Utbildning och

16 universitetsforskning PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Förslag till statsbudget för 2004 Utbildning och universitetsforskning Innehållsförteckning

1

Förslag till riksdagsbeslut ....................................................................................

19

2

Lagförslag..............................................................................................................

23

2.1

Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)....................

23

3

Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ..................................

25

3.1

Omfattning............................................................................................

25

3.2

Utgiftsutvecklingen ..............................................................................

25

4

Utbildningspolitik................................................................................................

27

4.1

Omfattning............................................................................................

27

4.2

Utgiftsutvecklingen ..............................................................................

30

4.3

Mål .........................................................................................................

32

4.4

Politikens inriktning .............................................................................

33

4.5

Insatser ..................................................................................................

49

4.5.1

Insatser inom politikområdet...............................................................

49

4.5.2

Insatser utanför politikområdet...........................................................

53

4.6

Resultatbedömning för politikområdet Utbildning ...........................

53

4.6.1

Resultat i internationell jämförelse......................................................

54

4.6.2

Lärarna ...................................................................................................

55

4.6.3

Läskunnighet.........................................................................................

55

4.6.4

Utbildning och arbetsmarknad ............................................................

56

4.6.5

Resultat i ett nationellt perspektiv.......................................................

60

4.6.6

Analys och slutsatser ............................................................................

62

4.7

Revisionens iakttagelser........................................................................

63

5

Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg ........................................................

65

5.1

Insatser ..................................................................................................

65

5.1.1

Kvalitetsarbete.......................................................................................

65

5.1.2

Personalen i förskolan ..........................................................................

67

5.1.3

Integration.............................................................................................

68

5.1.4

Förskolan och skolbarnsomsorgen i ett internationellt

perspektiv ..............................................................................................

69

5.1.5

Skolbarnsomsorg...................................................................................

70

5.2

Resultatbedömning...............................................................................

70

6

Barn- och ungdomsutbildning.............................................................................

73 3 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

6.1

Insatser ...................................................................................................

73

6.1.1

Förstärkt kvalitetsarbete .......................................................................

73

6.1.2

Fristående skolor ...................................................................................

75

6.1.3

Integration och utbildning....................................................................

75

6.1.4

Personal i skolan ....................................................................................

77

6.1.5

Hälsoarbetet i skolan.............................................................................

78

6.1.6

Skolans värdegrund................................................................................

79

6.1.7

Fysisk aktivitet.......................................................................................

80

6.1.8

Naturvetenskap, teknik och matematik...............................................

82

6.1.9

IT i skolan ..............................................................................................

83

6.1.10

Kultur, läsning och språkutveckling.....................................................

83

6.1.11

Yrkesutbildning på gymnasienivå.........................................................

84

6.1.12

Programinriktat individuellt program ..................................................

86

6.1.13

Särskilda utredningar inom skolområdet .............................................

86

6.2

Resultatbedömning................................................................................

88

7

Vuxnas lärande.......................................................................................................

95

7.1

Mål..........................................................................................................

95

7.2

Omfattning ............................................................................................

95

7.3

Insatser ...................................................................................................

95

7.3.1

Kommunal vuxenutbildning .................................................................

95

7.3.2

Kvalificerad yrkesutbildning.................................................................

96

7.3.3

Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) ..................................

97

7.3.4

Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) ................................

97

7.3.5

Svenskundervisning för invandrare (sfi) ..............................................

97

7.3.6

Folkbildningen.......................................................................................

97

7.3.7

Kompletterande utbildningar................................................................

97

7.3.8

Övriga insatser.......................................................................................

98

7.4

Resultat.................................................................................................

100

7.4.1

Kommunal vuxenutbildning ...............................................................

100

7.4.2

Kvalificerad yrkesutbildning...............................................................

101

7.4.3

Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) ................................

101

7.4.4

Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) ..............................

101

7.4.5

Svenskundervisning för invandrare (sfi) ............................................

101

7.4.6

Folkbildningen.....................................................................................

102

7.4.7

Kompletterande utbildningar..............................................................

103

7.4.8

Övriga insatser.....................................................................................

103

7.5

Analys och slutsatser...........................................................................

105

7.5.1

Kommunal vuxenutbildning ...............................................................

105

7.5.2

Kvalificerad yrkesutbildning...............................................................

105

7.5.3

Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) ................................

105

7.5.4

Svenskundervisning för invandrare (sfi) ............................................

105

7.5.5

Folkbildningen.....................................................................................

106

7.5.6

Kompletterande utbildningar..............................................................

106

7.5.7

Övriga insatser.....................................................................................

107

7.5.8

Fortsatt utveckling av vuxnas lärande ................................................

107

8

Högskoleverksamhet ..........................................................................................

113

8.1

Insatser .................................................................................................

113

8.1.1

Grundläggande högskoleutbildning ...................................................

113

8.1.2

Forskning och forskarutbildning........................................................

118 4 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

8.1.3

Nytt avtal om samarbete om grundutbildning av läkare m.m..........

120

8.2

Resultatbedömning.............................................................................

121

8.2.1

Resultat inom grundutbildning och forskarutbildning ....................

121

8.2.2

Examinationsmål.................................................................................

123

8.2.3

Utbildningsuppdragen........................................................................

125

8.2.4

Rekrytering till grundutbildningen....................................................

128

8.2.5

Samverkan med det omgivande samhället .........................................

130

8.2.6

Internationellt samarbete inom högre utbildning.............................

131

8.2.7

Jämställdhet.........................................................................................

133

8.2.8

Redovisning av miljöledningsarbetet.................................................

134

8.2.9

Redovisning av kompetensförsörjning ..............................................

135

8.2.10

Nyckeltal .............................................................................................

136

8.3

Särskilda frågor....................................................................................

138

8.3.1

Anslagsberäkningar.............................................................................

138

8.3.2

Ersättningsbelopp ...............................................................................

140

8.3.3

Studenter med funktionshinder .........................................................

140

8.3.4

Försöksverksamhet i högskolan.........................................................

140

9

Studiestödsverksamhet.......................................................................................

143

9.1

Mål .......................................................................................................

143

9.2

Omfattning..........................................................................................

143

9.3

Insatser ................................................................................................

143

9.3.1

Insatser inom verksamhetsområdet...................................................

143

9.3.2

Insatser inom andra verksamhetsområden........................................

145

9.4

Resultatbedömning.............................................................................

146

9.4.1

Resultat................................................................................................

146

9.4.2

Analys och slutsatser ..........................................................................

149

10

Budgetförslag......................................................................................................

155

10.1

Anslag ..................................................................................................

155

10.1.1

25:1 Statens skolverk ..........................................................................

155

10.1.2

25:2 Myndigheten för skolutveckling 1 ...............................................

156

10.1.3

25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg .............................

157

10.1.4

25:4 Specialpedagogiska institutet .....................................................

158

10.1.5

25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever

med funktionshinder ..........................................................................

159

10.1.6

25:6 Specialskolemyndigheten ...........................................................

160

10.1.7

25:7 Särskilda insatser på skolområdet ..............................................

161

10.1.8

25:8 Sameskolstyrelsen .......................................................................

162

10.1.9

25:9 Maxtaxa i barnomsorgen m.m....................................................

163

10.1.10

25:10 Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem..........

164

10.1.11

25:11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola

och gymnasieskola ..............................................................................

165

10.1.12

25:12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet ...............................

166

10.1.13

25:13 Nationellt centrum för flexibelt lärande..................................

167

10.1.14

25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning..................

168

10.1.15

25:15 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande

verksamhet...........................................................................................

169

10.1.16

25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna .......................................

169

10.1.17

25:17 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning........................

170

10.1.18

25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning....................................

171 5 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.19

25:19 Valideringsdelegationen ............................................................

173

10.1.20 25:20 Uppsala universitet: Grundutbildning .....................................

174

10.1.21 25:21 Uppsala universitet: Forskning och forskarutbildning...........

175

10.1.22 25:22 Lunds universitet: Grundutbildning ........................................

176

10.1.23 25:23 Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning ..............

177

10.1.24 25:24 Göteborgs universitet: Grundutbildning.................................

178

10.1.25 25:25 Göteborgs universitet: Forskning och forskarutbildning.......

179

10.1.26 25:26 Stockholms universitet: Grundutbildning ...............................

180

10.1.27 25:27 Stockholms universitet: Forskning och forskarutbildning.....

181

10.1.28 25:28 Umeå universitet: Grundutbildning.........................................

182

10.1.29 25:29 Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning ..............

183

10.1.30 25:30 Linköpings universitet: Grundutbildning................................

184

10.1.31 25:31 Linköpings universitet: Forskning och forskarutbildning......

186

10.1.32 25:32 Karolinska institutet: Grundutbildning ...................................

187

10.1.33 25:33 Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning.........

188

10.1.34 25:34 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning........................

189

10.1.35 25:35 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och

forskarutbildning.................................................................................

190

10.1.36 25:36 Luleå tekniska universitet: Grundutbildning...........................

191

10.1.37 25:37 Luleå tekniska universitet: Forskning och

forskarutbildning.................................................................................

192

10.1.38 25:38 Karlstads universitet: Grundutbildning ...................................

193

10.1.39 25:39 Karlstads universitet: Forskning och forskarutbildning .........

194

10.1.40 25:40 Växjö universitet: Grundutbildning .........................................

195

10.1.41 25:41 Växjö universitet: Forskning och forskarutbildning...............

196

10.1.42 25:42 Örebro universitet: Grundutbildning ......................................

197

10.1.43 25:43 Örebro universitet: Forskning och forskarutbildning............

198

10.1.44

25:44 Mitthögskolan: Grundutbildning.............................................

199

10.1.45 25:45 Mitthögskolan: Forskning och forskarutbildning...................

200

10.1.46 25:46 Blekinge tekniska högskola: Grundutbildning ........................

201

10.1.47 25:47 Blekinge tekniska högskola: Forskning och

forskarutbildning.................................................................................

202

10.1.48 25:48 Malmö högskola: Grundutbildning..........................................

203

10.1.49 25:49 Malmö högskola: Forskning och forskarutbildning ...............

204

10.1.50 25:50 Högskolan i Kalmar: Grundutbildning....................................

205

10.1.51 25:51 Högskolan i Kalmar: Forskning och forskarutbildning..........

206

10.1.52 25:52 Mälardalens högskola: Grundutbildning..................................

207

10.1.53 25:53 Mälardalens högskola: Forskning och forskarutbildning .......

208

10.1.54

25:54 Danshögskolan: Grundutbildning............................................

209

10.1.55 25:55 Dramatiska institutet: Grundutbildning..................................

210

10.1.56 25:56 Högskolan i Borås: Grundutbildning.......................................

211

10.1.57 25:57 Högskolan Dalarna: Grundutbildning.....................................

212

10.1.58 25:58 Högskolan på Gotland: Grundutbildning ...............................

213

10.1.59 25:59 Högskolan i Gävle: Grundutbildning ......................................

214

10.1.60 25:60 Högskolan i Halmstad: Grundutbildning................................

215

10.1.61 25:61 Högskolan Kristianstad: Grundutbildning..............................

216

10.1.62 25:62 Högskolan i Skövde: Grundutbildning....................................

217

10.1.63 25:63 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla: Grundutbildning...........

218

10.1.64 25:64 Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning ...................

219

10.1.65

25:65 Konstfack: Grundutbildning ....................................................

220

10.1.66 25:66 Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning..............................

220 6 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.67

25:67 Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning........

221

10.1.68

25:68 Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning......................

222

10.1.69

25:69 Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning....................

223

10.1.70

25:70 Södertörns högskola: Grundutbildning...................................

224

10.1.71

25:71 Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning....................

225

10.1.72

25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m.....

226

10.1.73

25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.........

231

10.1.74

25:74 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor.............................................................................................

234

10.1.75

25:75 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning..................

235

10.1.76

25:76 Högskoleverket.........................................................................

236

10.1.77

25:77 Verket för högskoleservice.......................................................

237

10.1.78

25:78 Centrala studiestödsnämnden m.m. ........................................

238

10.1.79

25:79 Överklagandenämnden för studiestöd ....................................

239

10.1.80

25:80 Internationella programkontoret för utbildningsområdet.....

240

10.1.81

25:81 Myndigheten för Sveriges nätuniversitet.................................

241

10.1.82

25:81 Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco m.m. ..............

242

10.1.83

25:83 Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets

område m.m.........................................................................................

242

11

Forskningspolitik ...............................................................................................

245

11.1

Omfattning..........................................................................................

245

11.2

Utgiftsutveckling ................................................................................

245

11.3

Mål .......................................................................................................

246

11.3.1

Mål för 2004 ........................................................................................

246

11.4

Politikens inriktning ...........................................................................

246

11.5

Insatser ................................................................................................

251

11.5.1

Insatser inom politikområdet.............................................................

251

11.5.2

Insatser utanför politikområdet.........................................................

255

11.6

Etikprövning av forskning som avser människor .............................

257

11.7

Resultatbedömning.............................................................................

259

11.7.1

Övergripande resultatbedömning ......................................................

259

11.7.2

Stöd till grundläggande forskning......................................................

259

11.7.3

Stöd till områdesinriktad forskning...................................................

263

11.7.4

Utförande av forskning ......................................................................

267

11.7.5

Forskningsstödjande verksamheter ...................................................

268

11.8

Analys och slutsatser ..........................................................................

270

11.9

Revisionens iakttagelser......................................................................

272

11.10

Budgetförslag ......................................................................................

272

11.10.1

26:1 Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation.........

272

11.10.2

26:2 Vetenskapsrådet: Förvaltning ....................................................

273

11.10.3

26:3 Rymdforskning ...........................................................................

274

11.10.4

26:4 Institutet för rymdfysik..............................................................

275

11.10.5

26:5 Kungl. biblioteket .......................................................................

276

11.10.6

26:6 Polarforskningssekretariatet ......................................................

276

11.10.7

26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU.....

277

11.10.8

26:8 SUNET........................................................................................

277

11.10.9

26:9 Centrala etikprövningsnämnden 1 ..............................................

278

11.10.10

26:10 Regionala etikprövningsnämnder 1 ..........................................

279

11.10.11

26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål.................................

279 7 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 8 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

Tabellförteckning

Anslagsbelopp ...................................................................................................................

19

3.1

Utgiftsutvecklingen inom politikområdet ..............................................................

25

3.2

Härledning av ramnivån 2004-2006. Utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning............................................................................................

26

4.1

Antal barn och studerande 1998-2002, 1 000-tal 1 ..................................................

29

4.2

Kostnader budgetår 1998-2002, Mdr SEK 1 .............................................................

29

4.3

Andel kvinnor 1998-2002, lärare och elever, procent.............................................

29

4.4

Antal lärare 1 

1998-2002, 1000-tal.............................................................................

29

4.1

Utgiftsutveckling inom politikområdet ..................................................................

30

7.1

Omfattning av den gymnasiala vuxenutbildningen under kunskaps-

lyftsperioden (Basorganisation och kunskapslyft)...........................................

100

8.1

Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning 2004 ..........................

115

8.2

Grundläggande högskoleutbildning 20002002 ...................................................

122

8.3

Forskarutbildning 20002002 ................................................................................

122

8.4

Professorer och disputerade lärare 20002002......................................................

122

8.5

Examinationsmål för grundläggande högskoleutbildning ...................................

123

8.6

Examinationsmål för forskarutbildning ................................................................

124

8.7

Antal helårsstudenter per lärosäte 2001 och 2002 uppdrag och utfall .............

126

8.8

Tilldelat takbelopp 2002 samt utfall ......................................................................

127

8.9

Förslag till utgiftsminskningar inom utgiftsområde 15 och 16 ...........................

138

8.10 Förslag till minskade resurser 2004 avseende anslagen för grundutbildning....

139

8.11 Förslag till ökade resurser 2004 med anledning av avgifter till den nya

Riksrevisionen ....................................................................................................

139

8.12 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer..........................

140

9.1

Antal studiestödstagare och utbetalda belopp 2002 för de största

studiestöden 1 .......................................................................................................

146

9.2

Antalet studerande med studiemedel (högre bidraget) fördelade efter nivå

och kalenderhalvår. 1 ........................................................................................... 147

9.3

Lånebenägenhet i procent 1999 - 2002 1 .................................................................

147

9.4

Totalt antal studerande med tilläggslån fördelade efter nivå och

kalenderhalvår.....................................................................................................

147

9.5

Nyckeltal för CSN:s verksamhet ..........................................................................

148

9.6

Nyckeltal för ÖKS verksamhet .............................................................................

149

10.25:1 Anslagsutveckling för Statens skolverk .........................................................

155

10.25.1 Härledning av anslagsnivån 2004-2006...........................................................

156

10.25:2 Anslagsutveckling för Myndigheten för skolutveckling...............................

156

10.25.2 Härledning av anslagsnivån 2004-2006...........................................................

157

10.25:3 Anslagsutveckling för utveckling av skolväsende och barnomsorg .............

157

10.25.3 Härledning av anslagsnivån 2004-2006...........................................................

158

10.25:4 Anslagsutveckling för Specialpedagogiska institutet ....................................

158

10.25:4 Offentligrättslig verksamhet...........................................................................

158

10.25.4 Härledning av anslagsnivån 2004-2006...........................................................

159 9

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.25:5 Anslagsutveckling för skolutveckling och produktion av läromedel

för elever med funktionshinder..........................................................................

159

10.25:5 Offentligrättslig verksamhet ...........................................................................

160

10.25:5 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 ...........................................................

160

10.25:6 Anslagsutveckling för Specialskolemyndigheten ...........................................

160

10.25:6 Offentligrättslig verksamhet ...........................................................................

161

10.25.6 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 ...........................................................

161

10.25:7 Anslagsutveckling för särskilda insatser på skolområdet ..............................

161

10.25.7 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 ...........................................................

162

10.25:8 Anslagsutveckling för Sameskolstyrelsen.......................................................

162

10.25:8 Offentligrättslig verksamhet ...........................................................................

163

10.25:8 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 ...........................................................

163

10.25:9 Anslagsutveckling för maxtaxa i barnomsorgen m.m....................................

163

10.25.9 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 ...........................................................

164

10.25:10 Anslagsutveckling för bidrag till personalförstärkning i skola och

fritidshem ............................................................................................................

164

10.25.10 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

165

10.25:11 Anslagsutveckling för bidrag till viss verksamhet motsvarande

grundskola och gymnasieskola...........................................................................

165

10.25.11 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

166

10.25:12 Anslagsutveckling för bidrag till svensk undervisning i utlandet................

166

10.25.12 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

167

10 25:13 Anslagsutveckling för Nationellt centrum för flexibelt lärande .................

167

10.25:13 Uppdragsverksamhet .....................................................................................

167

10.25:13 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ...........................................................

168

10.25:14 Anslagsutveckling för Bidrag till viss verksamhet inom

vuxenutbildning ..................................................................................................

168

10.25:14 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ...........................................................

169

10.25:15 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa organisationer för uppsökande

verksamhet...........................................................................................................

169

10.25:15 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ...........................................................

169

10.25:16 Anslagsutveckling för Statligt stöd för utbildning av vuxna .......................

169

10.25:16 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ...........................................................

170

10.25:17 Anslagsutveckling för Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning .......

170

10.25:17 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ...........................................................

171

10.25:18 Anslagsutveckling för Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning ...................

171

10.25:18 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden...................................................

172

10.25:18 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ...........................................................

173

10.25:19 Anslagsutveckling för Valideringsdelegationen............................................

173

10.25:19 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ...........................................................

174

10.25:20 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Uppsala universitet.................

174

10.25:20 Examinationsmål för grundutbildning..........................................................

174

10.25:20 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

174

10.25:20 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

175

10.25:21 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Uppsala

universitet............................................................................................................

175

10.25:21 Examinationsmål för forskarutbildning........................................................

175

10.25:21 Resultat för forskarutbildningen...................................................................

175

10.25:21 Professorer......................................................................................................

175

10.25:21 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning ...............................

176

10.25:21 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

176 10

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.25:22 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Lunds universitet ...................

176

10.25:22 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

176

10.25:22 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

177

10.25:22 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

177

10.25:23 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Lunds

universitet ...........................................................................................................

177

10.25:23 Examinationsmål för forskarutbildning .......................................................

177

10.25:23 Resultat för forskarutbildningen ..................................................................

177

10.25:23 Professorer .....................................................................................................

178

10.25:23 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning...............................

178

10.25:23 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

178

10.25:24 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Göteborgs universitet............

178

10.25:24 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

178

10.25:24 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

179

10.25:24 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

179

10.25:25 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid

Göteborgs universitet ........................................................................................

179

10.25:25 Examinationsmål för forskarutbildning .......................................................

179

10.25:25 Resultat för forskarutbildningen ..................................................................

179

10.25:25 Professorer .....................................................................................................

180

10.25:25 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning...............................

180

10.25:25 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

180

10.25:26 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Stockholms universitet..........

180

10.25:26 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

180

10.25:26 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

181

10.25:26 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

181

10.25:27 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid

Stockholms universitet.......................................................................................

181

10.25:27 Examinationsmål för forskarutbildning .......................................................

181

10.25:27 Resultat för forskarutbildningen ..................................................................

182

10.25:27 Professorer .....................................................................................................

182

10.25:27 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning...............................

182

10.25:27 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

182

10.25:28 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Umeå universitet ...................

182

10.25:28 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

183

10.25:28 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

183

10.25:28 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

183

10.25:29 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Umeå

universitet ...........................................................................................................

183

10.25:29 Examinationsmål för forskarutbildning .......................................................

184

10.25:29 Resultat för forskarutbildningen ..................................................................

184

10.25:29 Professorer .....................................................................................................

184

10.25:29 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning...............................

184

10.25:29 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

184

10.25:30 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Linköpings universitet...........

184

10.25:30 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

185

10.25:30 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

185

10.25:30 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

185

10.25:31 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid

Linköpings universitet .......................................................................................

186

10.25:31 Examinationsmål för forskarutbildning .......................................................

186 11

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.25:31 Resultat för forskarutbildningen...................................................................

186

10.25:31 Professorer......................................................................................................

186

10.25:31 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning ...............................

186

10.25:31 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

186

10.25:32 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Karolinska institutet ..............

187

10.25:32 Examinationsmål för grundutbildning..........................................................

187

10.25:32 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

187

10.25:32 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

187

10.25:33 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid

Karolinska institutet ...........................................................................................

188

10.25:33 Examinationsmål för forskarutbildning........................................................

188

10.25:33 Resultat för forskarutbildningen...................................................................

188

10.25:33 Professorer......................................................................................................

188

10.25:33 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning ...............................

188

10.25:33 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

188

10.25:34 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Kungl. Tekniska högskolan....

189

10.25:34 Examinationsmål för grundutbildning..........................................................

189

10.25:34 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

189

10.24:34 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

189

10.25:35 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid

Kungl. Tekniska högskolan.................................................................................

190

10.25:35 Examinationsmål för forskarutbildning........................................................

190

10.25:35 Resultat för forskarutbildningen...................................................................

190

10.25:35 Professorer......................................................................................................

190

10.25:35 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning ...............................

190

10.25:35 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

191

10.25:36 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Luleå tekniska universitet ......

191

10.25:36 Examinationsmål för grundutbildning..........................................................

191

10.25:36 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

191

10.25:36 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

192

10.25:37 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid

Luleå tekniska universitet...................................................................................

192

10.25:37 Examinationsmål för forskarutbildning........................................................

192

10.25:37 Resultat för forskarutbildningen...................................................................

192

10.25:37 Professorer......................................................................................................

192

10.25:37 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning ...............................

193

10.25:37 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

193

10.25:38 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Karlstads universitet...............

193

10.25:38 Examinationsmål för grundutbildning..........................................................

193

10.25:38 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

194

10.25:38 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

194

10.25:39 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid

Karlstads universitet ...........................................................................................

194

10.25:39 Examinationsmål för forskarutbildning........................................................

194

10.25:39 Resultat för forskarutbildningen...................................................................

194

10.25:39 Professorer......................................................................................................

195

10.25:39 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning ...............................

195

10.25:39 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

195

10.25:40 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Växjö universitet ....................

195

10.25:40 Examinationsmål för grundutbildning..........................................................

195

10.25:40 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

196 12

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.25:40 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

196

10.25:41 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid

Växjö universitet.................................................................................................

196

10.25:41 Examinationsmål för forskarutbildning .......................................................

196

10.25:41 Resultat för forskarutbildningen ..................................................................

196

10.25:41 Professorer .....................................................................................................

197

10.25:41 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning...............................

197

10.25:41 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

197

10.25:42 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Örebro universitet.................

197

10.25:42 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

197

10.25:42 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

198

10.25:42 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

198

10.25:43 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Örebro

universitet ...........................................................................................................

198

10.25:43 Examinationsmål för forskarutbildning .......................................................

198

10.25:43 Resultat för forskarutbildningen ..................................................................

199

10.25:43 Professorer .....................................................................................................

199

10.25:43 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning...............................

199

10.25:43 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

199

10.25:44 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Mitthögskolan........................

199

10.25:44 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

200

10.25:44 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

200

10.25:44 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

200

10.25:45 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid

Mitthögskolan ....................................................................................................

200

10.25:45 Resultat för forskarutbildningen ..................................................................

201

10.25:45 Professorer .....................................................................................................

201

10.25:45 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning...............................

201

10.25:45 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

201

10.25:46 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Blekinge tekniska högskola...

201

10.25:46 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

202

10.25:46 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

202

10.25:46 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

202

10.25:47 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Blekinge

tekniska högskola ...............................................................................................

202

10.25:47 Examinationsmål för forskarutbildning .......................................................

203

10.25:47 Resultat för forskarutbildningen ..................................................................

203

10.25:47 Professorer .....................................................................................................

203

10.25:47 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning...............................

203

10.25:47 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

203

10.25:48 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Malmö högskola ....................

203

10.25:48 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

204

10.25:48 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

204

10.25:48 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

204

10.25:49 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Malmö

högskola ..............................................................................................................

204

10.25:49 Examinationsmål för forskarutbildning .......................................................

205

10.25:49 Resultat för forskarutbildningen ..................................................................

205

10.25:49 Professorer .....................................................................................................

205

10.25:49 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning...............................

205

10.25:49 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

205 13

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.25:50 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan i Kalmar ...............

205

10.25:50 Examinationsmål för grundutbildning..........................................................

206

10.25:50 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

206

10.25:50 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

206

10.25:51 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid

Högskolan i Kalmar............................................................................................

206

10.25:51 Examinationsmål för forskarutbildning........................................................

207

10.25:51 Resultat för forskarutbildningen...................................................................

207

10.25:51 Professorer......................................................................................................

207

10.25:51 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning ...............................

207

10.25:51 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

207

10.25:52 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Mälardalens högskola.............

207

10.25:52 Examinationsmål för grundutbildning..........................................................

208

10.25:52 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

208

10.25:52 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, ........................................................208

10.25:53 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid

Mälardalens högskola..........................................................................................

208

10.25:53 Resultat för forskarutbildningen...................................................................

209

10.25:53 Professorer......................................................................................................

209

10.25:53 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning ...............................

209

10.25:53 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

209

10.25:54 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Danshögskolan.......................

209

10.25:54 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

210

10.25:54 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

210

10.25:55 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Dramatiska institutet .............

210

10.25:55 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

210

10.25:55 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

210

10.25:56 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan i Borås..................

