pensions- eller invaliditetsförmån

enligt lagstiftningen i en stat som ingår i Europeiska unionen (EU) eller

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och är bosatt här, skall vara

kvalificerad för det reformerade bostadstillägget. För att EU/EES-förmån skall

kvalificera förmånstagaren för bostadstillägg i framtiden, skall det dock krävas

 att förmånen motsvarar någon av de svenska allmänna pensionsförmåner eller de

allmänna sjukförsäkringsförmåner som kvalificerar en förmånstagare för

bostadstillägg.

Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Norrbottens läns allmänna försäkringskassa anser att rätten

till bostadstillägg för personer som uppbär utländsk pension bör förtydligas. I

övrigt har ingen remissinstans yttrat sig särskilt över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägg till pensionärer (BTP) är en

förmån som i och för sig omfattas av Förordningen (EEG) nr 1408/71 om

tillämpning av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller

deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. Bostadstillägget är emellertid

en sådan särskild, icke avgiftsfinansierad förmån som avses i artikel 4.2a

förordningen 1408/71. Med hänsyn härtill, och då lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer (BTPL) finns förtecknad i bilaga IIa till

förordningen 1408/71, utbetalas enligt artikel 10a i förordningen förmånen

endast till förmånstagare som är bosatta i Sverige och endast i enlighet med

bestämmelser i BTPL. Enligt nuvarande BTPL betalas BTP ut till personer bosatta

i Sverige som uppbär bl.a. pension enligt lagstiftningen i en stat som ingår i

Europeiska unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

Någon anledning att ändra på de nuvarande förhållandena finns inte. Regeringen

föreslår därför att den som är bosatt här och uppbär pensions- eller

invaliditetsförmån enligt lagstiftningen i en stat som ingår i EU/EES skall vara

 kvalificerad för det reformerade bostadstillägget. Vidare föreslår vi att

endast sådana EU/EES-förmåner som motsvarar någon av de svenska förmånerna som

kvalificerar den enskilde förmånstagaren för det reformerade bostadstillägget

skall anses uppfylla kvalifikationsvillkoret.

Eftersom den nya lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. kommer att

ersätta nuvarande BTPL krävs det förhandlingar inom EU/EES för att få den nya

lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. antecknad i bilaga IIa till

förordningen 1408/71.

6.4 Betydelsen av avkortad eller reducerad pensions- eller sjukförsäkringsförmån

Regeringens förslag: Vid bestämmandet av om pensionsförmånen eller

aktivitetsersättnings- eller sjukersättningsförmånen som sådan skall kvalificera

 förmånstagaren för det reformerade bostadstillägget, skall det sakna betydelse

om förmånen är avkortad. Det skall vidare inte påverka kvalifikationen för

bostadstillägget om ålderspension, till följd av omdebiteringar därför att

egenföretagare betalat in för låg eller ingen pensionsavgift, betalas ut med

lägre belopp än vad som annars skulle varit fallet.

Ovanstående skall gälla även för förmån som betalas ut från en annan stat som är

 medlem i Europeiska unionen (EU) eller som ingår i Europeiska ekonomiska

samarbetsområdet (EES).

Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen har tidigare i detta avsnitt

föreslagit att det skall vara allmänna pensions- eller sjukförsäkringsförmåner

som i princip utgör förmånstagarens huvudsakliga försörjning eller som

åtminstone har en väsentlig betydelse för försörjningen, som skall kvalificera

honom eller henne för det reformerade bostadstillägget. Om samma princip skulle

tillämpas på förmånstagare som uppbär avkortad pensionsförmån eller aktivitets-

eller sjukersättningsförmån, dvs. att förmånen som betalas ut är andelsberäknad

med hänsyn till försäkringstid, skulle den som har en låg pension eller

aktivitets- eller sjukersättning till följd av att han eller hon inte kan

tillgodoräkna sig full sådan försäkringstid, endast få avkortat bostadstillägg.

Principen skulle t.o.m. kunna innebära att förmånstagaren inte var kvalificerad

för bostadstillägg. Sistnämnda skulle gälla i de fall avkortningen av

huvudförmånen är sådan att denna förmån inte kan anses utgöra den huvudsakliga

eller väsentliga delen av försörjningen. Frågan om rätt till bostadstillägg

föreligger kommer således att få bedömas i varje fall för sig. Ett sådant system

 skulle inte uppfylla de krav på förutsägbarhet som bör kunna ställas på ett

modernt bostadstilläggssystem.

Enligt regeringens uppfattning är det tillhörigheten till det allmänna

pensionssystemet, och den allmänna sjukförsäkringen genom aktivitets- eller

sjukersättning, som bör vara avgörande för om personen i fråga skall uppfylla

kvalifikationsvillkoren för det reformerade bostadstillägget. Det förhållandet

att pensionsförmånen eller aktivitets- eller sjukersättningen utges i oavkortad

eller avkortad omfattning är något som den enskilde förmånstagaren inte kan

påverka. Regeringen föreslår därför att det inte skall spela någon roll om

förmånen utges som oavkortad eller avkortad förmån.

Eftersom ett liknande resonemang kan föras om förmånstagaren gjort tidigt uttag

av ålderspension, eller om omdebitering av sådan pensionsförmån skett för

egenföretagare som inte betalt in eller betalt in för låg pensionsavgift,

föreslår vi att sådana omständigheter inte heller skall påverka kvalifikationen

för det reformerade bostadstillägget.

Vad som nu sagts skall gälla även för förmån av motsvarande slag som utges från

annat land inom EU/EES-området.

7 Bostadstilläggets storlek och omfattning samt den bidragsgrundande

bostadskostnaden, m.m.

7.1 Bostadstilläggets omfattning

Regeringens förslag: Det nya bostadstillägget skall svara för en del av

bidragstagarens bostadskostnad och lämnas endast för den bostad i vilken han

eller hon har sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden).

För bostad i särskild boendeform skall bostadstillägg lämnas endast för boende i

 lägenhet eller för boende i en- eller tvåbäddsrum.

Bidragsberättigad som vistas eller bor i en särskild boendeform eller liknande

inrättning skall vara berättigad till bostadstillägg för sin ursprungliga

permanentbostad under högst sex månader från det att försäkringskassan bedömt

vistelsen eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande.

Bostadstillägg skall inte lämnas för sådan bostadskostnad som fastställs med

beaktande av bidragstagarens inkomst.

Utredningens förslag: Stämmer i princip överens med regeringens förslag.

Utredningen föreslog att de två bostadsstöden borde så långt möjligt ha

enhetliga regler, framför allt när det gäller beräkning av inkomst och

bostadskostnad.

Remissinstanserna: Ett tiotal remissinstanser har yttrat sig särskilt över

förslaget i denna del. Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig över

förslaget om enhetliga regler avseende bostadsbidrag och bostadstillägg

tillstyrker det.

Skälen för regeringens förslag: I det nuvarande systemet för bostadstillägg till

 pensionärer skall bostadstillägget bidra till att täcka bostadskostnader,

oberoende av vilken form boendet har. Detta betyder att permanentboende i såväl

hyresrätt, bostadsrätt, andelslägenhet som i egen fastighet som boende på

sjukhem, servicehus och i gruppbostad är exempel på boende som kvalificerar

bidragstagaren för bostadstillägg. Dock lämnas bostadstillägg för bostad i

särskild boendeform endast om den bidragsberättigade bor i lägenhet eller i en-

eller tvåbäddsrum.

Varje kommun har enligt socialtjänstlagen (1980:620) skyldighet att inrätta

särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre personer med behov av

 ett särskilt stöd. Vidare är kommunerna skyldiga att inrätta bostäder med

särskild service till personer med funktionshinder. Syftet är att likställa

boendet i de särskilda boendeformerna med boende i enskilt hem.

Regeringen föreslår att det nya bostadstillägget, liksom det nuvarande, skall

svara för en del av bidragstagarens boendekostnad och lämnas endast för den

bostad i vilken han eller hon har sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden).

Vidare föreslår vi att de nuvarande reglerna för bostadstillägg för bostad i

särskild boendeform skall föras över till den nya lagen.

När den bidragsberättigade på grund av omvårdnad eller vård helt eller till

övervägande del vistas eller bor i särskild boendeform eller likartad bostad,

utbetalas bostadstillägg enligt nuvarande bestämmelser för permanentbostaden

under högst sex månader. Fristen om sex månader räknas från det att

försäkringskassan bedömt vistelsen eller boendet som stadigvarande. Bestämmelsen

 medför ofta en betydande minskning eller indragning av bostadstillägg och i

förlängningen att den gamla bostaden inte kan behållas. Av det skälet har

bidragstagaren getts ett rådrum om sex månader från det att försäkringskassan

fattat beslut, innan beslutet om indragning eller minskning verkställs. Denna

undantagsregel bör, enligt regeringens uppfattning, överföras till det nya

systemet. Regeringen föreslår vidare att det nya bostadstillägget, i likhet med

vad som gäller för nuvarande bostadstillägg, inte skall lämnas för sådan

bostadskostnad som är bestämd utifrån den bidragsberättigades inkomst.

Regeringen vill avslutningsvis påpeka att det principiellt kan ifrågasättas om

särskilt boende i tvåbäddsrum bör anses som en permanentbostad. Det kan också av

 principiella skäl ifrågasättas om den nuvarande sexmånadersgränsen vid vistelse

 utanför permanentbostaden är ändamålsenlig. Dessa frågor hänger dock delvis

samman med de frågor som behandlas i betänkandet Pension på institution (SOU

2000:112), som bereds inom Socialdepartementet. Dessa frågor bör därför

behandlas vid den fortsatta beredningen av det nyss nämnda betänkandet.

Enligt nu gällande bestämmelser om bostadstillägg får regeringen, eller den

myndighet som regeringen bestämmer, besluta om vilka kostnader som skall

hänföras till bostadskostnader och hur dessa skall beräknas. Då det skulle föra

för långt att i lag närmare ange detta, får det även för det nya systemet

ankomma på regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, att meddela

 närmare föreskrifter i dessa frågor.

7.2 Fördelning av bostadskostnaden mellan makar

Regeringens förslag: För gift person som är kvalificerad för det nya

bostadstillägget, och som delar bostad med sin make, skall bostadskostnaden -

oavsett om den andre maken är kvalificerad för bostadstillägg eller inte - delas

 lika mellan makarna. Den del av bostadskostnaden som efter delningen hänförs

till den bidragsberättigade skall därvid grunda rätt till bostadstillägg.

Utredningens förlag: Stämmer delvis överens med regeringens förslag. Utredningen

 föreslog även att för barn under 18 år, eller barn som uppbär förlängt

barnbidrag eller studiebidrag, skulle ingen andel av bostadskostnaden beräknas.

Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser har yttrat sig över förslaget.

Majoriteten av dessa tillstyrker förslaget. Riksförsäkringsverket (RFV)

tillstyrker förslaget med den inskränkningen att regeln om delade

bostadskostnader mellan makar endast bör gälla nytillkomna ärenden. Denna

inställning delas av Värmlands läns allmänna försäkringskassa. Sveriges

Pensionärers Riksförbund (SPRF) avstyrker förslaget i den mån det medför minskat

 bostadsstöd för nuvarande bidragstagare.

Skälen för regeringens förslag: Enligt Riksförsäkringsverkets föreskrifter (RFFS

 1998:9) om beräkning av bostadskostnad skall bostadskostnaden för en pensionär,

 som delar bostad med sin make och vars make har pensionsförmån, denna utgöra

hälften av den totala bostadskostnaden. För pensionär, vars make inte har

pensionsförmån, skall däremot makarnas gemensamma bostadskostnad utgöra

bidragstagarens bostadskostnad. När det gäller inkomstprövningen i samma

situation, skall årsinkomsten däremot för var och en av makarna beräknas utgöra

hälften av deras sammanlagda årsinkomst. För den make som inte är pensionär

räknas hela inkomsten med i årsinkomsten.

De nuvarande reglerna för bostadskostnadsberäkning har sitt ursprung i en tid då

 det bl.a. var vanligt med endast en förvärvsarbetande i en familj. Sedan

reglernas tillkomst har detta förändrats och även samhällsutvecklingen i övrigt

gör att regeln, enligt regeringens uppfattning, spelat ut sin roll.

Dagens regler är ofta förmånliga i det enskilda fallet, när bidragstagarens make

 inte är bidragsberättigad. En effekt av detta blir dock att när även den andra

maken blir pensionär, dvs. bostadskostnaden fördelas på båda makarna och bådas

inkomster ingår helt - med undantag av folkpensionsförmånerna - i

inkomstunderlaget för bostadstillägget, kan bostadstillägget bli helt eller

delvis bortreducerat. Trots lägre sammanlagd inkomst minskar således förmånen.

Regeringen anser att det i de fall som beskrivits ovan är lämpligare att, i

likhet med vad som föreslås om reduceringsinkomst (avsnitt 9), endast låta

hälften av makarnas gemensamma bostadskostnad påföras den make som är berättigad

 till bostadstillägg. Effekten av en sådan fördelning av bostadskostnaden i det

nya bostadstilläggssystemet blir mindre än om den hade införts i det nuvarande

systemet. Detta beror på den konstruktion av fribeloppsberäkningen som föreslås

i avsnitt 9. Regeringen föreslår därför att för gift bidragsberättigad som delar

 bostad med sin make skall bostadskostnaden delas lika mellan makarna, oavsett

om den andre maken är kvalificerad för bostadstillägg eller inte. Den del av

bostadskostnaden som efter delningen hänförs till den bidragsberättigade maken

skall grunda rätt till bostadstillägg.

Enligt nu gällande föreskrifter sker en beräkning av hur stor del av

bostadskostnaden som skall läggas till grund för beräkningen av det

bostadstillägg den sökande har rätt till. Vid en sådan fördelningsberäkning kan

en förälder som sammanbor med barn i vissa fall tillgodoräkna sig ytterligare

andelar av boendekostnaden. Detta gäller när barnet är under 18 år eller får

studiehjälp eller förlängt barnbidrag.

I budgetpropositionen för 2001 (prop. 2000/01:1 utgiftsområde 11, 3.6.2) anges

att möjligheterna att höja åldersgränsen från 18 år till 20 år för när ett barn

skall anses vara självförsörjande i bostadstilläggssammanhang skulle beredas. Då

 frågan om vilken åldersgräns som skall tillämpas i detta sammanhang inte bör

ses isolerad, utan samstämmas med åldersgränser i andra trygghetssystem, bör den

 beredas ytterligare. Regeringen får därför återkomma med förslag senare.

Regeringens anser att det för för långt att i lag reglera samtliga förhållanden

om hur förekomsten av barn och inneboende och olika former av sammanboende bör

påverka fördelningen av bostadskostnaden. Närmare föreskrifter om fördelningen

av bostadskostnader, med ovan angivet undantag, bör därför meddelas av

regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer.

7.3 Samordning av bostadstillägg till pensionärer m.fl. och bostadsbidrag

Regeringens bedömning: För den som har både bostadsbidrag och bostadstillägg bör

 bostadsbidrag inte lämnas för bostadskostnad till den del denna motsvaras av

bostadstillägget.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog att bostadstillägg inte skall lämnas

i de fall pensionären samtidigt uppbär bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om

bostadsbidrag. Utredningen ansåg att den som uppfyller villkoren för både

bostadsbidrag och bostadstillägg bör, bl.a. med stöd av uppgifter om

ersättningsbeloppen från respektive stödform, välja en av dessa.

Remissinstanserna: Riksförsäkringsverket (RFV) delar utredningens uppfattning

att bostadstillägget inte skall kunna utbetalas samtidigt med annat bostadsstöd.

 Skåne läns allmänna försäkringskassa anser att den enskildes möjlighet att

välja mellan bostadsbidrag och bostadstillägg bör framgå av lagtexten.

Skälen för regeringens bedömning: Enligt 4 a § lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer (BTPL) lämnas bostadstillägg inte för den del av

 bostadskostnaden som motsvaras av bostadsbidrag. Enligt Riksförsäkringsverkets

föreskrifter (RFFS 1998:9) om beräkning av bostadskostnad skall den beräknade

bostadskostnaden minskas med preliminärt bostadsbidrag. Skälet för den nuvarande

 samordningen är att båda formerna av bostadsstöd avser att utgöra ersättning

för bostadskostnaden.

I mars 2001 betalades både bostadstillägg och bostadsbidrag ut till ungefär 15

500 personer, varav 14 000 var förtidspensionärer

De förslag som regeringen lämnat i denna proposition innebär att vissa personer

som föreslås vara kvalificerade för bostadstillägg i framtiden även kommer att

vara kvalificerade för bostadsbidrag. Eftersom båda förmånerna avser att ersätta

 i princip samma bostadskostnad, kan det ifrågasättas om en person som är

berättigad till ett individinriktat grundskydd i form av bostadstillägg dessutom

 skall vara berättigad till ett hushållsinriktat högkostnadsskydd i form av

bostadsbidrag. Även om de båda förmånerna avser att ersätta samma

bostadskostnad, utges de med olika utgångspunkter. Den gemensamma nämnaren för

förmånerna är att förmånstagarna inom varje system skall tillförsäkras ett

acceptabelt boende. Det nya bostadstillägget är närmast att anse som en

komplettering till allmän pension eller aktivitets- eller sjukersättning. Syftet

 med förmånen är således att tillförsäkra bidragstagare med låg inkomst ett

acceptabelt boende. Bostadsbidrag är närmast att se som en tilläggsförmån till

förvärvsinkomst och skall som sådan i princip tillförsäkra barnfamiljer ett

acceptabelt boende. Eftersom det, generellt sett, kommer att finnas

bidragstagare som i större eller mindre omfattning jämte sådan förmån som

kvalificerar dem för bostadstillägg kommer att dels ha en förvärvsinkomst, dels

ha minderåriga barn, anser regeringen övervägande skäl talar för att en person

som är berättigad till bostadstillägg även skall kunna få bostadsbidrag. Dock

bör dessa samordnas så att inte högre bidrag än bostadskostnaden kan betalas ut.

Det reformerade bostadstillägget skall, liksom det nuvarande bostadstillägget,

vara ett individinriktat bidrag av grundskyddskaraktär, medan bostadsbidraget är

 ett hushållsinriktat högkostnadsskydd. Detta talar för att beslut om med vilket

 belopp det reformerade bostadstillägget skall betalas ut, bör fattas före det

att beslut om bostadsbidrag meddelas. För en sådan ordning talar även det

förhållandet att bostadsbidraget beviljas genom preliminärt beslut som stäms av

i efterhand. Den nuvarande samordningen mellan bostadstillägg och bostadsbidrag

kan således ifrågasättas. Enligt regeringens bedömning bör samordningen, när den

 nya lagen träder i kraft, ske på så sätt att bostadsbidrag inte skall lämnas

för bostadskostnad till den del denna motsvaras av bostadstillägget. En sådan

omläggning kan såväl för de enskilda bidragstagarna som för administrationen få

konsekvenser som i dag inte kan överblickas. Därför måste frågan utredas

grundligt innan ett förslag kan läggas fram om en förändring av de nuvarande

samordningsbestämmelserna. Regeringen avser att återkomma med förslag i denna

del under hösten 2001.

7.4 Bostadstilläggets storlek

Regeringens förslag: För en ensamstående bidragstagare skall bostadstillägg

lämnas med 91 procent av bostadskostnaden till den del denna inte överstiger 4

500 kronor per månad.

En gift bidragstagare som sammanbor med sin make skall ha rätt till

bostadstillägg med 91 procent av sin del av bostadskostnaden till den del denna

inte överstiger 2 250 kronor per månad.

För en bidragsberättigad som bor i tvåbäddsrum i särskild boendeform skall

bostadstillägg inte lämnas för bostadskostnad som överstiger 2 250 kronor per

månad.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog inte någon ändring av

bostadstilläggets storlek, dvs. 90 procent av bostadskostnaden mellan 100 kronor

 och 4 000 kronor i månaden skulle ersättas av bostadstillägg till pensionärer

(BTP). Dock påtalade utredningen att det fanns behov av justering av

bostadskostnadsgränsen, men att utredningen enligt utredningsdirektiven var

förhindrad att lämna förslag som innebar ökade kostnader för

bostadstilläggssystemet. Utredningen föreslog inte någon höjning av

bostadskostnadstaket för bidragsberättigad boende i tvåbäddsrum i särskild

boendeform.

Remissinstanserna: Många remissinstanser har särskilt yttrat sig över förslaget

i denna del. I princip samtliga påtalar att bostadskostnadsgränsen bör ses över.

 Statistiska Centralbyrån (SCB) anser att om en översyn skall ske av reglerna

för bostadskostnadsberäkningen, bör samråd med SCB ske i syfte att skapa

möjligheter till jämförelse med den statistik som beskriver bostadskostnaderna.

Majoriteten av remissinstanserna ger även egna förslag till hur

bostadskostnadsgränsen bör bestämmas. Sveriges Pensionärsförbund (SPF) anser att

 samma gräns bör gälla för BTP som för det särskilda bostadstillägget för

pensionärer (SBTP). Svenska Kommunalpensionärers Förbund (SKPF) anser att

bostadskostnadsgränsen till att börja med bör höjas till 4 500 kronor i månaden

och därefter till 5 000 kronor i månaden. Skälet till detta är enligt SKPF att

pensionärerna skall ges möjlighet att efterfråga nyare boendeformer. Andra

remissinstanser har framfört liknande synpunkter. Riksförbundet för änkor och

änkemän motsätter sig att inkomstprövning av änkepension fortsätter att kopplas

ihop med BTP-beräkningen. Om denna sammankoppling skall bestå anser

Riksförbundet att samma gräns för boendekostnad bör gälla för BTP och SBTP.

Pensionärernas Riksorganisation (PRO) tar särskilt upp frågan om hur hyrans

fastställs i särskild boendeform. Även Socialstyrelsen framför att det

föreligger behov av höjning av bostadskostnadsgränsen såvitt avser pensionärer

boende i särskild boendeform.

Skälen för regeringens förslag: Sedan den 1 januari 2001 lämnas bostadstillägg

med 90 procent av bostadskostnaden upp till 4 500 kronor i månaden. Regeringen

har i 2001 års ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) aviserat en höjning

 av ersättningsnivån för 2002 till 91 procent. Vi lämnar dock inte i denna

proposition något förslag om höjning av ersättniningsnivån i den nu gällande

lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Förslag om en sådan höjning

 kommer i stället att lämnas i budgetpropositionen hösten 2001.

Som framgått ovan i avsnitt 5.2 föreslår regeringen att den nya lagen om

bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall träda i kraft den 1 januari 2003.

Från och med denna tidpunkt föreslår vi att bostadstillägg skall kunna lämnas

till dels en ensamstående bidragstagare med 91 procent av bostadskostnaden till

den del denna inte överstiger 4 500 kronor per månad, dels en gift bidragstagare

 som sammanbor med sin make för dennes del av bostadskostnaden till den del

denna inte överstiger 2 250 kronor per månad. Sistnämnda kommer då att gälla

även för personer som likställs med sammanlevande makar.

När det gäller makar och därmed likställda som lever tillsammans, har regeringen

 i avsnitt 7.2 föreslagit att bostadskostnaden skall delas lika mellan dem.

Redan med hänsyn till detta framstår det naturligt att endast hälften av

bostadskostnadstaket skall tillgodoräknas en make som är kvalificerad för

bostadstillägg, om han eller hon delar bostad med den andre maken. Detta ligger

även i linje med den allmänna principen att vardera maken, efter sin förmåga,

skall bidra till det underhåll som behövs för att deras gemensamma och

personliga behov skall tillgodoses.

Enligt nuvarande bestämmelser finns en begränsning när det gäller beräkningen av

 bostadstillägget. För pensionärer som bor i tvåbäddsrum i särskild boendeform

beräknas bostadstillägget på en övre gräns om 2 000 kronor per månad.

Begränsningen gäller inte för makar.

När det gäller boende i särskild boendeform anser regeringen det vara skäligt

att höja bostadskostnadstaket till 2 250 kronor i månaden per person. Härigenom

kommer bostadskostnadstaket för boende i särskild boendeform att motsvara

hälften av det bostadskostnadstak om 4 500 kronor i månaden som gäller för

övriga boendeformer. Vi föreslår således att för bidragsberättigade boende i

tvåbäddsrum i särskild boendeform skall bostadstillägg inte lämnas för

bostadskostnad som överstiger 2 250 kronor i månaden per person. Denna

begränsning föreslås gälla för var och en av de boende i särskilt boende, vilket

 innebär att den också gäller för en gift person som bor i sådan boendeform.

Taket för bostadskostnaden kommer då att vara detsamma för den som är gift,

oavsett boendeform.

Även med hänsyn till de nu lämnade förslagen är det dock, enligt vår

uppfattning, viktigt att även fortsättningsvis kontinuerligt följa den

ekonomiska utvecklingen för såväl pensionärer som aktivitets- eller

sjukersättningsberättigade, så att bl.a. bostadstilläggets storlek anpassas till

 förändringar i den ekonomiska situationen för dessa grupper.

8 Inkomstberäkning för bostadstillägg

8.1 Inkomstbegreppet

Regeringens förslag: Inkomstprövningen av bostadstillägget skall utgå från

sådana förvärvs- och kapitalinkomster som är skattepliktiga enligt

inkomstskattelagstiftningen, med tillägg av vissa typer av ersättningar som är

undantagna från beskattning i Sverige.

Även bidragstagarens förmögenhet, beräknad på visst sätt med utgångspunkt i den

förmögenhetsskatterättsliga lagstiftningen, skall vid inkomstprövningen påverka

rätten till bostadstillägg.

Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker

utredningens förslag.

Skälen för regeringens förslag: De nuvarande reglerna om beräkning av

inkomstunderlaget för att fastställa bostadstillägg till pensionärer (BTP)

innebär att i princip alla inkomster räknas med oavsett om de är skattepliktiga

eller inte. Från denna grundprincip finns dock ett flertal i lagen uppräknade

undantag, varav de viktigaste är folkpension och pensionstillskott. Vidare finns

 undantag för bl.a. barnbidrag och socialbidrag. I BTP-utredningens betänkande

anges att försäkringskassorna samfällt anser att de nuvarande

inkomstprövningsreglerna är både svåröverskådliga och komplicerade och svåra att

 förklara för pensionärerna.

Mot denna bakgrund är det angeläget att finna ett inkomstbegrepp som underlättar

 förståelsen för regelverket och som är enklare att administrera. En lösning är

att knyta inkomstberäkningen för bostadstillägget till skattesystemets

bestämmelser om skattepliktig inkomst på liknande sätt som gäller för

bostadsbidrag.

Även om regeringen inte anser att det finns tillräckliga skäl att ha ett

gemensamt system för statligt bostadsstöd till alla grupper av personer, kan det

 vara lämpligt att använda i princip samma regelverk för beräkningen av

inkomsten i båda bostadsstödssystemen. Genom ett sådant förfarande kan man uppnå

 de eftersträvade fördelarna.

Med hänsyn till detta föreslår regeringen att man vid inkomstprövningen av

bostadstillägget skall utgå från en inkomstskatterättsligt beräknad inkomst. Det

 innebär att utgångspunkten för inkomstberäkningen kommer att vara de inkomster

av tjänst, näringsverksamhet och kapital som är skattepliktiga enligt

inkomstskattelagstiftningen.

Eftersom bostadstillägget skall vara ett individinriktat bidrag av

grundskyddskaraktär, är det dock bidragstagarens samlade ekonomi som bör vara

avgörande för rätten till bostadstillägg. Det innebär att även bidragstagarens

förmögenhet bör påverka rätten till bostadstillägget. Vidare är det rimligt att

också vissa typer av inkomster som inte är föremål för inkomstbeskattning i

Sverige skall ingå i inkomstberäkningen och därmed påverka bostadstillägget. En

närmare redogörelse för förslag i sistnämnda hänseende lämnas i avsnitt 8.2.

Utgångspunkten för hur förmögenhet skall påverka inkomstprövningen för

bostadstillägget bör vara hur förmögenheten beräknas enligt

förmögenhetsskattelagstiftningen. De närmare övervägandena och förslagen till

hur förmögenheten skall påverka bostadstillägget i framtiden lämnas i avsnitt

8.3.

8.2 Inkomst av tjänst och näringsverksamhet samt utlandsinkomster, m.m.

Regeringens förslag: Förvärvsinkomst skall beräknas med utgångspunkt i de

bestämmelser som gäller för inkomstslagen tjänst respektive näringsverksamhet

enligt 10 kap. 16 § respektive 14 kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229).

Vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet skall korrigeringar göras på så

sätt att inkomsten av näringsverksamhet skall ökas med avdrag för tidigare års

underskott i förvärvskällan och för avdrag för kostnader för näringsidkarens

egen pension till den del den inte överstiger ett halvt prisbasbelopp.

All utländsk inkomst som inte beskattas i Sverige, studiemedel i form av

studiebidrag och skattefria stipendier till den del de överstiger 3 000 kronor i

 månaden skall också ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Detsamma skall gälla

 ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar (AGS) oavsett när försäkringsfallet

 har inträffat.

Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Ett stort antal remissinstanser har yttrat sig över

förslaget. Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig instämmer i

utredningens förslag. Några remissinstanser anser dock att ersättning från

avtalsgruppsjukförsäkringar (AGS-ersättningar) inte bör ingå i inkomstunderlaget

 eller ifrågasätter varför AGS-ersättningar och skattefri yrkesskadelivränta

inte behandlas på samma sätt i bostadstilläggssammanhang. Vidare påtalar några

remissinstanser att det finns svårigheter med att kontrollera förekomsten av

utländska pensioner och inkomster. Lantbrukarnas Riksförbund (LRF) avstyrker

förslaget såvitt avser inkomst av näringsverksamhet. LRF har bl.a. hävdat att

det är fel att tidigare års underskott i näringsverksamhet inte skall få påverka

 den bidragsgrundande inkomsten. Östergötlands läns allmänna försäkringskassa

påpekar att de som i dag har vårdbidrag och får bostadstillägg kommer att få en

försämring av bostadstillägget då skattepliktig inkomst skall ligga till grund

för inkomstberäkningen.

Skälen för regeringens förslag: Det är bidragstagarens samlade ekonomiska

situation som bör vara avgörande för rätten till det reformerade

bostadstillägget. Utgångspunkten för inkomstberäkningen bör vara en

skatterättsligt beräknad inkomst. Till detta bör läggas sådana inkomster eller

ersättningar som visserligen inte är skattepliktiga, men som ändå måste bedömas

påverka bidragstagarens samlade ekonomiska situation.

Inkomst av tjänst, m.m.

Enligt inkomstskattelagen (1999:1229) räknas till inkomstslaget tjänst inkomster

 och utgifter på grund av tjänst till den del de inte skall räknas till

inkomstslaget näringsverksamhet eller kapital. Som inkomst av tjänst behandlas

även vissa typer av ersättningar som t.ex. pension, sjukpenning, livränta och i

vissa fall vårdbidrag enligt lagen (1998:703) om handikappersättning och

vårdbidrag. Vissa andra ersättningar är däremot undantagna från beskattning,

exempelvis vissa typer av stipendier, studiemedel i form av studiebidrag och

avtalsgruppsjukförsäkringar (AGS-ersättningar). Dessa skattefria ersättningar

kan, enligt regeringens uppfattning, i det nu aktuella sammanhanget likställas

med skattepliktiga ersättningar.

Regeringen föreslår att den bidragsberättigades förvärvsinkomst skall beräknas

enligt reglerna om inkomst av tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomstskattelagen, med

 vissa tillägg. De tillägg som skall göras är inkomst i form av skattefria

stipendier till den del de överstiger 3 000 kronor i månaden, studiemedel i form

 av studiebidrag, och AGS-ersättningar. Genom att låta dessa inkomster ingå i

beräkningsunderlaget kommer den enskilde bidragstagarens sammantagna ekonomiska

situation att ligga till grund för rätten till det nya bostadstillägget. Inom

bostadsbidragssystemet gäller motsvarande.

Det valda inkomstmåttet betyder att allmänna avdrag inte kommer att påverka

inkomsten. Härigenom upprätthålls även den likhet, vad gäller beräkningen av den

 bidragsgrundande inkomsten i bostadsstödssystemen, som regeringen, inte minst

av administrativa och förklaringsmässiga skäl, anser eftersträvansvärd.

Förslaget innebär att vårdbidrag i framtiden, till skillnad mot i dag, skall

påverka bostadstillägget till den del bidraget utgör skattepliktig inkomst av

tjänst. Vårdbidrag utgör dock endast skattepliktig inkomst av tjänst i de fall

eller till den del bidraget utgör kompensation för inkomstbortfall som barnets

omvårdnad kan medföra om förälder måste avstå från förvärvsarbete. Därmed

behandlas inkomst i form av vårdbidrag på samma sätt som inkomst av

förvärvsarbete. Till den del vårdbidraget utgör ersätttning för merutgifter är

bidraget skattefritt och skall således inte påverka bostadstillägget. Denna

ordning motiveras av, som vi anfört i avsnitt 8.1, att inkomstprövningen av

bostadstillägget skall bygga på det skatterättsliga inkomstbegreppet.

Inkomst av näringsverksamhet

Inkomstberäkningen för det nuvarande bostadstillägget utgår från den beräknade

nettointäkten av näringsverksamhet. Som underlag för beräkningen används

underlaget för preliminär skatt eller de inkomstuppgifter som lagts till grund

för den senaste taxeringen.

För förståelsen för systemet, och av administrativa skäl, är det lämpligt att i

framtiden även här ha samma regler för inkomstberäkningen i de båda

bostadsstödssystemen. Regeringen föreslår därför att bidragstagarens inkomst av

näringsverksamhet skall beräknas enligt 14 kap. 21 § inkomstskattelagen

(1999:1229). Det är dock endast överskott som skall ingå i den bidragsgrundande

inkomsten.