211

10.25:56 Examinationsmål för grundutbildning..........................................................

211

10.25:56 Professorer......................................................................................................

211

10.25:56 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

211

10.25:56 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

212

10.25:57 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan Dalarna ................

212

10.25:57 Examinationsmål för grundutbildning..........................................................

212

10.25:57 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

212

10.25:57 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

213

10.25:58 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan på Gotland...........

213

10.25:58 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

213

10.25:58 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

213

10.25:59 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan i Gävle..................

214

10.25:59 Examinationsmål för grundutbildning..........................................................

214

10.25:59 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

214

10.25:59 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

215

10.25:60 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan i Halmstad...........

215

10.25:60 Examinationsmål för grundutbildning..........................................................

215

10.25:60 Professorer......................................................................................................

215

10.25:60 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

215

10.25:60 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

216

10.25:61 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan Kristianstad .........

216

10.25:61 Examinationsmål för grundutbildning..........................................................

216

10.25:61 Resursfördelning för grundutbildningen......................................................

216 14

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.25:61 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

217

10.25:62 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan i Skövde...............

217

10.25:62 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

217

10.25:62 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

217

10.25:62 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

218

10.25:63 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan i

Trollhättan/Uddevalla ........................................................................................

218

10.25:63 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

218

10.25:63 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

218

10.25:63 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

219

10.25:64 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Idrottshögskolan

i Stockholm.........................................................................................................

219

10.25:64 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

219

10.25:64 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

219

10.25:64 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

219

10.25:65 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Konstfack ...............................

220

10.25:65 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

220

10.25:65 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

220

10.25:65 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

220

10.25:66 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Kungl. Konsthögskolan.........

220

10.25:66 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

221

10.25:66 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

221

10.25:67 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Kungl. Musikhögskolan

i Stockholm.........................................................................................................

221

10.25:67 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

221

10.25:67 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

222

10.25:67 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

222

10.25:68 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Lärarhögskolan

i Stockholm.........................................................................................................

222

10.25:68 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

222

10.25:68 Professorer .....................................................................................................

223

10.25:68 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

223

10.25:68 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

223

10.25:69 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Operahögskolan

i Stockholm.........................................................................................................

223

10.25:69 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

224

10.25:69 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

224

10.25:70 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Södertörns högskola..............

224

10.25:70 Examinationsmål för grundutbildning .........................................................

224

10.25:70 Professorer .....................................................................................................

224

10.25:70 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

225

10.25:70 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

225

10.25:71 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Teaterhögskolan

i Stockholm.........................................................................................................

225

10.25:71 Resursfördelning för grundutbildningen .....................................................

225

10.25:71 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

226

10.25:72 Anslagsutveckling för anslaget Enskilda utbildningsanordnare på

högskoleområdet m.m........................................................................................

226

10.25:72 Fördelning på anslagsposter för enskilda utbildningsanordnare på

högskoleområdet m.m........................................................................................

226 15

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.25:72 Examinationsmål för grundutbildning vid Chalmers tekniska

högskola AB ........................................................................................................

226

10.25:72 Examinationsmål för forskarutbildning vid Chalmers tekniska

högskola AB ........................................................................................................

227

10.25:72 Resultat för forskarutbildningen vid Chalmers tekniska högskola AB......

227

10.25:72 Professorer vid Chalmers tekniska högskola AB.........................................

227

10.25:72 Examinationsmål för grundutbildning vid Stiftelsen Högskolan

i Jönköping ..........................................................................................................

228

10.25:72 Examinationsmål för forskarutbildning vid Stiftelsen Högskolan

i Jönköping ..........................................................................................................

228

10.25:72 Resultat för forskarutbildning vid Stiftelsen Högskolan i Jönköping........

228

10.25:72 Professorer vid Stiftelsen Högskolan i Jönköping.......................................

228

10.25:72 Examinationsmål för grundutbildning vid Ersta Sköndal högskola ...........

230

10.25:72 Examinationsmål för grundutbildning vid Röda Korsets Högskola...........

230

10.25:72 Examinationsmål för grundutbildning vid Sophiahemmet Högskola ........

230

10.25:72 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 för Enskilda utbildnings-

anordnare på högskoleområdet m.m. ................................................................

231

10.25:73 Anslagsutvecklingen för anslaget Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m. .........................................................................

231

10.25:73 Fördelning på anslagsposter för anslaget Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m. .........................................................................

232

10.25:73 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 för Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m. .........................................................................

234

10.25:74 Anslagsutveckling för anslaget Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor................................................................

234

10.25:74 Fördelning på anslagsposter för anslaget Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor................................................................

235

10.25:74 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

235

10.25:75 Anslagsutveckling för anslaget Ersättning för klinisk utbildning

och forskning ......................................................................................................

235

10.25:75 Dimensionering av läkarutbildningen...........................................................

236

10.25:75 Medicinsk utbildning och forskning.............................................................

236

10.25:75 Odontologisk utbildning och forskning.......................................................

236

10.25:75 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

236

10.25:76 Anslagsutveckling för anslaget Högskoleverket ..........................................

236

10.25:76 Fördelning på anslagsposter för Högskoleverket ........................................

236

10.25:76 Uppdragsverksamhet .....................................................................................

237

10.25:76 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

237

10.25:77 Anslagsutveckling för Verket för högskoleservice.......................................

237

10.25:77 Uppdragsverksamhet .....................................................................................

238

10.25:77 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

238

10.25:78 Anslagsutveckling för Centrala studiestödsnämnden m.m.........................

238

10.25:78 Offentligrättslig verksamhet .........................................................................

239

10.25:78 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ...........................................................

239

10.25:79 Anslagsutveckling för Överklagandenämnden för studiestöd ....................

239

10.25:79 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ...........................................................

240

10.25:80 Anslagsutveckling för Internationella programkontoret för

utbildningsområdet.............................................................................................

240

10.25:79 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

241

10.25:81 Anslagsutveckling för Myndigheten för Sveriges nätuniversitet ................

241

10.25:81 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 .........................................................

241 16

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.25:81 Anslagsutveckling för Kostnader för Sveriges medlemskap

i Unesco m.m......................................................................................................

242

10.25:81 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

242

10.

25:83 Anslagsutveckling för Utvecklingsarbete inom Utbildnings-

departementets område m.m. ............................................................................

242

10.25:83 Härledning av anslagsnivån 2004-2006.........................................................

243

11.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet ..............................................................

245

11.26

:1 Anslagsutveckling för Vetenskapsrådet: Forskning och

forskningsinformation .......................................................................................

272

11.26

:1 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Vetenskapsrådet.................

273

11.26

:1 Fördelning på anslagsposter...........................................................................

273

11.

26:1 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 26:1 Vetenskapsrådet...............

273

11.26:2 Anslagsutveckling för Vetenskapsrådet: Förvaltning....................................

273

11.

26:2 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 26:2 Vetenskapsrådet

förvaltning...........................................................................................................

274

11.26

:3 Anslagsutveckling för Rymdforskning .........................................................

274

11.

26:3 Härledning av anslagsnivå 20042006, 26:3 Rymdforskning......................

274

11.26

:3 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Rymdforskning..................

275

11.26

:4 Anslagsutveckling för Institutet för rymdfysik............................................

275

11.

26:4 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 26:4 Institutet för

Rymdfysik...........................................................................................................

275

11.26

:5 Anslagsutveckling för Kungl. biblioteket .....................................................

276

11.

26:5 Härledning av anslagsnivå 20042005, för 26:5 Kungl. biblioteket............

276

11.26

:6 Anslagsutveckling för Polarforskningssekretariatet.....................................

276

11.

26:6 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 26:6

Polarforskningssekrtariatet................................................................................

277

11.26

:7 Anslagsutveckling för Rådet för forsknings- och utvecklings-

samarbete inom EU............................................................................................

277

11.

26:7 Härledning av anslagsnivån 20042006, för Rådet för forsknings-

och utvecklingssamarbete inom EU..................................................................

277

11.26

:8 Anslagsutveckling för SUNET......................................................................

277

11.26:8 Uppdragsverksamhet.......................................................................................

278

11.

26:8 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 26:8 SUNET ............................

278

11.26

:9 Anslagsutveckling för Centrala etikprövningsnämnden..............................

278

11.

26:9 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 26:9 Centrala

etikprövningsnämnden.......................................................................................

278

11.26

:10 Anslagsutveckling för Regionala etikprövningsnämnder .........................

279

11.

26:10 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 26:10 Regionala

etikprövningsnämnder .......................................................................................

279

11.26

:11 Anslagsutveckling för Särskilda utgifter för forskningsändamål...............

279

11.26

:11 Fördelning på anslagsposter.........................................................................

279

11.

26:11 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 26:11 Särskilda utgifter

för forskningsändamål........................................................................................

280 17 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagramförteckning

4.1

Sammanlagd kostnad för utbildning inom stat, kommun och landsting

exklusive studiestöd, 1998-2002, löpande priser, mdr kr (Källa:

Utbildningsdepartementet)..................................................................................

54

4.2

Offentliga subventioner till studerande i procent av BNP, 2000

(Källa: OECD)......................................................................................................

54

4.3

Antal elever per lärare, olika utbildningsnivåer, 2001, Sverige, EU-15,

OECD (Källa: OECD) ........................................................................................

55

4.4

Andel lärare som är 50 år och äldre, 2001, Sverige, EU-15, OECD

(Källa: OECD)......................................................................................................

55

4.5

Andel av åldersgruppen 25-34 år som uppnått minst gymnasienivå,

1991 och 2001 (Källa: OECD).............................................................................

57

4.6

Övergångsfrekvens till högskola vid 25 års ålder (Källa: SCB)..............................

58

4.7

Framgång på arbetsmarknaden våren 2002 bland gymnasie- och

högskoleutbildade (Källa: SCB)...........................................................................

59

4.8

In- och utvandrade i åldern 16-64 år med respektive utan högskole-

utbildning, 1990-2002 (Källa: SCB).....................................................................

60 18 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att riksdagen

1.

antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) (avsnitt 2.1 och 8.3.3),

2.

bemyndigar regeringen att under 2004 för ramanslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning besluta om bidrag till kvalificerad yrkesutbildning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter

på högst 1 556 068 000 kronor under 2005 - 2008 (avsnitt 10.1.18),

3.

bemyndigar regeringen att godkänna ett avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården (avsnitt 8.1.3),

4.

bemyndigar regeringen att under 2004 för ramanslaget 26:1 Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag

Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2 430 000 000 kronor under 2005, högst 1 460 000 000 kronor under 2006, högst 770 000 000 kronor under 2007, högst 150 000 000 kronor under 2008 och högst 65 000 000 kronor under 2009 (avsnitt 11.10.1),

5.

bemyndigar regeringen att under 2004 för ramanslaget 26:3 

Rymdforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda

åtaganden

medför

utgifter

på högst

900 000 000

kronor

under

2005 - 2009

(avsnitt 11.10.3),

6.

för budgetåret 2004 anvisar anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt följande uppställning:

Anslagstyp

25:1

Statens skolverk

ramanslag

305 134

25:2

Myndigheten för skolutveckling

ramanslag

94 275

25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg

ramanslag

197 894

25:4

Specialpedagogiska institutet

ramanslag

332 820

25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med

ramanslag

funktionshinder

23 077

25:6

Specialskolemyndigheten

ramanslag

242 333

25:7 Särskilda insatser på skolområdet

ramanslag

278 037

25:8

Sameskolstyrelsen

ramanslag

32 377

25:9 Maxtaxa i barnomsorgen m.m.

ramanslag

3 660 000 19 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

25:10 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem

ramanslag

3 500 000

25:11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och

ramanslag

gymnasieskola

128 523

25:12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet

ramanslag

89 321

25:13 Nationellt centrum för flexibelt lärande

ramanslag

98 134

25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning

ramanslag

158 302

25:15 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet

obetecknat anslag

50 000

25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna

ramanslag

1 785 529

25:17 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning

ramanslag

18 613

25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning

ramanslag

778 184

25:19

Valideringsdelegationen

ramanslag

15 261

25:20

Uppsala universitet: Grundutbildning

ramanslag

1 125 854

25:21 Uppsala universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

1 173 983

25:22

Lunds universitet: Grundutbildning

ramanslag

1 455 330

25:23 Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

1 192 103

25:24

Göteborgs universitet: Grundutbildning

ramanslag

1 400 065

25:25 Göteborgs universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

971 124

25:26

Stockholms universitet: Grundutbildning

ramanslag

893 200

25:27 Stockholms universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

989 835

25:28

Umeå universitet: Grundutbildning

ramanslag

1 010 716

25:29 Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

680 473

25:30

Linköpings universitet: Grundutbildning

ramanslag

1 090 907

25:31 Linköpings universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

473 263

25:32

Karolinska institutet: Grundutbildning

ramanslag

544 559

25:33 Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

760 725

25:34 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning

ramanslag

878 203

25:35 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

652 226

25:36 Luleå tekniska universitet: Grundutbildning

ramanslag

560 514

25:37 Luleå tekniska universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

242 572

25:38

Karlstads universitet: Grundutbildning

ramanslag

445 819

25:39 Karlstads universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

145 703

25:40

Växjö universitet: Grundutbildning

ramanslag

374 856

25:41 Växjö universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

141 801

25:42

Örebro universitet: Grundutbildning

ramanslag

521 938

25:43 Örebro universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

157 984

25:44

Mitthögskolan: Grundutbildning

ramanslag

463 817

25:45 Mitthögskolan: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

121 983

25:46 Blekinge tekniska högskola: Grundutbildning

ramanslag

202 750

25:47 Blekinge tekniska högskola: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

63 311

25:48

Malmö högskola: Grundutbildning

ramanslag

630 467

25:49 Malmö högskola: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

74 237

25:50 Högskolan i Kalmar: Grundutbildning

ramanslag

368 818

25:51 Högskolan i Kalmar: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

64 241

25:52

Mälardalens högskola: Grundutbildning

ramanslag

512 385

25:53 Mälardalens högskola: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

45 580

25:54

Danshögskolan: Grundutbildning

ramanslag

27 801

25:55

Dramatiska institutet: Grundutbildning

ramanslag

75 734 20 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

25:56

Högskolan i Borås: Grundutbildning

ramanslag

324 109

25:57

Högskolan Dalarna: Grundutbildning

ramanslag

317 586

25:58

Högskolan på Gotland: Grundutbildning

ramanslag

90 994

25:59

Högskolan i Gävle: Grundutbildning

ramanslag

332 957

25:60

Högskolan i Halmstad: Grundutbildning

ramanslag

258 442

25:61

Högskolan Kristianstad: Grundutbildning

ramanslag

288 258

25:62

Högskolan i Skövde: Grundutbildning

ramanslag

235 226

25:63

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla: Grundutbildning

ramanslag

243 209

25:64

Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

44 325

25:65

Konstfack: Grundutbildning

ramanslag

118 193

25:66

Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning

ramanslag

54 071

25:67

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

123 652

25:68

Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

393 780

25:69

Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

16 679

25:70

Södertörns högskola: Grundutbildning

ramanslag

247 373

25:71

Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

26 841

25:72

Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m.

ramanslag

1 940 279

25:73

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

ramanslag

484 126

25:74

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor

ramanslag

348 438

25:75

Ersättningar för klinisk utbildning och forskning

ramanslag

1 780 460

25:76

Högskoleverket

ramanslag

185 151

25:77

Verket för högskoleservice

ramanslag

14 053

25:78

Centrala studiestödsnämnden m.m.

ramanslag

372 315

25:79

Överklagandenämnden för studiestöd

ramanslag

10 671

25:80

Internationella programkontoret för utbildningsområdet

ramanslag

41 915

25:81

Myndigheten för Sveriges nätuniversitet

ramanslag

31 751

25:82

Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco m.m.

ramanslag

34 666

25:83

Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets område

m.m.

ramanslag

15 964

26:1

Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation

ramanslag

2 498 076

26:2

Vetenskapsrådet: Förvaltning

ramanslag

99 676

26:3

Rymdforskning

ramanslag

154 742

26:4

Institutet för rymdfysik

ramanslag

43 843

26:5

Kungl. biblioteket

ramanslag

234 004

26:6

Polarforskningssekretariatet

ramanslag

25 080

26:7

Rådet för forsknings- och utvecklingsarbete inom EU

ramanslag

14 389

26:8

Sunet

ramanslag

39 258

26:9

Centrala etikprövningsnämnden

ramanslag

4 110

26:10

Regionala etikprövningsnämnder

ramanslag

40 000

26:11

Särskilda utgifter för forskningsändamål

ramanslag

110 872

Summa

43 962 225

21 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)

Härigenom föreskrivs att det i högskolelagen (1992:1434) skall införas en ny paragraf, 5 kap. 7 §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse 5 kap. 7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet som avviker från organisatoriska bestämmelser i denna lag. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004. 23 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning

3.1

Omfattning

Utgiftsområdet avser förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola, vuxnas lärande, kvalificerad yrkesutbildning, högre utbildning och forskning samt centrala myndigheter inom utbildningsområdet. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Utbildningspolitik och Forskningspolitik.

3.2

Utgiftsutvecklingen

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Utgifts-

Förslag

Beräknat

Beräknat

2002

2003 1

prognos

anslag

anslag

anslag

2003

2004

2005

2006

Politikområde Storstadspolitik

196

0

230

0

0

0

Politikområde Utbildningspolitik

37 895

39 246

38 463

40 698

42 553

41 678

Politikområde Forskningspolitik

2 780

3 141

3 075

3 264

3 334

3 385

Totalt för utgiftsområde 16

40 871

42 387

41 768

43 962

45 887

45 063

1 Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004. 25 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2004-2006. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års

statsbudget 1

42 387

42 387

42 387

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning

997

1 824

2 464

Beslut

663

1 658

197

Övriga makroekonomiska

förutsättningar

15

30

30

Volymer

0

0

0

Överföring till/från andra

utgiftsområden

- 95

- 39

- 43

Övrigt

- 4

27

28

Ny ramnivå

43 962

45 887

45 063

1 Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 26 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 4 Utbildningspolitik

4.1

Omfattning

Politikområdet Utbildningspolitik har följande omfattning och behandlas i följande avsnitt:

-

Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

-

Barn- och ungdomsutbildning förskoleklass

grundskola gymnasieskola specialskola särskola sameskola svensk skola i utlandet

-

Vuxnas lärande kommunal vuxenutbildning kvalificerad yrkesutbildning

vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) svenskundervisning för invandrare (sfi) folkbildning viss kompletterande utbildning med enskilda huvudmän

-

Högskoleverksamhet

universitet och högskolor inklusive Sveriges lantbruksuniversitet enskilda utbildningsanordnare inom högre utbildning

-

Studiestödsverksamhet

I politikområdet ingår även centrala myndigheter inom studiestöds-, skol- och högskoleområdet samt medlemsavgifter till Unesco och verksamheten vid Svenska unescorådet. De samlade kostnaderna inom politikområdet uppgår till omkring 222 miljarder kronor inklusive forskning vid universitet och högskolor, studiestöd, kommuner och landsting. Av detta täcker anslagen under politikområdet ungefär 27 procent vilket sammanhänger med att huvudmannaskapet för den verksamhet som ingår i politikområdet delas mellan stat, kommun, landsting och enskilda huvudmän. Kommunerna är huvudmän för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, skola, särskola och viss vuxenutbildning (kommunal vuxenutbildning, särvux och sfi). Antalet fristående skolor utgör ett växande inslag inom förskola och skola. Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan. Inom folkbildningen (folkhögskolor och studieförbund) är den enskilda verksamheten dominerande. Staten är huvudman för flertalet universitet och högskolor, men det finns inom politikområdet även ett antal enskilda högskolor. Anslagen inom politikområdet finansierar helt och hållet studiestödet samt nästan helt och hållet grundutbildningen vid universitet och högskolor medan den statliga finansieringsandelen via anslag är låg när det gäller förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Ungefär 35 procent av anslagna medel utgår till studiestöd som är ett statligt åtagande. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och viss vuxenutbildning finansieras främst med kommunala skattemedel, men även via det generella statliga bidraget till kommunerna. Avgifter svarar för en del av finansieringen när det gäller studiecirklar inom folkbildningen, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt vissa myndigheter men har i övrigt en högst begränsad andel. Forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor finansieras av anslagsmedel och externa medel såsom medel från forskningsråd och forskningsstiftelser samt EU-medel och medel från andra externa finansiärer. Nedanstående figur ger en översikt över politikområdet. 27

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

SVERIGES UTBILDNINGSSYSTEM 2002

Doktor

Högskoleutbildning

Licentiat

Ca 60 universitet, högskolor och

Vuxenutbildning

enskilda utbildningsanordnare

Forskarutbildning 2-4 år

Komvux

Särvux

Grundutbildning 2-5 år

Svenskundervisning

Kvalificerad

för invandrare, sfi

yrkesutbildning

Gymnasieskola

18 år

Folkbildning

17 nationella program 3 år

147 folkhögskolor

Ca 700 gymnasieskolor

16 år

10 studieförbund

Svensk skola i utlandet

15 år

Grundskola

Särskola för elever med

utvecklingsstörning

Ca 5100 skolor

Obligatorisk särskola

9/10 år

Sameskola

Gymnasiesärskola 4 år

7 år

Förskoleklass

6 år

Specialskola för

Förskoleverksamhet och

döva och

- 5 år

hörselskadade

skolbarnsomsorg

10 år

Övergångar mellan utbildningsformer 2002 Forskarutb. 3% av en årskull Högskoleutbildning 43 % vid 25 års ålder Gymnasieskola 98% går vidare till gymnasieskola Grundskola 28 Tabell 4.1 Antal barn och studerande 1998-2002, 1 000-tal 1

1998

1999

2000

2001

2002

Barnomsorg 2

721

720

705

701

730

Förskoleklass

-

111

107

108

100

Grundskola

984

1 010

1 035

1 052

1059

Gymnasieskola

313

309

305

305

311

Utlandsskola

1,2

1,2

1,2

1,2

1,3

Särskola

15

16

17

19

20

Specialskola

0,8

0,8

0,8

0,8

0,8

Sameskola 3

0,19

0,18

0,19

0,18

0,17

Vuxenutbildning 4

259

271

251

247

245

Folkbildning 5

30

30

30

32

31

KY

5,8

8,7

11,2

11,1

11,6

Grundläggande

högskoleutbildning 6

245

251

257

268

287

Forskarutbildning 7

18

18

18

18

18

1

Merparten av uppgifterna avser läsår. Heltidsekvivalenter om inte annat anges

2

Inkl. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. Hel- och deltidsinskrivna barn.

3

Inkl. förskoleklass

4

Avser antal elever inkl. deltid

5

Helårsstuderande. Antalet kursdeltagare 2002 är ca 1,75 milj.

6

Helårsstudent i grundutbildning exkl. uppdragsutbildning.

7

Antal minst 10 procent aktiva per Läsår.

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 4.3 Andel kvinnor 1998-2002, lärare och elever, procent

1998

1999

2000

2001

2002

Barnomsorgspersonal 1

83

92

94

94

94

Lärare i grundskolan

73

74

74

73

73

Lärare i särskolan

75

75

76

76

80

Lärare i

gymnasieskolan

48

48

48

48

48

Lärare i

vuxenutbildning

67

61

60

60

62

Lärare i högskolan

34

35

35

36

37

Professorer

11

12

13

14

14

Studerande i Ky

49

46

47

46

46

Studerande i

vuxenutbildning

66

66

66

66

65

Studerande i

grundläggande

högskoleutbildning

58

59

59

60

61

Forskarstuderande

42

43

44

45

46

1 Inkl. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter

Tabell 4.2 Kostnader budgetår 1998-2002, Mdr SEK 1

Tabell 4.4 Antal lärare 1 

1998-2002, 1000-tal

1998

1999

2000

2001

2002

Barnomsorg 2

39,0

39,1

39,8

40,9

44,0

Förskoleklass

3,6

3,8

3,9

3,7

Grundskola

50,0

53,6

57,6

61,9

68,0

Gymnasieskola

21,2

22,0

22,4

23,9

25,5

Utlandsskola

0,10

0,13

0,14

0.18

Särskola

3,5

3,8

4,3

4,8

Specialskola

0,4

0,5

0,5

0,5

Vuxenutbildning

5,5

6,9

7,3

7,2

6,9

Folkbildning 3

6,3

6,0

6,2

6,5

KY

0,6

0,6

0,7

0,7

1,7

Universitet och

högskolor 4

32,0

34,3

36,5

38,2

41,5

Studiestöd 5

19,7

19,7

19,1

20,7

1

Kostnader exkl. studiestöd. Studiestöd särredovisas

.

2

Inkl. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. Nettokostnad exkl. avgifter.

3

Summa för folkhögskolor och studieförbund.

4

Inkl. all forskning.

5

Inkl. kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och pensionsavgifter.

1998

1999

2000

2001

2002

Barnomsorgspersonal 2

79,0

79,0

78,0

78,7

82,8

Förskoleklass

-

9,2

8,3

8,4

8,1

Grundskola

74,0

76,5

78,4

80,2

82,3

Gymnasieskola

23,1

23,5

23,7

24,2

25,3

Sär-, specialskola 3

4,0

4,0

4,3

4,7

3,7

Vuxenutbildning

9,0

10,0

9,5

8,5

8,2

Folkbildning

2,4

2,4

2,5

2,4

2,4

Universitet och

högskolor

20

22

22,7

22,7

23,3

1

Omräknat till heltidsekvivalenter

2

Inkl. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter

3

För svenska skolor i utlandet finns inte uppgifter om helårslärare.

29 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

4.2

Utgiftsutvecklingen

Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Tusentals kronor

Utfall

Anslag

Utgifts-

Förslag

Beräknat

Beräknat

2002

2003 1

prognos

anslag

anslag

anslag

2003

2004

2005

2006

Anslag inom utgiftsområde 16

25:1 Statens skolverk

349 914

309 730

312 307

305 134

301 602

306 282

25:2 Myndigheten för skolutveckling

0

75 759

73 865

94 275

96 496

98 108

25;3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg

470 932

351 901

303 703

197 894

213 030

216 926

25:4 Specialpedagogiska institutet

321 466

321 497

320 098

332 820

340 641

346 352

25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för

elever med funktionshinder

22 838

22 558

21 936

23 077

23 555

23 863

25:6 Specialskolemyndigheten

251 849

234 246

235 144

242 333

247 967

252 037

25:7 Särskilda insatser på skolområdet

255 534

266 177

260 023

278 037

286 421

295 132

25:8 Sameskolstyrelsen

30 081

31 168

30 921

32 377

33 129

33 671

25:9 Maxtaxa i barnomsorgen m.m.

3 881 472

3 900 000

3 900 000

3 660 000

3 660 000

3 660 000

25:10 Bidrag till personalförstärkningar i skola och

fritidshem

1 490 111

2 500 000

2 489 000

3 500 000

4 500 000

5 000 000

25:11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande

grundskola och gymnasieskola

115 715

117 184

121 070

128 523

131 554

134 013

25:12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet

85 025

84 676

83 183

89 321

91 127

92 242

25:13 Nationellt centrum för flexibelt lärande

90 396

101 417

99 785

98 134

100 382

102 001

25:14 Bidrag till viss verksamhet inom

vuxenutbildning

145 230

155 804

148 909

158 302

161 451

163 401

25:15 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande

verksamhet

50 000

50 000

48 750

50 000

50 000

50 000

25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna

2 774 165

1 784 378

1 642 134

1 785 529

1 901 224

0

25:17 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning

16 795

14 727

17 496

18 613

19 029

19 320

25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning

551 781

609 953

685 372

778 184

793 575

793 575

25:19 Valideringsdelegationen

Nytt anslag

0

0

15 261

15 621

15 881

25:20 Uppsala universitet: Grundutbildning

981 678

1 100 361

1 055 501

1 125 854

1 151 035

1 170 073

25:21 Uppsala universitet: Forskning och

forskarutbildning

1 057 431

1 140 323

1 111 815

1 173 983

1 200 242

1 220 093

25:22 Lunds universitet: Grundutbildning

1 280 897

1 413 832

1 385 376

1 455 330

1 483 705

1 508 245

25:23 Lunds universitet: Forskning och

forskarutbildning

1 064 538

1 158 134

1 129 181

1 192 103

1 218 768

1 238 925

25:24 Göteborgs universitet: Grundutbildning

1 254 814

1 358 922

1 324 949

1 400 065

1 431 359

1 455 032

25:25 Göteborgs universitet: Forskning och

forskarutbildning

874 584

943 455

919 869

971 124

992 846

1 009 267

25:26 Stockholms universitet: Grundutbildning

785 220

867 917

846 219

893 200

913 179

928 282

25:27 Stockholms universitet: Forskning och

forskarutbildning

887 996

961 817

937 772

989 835

1 011 976

1 028 712

25:28 Umeå universitet: Grundutbildning

862 151

1 020 870

948 478

1 010 716

1 033 320

1 050 410

25:29 Umeå universitet: Forskning och

forskarutbildning

611 478

661 151

644 622

680 473

695 694

707 200

25:30 Linköpings universitet: Grundutbildning

971 785

1 059 166

1 032 687

1 090 907

1 113 696

1 132 115

25:31 Linköpings universitet: Forskning och

forskarutbildning

420 780

459 769

448 275

473 263

483 849

491 851

30

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

Utfall

Anslag

Utgifts-

Förslag

Beräknat

Beräknat

2002

2003 1

prognos

anslag

anslag

anslag

2003

2004

2005

2006

25:32 Karolinska institutet: Grundutbildning

473 079

526 569

513 405

544 559

556 715

565 923

25:33 Karolinska institutet: Forskning och

forskarutbildning

689 735

738 943

720 469

760 725

777 741

790 604

25:34 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning

752 829

853 207

837 019

878 203

897 846

912 697

25:35 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och

forskarutbildning

581 388

633 663

617 821

652 226

666 815

677 843

25:36 Luleå tekniska högskola: Grundutbildning

483 969

551 307

540 656

560 514

571 268

580 715

25:37 Luleå tekniska högskola: Forskning och

forskarutbildning

214 819

235 646

229 755

242 572

247 998

252 099

25:38 Karlstads universitet: Grundutbildning

389 630

432 589

425 185

445 819

455 787

463 325

25:39 Karlstads universitet: Forskning och

forskarutbildning

123 673

141 387

137 852

145 703

148 962

151 426

25:40 Växjö universitet: Grundutbildning

327 119

363 994

384 644

374 856

383 236

389 575

25:41 Växjö universitet: Forskning och

forskarutbildning

124 606

137 696

134 254

141 801

144 973

147 370

25:42 Örebro universitet: Grundutbildning

480 781

506 359

509 109

521 938

530 040

538 807

25:43 Örebro universitet: Forskning och

forskarutbildning

136 160

153 420

149 584

157 984

161 518

164 189

25:44 Mitthögskolan: Grundutbildning

402 638

482 405

434 454

463 817

472 407

480 221

25:45 Mitthögskolan: Forskning och forskarutbildning

107 772

118 445

115 484

121 983

124 712

126 774

25:46 Blekinge tekniska högskola: Grundutbildning

171 863

235 718

189 137

202 750

205 502

208 901

25:47 Blekinge tekniska högskola: Forskning och

forskarutbildning

53 841

61 476

59 939

63 311

64 727

65 798

25:48 Malmö högskola: Grundutbildning

579 686

612 404

633 699

630 467

644 563

655 223

25:49 Malmö högskola: Forskning och

forskarutbildning

64 845

72 114

70 311

74 237

75 898

77 153

25:50 Högskolan i Kalmar: Grundutbildning

340 771

357 899

364 645

368 818

377 063

383 299

25:51 Högskolan i Kalmar: Forskning och

forskarutbildning

49 996

62 406

60 846

64 241

65 678

66 764

25:52 Mälardalens högskola: Grundutbildning

444 801

502 595

483 464

512 385

523 844

532 508

25:53 Mälardalens högskola: Forskning och

forskarutbildning

29 564

44 278

43 171

45 580

46 600

47 370

25:54 Danshögskolan: Grundutbildning

25 160

26 927

26 254

27 801

28 423

28 893

25:55 Dramatiska institutet: Grundutbildning

67 931

73 456

71 620

75 734

77 428

78 708

25:56 Högskolan i Borås: Grundutbildning

295 887

314 277

306 420

324 109

331 354

336 835

25:57 Högskolan Dalarna: Grundutbildning

285 576

308 221

323 843

317 586

324 690

330 060

25:58 Högskolan på Gotland: Grundutbildning

72 042

90 139

88 588

90 994

93 029

94 568

25:59 Högskolan i Gävle: Grundutbildning

296 531

322 920

314 847

332 957

338 618

344 219

25:60 Högskolan i Halmstad: Grundutbildning

238 727

250 743

247 157

258 442

264 171

268 540

25:61 Högskolan Kristianstad: Grundutbildning

242 482

280 925

274 144

288 258

294 703

299 577

25:62 Högskolan i Skövde: Grundutbildning

221 178

228 412

230 236

235 226

240 487

244 465

25:63 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla:

Grundutbildning

228 045

235 539

229 651

243 209

248 643

252 756

25:64 Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning

37 007

42 830

41 759

44 325

45 316

46 065

25:65 Konstfack: Grundutbildning

106 970

114 554

111 690

118 193

120 837

122 835

25:66 Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning

50 307

52 390

51 080

54 071

55 281

56 195

25:67 Kungl. Musikhögskolan i Stockholm:

Grundutbildning

112 837

120 061

117 059

123 652

126 418

128 508

25:68 Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

397 422

381 926

396 118

393 780

402 585

409 244

31

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

Utfall

Anslag

Utgifts-

Förslag

Beräknat

Beräknat

2002

2003 1

prognos

anslag

anslag

anslag

2003

2004

2005

2006

25:69 Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning

15 619

16 084

15 682

16 679

17 052

17 334

25:70 Södertörns högskola: Grundutbildning

204 107

244 776

223 394

247 373

252 906

257 089

25:71 Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

24 737

25 930

25 282

26 841

27 442

27 895

25:72 Enskilda utbildningsanordnare på

högskoleområdet m.m.

1 638 297

1 875 181

1 792 120

1 940 279

1 987 421

2 020 292

25:73 Särskilda utgifter inom universitet och

högskolor m.m.

485 433

554 204

576 138

484 126

422 185

429 169

25:74 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete

vid vissa högskolor

254 638

341 243

332 710

348 438

351 138

356 949

25:75 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning

1 680 929

1 730 619

1 730 619

1 780 460

1 942 902

1 975 038

25:76 Högskoleverket

171 972

187 019

188 205

185 151

189 299

192 181

25:77 Verket för högskoleservice

13 168

13 492

13 268

14 053

14 344

14 529

25:78 Centrala studiestödsnämnden m.m.

396 980

369 609

359 700

372 315

381 691

388 908

25:79 Överklagandenämnden för studiestöd

9 880

10 286

10 331

10 671

10 921

11 101

25:80 Internationella programkontoret för

utbildningsområdet

37 918

40 795

40 162

41 915

42 992

43 884

25:81 Myndigheten för Sveriges nätuniversitet

25 345

35 029

34 153

31 751

32 459

32 956

25:82 Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco

m.m.

37 146

38 402

34 000

34 666

34 666

34 666

25:83 Utvecklingsarbete inom

Utbildningsdepartementets område m.m.

17 652

18 100

11 958

15 964

13 072

13 305

Totalt för utgiftsområde 16

36 672 144

39 245 501

38 451 531

40 698 175

42 552 839

41 678 357

Anslag inom övriga utgiftsområden

Utgiftsområde 15

25:1 Studiehjälp m.m.

2 672 665

3 010 960

2 994 530

3 102 400

3 216 900

3 347 720

25:2 Studiemedel m.m.

10 252 794

10 834 219

10 041 545

11 441 185

10 759 468

11 369 551

25:3 Studiemedelsräntor m.m.

4 782 648

5 245 224

5 537 525

5 833 411

6 052 929

6 529 531

25:4 Rekryteringsbidrag

0

1 778 992

1 328 984

1 394 507

1 610 737

1 651 136

25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning

och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk

40 837

60 520

44 173

61 520

61 520

61 520

25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål

26 047

25 450

25 450

28 073

28 073

28 073

25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m.

57 605

39 959

36 488

63 759

63 759

63 759

Utgiftsområde 17

25:1 Bidrag till folkbildningen

2 522 556

2 519 631

2 456 640

2 601 172

2 651 895

2 681 860

25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom

folkbildningen

69 677

76 933

75 009

75 836

80 287

81 681

25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning

9 416

9 612

9 373

12 561

10 210

10 404

Utgiftsområde 23

25:1 Sveriges lantbruksuniversitet

1 209 038

1 227 964

1 197 115

1 289 479

1 321 195

1 342 441

Totalt för politikområde 25

58 315 427

64 074 965

62 198 363

66 602 078

68 409 812

68 846 033

1 Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

4.3

Mål

Regeringen föreslog i budgetpropositionen för 2001 (prop. 2000/01:1) som mål för utbildningspolitiken att Sverige skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rätt- visa. Detta mål har godkänts av riksdagen (bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99). Regeringen anser att detta mål skall ligga fast. 32