Enligt skattereglerna skall underskott i förvärvskällan kunna sparas till

påföljande år för att kunna kvittas mot det innevarande årets överskott. Om ett

sådant underskott tillåts reducera inkomsten skulle det inte ge en rättvisande

bild av de aktuella inkomstförhållandena. Regeringen anser därför att ett sådant

 sparat underskott inte bör medföra att den bidragsgrundande inkomsten för

beräkningen av bostadstillägget reduceras ett senare år. Motsvarande gäller inom

 bostadsbidragssystemet.

Avdrag för kostnader för egen pension bör begränsas. Utgift för egen pension har

 mer karaktären av frivillig disposition än nödvändig omkostnad och bör liksom

allmänna avdrag inte minska den bidragsgrundande inkomsten. Genom en sådan

begränsning av avdragsrätten får man dessutom en likabehandling mellan

inkomstslagen inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Regeringen

föreslår därför att den beräknade inkomsten av näringsverksamhet skall

korrigeras på så sätt att avdrag för tidigare års underskott, och avdrag för

kostnader för egen pension till den del det inte överstiger ett halvt

prisbasbelopp, skall öka den beräknade inkomsten av näringsverksamhet. Detta

innebär att ett eventuellt överskott i en näringsverksamhet kommer att öka genom

 återläggning av ovan angivna avdrag, medan ett eventuellt underskott kommer att

 minska genom återläggning av ovan angivna avdrag.

Utländska inkomster

Inom skattelagstiftningen använder Sverige, i likhet med många andra länder,

hemvistprincipen som huvudmetod vid beskattningen. Detta innebär att den som är

bosatt eller stadigvarande vistas i Sverige är oinskränkt skattskyldig här, dvs.

 skattskyldighet föreligger för all inkomst oavsett om inkomsten förvärvats inom

 eller utom Sverige. För att undvika att inkomster beskattas både i

utbetalarlandet och hemvistlandet har Sverige tecknat dubbelbeskattningsavtal

med ett stort antal andra länder.

Som anförts ovan anser regeringen att det är bidragstagarens samlade ekonomi som

 skall vara avgörande för rätten till bostadstillägg. Det är då också rimligt

att utländsk pension och invaliditetsförmån som betalas ut till bidragstagaren

ingår i inkomstberäkningen, oavsett om ersättningen beskattas i Sverige eller

inte. Motsvarande bör även gälla för andra utlandsinkomster som inte beskattas

här. Regeringen föreslår således att inkomstunderlaget för bostadstillägg skall

innefatta all utländsk inkomst som, bl.a. på grund av dubbelbeskattningsavtal,

inte beskattas i Sverige.

8.3 Förmögenhetens inverkan på bostadstillägget

8.3.1 Kapitalinkomster

Regeringens förslag: Sådana inkomster som utgör kapitalinkomster enligt

inkomstskattelagen (1999:1229) skall efter det att gjorda avdrag har återlagts

ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Dock skall inte uppskovsavdrag vid byte

av bostad, avdrag för negativ räntefördelning och realisationsförlust som

minskat realisationsvinst under beskattningsåret återläggas vid bestämmandet av

den bidragsgrundande inkomsten såvitt avser inkomst av kapital.

Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: I princip samtliga remissinstanser som yttrat sig över

förslaget tillstyrker detsamma.

Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg

till pensionärer görs en schablonberäkning som innebär att man beräknar en

ränteavkastning om 5 procent på all förmögenhet. Denna schablonberäkning har i

olika sammanhang kritiserats. Det framhålls att det inte är ovanligt att den

faktiska avkastningen på förmögenheten inte överensstämmer med schablonen.

Regeringen anser att inkomstprövningen i huvudsak skall grundas på de inkomster

som tas upp till beskattning. När det gäller kapitalinkomster innebär detta att

den faktiska avkastningen såsom räntor och utdelningar på aktieinnehav etc. bör

beaktas vid inkomstprövningen, i stället för en fiktiv avkastning. Det är dock

endast överskott som skall ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Regeringen

anser vidare att det bör göras undantag för sådana avdrag som faktiskt minskar

den egentliga förmögenheten eller direkt påverkar boendekostnaden.

Uppskovsavdrag vid byte av bostad, eller avdrag för negativ räntefördelning, bör

 av detta skäl inte återläggas vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten

 av kapital. Detsamma bör också gälla om realisationsvinst har minskats med

realisationsförlust uppkommen under beskattningsåret. Det föreslagna innebär att

 ett eventuellt överskott i inkomstslaget kapital kommer att öka genom

återläggning av andra än nu nämnda gjorda avdrag, medan ett eventuellt

underskott kommer att minska genom återläggning av sådana gjorda avdrag.

8.3.2 Inkomsttillägg för förmögenhet, m.m.

Regeringens förslag: Beräkningen av förmögenhet skall ske enligt reglerna för

skattepliktig förmögenhet i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt.

Vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten skall, utöver den på

inkomstskatterättsliga grunder bestämda kapitalinkomsten, räknas in ett tillägg

om 15 procent av nettoförmögenheten över 100 000 kronor för en ensamstående

bidragsberättigad och över 200 000 kronor för makar. För makar delas

förmögenheten över detta belopp lika mellan dem.

Det framräknade förmögenhetsbeloppet skall avrundas nedåt till helt tusental

kronor.

Vid beräkningen av inkomsttillägget för förmögenhet i den bidragsgrundande

inkomsten skall bortses från privatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet

för vilken bidrag söks. Detsamma skall gälla för skulder med säkerhet i sådan

egendom.

För en sökande som har sitt boende i särskild boendeform skall vad som ovan

angetts gälla även för värdet av privatbostadsfastighet eller

bostadsrättslägenhet som utgör permanentbostad för den sökandes make.

Utredningens förslag: Stämmer delvis överens med regeringens förslag.

Utredningen föreslog att endast pensionärer som vid ikraftträdandet av de nya

bestämmelserna får bostadstillägg, vid förmögenhetsberäkningen skulle få bortse

från privatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet för vilket bostadstillägg

 söks och från skulder för vilka sådan egendom utgör säkerhet. För nya

bidragstagare föreslog utredningen att privatbostadsfastighet eller

bostadsrättslägenhet, för vilken bostadstillägg söks, skulle tas upp med 50

procent av taxeringsvärdet till den del det överstiger 100 000 kronor, efter det

 att skulder med säkerhet i bostaden räknats av. Vid beräkning av förmögenhet

föreslog utredningen att även andra noterade aktier än de som är noterade på

Stockholmsbörsens A-lista skulle tas upp med 80 procent. För näringsverksamhet

eller i fråga om delägare i fåmansföretag föreslog utredningen att värdet av

innehavda andelar eller aktiernas värde av företagets eget kapital enligt

balansräkning eller enligt självdeklaration skulle tas upp som

förmögenhetsvärde. Vidare föreslog utredningen att hemmavarande barns

kapitalinkomster och förmögenhet skulle beaktas vid inkomstprövningen.

Remissinstanserna: Ett tjugotal remissinstanser har yttrat sig över förslaget.

En stor majoritet av de remissinstanser som uttalar sig avstyrker förslaget,

särskilt när det gäller att privatbostadsfastighet skall ingå i den förmögenhet

som skall påverka bostadstillägget. Vissa remissinstanser vänder sig mot att de

som redan har bostadstillägg skall behandlas förmånligare än de som efter

ikraftträdandet kommer att beviljas bostadstillägg. Flertalet av

remissinstanserna anser att den procentsats varmed förmögenhetstillägget skall

beräknas är för hög. Många remissinstanser anser att den bör bestämmas till 10

procent. Vidare riktas omfattande kritik mot fribeloppsgränsen för förmögenhet

som anses vara för låg. Riksförsäkringsverket (RFV) påtalar att det är önskvärt

att det införs en allmän regel om värderingstidpunkten för förmögenheten.

Svenska kommunförbundet påtalar att beräkningsmetoden får betydande konsekvenser

 för kommunernas möjligheter att ta ut avgifter för vård och omsorg.

Kommunförbundet förutsätter att staten kompenserar kommunsektorn för det

intäktsbortfall som blir följden av att det införs ett inkomsttillägg för

förmögenhet.

Skälen för regeringens förslag: Utgångspunkten för beräkning av förmögenhet bör

vara reglerna för skattepliktig förmögenhet i lagen (1997:323) om statlig

förmögenhetsskatt.

Vid beräkningen av inkomsttillägg för förmögenhet i det nuvarande systemet

gäller Riksförsäkringsverket föreskrifter (RFFS 1998:18) om inkomstberäkning

enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Där anges att en

förmögenhetsavkastning om 5 procent schablonmässigt beräknas för all

förmögenhet. För förmögenhet över 75 000 kronor för ensamstående och 120 000

kronor för makar gemensamt beräknas enligt nuvarande bestämmelser i lagen om

bostadstillägg till pensionärer ytterligare 10 procents avkastning. Den på så

sätt beräknade årsinkomsten av kapital läggs till den övriga årsinkomsten som

ligger till grund för inkomstprövningen av bostadstillägget.

Enligt regeringens uppfattning är det rimligt att det inte enbart är

kapitalavkastningen utan även själva förmögenhetsinnehavet som får påverka den

bidragsberättigades behov av ett individinriktat grundskydd av sådan karaktär

som det reformerade bostadstillägget. Vi anser här att det är lämpligt att samma

 procentsats som i dag gäller för beräkning av tillägg för förmögenhet i

bostadsbidragssystemet, även skall gälla vid förmögenhetsberäkningen i det

reformerade bostadstilläggssystemet. Regeringen föreslår därför att den

bidragsgrundande inkomsten skall påföras ett tillägg om 15 procent av

förmögenhet som överstiger 100 000 kronor för en ensamstående bidragstagare och

med 200 000 kronor för makar, utöver den på inkomstskatterättsliga grunder

bestämda kapitalinkomsten. För makar skall den sammanlagda förmögenhet som

överstiger 200 000 kronor delas lika mellan dem när tillägget beräknas. Vi

föreslår även att det framräknade förmögenhetsbeloppet skall avrundas nedåt till

 helt tusental kronor.

Privata pensionsförsäkringar som bidragstagaren personligen tecknat och

individuellt pensionssparande (IPS)

Genom att den inkomst, som skall ligga till grund för beräkningen av

bostadstillägget, beräknas på sätt som vi föreslagit ovan, kommer inte

avsättningar till privata, personligt tecknade pensionsförsäkringar och IPS att

i bostadstilläggssammanhang påverka den beräknade inkomsten av förvärvsarbete.

Det har tidigare i detta avsnitt föreslagits att förmögenheten skall beräknas

enligt bestämmelserna i lagen om statlig förmögenhetsskatt. Regeringen anser

inte att det finns tillräckliga skäl att göra avsteg från de

förmögenhetsskatterättsliga bestämmelserna när det gäller behandlingen av det

kapitaliserade värdet av privata pensionsförsäkringar eller IPS-sparande, vid

beräkningen av bostadstillägget. Dessa bör därför inte ingå i beräkningen av

inkomsttillägget för förmögenhet. Som framgått kommer erlagda premier inte

heller att påverka den beräknade inkomsten av tjänst. När väl utbetalning sker

från privata pensionsförsäkringar och IPS-konton, kommer emellertid

utbetalningen att ingå i den beräknade inkomsten av tjänst som skall ligga till

grund för beräkningen av bostadstillägget.

Värdet av den bostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet m.m. som ansökan om

bostadstillägget avser

Enligt de skatterättsliga reglerna för förmögenhet skall fastighet tas upp till

taxeringsvärdet. Enligt nuvarande regler om bostadstillägg, skall värdet av den

privatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet, för vilken bostadstillägg

söks, inte tas med vid förmögenhetsberäkningen.

Regeringen delar remissinstansernas uppfattning och anser att värdet av

permanentbostaden inte till någon del skall ingå när inkomsttillägget för

förmögenhet skall beräknas. Om taxeringsvärdet skulle ingå, skulle det få

konsekvenser som inte kan anses vara acceptabla. Regeringen föreslår därför att

nuvarande särbestämmelser skall föras över till den nya lagen om bostadstillägg

till pensionärer m.fl. Följaktligen skall inte heller skulder, för vilka sådan

egendom utgör säkerhet, påverka förmögenheten.

Motsvarande föreslås gälla för sökande som har sin bostad i särskild boendeform

i fråga om värdet av privatbostadsfastighet eller bostadsrättslägenhet som utgör

 permanentbostad för den andre maken.

Hemmavarande barns kapitalinkomster och förmögenhet

Inom det nuvarande bostadstilläggssystemet påverkar varken ett hemmavarande

barns inkomst eller förmögenhet inkomstunderlaget, när en förälder ansöker om

bostadstillägg. Däremot gäller inom bostadsbidragssystemet att till den

bidragsgrundande inkomsten läggs barns inkomst av kapital över 1 000 kronor och

barns förmögenhet. Med barn avses den som är under 18 år eller som får förlängt

barnbidrag eller studiehjälp. Som framgått ovan skall det reformerade

bostadstillägget, liksom det nuvarande, vara ett individinriktat bostadsstöd av

grundskyddskaraktär. Genom att låta hemmavarande barns kapitalinkomst och

förmögenhet påverka bidragstagaren rätt till bostadstillägg, torde detta mer få

karaktären av ett hushållsinriktat bostadsstöd. En sådan ordning kan, enligt

regeringens uppfattning, framstå som svår att förklara med hänsyn till de

grundläggande motiven bakom det reformerade bostadstilläggssystemet. Till följd

av att bostadstillägget är individinriktat påverkar inte heller hemmavarande

barn beräkningen av bostadskostnaden. Med hänsyn till det anförda, anser

regeringen, att övervägande skäl talar för att inte låta hemmavarande barns

kapitalinkomster eller förmögenhet påverka förmånstagarens bostadstillägg. Vi

förslår således att barns kapitalinkomster och förmögenhet skall behandlas på

samma sätt i det reformerade bostadstilläggssystemet som i det nuvarande

systemet.

8.4 Skall den sammanlagda bidragsgrundande inkomsten grundas på uppskattad eller

 faktisk inkomst?

Regeringens förslag: Den bidragsgrundande inkomst, som skall ligga till grund

för beräkningen av bostadstillägget, skall grundas dels på uppskattad inkomst av

 tjänst och inkomst av näringsverksamhet för bidragsperioden, dels på faktisk

inkomst såvitt avser inkomst av kapital och inkomsttillägg för förmögenhet.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog att beräknad inkomst för det kommande

 kalenderåret skall ligga till grund för inkomstprövningen.

Remissinstanserna: Endast två remissinstanser, som båda tillstyrker förslaget,

har yttrat sig över förslaget i denna del.

Skälen för regeringens förslag: Som framgått i avsnitt 5 föreslår regeringen att

 bostadstillägget, i likhet med nuvarande bostadstillägg till pensionärer, skall

 meddelas genom slutligt beslut. För att ett relevant beslut om bostadstillägg

skall kunna meddelas är det av vikt att de uppgifter på vilket beslutet grundar

sig, på ett så tillförlitligt sätt som möjligt, speglar bidragstagarens aktuella

 ekonomiska situation. För att uppnå detta finns två vägar att utgå från när det

 gäller att bestämma den bidragsgrundande inkomsten, nämligen uppskattad inkomst

 eller faktiskt fastställd inkomst.

Uppskattad inkomst innebär att en beräkning görs av vilken skattepliktig inkomst

 bidragstagaren kommer att ha under den aktuella bidragsperioden.

Inkomstprövningen görs med ledning av bl.a. senast tillgängliga uppgifter om

faktiskt fastställda inkomster under tidigare bidragsperiod eller under tid som

föregått den tid ansökan avser.

Ett sådant beräkningssätt kan vara behäftat med stor osäkerhet beroende på hur

den bidragsberättigades inkomstförhållanden ser ut. Om förmögenheten består av

t.ex. enbart aktier på Stockholmsbörsens A-lista är det inte möjligt att i

förväg ange varken aktiernas värde över tiden, eller vilken aktieutdelning som

kan erhållas. För ett bostadstilläggssystem som renodlat bygger på uppskattad

inkomst, torde fordras att bostadstillägget beviljas genom preliminära beslut

som stäms av mot den sedermera faktiskt taxerade inkomsten. Eftersom regeringen,

 som framgått i avsnitt 5, föreslår att det reformerade bostadstillägget, liksom

 det nuvarande, skall meddelas genom slutliga beslut, är det inte lämpligt att

använda ett renodlat sådant beräkningssystem.

Faktiskt fastställd inkomst innebär att den taxerade inkomsten läggs till grund

för inkomstprövningen. Bostadstillägget kommer därmed att prövas mot ungefär två

 år gamla inkomster.

Ett system som är uppbyggt på detta sätt skulle i och för sig vara enkelt att

förklara för den enskilde bidragstagaren, och det skulle även vara enkelt att

administrera. Ett system som renodlat bygger på faktiskt fastställd inkomst

kommer dock inte att återspegla bidragstagarnas ekonomiska situation under den

tid han eller hon får bostadstillägg. Även om den ekonomiska situationen för

många bidragstagare kommer att vara stabil över tiden, kommer ändå en del att ha

 stora variationer i inkomstförhållandena. Enligt regeringens uppfattning är det

 därför inte lämpligt att använda ett underlag som bygger på ett renodlat system

 av faktiskt fastställd inkomst som beräkningsunderlag för bostadstillägget.

Enligt regeringens uppfattning är det naturligt att grunda årsinkomstberäkningen

 på den uppskattade inkomsten, när det gäller inkomst av tjänst och

näringsverksamhet enligt skattelagstiftningen, med ovan angivna tillägg. Den

dominerande inkomstkällan för de som kommer att kvalificera sig för

bostadstillägg kommer att vara ålderspension, aktivitetsersättning eller

sjukersättning.

När det gäller inkomst av kapital och förmögenhetstillägget gör sig andra skäl

gällande. Eftersom banksparandet minskar och sparande i olika typer av

värdepapper och värdepappersfonder ökar, kommer antalet personer som har svårt

att på ett rimligt sätt i förväg kunna uppskatta dels sin inkomst av kapital,

dels värdet på sin skattepliktiga förmögenhet, att öka. I stället för en i

högsta grad osäker uppskattning, kan det då vara lämpligare att använda de

uppgifter som ändå finns att tillgå. Istället för att använda den faktiskt

fastställda inkomsten, dvs. den taxerade inkomsten, bör istället utgångspunkten

vara de faktiska inkomstuppgifterna som skall ligga till grund för taxeringen

det år för vilket ansökan om bostadstillägg avser. Med andra ord avser vi

deklarationsuppgifterna per den 31 december året före den tidsperiod ansökan om

bostadstillägg avser.

8.5 Tidsperioder för inkomstberäkningen

Regeringens förslag: Storleken av det reformerade bostadstillägget skall vara

beroende av sökandens årsinkomst.

Inkomstunderlaget för bostadstillägg skall, såvitt avser inkomst av tjänst och

näringsverksamhet beräknad enligt inkomstskattelagstiftningen jämte föreslagna

tillägg och ändringar, beräknas med utgångspunkt i vad den sökande kan antas få

i inkomst under den närmaste tiden.

När det gäller inkomst av kapital, beräknad enligt inkomstskattelagstiftningen,

och inkomsttillägget för förmögenhet beräknat enligt

förmögenhetsskattelagstiftningen, skall inkomstunderlaget för bostadstillägg

beräknas till deklarationsvärdena per den 31 december året före det år ansökan

om bostadstillägg avser.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog att inkomstunderlaget för

bostadstillägg skall beräknas per kalenderår och omprövas årligen.

Remissinstanserna: Ett par remissinstanser tillstyrker förslaget och ett par

avstyrker förslaget. Riksskatteverket (RSV) påpekar att det i utredningens

förslag till författningstext saknas uppgift om vilket kalenderår som avses.

Skälen för regeringens förslag: Det nuvarande bostadstilläggssystemet innebär

att pensionären vid valfri tidpunkt under året kan lämna in en ansökan om

bostadstillägg. I ansökan anges de vid ansökningstillfället aktuella uppgifterna

 om bostadskostnad och inkomster. När försäkringskassan beslutat i ärendet

gäller beslutet löpande till dess en ny ansökan lämnas in eller

försäkringskassan av annan anledning finner att förhållandena ändrats i något

avseende. En automatisk omräkning av bostadstillägg görs dock alltid fr.o.m.

januari månad varje år, med hänsyn till att pensionen då som regel höjs. Då

beaktas även ändringar av kommunala och statliga tjänstepensioner, men inte

höjningar av privata tjänstepensioner. Om bidragstagaren inte anmäler ändrade

förhållanden, eller försäkringskassan inte gör någon efterkontroll, fortsätter

bostadstillägget att betalas ut enligt det tidigare beslutet. Bostadstillägg kan

 således, enligt nuvarande bestämmelser, utbetalas under flera år, utan att

andra inkomster än allmän pension och viss tjänstepension justeras till aktuell

nivå.

Regeringen anser att det reformerade bostadstillägget, liksom det nuvarande,

skall bestämmas slutligt för att det skall kunna anses utgöra ett grundskydd i

ordets rätta betydelse. Dock anser vi, liksom BTP-utredningen, att det inte är

lämpligt, att ett beviljat bostadstillägg utges tills vidare. Vi föreslår därför

 i avsnitt 11 att räckvidden av ett beslut om bostadstillägg skall begränsas i

tiden.

När det gäller tidsperioden, under vilken den bidragsgrundande inkomsten skall

beräknas, är följande att beakta. Inkomst av kapital och inkomsttillägg för

förmögenhet, skall bygga på faktisk inkomst. Regeringen anser det rimligt att

bestämma sådan faktisk inkomst med utgångspunkt i kapitalinkomsten och

förmögenhetsvärdet per den 31 december året före det år ansökan om

bostadstillägget avser. Förvaltningsinstitut av olika slag skickar ut uppgifter

om deklarationsvärde på bl.a. aktier och värdepappersfonder per den 31 december

varje år. Den som ansöker om bostadstillägg kommer alltså att kunna använda de

uppgifter som ligger till grund för taxeringen för inkomståret före det år

bostadstilläggsansökan avser. Det bör därför bli enkelt att ta reda på dessa

uppgifter.

Med hänsyn till att bostadstillägget, vilket utvecklas närmare i avsnitt 11,

vanligen kommer att beviljas för en period om tolv månader från

ansökningstillfället, bör inkomsten uppskattas för en tidsrymd om tolv månader

framåt i tiden. Emellertid föreslår vi i avsnitt 11 att det även i framtiden

skall vara möjligt att meddela beslut om bostadstillägg för förfluten tid, dvs.

för tid före ansökningstidpunkten. I avsnitt 11 lämnar vi även förslag om att

det skall vara möjligt att meddela beslut om bostadstillägg som såväl överstiger

 som understiger en tid om tolv månader. Vi föreslår därför att

inkomstunderlaget för bostadstillägget, såvitt avser inkomst av tjänst och

näringsverksamhet, skall beräknas med utgångspunkt i uppskattade inkomster under

 den närmaste tiden.

8.6 Gifta och sammanboende i bostadstilläggssammanhang

Regeringens förslag: Är den som är berättigad till bostadstillägg gift, skall

makarnas gemensamma ekonomi vara avgörande för rätten till bostadstillägg. Den

bidragsgrundande inkomsten skall emellertid beräknas för makarna var för sig.

Vid beräkningen av inkomsttillägget för förmögenhet skall vardera makes erhållna

 förmögenhet läggas samman. Från den erhållna totalsumman av förmögenheten skall

 avdrag göras om 200 000 kronor, varefter den erhållna differensen fördelas med

hälften på vardera maken. De erhållna kvotdelarna skall utgöra vardera makes

underlag för beräkning av inkomsttillägg för förmögenhet.

En bidragsberättigad som är gift och som stadigvarande lever åtskild från sin

make eller maka, skall likställas med ogift person, om inte särskilda skäl talar

 emot det.

Med gift bidragsberättigad likställs den som stadigvarande bor ihop med någon

som han eller hon varit gift med eller har eller har haft barn tillsammans med.

Om inte skäl visas för annat, skall detsamma gälla i fråga om en vuxen person

som lever tillsammans med en annan vuxen person, utan att de är gifta med

varandra, om de är folkbokförda på samma adress.

Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag.

Utredningen lämnade dock inte något förslag om att två vuxna personer av samma

kön som lever tillsammans i bostadstilläggssammanhang skall behandlas på samma

sätt som två vuxna personer av motsatt kön som lever tillsammans.

Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg

till pensionärer är storleken av det bostadstillägg som lämnas beroende av

pensionärens årsinkomst, beräknad på visst sätt. I fråga om makar skall

årsinkomsten för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda

årsinkomst. Tillräckliga skäl att helt ändra på denna ordning finns inte, enligt

 regeringens uppfattning. Enligt 6 kap. 1 § äktenskapsbalken skall makar, var

och en efter sin förmåga, bidra till det underhåll som behövs för att deras

gemensamma och personliga behov skall tillgodoses. En naturlig följd av detta

är, enligt regeringens mening, att makarnas samlade ekonomi skall påverka rätten

 till bostadstillägget för den make som kvalificerat sig för förmånen, även om

inte den andre maken också har gjort det. För att få ett nytt

bostadstilläggssystem som i stort sett är neutralt i förhållande till det

nuvarande, bör emellertid den bidragsgrundande inkomsten beräknas för makarna

var för sig. Med hänsyn till detta föreslås att det är makarnas gemensamma

ekonomi som skall vara avgörande för rätten till bostadstillägg. Dock föreslår

vi att den bidragsgrundande inkomsten skall beräknas för makarna var för sig.

Vad som nu sagts om makar gäller, enligt lagen (1994:1117) om registrerat

partnerskap, även för två personer av samma kön som låtit registrera sitt

partnerskap.

Regeringen anser att ett avsteg från denna regel måste göras. Vi föreslår att

när inkomstillägget för förmögenhet beräknas för vardera maken, skall

förmögenheten, exklusive avdrag om 100 000 kronor, beräknas separat för vardera

maken. Därefter skall vardera makens förmögenhet läggas samman. Från deras

totala förmögenhet skall sedan avdrag göras med 200 000 kronor, varefter

differensen skall fördelas med hälften på vardera maken. Vi föreslår slutligen

att de erhållna kvotdelarna skall utgöra makes underlag för beräkning av

inkomsttillägg för förmögenhet. Det föreslagna undantaget är föranlett av att

makar, i förhållande till ensamstående, i många fall annars inte kommer att ha

möjlighet att fullt ut utnyttja det föreslagna avdraget om 100 000 kronor för

envar av två makar. Makar skulle generellt sett komma att missgynnas jämfört med

 ensamstående bidragstagare, om inte denna särreglering införs.

Även de nya regler som nu föreslås för makar kommer att gälla för registrerade

partner i enlighet med lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap.

Enligt 3 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer (BTPL) skall en

bidragsberättigad pensionär som är gift, och som stadigvarande lever åtskild

från sin make eller maka, likställas med ogift person, om inte särskilda skäl

talar mot detta. Om en gift pensionär skall likställas med ogift sådan

pensionär, skall hans eller hennes årsinkomst beräknas endast med hänsyn till

egen inkomst eller förmögenhet. (Angående sistnämnda förhållande, se även

Regeringsrättens dom den 5 oktober 2000 i mål 3617-1997.)

Med makar likställs personer som tidigare varit gifta med varandra eller har

eller har haft barn tillsammans och som stadigvarande bor tillsammans. Dessutom

likställs, sedan den 1 januari 1998, man och kvinna som, utan att vara gifta med

 varandra, lever tillsammans och är folkbokförda på samma adress, om inte skäl

visas för annat. Enligt förarbetena till den nyss nämnda lagändringen (prop.

1997/98:1 volym 6 utgiftsområde 11) finns det situationer när en man och kvinna

sammanbor, utan att det är motiverat att betrakta dem som makar. Exempel på

detta är när mor och son, syskon eller andra som är nära släkt bor tillsammans.

Likaså kan det finnas fall när en man och en kvinna sammanlever men ändå inte är

 att betrakta som gifta. Ett sådant fall kan, enligt nämnda förarbeten, vara när

 en man och en kvinna visserligen sammanlever, men där det av omständigheterna

visas att den ena personen också kan ses som inneboende. Det får då ankomma på

bidragstagaren att visa att det inte är fråga om ett samboförhållande. För att

undvika att tillämpningen upplevs som stötande, bör det inte ställas alltför

stora krav på den enskilde för att visa detta.

Då det i dagsläget inte är aktuellt med någon genomgripande förändring, anser

regeringen, att det i den nya lagen bör införas en bestämmelse som i stort

motsvarar 3 § BTPL. Dock bör sambor av samma kön likställas med sambor av

motsatt kön. Regeringen föreslår således att en för bostadstillägg kvalificerad

person som är gift, och som stadigvarande lever åtskild från sin make eller maka

 eller därmed likställd person skall likställas med ogift person, om inte

särskilda skäl talar mot detta. Dessutom föreslår vi att med gift,

bidragsberättigad likställs den som stadigvarande bor ihop med någon som han

eller hon varit gift med eller har eller har haft barn tillsammans med, om inte

särskilda skäl talar däremot. Detsamma bör - under förutsättning att skäl inte

visas för annan bedömning - gälla i fråga om en vuxen person som lever

tillsammans med en annan vuxen person, utan att de är gifta med varandra, om de

är folkbokförda på samma adress. När det gäller personer av samma kön bör detta,

 som Lagrådet föreslagit, komma till uttryck direkt i den nya lagen och inte som

 en hänvisning från lagen (1987:813) om homosexuella sambor.

9 Bestämmande av reduceringsinkomst

9.1 Inledning

Regeringen har i avsnitt 8 lämnat förslag till hur den bidragsgrundande inkomst

som skall ligga till grund för det reformerade bostadstillägget skall beräknas.

För att anpassa den bidragsgrundande inkomstens påverkan på bostadstillägget

till de nya allmänna pensionsbestämmelserna, de nya allmänna

sjukförsäkringsbestämmelserna om aktivitets- respektive sjukersättning samt de

nya skattereglerna, behöver dock den bidragsgrundande inkomsten räknas om till

en reduceringsinkomst innan den påverkar storleken på bostadstillägget. Detta

behövs även för att fördelningsprofilen i det nya systemet skall var likartad

med fördelningsprofilen i det nuvarande bostadstilläggssystemet. Regeringen

lämnar i detta avsnitt förslag till hur en sådan reduceringsinkomst skall

bestämmas.

Vi har tidigare föreslagit att för makar som lever tillsammans, och för personer

 som likställs med makar, skall makarnas gemensamma ekonomi vara avgörande för

rätten till bostadstillägg. Vi lämnar i detta avsnitt förslag om hur den för

vardera maken framräknade bidragsgrundande inkomsten skall konverteras till

reduceringsinkomst. Regeringens förslag till hur reduceringsinkomsten skall

bestämmas för var och en av makarna kan åskådliggöras enligt följande

schematiska skiss, vilken även åskådliggör hur reduceringsinkomsten skall

bestämmas för ensamstående bidragstagare.

Make 1 Make 2

A. Avsnitt 8 Avsnitt 8

+ Inkomst av tjänst + Inkomst av tjänst

+ Inkomst av näringsverksamhet + Inkomst av näringsverksamhet

+ Inkomst av kapital + Inkomst av kapital

+ Inkomsttillägg för förmögenhet + Inkomsttillägg för förmögenhet

-------------------- --------------------

= Bidragsgrundande inkomst = Bidragsgrundande inkomst

-------------------- --------------------

B. Avsnitt 9 B. Avsnitt 9

Viktning av bidrags- Viktning av bidrags-

grundande inkomst grundande inkomst

- Fribelopp - Fribelopp

--------------------- ---------------------

= Differens = Differens

 Totalsumma

 delas

 på vardera

 maken

Reduceringsinkomst Reduceringsinkomst

9.2 Utgångspunkten för inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer m.fl.

Regeringens förslag: Inkomstprövningen av bostadstillägget skall utgå från den

sökandes bidragsgrundande inkomst så som den beräknas enligt 12-17 §§ i den

föreslagna lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Inkomstprövningen av

bostadstillägget för en sökande som är gift skall, under förutsättning att

makarna lever tillsammans, i princip utgå från makarnas gemensamma

bidragsgrundande inkomst.

Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Flera remissinstanser tillstyrker förslaget.

Riksförsäkringsverket (RFV) anför att utredningens förslag gör det lättare att

förstå hur inkomsten beräknas, samtidigt som det underlättar administrationen

vid försäkringskassorna. Kammarrätten i Sundsvall anser att de föreslagna

reglerna inte medför att det blir lättare för den enskilde att själv kunna

beräkna storleken på bostadstillägget.

Skälen för regeringens förslag: I ålderspensionssystemet har det betydelse för

pensionens storlek vid vilken ålder som den enskilde börjar ta ut sin pension.

Pensionen blir lägre ju tidigare den tas ut. Först då personen fyller 65 år kan

garantipension börja utbetalas. Den som har låg ålderspension som en följd av

tidigt uttag kan dock korrigera detta genom att begära uppehåll i

pensionsutbetalningarna under en period eller genom att tjäna in pensionsrätt

genom förvärvsarbete.

De nya pensionsbestämmelserna, tillsammans med de nya beskattningsreglerna,

medför att inkomstförändringar, av bl.a. den karaktär som nyss beskrivits för

ålderspensionärer, får något större betydelse i det nya bostadstilläggssystemet

än i det nuvarande systemet. Detta beror på att garantipension, eller

aktivitets- eller sjukersättning i form av garantiersättning, till skillnad mot

folkpension i det nuvarande bostadstilläggssystemet, räknas in i den

bidragsgrundande inkomsten för det reformerade bostadstillägget. Regeringen

menar dock att den påverkan av pensionsinkomsten som följer av tidigt eller sent

 uttag av ålderspension inte är av sådant slag att den ger anledning till att

införa några särskilda regler vid inkomstberäkningen. Sådana regler skulle göra

redan komplexa regler ännu mer komplexa och komplicerade. Enligt vår uppfattning

 bör inkomstprövningen av bostadstillägget, med vissa justeringar och tillägg,

utgå från den bidragsgrundande inkomsten oberoende av vilka omständigheter som

påverkat denna. Med en sådan utgångspunkt kan dessutom regelverket för det nya

bostadstilläggssystemet konstrueras på ett enklare sätt som gör det lättare att

förstå för den enskilde och lättare att administrera.