4.4

Politikens inriktning

Sveriges framtid ligger i kunskapssamhället Det övergripande målet för utbildningspolitiken är att Sverige skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. I kunskapssamhället växer kraven på utbildning och människan och hennes kunskap blir en allt viktigare drivkraft för långsiktig tillväxt. Ett kunskapsintensivt samhälle lägger grunden för tillväxt som ger möjlighet att öka jämlikheten och minska klasskillnaderna. Detta understryker vikten av en aktiv och framtidsinriktad utbildningspolitik. Att utbildning och forskning är stark och kan komma till nytta för alla är en förutsättning för framtidens välfärd. Den demografiska utvecklingen med allt fler äldre och färre i yrkesverksam ålder ökar betydelsen av ett livslångt lärande. De kommande stora pensionsavgångarna ställer krav på ökad effektivitet och genomströmning i utbildningssystemet. Insatser behövs på varje nivå för att säkerställa att en ökad andel av elever och studerande fullföljer sin utbildning inom avsedd tid och med fullgod kvalitet. Samtidigt måste systemet vara flexibelt och kunna ta emot individer senare i livet för att kompensera tidigare kunskapsluckor, uppdatera förlegad kunskap och utveckla ny kompetens. Regeringens utbildningspolitik verkar för att stärka såväl den enskilde som hela samhället. En hög utbildningsnivå och internationellt konkurrenskraftig forskning är en förutsättning för ekonomisk utveckling och en tryggad välfärd. Men utbildning och forskning stärker också den enskildes möjligheter till ett rikt liv och bidrar till samhällets modernisering genom social och kulturell utveckling. Utbildning spelar en viktig roll för en hållbar samhällsutveckling, såväl ekonomisk, social som miljömässig. Utbildning för hållbar utveckling på alla nivåer i utbildningssystemet är en betydelsefull del i Sveriges nationella strategi för hållbar utveckling och ingår även i flera internationella överenskommelser och åtaganden, t.ex. Baltic 21 Education. Utbildning och forskning lägger grunden för att uppnå EU:s strategiska mål att till 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bättre arbetstillfällen och en hög grad av social sammanhållning. Grunden läggs genom omfattande gemensamma insatser för utbildning på alla nivåer. Det svenska utbildningsväsendet står sig bra i internationella jämförelser, men mycket kan och måste göras såväl för att stärka Sveriges position som för att utjämna utbildningsklyftor. Hela utbildningssystemet, från förskola till forskarutbildning, skall genomsyras av nyfikenhet, upptäckarglädje och höga kunskapsideal. Barn måste ges goda förutsättningar redan från låg ålder. Tidigt stöd i form av väl utformade insatser är bättre än åtgärder i efterhand. De första viktiga stegen i det livslånga lärandet tas i förskolan. Ökad tillgänglighet och höjd kvalitet ökar möjligheten för alla barn att senare nå utbildningsmålen i skolan. I skolan skall eleverna mötas med en pedagogik utformad efter deras olika förutsättningar och behov. Undervisningen skall främja vetgirighet, kreativitet och kritiskt tänkande och ge eleverna möjlighet till både den personliga utveckling och den goda kunskapsgrund som behövs för vidare studier, arbete och deltagande i samhällslivet. De eftergymnasiala utbildningarna och vuxenutbildningen skall ge möjlighet till individuellt anpassad utbildning utifrån den enskildes, samhällslivets och arbetslivets behov. Den mycket kraftiga utbyggnaden av högskolan och den breddade rekryteringen till högre utbildning kombineras med strikta krav på en utbildning av hög kvalitet. Forskningens ökade betydelse för produktion och sysselsättning understryker vikten av att Sverige är en ledande forskningsnation. Resultaten av dagens grundforskning kan vara basen för morgondagens varor och tjänster. Svensk forskning måste hålla hög kvalitet för att attrahera både unga människor och forskare från andra länder. Reformerna som öppnar förskolan för alla barn Förskolan är det första steget i det livslånga lärandet. En väl fungerande barnomsorg av hög pedagogisk kvalitet som är tillgänglig för alla barn har stor social betydelse genom att bidra till goda uppväxtvillkor och att barn med olika social, etnisk och kulturell bakgrund kan mötas. Därför är det viktigt att alla barn erbjuds en plats 33 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 i förskolans pedagogiska verksamhet. Inget barn skall behöva avstå från att delta i förskola av ekonomiska eller andra skäl. Flera reformer har också ökat tillgängligheten till förskolan. Sedan den 1 januari i år har alla 4- och 5-åringar rätt att avgiftsfritt gå i allmän förskola minst 525 timmar om året. Barn till arbetslösa eller föräldralediga fick från och med den 1 juli 2001 respektive 1 januari 2002 rätt till förskoleverksamhet under minst tre timmar om dagen eller 15 timmar i veckan. För barnfamiljerna innebär maxtaxan sänkta kostnader för barnomsorg. Dessutom minskas marginaleffekterna för barnfamiljer som väljer att arbeta mer. Den 1 mars 2003 kom Skolverkets första uppföljning av reformerna som visar att fler barn har fått ta del av förskolans pedagogiska verksamhet utan att kvaliteten sänkts, samtidigt som barnfamiljerna har fått en bättre ekonomi. Rapporten visar att barn som tidigare stängts ute från förskolans pedagogiska verksamhet nu har tillgång till verksamheten. Antalet barn i förskolan uppgick under 2002 till 333 600 barn, en ökning med 18 6000 barn. Den största delen av de nytillkomna barnen, omkring 15 000 barn, hade en förälder som var föräldraledig. Det ökade barnantalet har inte påverkat gruppstorlekarna i förskolan. I genomsnitt fanns det 17,4 barn per grupp 2002, lika många som året innan. Inte heller personaltätheten har förändrats. Hösten 2002 var genomsnittsantalet barn per årsarbetare 5,3, samma som 2001. Barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar hade samma närvarotider som tidigare, i genomsnitt 32 timmar per vecka medan ett- och tvååringar hade en närvarotid om 28 timmar per vecka. En anledning till att införa maxtaxa var att komma till rätta med de alltför stora skillnaderna i kommunernas barnomsorgsavgifter. En effekt av maxtaxan har också blivit att avgifterna sänkts och blivit mer lika över landet. För en tvåbarnsfamilj med genomsnittliga inkomster och barnen i förskola 33 timmar i veckan uppgick skillnaden mellan kommunerna 1999 till nästan 50 000 kronor per år. Efter maxtaxereformen har skillnaden minskat till ca 10 000 kronor. I genomsnitt har samma familj fått en avgiftssänkning med 12 000 kr per år. I samband med att riksdagen beslutade om en maxtaxa i barnomsorgen avsattes genom ett statsbidrag särskilda medel, dels 3,4 miljarder kronor per år för att kompensera intäktsbortfallet, dels 500 miljoner kronor för att säkra kvaliteten i förskolan i de kommuner som valde att införa maxtaxa. Kvalitetsmedlen har inneburit att 743 förskollärare och 645 barnskötare, fritidspedagoger och övrig personal anställts under första året med maxtaxan. Därutöver har 75 miljoner använts till kompetensutveckling för personalen. Regeringen kan konstatera att utvärderingarna hittills visar att reformerna har fått avsedd verkan. Fler barn får tillträde till förskolan med bibehållen kvalitet. Förskolans kvalitet i fokus När tillgängligheten till förskolan ökat prioriterar regeringen arbetet med förskolans kvalitet. Många åtgärder kommer att bli aktuella. Det handlar om att minska skillnaderna mellan barngruppernas storlek över landet, att öka personaltätheten, att stärka personalen, att göra förskolan mer jämställd, att utveckla strategier för att möta segregationen samt att utveckla system för att följa upp och förstärka kvaliteten. Förskolan är en kommunal angelägenhet som organiseras och beslutas på lokal nivå. Samtidigt är det avgörande att verksamheten inte kännetecknas av stora kvalitetsskillnader mellan olika kommuner. Därför kommer regeringen att ge Skolverket i uppdrag att utfärda allmänna råd för förskolans kvalitet. De allmänna råden skall ses som en del av ett beslutsunderlag för beslutsfattare på lokal nivå i syfte att minska skillnaderna över landet. Riktad satsning på 6 000 fler förskollärare, barnskötare eller annan personal Forskning visar att personaltäthet och barngruppernas storlek är viktiga kvalitetsfaktorer, särskilt för de yngre barnen och barn i behov av särskilt stöd. Regeringen kommer att fortsätta att prioritera förskolan. En viktig satsning blir att införa ett riktat statligt bidrag till kommunerna för att anställa 6 000 nya förskollärare, barnskötare eller annan personal i förskolan. Satsningen på kraftigt förstärkta personalresurser till förskolan skall ske successivt under mandatperioden och i den takt som ekonomin tillåter. 34 Språk och kommunikation i förskolan Mångfald och olikhet är en tillgång. Det är en rättvisefråga i ett mångkulturellt samhälle att alla barn skall få stöd att utvecklas och ta tillvara sina resurser. Barn skall aldrig behöva välja mellan sina kulturer. Modersmålsstödet är mycket viktigt, särskilt för de yngsta barnens språk- och identitetsutveckling. Det räcker inte att barnen får tala sitt modersmål i hemmet, även förskolan måste bidra till att modersmålet utvecklas för att barnen skall kunna bli aktivt tvåspråkiga. Den mångkulturella förskolan är ett led i kampen mot segregationen och för ett mera jämlikt samhälle. Därför behöver modersmålsstödet stärkas i förskolan. Regeringen har tidigare beslutat om pengar för det första året av ett treårigt projekt lett av Reggio Emiliainstitutet om språk och kommunikation i den mångkulturella förskolan. Satsningar på förskolans personal Grunden för den svenska förskolan är lärandet baserad på lek under ledning av en välutbildad personal. De som arbetar med det första steget i det livslånga lärandet skall ha både utbildning och status. Det är därför viktigt att all personal får ta del av en anpassad, kontinuerlig kompetenshöjning för att kunna möta de nya krav som ställs på förskolan. De kommuner som valt att införa maxtaxa får ta del av 500 miljoner kronor för att säkra förskolans kvalitet. Dessa medel har även använts för kompetensutveckling av förskolans personal. Stora ambitioner för förskolan i form av omfattande reformer gör att behovet av personal ökar. Det är därför avgörande för förskolans kvalitet att fler förskollärare och barnskötare rekryteras till förskolan. Universitet och högskolor med lärarutbildning måste därför vidta nödvändiga åtgärder för att möta behovet av lärare med inriktning mot tidigare år och förskola. Förskollärarna utgör tillsammans med barnskötarna förskolans arbetslag och har tillsammans en helhetssyn på barnets behov och utveckling. Förutom behov av förskollärare finns det behov av utbildning för barnskötare. Därför pågår för närvarande ett arbete inom Utbildningsdepartementet för att kartlägga hur detta behov ska kunna tillgodoses. Resultatet av kart- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 läggningen och eventuella åtgärder kommer att presenteras under 2003. Tydligare system för förskolans kvalitet I regeringens skrivelse Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skrivelse 2001/02:188) aviserades en förstärkning av kvalitetsarbetet i hela utbildningssystemet från förskolan och uppåt. Regeringen kommer att ställa krav på att anpassade kvalitetsredovisningar skall införas för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Ett sådant arbete pågår redan på flera förskolor. Av- sikten är att förstärka det kontinuerliga kvalitetsarbetet och förbättra underlaget för dialog mellan såväl föräldrar och personal som mellan verksamhet och kommun. En jämställd förskola Alla barn skall få utvecklas som individer utifrån sina egna intressen. Forskningen visar att barn tidigt bemöts utifrån sitt kön och därmed blir medvetna och påverkade av könsroller. Förskolans uppdrag är att tidigt motverka traditionella könsmönster och könsroller. Det är därför nödvändigt att alla förskolor har en verksamhet som är trygg, rolig, utvecklande och lärorik för alla barn oavsett kön och bakgrund. Med tanke på betydelsen av förebilder är det viktigt att fler män blir förskollärare. För närvarande är 90 procent av förskollärarna kvinnor. Alltför få långsiktiga insatser har hittills gjorts för ökad jämställdhet i förskolan och detta arbete behöver intensifieras. Regeringen har därför beslutat att tillsätta en jämställdhetsdelegation för förskolan Delegationen skall lyfta fram, förstärka och utveckla förskolans pedagogiska arbete med jämställdhet. Inom ramen för detta arbete ska också behovet att rekrytera fler män till förskolan uppmärksammas. Delegationen kommer att arbeta från december 2003 fram till och med juni 2006. Familjedaghemmen en del av förskoleverksamheten Familjedaghemmen är en viktig del av förskoleverksamheten. Därför är det viktigt att barns och 35 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 föräldrars valmöjlighet även framöver värnas. Det finns barn som av olika skäl inte vill eller kan vara på förskolan. Det kan bero på avstånd till närmaste förskola eller på att barnen har behov av en mindre grupp. Ett annat exempel är den omsorg på kvällar, nätter och helger som många föräldrar är beroende av och som bedrivs i familjedaghem idag. 17 procent av barnen som har nattomsorg har det i familjedaghem. Även barn i familjedaghem skall få del av den allmänna förskolan, om föräldrarna så önskar. Skolverket har fått i uppdrag att se över hur kommunerna organiserar allmän förskola samt även följa utvecklingen av familjedaghem. Kunskap och trygghet skall prägla skolan Den svenska skolan skall vara en trygg kunskapsskola för alla, där elevernas utveckling mot kunskaps- och demokratimålen står i centrum. Undervisningen skall stimulera kreativitet och nyfikenhet och ge det stöd som behövs för att alla skall nå målen. För att möta alla elevers olikhet måste skolans arbetssätt anpassas till varje elev och resurser fördelas efter behov. Skolan skall innebära en utmaning för alla och erbjuda individuellt anpassad undervisning inom ramen för den gemensamma skolan, där människor från olika bakgrund kan mötas och lära av varandra. Läroplanernas två grundläggande uppdrag, kunskapsuppdraget och demokratiuppdraget, är starkt beroende av varandra. Trygghet, respekt och arbetsro är nödvändiga för att kunna tillägna sig kunskaper, och kunskap är det bästa vapnet mot odemokratiska värderingar. En viktig förutsättning för kunskap är att alla kan känna sig trygga i skolan. I skolan skall det råda studiero som är grundad i tydliga gemensamt förankrade värderingar och regler. Både lärare och elever skall mötas med respekt och ha inflytande över hur målen skall nås. Skolan skall aktivt motverka alla former av trakasserier och kränkande behandling. I december 2002 överlämnade Skollagskommittén sitt betänkande med förslag till en ny skollag med gemensamma bestämmelser för all utbildning från förskola till vuxenutbildning oberoende av om huvudmannen är kommunal eller fristående. Kommitténs förslag innebär att den maktfördelning mellan rektor, kommun och stat som finns idag behålls, men att ansvarsfördelningen förtydligas, bl.a. för att öka elevers och föräldrars rättssäkerhet. Andra förslag handlar om inflytandet för elever och om god arbetsmiljö och trygghet i skolan. Regeringen avser att återkomma till riksdagen med anledning av skollagskommitténs förslag under riksdagsåret 2004/05. Genomförandet de nya skollagsbestämmelserna bör i relevanta delar samordnas med införandet av den nya gymnasieskolan som planeras till den 1 juli 2007. Viktiga principiella förslag som rör förskolan kommer att presenteras i en särskild förskoleproposition. Regeringen överväger också att lägga förslag till riksdagen i ett antal brådskande frågor redan våren 2004. Det kan bl.a. gälla förslagen i betänkandet Visstidsutbildning vid statliga resurscenter och vissa frågor som aktualiserats i regeringens utvecklingsplan för skolan. Skärpt fokus på skolans kvalitet Att utveckla skolan så att alla elever får goda kunskaper är skolans absolut största utmaning och en av de viktigaste åtgärderna för att öka rättvisan och jämlikheten och minska social och etnisk segregation. Svenska elever hävdar sig väl i internationella resultatstudier, men jämfört med regeringens höga ambitioner finns det brister i resultat och ökande skillnader i resultat mellan olika skolor och bostadsområden. Trots att det de senaste två åren kunnat märkas en vändning av en tidigare negativ trend, lämnar fortfarande allt för många elever grundskolan utan godkänt i ett eller flera av de ämnen som ger dem behörighet till gymnasieskolan. Detta är oacceptabelt. Regeringen genomför under mandatperioden en omfattande satsning på höjd kvalitet i skolan. Detta sker genom ett statligt bidrag till personalförstärkningar som är strategiska för att fler elever skall nå målen, ett ökat fokus på elevernas inlärning i förhållande till målen och tydligare information och kvalitetsarbete i alla skolformer och på alla nivåer. Sedan läsåret 2001/02 ökas de statliga anslagen direkt till skolan successivt under en period av fem år så att 15 000 lärare och andra specialister kan anställas. Detta innebär att den negativa utvecklingen med besparingar i skolan bryts och elevernas möjligheter att få stöd att nå utbildningsmålen ökar. För läsåret 2003/04 avsätts 3 miljarder kronor och avsikten är att stödet stegvis skall höjas med 1 miljard kronor per år tills en 36 nivåhöjning om 5 miljarder kronor per år har uppnåtts. Det statliga stödet har tillsammans med kommunernas egna satsningar bidragit till att personaltätheten nu åter ökar i skolan. Under satsningens första år rekryterades personal motsvarande drygt 2 800 heltidstjänster. Fritidshemmen spelar en betydelsefull roll för barnens utveckling och trygghet, och deras pedagogiska verksamhet utgör ett viktigt komplement till skolan. Fritidshemmen har under senare år varit en av de verksamheter där personaltätheten minskat kraftigast. Regeringen vill betona fritidshemmens viktiga roll och vill framhålla att statsbidraget för personalförstärkningar även är till för att öka personaltätheten inom fritidshemmen. Resurser är en viktig förutsättning för att nå målen, men de måste kombineras med ett systematiskt kvalitetsarbete i alla skolor och hos alla skolhuvudmän för att garantera att resurserna också används på bästa sätt. I ett decentraliserat och målstyrt system krävs det tydliga mål som följs upp genom systematisk utvärdering för att garantera en nationellt likvärdig skola av hög kvalitet. För elevernas skull måste alla skolor vara bra skolor. Ingen skall behöva välja bort den förskola eller skola som ligger närmast hemmet för att den är dålig. Under denna mandatperiod tar regeringen ytterligare steg för att se till att alla barn och ungdomar får tillgång till en likvärdig utbildning genom en rad insatser som alla sätter fokus på skolans kvalitetsarbete. Under våren 2003 presenterades regeringens kvalitetsprogram för skolan Alla skolor ska vara bra skolor. Kvalitetsprogrammet innehåller en rad insatser för förstärkt kvalitetsarbete på alla nivåer, från uppföljningen av varje elevs utveckling, av varje skola och varje kommun ända upp till den statliga nivån. Varje elev, varje skola och varje kommuns resultat skall följas upp kontinuerligt. På såväl lokal som central nivå behövs en god, samlad bild av hur målen nås och vilka insatser som krävs för att undanröja eventuella brister. Kunskaperna om ett individanpassat arbetssätt behöver öka. Det är viktigt både för de elever som behöver mer stöd för att nå målen och de elever som kan gå snabbare fram. I budgeten för 2003 avsattes medel till två universitet för att utveckla pedagogiken för högpresterande elever. Regeringen har vidare givit Skolverket i uppdrag att ge ett antal grundskolor PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 resurser för att utveckla och dokumentera formerna för individuell planering och dokumentation. Avsikten är bl.a. att få fram lärande exempel. Elevers och föräldrars rätt till tidig och tydlig information om hur det går i skolan har fr.o.m. läsåret 2003/04 stärkts genom att grundskolan givits ett tydligare ansvar för att under hela skoltiden informera eleven och föräldrarna om elevens studieutveckling. Informationen som ges vid utvecklingssamtalen bör grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen i läroplanen och kursplanerna för år 5 och år 9. Den skall också tydliggöra vilka insatser som behövs för att nå målen. Regeringen anser att utvecklingssamtalen i grundskolan regelmässigt bör leda fram till en framåtsyftande individuell utvecklingsplan. Syftet med planen bör vara att stödja elevens kunskapsutveckling, inte att i betygsliknande form bedöma den. Planen skall klargöra skolans åtagande för att ge eleverna det stöd de behöver för att nå målen och på ett framåtsyftande sätt visa vad som behöver göras för att eleven skall nå målen. Den kan t.ex. innehålla överenskommelser som lärare, elev och föräldrar har gjort för de insatser som behövs. När dessa överenskommelser dokumenteras blir resultat, rättigheter och skyldigheter tydligare för alla parter. För de elever som i år 9 inte uppnått målen i ett eller flera ämnen skall skolan fr.o.m. läsåret 2003/04 regelmässigt utfärda ett skriftligt omdöme som styrker arbetsinsats och uppnådda kunskaper. Där kan också framgå vilka stödåtgärder som vidtagits. Det är inte bara elevernas utveckling som behöver följas upp. Även på skol- och kommunnivå behöver det strukturerade kvalitetsarbetet stärkas. Alla skolor och alla kommuner skall årligen redovisa skolans resultat i en samlad kvalitetsredovisning. Kvalitetsredovisningen behöver ges högre status och på ett mer lättillgängligt och jämförbart sätt visa hur skolan lyckas med att nå de nationella målen och vilka åtgärder som behöver vidtas i de fall målen inte uppnåtts. Skolverket har därför fått i uppdrag att föreslå kvalitetsindikatorer som speglar skolans uppdrag i vid bemärkelse, samt en enhetlig struktur för hur de ska redovisas i kvalitetsredovisningen. En utvecklad kvalitetsredovisning gör skolans resultat tydliga för elever, föräldrar och andra intresserade och kan utgöra ett konkret underlag för 37 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skolans fortsatta utvecklingsarbete. Regeringen avser också föreslå att förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen skall omfattas av kravet på kvalitetsredovisning. Målet är att ett systematiskt kvalitetsarbete med en mer öppen och enhetlig kvalitetsredovisning i enlighet med det som här beskrivits skall omfatta alla skolor och alla kommuner från höstterminen 2004. Även staten måste ta ett tydligare ansvar för att följa upp och granska att de nationella målen nås och skaffa en samlad bild av utbildningens kvalitet. Genom den myndighetsombildning som genomförts på skolområdet har regeringen särskiljt statens granskningsansvar från dess insatser för skolutveckling. Skolverkets uppgifter har sedan den 1 mars 2003 renodlats till uppföljning och utvärdering, samt utbildningsinspektion genom granskning och tillsyn. Regeringens mål är att utbildningsinspektionen skall fördubblas så att varje kommun och i princip alla skolor ska omfattas av inspektion minst vart sjätte år. Regeringen menar att tillsynsuppgiften och uppbyggnaden av utbildningsinspektionen särskilt måste prioriteras under den kommande perioden. För att ytterligare förstärka myndighetens tillsyn och utbildningsinspektion utökas dessutom Skolverkets anslag med 5 miljoner kronor från 2004. Den 1 mars 2003 bildades också den nya Myndigheten för skolutveckling. Den har till uppgift att bistå kommuner, skolor och förskolor i deras utvecklingsarbete och verka inspirerande och pådrivande. Myndigheten skall arbeta med kunskapsuppbyggnad och erfarenhetsutbyte, bl.a. genom att visa på framgångsfaktorer och lärande exempel. Myndigheten har även det nationella ansvaret för den fortsatta utvecklingen av användningen av IT inom skolan. Regeringens kvalitetsprogram bildar tillsammans med personalförstärkningarna och så småningom en ny skollag tre viktiga byggstenar i arbetet för högre kvalitet i utbildningen. En gymnasieskola för framtidens behov Gymnasieskolan måste, liksom utbildning på andra nivåer i systemet, utvecklas i takt med förändringarna på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt. I ett allt större antal branscher ställs numera krav på eftergymnasial utbildning, men samtidigt finns det också, och kommer att fort- sätta att finnas, stora behov av arbetskraft med yrkesutbildning på gymnasial nivå. Förändrade kompetenskrav inom olika branscher leder till behov av anpassningar av gymnasieskolans program med yrkesämnen. Inte minst den tekniska utvecklingen i arbetslivet ställer krav på nya kunskaper och färdigheter. Flera insatser behövs för att förbättra förutsättningarna för alla elever att nå målen och få slutbetyg från gymnasieskolan. Fullföljd gymnasieutbildning är en förutsättning för en smidig övergång till både högre studier och arbetsmarknad. Fler behöver uppnå kraven för grundläggande behörighet för studier i högskolan. Åtgärderna i regeringens kvalitetsprogram syftar för gymnasieskolans del till att främja detta. Gymnasiekommittén 2000 presenterade sitt betänkande i början av 2003. Kommitténs förslag syftar till att möta de förändrade krav som arbetsmarknaden ställer, samtidigt som man vill uppnå en minskad social snedrekrytering, en breddad rekrytering till högskolan och en struktur som bryter den sneda könsfördelningen i val av studieväg. Remissomgången är nu avslutad. Regeringen avser att återkomma med en proposition under våren 2004. En överväldigande majoritet av remissinstanserna betonar vikten av en lång implementerings- och genomförandeperiod från riksdagsbeslut till ikraftträdande. Regeringen bedömer därför att gymnasieskolans förändrade struktur bör träda i kraft först höstterminen 2007. Regeringen anser att utvecklingen av gymnasieskolans individuella program är otillfredsställande. Läsåret 2002/03 var det ca 16 procent av eleverna i gymnasieskolans år 1 som gick på det individuella programmet. Programmens kvalitet varierar mycket från kommun till kommun och eleverna ges inte tillräckliga möjligheter att ställa krav på utbildningens innehåll och omfattning. Det finns därför, utöver utökade kvalitets- och stödinsatser i grundskolan, behov av systemförändringar i gymnasieskolan. En sådan förändring är en starkare koppling mellan det individuella programmet och de nationella programmen. I juni 2002 tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppdraget att föreslå möjliga lösningar för att öka möjligheterna för samtliga elever som går på ett individuellt program att följa undervisningen på ett programinriktat individuellt program (PRIV). Arbetsgruppens förslag syftar till att höja kvaliteten på utbildningen och förbättra elevernas möjligheter att fullfölja 38 sin utbildning och till framtida anställning. Förslagen kommer att beredas tillsammans med Gymnasiekommitténs förslag om en framtida studievägsstruktur. Den yrkesinriktade gymnasieutbildningen måste utvecklas i takt med förändringarna på arbetsmarknaden. Det finns stora behov av samverkan mellan staten, kommunerna och arbetsmarknadsföreträdare inom såväl privat som offentlig sektor, när det gäller utveckling av yrkesutbildningen. Arbetsformerna i gymnasieskolan bör utvecklas så att möjligheterna med lärande i arbetslivet utnyttjas mer effektivt och så att den kompetens som finns i arbetslivet kommer skolan till nytta genom olika typer av utbyten. Frågorna om samverkan mellan skola och arbetsliv kommer att belysas ytterligare i den yrkesutbildningsdelegation som regeringen avser tillsätta under hösten 2003. Genom samverkan mellan kommunala utbildningsanordnare och det lokala näringslivet kan viss gymnasieutbildning erbjudas på entreprenad. Utbildning på entreprenad kan öka flexibiliteten i utbildningssystemet och bidra till utbudet av en högkvalitativ utbildning. Regeringen avser att tillsätta en utredning om utbildning på entreprenad under 2004. Utredningen kommer att få i uppgift att utreda ökade möjligheter till samarbete mellan skolhuvudmän och med näringslivet genom mer flexibla organisationsformer. Utbildning avgörande för integration En utbildning som inte tillvaratar allas möjligheter är slöseri med såväl mänskliga som ekonomiska resurser, ett slöseri som Sverige inte har råd med. Ett av regeringens mest framskjutna mål för mandatperioden är därför insatser för att bryta utanförskap och segregation. För att uppfylla målet om en nationellt likvärdig skola av hög kvalitet krävs särskilda insatser för att förbättra förskole- och skolsituationen för barn och ungdomar i segregerade områden. I dessa områden finns en överrepresentation av elever som har svårigheter att nå målen för utbildningen. Sedan 1999 har regeringen genom Storstadspolitiken satsat stora resurser på att motverka segregationen i storstadsregionerna. Ett av resultaten av Storstadspolitiken är att flera skolor i de stadsdelar som tecknat lokala utvecklingsavtal PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har utvecklat nya metoder för att engagera och hjälpa eleverna till bra prestationer. Antalet barn som inte klarar godkänt i basämnena minskar kraftigt i dessa skolor. Många barn som tidigare stått utanför den ordinarie barnomsorgen har fått plats i förskolor med särskild inriktning på språkutveckling. Därmed har dessa barn fått mer likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Er- farenheterna från Storstadspolitiken med bl.a. språkförskolor, läsprogram och läxhjälp är viktiga och skall tas tillvara och införlivas i det ordinarie arbetet. Regeringen har givit Myndigheten för skolutveckling som dess första och viktigaste uppdrag att genomföra en rad insatser för att främja utvecklingen i förskolor och skolor i socialt och etniskt segregerade stadsdelar, med det tydliga syftet att en större andel av eleverna i dessa stadsdelar skall nå målen för utbildningen. I detta sammanhang skall förskolans, förskoleklassens samt fritidshemmens roll särskilt beaktas. Särskilt fokus skall sättas på undervisning i svenska. Skolors arbete med språk- och läsutveckling skall stimuleras, liksom användningen av skönlitteratur och skolbibliotek. Goda och lärande exempel skall kartläggas, samlas in och spridas och tidigare erfarenheter av framgångsfaktorer skall tillvaratas. Regeringen vill uppmuntra alla grundskolor att arbeta med läsprogram, med tydliga mål som eleverna skall ha uppnått för varje årskurs. De elever som kommer till Sverige sent under sin skoltid behöver ges särskild uppmärksamhet. Dessa elever hör till dem som har svårast att nå målen. De kan ha goda ämneskunskaper, men den vidare inlärningen hämmas av dåliga språkkunskaper. Regeringen har beslutat inrätta en fyraårig försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i år 7-9 i grundskolan, som gör det möjligt att ge en del av ämnesundervisningen på modersmålet i syfte att öka invandrarelevernas förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen. Lärarutbildningen för lärare i svenska som andraspråk har förstärkts genom en särskild satsning för att vidareutbilda 510 lärare i svenska som andraspråk. Det är lika angeläget att de som kommer till Sverige i vuxen ålder ges möjlighet att lära sig svenska för att kunna ta del av både samhälls- och arbetsliv. Utbildningen i svenska för invandrare (Sfi) måste i högre grad utgå från individens bakgrund, önskemål och behov. Ett 39 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 första steg i att förändra svenskutbildningen togs 2003 i och med införandet av de nya kursplanerna för Sfi. En god språkutbildning kräver välutbildade kompetenta lärare. Skolverket fick därför 2002 medel för kompetensutveckling av Sfi-lärare. Regeringen kommer att ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att för år 2004 och 2005 genomföra en riktad kompetensutveckling för Sfi-lärare. Regeringen kommer att ställa 5 miljoner kronor till förfogande för denna satsning. Regeringen anser också att den utbildning, arbetslivserfarenhet och kompetens som den enskilde har, oavsett var individen har tillägnat sig den, bättre skall tillvaratas. Alla vuxna, inte minst invandrare, skall få möjlighet att snabbt få utbildning, faktiska kunskaper, yrkeskompetens och erfarenheter validerade och dokumenterade på ett likvärdigt och kvalitetssäkert sätt. Det är viktigt att samverkan mellan olika myndigheter och olika regioner kommer till stånd. En tidig kontakt med arbetslivet främjar integration. Därför är det angeläget att öka inslagen av arbetspraktik och arbete och att genomföra särskilda insatser för invandrare som saknar relevant yrkesutbildning. Att öka mångfalden i högskolan är nödvändigt av kvalitetsskäl, för rättvisans skull och för att få människor med olika bakgrund i viktiga yrken i samhället. Utbildningen i en globaliserad värld måste erbjuda vida perspektiv och blir bättre om studentgruppen har en varierad bakgrund. Människor med olika bakgrund måste känna att de har lika goda möjligheter att ta del av en högskoleutbildning. För att viktiga samhällsfunktioner som exempelvis rättsväsende, skola och sociala myndigheter skall ha hela befolkningens förtroende behövs personal av mer skiftande ursprung än idag. Med lagen om likabehandling av studenter i högskolan och initiativen i propositionen Den öppna högskolan har en ny grund lagts för att mer intensivt arbeta för en ökad mångfald och integration i högskolan. Bland invandrade till Sverige har en hög andel en högskoleutbildning, men enbart 40 procent av dessa har ett arbete som motsvarar deras kompetens. Anpassade kompletteringsutbildningar har visat sig vara ett effektivt sätt att stödja invandrare att få ett arbete på rätt nivå. Det är angeläget att invandrare med utbildning inom reglerade yrken, bl.a. i vården och skolan, där samhällsbehoven är stora får bättre möjligheter till det stöd och den komplettering av språk- och yrkeskunskaper som krävs för att de skall kunna ta sådana arbeten. Regeringen har därför uppdragit till Högskoleverket och Socialstyrelsen att se över bestämmelser och system för bedömning och godkännande av sådana utländska utbildningar. Ett arbete pågår inom Regeringskansliet i syfte att öka andelen utrikes födda med ett kvalificerat arbete. Mot bakgrund av skolans och lärarnas stora betydelse för integrationsarbetet kommer skolans roll som arbetsgivare att uppmärksammas särskilt, t.ex. har rektor en viktig roll vid anställning och introduktion av lärare med utländsk bakgrund. All utbildning skall präglas av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter All utbildning skall genomsyras av principen om människors lika värde. Alla som arbetar i skolan har ett tydligt ansvar att aktivt förebygga och motverka alla former av kränkande behandling och att främja jämställdhet mellan könen. Elevers och studenters rättigheter får inte inskränkas med hänvisning till kultur, tradition, etnisk tillhörighet, religion, sexuell läggning, funktionshinder eller på grund av kön. Traditionella könsmönster hindrar människor att nå sin fulla utvecklingspotential och göra fria utbildnings- och yrkesval. Därför är det viktigt att såväl innehållet som pedagogiken i utbildningen präglas av ett tydligt jämställdhetsperspektiv. På alla nivåer i utbildningssystemet måste jämställdhetsarbetet intensifieras och effektiviseras för att bryta ojämställda maktstrukturer och motverka traditionella könsmönster. På regeringens uppdrag utbildas pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap. Syftet med utbildningen är att bredda och fördjupa kompetensen och höja kvaliteten i förskolans och skolans verksamhet när det gäller jämställdhet. Regeringens ambition är att det 2004 skall finnas minst en resursperson i varje kommun. Skolans personal behöver bättre kunskap och kompetens för att förbättra utsatta barns och ungas livsvillkor. Myndigheten för skolutveckling har på uppdrag av regeringen tagit fram ett referensmaterial om situationen för flickor och pojkar i miljöer starkt präglade av patriarkala värderingar. Stödmaterialet, Starkare än du tror - 40 Hur skolor stöttar flickor och möter familjer, kommer att delas ut till samtliga grund- och gymnasieskolor under hösten 2003. I högskolan har flertalet utbildningar fortfarande en ojämn könsfördelning, även om de insatser som gjorts för att intressera kvinnor att läsa teknikämnen har lett till en jämnare könsfördelning på teknikområdet. Inom vård- och lärarutbildningarna har förändringarna däremot inte varit lika stora och studenterna på dessa utbildningar utgörs till övervägande del av kvinnor. För att lyckas bryta könsuppdelningen på arbetsmarkanden krävs ett mer målmedvetet arbete för att motverka den sneda könsfördelningen på högskolans utbildningar. Totalt sett är andelen kvinnor hög inom grundläggande högskoleutbildning (61 procent). Att rekrytera fler män till högskolan var ett av skälen till att regeringen i december 2002 inrättade en yrkeshögskoleexamen om 80 poäng. Men trots att fler kvinnor än män tar ut grundexamen och lika många kvinnor som män påbörjar en forskarutbildning är det fortfarande en majoritet män som disputerar. Andelen kvinnor bland professorerna har ökat men är trots detta endast 14 procent. Det är av stor vikt att universitet och högskolor gör riktade insatser för att uppnå jämn könsfördelning inom samtliga personalkategorier. Regeringen har vidtagit åtgärder för att motverka sned könsfördelning bland rektorer vid universitet och högskolor och avser att noga följa arbetet med att uppnå förändring på detta område. Regeringen har under flera år och genom en lång rad insatser betonat vikten av ett aktivt arbete med demokratiska värderingar, inflytande och en skolmiljö fri från diskriminering och trakasserier. Under förra mandatperioden skedde ett omfattande arbete med fokus på skolans värdegrundsuppdrag som har satt igång en viktig diskussion och lett till ett konkret förändringsarbete i många kommuner och skolor kring frågor om värderingar, respekt och insatser mot kränkande behandling. Samtidigt visar flera undersökningar på brister i skyddet mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan. Alltför många elever i grund- och gymnasieskolan anger att de blivit utsatta för könsord och homofobiskt språkbruk. Regeringen ser mycket allvarligt på detta. Det bryter mot skolans uppdrag och handlar om maktmissbruk som måste åtgärdas. Inga former av kränkande behandling får accepteras. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Skolverket redovisade i december 2002 ett regeringsuppdrag att kartlägga förekomsten av olika former av kränkande behandling. Av analysen framgår att ett aktivt arbete mot kränkande behandling ger resultat. På skolor med relativt sett fler vuxna är kränkningarna färre och eleverna upplever större trygghet. Regeringens särskilda satsning på personalförstärkningar genom ett riktat statsbidrag är därför en åtgärd som bör bidra till att öka tryggheten i skolan. Myndigheten för skolutveckling har fått ett särskilt uppdrag att redovisa sina insatser för att stödja kommuners och skolors arbete mot kränkande behandling och med normer och demokratifostran. På regeringens uppdrag tar myndigheten också fram vilka handlingsprogram som är utvärderade och verkningsfulla. I uppdraget ingår dessutom att myndigheten skall utarbeta referensmaterial och allmänna råd som stöd för skolornas arbete. Myndigheten skall även redovisa hur erfarenheterna från antimobbningskampanjen Tillsammans tagits tillvara. I arbetslivet tillämpas diskrimineringslagstiftningen och för studenter vid universitet och högskola gäller lagen om likabehandling av studenter i högskolan. För det övriga skolväsendet har det hittills inte funnits något motsvarande skydd i lag. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare för att ta fram ett förslag till lagstiftning om förbud mot diskriminering som skall gälla för förskolan och skolväsendet. Skyddet skall gälla diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning samt funktionshinder. Regeringen avser också att noga följa det arbete som sker på universitet och högskolor i syfte att uppfylla målsättningarna med lagen om likabehandling av studenter i högskolan. En betydelsefull faktor för såväl inlärning som trygghet och trivsel är barns, elevers och föräldrars möjlighet till delaktighet och inflytande i förskolan och skolan. Undersökningar visar att skolor med hög grad av elev- och föräldrainflytande både når bättre skolresultat och har lägre grad av trakasserier och mobbning. Regeringen anser det därför angeläget att finna vägar att ytterligare stärka elevrespektive föräldrainflytandet i förskola, skola och vuxenutbildning. En arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementet skall i samband med att förslaget till ny skollag bereds lämna förslag på en tydligare reglering av elevers och föräldrars rätt till in- 41 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 flytande, samt förskolans, skolans och vuxenutbildningens skyldighet att ge möjligheter att öka det reella inflytandet. Arbetsgruppen skall också lämna förslag till hur och i vilken form försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet respektive föräldramajoritet kan permanentas. Skolan är elevernas arbetsplats. Genom att elever från grundskolans år 1 omfattas av arbetsmiljölagen har de lagstadgad rätt till en god arbetsmiljö fri från kränkningar. Dock omfattas inte barn i förskolan och fritidshemmen och undersökningar har visat på brister i skolans arbetsmiljöarbete. Regeringen ämnar under hösten 2003 fatta beslut om direktiv för en utredning om frågor inom arbetsmiljölagstiftningen, där en översyn av lagen ur ett barn- och elevperspektiv kommer att ingå. Parallellt med detta har Skolverket regeringens uppdrag att meddela föreskrifter för elevskyddsombudens medverkan i arbetsmiljöarbetet. Kunskapen om sambandet mellan hälsa, lärande och trygghet behöver öka. För detta ändamål arbetar Myndigheten för skolutveckling regionalt med kompetensutveckling av skolpersonal. Skolan skall stimulera fysisk aktivitet Att vissa barn rör sig för litet och ökar i vikt är ett folkhälsoproblem som måste bemötas genom insatser från hela samhället. Skolan har dock en central roll genom att det är en plats där alla barn samlas och tillbringar en stor del av sin tid. Därför bör fysisk aktivitet och rörelse finnas med som en naturlig del i skolans vardag. Idrottsämnet och idrottslärarnas kompetens är en given utgångspunkt i detta arbete. Det behövs emellertid också ett ämnesövergripande arbete och en samverkan med idrottsrörelsen och det omgivande samhället och föreningslivet. Det är regeringens mening att alla elever bör ges möjlighet till någon form av fysisk aktivitet under minst 30 minuter varje skoldag. Regeringen har under 2003 genomfört flera samordnade insatser för att öka elevernas möjlighet till idrott, lek och rörelse. Genom en ändring av läroplanerna för grund- och gymnasieskolan har skolan givits ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet inom ramen för den samlade skoldagen. För att erbjuda skolorna stöd och sprida goda erfaren- heter har ett nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet och andra hälsofrämjande åtgärder inrättats och kommer under hösten 2003 att påbörja sitt arbete. Genom regeringens handslag för idrott med idrottsrörelsen tillförs idrottsrörelsen sammanlagt en miljard kronor under förutsättning att de bl.a. ökar samarbetet med skolorna. Likvärdig kvalitet i fristående och kommunala skolor Det är positivt med valfrihet och mångfald på skolans område, både bland de kommunala och fristående skolorna. Det är viktigt att det råder lika och rättvisa villkor mellan skolor, oavsett huvudman. Riksdagen har infört krav på behöriga lärare även i de fristående skolorna och att även fristående skolor skall vara öppna för alla elever, oavsett bakgrund, kultur eller övertygelse. Från kalenderåret 2003 får fristående skolor inte heller längre ta ut avgifter av eleverna. Det är därtill regeringens åsikt att konsekvenserna av en etablering av fristående skolor behöver prövas tydligare. För elevernas skull måste krav ställas på både på villkoren för och undervisningen i fristående skolor. Elevernas rätt till en saklig och allsidig utbildning innebär att undervisningen i de fristående skolorna måste följa läroplanens värdegrund. De fristående skolorna är tillsammans med de offentligt drivna skolorna en del av den gemensamma skolan. De har gemensamma grundläggande regler. De finansieras gemensamt. De har en gemensam värdegrund och gemensamma kunskapsmål. Därför är det enligt regeringen naturligt att de fristående skolorna ingår i den gemensamma utvärderingen av kvaliteten, nationellt och lokalt. En fristående skola, oavsett profil eller inriktning, skall vara öppen för skilda uppfattningar, hävda de grundläggande värden som anges i skollagen och läroplanerna samt klart ta avstånd från det som strider mot dessa värden. Regeringen menar att Skolverket måste vara uppmärksamt och skarpt i sin tillsyn, när det gäller undervisningens kvalitet samt de värden som förmedlas och företräds. Skolverket har fått i uppdrag av regeringen att skapa nya och skarpa rutiner och metoder för inspektion av fristående skolor. Skolverket skall 42 vidare utveckla sina metoder såväl vid godkännande som vid uppföljningsbesök vid nya skolor. Skolverket skall därutöver genomföra en särskild inspektion av fristående skolor med konfessionell inriktning eller motsvarande. För att ytterligare förstärka Skolverkets inspektion och tillsyn föreslår regeringen en utökning av Skolverkets anslag med 5 miljoner kronor från 2004. Fortsatt satsning på vuxnas lärande Det livslånga lärandet skall vara en reell möjlighet för alla. Att få stöd för ett livslångt och livsvitt lärande är ett av välfärdssamhällets stora privilegier. Genom åren har hundratusentals vuxna läst igen, kommit ikapp, bytt inriktning och lagt grunden för framtiden. I takt med att samhället förändras måste nya krav ställas på samhällets insatser för vuxnas lärande. Detta är en stor utmaning för kommunerna. Kommunernas roll och uppgifter har förändrats från att främst ha erbjudit och anordnat utbildning till att nu söka upp, informera, vägleda och validera samt inte minst stödja det lärande som efterfrågas. Ansvaret för att skapa förutsättningar för vuxnas lärande delas mellan stat och kommun. Kommunerna har under 2003 kunnat söka medel motsvarande ca 46 500 årsstudieplatser för att utveckla dagens vuxenutbildning och stöd för lärande, under förutsättning att kommunerna själva finansierar ca 35 000 platser. För 2004 beräknas ungefär motsvarande antal platser. Det innebär en fortsatt stor satsning och statligt åtagande när det gäller vuxnas lärande. Ett flexibelt lärande För att Sverige skall kunna fortsätta vara ett land i ständig utveckling behöver alla utveckla sin kompetens. Det livslånga lärandet är ett individuellt projekt men det kräver ett gemensamt ansvar. Den enskilde skall ta ställning till vad, hur och när man vill lära. Dock krävs ett gemensamt ansvar för att garantera att möjligheterna och förutsättningarna för lärandet finns. Vuxenutbildningen har förändrats. Fokus för insatserna har förskjutits från att skapa utbildningsmöjligheter till när, var och hur man bäst skapar förutsättningar för den enskildes lärande. Det skall vara möjligt att läsa på kvällstid, PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kombinerat med arbete eller hemma vid datorn. Det handlar om att bygga nätverk, att skapa former och kanaler för samarbete och samverkan mellan utbildningsanordnare, arbetsliv och statliga myndigheter. Valen skall bli så tillgängliga som möjligt för den enskilde medborgaren. Kommunerna fick under 2002 sammanlagt 350 miljoner kronor för att utveckla sin infrastruktur för vuxnas lärande. Därmed har kommunerna bättre möjligheter att bygga upp lärcentra som stödjer en utbildning av god kvalitet samt att erbjuda vägledning och handledning. Extra resurser till utbildningar inom Sveriges nätuniversitet Sveriges nätuniversitet är en samverkan kring den IT-stödda distansundervisningen som skapades 2002. Den bidrar till att öka tillgängligheten och bredda rekryteringen till högre utbildning. Nätuniversitetet ökar i omfattning både vad gäller kursutbud och antal studenter. För att fortsatt stimulera universitet och högskolor att erbjuda utbildning inom ramen för Sveriges nätuniversitet avsätts 2004 totalt 100 miljoner kronor. Det innebär, liksom under 2003, att det utgår en extra ersättning om 20 000 kronor per helårsstudent som kan ges för en stor del av distansundervisningen. Svenskundervisning för invandrare förnyas För att människor från andra länder snabbt skall ges likvärdiga möjligheter att verka i det svenska samhället måste den första kontakten med Sverige vara inriktad på hur fortsättningen av det nya livet skall se ut. För den som är nyanländ till Sverige bör validering vara en viktig del av introduktionen. Det behövs ett nytt samordnat system för bättre samverkan mellan olika myndigheter på lokal och nationell nivå. De olika aktörerna måste dela ansvaret och uppgiften. Varje invandrare skall erbjudas en bra utbildning i svenska i kombination med att behov av övrig utbildning och praktik tillgodoses. Mot denna bakgrund arbetar sedan 2002 en utredning, som i nära samarbete med översynen av mottagandet och introduktionen för flyktingar, som under hösten 2003 skall redovisa förslag för den framtida inriktningen av utbildningen i svenska för invandrare. 43 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Delegation för validering Validering handlar om att ta till vara människors faktiska eller reella kunskaper och kompetens oberoende av hur den förvärvats. Det handlar om kunskaper man har skaffat sig i arbetslivet, i studiecirkeln eller på sin fritid. Validering är betydelsefullt inte minst för flyktingar och andra invandrare, som skaffat sina formella och informella kunskaper i andra länder och andra skolsystem och ofta har svårt att bli bedömda och värderade efter sin verkliga kompetens. Arbetet med validering måste inriktas mer på systematisk bedömning och dokumentation. För att säkerställa en nationell likvärdighet, hög kvalitet och rättssäkerhet för den enskilde skall en statlig delegation ha ett tidsbegränsat uppdrag från 2004 att främja och stödja nya metoder och system för validering. En stark regional samverkan är nödvändig för att validering skall kunna genomföras. Ansvaret för att praktiskt genomföra valideringen kommer att ligga på enskilda utbildningshuvudmän, skolor, högskolor, branschorgan etc men delegationen får i uppdrag att konkret stimulera framväxten av en regional samverkan för att förverkliga validering. Delegationen disponerar 60 miljoner kronor fördelat på fyra år. Som en del av arbetet med minskad snedrekrytering och ökad mångfald i högskolan har universitet och högskolor fått i uppdrag att bedöma de sökandes reella kompetens. Regeringen kommer noga att följa hur lärosätena utvecklar sin praxis i denna bedömning. Vidareutbildning i vården Förbättrade vidareutbildningsmöjligheter kan bidra till att minska personalbristen i vården och omsorgen och till att stimulera rekryteringen. Regeringen avser att ge ett uppdrag att jämföra olika utbildningar i syfte att ta fram ett förslag till en förkortad vidareutbildning för undersköterskor som vill bli sjuksköterskor.