Det som har anförts om effekterna av tidigt eller sent uttag av ålderspension

bör även gälla effekterna av de omdebiteringar som görs för egenföretagare som

inte betalat sin egenavgift. Sådana omdebiteringar leder till att den framtida

ålderspensionen blir lägre än den skulle ha blivit om avgiftsskyldigheten

fullgjorts.

I avsnitt 8 har regeringen, för makar som lever tillsammans, föreslagit att det

skall vara makarnas samlade ekonomiska situation som skall vara avgörande för

rätten till det reformerade bostadstillägget. Med hänsyn härtill föreslår vi att

 inkomstprövningen av bostadstillägget för sammanlevande makar skall utgå från

deras gemensamma bidragsgrundande inkomst.

9.3

Reduceringsinkomst och särskild viktning av vissa inkomster

Regeringens förslag: Före reduceringen av bostadstillägget skall den beräknade

bidragsgrundande årsinkomsten räknas om (viktas) till en reduceringsinkomst.

Vid omräkningen till en reduceringsinkomst skall den del av den bidragsgrundande

 inkomsten som utgörs av allmän pension, sjukersättning eller

aktivitetsersättning tas upp med 100 procent. Detsamma skall gälla för utländsk

pension eller invaliditetsförmån enligt utländsk lagstiftning. Även

kapitalinkomst och förmögenhetstillägg skall tas upp med 100 procent. Övriga

delar av den bidragsgrundande inkomsten tas upp med 80 procent.

För makar som lever tillsammans skall beräkning enligt ovan alltid ske för

vardera maken även om endast en av dem är kvalificerad för bostadstillägg.

Utredningens förslag: Stämmer delvis överens med regeringens förslag.

Utredningen föreslog dock att för ålderspensionärer födda 1937 eller tidigare

skulle tjänstepensioner vid omräkningen läggas in med fullt belopp i

reduceringsinkomsten. Vidare föreslogs att inkomst av kapital skulle läggas in

med 80 procent i reduceringsinkomsten vid omräkningen. Utredningen lämnade inte

något förslag om omräkning av den bidragsgrundande inkomsten för de personer som

 kommer att få aktivitets- eller sjukersättning.

Remissinstanserna: Ett tiotal remissinstanser har särskilt yttrat sig över

förslaget. En majoritet av dessa är allmänna försäkringskassor. Flertalet av

remissinstanserna riktar kritik mot förslaget att behandla ålderspensionärer

födda före 1938 respektive efter 1937 olika vid omräkningen av årsinkomsten till

 reduceringsinkomst. Huvuddelen av kritiken går ut på att bestämmelserna blir

komplicerade och svåra att förklara för den enskilde och därför efterlyses

enklare regler.

Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 8 har regeringen lämnat förslag om

vilka inkomster som skall ingå vid beräkningen av den årsinkomst som föreslås

utgöra den bidragsgrundande inkomst som skall påverka storleken på

bostadstillägget. De inkomster som tas upp kan grovt delas in i pension från det

 allmänna pensionssystemet, allmän sjukförsäkringsförmån i form av

aktivitetsersättning eller sjukersättning, övriga inkomstskattepliktiga

inkomster samt inkomsttillägg för förmögenhet.

Effekten av att inkomstrelaterad allmän pension och inkomstrelaterad

aktivitetsersättning eller sjukersättning först reducerar garantiförmånerna inom

 dessa system blir att det endast är en del av förmånen som därefter "går

vidare" och reducerar bostadstillägget. Andra typer av inkomster som inte

reducerar garantiförmånerna, som t.ex. arbetsinkomster, går direkt in i

inkomstberäkningen för reduktionen av bostadstillägget. Detta leder till att

olika typer av inkomster får olika marginaleffekt vid

bostadstilläggsberäkningen. För att neutralisera dessa skillnader, behöver olika

 avräkningsprocent användas mot olika inkomstslag. För att lösa detta tekniskt

föreslår regeringen att den bidragsgrundande inkomsten räknas om till en

särskild reduceringsinkomst, som skall användas vid den direkta beräkningen av

bostadstillägget.

Enligt regeringens principiella uppfattning bör de delar av den bidragsgrundande

 inkomsten som reducerar garantiförmånerna samt garantiförmånerna tas upp med

hela värdet vid beräkningen av reduceringsinkomsten. De delar av den

bidragsgrundande inkomsten som inte påverkar de allmänna pensions- eller

sjukförsäkringsförmånerna bör däremot endast tas upp till 80 procent vid

omräkningen till reduceringsinkomsten. Vad avser inkomst av kapital är sådan

inkomst inte att likställa med förvärvsinkomst eller inkomst som ersätter

förvärvsinkomst. Detsamma kan anföras beträffande inkomsttillägget för

förmögenhet. När det gäller inkomsttillägget för förmögenhet kan dessutom

anföras att detta är en fiktivt beräknad "inkomst", där viss reduktion av

förmögenheten redan skett. Det saknas därför skäl att i ett senare led

ytterligare reducera den förmögenhet som skall påverka bostadstillägget. Med

hänsyn till det anförda anser således regeringen att såväl inkomst av kapital

som inkomsttillägget för förmögenhet skall tas upp till 100 procent vid

omräkningen till reduceringsinkomst. Om beräkning av reduceringsinkomsten inte

sker på beskrivet sätt, neutraliseras inte de tidigare nämnda marginaleffekterna

 mellan de olika typer av förvärvsrelaterade inkomster som skall påverka

bostadstillägget.

Särskilt om allmänna pensioner och tjänstepensioner

Regeringens utgångspunkt är således att den del av den bidragsgrundande inkomst

som utgörs av ersättning som reducerar garantipension eller garantiersättning

samt garantipensionen eller garantiersättningen skall tas upp med 100 procent

vid beräkningen av reduceringsinkomst. Det kan dock ifrågasättas om olika regler

 skall gälla beroende på när ålderspensionären är född. Om samma regler gäller

för ålderspensionärer födda 1937 eller tidigare som för dem födda 1938 eller

senare skulle den förstnämnda gruppen i flertalet fall komma att få en något

fördelaktigare beräknad reduceringsinkomst än pensionärer födda 1938 eller

senare. Detta beror på att ålderspensionärer födda 1937 eller tidigare är

berättigade till s.k. övergångsvis garantipension. Denna beräknas med

utgångspunkt i ett beräkningsunderlag, som fastställs enligt särskilda regler. I

 detta beräkningsunderlag ingår enligt huvudregeln bl.a. svenska

tjänstepensioner. Om beräkningsunderlaget inte överstiger 0,27 prisbasbelopp

skall dock beräkningsunderlaget minskas med bl.a. svensk tjänstepension.

Detsamma gäller om beräkningsunderlaget överstiger antingen 3,093 prisbasbelopp

för den som är ogift eller 2,772 prisbasbelopp för den som är gift. Det är

följaktligen endast om beräkningsunderlaget ligger inom intervallet 0,27 - 3,093

 prisbasbelopp respektive 0,27 - 2,772 prisbasbelopp som svensk tjänstepension

kommer att påverka ålderspensionen. Detta talar för att tjänstepension, i de

fall denna påverkar garantipensionen, borde tas upp med fullt belopp, när

reduceringsinkomsten bestäms. En sådan regel blir dock tekniskt svår att

tillämpa och förstå. I många fall skulle det vara nästintill omöjligt för en

pensionär att räkna ut eller kontrollera beräkningen. Därtill är det som angetts

 ovan olyckligt att vid inkomstberäkningen hantera tjänstepensioner olika

beroende på pensionärens födelseår. Av nämnda skäl bör tjänstepensioner viktas

på samma sätt, oavsett om de påverkar garantipensionen eller inte. Regeringen

föreslår därför att tjänstepension skall tas upp till 80 procent vid omräkningen

 till reduceringsinkomsten.

För den som får änkepension, eller särskild efterlevandepension eller

änkepension tillsammans med antingen omställningspension eller särskild

efterlevandepension, finns inte skäl att bestämma reduceringsinkomsten på annat

sätt än för ålderspensionärer. Regeringen föreslår därför att motsvarande regler

 som har föreslagits vid omräkningen av den bidragsgrundande inkomsten till

reduceringsinkomst för ålderspensionärer även skall gälla för den som har ovan

nämnda efterlevandepensionsförmåner.

Särskilt om aktivitetsersättning och sjukersättning

En försäkrad som saknar eller har låg inkomstrelaterad sjukersättning har rätt

till garantiersättning upp till en garantinivå om 2,4 prisbasbelopp. En

försäkrad som saknar eller har låg inkomstrelaterad aktivitetsersättning har

rätt till garantiersättning upp till en åldersberoende garantinivå. Om

ersättningen understiger garantinivån för respektive förmån, kommer den årliga

garantiersättningen att uppgå till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan

garantinivån och den årliga inkomstrelaterade ersättningen. Invaliditetsförmån

som betalas ut enligt utländsk lag likställs med inkomstrelaterad aktivitets-

eller sjukersättning.

Regeringen anser att det som föreslagits för de allmänna pensionsförmånerna även

 bör gälla de delar av den bidragsgrundande inkomsten som utgörs av aktivitets-

eller sjukersättning.

Utländska förmåner

Förutom svenska inkomstrelaterade pensionsförmåner respektive aktivitets- och

sjukersättningsförmåner påverkas garantipension respektive garantiersättning på

visst sätt av motsvarande utländska förmåner. I stort innebär detta att

garantiförmånerna reduceras av sådana utländska förmåner som inte är av

utfyllnadskaraktär, men att också inkomstrelaterad sjuk- eller

aktivitetsersättning påverkas av förekomsten av motsvarande utländska förmåner.

Enligt regeringens uppfattning är det inte rimligt att vid bestämmandet av

reduceringsinkomsten göra någon åtskillnad mellan de utländska förmånerna

utifrån deras eventuella påverkan på den svenska förmånen. De bör därför alltid

tas upp till 100 procent oavsett om de faktiskt har påverkat garantiersättningen

 eller ej. Det kan i detta sammanhang också noteras att det när det gäller

förmåner från annat land inom Europeiska unionen (EU) eller Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet (EES) finns begränsningar när det gäller möjligheter

 till avräkning.

Makar och personer som likställs med makar

I avsnitt 9.2 föreslår regeringen att det är makarnas gemensamma inkomst som

skall ha betydelse för inkomstprövningen. Detta betyder att vad som ovan sagts

om viktning av inkomst av naturliga skäl kommer att gälla för var och en av

makarna, om de båda är kvalificerade för bostadstillägg. För att inte skapa ett

alltför komplicerat och svåröverskådligt regelverk anser vi att de föreslagna

reglerna om viktning av inkomst skall tillämpas på båda makarna, även om endast

en av dem är kvalificerad för bostadstillägg. Regeringen föreslår således att

för makar, och personer som är likställda med makar, skall viktning av inkomst

alltid ske för vardera maken, oberoende av om båda eller endast en av dem är

kvalificerad för bostadstillägg. En förutsättning för en sådan tillämpning är

naturligtvis att makarna lever tillsammans. I annat fall skall de behandlas som

ogifta bidragsberättigade.

9.3.1 Förbehåll för fribelopp vid omräkning till reduceringsinkomst

Regeringens förslag: Vid omräkningen av den bidragsgrundande inkomsten till

reduceringsinkomst skall det efter viktning av inkomst göras avdrag med ett

fribelopp.

För den som kvalificerat sig för bostadstillägg genom pensionsförmån skall

fribeloppet motsvara oreducerad basnivå av garantipension för ålderspension för

personer födda 1937 eller tidigare - 2,17 prisbasbelopp för ogift och 1,935 för

gift.

För den som kvalificerat sig för bostadstillägg genom aktivitets- eller

sjukersättning skall fribeloppet motsvara den oavkortade garantinivå för sådan

förmån som gäller för den sökande.

Är sökanden berättigad till mer än en pensionsförmån eller aktivitets- eller

sjukersättning skall, om förmånerna var för sig berättigar till bostadstillägg,

fribeloppet motsvara oreducerad basnivå för den förmån som är mest förmånlig för

 den sökande.

Är den bidragsgrundande förmånen en förmån som betalas ut från annat land inom

Europeiska unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) skall

 fribeloppet alltid bestämmas på samma sätt som för den svenska förmån som

EU/EES-förmånen skall motsvara för att kvalificera bidragstagaren för

bostadstillägg. För det fall EU/EES-förmånen är en invaliditetsförmån, som

motsvarar svensk sjukersättningsförmån, skall dock fribeloppet för sådan förmån

motsvara fribeloppet för svensk sjukersättningsförmån längst t.o.m. månaden före

 den månad förmånstagaren fyller 65 år.

För makar som lever tillsammans skall, om endast en make är kvalificerad för

bostadstillägg, den andre maken få tillgodoräkna sig ett fribelopp som motsvarar

 1,935 prisbasbelopp.

Sedan vardera maken från sin viktade bidragsgrundande inkomst gjort avdrag med

fribelopp, skall inkomsterna läggas samman. Makarnas sammanlagda inkomster skall

 därefter fördelas med hälften på vardera maken. De erhållna andelarna skall

utgöra vardera makens reduceringsinkomst.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog att i samband med omräkningen av

årsinkomsten till reduceringsinkomst skulle den sistnämnda minskas med ett

fribelopp som i princip motsvarade nivån på oreducerad garantipension. För

ålderspensionärer skulle fribeloppet uppgå till 2,15 prisbasbelopp för ogifta,

respektive 1,915 prisbasbelopp för gifta. För änkor med rätt till

änkegarantipension skulle fribeloppet uppgå till 2,04 prisbasbelopp och för den

som får hustrutillägg skulle fribeloppet uppgå till 1,915 prisbasbelopp.

Utredningen lämnade inget förslag om hur fribeloppet skulle bestämmas om den

bidragsberättigade var berättigad till mer än en förmån som ger rätt till

bostadstillägg, om den bidragsgrundande förmånen är en EU/EES-förmån eller om

den bidragsgrundande förmånen utgörs av aktivitets- eller sjukersättning.

Remissinstanserna: Många remissinstanser har yttrat sig över utredningens

förslag i denna del. En majoritet tillstyrker eller har inget att invända mot

förslaget. Dalarnas läns allmänna försäkringskassa delar emellertid inte

utredningens uppfattning att det skall vara olika fribelopp för olika

pensionsförmåner. Försäkringskassan föreslår ett krontalsbelopp, lika för alla

förmåner, som fribelopp. Pensionärernas Riksorganisation (PRO) påtalar att

förslaget om att andelsberäknade förmåner skall ge rätt till helt fribelopp bör

samordnas med kommande förslag från Socialtjänstutredningens förslag om hur den

ekonomiska tryggheten för vissa äldre invandrare skall utformas.

Skälen för regeringens förslag: I det nuvarande bostadstilläggssystemet räknas

folkpension, pensionstillskott (PTS) samt den del av tilläggspensionen som

reducerar PTS inte med i den inkomst som reducerar bostadstillägget. Enligt

regeringens uppfattning är det viktigt att även det nya systemet för

bostadstillägg i stort sett är neutralt i förhållande till det nuvarande

systemet. För att uppnå neutralitet bör därför ett fribelopp som motsvarar

garantiersättning för respektive förmån som grundar rätt till bostadstillägg

räknas av från den bidragsgrundande inkomsten, när reduceringsinkomsten

beräknas. Det är också rimligt att bidragstagaren får tillgodoräkna sig ett

belopp för grundläggande konsumtionsbehov, innan bostadstillägget börjar

reduceras. I annat fall skulle den som är kvalificerad för bostadstillägg, och

som har enbart garantipension eller garantiersättning, få ett reducerat

bostadstillägg. I praktiken skulle ingen bidragstagare kunna få fullt

bostadstillägg. Fråga är dock hur nivån på fribeloppet skall bestämmas.

Avkortad pensions- eller sjukförsäkringsförmån

Sedan 1993 gäller att för rätt till oavkortad folkpension krävs antingen att

pensionären varit bosatt i Sverige i 40 år eller tillgodoräknats pensionspoäng

för 30 år. Om antalet bosättningsår eller år med intjänad pensionspoäng är

färre, avkortas folkpensionen i förhållande till de år som saknas. Detsamma

gäller vid utbetalande av folkpension inom efterlevandepensioneringen, där

bidragstagarens rätt grundar sig på den avlidnes på nyss beskrivet sätt

beräknade folkpension. Då det gäller beräkningen av fribeloppet för den som nu

har en på sådant sätt avkortad pension kan även konstateras att vissa

pensionärer endast har denna låga pension att leva på, och blir därför ofta

beroende av socialbidrag. Det kan i detta sammanhang nämnas att regeringen i

lagrådsremissen I stället för socialbidrag - äldreförsörjningsstöd och

introduktionsersättning lämnat förslag till hur problemet med

socialbidragsberoende för personer över 65 år skall lösas. Regeringen avser att

under våren till riksdagen lämna förslag till hur det nämnda problemet skall

lösas. För andra pensionärer kan gälla att de, utöver den avkortade svenska

pensionen, har en utländsk pension av sådan storlek att den sammanlagda

pensionen i praktiken motsvarar oavkortad eller högre svensk folkpension.

Regeringen har i avsnitt 8 och 9.2 föreslagit att det reformerade

bostadstillägget skall baseras på bidragstagarens totala ekonomi och utgå från

hans eller hennes bidragsgrundande inkomst, oberoende av vilka omständigheter

som bidragit till den. Detta ställningstagande innebär att för den som har

avkortad pension, bör avdrag göras med ett helt fribelopp på de inkomster som

påverkar bostadstilläggets storlek.

Vad som nu anförts bör gälla även för den som har avkortad aktivitets- eller

sjukersättning.

Fribeloppsnivå, m.m.

För den som kvalificerar sig för bostadstillägg genom aktivitets- eller

sjukersättning, är den oavkortade garantinivån konstruerad på sådant sätt att

respektive förmån som huvudsaklig inkomst skall kunna försörja bidragstagaren.

Sistnämnda under förutsättning av att bidragstagaren får hel aktivitets- eller

sjukersättning. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att för dessa

bidragstagare skall fribeloppet motsvara oavkortad garantinivå för hel förmån i

form av sjukersättning eller aktivitetsersättning.

Beträffande pensionsförmånerna är det, inte minst med hänsyn till systemens

komplexitet, lämpligt att bestämma fribeloppet på samma sätt för samtliga

förmåner. Fribeloppet bör därför bestämmas på samma sätt som för

ålderspensionen. Garantipensionens basnivå för ålderspensionärer är konstruerad

på så sätt att en pensionär som helt saknar inkomstgrundad ålderspension skall

kunna klara sitt uppehälle, exklusive boende, på en oavkortad sådan förmån. Dock

 är inte garantipensionen konstruerad på samma sätt för alla och den utgår inte

från samma basnivå för samtliga ålderspensionärer som är berättigade till

oavkortad garantipension. Som framgår av bestämmelserna i lagen (1998:702) om

garantipension uppgår de oavkortade basnivåerna av garantipensionen för ogift

respektive gift ålderspensionär inte till samma belopp för personer födda före

1938 respektive efter 1937. Enligt regeringens uppfattning motiverar inte den

ringa skillnaden skilda fribelopp i bostadstilläggssammanhang för dessa båda

kategorier pensionärer. Med hänsyn härtill, och för att undvika komplicerade

särbestämmelser, anser regeringen att samma fribelopp bör gälla för ogift

respektive gift ålderspensionär oberoende av när han eller hon är född. Eftersom

 det är förmånligast för den enskilde bör fribeloppet bestämmas till de nivåer

som gäller för ålderspensionärer födda 1937 eller tidigare. Regeringen föreslår

således att om den förmån som grundar rätt till det reformerade bostadstillägget

 utgörs av allmän pension, skall fribeloppet för ogift respektive gift pensionär

 bestämmas till 2,17 respektive 1,935 prisbasbelopp.

När fribeloppet skall bestämmas anser regeringen, som ovan framgått, att det är

den enskildes grundläggande konsumtionsbehov som bör vara avgörande. Därför bör

det vara den oavkortade garantipensionen eller garantiersättningen som skall

utgöra fribelopp. Härigenom kommer förändringarna i förhållande till det

nuvarande systemet att bli små och endast de inkomster som överstiger en

miniminivå kommer att minska bostadstillägget. Genom att konstruera regelverket

på detta sätt kan detta hållas mindre komplext, samtidigt som de grundläggande

principerna för det nya bostadstilläggssystemet upprätthålls. Samma resonemang

har bärighet även för den som erhåller partiell aktivitets- eller

sjukersättningsförmån. Med andra ord skall även i dessa fall helt fribelopp

utges.

Genom att fribeloppet alltid bestäms efter hel förmån, förenklas handläggningen

på så sätt att den beräkning av ett så kallat mellanskillnadsbelopp - som finns

i det nuvarande bostadstilläggssystemet - inte behövs i det reformerade

systemet.

Det kan hända att bidragstagaren är berättigad till mer än en förmån som grundar

 rätt till bostadstillägg. Under sådana förhållanden föreslår regeringen att

fribeloppet skall bestämmas till en nivå som motsvarar den som är mest förmånlig

 för den bidragsberättigade.

Nämnda fribelopp kommer således att användas vid beräkning av bostadstillägg för

 alla bidragstagare med någon form av pensions- respektive aktivitets- eller

sjukersättningsförmån som berättigar till bostadstillägg i framtiden. Detta

innebär att även de personer som får förmåner som endast under en övergångstid

kommer att kvalificera bidragstagaren för bostadstillägg, under vissa

förhållanden, kan komma i åtnjutande av fribeloppskonstruktionerna. Regeringen

återkommer i avsnitt 12 om vad som särskilt skall gälla om bostadstillägg under

en övergångstid.

Fribeloppet vid förmån från annat land inom EU/EES

Är den bidragsgrundande förmånen en EU/EES-förmån kan denna förmån antingen vara

 högre eller lägre än motsvarande svensk förmån. Det nya bostadstillägget skall

vara en förmån som avser att bidra till bidragstagarens boendekostnader för en

bostad i Sverige. Systemet är således konstruerat med utgångspunkt i bl.a. det

svenska kostnadsläget både vad gäller skälig levnadsnivå och boendestandard. Med

 hänsyn till detta, anser regeringen, att fribeloppet alltid måste beräknas

utifrån svenska förhållanden. Regeringen föreslår därför att om den

bidragsgrundande förmånen är en EU/EES-förmån skall fribeloppet bestämmas på

samma sätt som för den svenska förmån som EU/EES-förmånen skall motsvara för att

 kvalificera bidragstagaren för bostadstillägget. För det fall EU/EES-förmånen

är en invaliditetsförmån som motsvaras av svensk sjukersättningsförmån, föreslår

 vi dock att fribeloppet skall motsvara fribeloppet för svensk

sjukersättningsförmån längst t.o.m. månaden före den månad förmånstagaren fyller

 65 år.

Makar

Regeringen har ovan föreslagit att den som kvalificerat sig för bostadstillägg

skall vara berättigad till ett fribelopp, som i princip motsvarar ett

förbehållsbelopp för egen försörjning. När två makar lever tillsammans har den

andre maken, även om denne inte skulle vara kvalificerad för bostadstillägg, ett

 behov av medel för sin egen försörjning som bör beaktas vid beräkningen av

bostadstillägget. För att inte komplicera regelverket bör förbehållsbeloppet för

 make, om denne inte är kvalificerad för bostadstillägg, bestämmas på samma sätt

 oberoende av vilken förmån den bidragsberättigade maken har rätt till.

Regeringen föreslår därför att då endast en make är kvalificerad för

bostadstillägg, skall den andre maken få tillgodoräkna sig ett fribelopp som

motsvarar 1,935 prisbasbelopp.

Efter det att fribelopp räknats från den viktade inkomsten, skall en

sammanläggning av makarnas inkomster ske. Därefter skall den sammanlagda

inkomsten delas med hälften på vardera maken. De erhållna andelarna föreslås

utgöra vardera makens reduceringsinkomst.

Sammanfattning

Genom den föreslagna fribeloppskonstruktionen blir bostadstilläggssystemet mer

lättadministrerat. Konstruktionen medför bl.a. att någon motsvarighet till den

nuvarande administrativt tunga bestämmelsen i 5a § i lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer inte behöver tas in i den nya lagen. Vidare

finns inte längre behov av en särskild regel om viss reducering av den

yrkesskadelivränta som skall ingå i beräkningen av den bidragsgrundande

inkomsten. En annan konsekvens är att fribeloppet, till skillnad mot i det

nuvarande systemet, är lika stort för alla som kvalificerat sig för

bostadstillägg. Det reformerade systemet framstår därmed som rättvisare i den

bemärkelsen att lika inkomst ger ett lika stort bostadstillägg.

9.4 Avräkningsprocent

Regeringens förslag: Det bostadstillägg som följer av den bidragsgrundande

bostadskostnaden skall räknas av med 62 procent av reduceringsinkomsten upp till

 ett prisbasbelopp och med 50 procent av den reduceringsinkomst som överstiger

denna nivå.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog att det bostadstillägg som följer av

den bidragsgrundande bostadskostnaden skulle avräknas med 60 procent av

reduceringsinkomsten upp till ett prisbasbelopp och med 50 procent av

reduceringsinkomsten som översteg den nivån.

Remissinstanserna: Ett par remissinstanser har särskilt yttrat sig över

förslaget. Västra Götalands allmänna försäkringskassa anser att det ur

informationssynpunkt aldrig är bra med olika nivåer, även om det är nödvändigt

ur rättvisesynpunkt. Vidare anför försäkringskassan att det är svårt för den

bidragsberättigade att räkna ut bostadstillägget, eftersom han eller hon måste

veta var brytpunkten i inkomst finns för att kunna räkna ut bidraget. Dalarnas

läns allmänna försäkringskassa tillstyrker förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande regler minskas bostadstillägget

 till pensionärer med 40 procent av inkomsten - exklusive folkpension och

pensionstillskott samt den del av tilläggspensionen som reducerar

pensionstillskottet - upp till ett och ett halvt prisbasbelopp. För inkomster

över ett och ett halvt prisbasbelopp minskas bostadstillägget med 45 procent.

Från och med den 1 januari 2003 införs nya pensionsbestämmelser och nya

sjukförsäkringsförmåner i form av aktivitets- och sjukersättning. Dessutom

avskaffas det särskilda grundavdraget för folkpensionärer (SGA). Dessa

förändringar medför att pensioner och aktivitets- eller sjukersättning kommer

att utbetalas med högre bruttobelopp än motsvarade förmåner i det nuvarande

pensionssystemen. Detta betyder i sin tur att den bruttoinkomst som skall ligga

till grund för det nya bostadstillägget är högre än den bruttoinkomst som ligger

 till grund för det nuvarande bostadstillägget. Med oförändrade avräkningsregler

 skulle detta leda till att många skulle ha rätt till ett högre bostadstillägg.

Även antalet bidragsberättigade skulle kunna öka. Förutom en kostnadsökning

skulle även systemets fördelningspolitiska träffsäkerhet försämras. För att det

reformerade bostadstillägget skall reduceras i samma hastighet som idag och för

att dels den fördelningspolitiska profilen skall bibehållas, dels

kostnadsökningarna för systemet som helhet inte skall bli oacceptabla, måste

avräkningstakten i det nya bostadstilläggssystemet vara högre än i det nuvarande

 bostadstilläggssystemet.

För att få en rimlig överensstämmelse med det nuvarande bostadstilläggssystemet

bör avräkningsprocenten för det nya bostadstillägget, generellt sett, höjas i

lägre inkomstintervall, där den inkomstrelaterade pensionen respektive

aktivitets- eller sjukersättningen reducerar de garanterade nivåerna inom

respektive system. Vid en sammantagen bedömning finner regeringen att det är

rimligt att avräkningen av bostadstillägget sker med 62 procent i det lägre

inkomstintervallet och med 50 procent i det övre inkomstintervallet. Härigenom

kommer marginaleffekterna i princip vara lika i det nya och i det nuvarande

bostadstilläggssystemet.

Brytpunkten mellan inkomstintervallen, dvs. de två olika procentsatserna för

avräkningen av bostadstillägget, bör ligga vid den inkomstnivå där

garantipensionen eller garantiersättningsnivåerna i aktivitets- och

sjukersättningssystemet är helt bortreducerad av inkomstgrundad pension

respektive inkomstrelaterad aktivitets- eller sjukersättning. Denna brytpunkt är

 inte enhetlig i de olika systemen och den varierar i en del fall också beroende

 på om bidragstagaren är gift eller ogift. Skillnaderna i nivåerna är dock

förhållandevis små. Därför anser regeringen att brytpunkten mellan de två

avräkningsprocentsatserna bör läggas på en enhetlig nivå. Härigenom kan man även

 undvika att skapa ett tekniskt komplicerat och detaljerat regelverk som är

svårt att förklara för den enskilde bidragstagaren. Regeringen föreslår därför

att det bostadstillägg som följer av den bidragsgrundande bostadskostnaden skall

 avräknas med 62 procent av reduceringsinkomst upp till ett prisbasbelopp och

med 50 procent av reduceringsinkomst över denna nivå.

Regeringens förslag innebär att den bidragsgrundade bostadskostnaden, beräknad

enligt bestämmelserna i avsnitt 7, skall räknas av mot bidragstagarens

reduceringsinkomst, beräknad enligt bestämmelserna i detta avsnitt. Vårt förslag

 kan åskådliggöras enligt följande skiss.

Bidragsgrundande bostadskostnad: Max. 91 procent av 4 500 kr per

 månad x 12 månader

Minskning med reduceringsinkomst: - 62 procent av red.inkomsten

 upp till ett prisbasbelopp

 - 50 procent av red.inkomsten

 över ett prisbasbelopp

 ________________

Bostadstillägg att betala ut: Differens; årligt bostadstillägg

9.5 Inkomstprövningen av hustrutillägg, m.m.

Regeringens förslag: Hustrutillägget skall inkomstprövas enligt de regler som

skall gälla för inkomstprövning av det reformerade bostadstillägget för gifta

personer som får ålderspension. Dock skall hustrutillägget avräknas med 60

procent av reduceringsinkomsten. Vid inkomstprövningen av bostadstillägget skall

 för den som får hustrutillägg samtliga regler i den nya lagen vara tillämpliga.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog att hustrutillägget skulle

inkomstprövas enligt de regler som utredningen föreslog skulle gälla för

inkomstprövning av bostadstillägg till ålderspensionärer födda 1938 eller

senare.

Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Eftersom hustrutillägget kommer att finnas kvar

under lång tid framöver, om än för en liten grupp, måste också reglerna för

inkomstprövning av hustrutillägget anpassas till regeringens förslag om

inkomstprövning av bostadstillägg. Med hänsyn till att antalet personer som får

hustrutillägg kommer att bli allt färre, och för att underlätta

administrationen, anser regeringen att reglerna för inkomstprövning av

hustrutillägg så långt möjligt skall vara desamma som för inkomstprövningen av

bostadstillägget. Därför föreslår regeringen att hustrutillägget skall

inkomstprövas enligt samma regler som föreslås gälla för inkomstprövning av

bostadstillägget för gifta ålderspensionärer som är kvalificerade för

bostadstillägg. Vi föreslår dock att hustrutillägget skall räknas av med samma

procentsats som i dag, dvs. med 60 procent av den reduceringsinkomst som

återstår när bostadstillägget är bortreducerat.

10

Särskilt bostadstillägg

Regeringens förslag: Särskilt bostadstillägg skall kunna utges till den som

uppbär bostadstillägg och som har en hög bostadskostnad samt en i förhållande

till bostadskostnaden låg disponibel inkomst. Särskilt bostadstillägg skall

utges när den disponibla inkomsten understiger 1,294 prisbasbelopp för en ogift

bidragstagare respektive 1,084 prisbasbelopp för en gift bidragstagare efter det

 att en bostadskostnad upp till maximalt 5 700 kronor per månad för en ogift

respektive 2 850 kronor per månad för en gift bidragstagare har frånräknats.

Särskilt bostadstillägg utges därvid som en utfyllnad upp till nämnda gränser.

Den disponibla inkomsten skall utgöras av den bidragsgrundande inkomsten

beräknad på samma sätt som gäller för det föreslagna bostadstillägget, dock med

den skillnaden att avdrag skall göras för skatter m.m. Avdraget för den del av

den bidragsgrundande inkomsten som utgörs av inkomst av tjänst eller

näringsverksamhet skall beräknas med ledning av skattetabeller och avdraget för

den del som utgörs av överskott i inkomstslaget kapital skall beräknas till 30

procent. Till den disponibla inkomsten skall bostadstillägget läggas.

Den disponibla inkomsten utöver bostadstillägg och förmögenhetstillägg skall

alltid anses utgöra lägst ett belopp motsvarande samma fribelopp som beräknas

för bostadstillägget, dock efter avdrag för ovan angivna skatter.

Utredningens förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag.

Utredningen föreslog dock att inkomsten alltid skulle utgöras av den

bidragsgrundande inkomsten oavsett hur låg denna är.

Remissinstanserna: Ett tiotal remissinstanser har yttrat sig över förslaget.

Flertalet av dessa är försäkringskassor och en stor majoritet av dessa samt

Riksförbundet PensionärsGemenskap och Sveriges Pensionärers Riksförbund

avstyrker förslaget och menar att bostadskostnadsgränsen för bostadstillägg till

 pensionärer (BTP) istället borde höjas till en sådan nivå som innebär att

reglerna för särskilt bostadstillägg till pensionärer (SBTP) kan slopas. En av

kassorna samt Riksförsäkringsverket tillstyrker uttryckligen förslaget.

Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 7.4 föreslås att det reformerade

bostadstillägget skall utges med 91 procent av en bostadskostnad upp till 4 500

kronor per månad. Detta tillägg ger en tillfredsställande ekonomisk hjälp till

de flesta bidragstagare med låg inkomst. Det innebär ändå att bidragstagare med

låg inkomst och en bostadskostnad över nämnda gräns kan hamna på en oskäligt låg

 levnadsnivå när bostadskostnaden är reglerad. Många remissinstanser menar att

behovet av SBTP skulle undanröjas om den övre bostadskostnadsgränsen höjdes

tillräckligt mycket. En högre övre bostadskostnadsgräns, eller en högre

ersättningsgrad i ersättningsreglerna, skulle visserligen motverka eller

undanröja behovet av SBTP, men skulle å andra sidan ge negativa effekter. En

högre ersättningsgrad minskar drivkrafterna för att välja ett billigare boende

framför ett dyrare och verkar således långsiktigt kostnadsdrivande. Vad gäller

en högre bostadskostnadsgräns bidrar den till de målkonflikter som vi redogjort

för i avsnitt 5.1. Antingen leder det till att bostadstillägg betalas ut i

relativt höga inkomstlägen eller också kommer marginaleffekten att pressas upp

emot nära 100 procent. Sammantaget anser regeringen att de föreslagna

ersättningsnivåerna är väl avvägda.

Trots att ersättningsreglerna successivt har förbättrats under senare år finns

det som nämnts bidragstagare med höga boendekostnader som ändå riskerar att

hamna under en skälig levnadsnivå. Det är inte tillfredsställande. Det motiv för

 särskilt bostadstillägg som finns i nuvarande system finns fortfarande.

Regeringen föreslår därför att det även i det nya systemet för bostadstillägg

skall finnas ett särskilt bostadstillägg (SBTP) som fungerar som utfyllnad upp

till en skälig levnadsnivå. Visserligen blir regelverket för bostadstillägg mer

komplicerat om det innehåller SBTP men värdet av denna garanti väger här tyngre

än komplexiteten i systemet.

Vad gäller normen för den skäliga levnadsnivån, liksom normen för skälig

bostadskostnad, finner regeringen inte skäl att ompröva dessa normer. Normen för

 skälig levnadsnivå föreslås således vara 1,294 prisbasbelopp för ogift och

1,084 prisbasbelopp för gift. Normen för skälig bostadskostnad föreslås alltjämt

 vara 5 700 kronor per månad för ogift men för gift föreslås den vara 2 850

kronor per månad. Detta som en följd av den nya hälftendelningen mellan makar.

Begränsat socialbidragsberoende bland pensionärer

I mars 2001 fick drygt 12 000 pensionärer med BTP en utfyllnad i form av SBTP,

vilket motsvarar 2,7 procent av dessa eller ca en halv procent av

pensionärskollektivet. Den genomsnittliga utbetalningen är 340 kronor per månad.

 Behovet av SBTP är i första hand beroende av BTP-reglerna - högre BTP ger

motsvarande lägre SBTP. I och med att BTP har förbättrats under senare år har

antalet SBTP-tagare också sjunkit. Även andra faktorer, som nivån på den skäliga

 bostadskostnaden liksom bostadskostnadsutvecklingen och pensionärernas

boendesituation, påverkar behovet av SBTP.

I stort fungerar systemet med SBTP bra. Till en relativt sett begränsad kostnad

förhindrar systemet i princip att pensionärer blir långvarigt beroende av

socialbidrag. Beroendet av socialbidrag för gruppen över 65 år är också både

nationellt och internationellt mycket lågt. Under 1998 uppbar drygt 10 000

personer över 65 år socialbidrag under minst 10 månader. Det stora flertalet av

dessa har till följd av reglerna om beräkning av folkpension ingen pension alls

och har därmed inte heller rätt till BTP eller SBTP. Dessa pensionärer är som

regel livsvarigt beroende av socialhjälp för såväl allmänna levnadsomkostnader

som för täckande av boendekostnader. Sammantaget några tusen av dessa 10 000

personer har svensk pension och BTP och eventuellt SBTP men når ändå inte upp

till en skälig levnadsnivå. Det beror på att beräkningen av SBTP alltid utgår

från att pensionären har en inkomst som motsvarar grundnivån av folkpension och

pensionstillskott. Det handlar här om personer med avkortad pension till följd

av få bosättningsår i Sverige, personer med förtida uttag av ålderspension och

personer som till följd av underlåtna avgiftsinbetalningar har en reducerad

pension. I dessa fall fungerar socialbidraget som en utfyllnad upp till

socialbidragsnivån för det som inte täcks av pensionssystemet.

Av nära 1,6 miljoner ålderspensionärer så var det 1998 mindre än 2 promille som

var långsiktigt beroende av socialbidrag. Det visar att SBTP fyller en viktig

funktion. Att 10 000 äldre personer är långsiktigt beroende av socialbidrag är

dock inte tillfredsställande, eftersom dessa normalt sett har små möjligheter

att påverka sin ekonomiska situation. Det stora flertalet av dessa är beroende

av socialbidrag eftersom de inte har intjänad svensk pension. Regeringen anser

emellertid inte att detta problem bör lösas inom ramen för

ålderspensionssystemet eller till detta anknutna system. I detta sammanhang kan

nämnas att regeringen i lagrådsremissen I stället för socialbidrag -

äldreförsörjningsstöd och introduktionsersättning har lämnat förslag om att ett

särskilt äldreförsörjningsstöd skall införas för personer över 65 år.

Äldreförsörjningsstödet föreslås täcka in ett grundläggande försörjningsbehov

för dem som av olika skäl inte når upp till grundnivån i pensionssystemet. I

första hand handlar det om personer som inte har svensk pension men även ett

antal personer med låg pension kan som nämnts ovan komma i fråga. För det fall

äldreförsörjningsstödet införs, vilket är regeringens avsikt, kommer behovet av

socialbidrag att bortfalla för de allra flesta av de drygt 10 000 äldre

socialbidragstagarna.

Reformerade regler för särskilt bostadstillägg till pensionärer m.fl.

Som helhet är nuvarande regler för SBTP enligt regeringens uppfattning

ändamålsenliga. I huvudsak innebär vårt förslag till nya regler för SBTP därför

en anpassning till de nya pensions-, aktivitets- och sjukersättningsreglerna.

SBTP skall därför utges när den disponibla inkomsten, efter det att en skälig

bostadskostnad är betald, understiger den skäliga levnadsnivå som gäller enligt

nuvarande regler för SBTP.

Det finns inslag i nuvarande regler för beräkning av den disponibla inkomsten

som gör att den beräknade inkomsten avviker från den faktiska inkomsten, vilket

kan minska träffsäkerheten. Dessa avvikelser är ibland avsedda och ibland en

effekt av schabloniserade regler.

Ett väsentligt undantag vid beräkningen är att inkomst av folkpension alltid tas

 upp till lägst 1,529 prisbasbelopp för ogift resp. 1,354 prisbasbelopp för

gift, vilket motsvarar nivån för hel oavkortad ålderspension. I de fall den

verkliga pensionen är lägre påförs alltså en fiktiv inkomst som överstiger den

faktiska inkomsten. Konsekvensen blir i sådana fall att pensionärens inkomst,

trots att SBTP betalas ut, inte når upp till den skäliga nivån. Denna fiktiva

inkomstberäkning berör dels dem som till följd av förtida uttag får en lägre

folkpension, dels dem som underlåtit att betala in tillräckliga avgifter och

därför blivit omdebiterade och fått en reducerad pension och dels dem som till

följd av att de endast arbetat eller bott en kort tid i Sverige får sin pension

reducerad med ett antal 30- eller 40-delar. Om den fiktiva beräkningen inte

fanns skulle personer med mycket låg pension få SBTP som en utfyllnad till

pensionen, dvs. SBTP skulle i dessa fall täcka mer än bostadskostnaden och bli

en förtäckt pension.

Regeringen anser inte heller att ett nytt SBTP skall kunna täcka annat än

bostadskostnad och vi föreslår därför att det även i det nya systemet skall

gälla att inkomsten skall tas upp till ett visst lägsta belopp. Nivån behöver

dock anpassas till de höjda bruttoersättningar som ett avskaffande av det

särskilda grundavdraget för pensionärer vid beskattning (SGA) medför. Regeringen

 föreslår att det lägsta beloppet skall motsvara de fribelopp som tillämpas vid

beräkningen av BTP.

Regeln för fiktiv inkomst bör emellertid ges en något annorlunda och generösare

utformning. Enligt nuvarande regler skall folkpensionen tas upp med ett belopp

motsvarande minst grundnivån - detta oavsett om annan pension eller inkomst

överstiger detta belopp. Vi föreslår nu istället att den bidragsgrundande

inkomsten tas upp med ett belopp som motsvarar fribeloppet för respektive

förmån. Det innebär att man i beräkningen utgår ifrån att bidragstagaren har en

total inkomst motsvarande oavkortad garantipension eller garantiersättning men

att denna inkomst även kan bestå av kapitalinkomst, arbetsinkomst,

inkomstgrundad pension, tjänstepension eller inkomstrelaterad sjuk- eller

aktivitetsersättning. Effekten av denna förändring blir att något fler kan komma

 ifråga för SBTP och att beloppen kan bli något högre. Å andra sidan blir

belastningen på det föreslagna anslaget för äldreförsörjningsstöd lägre.

Som tidigare nämnts avser regeringen även att lämna förslag till ett

äldreförsörjningsstöd. Detta stöd, som är ett försörjningsstöd även för annat än

 boendekostnader, kommer, enligt förslaget i den tidigare omnämnda

lagrådsremissen, vid behov att kunna kompensera för den fiktiva inkomsten. I ett

 begränsat antal fall skulle således både SBTP och äldreförsörjningsstöd kunna

komma att betalas ut. Eftersom flera parallella förmåner ökar komplexiteten har

regeringen i samband med beredningen av förslaget om SBTP i denna proposition

och förslaget om äldreförsörjningsstöd i den nämnda lagrådsremissen i första

hand strävat efter att skapa en gemensam förmån för de likartade behov som dessa

 förmåner bör täcka. I grunden skiljer sig dock syftena på så sätt att det i ena

 fallet är fråga om tillägg för att täcka en hög boendekostnad och i andra

fallet en grundläggande försörjning. Därutöver skiljer sig målgrupperna åt genom

 att SBTP även omfattar personer som är yngre än 65 år. Regeringen har därför

inte ansett det lämpligt att sammanföra förmånerna.

Den schablonberäknade skatten i nuvarande system ger visserligen en relativt god

 approximation i de förhållandevis vanliga fall där rätt till SGA finns och där

kapitalinkomsterna samtidigt är begränsade. Det finns dock flera felkällor som

gör att schablonen i andra fall kan avvika väsentligt från verklig skatt för en

inte obetydlig grupp. Enligt regeringens uppfattning är schablonen i dessa fall

alltför grov för en förmån som fungerar som en miniminivå och där varje krona

kan ha betydelse. Regeringen föreslår därför att skatteberäkningen skall göras

mer exakt men att den av administrativa skäl fortfarande skall innehålla vissa

inslag av schablonisering. För den del av den bidragsgrundande inkomsten som

utgörs av inkomst av tjänst, bör skatten beräknas enligt den skattetabell som är

 tillämplig för bidragstagaren för det år som bostadstillägget skall betalas ut.

 För den som endast har inkomst av näringsverksamhet fastställs det inte någon

tillämplig skattetabell. Avdraget bör därför för denna kategori beräknas med

ledning av den skattetabell som skulle ha varit tillämplig om sådan tabell

fastställts. Den föreslagna beräkningen innebär en viss schablonisering,

såtillvida att vissa skattefria inkomster finns med i beräkningen liksom att

skattetabellen inte exakt avspeglar den slutliga skatten. En sådan

schablonisering är dock motiverad av administrativa skäl. För inkomst av kapital

 skall skatten beräknas till 30 procent av överskottet i inkomstslaget kapital

medan det för förmögenhetstillägget inte skall beräknas någon skatt.

Är bidragstagaren gift skall beräkningen göras på samma sätt som vi föreslår

skall gälla enligt de nya reglerna för BTP. Bostadskostnaden skall därför i

dessa fall bestämmas till hälften av makarnas gemensamma bostadskostnad, dock

högst hälften av 5 700 kronor i månaden. Inkomsten skall beräknas till hälften

av makarnas gemensamma inkomst. Den lägsta inkomst som skall tas upp skall dock

avse bidragstagarens fribelopp utan hänsyn till makes fribelopp.

11 Processuella bestämmelser, m.m.

11.1 Ansökan om bostadstillägg

Regeringens förslag: Ansökan om bostadstillägg skall göras skriftligen hos

allmän försäkringskassa och innehålla nödvändiga uppgifter för bedömningen av

den sökandes rätt till förmånen.

Ansökan skall innehålla en av den sökande och, om han eller hon är gift, makes

underskriven förklaring på heder och samvete att de lämnade upplysningarna är

korrekta.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog särskild reglering avseende ansökan

om den sökande var omyndig eller hade god man eller förvaltare. För det fall

ansökan om bostadstillägg skulle vara så ofullständig att den inte skulle kunna

läggas till grund för prövning av bostadstillägget, föreslog utredningen vidare

att försäkringskassan skulle ha möjlighet att förelägga sökanden att inom viss

tid avhjälpa bristen vid påföljd att ansökan annars skulle kunna komma att

avvisas.

Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig över förslaget såvitt avser

 möjligheterna att avvisa en ofullständig ansökan tillstyrker detsamma. Dock

menar ett par remissinstanser att frågan om avvisning bör avgöras av

socialförsäkringsnämnd och inte av enskild tjänsteman.

Skälen för regeringens förslag Enligt bestämmelserna om bostadstillägg i den nu

gällande lagen om bostadstillägg till pensionärer skall ansökan om

bostadstillägg vara skriftlig och ansökan skall undertecknas på heder och

samvete av sökanden och i förekommande fall sökandes make. Detta innebär att den

 som lämnar osann uppgift eller förtiger sanningen i ansökningshandlingen kan

fällas till ansvar enligt brottsbalken.

Enligt nuvarande bestämmelser skall ansökan om bostadstillägg också innehålla

nödvändiga upplysningar för bedömande av den sökandes rätt till förmånen. För

det fall en sökande är omyndig eller har god man eller förvaltare enligt

föräldrabalken skall förklaringen på att lämnade uppgifter i ansökan stämmer

överens med sanningen avges av förmyndaren, eller om det kan anses följa av

uppdraget, av gode mannen eller förvaltaren.

Skäl att för det reformerade bostadstillägget införa andra bestämmelser än vad

som i dag gäller för ansökningsförfarandet föreligger enligt regeringens

uppfattning inte. Dock är det inte erforderligt att särskilt i den nya lagen

reglera vad som skall gälla om sökanden är omyndig eller har god man eller

förvaltare eftersom det följer direkt av bestämmelserna i föräldrabalken.

I lagförslaget i den lagrådsremiss som föregått denna proposition, finns en

bestämmelse som ger försäkringsksassa möjlighet att under vissa förutsättningar

skriftligen förelägga sökanden att inom viss tid avhjälpa brister i en

ofullständig ansökan vid påföljd att ansökningen annars kan komma att avvisas.

Lagrådet har påtalat att genom bestämmelsen formaliseras förfarandet på så sätt

att kassan genom sitt avvisningsbeslut kan ge upphov till en självständig

process i en ren förfarandefråga. En sökande som får sin talan avvisad kan

nämligen begära rättelse, men processen kommer då inte att gälla hans eller

hennes rätt till ersättning utan enbart hans eller hennes rätt att få sin

ansökan prövad i sak. Om en förvaltningsdomstol skulle bifalla sökandens

överklagande, blir utgången att målet återförvisas till försäkringskassan för

prövning i sak. Den enskilde kan få ägna tid och ork åt att föra talan i

förvaltningsdomstol i syfte att återfå rätten till en sakprövning av sin

ursprungliga ansökning. Det kan dessutom dröja lång tid, innan avvisningsfrågan

blir definitivt avgjord. Enligt Lagrådet kan avvisningsmöjligheten förlänga den

tid inom vilken en enskild får ett slutligt svar på sin ansökning. Lagrådet

anser att den föreslagna bestämmelsen i lagförslaget i lagrådsremissen gör

förfarandet onödigt komplicerat, särskilt för den enskilde. Om en ansökning inte

 kompletteras efter försäkringskassans anvisningar och försäkringskassan inte

själv kan utreda förhållandena, är den naturliga åtgärden inom

förvaltningsförfarandet att ansökningen avslås. Genom ett avslagsbeslut får den

enskilde ett svar på sin ansökning och erhåller möjlighet att få saken omprövad

och därefter överprövad av förvaltningsdomstol. Med hänsyn till det anförda

förordar Lagrådet att paragrafen utgår ur lagförslaget.

När det gäller frågan om möjlighet för försäkringskassan att avvisa en ansökan

om bostadstillägg kan i detta sammanhang påpekas att bl.a. denna fråga ingår i

det uppdrag som utredningen (S 1998:6) om översyn av processuella regler inom

socialförsäkringen, m.m. (dir 1998:73 och tilläggsdir. 2000:17) har fått sig

tilldelat. Med hänsyn härtill och med beaktande av Lagrådets uppfattning anser

regeringen inte lämpligt att i denna proposition lämna förslag om en särskild

bestämmelse som under vissa förutsättningar ger en försäkringskassa möjlighet

att avvisa en ansökan om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Den kommande

beredningen av den nyss nämnda utredningens betänkande får utvisa om regeringen

senare återkommer i denna fråga.

11.2 Beviljande av bostadstillägg

Regeringens förslag: Bostadstillägg skall utges från och med den månad som skall

 anges i ansökan. Dock får bostadstillägget inte utges för längre tid tillbaka

än tre månader före ansökningsmånaden. För att beslut om bostadstillägg för

retroaktiv tid skall få meddelas skall yrkande härom framgå av ansökan.

Bostadstillägget får beviljas för en tid av som längst tolv månader. Om det

finns särskilda skäl får emellertid bostadstillägget beviljas för en längre tid

än tolv månader. Ett beslut om bostadstillägg får dock aldrig avse längre tid än

 trettiosex månader.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog att nuvarande regler för

förstagångsansökan om bostadstillägg i huvudsak skulle behållas. Vidare föreslog

 utredningen att bostadstillägg som beviljas under bidragsåret skulle beslutas

för tiden fram till bidragsårets slut och att bostadstillägg skulle beviljas

från ansökningsmånaden. För det fall den första bidragsperioden avsåg del av

bidragsåret skulle bostadstillägget alltid beräknas slutligt. Slutligen föreslog

 utredningen att bidragsåret skulle avse perioden mars-februari månad.

Remissinstanserna: Ett stort antal remissinstanser har särskilt yttrat sig över

utredningens förslag såvitt avser förslaget om bidragsår. Några av dessa

tillstyrker uttryckligen förslaget. Majoriteten av remissinstanserna påpekar

dock att förslaget kan vara svårt att förklara för allmänheten. En del av

remissinstanserna påpekar dessutom bl.a. att förslaget leder till ökad

administration och merarbete för de allmänna försäkringskassorna. När det gäller

 övriga delar av förslaget tillstyrker majoriteten av de remissinstanser som

yttrat sig särskilt detsamma. Några remissinstanser poängterar att informationen

 om bostadstillägg i samband med att pension beviljas måste vara tydlig för att

den enskilde pensionären inte skall gå miste om några månaders bostadstillägg.

Socialstyrelsen, som tillstyrker förslaget, vill dock även lyfta fram frågan om

automatisk prövning av bostadstillägg i samband med att pension beviljas.

Socialstyrelsen anser att det finns skäl som talar för detta. Ett starkt vägande

 skäl härför är att bostadstillägget syftar till att komplettera den allmänna

pensionens grundnivå. Sveriges Pensionärers Riksförbund (SPRF) anser att

bostadstillägget även fortsättningsvis skall kunna beviljas för tre månader

retroaktivt.

Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägget skall betalas ut efter ansökan

och beslutet om bostadstillägget skall vara slutligt.

Det reformerade bostadstillägget utgör en kompletterande förmån till vissa

allmänna pensions- och sjukförsäkringsförmåner. Med hänsyn härtill är det enligt

 regeringens uppfattning naturligt att förmånen bör kunna utges från och med den

 månad rätten till förmånen uppkom, d.v.s. den månad när den enskilde erhöll

någon av de huvudförmåner som utgör förutsättning för att han eller hon skall

kunna kvalificera sig för det reformerade bostadstillägget. Eftersom den

enskilde kan få del av förmånen först efter en ansökan anser vi även lämpligt

att begränsa beslutets räckvidd bakåt i tiden. Enligt de nya

änkepensionsbestämmelserna och de nya bestämmelserna om aktivitets- och

sjukersättning kan dessa förmåner betalas ut retroaktivt för en tid om tre

månader från ansökningstillfället. Eftersom ansökan om det reformerade

bostadstillägget i många fall kommer att ges in samtidigt med ansökan om t.ex.

änkepension, framstår det som lämpligt att även ansökan om bostadstillägg skall

kunna beviljas för en retroaktiv tid om tre månader. Regeringen anser dock att

så stora krav bör ställas på sökanden att han eller hon i ansökan om det

reformerade bostadstillägget skall ange från och med vilken månad ansökan om

bostadstillägget avser.

Tidsramen för beslut om bostadstillägg

Med hänsyn till vårt förslag om bl.a. hur inkomstunderlaget för bostadstillägget

 skall beräknas framstår det som lämpligt att som huvudregel bevilja

bostadstillägget för en tid om tolv månader.

Genom att begränsa den tidsram som bostadstillägget kan utges till tolv månader,

 kommer bostadstillägget att kunna betalas ut utifrån förhållandevis aktuella

uppgifter. Sistnämnda gäller inte minst mot bakgrund av de inkomst- och

förmögenhetsförhållanden som en stor majoritet av ålderspensionärerna har.

Det föreslagna beräkningsunderlaget kan dock i vissa situationer medföra

konsekvenser som kan framstå som orättvisa om bostadstillägget beviljas för en

tolvmånadersperiod. Följande exempel kan nämnas. En ansökan om bostadstillägg

beviljas fr.o.m. november månad. Bostadstillägget kommer därvid att beviljas med

 utgångspunkt i förhållandevis gamla uppgifter. En mer än ett år gammal

realisationsvinst av aktieförsäljning kan komma att påverka det beviljade

bostadstillägget i betydande utsträckning. I det nyss beskrivna exemplet

framstår det som önskvärt att bestämma tidsramen för bostadstillägget till en

tid som väsentligen understiger tolv månader. Detta hänger samman med att

löpande förändringar av förmögenhetsmassan och av kapitalinkomsterna inte

beaktas under löpande utbetalningsperiod. Genom att bevilja bostadstillägget för

 en tid väsentligen understigande tolv månader fångas förändringen av

förmögenhetsmassan och inkomsten av kapital upp vid beräkningen av

bostadstillägget för den efterföljande perioden. En förutsättning härför är

givetvis att förmånstagaren ansöker och beviljas bostadstillägg för en ny

tidsperiod. Det beskrivna exemplet visar att det bör finnas utrymme för att

meddela beslut om bostadstillägg som omfattar en kortare tidsrymd än tolv

månader.

Det finns emellertid även situationer när den bidragsberättigades ekonomiska och

 personliga situation är sådan att det framstår som lämpligt att ha möjlighet

att meddela beslut om bostadstillägg för en längre tid än tolv månader. Exempel

på en sådan situation är om en ensamstående ålderspensionär utan förmögenhet,

som endast är berättigad till garantipension till ålderspension och som bor i en

 hyreslägenhet ansöker om bostadstillägg. I fall som det beskrivna, framstår det

 enligt regeringens uppfattning som lämpligt att bostadstillägg skall kunna

beviljas för en tid överstigande tolv månader. För att ett beslut skall omfatta

längre tid än tolv månader bör det dock krävas särskilda skäl. Med särskilda

skäl menar vi att den enskilde förmånstagarens ekonomiska och personliga

förhållanden skall vara av enkel och okomplicerad beskaffenhet. Sannolikheten

för att den enskilde förmånstagarens förhållanden över tiden drastiskt ändras

skall således vara liten. För att bostadstilläggssystemet i viss mån skall vara

självkontrollerande bör även i sådana fall som nyss berörts, bostadstillägget

inte beviljas för alltför lång tid. Regeringen anser med hänsyn härtill det vara

 lämpligt att införa en absolut tidsgräns för beslutets räckvidd om trettiosex

månader.

11.2.1 Utbetalning av reformerat bostadstillägg

Regeringens förslag: Det reformerade bostadstillägget skall betalas ut

månadsvis. Årsbeloppet skall avrundas till närmaste krontal som är delbart med

tolv. Om det reformerade bostadstillägget understiger tjugofem kronor per månad

skall det inte betalas ut.

För det fall särskilt bostadstillägg ingår skall dock bostadstillägg alltid

betalas ut.

Utredningens förslag: Principerna för utbetalning stämmer överens med

regeringens förslag.

Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg

till pensionärer betalas bostadstillägget ut månadsvis och årsbeloppet avrundas

till närmaste krontal som är jämt delbart med tolv. För det fall

bostadstillägget understiger tjugofem kronor per månad, betalas bostadstillägget

 inte ut. Om särskilt bostadstillägg ingår betalas dock alltid bostadstillägg

ut. Det sistnämnda beror på att det särskilda bostadstillägget är konstruerat på

 sådant sätt att förmånstagaren aldrig skall hamna på en inkomstnivå

understigande en skälig levnadsnivå. Till följd härav skall bostadstillägget

alltid betalas ut oavsett belopp när rätt till särskilt bostadstillägg

föreligger.

Regeringen anser inte att det finns skäl att ändra de nuvarande

utbetalningsbestämmelserna. Dessa bestämmelser bör därför tas in i den nya lagen

 om bostadstillägg.

11.3 Anmälningsskyldighet vid ändrade förhållanden

Regeringens förslag: Den som uppbär bostadstillägg skall vara skyldig att utan

oskäligt dröjsmål anmäla till försäkringskassan om hans eller hennes eller om

makes inkomster väsentligt har ökat. Anmälningsskyldigheten skall inte gälla

ökad inkomst av kapital eller ökning av förmögenhet.

Den som uppbär bostadstillägg skall vidare utan oskäligt dröjsmål vara skyldig

att till allmän försäkringskassa anmäla om han eller hon byter bostad eller om

boendeförhållandena ändras eller om han eller hon ingår äktenskap eller om

äktenskapet upplöses.

Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag.

Utredningen föreslog även att gränsen för inkomstförändring skulle uttryckas i

ett fast krontal.

Remissinstanserna: Ett par remissinstanser, som tillstyrker förslaget, har

yttrat sig särskilt.

Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg

skall den som uppbär bostadstillägg lämna in en ny ansökan när han eller hon

vill ha en höjning av förmånen. Den som uppbär det nuvarande bostadstillägget är

 vidare skyldig att hos försäkringskassan utan oskäligt dröjsmål anmäla om hans

eller hennes eller makes ekonomiska förhållanden väsentligt förbättras, om hans

eller hennes boendeförhållanden ändras eller om han eller hon gifter sig eller

upplöser äktenskapet. Enligt regeringens uppfattning föreligger det inte något

skäl att ändra vad som i huvudsak gäller i dag för det nuvarande

bostadstillägget. Dock måste en inskränkning göras när det gäller de ekonomiska

förhållandena. Regeringen föreslår därför att den som uppbär bostadstillägg,

utan oskäligt dröjsmål skall vara skyldig att till försäkringskassan anmäla om

hans eller hennes eller makes inkomster väsentligt ökat. De inkomster som här

avses är förvärvsinkomster i inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet enligt

inkomstskattelagen (1999:1229) samt ändrade inkomster i form av utländsk inkomst

 som inte beskattas i Sverige, studiemedel i form av studiebidrag och skattefria

 stipendier till den del de överstiger 3 000 kronor i månaden och

avtalsgruppsjukförsäkringar (AGS). Någon anmälningsskyldighet såvitt avser

förändring av inkomst av kapital och förmögenhet under pågående

utbetalningsperiod är inte behövlig. Det hänger samman med att beräkningen av

bostadstillägget i dessa hänseenden bygger på den faktiska inkomsten per den 31

december året före ansökningsåret. Förändring av förmögenhetsmassan och inkomst

av kapital under pågående utbetalningssperiod kommer således att påverka det

reformerade bostadstillägget först vid beräkningen av bostadstillägget för en ny

 period. Det behövs därför inte någon bestämmelse avseende anmälningsskyldighet

när det gäller förändring av inkomst av kapital och förmögenhet under

utbetalningsperioden.

Enligt regeringens uppfattning skulle det föra för långt att i lag närmare

reglera när anmälningsskyldigheten föreligger. Någon precisering av gränsen för

när inkomsterna skall anses väsentligt ha ökat eller av uttrycket "utan oskäligt

 dröjsmål" görs därför inte. Liksom sker i dag i Riksförsäkringsverkets allmänna

 råd (1995:4) Bostadstillägg till pensionärer och hustrutillägg, får

Riksförsäkringsverket, i den mån verket anser erforderligt, även beträffande det

 reformerade bostadstillägget meddela närmare rekommendationer om dessa

frågeställningar.

11.4 Omprövning av beslut om bostadstillägg, m.m.

Regeringens förslag: Bostadstillägget skall omprövas när något förhållande som

bestämmer tilläggets storlek ändras.

Bostadstillägg får räknas om utan föregående underrättelse i de fall den del av

årsinkomsten ändras som utgörs av förmån som betalas ut av allmän

försäkringskassa, pension enligt utländsk lagstiftning, avtalspension eller

motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal. Detsamma skall gälla när

fribeloppet ändras.

En ändring av bostadstillägget skall gälla från och med månaden efter den månad

som anledningen till ändring uppkommit. En ändring av bostadstillägget skall

dock gälla från och med den månad under vilken de förhållanden har uppkommit som

 föranleder ändringen, om förhållandena avser hela den månaden.

Vid utbetalning av bostadstillägg för förfluten tid till bidragsberättigad, vars

 make uppburit bostadstillägg för samma tid, skall bostadstillägget minskas på

sådant sätt att det sammanlagda beloppet under denna tid motsvarar de

bostadstillägg som skulle ha lämnats om beslut om båda ersättningarna förelegat

samtidigt.

Utredningens förslag: Stämmer delvis överens med regeringens förslag.

Utredningen föreslog dock att nuvarande andra och tredje stycket i 9 § lagen

(1994:308) om bostadstillägg till pensionärer (BTPL) skulle ersättas med en

generalklausul av motsvarande innebörd som den generalklausul som återfinns i 27

 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Utredningens förslag skulle således

innebära att möjlighet infördes att avslå, dra in eller sätta ner

bostadstillägget om det är uppenbart att sökanden på grund av inkomst- eller

förmögenhetsförhållanden eller något annat förhållande inte behöver något

bostadstillägg.

Remissinstanserna: Flera remissinstanser har särskilt yttrat sig över förslaget.

 Majoriteten av dessa tillstyrker utredningens förslag om införande av en

generalklausul. Av de som tillstyrker förslaget, är det ett par remissinstanser

som påpekar att frågor som omfattas av generalklausulen bör handhas av

socialförsäkringsnämnd.

Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägget, till skillnad mot

bostadsbidraget, utgör en individinriktad grundskyddsförmån. Detta förhållande

talar för att den som är berättigad till bostadstillägg, så långt möjligt, skall

 kunna förutse dels under vilka förutsättningar som bostadstillägget beviljas,

dels vilka faktorer som påverkar storleken på tillägget och dels under vilka

förutsättningar ett beviljat bostadstillägg skall eller får omprövas. En

generalklausul av den modell som återfinns i bostadsbidragssystemet uppfyller

inte dessa krav på förutsägbarhet. Med hänsyn bl.a. härtill anser regeringen att

 det inte är lämpligt att för en individinriktad grundskyddsförmån, av sådan

karaktär som bostadstillägget, införa en generalklausul av motsvarande innebörd

som den som återfinns i 27 § lagen om bostadsbidrag.

Vi anser det vara lämpligare att i det nya bostadstilläggssystemet ha en

omprövningsregel som i princip stämmer överens med nuvarande bestämmelse i BTPL.

 Detta innebär att huvudregeln, liksom i dag, skall vara att omräkning av det

reformerade bostadstillägget får ske om den förmånsberättigade först

underrättats därom. Enligt regeringens uppfattning är det även lämpligt att den

nuvarande bestämmelsen om att omräkning av bostadstillägget i vissa fall får ske

 utan föregående kommunikation, förs över till den nya lagen om bostadstillägg.

Vi anser dock att den nuvarande bestämmelsen bör utvidgas till att omfatta

samtliga förmåner som betalas ut av allmän försäkringskassa. Enligt regeringens

uppfattning är det logiskt att en sådan utvidgning sker. Härigenom kommer alla

förmåner som betalas ut av försäkringskassan att behandlas lika i det nya

bostadstilläggssystemet. En omräkning utan föregående kommunikation bör även få

göras i de fall fribeloppet ändras.

Liksom gäller i det nuvarande bostadstilläggssystemet bör grundprincipen

alltjämt vara att ändring av det reformerade bostadstillägget skall ske månaden

efter den månad då förhållandena som påverkar bidraget ändras. Vidare bör även

det nuvarande undantaget i bostadstilläggssystemet - att en ändring av

bostadstillägget skall gälla från och med månaden den uppkom, om förhållandet

som föranleder ändringen avser hela månaden - föras över till den nya lagen om

bostadstillägg.

11.5 Återbetalning av bostadstillägg och uppgiftsskyldighet

Regeringens förslag: Den som genom att lämna oriktig uppgift, eller genom

underlåtenhet att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet har orsakat

att bostadstillägg har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, skall

återbetala det felaktigt utbetalda beloppet. Detsamma skall gälla om den som

uppburit bostadstillägget i annat fall har insett eller skäligen borde ha insett

 att det reformerade bostadstillägget har lämnats felaktigt eller har utgetts

med för högt belopp.

Om det föreligger särskilda skäl skall återbetalningsskyldigheten helt eller

delvis kunna efterges.