IT-portal för bättre vägledning Det är viktigt att människor får stöd att formulera sina intressen, göra sin egen handlingsplan eller enkelt få annan relevant information för att kunna göra ett bra val. Ju mer mångfacetterat utbildningssystemet blir, bland annat som en följd av förändringar på arbetsmarknaden, desto större blir behovet av vägledning. Därför föreslår regeringen att ett IT- baserat informationssystem som täcker all utbildning i Sverige skall utvecklas. Det skall kunna användas av såväl professionella vägledare som enskilda som söker information om utbildningar från grundskola till högre utbildning. För detta avsätts 10 miljoner kronor under en treårsperiod. Varierat utbud av yrkesutbildningar efter gymnasieskolan Eftergymnasiala yrkesutbildningar spelar en allt viktigare roll för att ge fler människor de fördjupade både teoretiska och praktiska kunskaper som ett modernt arbetsliv kräver. Det finns behov av ett brett utbud av eftergymnasiala yrkesutbildningar som präglas av stor flexibilitet, med olika upplägg och av varierande längd. Många kommuner har fått höga kostnader som de själva inte har kunnat styra över för elever som studerar på eftergymnasiala utbildningar i andra kommuner. Därför avser regeringen att återkomma med förslag till att systemet med reglerad interkommunal ersättning för påbyggnadsutbildningar skall avskaffas. Det bör prövas om vissa påbyggnadsutbildningar kan vidareutvecklas till utbildningsformer som är ett statligt ansvar och är statligt finansierade. På- byggnadsutbildningar som inte blir aktuella att överföra till annan utbildningsform bör kunna drivas vidare av nuvarande huvudmän. Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) har genom sin starka regionala arbetslivsanknytning på ett framgångsrikt sätt mött arbetslivets behov av arbetskraft med högre yrkeskompetens och blivit en attraktiv yrkesutbildning som i mycket hög grad leder till arbete eller fortsatta studier. För att bredda rekryteringen till högskolan, bl.a. av elever från gymnasieskolans yrkesinriktade program, inrättade regeringen i december 2002 en yrkeshögskoleexamen om 80 poäng. Säkrad återväxt inom hantverksyrken Nyrekryteringen inom hantverksyrken har under många år varit liten på grund av bristande utbildningsmöjligheter, vilket har medverkat till 44 en sned åldersfördelning bland de yrkesverksamma. Det är därför av såväl utbildningspolitiska som kultur- och arbetsmarknadspolitiska skäl angeläget att skapa ett ramverk som kan stödja återväxten inom hantverksyrkena. Regeringen föreslår att 3,8 miljoner kronor anvisas för att skapa möjlighet till försöksverksamhet med eftergymnasiala lärlingsutbildningar inom hantverksområdet. Folkbildning En stark folkbildning är viktig i ett kunskapssamhälle. Folkbildningen bidrar till att höja människors kompetens och höjer därmed utbildningsnivån i samhället. Den är samtidigt ett alternativ till annan utbildning. Den pågående statliga utvärderingen av folkbildningen skall redovisas senast 15 mars 2004. Som ett komplement till utvärderingen och för att bredda beslutsunderlaget skall en särskild utredare belysa vilka grupper som inte deltar i folkbildningen och skälen till detta. Utredaren skall undersöka ungdomsorganisationernas erfarenheter av studieförbunden och belysa folkbildningen ur icke-deltagarens perspektiv samt undersöka om det finns önskemål som folkbildningen kan tillgodose. Uppdraget skall redovisas senast 15 april 2004. Folkbildningsrådet har också av regeringen fått resurser för att formulera folkbildningens egen syn på sin framtida roll och uppgifter. Uppdraget skall redovisas 1 mars 2004. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 domar som börjar en högskoleutbildning. Personer födda på 1970-talet är nu den mest välutbildade generationen i Sverige. Övergångsfrekvensen har på kort tid ökat till ca 43 procent. Det ökade antalet studieplatser tillsammans med andra åtgärder som ett förbättrat studiestöd och åtgärderna i propositionen Den öppna högskolan innebär att den sociala snedrekryteringen till högskolan nu minskar. Drygt hälften av nybörjarna i högskolan har föräldrar utan högskoleutbildning. På tio år har andelen högskolenybörjare under 35 år som kommer från arbetarhem ökat från 20 till 26 procent samtidigt som andelen från högre tjänstemannahem minskat från 33 till 25 procent. I den första fasen av utbyggnaden lades tyngdpunkten på teknik och naturvetenskap vilket ledde till en kraftig expansion på dessa områden. Antalet examinerade inom teknikområdet fördubblades under 1990-talet. Nu är behoven i samhället och på arbetsmarknaden större inom vården och utbildningen. Därför sker nu en förskjutning av utbildningsutbudet mot dessa områden. Inom vissa områden har dock inte den snabba och omfattande utbyggnaden av grundutbildningen mötts av en lika stor efterfrågan från studenterna. Regeringen föreslår nu att 120 miljoner kronor omprioriteras från vissa högskolors grundutbildningsanslag till forskning, framför allt inom VINNOVA och Vetenskapsrådet. Detta ger en betydelsefull förstärkning till både den tillämpade industriforskningen inom IT/telekom och grundforskningen. Starka högskolor i varje län ger fler tillgång till högskoleutbildning Utbyggnaden av högskolan har skapat minst en stark högskola i varje län som fungerar som ett kraftcentrum för förnyelse och dynamik. Genom att nivån på de statliga resurserna ökat med 8,4 miljarder kronor under perioden 1997 - 2003 (2004 år prisnivå) har det blivit möjligt att bygga ut högskoleutbildningen, inklusive studiestöd, mycket kraftigt. Därigenom ökas möjligheterna för alla att ta del av en högskoleutbildning. Regeringens långsiktiga mål är att 50 procent av en ungdomskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning vid 25 års ålder. Den kraftiga utbyggnaden av högskolan har på 20 år inneburit en fördubbling av antalet ung- Fler välutbildade lärare och förskollärare Att säkerställa tillgången på välutbildade förskollärare och lärare är en viktig statlig angelägenhet. För att kunna utveckla kvaliteten i förskolan och skolan är det nödvändigt med en hög nivå på lärarutbildningen. För att ökade resurser till förskolan och skolan skall kunna leda till en ökning av antalet lärare måste utbildningen av lärare fortsätta att öka. Lärarutbildningen har byggts ut mycket kraftigt. Antalet lärare i de olika skolformerna är i dag större än någonsin tidigare. De senaste åren har lärarbristen sjunkit markant och det har blivit avsevärt lättare för skolorna att rekrytera lärare. Andelen obehöriga lärare som arbetar i skolorna är dock alltför hög. 45 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att öka utbildningen av lärare. De viktigaste åtgärderna är införandet av en ny lärarutbildning, fler utbildningsplatser, kompletteringsutbildning för obehöriga lärare (det s.k. SÄL-projektet), vidareutbildning av friställda ingenjörer till lärare samt utvecklingsprojektet Attraktiv Skola. Arbetet för en utbyggd lärarutbildning har givit goda resultat. Från 1997/98 till 2001/02 har antalet nybörjare i lärarutbildningen ökat från ca 10 000 till 15 600, en ökning med över 50 procent. För att möta personalbehovet inom förskolan krävs att antalet lärare med inriktning mot arbete i förskolan ökar. Utbildningen av lärare för gymnasieskolans yrkesämnen tillgodoser inte den framtida efterfrågan. Universitet och högskolor med lärarutbildning måste vidta nödvändiga åtgärder för att möta dessa behov. Internationell utveckling påverkar svensk högskoleutbildning I Bolognaprocessen samarbetar mer än 30 länder för att stärka den högre utbildningen i Europa och göra de olika ländernas system jämförbara. Syftet är att utveckla det europeiska samarbetet inom högre utbildning dels för att främja studenternas rörlighet inom Europa, dels för att öka Europas konkurrenskraft och attraktionskraft som utbildningskontinent. Detta internationella samarbete är en viktig drivkraft för utvecklingen av högre utbildning i vår del av världen. En ökad mångfald, internationalisering och rörlighet av studenter både till och från Sverige är viktig för utbildningens kvalitet. Det är nu drygt 27 000 svenska studenter som studerar utomlands, dvs. lika många som vid ett stort svenskt universitet. Antalet utländska studenter som kommer till Sverige ökar kontinuerligt. Regeringens mål är att universitet och högskolor skall öka den internationella rörligheten genom att erbjuda internationellt attraktiva utbildningar, öka antalet utbildningar som ges på engelska samt verka aktivt i internationellt samarbete. Bolognaprocessen och behovet av en ökad mångfald och internationalisering ställer krav på den framtida utvecklingen av svensk högskoleutbildning. Det är bl.a. mot denna bakgrund som en projektgrupp inom Utbildningsdepartemen- tet nu gör en översyn av vissa examensfrågor i högskolan. Antagningen till högskoleutbildning Reglerna för tillträde till högskolan har stor påverkan på arbetet i gymnasieskolan och på förutsättningarna för olika grupper att komma in på högskolan. Regeringen strävar efter att öka direktövergången från gymnasieskolan till högskolan, uppmuntra elevers prestationer i gymnasieskolan, minska konkurrenskompletteringen och bredda rekryteringen till högre utbildning. Alltför många som redan klarat kurserna i gymnasieskolan studerar inom den kommunala vuxenutbildningen för att förbättra sina meriter. Många elever väljer bort kurser, exempelvis i moderna språk eller matematik, ibland p.g.a. att de anses vara svåra i förhållande till de meriter de ger. Tillträdessystemet bör förändras för att uppmuntra till studier i språk och matematik. En särskild utredare ser på regeringens uppdrag över tillträdesreglerna och ska redovisa uppdraget under våren 2004. Nu finns också ett utredningsförslag om en ny struktur för gymnasieskolan. Viktiga delar av gymnasieskolans uppbyggnad och högskolans antagning bör förändras samlat för att stödja ett gott arbetsklimat i gymnasieskolan och väl förberedda studenter i högskolan. Proposition om högskolefrågor Universitet och högskolor har allt större betydelse för samhällsutvecklingen och för enskilda individer. Till detta skall läggas den starka förändringskraften i det internationella samarbetet och dess påverkan på det svenska högskolesystemet och behoven av en förändrad antagning. Regeringen avser mot denna bakgrund att behandla dessa och andra högskolefrågor i en proposition under mandatperioden. Mitthögskolan blir universitet 2005 Regeringen har beslutat att Mitthögskolan skall få benämnas universitet från den 1 januari 2005. Beslutet är en viktig framtidssatsning som bidrar till att stärka Sverige som kunskapsnation. Det är ett led i regeringens politik att stärka den högre 46 utbildningen och forskningen i Sverige och att skapa starka lärosäten i hela landet. Mitthögskolan har under senare år genomfört en lång rad åtgärder för att stärka och samla sina forskningsmiljöer. Regeringen beslutade, i linje med Högskoleverkets bedömning, att ge Mitthögskolan ytterligare tid för att bygga upp och konsolidera sina forskningsmiljöer inom humaniora och samhällsvetenskap. Vidare kommer högskolan i Jönköping att ges ett generellt tillstånd att utfärda forskarexamen inom humanistiskt samhällsvetenskapligt vetenskapsområde. Nytt avtal om läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning Ett nytt avtal har slutits mellan staten och berörda landsting om läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning, det s.k. ALF-av- talet. Genom höjningen av den statliga ersättningen kan det nya ALF-avtalet bidra till att utveckla grundutbildningen av läkare och stärka den kliniskt inriktade medicinska forskningen i Sverige. Det nya avtalet lägger grunden för ett fortsatt gott samarbete mellan berörda universitet och landsting, ett samarbete som är av mycket stor betydelse för kvaliteten på Sveriges läkarutbildning och medicinska forskning. Försöksverksamhet i högskolan De stora satsningarna på utbyggnad av universitet och högskolor ökar lärosätenas betydelse för samhällsutvecklingen och ställer nya krav på högskolans inre organisationsformer. Nya behov av samverkan mellan lärosätena och det omgivande samhället har vuxit fram, liksom behov av tvärvetenskapligt samarbete. Regeringen föreslår därför att högskolelagen ändras så att regeringen kan medge försöksverksamhet med nya organisationsformer inom högskolan. Det reformerade studiestödet får full genomslagskraft Studiestödet är en viktig faktor för att ge fler, oberoende av sina ekonomiska resurser, möjlighet att studera och skaffa den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Det nya studie- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 stödssystem som infördes 2001 gjorde att Sveriges med internationella mått mätt generösa studiestöd blev ännu förmånligare. Från och med den 1 juli 2003 har de övergångsbestämmelser som fanns i samband med införandet av det nya systemet upphört. Detta medför en förenklad administration för Centrala studiestödsnämnden (CSN) samt att studiestödssystemet blir mer överblickbart för den enskilde. Regeringens avsikt är att noga följa reformen och har därför gett CSN i uppdrag att följa studiestödssystemets utveckling och analysera dess effekter. Studiestödssystemet är tänkt att fungera tillsammans med övriga trygghetssystem. Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att göra en samlad analys av de studerandes ekonomiska och sociala situation. Utredaren skall också analysera förutsättningarna för att införa ett barntillägg till studerande. För att förbättra det ekonomiska stödet till ungdomar som går i gymnasieskolan och deras föräldrar lämnas studiebidrag fr.o.m. den 1 januari 2003 under tio månader per år, istället för som tidigare nio månader. Den 1 januari 2003 infördes ett nytt rekryteringsbidrag vid vuxenstudier. Syftet är att nå svårrekryterade grupper med ett särskilt förmånligt ekonomiskt bidrag. Kommunerna skall använda bidraget som ett verktyg i sin uppsökande verksamhet för att stimulera till studier på grundskole- och gymnasienivå och skall då kunna ge ett tillförlitligt besked om de ekonomiska villkoren för studierna. Bidraget kan lämnas till personer med kort tidigare utbildning som antingen är eller riskerar att bli arbetslösa eller som på grund av funktionshinder behöver extra tid för att nå studiemålen. För att via uppsökande verksamhet öka rekryteringen av kortutbildade samt skapa intresse och förutsättningar för en fortsatt längre kompetenshöjande utbildning finns ett bidrag för korttidsstudier d.v.s. till studier av mindre omfattning. Som en följd av att hanteringen av verksamheten kommit närmare målgruppen har en avsevärd förbättring i rekryteringen till korttidsstudier kunnat nås. Mot bakgrund av den ökande efterfrågan föreslår regeringen att riksdagen under kommande verksamhetsår anvisar nya medel motsvarande 25 miljoner kronor för att ytterligare stärka förutsättningarna till finansiering under kortare studier för dessa vik- 47 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tiga grupper. I satsningen ingår även medel till administration av den utökade verksamheten. Teknik, naturvetenskap och matematik Trots en kraftig ökning av såväl antalet studenter som antalet examinerade inom teknik och naturvetenskap finns ett fortsatt stort behov av fler högskoleutbildade inom området. I Sverige, liksom i övriga västvärlden, väljer för få ungdomar tekniska eller naturvetenskapliga utbildningar. Sverige och övriga EU-länder har därför en gemensam målsättning att arbeta för ökad rekrytering till dessa utbildningar. För att lyckas med detta anger regeringen sedan 2002 mål för andelen examinerade lärare med sådan inriktning. Detta arbete behöver kompletteras med särskilda insatser för att skapa intresse för området redan tidigt i förskola och skola. Även om svenska elever hävdar sig förhållandevis bra i internationella undersökningar av resultat inom och intresse för teknik och naturvetenskap, behövs fortsatta insatser både för att höja resultaten och för att motivera fler och nya grupper av elever och studenter att välja utbildningar inom dessa områden. Det finns t.ex. en markant social snedrekrytering till gymnasieskolans naturvetenskapliga program. Arbetet med att öka intresset har pågått länge genom en rad olika åtgärder. En viktig insats gör de olika teknik- och naturvetenskapscentra som finns över hela landet. Regeringen föreslår en förstärkning av statsbidraget till dessa centra med 4 miljoner kronor från 2004. Bland de större satsningarna kan vidare nämnas högskolans utbyggnad som till att börja med hade tyngdpunkten inom teknik och naturvetenskap, möjligheten till förmånligare studiestöd för äldre studenter på NT-utbildningar i högskolan t.o.m. 2002, samt det s.k. basåret i komvux och högskola. Sedan 1993 driver Skolverket och Högskoleverket det s.k. NOT-projektet som ska stimulera intresset för naturvetenskap och teknik genom att påverka attityder och ge stöd till lärare. Projektet avslutas i december 2003 och skall därefter utvärderas. Regeringen avser att återkomma med ytterligare insatser för att stimulera intresset och öka kunskaperna inom området. Kungl. Tekniska högskolan och Lärarhögskolan i Stockholm har regeringens uppdrag att utveckla möjligheten att avlägga en dubbel lärar- och ingenjörsexamen. Ett annat sätt att tillvarata och föra in teknisk och naturvetenskaplig kompetens i skolan är det uppdrag som Lärarhögskolan i Stockholm har att ge en kompletterande lärarutbildning till friställda ingenjörer. Liknande satsningar där tekniska utbildningar och lärarutbildning samverkar pågår vid flera lärosäten. Ett hinder för att få fler sökande till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar är ofta bristande kunskaper i och intresse för matematik. Goda matematikkunskaper är av stor vikt för både arbetsliv, privatliv och för att förstå viktig samhällsinformation. Svenska elevers matematikresultat ligger över det internationella genomsnittet men behöver ändå förbättras i både grund- och gymnasieskolan. I januari 2003 tillsatte regeringen en matematikdelegation som skall utarbeta en handlingsplan med förslag på hur man i alla skolformer kan förändra attityderna till och utveckla undervisningen i matematik. Det är angeläget att alla medborgare får goda kunskaper om IT och IT-användning. Såväl lärare som elever behöver god kompetens i och tillgång till IT som informationskälla och pedagogiskt redskap. Staten har genom det nationella programmet för IT i skolan (ITiS) påskyndat och stimulerat IT-användningen i skolorna. Projektet, som avslutats under 2003, har varit mycket framgångsrikt och har nått drygt halva lärarkåren. Myndigheten för skolutveckling har nu det nationella ansvaret för fortsatta insatser och stimulans av användningen av IT i skolan och har i uppdrag att ta tillvara, utveckla och sprida de erfarenheter som finns. Sverige skall vara en ledande forskningsnation Forskningen lägger grunden för kunskapsutvecklingen i samhället och bidrar med nya vetenskapliga rön som kan användas inom olika samhällsområden. Sverige tillhör de länder i världen som avsätter mest offentliga resurser som andel av BNP till forskning och utvecklingsarbete (FoU), samtidigt som Sverige även har ett FoU- intensivt näringsliv. Totalt avsätter Sverige drygt fyra procent av BNP till FoU (2001), vilket är mer än något annat land inom OECD. Målet för regeringens forskningspolitik är att Sverige skall vara en ledande forskningsnation där forskningen bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Staten har ett övergripande ansvar för 48 att det svenska samhället utvecklar och tar tillvara ny kunskap. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och att stödja vital grundforskning och forskarutbildning. Under 1990-talet fördubblades det årliga antalet forskarexaminerade (licentiater och doktorer) i Sverige, från ca 1 500 till 3 000 examinerade. Regeringens ambition är att fördubbla examinationen i forskarutbildningen även under de kommande tio åren (regeringsförklaringen 2001; Den öppna högskolan prop. 2001/02:15). I denna proposition föreslår regeringen att VINNOVA tillförs 100 miljoner kronor från 2004 för tillämpad industriforskning inom IT/telekomområdet. Därtill förstärks den medicinska forskningen genom ett resurstillskott till Vetenskapsrådet med 25 miljoner kronor från 2004. Det nya s.k. ALF-avtalet mellan staten och sex landsting innebär bl.a. att ersättningen till vissa landsting för kliniskt inriktad medicinsk forskning höjs med 25 miljoner kronor fr.o.m. 2005. Dessutom permanentas fr.o.m. 2004 tidigare tillfälliga satsningar om 33 miljoner kronor på marin forskning och forskning om ekologisk produktion. Fr.o.m. 2005 permanentas även satsningen på 160 miljoner kronor för forskning om biologisk mångfald och hållbar utveckling som aviserades i den ekonomiska vårpropositionen 2001. Universitetens och högskolornas forskningsanslag har under perioden 2000-2003 höjts med sammanlagt drygt 680 miljoner kronor (2001 års prisnivå). Under perioden 2000 - 2005 ökar de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med ca 1,7 miljarder kronor. Svensk forskning behöver bli bättre på att prioritera och profilera sig inom angelägna forskningsområden, satsa på unga forskartalanger, fortsätta öka andelen kvinnor på alla nivåer inom forskarvärlden och bygga upp konkurrenskraftiga och dynamiska forskningsmiljöer. För att stärka svensk forskning är det också angeläget att uppmuntra såväl nationell som internationell rörlighet i forskarvärlden. Det internationella forskningssamarbetet måste utvecklas, samtidigt som de svenska universiteten och högskolorna måste bli bättre på att samarbeta med varandra. Även möjligheterna till och stödet för kommersialisering av forskningsresultat bör utvecklas ytterligare. För att klara det förestående generationsskiftet inom svensk forskning och den ökande efterfrågan på forskarut- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bildade, har särskilda satsningar på forskarutbildning och unga forskare genomförts. Riksdagen beslutade i juni 2003 på regeringens förslag i propositionen Etikprövning av forskning (prop. 2002/03:50) om en lag om etikprövning av forskning som avser människor och biologiskt material från människor samt om en organisation för denna etikprövning. Den nya lagen och organisationen träder i kraft den 1 januari 2004. Som ett led i förberedelserna inför den kommande forskningspolitiska propositionen har regeringen bl.a. tillkallat en särskild utredare som skall göra en översyn av de innovativa verksamheter som bedrivs inom kommuner och landsting (dir. 2002:66). Regeringen har också givit VINNOVA i uppdrag att se över möjligheterna att stärka kommersialiseringen av forskningsresultat. Uppdraget redovisades våren 2003. Vidare har regeringen tillsatt en särskild utredare som skall utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen. Universitet, högskolor, forskningsråd och ett flertal andra myndigheter har dessutom fått i uppdrag att utarbeta forsknings- och kunskapsstrategier som redovisar fakta, analyser och bedömningar av utvecklingen. Högskoleverket har givits ett uppdrag att utreda det framtida behovet av lärare vid landets universitet och högskolor. Vetenskapsrådet har på regeringens uppdrag redovisat hur rådet kan bidra till att skapa och förstärka verkligt starka och internationellt konkurrenskraftiga svenska forskningsmiljöer. Regeringen avser att under 2003 fortsätta översynen av den nationella organisationen för Sveriges deltagande i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Sverige, som under 2003 innehar ordförandeskapet i Nordiska ministerrådet, arbetar också vidare för att stärka det nordiska forskningssamarbetet.