Om någon ålagts återbetalningsskyldighet för reformerat bostadstillägg eller

annan ersättning som beslutats av allmän försäkringskassa skall det kunna vara

möjligt att vid senare utbetalning av reformerat bostadstillägg innehålla ett

skäligt belopp i avräkning på vad som betalats ut för mycket.

Banker eller andra penninginrättningar skall på begäran lämna domstol,

Riksförsäkringsverket eller allmän försäkringskassa uppgift om namngiven person

rörande förhållande som är av betydelse för tillämpningen av den nya lagen om

bostadstillägg.

Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Den nuvarande bestämmelsen om

återbetalningsskyldighet i 13 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer (BTPL) är uppbyggd efter mönster av 20 kap. 4 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring (AFL). Enligt 13 § BTPL föreligger återbetalningsskyldighet av

 bostadstillägg i två fall, nämligen dels när någon genom oriktig uppgift eller

genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller

på annat sätt förorsakat att bostadstillägg utgått obehörigen eller med för högt

 belopp, dels om någon obehörigen eller med för högt belopp uppburit

bostadstillägg, vilket han eller hon skäligen bort inse. I det sistnämnda fallet

 kan således den som uppburit bostadstillägget inte åläggas

återbetalningsskyldighet om han eller hon var i god tro, medan i det förra

fallet föreligger återbetalningsskyldighet oberoende av ond eller god tro. Om

det finns särskilda skäl får återbetalningsskyldigheten sättas ned helt eller

delvis.

Om försäkringskassan fattat beslut om återkrav och beslutet sänts ut till den

betalningsskyldige har denne viss tid på sig att reglera kravet. Om

återbetalningsskyldighet ålagts någon får vid senare utbetalning av

bostadstillägg eller annan ersättning som betalas ut av allmän försäkringskassa

ett skäligt belopp innehållas i avräkning på vad som betalats ut för mycket. Vid

 sådan kvittning bör i det enskilda fallet hänsyn tas till

försäkringsersättningens betydelse för den försäkrade och hans familjs

försörjning.

Enligt regeringens uppfattning finns det inte skäl att helt ändra vad som i dag

gäller angående återbetalningsskyldigheten av det nuvarande bostadstillägget. De

 nuvarande återbetalningsbestämmelserna bör i princip gälla även i det nya

bostadstilläggssystemet. Vi anser dock inte att 13 § första stycket BTPL i dess

helhet skall föras över till den nya lagen om bostadstillägg. Enligt den

nuvarande bestämmelsen föreskrivs att återbetalningsskyldighet föreligger bl.a.

när den som uppburit bostadstillägg "på annat sätt" än genom att lämna oriktiga

uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller

anmälningsskyldighet, har orsakat att bostadstillägg lämnats felaktigt. Den

nämnda föreskriften har i praxis inte kommit till användning i någon omfattning

av betydelse. Med hänsyn härtill och med beaktande av att det torde vara svårt

att finna situationer när en sådan föreskrift skulle kunna bli tillämplig, anser

 regeringen att den nyss beskrivna föreskriften inte bör föras in i den nya

lagen om bostadstillägg.

För att underlätta försäkringskassans möjligheter att stävja missbruk och

upptäcka felaktigheter, föreslår vi att nuvarande bestämmelse i BTPL om att

banker och andra penninginrättningar skall på begäran av domstol,

Riksförsäkringsverket eller allmän försäkringskassa lämna uppgift för namngiven

person rörande förhållande som kan vara av betydelse för tillämpningen av BTPL,

skall föras över till den nya lagen om bostadstillägg.

11.6 Överklagande

Regeringens förslag: Bestämmelserna i lagen (1962:381) om allmän försäkring om

omprövning och ändring av försäkringskassas beslut och domstols beslut skall

tillämpas i ärenden om bostadstillägg enligt den nya lagen om bostadstillägg.

Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser i lagen (1994:308)

 om bostadstillägg till pensionärer skall omprövning och överklagande av beslut

om bostadstillägg ske i den ordning som anges i 20 kap. 10-13 §§ lagen

(1962:381) om allmän försäkring (AFL).

Regeringen anser inte att det finns skäl att ändra på vad som i dag gäller för

omprövning, ändring och överklagande av allmän försäkringskassas eller domstols

beslut om det reformerade bostadstillägget. Bestämmelserna bör därför föras in i

 den nya lagen.

11.7

Övriga bestämmelser

Regeringens förslag: Följande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän

försäkring skall tillämpas på bostadstillägg enligt den nya lagen om

bostadstillägg.

17 kap. 1 § om sammanträffande av förmåner,

18 kap. 46 och 47 §§ om Riksförsäkringsverkets tillsyn,

20 kap. 2 a § om provisoriska beslut,

20 kap. 3 § tredje stycket om indragning och nedsättning,

20 kap. 5 § om preskription,

20 kap. 6 § första stycket andra meningen om förbud mot överlåtelse,

20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, och

20 kap. 9 § om uppgiftsskyldighet.

Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag och

bedömning.

Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: Bostadstillägg till pensionärer

(BTP) är i dag nära anknutet till det allmänna pensionssystem från vilket

pension alltjämt betalas ut. Med hänsyn härtill har det varit lämpligt att låta

vissa bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) vara

tillämpliga även på det nuvarande bostadstillägget. Sålunda är i dag följande

bestämmelser i AFL tillämpliga: 16 kap. 12 § om utbetalning till annan, 17 kap.

1 § om sammanträffande av förmåner, 18 kap. 46 och 47 §§ om

Riksförsäkringsverkets tillsyn, 20 kap. 2 a § om provisoriska beslut, 20 kap. 3

§ tredje stycket om indragning eller nedsättning av ersättning, 20 kap. 5 § om

preskription av bidrag, 20 kap. 6 § om förbud mot utmätning och om överlåtelse

av ersättning, 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, 20 kap. 9 § om

uppgiftsskyldighet för statliga myndigheter, arbetsgivare m.fl.

Enligt de förslag som regeringen lämnar i denna proposition, kommer

bostadstillägget i framtiden att vara en individinriktad förmån som utgör en del

 av det grundläggande skyddet inom det allmänna pensionssystemet och det

allmänna sjukförsäkringssystemet såvitt avser aktivitets- och sjukersättning.

Eftersom det nya bostadstillägget i framtiden kommer att vara en tilläggsförmån

till bl.a. två allmänna sjukförsäkringsförmåner, som regleras i AFL, bör den

nuvarande hänvisningen i 15 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer (BTPL) bibehållas.

Med hänsyn till att regeringen i propositionen Sjukersättning i stället för

förtidspension (prop. 2000/01:96) föreslagit att bestämmelsen i 16 kap. 12 § AFL

 om utbetalning till annan skall upphöra att gälla den 1 januari 2003, bör denna

 bestämmelse utmönstras. Vidare är det inte nödvändigt att i den nya lagen om

bostadstillägg ha en hänvisning till bestämmelsen om förbud mot utmätning i 20

kap. 6 § AFL.

Det bör i detta sammanhang även påpekas att den tidigare nämnda utredningen (S

1998:6) om översyn av processuella regler inom socialförsäkringen, m.m. har att

generellt se över bestämmelser av nu ifrågavarande slag. I avvaktan på att den

utredningen redovisar sitt arbete bör några större förändringar av de

processuella reglerna inom socialförsäkringen inte vidtas.

Med hänsyn till det anförda föreslår regeringen därför att nuvarande hänvisning

i 15 § BTPL till bestämmelser i AFL i huvudsak skall överföras till den nya

lagen om bostadstillägg.

12 Övergångsbestämmelser

12.1 Särskilda bestämmelser om bostadstillägg under en övergångsperiod

Regeringens förslag: Den som före utgången av 2002 har rätt till bostadstillägg

enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg skall, under en övergångsperiod

om som längst sex månader fr.o.m. den 1 januari t.o.m. den 30 juni 2003, få ett

månatligt bostadstillägg med det belopp som enligt de nuvarande bestämmelserna

om bostadstillägg utges eller skulle ha utgetts per december månad 2002.

Om rätten till huvudförmånen som berättigar till bostadstillägg enligt nuvarande

 bestämmelser upphör före den 30 juni 2003, skall det generella övergångsvisa

bostadstillägget upphöra vid samma tidpunkt.

Utredningens förslag: Utredningen föreslog att de nya bestämmelserna om

bostadstillägg skulle börja tillämpas först på beslut som avsåg tiden tre

månader efter bestämmelsernas ikraftträdande.

Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt yttrat sig över förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Som ovan framgått i avsnitt 6 kommer vissa

personkategorier som enligt nuvarande regler är berättigade till bostadstillägg

inte att kunna kvalificera sig för det nya bostadstillägget. Dessa är

ålderspensionärer som uppbär partiell ålderspension, personer som är berättigade

 till omställningspension eller förlängd omställningspension samt kvinnor födda

1945 eller senare som kommer att beviljas änkepension på grund av makes dödsfall

 efter utgången av 2002.

Bostadstillägg beviljas, enligt vad som framgår av avsnitt 11, efter ansökan om

sådan förmån. De förändringar som föreslås i denna proposition av det nuvarande

bostadstillägget är omfattande. De nya bestämmelserna avser såväl förändringar

av kretsen förmånsberättigade som av de materiella reglerna för hur det framtida

 bostadstillägget skall beräknas. Det saknas därför skäl att inte kräva ansökan

också för dem som vid ikraftträdandet redan uppbär bostadstillägg. Detta innebär

 att såväl den som redan uppbär bostadstillägg enligt nuvarande bestämmelser som

 den som kommer att vara kvalificerad för bostadstillägg först under 2003, måste

 ansöka om bostadstillägg enligt den nya lagen om bostadstillägg.

De som uppbär bostadstillägg skall under året före ikraftträdandet av de nya

bestämmelserna få information om dessa. Med hänsyn till att förändringarna av

bostadstilläggssystemet är väsentliga för många enskilda individer, är det

viktigt att informationen om vad det nya systemet för bostadstillägg kommer att

innebära i god tid når ut till allmänheten.

Eftersom det är över 400 000 bostadstilläggsärenden som skall hanteras vid

årsskiftet 2002/2003 är det motiverat att införa en generell bestämmelse av den

innebörden att personer som vid ikraftträdandet uppbär eller har rätt till

bostadstillägg skall fortsätta att få sådan förmån för en period om som längst

sex månader räknat fr.o.m. den 1 januari 2003. Enligt regeringens uppfattning är

 en sådan bestämmelse till fördel för de enskilda förmånstagarna, inte minst med

 hänsyn till att en hel del av dessa personer haft bostadstillägg under lång tid

 och att detta är en del av grundskyddet.

För att den enskilde förmånstagaren skall veta med vilket belopp

bostadstillägget utges under övergångstiden, samtidigt som systemet inte skall

bidra till ett alltför omfattande administrativt arbete, är det enligt

regeringens uppfattning lämpligt att bestämma det månatliga tillägget till det

belopp om betalas ut eller skulle ha betalats ut per december månad 2002. De

personer som kommer att vara kvalificerade för det nya bostadstillägget har då

god tid på sig att ansöka om bostadstillägg enligt de nya reglerna. Vidare

kommer de personer som inte är kvalificerade för det nya bostadstillägget att få

 en rimligt tid att anpassa sig till att de i framtiden inte längre kommer att

vara berättigade till bostadstillägg.

Även personer som har rätt till bostadstillägg enligt nuvarande bestämmelser

eller blir beviljade eller ansöker om bostadstillägg för tiden före

ikraftträdandet först under början av 2003, skall vara berättigade till det

övergångsvisa bostadstillägget. Samma skall gälla för den som uppbär

hustrutillägg.

Genom det övergångsvisa bostadstillägget avser regeringen att framför allt

bereda de personer som under lång tid uppburit förmånen antingen en successiv

infasning i det nya bostadstilläggssystemet eller en successiv utfasning ur

bostadstilläggssystemet.

En förutsättning för att det övergångsvisa bostadstillägget skall utges till

bidragstagaren under dessa sex månader är av naturliga skäl att han eller hon

uppbär en huvudförmån som enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg

berättigar honom eller henne till bostadstillägg. Om sådan huvudförmån upphör

att utges till förmånstagaren skall han eller hon inte längre vara kvalificerad

till det övergångsvisa bostadstillägget.

12.2 Ändrade förhållanden under tid som bostadstillägg utges under en

övergångsperiod

Regeringens förslag: Den som är kvalificerad för bostadstillägg under en

övergångsperiod skall under tiden han eller hon är berättigad till sådan förmån

omfattas av bestämmelserna i den nya lagen om bostadstillägg.

För en gift person som har rätt till bostadstillägg vid utgången av 2002 och

vars make inte är berättigad till någon form av bostadstillägg skall dock gälla

särskilda bestämmelser vid omräkning av bostadstillägg. Först skall

bostadstillägget beräknas helt enligt bestämmelserna i den nya lagen om

bostadstillägg. Därefter skall en alternativ beräkning göras där dels något

fribelopp inte skall beräknas för den make som inte är kvalificerad för

bostadstillägg, dels de nuvarande bestämmelserna om fördelning av

bostadskostnaden skall tillämpas. Om beräkningen enligt den alternativa regeln

leder till ett högre bostadstillägg än beräkningen enligt de nya bestämmelserna,

 skall det omräknade bostadstillägget bestämmas enligt den alternativa

beräkningsmodellen.

Den alternativa beräkningsregeln får tillämpas längst till och med månaden före

den månad maken fyller 65 år eller dessförinnan börjar uppbära förmån som

berättigar till bostadstillägg enligt den nya lagen om bostadstillägg.

Om bostadstillägget vid en tidigare omräkning bestämts enligt de reformerade

bestämmelserna om bostadstillägg, får ytterligare omräkning av bostadstillägget

inte ske enligt den alternativa beräkningsregeln.

Utredningens förslag: Utredningen lämnade inte något förslag i nu aktuellt

hänseende.

Skälen för regeringens förslag: Förslaget om bostadstillägg under en

övergångsperiod kan enklast beskrivas som att samtliga personer som beviljats

bostadstillägg enligt de nuvarande bestämmelserna om bostadstillägg kommer att

vara kvalificerade för bostadstillägg under som längst de första sex månaderna

under 2003 oavsett om de skulle ha varit kvalificerade för sådant tillägg enligt

 de reformerade reglerna om bostadstillägg eller ej. Detta bostadstillägg skall

dock, för att underlätta administrationen under övergångsperioden utges med ett

belopp som motsvarar månadsbeloppet för december 2002.

Övergångsbestämmelserna skall, samtidigt som de skall utgöra en trygghet för de

enskilda förmånstagarna, inte vara onödigt svårhanterliga för

försäkringskassorna. Regeringen har därför strävat efter att göra dessa

bestämmelser så enkla som möjligt. Vi föreslår därför att personer som är

kvalificerade för det övergångsvisa bostadstillägget skall, under tid som de

uppbär det övergångsvisa bostadstillägget, omfattas av bestämmelserna i den nya

lagen om bostadstillägg. Detta innebär bl.a. att bestämmelserna om

anmälningsskyldighet vid ändrade förhållanden och beräkningsreglerna blir

tillämpliga på det övergångsvisa bostadstillägget även om det i en del enskilda

fall kan få stora konsekvenser.

Närmare om makar

Den föreslagna konstruktionen av bostadskostnadsfördelningen mellan makar och

med makar likställda personer är en konsekvens av de föreslagna förändringarna

när det gäller beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten och

reduceringsinkomsten. Dessa regler kommer tillsammans med reglerna om fribelopp

vid beräkningen av reduceringsinkomsten att ha omfördelande effekter. Ett

exempel på detta är, när det gäller beräkningen av den bidragsgrundande

inkomsten, ett gift par som delar bostad där den ena maken under 2003 kommer att

 vara berättigad till en fjärdedels sjukersättning och den andre maken

förvärvsarbetar heltid. En inkomstökning för den heltidsarbetande maken medför

en anmälningsskyldighet avseende ändrade förhållanden och en omräkning av det

övergångsvisa bostadstillägget enligt de nya bestämmelserna om bostadstillägg.

En sådan omräkning kommer i det beskrivna fallet att leda till en sänkning av

bostadstillägget.

Vid ikraftträdandet av det nya bostadstilläggssystemet kommer det att finnas ett

 inte obetydligt antal makar som lever tillsammans, där endast en av makarna är

berättigade till bostadstillägg. I en hel del fall har bostadstillägget för

dessa personer under lång tid utgjort ett permanent bidrag för

bostadskostnaderna som makarna inrättat sitt liv och boende efter. Regeringen

anser att det för dessa personer inte framstår som lämpligt att den nya

bestämmelsen om bostadskostnadsfördelningen, med omfördelande effekt,

ovillkorligen tillämpas för bestämmandet av bostadstillägg vid en omräkning av

bostadstillägget.

Ett sätt att minska effekterna i fall som ovan angetts är därför att införa en

bestämmelse om att fördelningen av bostadskostnaden samt fördelningen av

bostadskostnadstaket enligt de nya bostadstilläggsbestämmelserna inte tillämpas

i dessa fall. För att regelverket inte skall bli komplicerat och

svåröverskådligt bör en sådan undantagsregel vara generell. Även

likabehandlingsprincipen talar för en generell undantagsregel. För att

ytterligare anpassa infasningen av det nya bostadstilläggssystemet för dessa

personer anser vi dessutom att undantagsregeln bör tillämpas vid bestämmande av

bostadstillägg under en längre tid än den tid under vilket det i avsnitt 12.1

angivna generella övergångsvisa bostadstillägget skall utges. Med andra ord

anser vi att undantagsregeln bör tillämpas även för tiden efter den 30 juni

2003.

En generell undantagsregel från de nya bestämmelserna om bostadstillägg leder

dock inte alltid till ett bättre resultat för den enskilde förmånstagaren än vad

 beräkningsreglerna enligt det nya bostadstilläggssystemet medför. Med hänsyn

härtill bör därför undantagsregeln vara en alternativregel som skall tillämpas

endast om den leder till ett bättre resultat för den enskilde förmånstagaren än

vad en beräkning helt enligt bestämmelserna i den nya lagen om bostadstillägg

ger. Regeringen föreslår således att för det fall bostadstillägget av något skäl

 skall räknas om för en gift person som är kvalificerad för det övergångsvisa

bostadstillägget och som delar bostad med sin make som i sin tur inte är

berättigad till bostadstillägg, skall följande gälla. Bostadstillägget skall

först beräknas enligt de nya reglerna om bostadstillägg. Därefter skall

bostadstillägget beräknas enligt en alternativ metod som utgår från de

reformerade bestämmelserna om bostadstillägg men där dels bostadskostnaden

beräknas enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg, dels något fribelopp

inte beräknas för den make som inte är kvalificerad för bostadstillägg. Om

bostadstillägget blir högre enligt den alternativa beräkningsregeln, skall

bostadstillägget utges enligt denna regel. Om bostadstillägget i stället blir

högre enligt en beräkning enligt de nya bestämmelserna, skall bostadstillägget

utges helt enligt dessa nya regler. Vi föreslår vidare att den alternativa

beräkningsregeln får tillämpas längst till och med månaden före den månad maken

fyller 65 år eller dessförinnan börjar uppbära förmån som berättigar till

bostadstillägg enligt den nya lagen om bostadstillägg.

För det fall ytterligare omräkningar av bostadstillägget skall ske, föreslår

regeringen att samma beräkningsförfarande skall tillämpas endast om

bostadstillägget har bestämts med den alternativa beräkningsregeln. Om ändringen

 av bostadstillägget skett med stöd av de reformerade

bostadstilläggsbestämmelserna, skall endast dessa regler användas vid eventuellt

 kommande omprövningar.

Förutsättningarna för att den alternativa beräkningsregeln skall tillämpas kan

sammanfattas enligt följande. Den bidragsberättigade maken skall dels ha haft

rätt till bostadstillägg vid utgången av 2002, dels kontinuerligt från och med

denna tidpunkt ha fått eller haft rätt till bostadstillägg beräknat enligt den

alternativa beräkningsregeln. Vidare får den alternativa beräkningsregeln

användas som längst till och med månaden före den månad den andre maken fyller

65 år eller dessförinnan börjar uppbära förmån som berättigar till

bostadstillägg enligt den nya lagen om bostadstillägg.

13 Konsekvenser

13.1 Kostnads- och individeffekter

Budgeteffekterna har analyserats med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT,

som utvecklats av Statistiska Centralbyrån i samarbete med Regeringskansliet. I

denna modell efterbildas gällande skatte- och bidragsregler. För varje individ

och hushåll i databasen görs individuella beräkningar av skatt och bidrag så att

 en disponibel inkomst för vart och ett av hushållen kan beräknas. Man kan säga

att ett omfattande bokföringsschema utförs för varje individ och hushåll som

ingår i urvalet. Resultaten räknas därför upp för att avse hela befolkningen. I

beräkningarna beaktas inte de eventuella förändringar i individens beteende,

t.ex. vad gäller ansökningsfrekvens, arbete och sparande som regeländringarna

kan ge upphov till. Detta beror på att det råder osäkerhet om vilka

beteendeförändringar som kan uppträda för olika grupper, hur omfattande dessa

ändringar kan bli samt när i tiden de kan uppkomma. Erfarenhetsmässigt har det

visat sig att regeljusteringar, av det slag som föreslås här, först på lång sikt

 leder till att nya pensionärer söker bostadstillägg till pensionärer (BTP).

Beräkningarna omfattar därför enbart BTP-tagare enligt dagens system.

Den offentliga inkomststatistiken redovisas med ett par års eftersläpning,

eftersom den grundas bl.a. på självdeklarationer och kontrolluppgifter.

Beräkningarna är därför baserade på statistiska uppgifter och intervjuer för

1998 för de ca 16 000 hushåll som ingår i SCB:s inkomstfördelningsundersökning

för 1998 (HINK 98).

Beräkningarna är gjorda i 2002 års ekonomiska miljö, som åstadkommits genom en

framskrivning av löner, arbetslöshet, kapitalinkomster, förmögenhet m.m.

Kapitalinkomster och förmögenhet är särskilt besvärliga att prognostisera,

vilket kan ha inverkan på resultaten. Hänsyn har också tagits till den "mognad"

av systemet för tilläggspension (ATP-systemet), som förväntas ske mellan 1998

och 2002.

Kostnaderna för det nya systemet för bostadstillägg till pensionärer m.fl.

(BTP-systemet) har beräknats enligt följande.

9. Rätten till det särskilda grundavdraget för pensionärer (SGA) tas bort.

10. Den övergångsvisa garantipensionen för ålderspensionärer införs.

11. Omvandling av förtidspension/sjukbidrag beviljade före 2003 till

sjukersättning.

12. Införandet av det nya BTP-systemet.

Beräkningarna visar således kostnaderna för att i det gamla pensionssystemet

avskaffa SGA, samt införa nödvändiga korrigeringar i pensionssystemet och

BTP-systemet så att den disponibla inkomsten inte skall påverkas i någon högre

grad. I det nya BTP-systemet införs även vissa ändringar som är motiverade av

andra sakliga skäl. Med denna beräkning ser man dock ej effekten av framtida

förändringar i pensionsfördelningen eller av hur regler för nyinträdande

aktivitets- eller sjukersättningsfall kommer att påverka inkomstfördelning och

BTP.

Hushåll, där någon enbart har änkepension som BTP-grundande inkomst, ingår ej i

beräkningarna.

Kostnaderna för BTP beräknas 2002 uppgå till drygt 10 miljarder kronor. Med de

förslag som lämnas i denna proposition och med de metoder som redogjorts för

ovan, beräknas kostnaderna för det nya BTP-systemet i stort sett bli oförändrade

 jämfört med det nuvarande BTP-systemet. Förslaget medför därför inga

justeringar av anslagsbeloppet. För de flesta pensionärshushåll med BTP blir

skillnaden mellan det nya och gamla pensionssystemet relativt liten.

Närmare 70 procent av de hushåll som har BTP kommer att få oförändrat eller

högre BTP till följd av de nya reglerna. Cirka 20 procent får en minskning med

som mest 2 000 kronor per år, medan 2 procent av pensionärshushållen får en

minskning på minst 10 000 kronor per år. Vid en granskning av den sistnämnda

gruppen finner man att de flesta av dem har faktiska kapitalinkomster som med

betydande belopp överstiger den schablonavkastning som tillämpas i det nuvarande

 BTP-systemet. I allt väsentligt torde detta bero på de realisationsvinster som

uppstår vid försäljning av värdepapper och fastigheter. I gruppen återfinns fler

 kvinnor än män. Detta beror på att kvinnorna har högre kapitalinkomster och

realisationsvinster än männen.

Skillnaderna i utfallet för kvinnor och män är små. Bland ensamstående

ålderspensionärer får männen, i genomsnitt, en höjning på drygt 500 kronor per

år medan motsvarande siffra för kvinnorna är 300 kronor per år. Även om de

genomsnittliga förändringarna är små kan förändringarna i enskilda fall bli

stora.

Kapitalinkomster och förmögenhet är svåra att prognostisera och kan vara föremål

 för kraftiga förändringar. Dessa förändringar kan initieras av stora

prisjusteringar på aktier av den typ som är aktuella just nu. Effekten av vissa

ändringar på detta område har därför studerats.

 Höjning respektive sänkning av de faktiska kapitalinkomsterna med 10 procent

och 20 procent, varvid det visar sig att BTP-utgifterna ändras med ca 30

miljoner kronor per år för varje 10-procentig förändring.

 Den föreslagna metoden för kapital/förmögenhetsberäkning byts mot den

schablonmetod på kapitalavkastning och förhöjd kapitalavkastning som används

enligt gällande regler. Vid en sådan förändring minskar BTP-utgifterna med cirka

 250 miljoner kronor per år.

De ålderspensionärer som är födda 1937 eller tidigare och som har SGA får

fr.o.m. januari 2003 höjd bruttopension på grund av att SGA försvinner och

pensionen blir beskattad på samma sätt som arbetsinkomster. De som helt saknar

ATP, eller har så låg ATP-pension att pensionstillskott betalas ut till dem,

kommer från denna tidpunkt att få hela pensionen i form av garantipension.

Pensionen höjs för dessa personer, varav 85 procent är kvinnor, från 1,529 till

2,17 prisbasbelopp för en ogift ålderspensionär och från 1,354 till 1,935

prisbasbelopp för en gift ålderspensionär. Trots att pensionen ökar blir

bostadstillägget något högre för de allra flesta. Den främsta anledningen till

detta är att fribeloppet i det reformerade BTP-systemet är högre än motsvarande

"belopp" i dagens system. Det belopp i dagens system som motsvarar fribeloppet

utgörs av summan av folkpension, pensionstillskott och den del av ATP-pensionen

som har minskat pensionstillskottet.

De ålderspensionärer som är födda 1937 eller tidigare och som före januari 2003

har för hög pension för att kunna få SGA kommer inte att få någon förändrad

bruttopension fr.o.m. januari 2003. Även dessa pensionärer får ett högre

bostadstillägg från och med januari 2003.

Fribeloppet i det reformerade systemet motsvarar alltid oreducerad basnivå för

hel garantipension vid ålderspension och hel garantiersättning vid

sjukersättning eller aktivitetsersättning. Detta innebär ett förbättrat

bostadstillägg för, framför allt, dem som i dag har en avkortad eller reducerad

folkpension. Detta gäller t.ex. när ålderspensionen är reducerad därför att man

tagit ut den före 65 års ålder eller om pensionen är avkortad på grund av att

man inte har tjänat in minst 30 år med ATP-poäng eller på grund av att man inte

har varit bosatt i Sverige i minst 40 år. Det är något fler män som har

reducerad pension på grund av att de har tagit ut ålderspension före 65 års

ålder medan det är något fler kvinnor som har en avkortad pension på grund av

att de inte har 30 år med ATP-poäng eller 40 bosättningsår.

I propositionen föreslås en förändring avseende beräkning av reduceringsinkomst

för makar som lever tillsammans och där endast en av makarna har en förmån som

kvalificerar honom eller henne för det reformerade bostadstillägget. Även i

dessa fall ska ett fribelopp avräknas från vardera makens inkomst. I dagens

system avräknas enbart det belopp som motsvarar fribeloppet för den make som har

 pension medan ingen motsvarande avräkning görs för den make som inte har

pension.

I propositionen föreslås också att den maximala bostadskostnaden som kan

ersättas med BTP skall delas även för de makar som lever tillsammans och där

enbart den ena maken har pension. Den föreslagna ändringen innebär att de flesta

 av dessa får ett lägre BTP i det reformerade systemet. Effekten motverkas dock

till viss del av förslaget att även den make som inte har pension ska kunna

avräkna ett fribelopp från sin inkomst.

Vissa inkomster, t.ex. tjänstepension och inkomst av tjänst skall enligt

förslaget inte tas upp till sitt fulla värde vid omräkningen av den

bidragsgrundande inkomsten till reduceringsinkomst. Dessa inkomster skall endast

 tas upp med 80 procent av det belopp som de ingår med i den i avsnitt 8

föreslagna bidragsgrundande inkomsten. Detta är ytterligare en anledning till

att bostadstillägget kan bli högre fr.o.m. 2003.

På grund av bl.a. den nuvarande låga bankräntan på sparkonton innebär även

förändringen att det är den faktiska avkastningen på förmögenheten som ska

påverka bostadstillägget en förbättring av bostadstillägget.

13.2 Administrativa konsekvenser

Alla beslut om det nya bostadstillägget ska vara tidsbestämda. Utgångspunkten är

 att ett beslut skall gälla i ett år. I okomplicerade fall kan beslutet dock

avse en tid om som längst tre år. Möjligheten finns även att meddela beslut för

en tid understigande ett år. Vad som nu anförts kan innebära att antalet

ansökningar om bostadstillägg som skall handläggas av försäkringskassorna ökar.

Samtidigt medför den föreslagna inkomstprövningen ett enklare system. Den

föreslagna metoden för att fastställa inkomst av kapital innebär också en ökad

möjlighet att via ADB-media hämta in uppgifter som kan förtryckas på

ansökningsblanketterna. Sammantaget är vår bedömning därför att det nya systemet

 för bostadstillägg, utöver själva omläggningsarbetet och utarbetandet av nya

ADB-lösningar, inte kommer att kräva mer resurser än dagens system.

14 Uppgift om tjänstepension för beräkning av garantipension för personer födda

1937 eller tidigare

Regeringens förslag: I beräkningsunderlaget för garantipension för personer

födda 1937 eller tidigare skall ingå den tjänstepension som framgår av

taxeringen året före det år för vilken garantipensionen betalas ut.

I de fall en tjänstepension tillkommer efter taxeringen, till följd av makes

dödsfall eller när ålderspension beviljas, skall denna tjänstepension, uppräknad

 till ett årsbelopp, ingå i beräkningsunderlaget med sitt faktiska belopp från

och med månaden efter den försäkringskassan fått kännedom om tjänstepensionen.

I beräkningsunderlaget för 2003 skall, för personer födda 1936 eller 1937,

tjänstepensionen för oktober 2002, uppräknad till ett årsbelopp, användas. För

personer födda 1937 skall det tjänstepensionsbelopp som använts för beräkning av

 garantipension för 2003 även användas vid beräkning av garantipension för 2004.

Upphör eller minskar tjänstepensionen, och detta anmäls till försäkringskassan,

skall den aktuella tjänstepensionen, uppräknad till ett årsbelopp, användas

istället för den taxerande uppgiften från och med den månad som anmälan görs.

Skälen för regeringens förslag: Vid beräkning av garantipension för personer

födda 1937 eller tidigare skall hänsyn tas till bl.a. svensk och utländsk

tjänstepension. Det belopp som enligt nu gällande bestämmelser därvid skall

användas är tjänstepensionen för december månad, uppräknad till årsbelopp, året

före det år som garantipensionen skall betalas ut. I de fall beloppet senare

ändras på annat sätt än genom indexuppräkning eller motsvarande, skall det nya

tjänstepensionsunderlaget istället användas. Nämnda bestämmelser innebär således

 att för beräkning av garantipensionens storlek 2003 skall den tjänstepension

som betalades ut i december 2002, uppräknad till årsbelopp, användas.

Beträffande sättet att hämta in uppgift om tjänstepension lämnades i

propositionen Garantipension till personer födda år 1937 eller tidigare (prop.

1999/2000:127) inte något förslag. Dock gjorde regeringen den bedömningen att

pensionsutbetalaren borde lämna uppgift om tjänstepensionen till

Riksförsäkringsverket (RFV). Samtidigt konstaterades att den närmare

utformningen av uppgiftslämnandet borde beredas ytterligare. Orsaken härtill var

 att det förslag till lösning som presenterats i en promemoria (Särskild

uppgiftsskyldighet angående tjänstepension, S2000/2244/SF, samt tillägg,

S2000/2718/SF) blev föremål för kritik i fråga om kostnadskonsekvenser och

praktiskt genomförande. Eftersom uppgift om tjänstepension även behövs för

hanteringen av bostadstilläggen bör bedömningen av frågan om uppgiftsskyldighet

göras samlat med förslag om ändrade regler för bostadstillägg. Regeringen ansåg

därför att frågan borde beredas ytterligare och ske i samverkan mellan RFV och

berörda institutioner.

Den 29 juni 2000 gav regeringen RFV i uppdrag att i samråd med Statskontoret ta

fram förslag till hur uppgift om pensionsberättigads tjänstepension kan hämtas

in samt att göra en analys över förslagens konsekvenser. Av uppdraget framgick

även att alla intressenter skulle inbjudas att delta i arbetet. RFV redovisade

den 14 december 2000 en rapport till regeringen (Hantering av tjänstepensioner

vid beräkning av garantipension till äldre ålderspensionärer, Dnr

S2000/8418/SF). I rapporten redogjordes för olika alternativ för att hämta in

uppgift om tjänstepension och konstaterades att inget av alternativen kunde

anses helt tillfredsställande. RFV föreslog istället att garantipension inte

skall samordnas med tjänstepension och att omräkning av ålderspension enligt

äldre bestämmelser till nya förmånsregler skulle ske vid ett tillfälle. Det

huvudsakliga motivet för förslaget var att detta bedömdes ha stora

administrativa fördelar.