4.5

Insatser

4.5.1

Insatser inom politikområdet

Såväl huvudmannaskap, finansieringsformer som statliga insatser varierar mellan olika verksamheter inom politikområdet. Insatserna består av:

-

Finansiering och anslag. Totalt uppgår den direkta statliga finansieringen inom poli-

49 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tikområdet till ca 28 procent av driftskostnaderna vilket innebär att detta inte är den dominerande styrformen. Anslagen utgår till studiestöd, statlig verksamhet samt som bidrag till kommunal och enskild verksamhet. Anslagen till högskolans grundutbildning är huvudsakligen prestationsrelaterade. Anslag utgår inte bara till löpande verksamhet utan används också som kompletterande finansiering för att förändra, utveckla, förnya och komplettera den befintliga verksamheten. Viktiga exempel på detta är det riktade stödet för utbildning av vuxna, kompetensutveckling för lärare, maxtaxa och allmän förskola samt bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem.

-

Reglering och uppställande av mål. För hela politikområdet, utom för folkbildningen, fastställs mål och vissa regler i lagar och andra författningar. För folkbildningen fastställer staten endast syften för statsbidraget medan mål och regler fastställs inom folkbildningsverksamheten. För förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning gäller skollagen (1985:1100), olika skolformsförordningar och läroplaner. För kvalificerad yrkesutbildning gäller lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning och förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning. För universitet och högskolor gäller högskolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) och för studiestödsområdet studiestödslagen (1999:1395) samt studiestödsförordningen (2000:655). Dessa lagar, förordningar och läroplaner är också i stor utsträckning giltiga för den enskilda verksamheten på respektive område. På högskoleområdet finns en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare, lag (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina samt för Sveriges lantbruksuniversitet förordning (1993:221) för Sveriges lantbruksuniversitet.

-

Uppföljning. De centrala myndigheterna Statens skolverk, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Högskoleverket och Centrala studiestödsnämnden har uppföljnings- och statistikansvar på sina res-

pektive områden. Statistiska centralbyrån svarar för gemensam utbildningsstatistik.

-

Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning. De ovannämnda centrala myndigheterna har samtliga ett utvärderingsansvar på sina respektive områden och genomför omfattande utvärderingsprogram. Arbete med kvalitetssäkring, kvalitetsredovisning och kvalitetsutveckling pågår inom kommuner, skolor och högskolor. Skolor och kommuner skall årligen upprätta kvalitetsredovisningar. Statens skolverk genomför regelbunden inspektion av varje kommun och skola. Folkbildningsrådet svarar för kontinuerlig utvärdering av folkbildningen och staten tar vart femte år initiativ till en statlig utvärdering av denna verksamhet. Universitet och högskolor arbetar med kvalitetsutveckling, vilket är ett åläggande enligt högskolelagen. Arbetet följs upp av Högskoleverket som löpande granskar ämnen och program vid alla universitet och högskolor och kan framföra påpekanden samt dra in examensrätten. Högskoleverket genomför även prövningar av examensrätter och ansökningar om att inrätta vetenskapsområden. Dessutom genomför verket nationella utvärderingar som kan vara inriktade på särskilda aspekter.

-

Tillsyn. Tillsynen inom politikområdet utövas av de centrala myndigheterna. Kommunerna utövar även kontroll över sin egen verksamhet, samt tillsyn över enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg.

-

Utvecklingsinsatser. I syfte att uppnå ökad måluppfyllelse och likvärdig utbildning skall Myndigheten för skolutveckling inspirera och driva på utvecklingen i förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, skolan och vuxnas lärande. Även Centrum för flexibelt lärande har i uppgift att bedriva utvecklingsarbete. Beträffande högre utbildning och forskning bedrivs ett kontinuerligt utvecklingsarbete vid universiteten och högskolorna.

-

Internationellt samarbete. Det internationella samarbetet på det utbildningspolitiska området är en viktig del av de statliga in-

satserna. Statliga insatser beskrivs även under respektive avsnitt för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, barn- och ungdomsutbildning, vuxnas 50 lärande, högskoleverksamhet samt studiestödsverksamhet. Avgift för årlig revision Från och med 2004 skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (Avgifter vid Riksrevisionen, prop. 2002/03:63, bet. 2002/03:FiU27, rskr. 2002/03:189). Avgifter och ersättningar tillförs statskassan och redovisas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierade myndigheter som under 2003 inte erlägger någon avgift för årlig revision medför föreslagen nyordning en tillkommande kostnad. En kostnad som myndigheterna föreslås kompenseras för genom en nivåhöjning av anslagen från och med nästa år. Internationellt samarbete Inledning Betydelsen av internationellt samarbete ökar. Detta gäller inte minst inom utbildningssystemen som har ett stort ansvar för att bredda kunskap och förståelse för andra länder och kulturer samt att verka för ökad tolerans och vidsynthet. Det internationella samarbetet syftar till att stärka kvaliteten i det svenska utbildningssystemet samt att främja möjligheter till studier och arbete på olika platser i världen. En avgörande fråga för internationell rörlighet är erkännande av andra länders examina, vilket behandlas inom de organisationer där Sverige medverkar samt utförs på svenska myndigheter. Vidare kan jämförelser med andra länders utbildningssystem ge incitament till förbättringar av det svenska utbildningssystemet. Inom ramen för EU-samarbetet har viktiga mål och ramverk antagits för att säkerställa kvalitet, förbättrad tillgänglighet och ökad öppenhet mot omvärlden. Regeringens mål är att öka rörlighet och internationellt utbyte inom såväl gymnasieskolan som den högre utbildningen. Ökade kontaktytor mot omvärlden, ytterligare insatser för internationalisering och stöd till utbildnings- och forskningsinstitutioner i utvecklingsländer är åtgärder som förväntas bidra till en rättvis och hållbar global utveckling som föreslås bli ett gemensamt mål för hela regeringens verksamhet enligt propositionen Gemensamt ansvar Sveriges politik för global utveckling. Viktiga steg har tagits för att vidga möjligheterna för den enskilde att studera utomlands PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 genom flexibelt utnyttjande av det svenska studiemedelssystemet och genom vårt deltagande i EU:s utbildnings- och utbytesprogram. Många skolor har etablerat internationella kontakter och antalet utländska studenter i Sverige har ökat. Lärosäten måste klara den globala konkurrensen när det gäller att attrahera studenter och ha som målsättning att erbjuda internationellt attraktiva utbildningar. Det är viktigt att de erfarenheter som utbyten ger tillvaratas. EU I EU:s ministerråd enades utbildningsministrarna år 2001 om gemensamma framtidsmål för utbildningssystemen och under år 2002 antog ministerrådet ett arbetsprogram för uppföljningen av dessa. Rådet och kommissionen bär ansvaret för denna process och en gemensam uppföljningsrapport skall läggas fram till Europeiska rådets vårmöte 2004. Kommissionen har tillsatt ett tiotal arbetsgrupper, samtliga med svensk medverkan, för att förbereda rapporten. Utbildningsdepartementet publicerar under hösten 2003 en nationell rapport i vilken en svensk avstämning mot de gemensamma målen görs. Rådet kommer genom arbetsprogrammet att följa upp de gemensamma målen med hjälp av indikatorer, riktmärken och genom utbyte av erfarenheter. Arbetet för ökad rörlighet, kvalitet och jämförbarhet mellan utbildningssystemen fortsätter genom Bolognaprocessen inom den högre utbildningen och inom den s.k. Köpenhamnsprocessen på yrkesutbildningsområdet. Genom dessa processer sker en uppföljning av uppsatta mål inom respektive område. För att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse kommer ett närmare samarbete att inledas med länder i andra delar av världen inom ramen för det nya samarbetsprogrammet Erasmus Mundus. Programmet, som ligger på magisternivå, förväntas starta läsåret 2004/05 och syftar till att öka Europas attraktionskraft som utbildningsplats. Vidare kommer det treåriga s.k. eLearning-programmet att införas år 2004 för att främja integrering av informations- och kommunikationsteknik i de europeiska utbildningssystemen. Programmen Sokrates för allmän utbildning och Leonardo da Vinci för yrkesutbildning genomförs under perioden 20002006. EU:s medlemsstater lämnar under 2003 nationella 51 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rapporter som ligger till grund för den rapport om programmens effekter och resultat som Europeiska kommissionen arbetar fram under 2004. Rapporten kommer att utgöra ett viktigt underlag inför det förslag till fortsatta utbildningsprogram som kommissionen förväntas lägga fram i början av 2004. Sverige lämnade sina nationella rapporter till kommissionen i juni 2003. OECD OECD spelar en viktig roll för den utbildningspolitiska diskussionen i medlemsländerna. Sverige deltar aktivt i en rad olika program och projekt. Här kan bl.a. nämnas det löpande indikatorsamarbetet på utbildningsområdet, exempelvis PISA-projektet, som undersöker elevers färdigheter inom olika kunskapsområden. Resultatet har rönt stor uppmärksamhet. Det svenska utbildningssystemet står sig i allmänhet väl i jämförelse med systemen i andra medlemsländer. OECD genomför också en rad tematiska översyner av medlemsländernas utbildningssystem. För närvarande deltar Sverige bl.a. i en översyn av hur man skall öka attraktionskraften i läraryrket. Sverige har lämnat en bakgrundsrapport till OECD och tagit emot en expertdelegation från organisationen. I den svenska rapporten framhålls bl.a. betydelsen av en välutbildad och kompetent lärarkår med en öppen attityd till det omgivande samhället. OECD förväntas under 2004 publicera en syntesrapport avseende de länder som har genomfört fullständiga översyner av detta tema. OECD planerar också att under 2004 genom-föra en översyn av olika jämlikhetsaspekter i utbildningssystemet, bl.a. social snedrekrytering, i vilken Sverige avser att medverka. Utbildningsfrågorna i OECD har fått en starkare ställning i och med att ett särskilt direktorat för utbildning har bildats inom organisationen. Ett omfattande arbete har också inletts för att göra arbetsprogrammet i OECD än mer relevant och strategiskt för den nationella utbildningspolitiken i medlemsländerna. Nordiska ministerrådet Det övergripande målet för det nordiska samarbetet är att göra Norden till en föregångsregion för utveckling av mänskliga resurser. Detta skall ske genom erfarenhetsutbyte och utvecklingssamarbete samt genom att samarbetet koncentreras till områden där det stärker natio- nell utveckling och är nyttigt ur ett resursperspektiv. Samarbetet skall utvecklas genom sektoriella handlingsplaner, nordiska avtal, mobilitetsprogram och tidsbegränsade projekt. Det nordiska samarbetet skall även tjäna som bas för samråd och erfarenhetsutbyte inför ländernas deltagande i annat internationellt samarbete. Under 2003 innehar Sverige ordförandeskapet i Nordiska ministerrådet. Inom utbildnings- och forskningsområdet har Sverige under året verkat för upprättande av nya mobilitets- och stödprogram (gäller fr.o.m. den 1 januari 2004), utformning av en handlingsplan för samarbete med närområdet samt utbyggnad av ett nordiskt forskningsrum. Huvuddelen av arbetet har dock inriktats mot att reducera kvarstående gränshinder på utbildningsområdet mellan de nordiska länderna. Särskilt har hinder relaterade till studiestöd och examenserkännande behandlats. Ett nordiskt samarbetsprojekt om erkännande av utländsk yrkesutbildning i Norden har också påbörjats. Därtill skall det nordiska gymnasieavtalet ses över och eventuellt revideras. Huvuddelen av arbetet med dessa frågor skall avslutas 2004. Unesco FN har fattat beslut om ett decennium för utbildning för hållbar utveckling och Unesco har fått uppgiften att vara sammanhållande organisation. I Unesco pågår för närvarande planering för decenniet, som börjar 2005. Regeringen har fattat beslut om den nationella planen för EFA, Education for All. Planen bygger på de sex mål som antogs vid World Education Forum i Dakar 2000. Två av dessa mål har senare inkluderats i FN:s Milleniemål: allas tillgång till grundutbildning och att främja jämställdhet mellan könen. Unesco har ett övergripande ansvar som koordinerande organisation för det fortsatta arbetet. I rapporten om uppföljningen av EFA-målen, som årligen utarbetas av en fristående grupp, utgår man från målen som relaterar till nivå på vuxnas läskunnighet, tillgång till utbildning och jämställdhet i grundutbildningen. Bland utvecklingsländerna riskerar många att inte uppnå ett eller flera av målen till 2015. Unesco kommer i samverkan med dessa länder arbeta för att uppnå målen. Efter flera års frånvaro återinträder USA i Unesco i samband med generalkonferensen 2003 vilket innebär sänkta medlemsavgifter för orga- 52 nisationens övriga medlemmar. Antalet medlemsländer uppgår därmed till 190. Utbildning för hållbar utveckling Vid världstoppmötet i Johannesburg 2002 underströks att utbildning har en avgörande betydelse för en hållbar samhällsutveckling och att alla länder skall arbeta för att hållbar utveckling skall genomsyra utbildningssystemets alla nivåer. Vid mötet aviserade Sverige sin avsikt att inbjuda till ett internationellt seminarium om utbildning för hållbar utveckling. Seminariet kommer att anordnas i Göteborg i maj 2004 och förväntas utgöra ett viktigt bidrag till att skapa intresse för FN:s decennium 2005-2015 om utbildning för hållbar utveckling . Sverige bör enligt regeringsdeklarationen vara ett föregångsland avseende hållbar utveckling. Norden bör vara en föregångsregion i arbetet med hållbar utveckling i världen enligt den nordiska strategin för hållbar utveckling. Det har även utarbetats nationella strategier för att uppfylla målsättningen. Sverige har tillsammans med Nordiska ministerrådet stått värd för ett nordiskt seminarium under rubriken Utbildning för hållbar utveckling. Målet var att genom att utbyta erfarenheter och sprida kunskap om goda exempel, entusiasmera och stimulera arbetet på området, förbereda inför seminariet i Göteborg och inför FN:s decennium för utbildning för hållbar utveckling och därmed också fungera som ett led i genomförandet av Baltic 21E. Utbildningsministrarna i länderna i Östersjöregionen enades i januari 2002 kring ett handlingsprogram för genomförandet av Baltic 21 E och Sverige har uppdraget att samordna och vara pådrivande i denna process.

4.5.2

Insatser utanför politikområdet

Politikområdet Utbildningspolitik har ett nära samband med andra politikområden. Den största delen av verksamheterna inom politikområdet Utbildningspolitik bedrivs av kommunerna. Det gäller förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, skola och kommunal vuxenutbildning. Verksamheten finansieras främst med kommunala skatteintäkter och med generella statsbidrag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Verksamheten inom universitet och högskolor finansieras inte enbart från politikområdet Utbildningspolitik utan också med anslag från politikområdet Forskningspolitik och från andra forskningsfinansiärer. Sambandet mellan grundutbildning och forskning blir allt viktigare och grundutbildningens kvalitet är beroende av den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor i Sverige och utomlands. Det är därför betydelsefullt att en stor del av lärarkåren är forskarutbildad, så att nya forskningsresultat snabbt ges utrymme i grundutbildningen. Lärande pågår inte bara inom ramen för politikområdet Utbildningspolitik utan också i arbetslivet i form av personalutbildning eller kompetensutveckling, som arbetsmarknadsutbildning inom politikområdet Arbetsmarknad och i andra sammanhang. Studiestödssystemet är på olika sätt kopplat till övriga trygghetssystem inom andra politikområden som Ekonomisk familjepolitik. En särskild utredare fick 2002 i uppdrag (dir. 2002:120) att kartlägga samspelet mellan de olika systemen. I tilläggsdirektivet har utredaren under året fått i uppdrag att analysera förutsättningarna för att införa ett barntillägg till studerande (dir. 2003:13). Utredaren beräknas redovisa sitt uppdrag vid slutet av året. Folkbildningen spelar en viktig roll när det gäller att förverkliga kulturpolitiken.

4.6

Resultatbedömning för politikområdet Utbildning

Regeringen har som mål för utbildningspolitiken att Sverige skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Inom EU har tre strategiska mål för utbildningspolitiken lyfts fram:

-

Bättre kvalitet och effektivitet i utbildningssystemen i EU

-

Att underlätta tillträdet för alla till utbildningssystemen

-

Att öppna utbildningssystemen mot om-

världen I den övergripande resultatbedömningen för det utbildningspolitiska området sammanfattas här dels regeringens bedömning av utbildningssystemens utveckling i relation till målen i inter- 53 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nationell belysning, dels en sammanfattning av resultaten för förskoleverksamhet och skolbarnomsorg, barn- och ungdomsutbildning, vuxnas lärande, högskoleverksamhet och studiestöd i kapitel 4.6.5. Under respektive avsnitt ges en utförligare beskrivning av resultat i förhållande till uppsatta mål. studielån och studiebidrag. Benägenheten minskar entydigt med stigande ålder. Inom högskolans grundutbildning hade ungefär 90 procent av de yngre studenterna under 25 år studiemedel år 2001 varav cirka 10 procentenheter hade studiemedel från CSN för studier utomlands. I åldersgruppen 35 år eller äldre är totala andelen studiemedelstagare omkring 35 procent.

4.6.1

Resultat i internationell jämförelse Under perioden 

1993 - 2001 förändrades an- Utgifter för utbildning i Sverige Utbildningsområdet har utgjort ett av regeringens viktigaste reformområden under perioden 19982002. Under denna mandatperiod har satsningar skett inom hela utbildningsväsendet. Insatserna i Sverige bör även bedömas med hänsyn till att utbildningsverksamheten i hög grad finansieras av medel från kommuner. De totala offentliga kostnaderna inklusive forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor, men exklusive studiestödskostnader och exklusive polishögskolan, försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning, uppgick 2002 i löpande priser till cirka 201 miljarder kronor. Detta innebar en ökad resursförbrukning i löpande priser med omkring 45 miljarder kronor sedan 1998. Diagram 4.1 Sammanlagd kostnad för utbildning inom stat, kommun och landsting exklusive studiestöd, 1998-2002, löpande priser, mdr kr (Källa: Utbildningsdepartementet) mdr kr

200

utlands-, sär- och

180

specialskolor

förskoleverksamhet

160

140

förskoleklass

120

grundskola

100

gymnasieskola

80

60

vuxenutbildning

40

folkbildning

20

högskola

0

1998

1999

2000

2001

2002 Kostnaden för studiebidrag inklusive kostnaden för räntor och avskrivningar av studielån utgjorde år 2002 drygt 9 procent (20,7 miljarder kronor) av den totala offentliga kostnaden inom utbildningsområdet. Kostnaden påverkas av antalet studenter och deras benägenhet att söka delen studiemedelstagare i de olika åldersgrupperna. Bland studerande som var yngre än 28 år minskade andelen som hade studiemedel vid enbart svensk högskola. Samtidigt ökade andelen som hade studiemedel för studier vid utländsk högskola ungefär i motsvarande grad och den sammanlagda andelen förblev därför ganska konstant i dessa åldrar. Bland studerande som var 28 år eller äldre ökade andelen studiemedelstagare kontinuerligt under denna period med i genomsnitt 5 procentenheter. Utgifter för utbildning jämfört med andra länder I ett internationellt perspektiv fortsätter Sverige att vara ett av de länder som satsar mest resurser på utbildning. Parallellt med den ekonomiska tillväxten under andra hälften av 1990-talet ökade de sammanlagda utgifterna för utbildning på för-, grund-, gymnasie- och högskolenivå. Utbildningskostnadernas andel av BNP utgjorde 6,5 procent 2000 vilket var en ökning från strax över 5 procent i början av 1990-talet. I flera EU- länder skedde i stället en minskning av utbildningsutgifterna i förhållande till BNP under andra hälften av 1990-talet.

Diagram 4.2 Offentliga subventioner till studerande i procent av BNP, 2000 (Källa: OECD) procent av BNP

1,0

studerande på högskolenivå

0,9

0,8

0,7

elever på grund- och

gymnasieskolnivå

0,6

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

Danmark

Sverige

Norge

Finland

EU

OECD 54 Det finns flera skäl till att Sverige hamnar högt vid dessa jämförelser. Sverige har genomfört kraftfulla satsningar på utbildningsområdet bland annat i samband med projektet kunskapslyftet, som genomfördes under föregående och innevarande mandatperiod. Expansionen av högskolan har varit kraftig och resurserna till skola och förskoleverksamhet har ökat. Sveriges höga nivå förklaras också av de jämförelsevis omfattande subventioner som staten bidrar med i form av avgiftsfri utbildning, generösa studiemedel samt andra stöd och bidrag för studerande. De nordiska länderna tillsammans intar här en särställning inom OECD både inom skol- och högskoleområdet.

4.6.2

Lärarna

Lärarna är den väsentligaste resursen för hög kvalitet i undervisningen. Sverige har färre elever per lärare/undervisande personal i skolan än genomsnittet för OECD och EU. Inom gymnasieskolan inkluderas gymnasial vuxenutbildning i OECD:s statistik. Det innebär att Sverige i internationella jämförelser får ett större antal elever per lärare. Exkluderas gymnasial vuxenutbildning ligger lärartätheten i den svenska gymnasieskolan över genomsnittet för OECD och på samma nivå som i grundskolan (omkring 12,8 elever per lärare). Diagram 4.3 Antal elever per lärare, olika utbildningsnivåer, 2001, Sverige, EU-15, OECD (Källa: OECD)

Antal

18

16

14

12

10

8

6

4

2

0

Förskole-området

Grundskola, tidigareGrundskola, senare

Gymnasie-nivå

år

år

 SVERIGE EU-15 OECD medel En jämnt fördelad ålderssammansättning i lärarkåren är önskvärd av flera skäl. Det är viktigt från personalförsörjningssynpunkt men också för att eleverna ska få möjlighet att möta vuxna med olika livserfarenhet. Bland grundskollärarna PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 är åldersfördelningen relativt jämn i Sverige, då 60 procent av lärarna är under 50 år. I gymnasieskolan däremot är det en förskjutning mot äldre lärare då närmare 50 procent av lärarkåren är över 50 år. Det är visserligen fördelaktigt eftersom det innebär att lärarkåren är erfaren, men pensionsavgångarna kommer att bli stora inom en snar framtid. Internationellt sett är åldersnivån i den svenska lärarkåren hög överlag. Diagram 4.4 Andel lärare som är 50 år och äldre, 2001, Sverige, EU-15, OECD (Källa: OECD)

Procent

60

SVERIGE

50

EU-15

OECD-medel

40

30

20

10

0

Grundskola, tidigare år

Grundskola, senare år

gymnasieskola Skolans rekrytering av lärare skall ses i ljuset av två utvecklingstendenser. Den ena är att den kommunala ekonomin kan förväntas bli allt mer ansträngd som en konsekvens av ökade kostnader när det gäller vård och äldreomsorg. Utbildningsområdet och möjligheterna att anställa lärare får ökad konkurrens från andra politikområden. Det andra är den förväntade bristen på arbetskraft som innebär att konkurrensen om utbildad arbetskraft hårdnar. Regeringen har i fastställandet av långsiktiga mål för antalet examinerade lärare tagit hänsyn till enligt SCB och Statens Skolverk beräknat framtida behov av lärare. Utöver en jämn åldersfördelning bör det också vara balans mellan antalet manliga och kvinnliga lärare. Idag är det inom barnomsorgen och grundskolan betydligt fler kvinnor än män.

4.6.3

Läskunnighet

Undervisningens kvalitet kan avläsas i elevernas kunskaper. OECD:s undersökning PISA har visat att svenska 15-åringar har goda läskunskaper jämfört med jämnåriga i andra länder. Också inom områdena matematik och naturvetenskap hävdar sig svenska ungdomar relativt 55 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 väl. Under år 2003 har IEA (International Association for the Evaluation of Educational Achievement) publicerat PIRLS 2001 (The Progress in International Reading Literacy Study) som är en omfattande undersökning årskurs 4-elevers läsförståelse. Av de 34 deltagande länderna placerar sig Sverige i topp. PIRLS visar vidare att svenska elever i större utsträckning än jämnåriga elever i andra länder läser långa texter och kapitelböcker, och att de använder bibliotek något mer än genomsnittet i studien. PIRLS visar också att skillnaden mellan högpresterande och lågpresterande elever är betydligt mindre i Sverige än i andra länder i studien. En rad faktorer kan förklara det positiva svenska resultatet. PIRLS visar att svenska barn har välutvecklade läsvanor i lugn och trygg skolmiljö. Tillgången till specialiststöd är hög och elevernas resultat följs upp på ett systematiskt och individualiserat sätt. I likhet med Holland, som också faller väl ut i PIRLS, har Sverige många specialpedagoger som kan stödja elever som har behov av särskilt stöd. Andra faktorer är hög elevnärvaro och omfattningen av läxor som är i nivå med genomsnittet för de deltagande länderna. IEA har parallellt med PIRLS genomfört en läsförståelsestudie, TRENDS (Trends in Childrens Reading Literacy Achievement 1991 - 2001), som följer upp en studie från 1991. Läsförståelsestudierna ger underlag för en bedömning av hur läsförståelsen hos barnen i årskurs 3 har förändrats över tid. TRENDS nyanserar den positiva bilden i PIRLS och visar att utvecklingen från 1991 har inneburit en försämring för Sveriges vidkommande. PIRLS och TRENDS är inte helt identiska när det gäller urval och testutformning. De båda undersökningarna visar att läsförståelse är ett komplext område och det finns alternativa sätt att utforma testverktyg. PIRLS tillämpar testverktyg som ligger relativt nära den läsförståelse som betonas i 1994 års läroplan för de obligatoriska skolformerna.

4.6.4

Utbildning och arbetsmarknad

EU:s sysselsättningsstrategi EU har fastställt en europeisk strategi för full sysselsättning och fler arbetstillfällen. Inom ramen för strategin har EU fastställt tio särskilda riktlinjer som var och en skall bidra till att strategin förverkligas. Utbildningspolitiken bidrar till de flesta av dessa riktlinjer och i synnerhet till riktlinje fyra att Främja utveckling av humankapitalet och det livslånga lärandet. Denna riktlinje tar fasta på vikten av ett kontinuerligt lärande för att motsvara arbetsmarknadens behov av en välutbildad arbetskraft. Som resultatmått inom riktlinjerna används de riktmärken som EU:s utbildningsministrar enades om i maj 2003. Ett av de riktmärken som EU:s utbildningsministrar har kommit överens om för uppföljning av utbildningssystemens utveckling i Europa är att åtminstone 85 procent av 22- åringarna i EU bör ha genomgått gymnasieutbildning. Sverige har nått denna nivå, men strävar efter att höja andelen ytterligare och att fler ska fullfölja sin gymnasieutbildning direkt i ungdomsskolan. På så sätt blir fler platser i den kommunala vuxenutbildningen tillgängliga för andra mer prioriterade målgrupper. Ett annat riktmärke är att den genomsnittliga andelen unga i Europa som lämnar skolan i förtid ska uppgå till högst 10 procent. Statistik från Eurostat visar att det var 10,5 procent av en ungdomskull som lämnade skolan i förtid i Sverige 2001 enligt EU:s definition. Det tredje riktmärket är att andelen vuxna som deltar i livslångt lärande i EU ska vara minst 12,5 procent av den vuxna arbetsföra befolkningen (25 - 64 år). Enligt Eurostat deltog drygt 18 procent av Sveriges befolkning i åldern 25 - 64 år i någon form av utbildning 2001, vilket innebär att Sverige nått målet med god marginal. Rekrytering till högskolan och befolkningens utbildningsnivå Effekterna av de satsningar som har gjorts inom utbildningsområdet kan successivt avläsas i form av en allt mer välutbildad befolkning. Den svenska befolkningen är vid internationell jämförelse välutbildad. I åldern 2564 år hade 32 procent en högskoleutbildning enligt OECD:s senaste mätning som publicerades nu i höst och som avsåg utbildningsnivån år 2001. Detta tillhör de högre värdena bland OECD-länderna. Endast Kanada, USA, Japan och Irland hade en högre andel. 56 Samtidigt hade 19 procent en kortare utbildning än gymnasieskola. Bland de trettio OECD- länderna var denna andel i genomsnitt 36 procent och inom EU drygt 39 procent.