Mot bakgrund av främst RFV:s rapport konstaterar regeringen att det i huvudsak

finns fyra alternativ till hur frågan kan lösas.

1. RFV:s förslag. Förslaget innebär som ovan nämnts att garantipensionen inte

samordnas med tjänstepension och att därmed uppgift om tjänstepension inte

behöver tas in för detta ändamål. Enligt förslaget görs omräkning en gång och

med utgångspunkt från den pension som respektive ålderspensionär har i december

2002. Metoden anknyter till metoden för omräkning av förtidspension till

sjukersättning. Omräkning föreslås därvid ske med avseende på skattesatsen i den

 kommun där den pensionsberättigade är bosatt vid årsskiftet 2002/2003.

Förslaget innebär förenklingar i två avseenden. Dels slipper man hanteringen med

 att ta in och hantera samordningen med tjänstepensioner, dels görs omräkningen

en gång för alla. Förslaget ökar dock initialt kostnaderna med ca 300 - 400 mkr.

 Merkostnaden minskar dock successivt över åren.

2. Uppgift om tjänstepension lämnas av pensionären. Metoden innebär att ca 800

000 pensionärer under hösten 2002 skall lämna uppgift om aktuellt belopp. När

väl ett system har etablerats finns alternativa sätt att underhålla systemet,

antingen genom att uppgifter begärs in årligen eller att förändringar skall

anmälas eller att man använder samma belopp år efter år. Metoden är densamma som

 föreslås gälla för det nya bostadstillägget och har den fördelen att

pensionären automatiskt känner till vilken uppgift som används vid samordningen.

 Detta alternativ innebär dock ett omfattande administrativt arbete, mycket

beroende på att det kommer att vara svårt att få in uppgifter från alla eftersom

 det till skillnad från BTP inte krävs någon ansökan för beräkningen av

garantipension. Skall en uppgift hämtas in bör det rimligen finnas en

sanktionsmöjlighet för dem som inte lämnar uppgiften. En sanktion innebärande

att innehålla garantipensionen torde dock vara direkt oskälig eftersom

sanktionen i många fall knappast står i rimlig proportion till uppgiftens värde.

3. Utbetalarna lämnar uppgift årligen. Metoden innebär att utbetalarna i slutet

av varje år åläggs att lämna uppgift om förväntat årsbelopp som skall betalas ut

 under det närmast kommande året. Metoden ansluter till det förslag som lämnades

 i den tidigare promemorian Särskild uppgiftsskyldighet angående tjänstepension.

 Metoden har kritiserats kraftigt av försäkringsbranschen, som framhåller att

det fordras omfattande systemlösningar för att klara detta. Vissa utbetalare är

dessutom små pensionsstiftelser med enstaka pensionärer för vilka kravet på

uppgiftslämnande skulle leda till besvärande merarbete. Att istället undanta små

 utbetalare från uppgiftsskyldigheten skulle strida mot kravet på

likabehandling. I praktiken kan det också vara svårt eller omöjligt att

förutsäga årsbeloppet. Detta gäller dels fondförsäkringar som varierar i värde,

dels när det förekommer återbäring mot slutet av året. Skyldighet kan bara

åläggas svenska utbetalare medan det för utländska utbetalare blir fråga om ett

frivilligt uppgiftslämnande. Det blir därmed inte fråga om likabehandling för

dem med svensk resp. utländsk pension.

4. Uppgift hämtas från taxerade uppgifter. Utgångspunkten är här att senast

lämnade kontrolluppgift används. Eftersom kontrolluppgift lämnas under januari

så måste utbetalningen av garantipension i januari 2003 grundas på

kontrolluppgift avseende 2001. Tidigast från mars 2003 skulle beloppet för 2002

kunna användas, men eftersom ett byte av tjänstepensionsunderlag under löpande

kalenderår knappast är rimligt, skulle utbetalning av garantipension under hela

2003 i praktiken komma att styras av tjänstepensionen för 2001. För att

uppgiften skall hålla så god kvalitet som möjligt bör emellertid belopp från den

 fastställda taxeringen användas istället för belopp enligt kontrolluppgift.

Metoden är enkel så tillvida att en redan färdig och etablerad uppgift används,

vilket generellt leder till en smidig administration.

Tjänstepension som framgår av taxeringen som grund för beräkning av

garantipension

Att avskaffa samordningen som RFV föreslår är i flera avseenden en attraktiv

lösning. Praktiska och ekonomiska skäl talar dock mot ett sådant alternativ.

Förslaget förutsätter dessutom ett omfattande utrednings- och analysarbete.

Enligt regeringens uppfattning är RFV:s förslag därför inte möjligt att

genomföra utan att tidsplanen för genomförandet äventyras. Därtill leder

förslaget initialt till merkostnader. Sammantaget anser regeringen att de

administrativa fördelarna med RFV:s förslag är tilltalande men inte tillräckliga

 med tanke på de risker och kostnader det medför.

Gällande regler innebär att det är beloppet för december månad året innan som

skall ligga till grund för beräkningen av garantipensionen. Detta förutsätter

att uppgiften hämtas från pensionstagaren eller från pensionsutbetalaren. Vad

gäller förslagen om att hämta in uppgifterna på något av dessa sätt har det i

bl.a. RFV:s rapport framkommit att metoderna har avgörande praktiska och

kvalitativa nackdelar. Visserligen blir uppgiften aktuellare än med uppgift från

 taxeringen, men det kommer istället att vara svårt att få in alla uppgifter och

 för de uppgifter som lämnas kommer kvaliteten i en hel del fall att kunna

ifrågasättas. Mot bakgrund av att dessa alternativ också torde vara

administrativt dyrast, gör regeringen den bedömningen att uppgifternas större

aktualitet inte uppväger nackdelarna. Regeringen föreslår därför att den

tjänstepension som skall ligga till grund för beräkningen av garantipension

skall hämtas från taxeringen året före det år för vilken garantipension betalas

ut.

Beräkning av garantipension för januari 2003 sker i december 2002. Den senaste

taxeringsuppgiften avser då taxeringen för 2002, dvs. inkomståret 2001.

Regeringen anser det vara rimligt att denna uppgift ligger till grund för

beräkning av garantipensionen för hela 2003. Således skall ingen ytterligare

beräkning göras under 2003 när taxeringen för 2003 är fastställd.

Eftersom kontrolluppgiften visar pensionen med en viss eftersläpning så

motsvarar beloppen i taxeringen inte exakt vad som faktiskt betalas ut när

garantipensionen skall beräknas. Avvikelsen är oftast en indexuppräkning och

därför av mindre betydelse. Den taxerade uppgiften är därför i de allra flesta

fall i stort sett likvärdig med det aktuella beloppet. Det finns dock

situationer då avvikelsen kan vara betydande och det finns därför skäl att i

vissa fall avvika från den taxerade uppgiften.

I de fall tjänstepensionen beviljats under det år taxeringen avser eller under

året därefter så ingår tjänstepensionen endast till en viss del eller inte alls

i den taxerade uppgiften. Den taxerade uppgiften blir då direkt missvisande. De

här föreslagna reglerna gäller dock endast för personer födda 1937 eller

tidigare och majoriteten av dessa har 2003 haft pension så länge att

tjänstepensionen till fullo ingår i senaste taxeringsuppgift. I praktiken är en

missvisande uppgift till följd av en nybeviljad pension i stort sett endast ett

problem för dem som beviljats pension under 2001 och 2002, dvs. huvudsakligen

för personer födda 1936 och 1937. Personer födda 1937 fyller 65 år under 2002,

vilket innebär att 2002 är det sista år under vilket kontrolluppgifterna annat

än i enstaka fall är ofullständiga. För dem som är födda 1936 eller 1937 skall

därför istället för den taxerade uppgiften en aktuellare uppgift användas för

beräkning av garantipensionen 2003. Att använda beloppet för december 2002 är av

 administrativa skäl mindre lämpligt. Regeringen föreslår istället att

tjänstepensionen för oktober 2002, uppräknad till ett årsbelopp, skall användas.

 I de fall tjänstepensionen beviljas efter oktober skall beloppet för den första

 månaden tjänstepension betalas ut istället användas. För dem som är födda 1937

skall samma belopp även användas för beräkning av garantipensionen för 2004. Det

 ankommer i nämnda fall på försäkringskassan att hämta in uppgiften. Av detta

skäl finns en skyldighet för pensionstagaren att på begäran lämna uppgift om den

 aktuella tjänstepensionen.

En tjänstepension kan tillkomma vid andra tidpunkter än vid 65 års ålder.

Exempel på detta kan vara vid ett senare uttag av ålderspension eller vid makes

dödsfall. Det är även i dessa fall rimligt att detta får genomslag omedelbart

och att därför använda en aktuell uppgift om tjänstepension istället för den

taxerade uppgiften. För att undvika retroaktiva beräkningar skall justering av

garantipensionen till följd av en tillkommande tjänstepension göras från och med

 månaden efter den månad då försäkringskassan fick kännedom om denna pension.

Någon anmälningsskyldighet för pensionären eller pensionsutbetalaren föreslås

inte utan det bör istället vara försäkringskassans uppgift att i dessa fall

hämta in aktuella uppgift. Det administrativa merarbetet för detta torde dock

vara begränsat eftersom försäkringskassan känner till när en pension beviljas

och aviseras vid ändrat civilstånd.

I ett antal fall kommer tjänstepensionen att ha minskat eller upphört sedan

taxeringen. Som regel är det då fråga om att tjänstepensionen till följd av

avtal minskar vid t.ex. 70 års ålder. I de fall en påtaglig minskning av

tjänstepensionen sker, kommer garantipensionen under ett par år att beräknas

till ett för lågt belopp. Detta kan inte anses acceptabelt då det är fråga om

ett grundskydd. Det bör därför finnas en möjlighet att göra avsteg från att

använda den taxerade uppgiften även i dessa fall. Regeringen föreslår därför att

 den tjänstepension som faktiskt betalas ut skall användas som underlag vid

beräkningen av garantipension i de fall den aktuella tjänstepensionen är lägre

än den i kontrolluppgiften. Detta förutsätter att pensionstagaren anmäler det

lägre beloppet till försäkringskassan. Av administrativa skäl skall retroaktiv

omräkning av garantipensionen begränsas. Det är dock rimligt att en pensionär

får anmäla ett lägre belopp samma månad som tjänstepensionen betalas ut. Det

innebär att garantipensionen för en viss månad skall beräknas för samma månads

tjänstepension förutsatt att tjänstepensionen är lägre och att den anmälts

senast under samma månad. Det innebär också att garantipensionen av nämnda skäl

kan räknas om när som helst under året. När en lägre pension på detta sätt

anmäls skall det nya beloppet avse all tjänstepension, dvs. om tjänstepension

från flera utbetalare finns skall det aktuella beloppet från alla utbetalare

jämföras med beloppet i kontrolluppgiften. Det är då pensionstagarens ansvar att

 uppge och vid behov visa vilka belopp han eller hon vid detta tillfälle uppbär.

15 Författningskommentar

15.1 Förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

Denna lag innehåller bestämmelser om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Lagen

 ersätter lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer (BTPL) (i

kommentaren benämnd den gamla lagen). Den nya lagen är föranledd av att det nya

ålderspensionssystemet träder i kraft fullt ut den 1 januari 2003, då

grundskyddsförmånerna folkpension, pensionstillskott och det särskilda

grundavdraget för pensionärer (SGA) ersätts av garantipension. Bostadstillägg

skall även i fortsättningen utges till olika pensionsförmåner. Även personer som

 i dag uppbär förtidspension eller sjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring (AFL) skall kunna få bostadstillägg enligt den nya lagen. Eftersom

sjukersättning och aktivitetsersättning som ersätter dessa förmåner fr.o.m. 2003

 inte kommer att vara pensionsförmåner utan i stället kommer att utgöra en del

av sjukförsäkringssystemet i AFL benämns den nya lagen Bostadstillägg till

pensionärer m.fl.

Rätten till bostadstillägg m.m.

1 § I socialförsäkringslagen (1999:799) finns bestämmelser om vem som omfattas

av denna lag. Socialförsäkringslagen innehåller också bestämmelser om förmåner

vid utlandsvistelse och om handläggning av ärenden, m.m.

Paragrafen motsvarar 1 a § i den gamla lagen och anger att det i

socialförsäkringslagen (SofL) finns bestämmelser om vem som omfattas av lagen. I

 SofL anges de grundläggande villkoren för att en person skall vara försäkrad

för förmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller omfattas av

särskilda förmånslagar, bl.a. lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl.,

som hänförs till socialförsäkringarna. Bedömningen av om en person uppfyller

grundvillkoren för att ingå i den skyddade personkretsen skall således göras med

 tillämpning av bestämmelserna i SofL. Enligt 3 kap. 2 § 9 SofL tillhör

bostadstillägget den bosättningsbaserade grenen av socialförsäkringarna. I SofL

regleras också i vilka situationer en person skall anses vara bosatt i Sverige

och således ingå i den personkrets som kan vara berättigad till bostadstillägg.

För att bostadstillägg skall kunna utges krävs dessutom att de materiella

villkoren i denna lag är uppfyllda.

Bestämmelser om vilken försäkringskassa som är behörig att fatta beslut finns i

5 kap. SofL. Vidare finns det i SofL bestämmelser om förmåner vid

utlandsvistelse och handläggning av ärenden, m.m. Beträffande det närmare

innehållet i SofL hänvisas till propositionen Socialförsäkringens personkrets

(prop. 1998/99:119).

2 § Bostadstillägg enligt denna lag kan utges till den som uppbär

1. hel ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

eller garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension,

2. sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring,

3. änkepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn,

4. änkepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn,

5. särskild efterlevandepension enligt lagen om införande av lagen (2000:461) om

 efterlevandepension och efterlevandestöd till barn,

6. hustrutillägg enligt lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om

hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension, eller

7. pension eller invaliditetsförmån enligt lagstiftningen i en stat som ingår i

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, under förutsättning att förmånen

motsvarar svensk pension eller ersättning enligt 1-6.

Bostadstillägg kan också utges till en änka som enbart på grund av

bestämmelserna i 1 kap. 6 § tredje stycket lagen om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn inte uppbär änkepension.

Bostadstillägg kan också utges till den vars sjukersättning eller

aktivitetsersättning har vilandeförklarats enligt 16 kap. 16 § lagen om allmän

försäkring.

I denna paragraf anges vilka kategorier som kan få bostadstillägg. I avsnitt 6

behandlas närmare målgrupperna för det nya bostadstillägget.

Enligt första stycket 1 utges bostadstillägg till den som har hel ålderspension

från det allmänna ålderspensionssystemet. Till skillnad från nuvarande

bostadstilläggssystem där rätt till bostadstillägg föreligger även vid uttag av

partiell ålderspension krävs enligt de nya reglerna att den försäkrade tar ut

hel ålderspension.

Enligt punkten 2 skall förmånerna sjukersättning och aktivitetsersättning enligt

 lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), vilka förmåner fr.o.m. år 2003

ersätter nuvarande förtidspension/sjukbidrag i AFL, berättiga till

bostadstillägg.

Punkterna 3 och 4 motsvarar i princip 1 § första stycket 3 i den gamla lagen med

 det undantaget att en kvinna som är född år 1945 eller senare och som blir änka

 efter år 2002 inte är berättigad till bostadstillägg enligt de nya reglerna.

Detta anges i 3 § 2.

Enligt punkten 5 skall bostadstillägg, liksom i dag, utges till efterlevande som

 uppbär pensionsförmånen särskild efterlevandepension enligt 8 § lagen

(2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn.

Punkten 6 motsvarar i princip 1 § första stycket 2 i den gamla lagen om

bostadstillägg. Detta innebär att de kvinnor som har rätt till hustrutillägg

enligt övergångsbestämmelser till lagen (1998:708) om upphävande av lagen

(1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension också har

rätt till bostadstillägg enligt de nya bestämmelserna.

Punkten 7 motsvarar i stort 1 § första stycket 4 i den gamla lagen. Bestämmelsen

 innebär att även en i Sverige bosatt person som saknar rätt till någon av de

förmåner som anges i de övriga punkterna får rätt till bostadstillägg om han

eller hon uppbär pension eller invaliditetsförmån enligt lagstiftningen i en

stat som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. En pensionär med

utländsk pension som omfattas av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av

 systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras

familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen har rätt till bostadstillägg även utan

 bestämmelsen i denna punkt. Denna punkt har därför endast betydelse för sådana

personer som inte omfattas av förordningen men som har pension från ett EU-

eller EES-land. (Se vidare prop. 1995/96:69, avsnitt 5.2.1). För rätt till

bostadstillägg krävs emellertid - i motsats till vad som gäller idag - att den

utländska förmånen skall motsvara sådan svensk pension eller ersättning som

berättigar till bostadstillägg. Det antal personer som berörs av denna punkt

torde vara få.

Bestämmelsen i andra stycket innebär att bostadstillägg kan beviljas en änka som

 inte uppbär änkepension på grund av samordningsreglerna i 1 kap. 6 § tredje

stycket lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn.

Denna bestämmelse avser änkor som är födda år 1945 eller senare och som är

berättigade till såväl omställningspension som änkepension, men där änkepension

bara betalas ut om och till den del den överstiger omställningspensionen.

I tredje stycket anges att bostadstillägg också skall utges till den vars

sjukersättning eller aktivitetsersättning har vilandeförklarats enligt 16 kap.

16 § AFL. Denna bestämmelse motsvarar i princip 1 § andra stycket i den gamla

lagen. Såvitt gäller sjukersättning har den försäkrade endast rätt till

bostadstillägg under det första året med vilandeförklarad sjukersättning, dvs.

när sjukersättningen vilandeförklarats enligt 16 kap. 16 § första stycket AFL

(prop.2000/01:96 Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för

förtidspension). För den som har vilandeförklarad aktivitetsersättning (enligt

16 kap. 16 § andra stycket) kan bostadstillägg utges i två år.

3 § Bostadstillägg utges trots bestämmelserna i 2 § inte till

1. en pensionär som enbart uppbär ålderspension för tid före den månad då han

eller hon fyller 65 år,

2. en kvinna som beviljats änkepension på grund av dödsfall efter utgången av år

 2002 och som är född år 1945 eller senare, eller

3. en kvinna som enbart uppbär änkepension för tid från och med den månad då hon

 fyller 65 år.

Av punkten 1 framgår att en pensionär som uppbär endast ålderspension för tid

före den månad då han eller hon fyller 65 år inte kan få bostadstillägg.

Pensionär som samtidigt har någon annan av de förmåner som nämns i 2 § är

således berättigad till bostadstillägg även om han eller hon inte har fyllt 65

år. Denna punkt motsvarar 1 § tredje stycket i den gamla lagen.

Punkten 2 i paragrafen innebär att bostadstillägg inte utges till en kvinna som

är född år 1945 eller senare och som blivit berättigad till änkepension på grund

 av dödsfall som inträffat efter utgången av år 2002. (Se 2 § 3 och 4). Punkten

har i förtydligande syfte ändrats efter Lagrådets granskning.

En kvinna som väljer att inte ta ut sin ålderspension vid 65 år och därför

enbart uppbär änkepension har inte heller rätt till bostadstillägg. Detta

framgår av punkten 3.

4 § Särskilt bostadstillägg kan utges enligt 20 och 21 §§ till den som uppbär

bostadstillägg enligt denna lag.

Särskilt bostadstillägg kan utges till den som uppbär bostadstillägg enligt

lagen. Särskilt bostadstillägg är en utfyllnad till bostadstillägget och

storleken av detta tillägg skall prövas av försäkringskassan utan att särskild

ansökan behöver inges till kassan. Bestämmelserna om hur sådant tillägg beräknas

 finns i 20 och 21 §§.

5 § En bidragsberättigad som är gift men stadigvarande lever åtskild från sin

make skall likställas med ogift person, om inte särskilda skäl talar mot detta.

En bidragsberättigad som stadigvarande sammanbor med någon med vilken han eller

hon har varit gift eller har eller har haft barn skall likställas med gift

person. Om inte skäl visas för annat skall detsamma gälla i fråga om en vuxen

person som lever tillsammans med en annan vuxen person, utan att de är gifta med

 varandra, om de är folkbokförda på samma adress.

Paragrafen har sin motsvarighet 3 § i den gamla lagen. Av paragrafen framgår

bl.a. att en vuxen person som lever tillsammans med en annan vuxen person och

som inte är gifta med varandra men lever tillsammans och är folkbokförda på

samma adress skall betraktas som makar i bostadstilläggssammanhang, om inte skäl

 visas för annat. I förhållande till 3 § andra stycket andra meningen i den

gamla lagen görs nu bestämmelsen könsneutral. Det finns emellertid situationer

då två vuxna personer sammanbor då det inte är motiverat att betrakta dem som

makar. Exempel på detta är mor och son, syskon eller andra som är nära släkt. I

dessa fall kan personerna aldrig vara gifta varför de inte heller bör betraktas

som gifta i BTP-sammanhang. Ett annat exempel kan vara när två vuxna visserligen

 bor tillsammans med där det av omständigheterna visas att den ena personen även

 kan ses om inneboende. Det får då ankomma på den bidragsberättigade att visa

att det är fråga om ett sådant förhållande. För att undvika att tillämpningen

upplevs som stötande bör det inte ställas alltför stora krav på den

bidragsberättigade för att visa detta. Paragrafen har formulerats i enlighet med

 Lagrådets förslag. Till följd härav kan den i lagrådsremissen föreslagna

ändringen i lagen (1987:813) om homosexuella sambor utgå.

Av lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap följer att vad som sägs om makar

 skall tillämpas på motsvarande sätt för två personer av samma kön som

registrerat sitt partnerskap.

6 § I denna lag avses med prisbasbelopp det enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381)

om allmän försäkring fastställda prisbasbeloppet.

Paragrafen anger att med prisbasbelopp enligt denna lag skall avses det

prisbasbelopp som beräknas och fastställs enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring. Paragrafen klarlägger endast vilket prisbasbelopp som används

 vid beräkningarna i lagen och den innebär ingen ändring i materiellt hänseende

i förhållande till bestämmelserna i den gamla lagen.

7 § Bostadstillägg utges endast för den bostad där den bidragsberättigade har

sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden). För bostad i särskild boendeform

lämnas bostadstillägg endast för boende i lägenhet eller för boende i en- och

tvåbäddsrum.

En bidragsberättigad som vistas eller bor i en särskild boendeform eller i ett

liknande boende är berättigad till bostadstillägg för sin ursprungliga

permanentbostad under högst sex månader från det att försäkringskassan har

bedömt vistelsen eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande.

Paragrafen motsvarar i princip 2 § första och andra styckena i den gamla lagen.

I första stycket har den del av första meningen som anger att bostadstillägg

skall svara för del av pensionärens bostadskostnad tagits bort. Detta får anses

framgå av bestämmelserna i 9 § som anger hur stor del av bostadskostnaden som

kan ersättas med bostadstillägg.

I andra stycket har uttrycket "en liknande inrättning" bytts ut mot "ett

liknande boende". Någon ändring i sak avses inte därmed.

8 § Bostadstillägg utges inte för sådan bostadskostnad som fastställs med

beaktande av den bidragsberättigades inkomst.

Paragrafen motsvarar 2 § tredje stycket i den gamla lagen.

Bostadstilläggets storlek

9 § Bostadstillägg utges för 91 procent av bostadskostnaden per månad av den del

 som inte överstiger 4 500 kronor för den som är ogift och 2 250 kronor för den

som är gift. För var och en av makarna skall bostadskostnaden beräknas till

hälften av deras sammanlagda bostadskostnad.

Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del den överstiger 2 250

kronor per månad för var och en av de boende vid boende i tvåbäddsrum i särskild

 boendeform.

I denna paragraf finns bestämmelser om bostadstilläggets storlek. Den motsvarar

4 § i den gamla lagen, dock med vissa ändringar.

I paragrafens första stycke anges att bostadstillägg utges med 91 procent av

bostadskostnaden per månad av den del som inte överstiger 4 500 kronor för den

som är ogift och med 2 250 kronor för den som är gift. Vidare anges i stycket

att bostadskostnaden för var och en av makar skall beräknas till hälften av

deras sammanlagda bostadskostnad. Detta innebär en ändring i förhållande till

nuvarande regler på så sätt att den som är gift inte kan få högre bostadstillägg

 än 91 procent av 2 250 kronor per månad och aldrig mer än 91 procent av halva

verkliga bostadskostnaden. Ersättningsnivån 90 procent har efter Lagrådets

granskning höjts till 91 procent med anledning av den aviserade höjningen till

denna nivå i 2001 års ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100).

I andra stycket har den övre bostadskostnadsgränsen för boende i tvåbäddsrum i

särskild boendeform höjts från 2 000 kronor till 2 250 kronor per månad. Denna

gräns gäller per person och därmed behövs inte längre någon särregel för makar.

10 § Storleken på det bostadstillägg som skall utges är beroende av den

sökandes, och om sökanden är gift även makens, bidragsgrundande inkomst och

reduceringsinkomst. Med bidragsgrundande inkomst avses i denna lag den inkomst,

för år räknat, som någon kan antas komma att få under den närmaste tiden. Med

reduceringsinkomst avses den inkomst som återstår efter det att beräkning gjorts

 enligt 18 och 19 §§.

I paragrafen anges att bostadstillägget är beroende av den sökandes

bidragsgrundande inkomst och reduceringsinkomst. Om den sökande är gift skall

även hans eller hennes makes inkomster påverka storleken av bostadstillägget.

Den bidragsgrundande inkomsten är den inkomst som någon kan antas komma att få

under den närmaste tiden, uppräknat till ett årsbelopp, och skall beräknas på

sätt som närmare anges i 12-17 §§. Den bidragsgrundande inkomsten skall räknas

om till en reduceringsinkomst, vilket sker genom att vissa inkomster inte tas

upp till sitt fulla belopp (viktning av inkomsterna, 18 §) och att ett s.k.

fribelopp (19 §) skall dras ifrån.

11 § Bostadstillägget skall minskas med 62 procent av reduceringsinkomsten till

den del den inte överstiger ett prisbasbelopp. Till den del reduceringsinkomsten

 överstiger sådant belopp minskas bostadstillägget med 50 procent av inkomsten.

Paragrafen motsvarar i princip 6 § första stycket i den gamla lagen. Den anger

hur den bidragsberättigades beräknade reduceringsinkomst skall minska det högsta

 möjliga bostadstillägg som i det enskilda fallet kan komma i fråga.

Beräkning av bidragsgrundande inkomst

12 § Den bidragsgrundande inkomsten beräknas med utgångspunkt i

1. ett uppskattat överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 §

inkomstskattelagen (1999:1229),

2. ett uppskattat överskott i inkomstslaget näringsverksamhet beräknat enligt 13

 §, och

3. överskott i inkomstslaget kapital beräknat enligt 14 § för året före det år

bostadstillägget avser.

Till de sammanlagda beräknade överskotten skall läggas belopp enligt 15-17 §§.

I fråga om en bidragsberättigad som är gift beräknas den bidragsgrundande

inkomsten för den bidragsberättigade och hans eller hennes make var för sig.

Den bidragsgrundande inkomsten skall beräknas på i princip samma sätt som i

bostadsbidragssystemet dvs. med utgångspunkt från det skatterättsliga

inkomstbegreppet. Det är alltså inkomster av i huvudsak skattepliktig natur som

skall läggas till grund för inkomstprövningen av bostadstillägg. Det centrala

för beräkningen är då de tre inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital

 enligt skattelagstiftningen. Vid beräkning av inkomst av tjänst och

näringsverksamhet skall därvid en uppskattning av inkomsten göras med ledning av

 de skatterättsliga reglerna. Vid beräkning av överskottet i inkomstslaget

kapital är det däremot redan kända uppgifter som skall tas upp, dvs. de

skatterättsliga inkomsterna, ökade med gjorda avdrag enligt 14 §, per den 31

december året före det år BTP avser.

Det valda inkomstmåttet innebär att de allmänna avdragen inte påverkar

årsinkomsten. Däremot gäller att avdrag i en förvärvskälla får sådan effekt.

Undantag från denna huvudregel finns, för förvärvskällor i inkomstslagen

näringsverksamhet och kapital, i 13 och 14 §§. Till den bidragsgrundande

inkomsten skall även läggas vissa i 15 § angivna inkomster som inte är

skattepliktiga.

Den bidragsgrundande inkomsten skall för den som är gift beräknas separat för

var och en av makarna. Det tillägg till den bidragsgrundande inkomsten som skall

 göras enligt 16 och 17 §§ för förmögenhet skall emellertid beräknas för makarna

 gemensamt för att därefter delas lika mellan makarna.

13 § Överskottet eller underskottet av en näringsverksamhet beräknat enligt 14

kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med

- avdrag enligt 16 kap. 32 § inkomstskattelagen för utgift för egen pension till

 den del det inte överstiger ett halvt prisbasbelopp, och

- avdrag för underskott från tidigare beskattningsår enligt 40 kap.

inkomstskattelagen.

Paragrafen motsvarar del av 4 a § lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Vid

inkomstberäkningen skall de i paragrafen angivna avdragsposterna i inkomstslaget

 näringsverksamhet återläggas. Utgift för egen pension har mer karaktären av

frivillig disposition än nödvändig omkostnad, och bör liksom allmänna avdrag

inte minska den bidragsgrundande inkomsten. Härmed likabehandlas inkomster av

näringsverksamhet med inkomster av tjänst. Begränsningen till ett halvt

prisbasbelopp i fråga om kostnader för pensionspremier har utformats för att så

nära som möjligt motsvara vad som gäller för löntagare. Även avdrag för

underskott från tidigare inkomstår skall läggas till den bidragsgrundande

inkomsten.

14 § Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital beräknat enligt 41

kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med

gjorda avdrag i inkomstslaget med undantag för

- avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som

tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen,

- uppskovsavdrag enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad, och

- avdrag för negativ räntefördelning enligt 33 kap. inkomstskattelagen.

Paragrafen motsvarar 4 b § första stycket lagen om bostadsbidrag. Genom denna

paragraf begränsas verkan av avdrag från inkomst av kapital till tre fall. I

dessa fall återläggs således inte gjorda avdrag. De två första gäller

realisationsvinster som inte tidigare har ingått i bidragsgrundande inkomst.

Kvittning tillåts här mot realisationsförluster under samma inkomstår, och

minskning av kapitalinkomsten tillåts genom uppskovsavdrag enligt 47 kap.

inkomstskattelagen vid byte av bostad. Att näringsidkares avdrag för negativ

räntefördelning inte återläggs beror på att beloppet, vilket beskattas som

intäkt i näringsverksamhet, då skulle ingå dubbelt i den bidragsgrundande

inkomsten. Övriga avdrag från inkomst av kapital än de som anges i paragrafen

skall läggas till. Den bidragsgrundande inkomsten skall därvid ökas med de

belopp som nämnda avdrag har minskat kapitalinkomst. Härmed avses avdragens

inkomstminskande verkan ned till noll, inte uppkomsten av underskott. Avdrag

skall således inte återläggas till den del de överstiger de inkomster de skall

jämföras med. Samma förhållande gäller för näringsverksamhet. Konstruktionen är

uppbyggd på samma sätt för såväl näringsverksamhet som kapital.

15 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för

1. inkomst som på grund av 3 kap. 9-14 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller

skatteavtal inte skall tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet,

tjänst eller kapital,

2. studiemedel i form av studiebidrag,

3. skattefria stipendier till den del de överstiger 3 000 kronor per månad, och

4. ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar för sjukfall som inträffat före

år 1991.

I paragrafen anges att den bidragsgrundande inkomsten skall ökas med vissa andra

 inkomster som inte är skattepliktiga. Punkterna 1-3 i paragrafen motsvarar 4 §

tredje stycket 1-3 i lagen om bostadsbidrag. Punkten 1 avser sådana inkomster

som på grund av dubbelbeskattningsavtal m.m. inte är skattepliktiga. Detsamma

gäller för andra utländska inkomster som inte tagits upp till beskattning i

Sverige. Punkterna 2 och 3 avser studiemedel i form av studiebidrag och

skattefria stipendier till den del de överstiger 3 000 kronor per månad. I

punkten 4 anges att ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar för sjukfall som

 inträffat före år 1991 skall läggas till den bidragsgrundande inkomsten.

Anledningen härtill är att sådana ersättningar enligt övergångsbestämmelser är

skattefria.

16 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för förmögenhet

beräknad per den 31 december året före det år bostadstillägget avser enligt vad

som anges i denna paragraf och 17 §.

Som förmögenhet räknas den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:323)

om statlig förmögenhetsskatt, beräknad med bortseende från värdet av sådan

privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som avses i 2 kap. 13 respektive

18 § inkomstskattelagen (1999:1229) och som utgör den sökandes permanentbostad

samt skulder med säkerhet i denna egendom. För sökande som har sin bostad i

särskild boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av

privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som utgör permanentbostad för den

 sökandes make.

I lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall finns

bestämmelser om beräkning av förmögenhet för den som har fått ersättning enligt

den lagen.

I denna paragraf och i 17 § anges att tillägg skall göras till den

bidragsgrundande inkomsten på visst sätt för förmögenhet. Till skillnad från

nuvarande regler skall förmögenheten beräknas utifrån skatterättsliga regler.

Anknytningen till den statliga förmögenhetsbeskattningen skall ske på så sätt

att beräkningen av förmögenhet i princip grundas på skattepliktig förmögenhet

per den 31 december året före det år bostadstillägget avser.

Liksom enligt nuvarande bestämmelser om bostadstillägg skall inte värdet av

privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som utgör den sökandes

permanentbostad räknas med som förmögenhet och till följd härav inte heller

skulder med säkerhet i denna egendom. Om den sökande har sin bostad i särskild

boendeform skall inte heller värdet av privatbostad som bebos permanent av den

sökandes make tas upp som förmögenhet (jmf. prop. 1997/98:1, utg.område 11). En

motsvarighet till bestämmelserna i andra stycket finns i 5 § andra stycket lagen

 om bostadsbidrag.

Enligt bestämmelserna i 3 a § lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade

i vissa fall skall tillgångar som uppgår till 175 000 kronor anses som

förmögenhet och inte beaktas vid tillämpning av bl.a. BTPL för den som har fått

ersättning enligt den först nämnda lagen. Sista stycket i paragrafen är endast

en upplysning om att dessa bestämmelser finns och innebär därför ingen ändring i

 sak i förhållande till vad som gäller enligt nuvarande regler.

17 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras med 15 procent av

den sammanlagda förmögenhet som överstiger 100 000 kronor för den som är ogift

och 200 000 kronor för makar. Det framräknade förmögenhetsbeloppet avrundas

nedåt till helt tusental kronor.

I fråga om makar skall värdet av förmögenhet för var och en av dem beräknas

utgöra hälften av deras sammanlagda förmögenhet efter avdrag enligt första

stycket.

I paragrafens första stycke anges att tillägg till den bidragsgrundande

inkomsten skall göras med 15 procent av den sammanlagda förmögenhet som

överstiger 100 000 kronor för den som är ogift och 200 000 kronor för makar. Det

 är makarnas gemensamma förmögenhet som skall beräknas innan avdraget görs.

Därefter skall förmögenhetsbeloppet avrundas nedåt till närmaste helt tusental

kronor.

Av andra stycket framgår att det enligt första stycket framräknade

förmögenhetsbeloppet skall delas lika mellan makarna.

Beräkning av reduceringsinkomst

18 § Reduceringsinkomsten utgörs av summan av

- pension, sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 2 §,

- pension eller invaliditetsförmån som utges enligt utländsk lagstiftning,

- inkomst av kapital enligt 12 § första stycket 3,

- tillägg till den bidragsgrundande inkomsten enligt 16 och 17 §§, och

- 80 procent av övriga delar av den bidragsgrundande inkomsten,

minskad med ett fribelopp enligt 19 §.

I denna paragraf och den följande anges hur den framräknade bidragsgrundande

inkomsten skall räknas om till en reduceringsinkomst. Omräkning av den

bidragsgrundande inkomsten till en reduceringsinkomst görs bl.a. för att

neutralisera olikheter i marginaleffekter som annars skulle uppstå för olika

inkomsttyper beroende på om de ingår i avräkningen av garantipension eller sjuk-

 eller aktivitetsersättning i form av garantiersättning eller inte. Paragrafen

har i huvudsak formulerats i enlighet med Lagrådets förslag, vilket bl.a.

innebär att 18 § i lagrådsremissen kan utgå. Lagrådet lämnade två alternativa

förslag till utformning av denna paragraf, varefter delar av dessa förslag har

följts. Lagrådets intention torde dock ha efterföljts.

I princip är det den del av den bidragsgrundande årsinkomsten som reducerat

garantipensionen eller garantiersättningen som skall tas upp med 100 procent i

reduceringsinkomsten. Även avkastning av kapital och inkomsttillägget för

förmögenhet skall dock tas upp med hela beloppet, dvs. 100 procent. Övriga

inkomster (t.ex. tjänstepension, privata pensionsförsäkringar, arbetsinkomster

och inkomster av näringsverksamhet) skall tas upp till 80 procent av det belopp

som ingår i den bidragsgrundande inkomsten. Tjänstepension skall alltså tas upp

med 80 procent även i de fall tjänstepensionen har reducerat garantipensionen i

det nya ålderspensionssystemet. Sådan pension eller invaliditetsförmån som utges

 enligt utländsk lagstiftning skall precis som motsvarande svenska förmåner

alltid tas upp med 100 procent oavsett om dessa minskat garantipension eller

garantiersättning.

19 § Det fribelopp som avses i 18 § skall motsvara 2,17 gånger prisbasbeloppet

för den som är ogift och 1,935 gånger prisbasbeloppet för den som är gift.

Uppbär den bidragsberättigade sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 7

 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring eller motsvarande utländsk förmån

skall i stället för vad som anges i första stycket ett avdrag göras med ett

belopp som motsvarar garantinivån för hel sådan ersättning enligt 9 kap. 8 och 9

 §§ lagen om allmän försäkring. Detta gäller dock längst till och med månaden

före den då den bidragsberättigade fyller 65 år.

Om den bidragsberättigade uppbär mer än en förmån som enligt 2 § berättigar till

 bostadstillägg, skall avdrag enligt ovan göras med det belopp som är mest

förmånligt för den bidragsberättigade.

Inkomsten efter reducering enligt första eller andra stycket är den

bidragsberättigades reduceringsinkomst. I fråga om makar skall

reduceringsinkomsten för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras

sammanlagda reduceringsinkomst.

Från den sökandes inkomst enligt föregående paragraf skall avräknas ett

fribelopp. Detta skall i princip motsvara de basnivåer som gäller för

garantipension respektive garantiersättning som gäller inom pensionssystemen och

 de nya aktivitets- och sjukersättningarna. Paragrafen har formulerats i

enlighet med Lagrådets förslag dock med vissa tillägg i andra stycket.

Som huvudregel gäller enligt första stycket att fribeloppet för den som är ogift

 skall motsvara 2,17 procent av prisbasbeloppet och 1,935 procent av

prisbasbeloppet för den som är gift.

I andra stycket anges att fribeloppet för den som uppbär aktivitets- eller

sjukersättning skall motsvara garantinivån för hel sådan garantiersättning som

kan utges till respektive förmån. Fribeloppet skall alltid utgöra hela

garantinivån även om den bidragsberättigade uppbär partiell ersättning. Efter

Lagrådets granskning har tillagts dels "eller motsvarande utländsk förmån" dels

en ny sista mening. Detta innebär att för den som har en utländsk

invaliditetsförmån som berättigar till BTP skall fribeloppet utgöra samma belopp

 som gäller för den som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning. Från och med

den månad den bidragsberättigade fyller 65 år skall dock fribeloppet alltid

motsvara något av de belopp som anges i första stycket.

I tredje stycket anges att avdrag med fribelopp skall göras med det belopp som

är förmånligast för den bidragsberättigade i de fall han eller hon uppbär två

eller flera ersättningar som var och en för sig berättigar till bostadstillägg,

t.ex. halv sjukersättning och änkepension.

I fjärde stycket anges att den sökandes reduceringsinkomst är den inkomst som

återstår efter reducering enligt första eller andra stycket. Om den sökande är

gift skall dock sökandens och makens reduceringsinkomster läggas samman för att

sedan fördelas lika mellan dem.

Beräkning av särskilt bostadstillägg

20 § Särskilt bostadstillägg skall utges med det belopp som den

bidragsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger

 en skälig levnadsnivå, allt räknat per månad.

En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall anses motsvara en tolftedel av

 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,084

gånger prisbasbeloppet för den som är gift.

En bostadskostnad som uppgår till högst 5 700 kronor för den som är ogift och 2

850 kronor för den som är gift, skall anses som skälig bostadskostnad enligt

första stycket.

I princip skall samma inkomstprövningsregler gälla vid beräkning av det

särskilda bostadstillägget (SBTP) som vid inkomstprövningen för BTP. Första

stycket motsvarar 7 § första stycket andra meningen i den gamla lagen med vissa

redaktionella ändringar. Första meningen har slopats eftersom en ansökan om BTP

automatiskt innebär en prövning av om rätt till SBTP föreligger (se 4 §).

Andra stycket motsvarar 7 § tredje stycket i den gamla lagen, som anger nivån på

 vad som skall anses vara en skälig levnadsnivå. Någon ändring beträffande denna

 nivå har inte gjorts.

Enligt sista stycket skall en bostadskostnad som uppgår till högst 5 700 kronor

per månad för den som är ogift och 2 850 kronor för den som är gift anses som

skälig bostadskostnad. Som en följd av de nya bestämmelserna i 9 § om

hälftendelning av bostadskostnaden för makar skall en sådan hälftendelning också

 göras vid beräkning av SBTP.

21 § Vid tillämpning av 20 § skall följande inkomster beaktas:

1. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 1

och 2 efter avdrag för den skatte- och avgiftssats som följer av tillämplig

skattetabell enligt 11 kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). Om det för den

 bidragsberättigade inte kan beslutas någon tillämplig skattetabell skall den

skatte- och avgiftssats användas som följer av den skattetabell som skulle ha

varit tillämplig om sådant beslut hade kunnat fattas.

2. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 3

efter avdrag med 30 procent.

3. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 15 §.

4. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 16 och 17 §§.

5. Bostadstillägg enligt 11 §.

Inkomsterna enligt första stycket 1-3 skall sammanlagda alltid anses utgöra

lägst en tolftedel av det för den bidragsberättigade gällande beloppet enligt 19

 § efter avdrag för beräknad preliminär skatt enligt första stycket 1.

I första stycket anges vilka inkomster som skall beaktas vid beräkningen av

särskilt bostadstillägg. Förändringarna i förhållande till motsvarande

bestämmelser i den gamla lagen är en följd av de nya inkomstprövningsreglerna

för bostadstillägg. I princip är det den bidragsgrundande inkomsten efter avdrag

 för preliminär skatt på inkomst av tjänst och näringsverksamhet och avdrag för

skatt på kapitalinkomster som skall beräknas. Därutöver skall bostadstillägget

enligt 11 § läggas till.

Även bestämmelserna i andra stycket har anpassats på grund av de nya

inkomstprövningsreglerna (7 § fjärde stycket i den gamla lagen). Det är den

bidragsberättigades inkomster enligt punkterna 1-3 i första stycket som alltid

skall anses utgöra lägst en tolftedel av det fribelopp som gäller för den

enskilde enligt 19 § efter det att preliminär skatt för inkomst av tjänst och

näringsverksamhet har dragits av.

Ansökan

22 § Bostadstillägg betalas ut efter ansökan. Sådan ansökan skall göras

skriftligen hos den allmänna försäkringskassan.

Ansökan skall innehålla de uppgifter som behövs för att bedöma sökandens rätt

till bostadstillägg.

Uppgifter om faktiska förhållanden skall lämnas på heder och samvete av sökanden

 och, om han eller hon är gift, av hans eller hennes make.

Paragrafen motsvarar i princip bestämmelserna i 11 § första stycket första och

andra meningarna i den gamla lagen. Endast redaktionella ändringar har gjorts.

Utbetalning av bostadstillägg

23 § Bostadstillägg utges från och med den månad som anges i ansökan.

Bostadstillägg får dock inte utges för längre tid tillbaka än tre månader före

ansökningsmånaden.

Bostadstillägg får beviljas för en tid av tolv månader. Om det finns särskilda

skäl får bostadstillägg beviljas för längre tid, dock längst för en tid av 36

månader.

I paragrafens första stycke anges att bostadstillägg utges från och med den

månad som anges i ansökan. Vidare anges att bostadstillägg inte får utges för

längre tid tillbaka än tre månader före ansökningsmånaden. Dessa bestämmelser

innebär att försäkringskassan inte schablonmässigt skall bevilja bostadstillägg

med tre månaders retroaktivitet. Det krävs att den sökande i ansökningen anger

att han eller hon vill ha en sådan prövning. Vad nu sagts innebär en viss

förändring i förhållande till vad som tidigare gällt (11 § andra stycket i den

gamla lagen), då BTP mer eller mindre regelmässigt beviljades retroaktivt, dvs.

tre månader före ansökningsmånaden. Naturligtvis under förutsättning att den

sökande uppfyllde villkoren för rätt till BTP.

I andra stycket, som saknar motsvarighet i den gamla lagen, anges att BTP får

beviljas för en tid av tolv månader och att det får beviljas för längre tid om

det finns särskilda skäl. BTP får dock inte beviljas för längre tid än 36

månader. Ett beslut om BTP skall alltså alltid tidsbegränsas och som huvudregel

beviljas för en tid av ett år. Som särskilda skäl att bevilja BTP för längre tid

 bör det räcka med att den sökande har okomplicerade inkomst- och

boendeförhållanden och att det inte bedöms att några större förändringar kommer

att ske under den tiden som BTP beviljas.

24 § Bostadstillägg skall betalas ut månadsvis. Årsbeloppet skall avrundas till

närmaste hela krontal som är delbart med tolv.

Bostadstillägg som understiger 25 kronor per månad betalas inte ut. Om särskilt

bostadstillägg ingår skall dock bostadstillägget alltid betalas ut.

Paragrafen motsvarar i stort 6 § andra stycket i den gamla lagen.

I andra stycket anges att bostadstillägg som understiger 25 kronor per månad

inte betalas ut. Bostadstillägg skall dock alltid betalas ut om särskilt

bostadstillägg ingår. Andra meningen har ändrats efter Lagrådets granskning på

grund av att den planerade propositionen om äldreförsörjningsstöd inte

överlämnas till riksdagen samtidigt som denna proposition.

25 § Vid utbetalning av bostadstillägg för förfluten tid till en

bidragsberättigad, vars make har uppburit bostadstillägg för samma tid, skall

bostadstillägget minskas på sådant sätt att det sammanlagda beloppet under denna

 tid motsvarar de bostadstillägg som skulle ha utgivits om beslut om båda

ersättningarna hade förelegat samtidigt.

Paragrafen motsvarar 9 § sista stycket i den gamla lagen. Paragrafen torde inte

komma till användning i någon större omfattning med hänsyn till de nya reglerna

om hälftendelning av bostadskostnaden. Det kan dock inte uteslutas att

paragrafen kan fylla ett behov i vissa situationer, t.ex. om andra maken

beviljas en sjukersättning för retroaktiv tid och detta påverkar

inkomstberäkningen betydligt.

Ändrade förhållanden

26 § Den som uppbär bostadstillägg enligt denna lag är skyldig att utan oskäligt

 dröjsmål anmäla till försäkringskassan

1. om de inkomster som avses i 12 § första stycket 1 och 2 samt 15 § väsentligt

har ökat för bidragstagaren eller dennes make,

2. om han eller hon byter bostad eller om boendeförhållandena ändras, eller

3. om han eller hon gifter sig eller äktenskapet upplöses.

Motsvarigheten till denna paragraf finns i 8 § första stycket i den gamla lagen,

 dock med den ändringen att anmälningsskyldighet inte längre föreligger vid

väsentligt ändrade förhållanden beträffande kapitalförändringar. Anledningen

härtill är att beräkningen av bidragsgrundande inkomst av kapital alltid skall

ske med utgångspunkt från överskott i denna inkomstkälla per den 31 december

året före det år bostadstillägget avser. Någon skyldighet att anmäla

förändringar av förmögenhetstillgångar behövs därför inte längre.

Bestämmelserna i 8 § andra stycket i den gamla lagen har inte överförts till den

 nya lagen. Den anmälningsskyldighet som enligt den gamla lagen åligger

förmyndare, god man eller förvaltare har utmönstrats, eftersom de situationer

där anmälningsskyldighet föreligger följer direkt av bestämmelserna i

föräldrabalken. Även den anmälningsskyldighet som förelåg för den myndighet

eller person som tog emot bostadstillägget i stället för den bidragsberättigade

har utmönstrats. Anledningen härtill är att bestämmelsen i 16 kap. 12 § lagen om

 allmän försäkring om utbetalning till annan än den pensionsberättigade upphävs

fr.o.m. den 1 januari 2003.

27 § Bostadstillägget skall omprövas när något förhållande som bestämmer

tilläggets storlek har ändrats.

Bostadstillägget får räknas om utan föregående underrättelse om den del av

årsinkomsten ändras som utgörs av en förmån som betalas ut av den allmänna

försäkringskassan, pension enligt utländsk lagstiftning, avtalspension eller

motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal. Detsamma skall gälla när

sådant belopp som avses i 19 § ändras.

Paragrafens första stycke motsvarar 9 § första stycket i den gamla lagen. I

andra stycket har en utvidgning skett i förhållande till vad som gäller enligt 9

 § andra stycket i den gamla lagen. I stället för att räkna upp de förmåner som

får föranleda omräkning av bostadstillägget utan föregående underrättelse anges

nu att sådan omräkning får göras i de fall då den del av årsinkomsten ändras som

 utgörs av en förmån som betalas ut av försäkringskassan. Omräkning får således

göras även när någon annan ersättning som betalas ut av försäkringskassan ändras

 än sådana basbeloppsanknutna pensioner och sjuk- eller aktivitetsersättningar

som tidigare medfört omräkning vid årsskiftet. Bostadstillägget får också räknas

 om utan föregående underrättelse när fribeloppet (19 §) ändras. Eftersom

garantiersättningen till den som uppbär aktivitetsersättning är åldersberoende

förändras också det fribelopp som anges i 19 § andra stycket vartannat år.

28 § En ändring av bostadstillägget skall gälla från och med månaden efter den

månad då anledningen till ändring har uppkommit. En ändring av bostadstillägget

skall dock gälla från och med den månad under vilken de förhållanden har

uppkommit som föranleder ändringen, om förhållandena avser hela den månaden.

Paragrafen motsvarar 9 § fjärde stycket i den gamla lagen.

Uppgiftsskyldighet

29 § Banker och andra penninginrättningar skall på begäran lämna domstol,

Riksförsäkringsverket eller den allmänna försäkringskassan sådana uppgifter om

en namngiven person som gäller förhållanden av betydelse för tillämpningen av

denna lag.

Paragrafen motsvarar 12 § i den gamla lagen med vissa redaktionella ändringar.

Återbetalning

30 § Den allmänna försäkringskassan skall besluta om återbetalning av

bostadstillägg, om den som uppburit bostadstillägget genom att lämna oriktiga

uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller

anmälningsskyldighet har orsakat att bostadstillägget har lämnats felaktigt

eller med ett för högt belopp. Detsamma gäller om bostadstillägg i annat fall

har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och den som uppburit

bostadstillägget har insett eller skäligen borde ha insett detta.

Om det finns särskilda skäl får försäkringskassan helt eller delvis efterge krav

 på återbetalning.

Paragrafen motsvarar i princip 13 § första stycket i den gamla lagen.

Enligt paragrafens första stycke skall försäkringskassan besluta att

bostadstillägg som betalats ut felaktigt under vissa förutsättningar skall

återbetalas. Till skillnad från reglerna i 13 § i den gamla lagen föreskrivs här

 inte att återbetalningsskyldighet föreligger när den som uppburit BTP "på annat

 sätt" än genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att

fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet har orsakat att BTP har lämnats

 felaktigt. Den nämnda bestämmelsen har såvitt kunnat utrönas inte kommit till

användning i någon omfattning av betydelse och det torde vara svårt att finna

situationer när en sådan föreskrift skulle bli tillämplig för BTP.

I andra stycket föreskrivs att försäkringskassan får, på samma sätt som enligt

motsvarande bestämmelse i 13 § i den gamla lagen, helt eller delvis efterge krav

 på återbetalning. För detta krävs det dock särskilda skäl.

31 § Avdrag på bostadstillägg får göras med skäligt belopp om den

bidragsberättigade enligt beslut av en allmän försäkringskassa är

återbetalningsskyldig för en ersättning som har utgetts på grund av denna lag

eller en annan författning.

Paragrafen motsvarar i princip 13 § andra stycket i den gamla lagen.

Har ett beslut om återkrav fattats av en allmän försäkringskassa får belopp som

skall återbetalas dras av från framtida utbetalningar enligt denna lag. Avdrag

får göras såväl för en ersättning som skall återbetalas enligt denna lag som en

ersättning som har betalats ut på grund av en annan författning om

försäkringskassan har beslutat om återkrav av den ersättningen. I förarbetena

till motsvarande bestämmelse i 20 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring

 (se prop. 1962:90, s. 384) underströks att möjligheterna till kvittning måste

användas med urskillning och att skälig hänsyn i varje särskilt fall måste tas

till den ersättningsberättigades och dennes familjs försörjning.

Omprövning och överklagande m.m.

32 § Bestämmelserna i 20 kap. 10-13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring om

omprövning och ändring av försäkringskassas beslut samt överklagande av

försäkringskassas beslut och domstols beslut samt om Riksförsäkringsverkets

uppgifter skall tillämpas i ärenden om bostadstillägg enligt denna lag.

Paragrafen har sin motsvarighet i 14 § i den gamla lagen.

Övriga bestämmelser

33 § Följande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall också

tillämpas på bostadstillägg enligt denna lag:

- 17 kap. 1 § om sammanträffande av förmåner,

- 18 kap. 46 och 47 §§ om Riksförsäkringsverkets tillsyn,

- 20 kap. 2 a § om provisoriska beslut,

- 20 kap. 3 § tredje stycket om indragning eller nedsättning,

- 20 kap. 5 § om preskription,

- 20 kap. 6 § första stycket andra meningen om förbud mot överlåtelse,

- 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, och

- 20 kap. 9 § om uppgiftsskyldighet.

Paragrafen motsvarar 15 § i den gamla lagen med vissa ändringar. Hänvisningen i

den gamla lagen till 16 kap. 12 § lagen om allmän försäkring om utbetalning till

 annan har utmönstrats. Den paragrafen skall upphöra att gälla den 1 januari

2003 enligt förslag i propositionen Sjukersättning och aktivitetsersättning i

stället för förtidspension (prop. 2000/01:96). Vidare har hänvisningen i 15 § i

den gamla lagen till bestämmelserna om förbud mot utmätning och om överlåtelse

av ersättning i 20 kap. 6 § AFL ändrats på så sätt att hänvisning endast görs

till 20 kap. 6 § första stycket andra meningen om förbud mot överlåtelse av

ersättning. Fordran på BTP inträder först vid ansökan om sådan förmån. Någon

intjänad rättighet finns således inte beträffande BTP. Utsökningsbalkens regler

om utmätning gäller därför fordran på BTP fullt ut och någon särskild

bestämmelse om utmätning motsvarande den som idag finns i 20 kap. 6 § AFL behövs

 inte. Däremot bör en regel, motsvarande den som gäller idag, om förbud mot att

överlåta BTP innan det är tillgängligt för lyftning fortfarande finnas.

Övergångsbestämmelser

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Genom lagen upphävs lagen

(1994:308) om bostadstillägg till pensionärer.

2. Bestämmelserna i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer gäller

fortfarande för bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet.

3. Den som är berättigad till bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer vid utgången av år 2002 skall ha rätt att

fortsätta att få bostadstillägget utbetalt även om sådan rätt inte finns enligt

den nya lagen, dock längst till och med juni 2003. Detta gäller dock endast så

länge den försäkrade uppbär sådan förmån som berättigar till bostadstillägg

enligt bestämmelserna i den gamla lagen eller motsvarande förmån. Vad nu sagts

skall även gälla särskilt bostadstillägg.

4. Bostadstillägget får under den tid som avses i punkten 3 betalas ut med samma

 belopp som betalades ut till den försäkrade för december 2002. Om förhållandena

 ändras av sådan anledning som anges i 26 § eller om bostadstillägget skall

omprövas av någon annan anledning under tiden den 1 januari-30 juni 2003, skall

de nya bestämmelserna tillämpas. Bostadstillägget får dock inte dras in enbart

av den anledningen att bidragstagaren inte uppfyller kraven i de nya

bestämmelserna i 2 § för rätt till bostadstillägg.

5. För den som för december 2002 är berättigad till bostadstillägg enligt de

bestämmelser som gäller för gift pensionsberättigad, men vars make inte är

berättigad till bostadstillägg skall följande gälla. I stället för vad som anges

 i 9 § får bestämmelserna i 4 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer tillämpas. Detta gäller längst till och med månaden före den då

maken fyller 65 år eller dessförinnan börjar uppbära sådan förmån som enligt 2 §

 berättigar till bostadstillägg. Om de äldre bestämmelserna tillämpas skall inte

 sådant avdrag som avses i 19 § göras vid beräkning av makens

reduceringsinkomst. Om bostadstillägget har börjat utges helt enligt de nya

bestämmelserna, får inte de äldre bestämmelserna tillämpas därefter.

I punkten 3 anges att den som är berättigad till BTP enligt den gamla lagen för

december månad 2002 skall ha rätt att få BTP fortsatt utbetalt även om sådan

rätt inte föreligger enligt den nya lagen. Detta innebär att det inte bara är

den som uppbär BTP i december 2002 som har sådan rätt. Även den som ansöker om

BTP senare, dock senast i mars 2003, för tid före årsskiftet enligt

bestämmelserna i den gamla lagen har rätt att få BTP fortsatt utbetalt. Vad som

nu sagts gäller längst t.o.m. juni månad 2003 och så länge bidragstagaren har en

 huvudförmån som berättigar till BTP enligt den gamla lagen. Har bidragstagaren

en tidsbegränsad sjukersättning som upphör tidigare upphör också rätten att få

BTP utbetalt. Detta gäller även för särskilt bostadstillägg.

Punkten 4 anger att BTP får betalas ut med samma belopp som gällde för december

2002 under den tid som avses i punkten 3. Någon omräkning vid årsskiftet på

grund av ändrat prisbasbelopp m.m. skall således inte göras. Här anges också vad

 som skall gälla i vissa fall vid ändrade förhållanden. Ändras förhållandena på

sådant sätt som avses i 26 §, dvs. sådana ändrade förhållanden som den

bidragsberättigade är skyldig att anmäla skall BTP prövas om enligt

bestämmelserna i den nya lagen. Detsamma gäller om bostadstillägget skall prövas

 om av annan anledning, t.ex. på grund av en ansökan om förhöjt BTP på grund av

ökade bostadskostnader. Vid tillämpning av de nya reglerna får BTP under den

aktuella tiden, januari-juni 2003, inte dras in enbart av den anledningen att

rätt inte föreligger till BTP enligt 2 § (huvudförmånen utgörs t.ex. av

omställningspension).

Vid tillämpning av de nya reglerna skall dock vissa särregler gälla för

beräkning av BTP till den som är gift och där maken inte är berättigad till BTP.

 De äldre reglerna om fördelning av bostadskostnad får fortfarande tillämpas,

dvs. hälftendelning av bostadskostnaden mellan makarna skall inte göras. Om

denna äldre regel tillämpas skall emellertid inte heller något fribelopp dras

från makens bidragsgrundande inkomst. Om bostadstillägget har prövats om med

tillämpning av de nya reglerna fullt ut - för att dessa gett ett förmånligare

resultat för den enskilde - får emellertid inte de äldre reglerna om beräkning

av bostadskostnad på nytt tillämpas. Detta framgår av punkten 5. Denna punkt har

 ändrats efter Lagrådets granskning på så sätt att övergångsperioden förlängts

till dess maken fyller 65 år eller dessförinnan börjar uppbära sådan förmån som

berättigar till bostadstillägg enligt 2 §.

15.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen

(1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då

make uppbär folkpension

Hustrutillägget är en inkomstprövad förmån och utges fortfarande till ett litet

antal personer enligt övergångsbestämmelser till lagen (1998:708) om upphävande

av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension.

Den som har rätt till hustrutillägg har också rätt till bostadstillägg.

Inkomstprövningen sker samtidigt för de båda förmånerna på så sätt att

inkomsterna först reducerar BTP och därefter hustrutillägget.

Punkten 1 ändras på så sätt att det även för hustrutillägget införs särskilda

regler under en övergångsperiod, januari-juni 2003. Under denna tid skall

punkterna 3 och 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen

(2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (BTPL) tillämpas på

motsvarande sätt på hustrutillägg (se kommentaren till lagförslag 15.1

övergångsbestämmelser).

15.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen

(1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension

Ändringen i punkten 3 a är en följd av att de inkomster som skall reducera

hustrutillägget skall beräknas enligt 12-20 §§ i den nya BTPL och inte enligt 5

§ i den upphävda lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg

till folkpension.

I punkten 3 b anges att minskningen av hustrutillägg skall ske med 60 procent av

 reduceringsinkomsten enligt punkten d. Denna ändring är också en följd av att

inkomstbegreppet i den nya BTPL skall användas vid reduceringen av

hustrutillägget.

Ändringen i punkten 3 c är endast en följd av att ett nytt kapitel införs i

lagen (1998:702) om garantipension fr.o.m. 2003.

I punkten 3 d anges att bestämmelserna i 12-19 §§ den nya BTPL skall tillämpas

vid beräkning av hustrutillägg.

Punkten 4 är ny och är en konsekvensändring med anledning av att den gamla BTPL

upphävs. Hänvisning görs nu i stället till motsvarande paragrafer i den nya

BTPL.

Förslag till ytterligare ändringar i denna lag kommer att lämnas vid ett senare

tillfälle med ikraftträdande den 1 januari 2003 med anledning av att folkpension

 i form av förtidspension ersätts av nya regler (prop. 2000/01:96).

15.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till

steriliserade i vissa fall

Ändringen i första stycket 1 innebär endast att hänvisningen till 5 § i den

gamla lagen byts ut mot motsvarande bestämmelser i den nya lagen (15 och 16 §§).

 Punkten 6 utmönstras eftersom 16 § lagen (1962:382) angående införande av lagen

 om allmän försäkring har upphävts fr.o.m den 1 januari 2003 (SFS 2000:464).

Andra stycket upphävs eftersom sådan anmälan som avses i det stycket (8 § i den

gamla lagen) över huvud taget inte behöver göras beträffande

förmögenhetsändringar enligt den nya lagen.

15.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

Ändringarna är en följd av att lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer upphävs från och med den 1 januari 2003 och ersätts av lagen

(2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

15.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i

socialförsäkringslagen (1999:799)

Ändringarna är en följd av att lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer upphävs från och med den 1 januari 2003 och ersätts av lagen

(2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

15.7 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Ändringarna är en följd av att lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer upphävs från och med den 1 januari 2003 och ersätts av lagen

(2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

15.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen

(1998:702) om garantipension

2 kap.

6 §

Paragrafens andra stycke ändras på så sätt att den tjänstepension som skall ingå

 i beräkningsunderlaget skall vara den tjänstepension som betalats ut enligt de

uppgifter som framgår av taxeringen året före det år beräkningen av

garantipensionen skall avse. Beräkningsunderlaget skall justeras när

försäkringskassan får kännedom om att pensionstagaren har fått en tjänstepension

 såsom efterlevande. Någon anmälningsskyldighet har inte ansetts rimlig att

ålägga pensionstagaren utan det får ankomma på försäkringskassan att utreda om

pensionstagaren har tillerkänts någon tjänstepension vid makes dödsfall. I det

fall en sådan tjänstepension har tillkommit skall försäkringskassan räkna om

garantipensionen från och med månaden efter den då kassan fick kännedom om

pensionen.

Justeringen av beräkningsunderlaget skall dock endast avse den tillkommande

pensionen. Beräkningsunderlaget skall också justeras när försäkringskassan får

kännedom om en tjänstepension i samband med att den pensionsberättigade ansöker

om ålderspension. Här avses en sådan situation där den pensionsberättigade har

skjutit upp sitt uttag av ålderspension och att även tjänstepensionen har

skjutits upp och därmed inte framgår av den senaste taxeringen. Det belopp med

vilket beräkningsunderlaget skall justeras med anledning av tillkommande

tjänstepension skall också ingå i beräkningsunderlaget påföljande år eller så

länge tjänstepensionen inte ingår med årsbelopp i taxeringen. Den

pensionsberättigade kan dock när som helt anmäla att hans eller hennes

tjänstepension har minskat eller upphört vilket skall medföra en justering av

beräkningsunderlaget enligt tredje stycket.

I ett nytt tredje stycke anges att beräkningsunderlagets belopp för

tjänstepension skall justeras om tjänstepension upphör eller minskar. En sådan

justering av beräkningsunderlaget förutsätter emellertid att pensionstagaren

anmäler förändringen till försäkringskassan och ändring skall göras med verkan

från och med månaden efter det att kassan fick kännedom om den. Vid en sådan

justering av beräkningsunderlaget skall hänsyn även tas till förändringar av

eventuella andra tjänstepensioner än den som har minskat eller upphört.

6 kap.

6 §

Paragrafen ändras på så sätt att den som är född år 1937 eller tidigare endast

efter begäran av försäkringskassan är skyldig att lämna uppgift om

tjänstepensionens storlek. De nuvarande bestämmelserna i paragrafen om

skyldighet att lämna uppgifter om tjänstepensionens storlek behövs inte i och

med att den tjänstepension som skall ingå i beräkningsunderlaget i regel skall

vara det belopp som framgår av tidigare års taxering.

Punkten 7 i övergångsbestämmelserna

En ny punkt, punkten 7, införs i övergångsbestämmelserna till lagen (2000:798)

om ändring i lagen (1998:702) om garantipension. Av punkten framgår att för år

2003 skall tjänstepension ingå i beräkningsunderlaget med ett belopp som

motsvarar den årliga pensionen beräknad efter den tjänstepension som avser

oktober månad 2002. Om någon tjänstepension inte utgetts för den månaden skall

beloppet beräknas med utgångspunkt i tjänstepensionens belopp den första månaden

 sådan pension utgetts. Vid beräkningen av garantipension för år 2003 framgår

det i regel inte av taxeringen för föregående år för vilken tid en

tjänstepension för den som är född år 1936 har betalats ut. Inte heller har

tjänstepension för den som är född år 1937 i allmänhet betalats ut det året.

Bestämmelserna i punkten innebär att försäkringskassan för dessa åldersgrupper

genom förfrågan hos pensionstagaren måste utreda detta. Motsvarande skall gälla

för år 2004 för den som är född 1937.