Diagram 4.5 Andel av åldersgruppen 25-34 år som uppnått

minst gymnasienivå, 1991 och 2001 (Källa: OECD)

procent

100

1991

2001

90

80

70

60

50

40

30

20

10

0

EU

USA

Norden

Sverige I åldersgruppen 2534 år, varav de flesta genomfört sin utbildning under 1990-talet, hade 91 procent av Sveriges befolkning slutfört minst en gymnasieskolutbildning 2002 vilket är en höjning från strax över 80 procent i början av 1990-talet. Nivåhöjningen är ungefär densamma som i övriga nordiska länder. Inom EU har nivån ökat snabbare dock från en betydligt lägre nivå. I USA, som länge haft en hög utbildningsnivå jämfört med övriga länder har nivåökningen varit långsammare. Tillväxten av högskoleutbildade i vårt land sedan 1990-talet har medfört att personer som är födda under första hälften av 1970-talet nu har en större andel högskoleutbildade än i någon annan åldersgrupp. Detta gäller både om vi räknar längre högskoleutbildningar eller totalt inklusive kortare utbildningar och enstaka kurser. Regeringens politik syftar till att både stimulera fler unga och möjliggöra för stora grupper äldre personer att studera. Detta har bidragit till att utbildningsnivån i arbetskraften har kunnat höjas och ineffektiva utbildningsklyftor har kunnat motverkas. Intresset för högskolestudier har ökat under de senaste åren bland personer över 25 år och ytterst få länder i världen har en lika hög övergångsfrekvens till högre studier i dessa äldre grupper. Ungdomsgrupperna i Sverige uppvisar emellertid fortfarande en lägre övergångsfrekvens till högskolan direkt efter gymnasieskolan än i flera jämförbara länder. För att poängtera vikten av att PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fler yngre skaffar sig en högskoleutbildning fastställde regeringen i 2000 års ekonomiska vårproposition det långsiktiga målet att hälften av en årskull skall ha börjat läsa på högskola vid 25 års ålder. En övergångsfrekvens på 50 procent vid 25 års ålder är en hög målsättning i ett internationellt perspektiv. Mellan 1997 och 2001 ökade övergångsfrekvensen successivt bland ungdomarna. År 2002 uppmättes dock en tendens till minskad övergångsfrekvens. Enligt beräkningar från SCB var övergångsfrekvensen till högskolan bland 25- åringar i Sverige t.o.m. år 2002 omkring 43 procent. Definitionen har fastställts i samråd med SCB och Högskoleverket och innebär beräkning av hur stor andel av dem som under 2002 fyllde 25 år och som fram till och med denna ålder hade börjat i högskolan. I målet inkluderas de studenter som fått svenskt studiemedel för högskoleutbildning utomlands. Högskoleverket har redovisat en bedömning med utgångspunkt i övergångsfrekvensen inom respektive åldersgrupp 19 - 25 år, som pekar på att andelen kan vara på väg att närma sig 50 procent under de närmaste åren. Skillnaden i övergångsfrekvens är stor mellan kvinnor och män samt mellan inrikes och utrikes födda studenter. Bland inrikes födda kvinnor var övergångsfrekvensen vid 25 års ålder omkring 52 procent år 2002 enligt den fastställda nationella definitionen. Bland inrikes födda män var denna andel omkring 38 procent. Dessa andelar är nästan dubbelt så höga bland personer som är födda i Sverige. Vid internationella jämförelser av övergångsfrekvensen till eftergymnasiala utbildningar tillkommer, enligt SCB och i internationella redovisningar, minst tvååriga eftergymnasiala utbildningar som tillhör samma nivå som högskolan. Här återfinns bland annat flertalet kvalificerade yrkesutbildningar, KY. Övergångsfrekvensen t.o.m. 25 års ålder enligt den internationella klassificeringen uppgick till sammanlagt 45 procent 2002. 57

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

Diagram 4.6 Övergångsfrekvens till högskola vid 25 års

ålder (Källa: SCB)

procent

kvinnor

män

50

45

40

35

30

25

20

15

10

5

0

1997 1998 1999 2000 2001 2002

1997 1998 1999 2000 2001 2002

utrikes födda

inrikes födda Utbildning och anställbarhet I utbildningspolitikens övergripande mål ingår att åstadkomma ekonomisk tillväxt och detta är samtidigt en del av EU:s utbildningsmål. Utbildningssystemen skall, enligt den målsättning som Europeiska rådet antagit, bidra till att Europa blir världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Utbildning skall också bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre arbetstillfällen och ökad social sammanhållning. En viktig princip är att utbildningen skall främja de humanistiska värden som delas av Europas samhällen. Såväl forskning som OECD:s analyser har visat att det generellt sett är lönsamt både för enskilda människor och för samhällena i stort att fler skaffar sig en högre utbildning. För ungdomar i Sverige är, enligt OECD:s senaste rapport om utbildningsindikatorer, den ekonomiska avkastningen för dem som skaffar sig en högskoleutbildning relativt hög. I dessa analyser beräknas den samlade och långsiktiga effekten av skatter, inkomst, risk för arbetslöshet, kostnader och olika offentliga ekonomiska stöd under studietiden. Hur lönsamt det är för ungdomar att utbilda sig och hur detta påverkar studiebenägenheten är en fråga med många dimensioner. Den aktuella arbetslösheten är en faktor som påverkar studieintresset. Under 1990-talet drabbades Sverige, liksom andra OECD-länder, av stor arbetslöshet. Bland personer med högst grundskoleutbildning i åldersgruppen 2529 år var, enligt OECD, arbetslösheten i vårt land mycket hög internationellt sett i mitten av 1990- talet och då högre än genomsnittet för EU- länderna. Denna andel halverades fram till 1999 och minskade ytterligare till och med år 2001, men var fortfarande högre än i många andra länder. Bland högskoleutbildade var arbetslösheten i mitten av 1990-talet betydligt lägre både inom OECD och EU och även i dessa grupper halverades arbetslösheten fram till sekelskiftet. I Sverige var arbetslösheten 2001 bland högskoleutbildade visserligen hög historiskt sett, men betydligt lägre än i många andra länder. I ett längre tidsperspektiv har risken för arbetslöshet alltid varit mindre bland högskoleutbildade jämfört med övriga grupper och skillnaderna mellan utbildningsgrupperna är fortfarande stor. Under 2002 och 2003 har tendensen varit att dessa klyftor består och dessutom att arbetslösheten åter ökar. I februari 2003 var arbetslösheten över 6 procent bland personer i åldern 1664 år med högst grundskoleutbildning och nästan 6 procent bland personer med treårig gymnasieutbildning vilket var högre än bland personer med kortare gymnasieutbildning. Bland högskoleutbildade var andelen drygt 3 procent. I samtliga dessa grupper ökade arbetslösheten jämfört med 2002. I en undersökning som SCB genomförde under 2002 studerades en rad olika faktorer om hur det gått för de personer på arbetsmarknaden, som tre år tidigare hade avslutat sin utbildning i gymnasierespektive högskola. Frågorna gällde om man hade arbete vid undersökningstillfället, hur många månader det tog innan man fick första arbetet, om man hade fått en fast anställning, haft stadigvarande arbete under hela perioden efter utbildningen, om man varit arbetslös någon gång under perioden och hur länge, den aktuella månadslönen, om arbetet motsvarade utbildningens inriktning och hur nöjd man var med de kunskaper man fått i utbildningen. Kunskaperna som bedömdes var förmåga att genomföra skriftliga presentationer, redovisningar på engelska, klara självständig problemlösning och kunna använda dator som arbetsverktyg. Genom att summera alla dessa faktorer till ett index där 100 utgör det sammanlagda genomsnittliga värdet framstår ganska stora skillnader mellan utbildningsgrupperna. 58 Diagram 4.7 Framgång på arbetsmarknaden våren 2002 bland gymnasie- och högskoleutbildade (Källa: SCB) index, 100 = genomsnitt

0

20

40

60

80

100

120

140

160 GYMNASIESKOLA,totalt yrkesinriktat program estetiskasamhällsvetenskaps- barn- och fritidsomvårdnads- elindustri- HÖGSKOLA, totalt konstnärligbarn o ungdomsped.- grundskollärar- 4-9 läkarekonom- civilingenjörssjuksköterske- FORSKARUTBILDNING Högskoleutbildning var i stort sett genomgående mer lönsamt än en gymnasieskolutbildning i samtliga dessa arbetsmarknadsinriktade avseenden. De yrkesinriktade gymnasieprogrammen var mer lönsamma för ungdomarna än de studieinriktade programmen så långt i karriären vilket emellertid förklaras av att flertalet från de studieinriktade programmen gått vidare till fortsatta studier och ännu inte på allvar påbörjat sin yrkeskarriär. De examinerade sjuksköterskorna tillhörde de högskoleexaminerade som hade haft störst framgång på arbetsmarknaden. Framför allt förklarades detta av att flertalet av dem hade fått ett stadigvarande arbete direkt i linje med utbildningen och ofta direkt efter sin examen. EU har fastställt ett gemensamt delmål vars syfte är att öka tillgången på välutbildade naturvetare och tekniker bland medlemsländerna. Ett särdrag för den svenska arbetsmarknaden är en hög utbildningsnivå i offentliga och privata tjänster men relativt låg utbildningsnivå inom industrin. Sverige har en förhållandevis stor andel högskoleutbildade totalt sett på arbetsmarknaden, inom offentlig sektor och inom den privata tjänstesektorn. Inom tillverkningsindustrin, byggsektorn och flera andra privata arbetsmarknadssektorer, där behovet av tekniker och naturvetare är särskilt stort, har emellertid andelen högskoleutbildade länge varit lägre än i flera av våra viktigaste konkurrentländer. Detta är en viktig bakgrund till den långsiktiga satsningen på naturvetenskap och teknik som sker i den svenska skolan. Som effekt av utbildningsexpansionen under 1990-talet har utbildningsnivån höjts markant PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inom alla arbetsmarknadssektorer i vårt land. Skillnaden i förhållande till övriga länder har i stora drag ändå förblivit ganska oförändrad. Migration Globalisering, ökad konkurrens, teknisk utveckling och ökad rörlighet mellan länder ger nya möjligheter och medför samtidigt nya krav både på utbildningsväsendena och på arbetsmarknaderna över hela världen. I mitten av 1990- talet hade Sverige en stor invandring, inklusive utflyttade från Sverige som återvände hem. Många var högskoleutbildade, men en mycket mindre andel av dem fick arbete på den svenska arbetsmarknaden än vad som var fallet i slutet av 1980-talet. Sysselsättningsnivån bland de invandrade har visserligen förbättrats väsentligt under de senaste åren, men det finns fortfarande en stor grupp välutbildade invandrade i det svenska samhället som ännu inte har kunnat få arbete. Hela det svenska utbildningsväsendet förutsätts därför även fortsättningsvis vara starkt engagerat i att på olika sätt bidra till en förbättrad integrering av personer som flyttar till Sverige. Migrationen har hittills gett Sverige ett befolkningstillskott i alla åldrar och ett tillskott av kompetens bland annat i form av högskoleutbildad arbetskraft. Ett sådant inflöde av människor och kompetens är nödvändigt även i fortsättningen om Sveriges ekonomiska tillväxt skall tryggas. Mellan åren 1987 och 2002 flyttade cirka 180 000 högskoleutbildade till Sverige och omkring 100 000 utvandrade, enligt SCB:s uppgifter. Sverige har därmed fått ett sammanlagt nettoinflöde på minst 80 000 högskoleutbildade sedan 1987. Utbildningsuppgift saknas för många invandrade och i praktiken är detta tillskott ännu större. 59

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

Diagram 4.8 In- och utvandrade i åldern 16-64 år med

respektive utan högskoleutbildning, 1990-2002 (Källa:

SCB)

antal

60000

uppgift saknas

invandrade

50000

övrig utbildning

högskoleutbildning

40000

utvandrade

30000

20000

10000

0

1990

1993

1996

1999

2002

1990

1993

1996

1999

2002 De senaste åren, 1999 - 2002, har utvandringen bland svenskfödda minskat samtidigt som allt fler högskoleutbildade flyttar tillbaka. Bland läkare, sjuksköterskor och nu även bland tandläkare och civilingenjörer blev återinvandringen år 2002 till och med större än utvandringen. Ett av Europeiska unionens mål är att främja rörligheten inom unionen både på arbetsmarknad och bland studerande samt med omvärlden i övrigt. EU-länderna skall stå öppna för samarbete med alla regioner, till ömsesidig nytta. Målet för EU är att bli den högst prioriterade destinationen för studerande, vetenskapsmän och forskare från andra regioner i världen. Det är troligt att dessa mål även kommer att delas av de länder som under det här årtiondet blir nya medlemsstater i EU. Befolkningens rörlighet mellan Sverige och övriga EU-länder har mer än fördubblats under 1990-talet. Antalet invandrade från EU-länderna minus utvandrade till dessa länder har medfört ett markant nettoöverskott av forskare till Sverige sedan mitten av 1990-talet. År 2002 fanns 20 800 forskarutbildade inom teknik och naturvetenskap i Sverige. Ungefär 14 procent av dessa forskare hade invandrat sedan 1987 och bodde kvar i Sverige varav en stor andel invandrat från något EU-land.

Bland högskoleutbildade på grundutbildningsnivå var utflödet till EU något större än inflödet mellan 1996 - 1998, men även detta har sedan vänt till ett nettoöverskott varje år under perioden 1999 - 2002. Av sammanlagt omkring 1,5 miljoner högskoleutbildade år 2002 som var yngre än 65 år svarade migrationen under denna period för ett nettotillskott på omkring 5 procent varav en stor andel invandrat från något EU-land.

Invandringen av högskoleutbildade har också ökat något från EU:s aktuella kandidatländer medan utvandringen till dessa länder har varit fortsatt låg jämfört med EU-länderna. Under förutsättning att det ekonomiska samspelet mellan Sverige och EU:s kandidatländer utvidgas på ett positivt sätt kan detta förväntas medföra ett ökat utbyte av välutbildade personer på arbetsmarknaden med dessa länder i framtiden såsom skedde mellan Sverige och EU-länderna under 1990-talet.

4.6.5

Resultat i ett nationellt perspektiv

Under 2002 ökade antalet barn i förskolan från 315 000 till 333 600. Den största delen av de nytillkomna barnen har en förälder som är föräldraledig. Det har också blivit vanligare att barn till arbetslösa och barn vars föräldrar är sjukskrivna går i förskola. Det ökade barnantalet har inte påverkat gruppstorlekarna i förskolan. Igenomsnitt fanns det 17,4 barn per grupp 2002, vilket är samma som året innan. Inte heller personaltätheten har förändrats. Hösten 2002 var antalet barn per årsarbetare 5,3 vilket är detsamma som 2001. Maxtaxereformen har således lett till fler barn i förskolan. Däremot har inte närvarotiderna blivit längre utan i stället något kortare. Den genomsnittliga närvarotiden i förskolan sjönk med en veckotimme mellan 1999 och 2002, från 31 till 30 timmar i veckan. I stort sett hela minskningen beror på att fler barn har närvarotider i intervallet 115 veckotimmar. Barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar har samma närvarotider som tidigare, i genomsnitt 32 timmar per vecka. Maxtaxans införande den 1 januari 2002 har väsentligt förändrat avgifterna i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i landet. Kartläggningen av avgifterna från 1999 visade att en tvåbarnsfamilj med genomsnittliga inkomster och barnen i förskola 33 timmar per vecka kunde få betala mellan 0 och 4 160 kronor i månaden. Detta motsvarar en skillnad på nästan 50 000 kronor per år. Skolverkets undersökning visar att avgiftsnivåerna 2002 tydligt harmoniserats genom maxtaxans införande. En tvåbarnsfamilj kan 2002 få betala mellan 1 040 och 1 900 kronor i månaden beroende på vilken kommun familjen 60 bor i. Detta motsvarar en skillnad på drygt 10 000 kronor per år. Det totala antalet elever i grundskolan har ökat under hela 1990-talet och har nu avstannat till att omfatta 1 057 225 elever för läsåret 2002/03. Minskningen i elevantal beräknas fortsätta under hela årtiondet. Antalet tjänstgörande lärare omräknat till heltidstjänster ökade med 1,3 procent jämfört med föregående läsår och uppgick under läsåret 2002/03 till totalt 83 379 anställda. Den totala kostnaden för den kommunala grundskolan beräknas för 2002 uppgå till 62,7 miljarder kronor (exkl. skolskjuts). Detta är en ökning med 2,7 procent jämfört med föregående år. De senaste två åren har andelen elever som slutar grundskolan med behörighet till gymnasieskolan ökat något. Preliminär statistik visar att 89,7 procent av eleverna var behöriga att börja på gymnasieskolans nationella program. Fortfarande har emellertid mer än var tionde elev av dem som gick ut årskurs 9 under 2003 inte godkänt betyg i svenska, engelska eller matematik dvs. det som krävs för att få börja på ett nationellt program. Variationerna mellan skolor och mellan kommuner är fortsatt mycket stor. Läsåret 2001/02 fanns tre kommuner där samtliga elever var behöriga att söka till gymnasieskolans nationella eller specialutformade program. I de kommunerna med lägst andel var knappt fyra av fem elever behöriga. Mellan enskilda skolor var skillnaderna ännu större. Läsåret 2002/03 gick totalt 322 587 elever i gymnasieskolan vilket är en ökning med drygt 11 400 elever jämfört med året innan. Antalet tjänstgörande lärare uppgick till 26 300, vilket är en ökning med ca 4 procent sedan föregående läsår. Den totala kostnaden för gymnasieskolan med kommunal huvudman beräknas uppgå till 22,1 miljarder kronor 2002 (exkl. skolskjuts). Det är en ökning med 2,4 procent jämfört med föregående år. Det genomsnittliga betygsresultatet i gymnasieskolan har ökat de senaste åren. Be- tygsresultatet varierar dock mellan olika huvudmän och mellan olika kommuner. Likaså skiljer det sig mellan olika gymnasieprogram. Av alla elever som började i gymnasieskolan hösten 1998 fick 73 procent slutbetyg inom fyra år. Av de elever som fick slutbetyg läsåret 2001/02 uppnådde 86 procent grundläggande behörighet till studier på universitet eller högskola. 43 procent av de elever som fullföljde gymnasieskolan 1999 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 var inom tre år registrerade vid universitet eller högskolor, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Under senare delen av 1990-talet har studieutbudet inom gymnasieskolan generellt sett ökat. Flera kommuner har startat egna gymnasieskolor och många befintliga skolor startar flera program. Antalet fristående skolor har ökat kraftigt men den regionala fördelningen av skolorna är mycket ojämn. En allt större andel av den vuxna befolkningen deltar i någon form av organiserat lärande. Inom folkbildningen återfanns minst 1,5 miljoner personer i studieförbundens cirkelverksamhet under 2002. Folkhögskolornas samlade kursverksamhet hade knappt 115 000 deltagare varav 8 200 inom ramen för kunskapslyftet under hösten 2002. Under 2002 återfanns cirka 317 000 studerande i den kommunala vuxenutbildningen vilket motsvarar cirka 194 000 heltidsplatser, varav 74 700 inom ramen för kunskapslyftet. Inom kvalificerad yrkesutbildning (KY), svenskundervisning för invandrare (sfi), och kompletterande utbildningar återfanns cirka ytterligare 64 000 studerande,. Alla dessa studerar dock inte på heltid. Sammantaget ger detta en bild av att vuxna i allt större utsträckning deltar i det livslånga lärandet och att vuxnas lärande har en stor roll att spela i detta sammanhang. För de vuxna innebär vuxnas lärande en möjlighet att nå sina livsmål, ur ett samhällsperspektiv bidrar den till en levande demokrati och ökad sysselsättning. Utbyggnaden av den grundläggande högskoleutbildningen som skett under hela 1990- talet har fortsatt även under de första åren av 2000-talet. Antalet helårsstudenter ökade under 1990-talet från knappt 150 000 till 250 000. Därefter har antalet helårsstudenter fortsatt att öka. Ytterligare 30 000 helårsstudenter har tillkommit de senaste två åren vilket innebär en ökning med 12 procent. De samlade utbildningsuppdragen för universitet och högskolor 2002 uppfylldes till 98 procent. Av 29 lärosäten med uppdrag att öka antalet helårsstudenter inom teknik och naturvetenskap uppfylldes detta uppdrag av 20 lärosäten. Antalet examinerade totalt har ökat 2002 till skillnad från föregående år då en viss minskning kunde noteras. Ökningen har varit större för generella examina än för yrkesexamina. För de examina som examinationsmål har satts upp har 61 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 antalet examina ökat, och efter halva perioden har lärosätena uppnått nära 50 procent av målet för civilingenjörer och arkitekter samt sjuksköterskor. För lärarexamen med inriktning mot tidigare år har 53 procent av målet uppnåtts efter halva perioden, medan 44 procent av målet för lärarexamen med inriktning mot senare år har uppnåtts. Antalet examinerade lärare med inriktning mot förskola och förskoleklass ökade med 23 procent mellan läsåren 2000/01 och 2001/02, vilket kan jämföras med den totala examinationsökningen för lärare som var 13 procent. Antalet nybörjare och aktiva samt examinerade i forskarutbildningen har ökat. Efter halva perioden har mer än 50 procent av regeringens examinationsmål för samtliga vetenskapsområden uppnåtts. Staten har under budgetåret 2002 satsat drygt 20,5 miljarder kronor på studiestödsverksamheten i form av ekonomiskt bidrag till studerande. Dessutom utbetalas mer än 11 miljarder kronor i lån till studerande. Vidare tillkommer kostnader för studiestödsadministrationen på ungefär 400 miljoner kronor. Under budgetåret 2002 fick cirka 928 000 studerande studiestöd, därutöver har fler än 17 000 personer fått bidrag vid korttidsstudier och över 700 högskolestuderande med synskada eller andra läshandikapp försetts med studielitteratur. Vidare har nästan 300 föräldrar till döva barn fått bidrag till kostnader för utbildning i teckenspråk och 330 funktionshindrade gymnasieelever har fått bidrag till kostnader för studier vid riksgymnasierna. Antalet studielåntagare uppgick den 1 januari 2002 till drygt 1,4 miljoner personer. Låntagarnas samlade skuld till Centrala studiestödsnämnden (CSN) redovisades den 1 januari 2002 till 153 miljarder kronor. Efterfrågan på information om studiestöd hos de studiestödsadministrerande myndigheterna har under det senaste verksamhetsåret varit omfattande både i volym och komplexitet.

4.6.6

Analys och slutsatser

I många avseenden når svensk utbildning mycket långt och är ett internationellt föredöme. Det är dock, enligt regeringens mening, inte acceptabelt att en av tio elever i grundskolan inte klarar målen i svenska, engelska eller matematik eller att ungdomar lämnar gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Mot bakgrund av bristerna i skolans resultat måste ambitionsnivån höjas och arbetet med att förbättra utbildningen intensifieras. Under 2003 presenterade regeringen sitt kvalitetsprogram för skolan Alla skolor skall vara bra skolor. Kvalitetsprogrammet omfattar insatser för ökad individanpassning, för tydligare och tidigare information till elever som inte når målen i grundskolan samt insatser för att stärka skolors och kommuners kvalitetsredovisningar. Vidare omfattar insatserna en renodling av Skolverkets uppgifter och ett inrättande av Myndigheten för skolutveckling. Skolverkets förändrade roll innebär att verket skall bli en starkare och mer synlig aktör, som granskar verksamheten och hävdar kraven på kvalitet och likvärdighet. Regeringen har som ledstjärna att kvaliteten skall förbättras och uppföljningen skall utvecklas i såväl förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg som i grundskolan och gymnasieskolan. Allmänna råd skall utarbetas av Statens skolverk för att bidra till förbättrad kvalitet inom förskoleverksamheten. Regeringen anser vidare att både förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen bör lämna kvalitetsredovisningar. Regeringen fortsätter att satsa på att öka personaltätheten inom de olika skolverksamheterna. Statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder i kommuner med maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har till stor del använts till personalförstärkningar. Regeringen anser att det är mycket viktigt att det livslånga lärandet som startar i förskolan ses ur ett genusperspektiv. En jämställdhetsdelegation har därför tillsatts för att förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet inom förskolan (dir. 2003:101). Regeringen ser som en av sina viktigaste uppgifter att minska invandrares utanförskap. Myndigheten för skolutveckling har av den anledningen som sin första och viktigaste uppgift att förbättra förskole- och skolsituationen i segregerade områden. Vidare har regeringen beslutat att genomföra en försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i årskurs 7 - 9 i syfte att förhindra att elever som kommit sent till Sverige halkar efter kunskapsmässigt. Insatser har gjorts för att öka kvaliteten i gymnasieskolans yrkesutbildningar. Det finns nu, enligt regeringens uppfattning, ett behov av att gå vidare. Regeringen avser därför att inrätta en yrkesutbildningsdelegation med representanter för arbetsmarknadens parter och utbildningssystemet. 62 Gymnasiekommittén 2000 hade som huvudsakligt uppdrag att utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans studievägsstruktur. I uppdraget ingick även att överväga vad som kan göras i programmens uppbyggnad för att minska den sociala och könsmässiga snedrekryteringen till olika utbildningsvägar samt avhoppsfrekvensen, inte minst bland elever med utländsk bakgrund i gymnasieskolan. Kommitténs betänkande har remissbehandlats och regeringen avser att överlämna en proposition om gymnasieskolan under våren 2004. Inom ramen för olika valideringsprojekt har regeringen gjort insatser för att vuxnas reella kompetens skall tillvaratas. Detta är ett viktigt område inte minst för att öka invandrares möjlighet till inträde på arbetsmarknaden. Regeringen avser därför att under åren 2004 - 2007 inrätta en valideringsdelegation med representanter från arbetsmarknadens parter och utbildningssystemet. Det finns fortfarande skillnader mellan lärosätena inom högskoleområdet vad gäller genomförandet av utbildningsuppdragen. Framför allt har lärosäten med tyngdpunkten lagd på tekniska och naturvetenskapliga utbildningar även under 2002 haft stora svårigheter att öka studentantalet i förväntad omfattning. Dock har de omfördelningar av platser som gjordes inför 2002 samt i tilläggsbudgetar under 2002 inneburit att takbeloppen utnyttjats i större utsträckning 2002 än 2001. Trots en ökad examination inom lärarutbildningen med inriktning mot senare år måste denna öka de närmaste åren för att examinationsmålet ska nås. Det krävs också en kraftig ökning av antalet lärarstudenter som väljer mate- matisk-naturvetenskaplig eller teknisk inriktning för att lärosätena ska nå målet att en tredjedel av de examinerade har denna inriktning. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lärosätena har i uppdrag att fortsätta beakta behovet av lärare i förskola och förskoleklass. Genom att nästan 1 miljon studerande har kunnat finansiera sina studier med någon form av studiestöd bedömer regeringen att verksamheten har bidragit till att många har kunnat studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser eller funktionshinder. Därmed har studiestödsverksamheten bidragit till att fylla de platser som utbildningsväsendet erbjudit och att målen för politikområdet uppnåtts. Sverige är ett av världens mest internationaliserade länder, vilket har varit viktigt för vårt lands utveckling och välfärd. Ett fortsatt tillskott av kunskaper och kompetens från utlandet och att befolkningen skaffar sig mer erfarenheter och nya kunskaper om vår omvärld är nödvändigt för att Sverige skall kunna förbli en av världens ledande kunskapsnationer. Det är därför viktigt att ännu fler stimuleras till att skaffa sig utlandserfarenhet och att Sverige blir ett ännu attraktivare land att flytta till.