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Inkomstprövning

 av bostadstillägg till pensionärer (SOU 1999:52)

Efter remiss har yttrande över betänkandet Inkomstprövning av bostadstillägg

till pensionärer (SOU 1999:52) angetts av Göta hovrätt, Kammarrätten i

Sundsvall, Länsrätten i Stockholms län, Domstolsverket, Integrationsverket,

Riksförsäkringsverket, Försäkringskasseförbundet, Socialstyrelsen,

Statskontoret, Statistiska Centralbyrån, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket,

Arbetsgivarverket, Statens löne- och pensionsverk, Jämställdhetsombudsmannen,

Svenska Kommunförbundet, Landstingsförbundet, Företagarnas Riksorganisation,

Lantbrukarnas Riksförbund, Sveriges Försäkringsförbund, Tjänstemännens

Centralorganisation, Sveriges Akademikers Centralorganisation,

Landsorganisationen i Sverige, Svenska Arbetsgivareföreningen,

Handikappförbundens Samarbetsorgan, Pensionärernas Riksorganisation, Sveriges

Pensionärsförbund, Sveriges Pensionärers Riksförbund, Riksförbundet

PensionärsGemenskap, Svenska KommunalPensionärers Förbund, Kommunsektorns

Pension AB, AMF Pension, Försäkringsanställdas Förbund, Försäkringsbolaget SPP,

SIOS - Samarbetsorgan för invandrarorganisationer i Sverige, Sveriges

Allmännyttiga Bostadsföretag, Riksförbundet för änkor och änkemän, SPI i

Vellinge och Försäkringsförbundet

Lagförslag i Lagrådsremissen

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

Härigenom föreskrivs följande.

Rätten till bostadstillägg, m.m.

1 § I socialförsäkringslagen (1999:799) finns bestämmelser om vem som omfattas

av denna lag. Socialförsäkringslagen innehåller också bestämmelser om förmåner

vid utlandsvistelse och om handläggning av ärenden, m.m.

2 § Bostadstillägg enligt denna lag kan utges till den som uppbär

1. hel ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

eller garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension,

2. sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring,

3. änkepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn,

4. änkepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn,

5. särskild efterlevandepension enligt lagen om införande av lagen (2000:461) om

 efterlevandepension och efterlevandestöd till barn,

6. hustrutillägg enligt lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om

hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension, eller

7. pension eller invaliditetsförmån enligt lagstiftningen i en stat som ingår i

Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, under

förutsättning att förmånen motsvarar svensk pension eller ersättning enligt 1-6.

Bostadstillägg kan också utges till en änka som enbart på grund av

bestämmelserna i 1 kap. 6 § tredje stycket lagen om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn inte uppbär änkepension.

Bostadstillägg kan också utges till den vars sjukersättning eller

aktivitetsersättning har vilandeförklarats enligt 16 kap. 16 § lagen om allmän

försäkring.

3 § Bostadstillägg utges inte till

1. en pensionär som enbart uppbär ålderspension för tid före den månad han eller

 hon fyller 65 år,

2. en kvinna som uppbär änkepension enligt 2 § första stycket 3 och som är född

år 1945 eller senare, eller

3. en kvinna som enbart uppbär änkepension för tid från och med den månad då hon

 fyller 65 år.

4 § Särskilt bostadstillägg kan utges enligt 21 och 22 §§ till den som uppbär

bostadstillägg enligt denna lag.

5 § En bidragsberättigad som är gift men stadigvarande lever åtskild från sin

make skall likställas med ogift person, om inte särskilda skäl talar mot detta.

En bidragsberättigad som stadigvarande sammanbor med någon med vilken han eller

hon har varit gift eller har eller har haft barn skall likställas med gift

person. Om inte skäl visas för annat skall detsamma gälla i fråga om en man och

en kvinna som utan att vara gifta med varandra lever tillsammans och är

folkbokförda på samma adress.

6 § I denna lag avses med prisbasbelopp det enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381)

om allmän försäkring fastställda prisbasbeloppet.

7 § Bostadstillägg utges endast för den bostad där den bidragsberättigade har

sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden). För bostad i särskild boendeform

lämnas bostadstillägg endast för boende i lägenhet eller för boende i en- och

tvåbäddsrum.

En bidragsberättigad som vistas eller bor i en särskild boendeform eller i ett

liknande boende är berättigad till bostadstillägg för sin ursprungliga

permanentbostad under högst sex månader från det att försäkringskassan har

bedömt vistelsen eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande.

8 § Bostadstillägg utges inte för sådan bostadskostnad som fastställs med

beaktande av den bidragsberättigades inkomst.

Bostadstilläggets storlek

9 § Bostadstillägg utges med 90 procent av bostadskostnaden per månad av den

del som inte överstiger 4 500 kronor för den som är ogift och 2 250 kronor för

den som är gift. För var och en av makarna skall bostadskostnaden beräknas till

hälften av deras sammanlagda bostadskostnad.

Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad som överstiger 2 250 kronor per

månad för var och en av de boende vid boende i tvåbäddsrum i särskild

boendeform.

10 § Storleken på det bostadstillägg som skall utges är beroende av den

sökandes, och om han eller hon är gift även makens, bidragsgrundande inkomst och

 reduceringsinkomst. Med bidragsgrundande inkomst avses i denna lag den inkomst,

 för år räknat, som någon kan antas komma att få under den närmaste tiden. Med

reduceringsinkomst avses den inkomst som återstår efter det att beräkning gjorts

 enligt 19 och 20 §§.

11 § Bostadstillägget skall minskas med XX procent av reduceringsinkomsten till

 den del den inte överstiger ett prisbasbelopp. Till den del

reduceringsinkomsten överstiger detta belopp minskas bostadstillägget med XX

procent av inkomsten.

Beräkning av bidragsgrundande inkomst

12 § Den bidragsgrundande inkomsten beräknas med utgångspunkt i

1. ett uppskattat överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 §

inkomstskattelagen (1999:1229),

2. ett uppskattat överskott i inkomstslaget näringsverksamhet beräknat enligt 13

 §, och

3. överskott i inkomstslaget kapital beräknat enligt 14 § för året före det år

bostadstillägget avser enligt.

Till de sammanlagda beräknade överskotten skall läggas belopp enligt 15-17 §§.

I fråga om en bidragsberättigad som är gift beräknas den bidragsgrundande

inkomsten för den bidragsberättigade och hans eller hennes make var för sig.

13 § Överskottet eller underskottet av en näringsverksamhet beräknat enligt 14

kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med

- avdrag enligt 16 kap. 32 § inkomstskattelagen för utgift för egen pension till

 den del det inte överstiger ett halvt prisbasbelopp, och

- avdrag för underskott från tidigare beskattningsår enligt 40 kap.

inkomstskattelagen.

14 § Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital beräknat enligt 41

kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med

gjorda avdrag i inkomstslaget med undantag för

- avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som

tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen,

- uppskovsavdrag enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad, och

- avdrag för negativ räntefördelning enligt 33 kap. inkomstskattelagen.

15 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för

1. inkomst som på grund av 3 kap. 9-14 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller

skatteavtal inte skall tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet,

tjänst eller kapital,

2. studiemedel i form av studiebidrag,

3. skattefria stipendier till den del de överstiger 3 000 kronor per månad, och

4. ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar för sjukfall som inträffat före

år 1991.

16 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för förmögenhet

beräknad per den 31 december året före det år bostadstillägget avser enligt vad

som anges i denna paragraf och 17 §.

Som förmögenhet räknas den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:323)

om statlig förmögenhetsskatt, beräknad med bortseende från värdet av sådan

privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som avses i 2 kap. 13 respektive

18 § inkomstskattelagen (1999:1229) och som utgör den sökandes permanentbostad

samt skulder med säkerhet i denna egendom. För sökande som har sin bostad i

särskild boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av

privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som utgör permanentbostad för den

 sökandes make.

I lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall finns

bestämmelser om beräkning av förmögenhet för den som har fått ersättning enligt

den lagen.

17 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras med 15 procent av

den sammanlagda förmögenhet som överstiger 100 000 kronor för den som är ogift

och 200 000 kronor för makar. Det framräknade förmögenhetsbeloppet avrundas

nedåt till helt tusental kronor.

I fråga om makar skall värdet av förmögenhet för var och en av dem beräknas

utgöra hälften av deras sammanlagda förmögenhet efter avdrag enligt första

stycket.

Beräkning av reduceringsinkomst

18 § Med utgångspunkt från den bidragsgrundande inkomsten skall en

reduceringsinkomst räknas fram enligt 19 och 20 §§.

I fråga om makar skall reduceringsinkomsten för var och en av dem beräknas

utgöra hälften av deras sammanlagda reduceringsinkomst.

19 § Utgångspunkt för beräkning av reduceringsinkomsten är

- 100 procent av den del av den bidragsgrundande inkomsten som utgörs av sådan

pension, sjukersättning eller aktivitetsersättning som anges i 2 §,

- 100 procent av den del av den bidragsgrundande inkomsten som utgörs av sådan

pension eller invaliditetsförmån som utges enligt utländsk lagstiftning,

- 100 procent av den del av den bidragsgrundande inkomsten som utgörs av inkomst

 av kapital enligt 12 § första stycket 3,

- 100 procent av sådant tillägg till den bidragsgrundande inkomsten som anges i

16 och 17 §§, och

- 80 procent av övriga delar av den bidragsgrundande inkomsten.

20 § Från den inkomst som anges i 19 § skall ett avdrag göras med ett belopp

som motsvarar 2,17 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och 1,935 gånger

prisbasbeloppet för den som är gift.

Uppbär den bidragsberättigade sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 7

 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring skall i stället för vad som anges i

första stycket ett avdrag göras med ett belopp som motsvarar garantinivån för

hel sådan ersättning enligt 9 kap. 8 och 9 §§ lagen om allmän försäkring.

Om den bidragsberättigade uppbär mer än en förmån som enligt 2 § berättigar till

 bostadstillägg, skall avdrag enligt ovan göras med det belopp som är mest

förmånligt för den bidragsberättigade.

Inkomsten efter reducering enligt första eller andra stycket är den

bidragsberättigades reduceringsinkomst.

Beräkning av särskilt bostadstillägg

21 § Särskilt bostadstillägg skall utges med det belopp som den

bidragsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger

 en skälig levnadsnivå, allt räknat per månad.

En skälig levnadsnivå skall alltid anses utgöra lägst en tolftedel av 1,294

gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och lägst en tolftedel av 1,084

gånger prisbasbeloppet för den som är gift.

En bostadskostnad som uppgår till högst 5 700 kronor per månad för den som är

ogift och 2 850 kronor för den som är gift, skall anses som skälig

bostadskostnad.

22 § Vid tillämpning av 21 § skall följande inkomster beaktas:

1. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 1

och 2 efter avdrag för den skatte- och avgiftssats som följer av tillämplig

skattetabell enligt 11 kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). Om det för den

 bidragsberättigade inte kan beslutas någon tillämplig skattetabell skall den

skatte- och avgiftssats användas som följer av den skattetabell som skulle ha

varit tillämplig om sådant beslut hade kunnat fattas.

2. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 12 § första stycket 3

efter avdrag med 30 procent.

3. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 15 §.

4. Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 16 och 17 §§.

5. Bostadstillägg enligt 11 §.

Inkomsterna enligt första stycket 1-3 skall sammanlagda alltid anses utgöra

lägst en tolftedel av det för den bidragsberättigade gällande beloppet enligt 20

 § efter avdrag för beräknad preliminär skatt enligt första stycket 1.

Ansökan

23 § Bostadstillägg betalas ut efter ansökan. Sådan ansökan skall göras

skriftligen hos den allmänna försäkringskassan.

Ansökan skall innehålla de uppgifter som behövs för att bedöma den sökandes rätt

 till bostadstillägg.

Uppgifter om faktiska förhållanden skall lämnas på heder och samvete av den

sökande och, om han eller hon är gift, av hans eller hennes make.

24 § Är ansökan så ofullständig att den inte kan läggas till grund för prövning

 av bostadstillägget, får försäkringskassan skriftligen förelägga den sökande

att inom viss tid avhjälpa bristen vid påföljd att ansökningen annars kan komma

att avvisas.

Utbetalning av bostadstillägg

25 § Bostadstillägg utges från och med den månad som anges i ansökan.

Bostadstillägg får dock inte utges för längre tid tillbaka än tre månader före

ansökningsmånaden.

Bostadstillägg får beviljas för en tid av tolv månader. Om det finns särskilda

skäl får bostadstillägg beviljas för längre tid, dock längst för en tid av 36

månader.

26 § Bostadstillägg skall betalas ut månadsvis. Årsbeloppet skall avrundas till

 närmaste hela krontal som är delbart med tolv.

Bostadstillägg som understiger 25 kronor per månad betalas inte ut. Om särskilt

bostadstillägg ingår, eller äldreförsörjningsstöd enligt lagen (2001:000) om

äldreförsörjningsstöd betalas ut, skall dock bostadstillägget alltid betalas ut.

27 § Vid utbetalning av bostadstillägg för förfluten tid till en

bidragsberättigad, vars make har uppburit bostadstillägg för samma tid, skall

bostadstillägget minskas på sådant sätt att det sammanlagda beloppet under denna

 tid motsvarar de bostadstillägg som skulle ha utgivits om beslut om båda

ersättningarna hade förelegat samtidigt.

Ändrade förhållanden

28 § Den som uppbär bostadstillägg enligt denna lag är skyldig att utan

oskäligt dröjsmål anmäla till försäkringskassan

1. om de inkomster som avses i 12 § första stycket 1 och 2 samt 15 § väsentligt

har ökat för bidragstagaren eller dennes make,

2. om han eller hon byter bostad eller om boendeförhållandena ändras, eller

3. om han eller hon gifter sig eller äktenskapet upplöses.

29 § Bostadstillägget skall omprövas när något förhållande som bestämmer

tilläggets storlek har ändrats.

Bostadstillägget får räknas om utan föregående underrättelse om den del av

årsinkomsten ändras som utgörs av en förmån som betalas ut av den allmänna

försäkringskassan, pension enligt utländsk lagstiftning, avtalspension eller

motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal. Detsamma skall gälla när

sådant belopp som avses i 20 § ändras.

30 § En ändring av bostadstillägget skall gälla från och med månaden efter den

månad då anledningen till ändring har uppkommit. En ändring av bostadstillägget

skall dock gälla från och med den månad under vilken de förhållanden har

uppkommit som föranleder ändringen, om förhållandena avser hela den månaden.

Uppgiftsskyldighet

31 § Banker och andra penninginrättningar skall på begäran lämna domstol,

Riksförsäkringsverket eller den allmänna försäkringskassan uppgifter om

namngiven person när det gäller förhållanden som är av betydelse för

tillämpningen av denna lag.

Återbetalning

32 § Den allmänna försäkringskassan skall besluta om återbetalning av

bostadstillägg, om den som uppburit bostadstillägget genom att lämna oriktiga

uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller

anmälningsskyldighet har orsakat att bostadstillägget har lämnats felaktigt

eller med ett för högt belopp. Detsamma gäller om bostadstillägg i annat fall

har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och den som uppburit

bostadstillägget har insett eller skäligen borde ha insett detta.

Om det finns särskilda skäl får försäkringskassan helt eller delvis efterge krav

 på återbetalning.

33 § Avdrag på bostadstillägg får göras med skäligt belopp om den

bidragsberättigade enligt beslut av en allmän försäkringskassa är

återbetalningsskyldig för en ersättning som har utgetts på grund av denna lag

eller en annan författning.

Överklagande m.m.

34 § Bestämmelserna i 20 kap. 10-13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring om

 omprövning och ändring av försäkringskassas beslut samt överklagande av

försäkringskassas beslut och domstols beslut skall tillämpas i ärenden om

bostadstillägg enligt denna lag.

Övriga bestämmelser

35 § Följande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall också

tillämpas på bostadstillägg enligt denna lag.

- 17 kap. 1 § om sammanträffande av förmåner,

- 18 kap. 46 och 47 §§ om Riksförsäkringsverkets tillsyn,

- 20 kap. 2 a § om provisoriskt beslut,

- 20 kap. 3 § tredje stycket om indragning eller nedsättning,

- 20 kap. 5 § om preskription,

- 20 kap. 6 § första stycket andra meningen om förbud mot överlåtelse,

- 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, och

- 20 kap. 9 § om uppgiftsskyldighet.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Genom lagen upphävs lagen

(1994:308) om bostadstillägg till pensionärer.

2. Bestämmelserna i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer gäller

fortfarande för bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet.

3. Den som är berättigad till bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer vid utgången av år 2002 skall ha rätt att

fortsätta att få bostadstillägget utbetalt även om sådan rätt inte finns enligt

den nya lagen, dock längst till och med juni 2003. Detta gäller dock endast så

länge den försäkrade uppbär sådan förmån eller motsvarande förmån som berättigar

 till bostadstillägg enligt bestämmelserna i den gamla lagen. Vad nu sagts skall

 även gälla särskilt bostadstillägg.

4. Bostadstillägget får under den tid som avses i punkten 3 betalas ut med samma

 belopp som betalades ut till den försäkrade för december 2002. Om förhållandena

 ändras av sådan anledning som anges i 28 § eller om bostadstillägget skall

prövas om av en annan anledning under tiden 1 januari-30 juni 2003, skall de nya

 bestämmelserna tillämpas. Bostadstillägget får dock inte dras in enbart av den

anledningen att bidragstagaren inte uppfyller kraven i de nya bestämmelserna i 2

 § för rätt till bostadstillägg.

5. För den som för december 2002 är berättigad till bostadstillägg enligt de

bestämmelser som gäller för gift pensionsberättigad och maken inte är berättigad

 till bostadstillägg skall följande gälla. I stället för vad som anges i 9 § får

 äldre bestämmelser i 4 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer

tillämpas under tiden 1 januari-30 juni 2003. Om sådana äldre bestämmelser

tillämpas skall inte sådant avdrag som avses i 20 § göras vid beräkning av

makens reduceringsinkomst. Om bostadstillägget har börjat utges helt enligt de

nya bestämmelserna, får inte de äldre bestämmelserna tillämpas därefter.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen

(1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då

make uppbär folkpension

Härigenom föreskrivs att punkten 1 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna

till lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa

 fall då make uppbär folkpension i stället för dess lydelse enligt lagen

(2000:781) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser gäller dock

fortfarande för hustrutillägg som avser tid före upphörandet av lagen.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser gäller dock

fortfarande för hustrutillägg som avser tid före upphörandet av lagen. För tiden

 den 1 januari-30 juni 2003 gäller punkterna 3 och 4 i övergångsbestämmelserna

till lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. på motsvarande

sätt.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen

(1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension

Härigenom föreskrivs i fråga om ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till

 lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa

fall då make uppbär folkpension

dels att punkten 3 skall ha följande lydelse,

dels att det skall införas en ny punkt, punkt 4, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3. Vid tillämpning av lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt

bostadstillägg till folkpension för hustrutillägg till kvinna vars make uppbär

ålderspension skall

a) vad som gäller för folkpension i form av ålderspension enligt 1 § första

stycket och 5 § första stycket femte meningen i stället gälla ålderspension

enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension

enligt lagen (1998:702) om garantipension,

b) hustrutillägg enligt 1 § andra stycket, för år räknat motsvara 1,67 gånger

prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381)) om allmän försäkring, om

inte annat följer av vad som föreskrivs i 1 § tredje stycket eller 4 §,

c) vad som gäller för folkpension i form av ålderspension enligt 1 § tredje

stycket i stället gälla den andel av oavkortad garantipension som mannen enligt

3 kap. 6 § lagen (1998:702) om garantipension är berättigad till eller skulle

vara berättigad till om förutsättningarna för rätt till garantipension hade

förelegat,

d) vad som gäller för folkpension och tilläggspension enligt 5 § första stycket

andra meningen i stället gälla pension enligt lagen om inkomstgrundad

ålderspension och garantipension enligt lagen om garantipension till den del

sådan pension sammanlagt inte uppgår till 1,9 gånger prisbasbeloppet enligt 1

kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring eller om dessa pensionsförmåner

utges med viss andel, motsvarande andel av 1,9 gånger samma prisbasbelopp,

a) vad som gäller för folkpension i form av ålderspension enligt 1 § första

stycket i stället gälla ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension eller garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension,

b) hustrutillägg enligt 1 § andra stycket, för år räknat motsvara 1,67 gånger

prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381)) om allmän försäkring, om

inte annat följer av vad som föreskrivs i 1 § tredje stycket eller 4 §. Vid

tillämpningen av 4 § första stycket skall hustrutillägget minskas med 60 procent

 av den pensionsberättigades reduceringsinkomst enligt punkten d,

c) vad som gäller för folkpension i form av ålderspension enligt 1 § tredje

stycket i stället gälla den andel av oavkortad garantipension som mannen enligt

4 kap. 6 § lagen (1998:702) om garantipension är berättigad till eller skulle

vara berättigad till om förutsättningarna för rätt till garantipension hade

förelegat,

d) vid beräkning av hustrutillägg i stället för vad som anges som årsinkomst i 5

 § gälla vad som föreskrivs i 12-20 §§ lagen (2001:000) om bostadstillägg till

pensionärer m.fl.,

e) vad som gäller för tilläggspension enligt 6 § andra stycket i stället gälla

pension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension enligt

 lagen om garantipension, samt

f) vad som gäller för folkpension i form av ålderspension enligt 13 § i stället

gälla garantipension enligt lagen om garantipension.

4. I stället för vad som anges i 4 § i den upphävda lagen (1994:309) om

hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension skall bestämmelserna i 5 §

 och 23-35 §§ lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

tillämpas på motsvarande sätt i fråga om hustrutillägg.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:813) om homosexuella sambor2

dels att punkterna 21 och 22 skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny punkt, punkt 23, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Om två personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad som

gäller i fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas även

på de homosexuella samborna:

1. lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem,

2. ärvdabalken,

3. jordabalken,

4. 10 kap. 9 § rättegångsbalken,

5. 4 kap. 19 § första stycket utsökningsbalken,

6. inkomstskattelagen (1999:1229),

7. lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt,

8. bostadsrättslagen (1991:614),

9. lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer,

10. 5 kap. 18 § tredje stycket fastighetsbildningslagen (1970:988),

11. 5 och 12 §§ lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av

finansiella instrument,

12. 14 kap. 3 §, 4 § tredje stycket och 8 § tredje stycket vallagen (1997:157),

13. 36 § första stycket lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval, m.m.,

14. 4 § lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall,

15. 10 kap. 18 §, 11 kap. 2, 15 och 16 §§, 12 kap. 7 och 8 §§ samt 16 kap.7 och

9 §§ föräldrabalken,

16. säkerhetsskyddslagen (1996:627),

17. lagen (1996:1231) om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid

1997-2001 års taxeringar,

18. lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

19. 8 kap. 2 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:000),

20. 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),

21. 2 kap. 4 § utlänningslagen (1989:529), samt

22. 12 § första stycket 2 lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap.

21. 2 kap. 4 § utlänningslagen (1989:529),

22. 12 § första stycket 2 lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap,

23. lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

Förutsätter dessa lagar eller bestämmelser att samborna skall vara ogifta,

gäller det också de homosexuella samborna.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till

steriliserade i vissa fall

Härigenom föreskrivs att 3 a § lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade

 i vissa fall skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 a §

För den som har fått ersättning enligt denna lag skall tillgångar uppgående till

 ett belopp om etthundrasjuttiofemtusen (175 000) kr anses som förmögenhet och

inte beaktas vid tillämpning av

1. 5 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer,

1. 16 och 17 §§ lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.,

2. 5 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

3. 4 kap. 1 § och 8 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:000),

4. 26 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),

5. 19 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, samt

6. 16 § lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring.

Anmälan enligt 8 § första stycket lagen om bostadstillägg till pensionärer

behöver inte göras på grund av ersättning som har utgetts enligt denna lag.

4. 26 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), samt

5. 19 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

12 §3

Rätt till bostadsbidrag har den som

1. har fyllt 18 år men inte 29 år och

2. bor i en bostad som han eller hon äger eller innehar med hyres- eller

bostadsrätt.

Bostadsbidrag enligt första stycket lämnas inte om sökanden eller dennes make

1. har barn som berättigar till bostadsbidrag till barnfamiljer eller

2. får bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer

 eller på grund av bestämmelserna om inkomstprövning inte får sådant tillägg.

2. får bostadstillägg enligt lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer

 m.fl. eller på grund av bestämmelserna om inkomstprövning inte får sådant

tillägg.

Har sökandens make fyllt 29 år lämnas inte bostadsbidrag enligt första stycket.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser tillämpas

fortfarande beträffande bostadsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i

socialförsäkringslagen (1999:799)

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 § socialförsäkringslagen i stället för dess

lydelse enligt lagen (2001:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

2 §

Den som är bosatt i Sverige omfattas även av

1. lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,

3. lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag,

4. lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade,

5. lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn,

6. lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till ålderspension för långvarig

 vård av sjukt eller handikappat barn,

7. lagen (1993:389) om assistansersättning,

8. lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

9. lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer,

9. lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.,

10. lagen (1996:1030) om underhållsstöd,

11. lagen (1998:702) om garantipension,

12. lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, och

13. lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn i

fråga om

- garantipension till omställningspension och änkepension,

- efterlevandestöd till barn, och

- pension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 samma lag eller enligt 4 § andra

stycket 2 eller 6 § tredje stycket 2 lagen (2000:462) om införande av lagen om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, beräknad i förhållande till

det antal år som har tillgodoräknats som bosättningstid i Sverige.

2.8 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 10 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

10 §

Följande bidrag är skattefria:

- bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

- bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer, och

- bostadstillägg enligt lagen (2001:000) om bostadstillägg till pensionärer

m.fl., och

- kommunalt bostadstillägg till handikappade.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser tillämpas

fortfarande beträffande bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2001-05-15

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet Leif[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Rune Lavin.

Enligt en lagrådsremiss den 26 april 2001 (Socialdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

5. 1. lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl.,

6. 2. lag om ändring i lagen (2000:781) om ändring i lagen (1998:708) om

upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär

folkpension,

7. 3. lag om ändring i lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om

hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension,

8. 4. lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor,

9. 5. lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa

 fall,

10. 6. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

11. 7. lag om ändring i lagen (2001:000) om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799), och

12. 8. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229).

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Elisabeth Lane.

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

5 §

Enligt andra stycket andra meningen i paragrafen skall, om skäl inte visas för

annat, en man och en kvinna som utan att vara gifta med varandra lever

tillsammans och är folkbokförda på samma adress likställas med gifta personer.

Förslaget kompletteras av förslaget till lag om ändring i lagen om homosexuella

sambor. Sistnämnda förslag innebär att, om två personer bor tillsammans i ett

homosexuellt förhållande, "vad som gäller i fråga om sambor" enligt bl.a.

förevarande paragraf skall tillämpas även på de homosexuella samborna.

I förevarande paragraf nämns inte ordet sambor. En genomgång som föredraganden

gjort visar att i samtliga lagar eller lagrum vartill lagen om homosexuella

sambor hänvisar används ordet sambor med undantag av 4 kap. 19 § första stycket

utsökningsbalken och lagen om bostadsbidrag. Sistnämnda hänvisning som

tillkommit utan lagrådsgranskning (ehuru huvudförslaget i den proposition där

hänvisningen föreslogs hade granskats av Lagrådet, se prop. 1998/99:4) lämnas av

 Lagrådet därhän. Bestämmelsen i utsökningsbalken använder uttrycket att

gäldenären "varaktigt sammanbor med annan under äktenskapsliknande

förhållanden", vilket nära motsvarar definitionen i 1 § andra stycket lagen om

sambors gemensamma hem.

Skall en teknik användas vari olika förhållanden för homosexuella sambor

regleras genom hänvisning till andra lagar eller lagrum är det önskvärt att i de

 senare används just ordet sambor. I förevarande fall blir hänvisningen särskilt

 tvivelaktig, eftersom i den nu föreslagna bestämmelsen intet antyds om mannens

och kvinnas sexuella relationer - detta helt i överensstämmelse med

Regeringsrättens avgörande RÅ 1995 ref. 48. Det framstår då som främmande att

man i fråga om två sammanboende kvinnor eller två sammanboende män skulle behöva

 ta ställning till deras eventuella sexuella relationer. Lagrådet förordar

därför att andra stycket andra meningen ges följande lydelse. "Om inte skäl

visas för annat skall detsamma gälla i fråga om en vuxen person som lever

tillsammans med en annan vuxen person, utan att de är gifta med varandra, om de

är folkbokförda på samma adress."

Därvid utgår förslaget till lag om ändring i lagen om homosexuella sambor.

18-20 §§

Innehållet i 18 § första stycket framgår i huvudsak redan av bestämmelserna i 10

 och 11 § och bör kunna utgå. Bestämmelsen i 18 § andra stycket kan med fördel

placeras som en andra mening i 20 § sista stycket.

Enligt 19 § skall som underlag för reduceringsinkomsten användas dels vissa

uppräknade inkomstposter i sin helhet, dels 80 % av det övriga underlaget.

Lokutionen "100 % av den del av den bidragsgrundande inkomsten som utgörs av"

synes kunna undvaras i de särskilda leden, så att texten skulle lyda så:

"Utgångspunkt för beräkningen av reduceringsinkomsten är

 pension, sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 2 §,

 pension eller invaliditetsförmån som utges enligt utländsk lagstiftning,

 inkomst av kapital enligt 12 § första stycket 3,

 tillägg till den bidragsgrundande inkomsten enligt 16 och 17 §§, och

 80 procent av övriga delar av den bidragsgrundande inkomsten."

Innehållet i 19 § kan, om inte den tabellariska uppställningen anses ha ett

särskilt värde, emellertid koncentreras ytterligare, så att texten finge

följande lydelse:

"Reduceringsinkomsten utgörs av

 summan av dels pension, sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 2 §,

pension eller invaliditetsförmån som utges enligt utländsk lagstiftning, inkomst

 av kapital enligt 12 § första stycket 3 och tillägg till den bidragsgrundande

inkomsten enligt 16 och 17 §§, dels 80 procent av övriga delar av den

bidragsgrundande inkomsten,

 minskad med ett fribelopp enligt [19] §."

Följs sistnämnda förslag bör 20 § första stycket inledas med orden "Det

fribelopp som avses i [18] § skall motsvara 2,17 gånger -:-:-".

24 §

En bestämmelse av denna innebörd finns inte i gällande lag om bostadstillägg

till pensionärer. En motsvarighet till bestämmelsen finns i 20 § lagen om

bostadsbidrag. Den sistnämnda lagen har dock inte varit föremål för

lagrådsgranskning, varför det är första gången som Lagrådet har möjlighet att

anlägga synpunkter på bestämmelsen.

En sökande är i princip skyldig att visa att han uppfyller kraven för att

erhålla den sökta förmånen. Förvaltningsmyndigheten (här: försäkringskassan) har

 att hjälpa den enskilde till rätta och anvisa vilka kompletteringar som behövs

(se 4 § förvaltningslagen). Om sökanden inte skulle prestera tillräcklig

utredning, riskerar han att få avslag på sin ansökning. Ett avslagsbeslut medför

 att den enskilde kan gå vidare med saken genom att begära omprövning och sedan

eventuellt överklaga omprövningsbeslutet hos länsrätt. Förvaltningsrättens

rättskraftsregler hindrar inte att en ny ansökning prövas i sak trots

förekomsten av ett lagakraftvunnet avslagsbeslut.

I den föreslagna bestämmelsen föreskrivs att försäkringskassan under vissa

förutsättningar skriftligen får förelägga sökanden att inom viss tid avhjälpa

bristen vid påföljd att ansökningen annars kan komma att avvisas. Genom denna

bestämmelse formaliseras förfarandet på så sätt att kassan genom sitt

avvisningsbeslut kan ge upphov till en självständig process i en ren

förfarandefråga. En sökande som får sin talan avvisad kan nämligen begära

rättelse, men processen kommer då inte att gälla hans rätt till ersättning utan

enbart hans rätt att få sin ansökning prövad i sak. Om en förvaltningsdomstol

skulle bifalla hans överklagande, blir utgången att målet återförvisas till

försäkringskassan för prövning i sak. Den enskilde kan med andra ord få ägna tid

 och ork åt att föra talan i förvaltningsdomstol i syfte att återfå rätten till

en sakprövning av sin ursprungliga ansökning. Det kan dessutom dröja lång tid,

innan avvisningsfrågan blir definitivt avgjord.

Enligt Lagrådets mening kan avvisningsmöjligheten, tvärtemot vad som sägs i

motiveringen, förlänga den tid inom vilken en enskild får ett slutgiltigt svar

på sin ansökning. Det framgår av motiveringen att det från försäkringskassans

synpunkt skulle kunna vara bekvämt att slippa pröva ansökningar i sak genom att

avvisa dem. Vad som inte beaktas är att det är högst sannolikt att den enskilde

återkommer med en ny ansökning, eftersom den föregående aldrig prövades.

Lagrådet anser att bestämmelsen i 24 § gör förfarandet onödigt komplicerat,

särskilt för den enskilde. I sammanhanget vill Lagrådet erinra om bestämmelsen i

 7 § förvaltningslagen att ett ärende skall handläggas så enkelt, snabbt och

billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Om en ansökning inte

kompletteras efter försäkringskassans anvisningar och kassan inte själv kan

utreda förhållandena, är den naturliga åtgärden inom förvaltningsförfarandet att

 ansökningen avslås. Genom ett avslagsbeslut får den enskilde ett svar på sin

ansökning och erhåller möjlighet att få saken omprövad och därefter överprövad

av förvaltningsdomstol. Med hänsyn till det anförda förordar Lagrådet att

paragrafen utgår ur lagförslaget.

Förlaget till lag om ändring i lagen om homosexuella sambor

Godtas vad Lagrådet föreslagit under 5 § förslaget till lag om bostadstillägg

till pensionärer m.fl. skall förevarande lagförslag utgå.

Övriga lagförslag

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 maj 2001

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 2000/01:140 Reformerade regler för

bostadstillägg till pensionärer m.fl.

1 Senaste lydelse 1995:473.

2 Lagen omtryckt 1998:1665.

Senaste lydelse 2001:92.

3 Senaste lydelse 1995:473.

Prop. 2000/01:140

6

1

Prop. 2000/01:140

23

Prop. 2000/01:140

7

Prop. 2000/01:140

131

24

Prop. 2000/01:140

Bilaga 1

132

132

Prop. 2000/01:140

Bilaga 2

149

17

Prop. 2000/01:140

Bilaga 3

153

153

Prop. 2000/01:140

154

154