4.7

Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) granskar varje år myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. Inom politikområdet har Statens skolverk, Specialpedagogiska institutet, Sameskolstyrelsen, Nationellt centrum för flexibelt lärande, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning och Distansutbildningsmyndighetens avvecklingsmyndighet erhållit invändning i revisionsberättelsen avseende räkenskapsåret 2002. För dessa myndigheter har RRV även lämnat revisionsrapport. Regeringen behandlar invändningen för berörda myndigheter under respektive anslag. 63 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 5 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

5.1

Insatser

Förskoleverksamheten bedrivs i form av förskola, familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola). Skolbarnsomsorgen bedrivs i form av fritidshem och familjedaghem. För barn mellan tio och tolv år kan skolbarnsomsorgen även bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har genomgått stora förändringar under det senaste decenniet. Kommunernas svaga ekonomi samt flera reformer har under 1990-talet påverkat och delvis förändrat verksamheten.

5.1.1

Kvalitetsarbete

De senaste årens reformer har väsentligt ökat tillgängligheten till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. En ökad fokusering på det pedagogiska innehållet i förskolan har förstärkt dess roll som del i det livslånga lärandet och det första steget i utbildningssystemet. En läroplan för förskolan infördes 1998. Reformen maxtaxa och allmän förskola m.m. påbörjades den 1 juli 2001. Den sista delen i reformen infördes den 1 januari 2003. Regeringen fäster nu stor vikt vid kvalitetsfrågor i förskolan som skall prägla de kommande årens arbete. Regeringen avser att återkomma till riksdagen med en särskild förskoleproposition. Maxtaxa och allmän förskola Regeringen anser att förskolan är en del av den generella välfärden och att den därför skall erbjudas alla barn från tidig ålder. Ingen får utestängas från den tidiga starten i lärande och utveckling på grund av höga avgifter eller för att en förälder är arbetslös eller är föräldraledig för vård av ett syskon. Reformen maxtaxa och allmän förskola m.m. består av flera delar som har trätt i kraft vid olika tidpunkter. Den 1 juli 2001 blev kommunerna skyldiga att erbjuda plats i förskoleverksamhet för barn i åldern 15 år vars föräldrar är arbetslösa. En motsvarande skyldighet infördes för barn till föräldralediga den 1 januari 2002 och allmän förskola för 45-åringar infördes den 1 januari 2003. Bestämmelser om maxtaxa i verksamheten, dvs. ett högsta tak för de avgifter som föräldrar betalar, infördes den 1 januari 2002. Regeringen har gett Statens skolverk i uppdrag att under en femårsperiod administrera och årligen följa upp reformen. Den första rapporten lämnades i februari 2003 och bygger på flera stora studier som Skolverket genomfört under perioden 19992002. Av rapporten framgår följande:

-

andelen barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga har ökat i förskolan genom reformen. Den största ökningen kan tillskrivas de föräldraledigas barn.

-

även andelen barn i åldern 

69 år som är inskrivna i fritidshem har ökat under 2002. 65 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Dessa är framförallt barn till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar som tidigare var ensamma hemma eller hade omsorgen ordnad med hjälp av grannar, släktingar etc.

-

reformen har inte medfört längre närvarotider. Barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar har samma närvarotider som tidigare och mönstret är detsamma i familjedaghem. Däremot har den genomsnittliga närvarotiden i förskolan sjunkit med en timme i veckan mellan 1999 och 2002 vilket i stort sett beror på att barn till arbetslösa och föräldralediga har fått rätt till plats under minst tre timmar per dag eller 15 timmar i veckan.

-

gruppstorleken i förskolan har inte förändrats under det senaste året, dvs. gruppstorlekarna har stabiliserats, men på en nivå som är betydligt högre än den som rådde i början av 

1990-talet. Däremot fortsatte de redan stora barngrupperna på fritidshemmen att öka ytterligare.

-

maxtaxan fick ett nästan fullt genomslag redan det första året, då 287 av landets 289 kommuner anslöt sig till systemet. År 2003 tillämpar alla, nu 290, kommuner i landet maxtaxa. Kommunerna har dock möjlighet att inom maxtaxans ram föra en egen avgiftspolitik. Närmare 200 kommuner använde år 2002 denna möjlighet och har egna bestämmelser om antalet betalmånader, tidsrelatering och/eller avgiftsreduktion när barnet är sjukt, har semester m.m. Detta resulterar i avgifter som är lägre än den ordinarie maxtaxan.

De kommuner som har infört maxtaxan är berättigade till två statsbidrag, dels för att kompensera intäktsbortfallet, dels för att säkra kvaliteten i verksamheten. För år 2002 har bidraget till kvalitetssäkrande åtgärder framför allt använts till personalförstärkning i förskolan. Riksdagen beslutade i juni 2003 i samband med beslut om 2003 års ekonomiska vårproposition att godkänna ett förslag från regeringen om höjning av den högsta avgiften för maxtaxa inom barnomsorgen från den 1 januari 2004. Avgiften i förskoleverksamheten får inte överstiga 3 procent av inkomsten, dock högst 1 260 kronor (+120 kr) i månaden, för det första barnet, 2 procent dock högst 840 kronor (+80 kr) i månaden för det andra barnet, respektive 1 procent och högst 420 kronor (+40 kr) i månaden för det tredje barnet. Avgifterna i skolbarnsomsorgen får inte överstiga 2 procent av inkomsten, dock högst 840 kronor (+80 kr) i månaden för det första barnet, samt 1 procent dock högst 420 kronor (+40 kr) i månaden för det andra respektive tredje barnet. För det fjärde barnet utgår det liksom tidigare ingen avgift. Hushåll med en sammanlagd inkomst understigande 38 000 kronor i månaden berörs inte av förslaget. De höjda avgifterna innebär möjlighet till ökade avgiftsinkomster för kommunerna och regeringen avser därmed att sänka det statsbidrag som lämnas till kommuner som tillämpar maxtaxan med 240 miljoner kronor per år från och med 2004. Familjedaghem Antalet familjedaghem har minskat i takt med att föräldrar har valt den utbyggda förskolan. Familjedaghem kan dock vara ett viktigt alternativ för vissa barn och föräldrar. Regeringen har av den anledningen gett Skolverket i uppdrag att följa upp och redovisa utvecklingen av familjedaghemmen. Uppföljningen skall belysa familjedaghemmen som ett komplement till den allmänna förskolan. Frågor som bör omfattas är huruvida vårdnadshavarens önskemål om omsorgsform kan tillgodoses i kommunerna, om familjedaghem finns som ett alternativ till förskola för fyra- och femåringar samt om det finns en samverkan mellan familjedaghemmet och den allmänna förskolan och hur den i sådana fall organiseras. Skolverket skall även redovisa omfattningen av den avgiftsfrihet inom familjedaghemmen för fyra- och femåringar som inte deltar i den allmänna förskolan och som en del kommuner infört. Uppdraget skall redovisas den 1 mars 2004. Kvalitetsredovisning I regeringens skrivelse Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) gör regeringen bedömningen att en skyldighet bör införas även för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen att upprätta kvalitetsredovisningar. Som ett led i 66 detta arbete har utbildningsdepartementet utarbetat en promemoria Skyldighet att lämna uppgifter om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (U2002/4328/S). Efter avslutat remissförfarande bereds promemorian för närvarande i Utbildningsdepartementet. Därutöver har Skolverket fått i uppdrag att kartlägga förekomsten av kvalitetsredovisningar i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen och analysera dem. Verket skall vidare redovisa ett underlag inför den av regeringen aviserade regleringen av kvalitetsredovisning för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Kartläggningen skall redovisas till regeringen senast den 1 november 2003, analysen och underlaget skall redovisas senast den 1 december 2003. Mer om resultatinformation återfinns i avsnitt 6.1.1 Förstärkt kvalitetsarbete. Allmänna råd Staten har i 2 a kap. 3 § Skollagen (1985:1100) angivit vilka uppgifter och krav som ställs på förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, nämligen att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn fostran och omvårdnad samt att komplettera skolan och att erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. För bedrivande av verksamheten skall det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Barngrupperna skall ha lämplig sammansättning och storlek. Lokalerna skall vara ändamålsenliga. Statens övergripande mål skall förverkligas inom det kommunala ansvaret och anpassas till lokala förutsättningar och med hänsyn till barns olika behov. Målen i den nationella lagstiftningen innebär dock en begränsning av den lokala variationen. Syftet med den lokala variationen är inte att den skall medföra radikalt olika villkor mellan olika kommuner. Skolverket har under åren 1999/2000 utarbetat Allmänna råd för familjedaghem, öppen förskola, fritidshem och öppen fritidsverksamhet. Regeringen gör bedömningen att reformarbetet samt utbyggnaden av förskolan behöver åtföljas av ytterligare insatser för att definiera och stärka dess kvalitet. Allmänna råd kan bidra i arbetet med att stärka verksamheternas kvalitet. Regeringen avser därför att ge Skolverket i upp- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 drag att utfärda allmänna råd när det gäller kvalitet i förskolan.

5.1.2

Personalen i förskolan

Personalförstärkning Forskningen visar att personaltäthet och barngruppernas storlek är viktiga kvalitetsfaktorer, särskilt för de yngre barnen och barn i behov av särskilt stöd. Därför avser regeringen att införa ett riktat statsbidrag till kommunerna för att kunna anställa minst 6 000 nya förskollärare, barnskötare eller annan personal till förskolan. Satsningen på kraftigt förstärkta personalresurser till förskolan skall ske successivt under mandatperioden och i den takt som ekonomin tillåter. Förskolan en attraktiv arbetsplats Förskolans roll och uppdrag i samhället har utvidgats påtagligt under de senaste åren. Den ökade tillgängligheten, införande av maxtaxan och allmän förskola m.m., statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder, skollagskommitténs förslag om förskolan som en egen skolform och det aviserade förstärkta kvalitetsarbetet i förskolan skall ses som uttryck för detta. En förskola som är attraktiv för människor att söka sig till som arbetsplats har en tydlig organisation, både avseende ledning och verksamhet, och bedriver en verksamhet med pedagogisk kraft och tydlighet. Förskolans verksamhet måste också erbjuda utveckling i arbetet genom kompetensutveckling och möjligheter till karriärutveckling av olika slag, för att alla personalkategorier skall söka sig dit och stanna kvar. Personalens egna möjligheter att planera och organisera sitt arbete bidrar till att arbetet upplevs som attraktivt och att personalen trivs. Regeringen har för avsikt att ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att initiera informations- och utvecklingsinsatser om det viktiga och nyskapande arbete som pågår i förskolan i syfte att stimulera rekrytering av personal till förskolan. 67 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utbildning av förskollärare och barnskötare I en verksamhet som är föremål för så stora förändringar som har skett inom förskolan är det angeläget att verksamheten kan rekrytera och behålla sin personal. Det är viktigt för förskolans kvalitet att fler förskollärare och barnskötare, rekryteras till förskolan. Regeringen har lagt fast examinationsmål för utbildning av bl.a. lärare med inriktning mot tidiga år. Med hänsyn till behovet av lärare i förskolan har högskolorna med lärarutbildning ett särskilt ansvar att beakta behovet av lärare som utbildar sig med inriktning mot förskolan och vidta nödvändiga åtgärder för att möta behoven. Enligt regeringens bedömning finns det dessutom ett behov i verksamheten av en utbildning till barnskötare. För närvarande pågår ett arbete inom Utbildningsdepartementet för att kartlägga hur detta behov skall kunna tillgodoses. Resultatet av kartläggningen och eventuella åtgärder kommer att presenteras under 2003. Av uppföljningarna av statsbidraget för kvalitetssäkring inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till kommuner som tillämpar maxtaxa framkommer att ca 15 procent av bidraget har använts till kompetenshöjande åtgärder varav ca hälften gick till kompetenshöjande åtgärder för barnskötare. Jämställdhetsdelegationen Som framgår av förskolans läroplan, Lpfö 98, tillhör jämställdhet mellan könen de värden som förskolan skall hålla levande i arbetet med barnen. Förskolan skall sätta flickors respektive pojkars kreativitet och nyfikenhet i centrum. Forskning visar att pojkar och flickor generellt bemöts olika av personalen. Jämställdhet är fortfarande en lågt prioriterad fråga i alltför många kommuner och förskolor och uppmärksammas inte i lika hög grad som andra delar av värdegrunden, visar utvärderingar. Flertalet jämställdhetsinsatser i kommunerna har varit riktade mot grund- och gymnasieskolan. Få långsiktiga insatser har gjorts för ökad jämställdhet när det gäller förskolan. Regeringen anser att det är mycket viktigt att det livslånga lärandet som startar i förskolan ses ur ett genusperspektiv så att traditionella könsroller och könsmönster kan motverkas. Förskolan är det första och viktiga steget i denna process. Arbetet med jämställdheten mellan könen i förskolan bör ständigt uppmärksammas, intensifieras, förstärkas och utvecklas. Pojkars och flickors livsutrymme får inte begränsas av könsspecifika normer och värderingar. Regeringen fattade därför beslut den 14 augusti 2003 om att tillsätta en jämställdhetsdelegation (dir. 2003:101). Delegationens uppgift är att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. Regeringen satsar sammanlagt 12,5 miljoner kronor under perioden 1 december 2003 till 30 juni 2006 för detta arbete.

5.1.3

Integration

Insatser inom ramen för storstadspolitiken I det storstadspolitiska arbetet har staten tecknat lokala utvecklingsavtal med sju storstadskommuner om insatser i sammanlagt 24 stadsdelar. Som en del i detta lokala utvecklingsarbete har förskoleverksamheten byggts ut och utvecklats med statligt stöd. Erfarenhet visar att tidiga insatser har särskilt stor betydelse för det fortsatta lärandet. Därför har de insatser som vidtagits inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen för att bygga ut förskoleverksamheten varit speciellt betydelsefulla. Medel har bl.a. använts till att pröva nya verksamhetsformer av förskoleverksamhet med nya pedagogiska arbetssätt, att erbjuda alla barn från tre år förskola på deltid, att utveckla pedagogernas kompetens, att öka antalet vuxna i förskolan samt att stärka föräldramedverkan i förskolans verksamhet. Förskolorna med språklig inriktning syftar till att ge barnen tillgång till förskolans pedagogiska verksamhet och stöd i deras språkutveckling. Därutöver arbetar förskolorna med att stärka modersmålet samtidigt som svenska språket tränas. Insatserna på förskolans område inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen har varit en värdefull grund för den allmän förskolan som infördes den 1 januari 2003 genom att alla barn från och med höstterminen det år de fyller fyra skall erbjudas plats i förskolan. Ett av de uttalade syftena bakom reformen Allmän förskola är att fler barn med utländsk bakgrund skall få tillgång till förskolan. I regeringsförklaringen år 2002 aviserades att storstadspolitiken skall utvecklas. Ytterligare steg måste tas för att utifrån de goda erfaren- 68 heter som gjorts inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen utveckla och bredda samverkan mellan de inblandade aktörerna. Detta bör ske genom att staten omvandlar framgångsrika insatser till ordinarie strukturer och arbetssätt. Storstadspolitikens framtida inriktning har förtydligats via skrivningar i den ekonomiska vårpropositionen. Där anges att regeringen avser att ta tillvara storstadspolitikens erfarenheter. Statliga myndigheter skall ges tydliga mandat och riktlinjer för att storstadspolitikens tvärsektoriella mål skall uppnås. Det är därför av stor vikt att Myndigheten för skolutveckling och Skolverket i sitt arbete tar tillvara de relevanta erfarenheter som gjorts inom ramen för storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal och strävar efter att utveckla samverkan med myndigheter och andra aktörer i övriga samhällssektorer som omfattas av storstadspolitiken. Den mångkulturella förskolan I regeringens skrivelse, Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbete i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188), presenterades ett antal strategiska områden där statliga insatser under de närmaste åren skall påskynda utvecklingsarbetet och höja verksamhetens kvalitet. Ett av dessa områden är förskola och skola i segregerade områden. I många kommuner finns områden som är präglade av social och etnisk segregation. I dessa områden finns en överrepresentation av elever som har svårigheter att nå utbildningsmålen. Förskolan är det första steget i det livslånga och livsvida lärandet. Forskning och erfarenhet visar att tidiga insatser ger bra resultat och minskar skolmisslyckanden längre fram i grundskolan. Det är därför angeläget att förskolan i segregerade områden ges stöd att utveckla sin verksamhet. Myndigheten för skolutvecklingen har fått i uppdrag av regeringen att arbeta för förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. Myndighetens arbete skall främst koncentreras på situationen i förskolan och i grundskolan, men även situationen för elever i gymnasieskolan bör uppmärksammas. Myndigheten skall årligen till regeringen redovisa de insatser som vidtagits, vilka metoder och arbetssätt som använts, viktiga iakttagelser som gjorts PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 under arbetet samt vilka resultat som har uppnåtts och hur dessa har spridits till olika huvudmän. Myndigheten skall i samband härmed även redovisa behovet av eventuella åtgärder på området, t.ex. förslag om författningsändringar. Uppdraget skall slutredovisas den 15 december 2005. Reggio Emilia institutets verksamhet har varit en inspirationskälla i utvecklingen av svensk förskolepedagogik. I februari 2003 fick Reggio Emilia institutet 1,3 miljoner kronor av regeringen för det första året av ett treårigt utvecklingsprojekt om språk och kommunikation i den mångkulturella förskolan. Institutets projekt bedrivs vid förskolan Stella Nova i Hallonbergen inom Sundbybergs kommun. Förskolan har fem avdelningar och de inskrivna barnen representerar 17 olika språk. Ett nätverk med andra mångkulturella förskolor har knutits till projektet. Projektet kommer att utvärderas på barnnivå, verksamhetsnivå och pedagogisk dokumentationsnivå.

5.1.4

Förskolan och skolbarnsomsorgen i ett internationellt perspektiv

Svensk förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har sedan länge rönt ett stort intresse från andra länder både inom och utom EU. Verksamheten framhålls ofta som ett internationellt föredöme. Inom EU har en överenskommelse om ett gemensamt mål satts upp för utbyggnaden av förskoleverksamheten; en tredjedel av 13 åringarna samt 90 procent av 35-åringarna skall ha tillgång till förskolan. För Sveriges del innebär målet att verksamheten för de yngre barnen redan mångfalt överträffats och för de äldre barnen nu börjar nås. År 2002 var 65 procent av 13-åringarna och 84 procent av 45-åringarna inskrivna i förskola samt 8 procent av 15-år- ingarna i familjedaghem. OECD har i en treårig tematisk studie studerat förskoleverksamheten i tolv länder, varav Sverige har varit ett. Avsikten med studien har varit att dra slutsatser från de olika länderna för att utröna vilka faktorer som är de mest väsentliga för en framgångsrik barnomsorgspolitik. OECD pekar i sin rapport Starting Strong ut nyckelområden för förskoleverksamheten och har därvid valt att framhålla den generella välfärdsmodellen för barnomsorgens utveckling internationellt. Det innebär att Sverige ligger i 69 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 frontlinjen i förhållande till OECD:s framgångsfaktorer inom området. Perspektivet på förskolan som det första steget i det livslånga lärandet har av OECD också tydligt framhållits. OECD har i ett andra steg utvidgat studien till att omfatta ytterligare ett antal länder. Dessutom har uppföljningar och fördjupningar gjorts inom vissa områden. Konferenser har hållits i Oslo, Paris, och Rotterdam bl.a. om barn i utsatta uppväxtmiljöer och förbättrad statistikinsamling samt finansiering av barnomsorgen. Utbildningsdepartementet anordnade i samarbete med OECD en konferens i Stockholm i juni 2003 om det pedagogiska innehållet i förskolan Pedagogy and Curriculas in Early Childhood Education and Care med ett tjugotal länder representerade. Föreläsare från USA, Nya Zeeland, Italien och Belgien lämnade bidrag till konferensen. Utifrån dessa underlag och på uppdrag av OECD kommer en grupp svenska forskare att utarbeta en rapport.

5.1.5

Skolbarnsomsorg

Personaltätheten inom skolbarnsomsorgen har minskat betydligt under 1990-talet samtidigt som barnantalet har ökat. Ökningen av antalet barn i fritidshem har troligen flera orsaker. Sannolikt har maxtaxan, som infördes 2002, bidragit. Skolbarnsomsorgen är en priskänslig verksamhet och en sänkning av avgifterna kan antas öka efterfrågan. En annan orsak kan vara den ökade integrationen mellan fritidshem, förskoleklass och grundskola. Den kan ha inneburit att fler skolor erbjuder alla barn verksamhet under en samlad del av dagen. För att bryta den negativa trenden inom bl.a. skolbarnsomsorgen infördes från och med läsåret 2001/02 ett statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Statsbidraget utgick med 1 miljard kronor det första läsåret och avsikten är att stödet successivt skall höjas med 1 miljard kronor per år tills nivån 5 miljarder är nådd. Bidraget är frivilligt för kommunerna att ansöka om och det är kommunerna och skolorna själva som avgör vilken personal som behövs till vilken verksamhet för att på bästa sätt öka måluppfyllelsen. Uppföljningar visar att det endast är en liten del av statsbidraget som har använts till att anställa personal inom fritidshemmen. Se vidare avsnitt 5.1.3. I syfte att öka kvaliteten inom skolbarnsomsorgen har regeringen i utvecklingsplanen (skr. 2001/02:188) aviserat att även skolbarnsomsorgen bör upprätta kvalitetsredovisningar. Skolverket har fått i uppdrag att kartlägga förekomsten av kvalitetsredovisning inom skolbarnsomsorgen samt analysera dem. Verket skall dessutom ta fram ett underlag till regeringen inför den aviserade regleringen av kvalitetsredovisning i skolbarnsomsorgen.

5.2

Resultatbedömning

Resultatredovisning och analys av förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen finns även redovisade i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2002/03:102). De statistiska uppgifterna i detta avsnitt är främst hämtade ur Skolverkets rapport Barnomsorg, skola och vuxenutbildning i siffror 2003, del 2. Rapporten finns på Skolverkets hemsida (www.skolverket.se). De reformer som genomförts 2001 och 2002 har ökat efterfrågan på och tillgången till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. En övervägande andel av kommunerna kunde under hösten 2002 erbjuda plats till barnomsorgen utan oskäligt dröjsmål, enligt skollagens (1985:1100) krav, dvs. inom tre till fyra månader, även om antalet kommuner som inte klarar dessa krav ökat något. Antalet barn i förskolan ökade från 2001 till 2002 med knappt 19 000. Av dessa var 15 000 barn till föräldrar som var föräldralediga, vilket är en effekt av att föräldraledigas barn nu tillåts ha syskon i barnomsorg 15 timmar i veckan. An- delen familjedaghem fortsatte att reduceras och minskningen av antalet barn i familjedaghem mellan 2001 och 2002 uppgick till nästan 9 procent. Minskad efterfrågan från föräldrarna samt svårigheter att rekrytera dagbarnvårdare uppges vara anledningen till familjedaghemmens reducering. Den preliminära kostnaden för år 2002 per inskrivet barn i förskolan har ökat till 90 900 kr. Det är en ökning med 3,8 procent jämfört med året innan. Motsvarande siffra för barn i familjedaghem är 70 700 kronor vilket är en ökning med 5,5 procent jämfört med år 2001. Barnantalet i fritidshem har ökat efter maxtaxans införande med cirka 14 000. Av dessa är 70 ca en fjärdedel barn vars föräldrar är föräldralediga. Den stora gruppen nya barn i fritidshem är dock barn till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar som tidigare var ensamma hemma eller hade omsorgen ordnad med hjälp av grannar, släktingar etc. Den preliminära kostnaden per inskrivet barn i fritidshem har ökat till 29 800 kronor. Det är en ökning med 1,9 procent jämfört med 2001. En studie från Skolverket som presenterades våren 2003 visar att barngruppernas storlek inom förskola har varit oförändrade de senaste två åren. Däremot har gruppernas storlek vuxit betydligt från 80-talet och fram till 1998. Genomsnittet i förskolan var 17,4 barn år 2002. För fritidshem är det svårare att presentera ett relevant genomsnitt. Gruppstorlekarnas spridning är märkbart större än inom förskolan. En fjärdedel av alla fritidshemsavdelningar hade fler än 41 barn. Den ökning av antalet barn per årsarbetare inom förskolan som har varit under 1990-talet tycks ha vänt och en svag minskning kan i stället skönjas. Genomsnittet för år 2001 var 5,4 barn per årsarbetare vilket sjönk till 5,3 för år 2002. Spridningen mellan olika kommuner är 3,0 till 10,6 barn per årsarbetare. Inom fritidshemsverksamheten visar siffrorna på en ökning av antalet barn per årsarbetare. För år 2001 var genomsnittet per årsarbetare 17,4 barn. Det snittet ökade till 18,4 barn per årsarbetare för år 2002. Den relativt dramatiska ökningen kan bero på att antalet inskrivna barn på fritidshem har ökat kraftigt, sannolikt beroende på maxtaxereformen. Spridningen är dock stor. Den kommun som har lägst personaltäthet PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har 34,4 barn per årsarbetare och den som har högst har 9,5 barn per årsarbetare. Andelen årsarbetare med pedagogisk högskoleutbildning minskar inom såväl förskolan som fritidshemmen. Inom förskolan har den sjunkit med 1,3 procentenheter till 50,7 procent och inom fritidshemmen med 1,4 procentenheter till 55,7 procent. Det råder efterfrågan på högskoleutbildad personal inom förskolan, vilket bl.a. användningen av statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg visar. Statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder Statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder som uppgår till 0,5 miljarder kronor är kopplat till maxtaxan inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och syftar till att säkra kvaliteten i verksamheterna. Uppföljningen av 2002 års statsbidrag visar att 84,8 procent användes till personalförstärkningar och 15,2 procent användes till kompetenshöjande åtgärder. Av den personal som anställdes inom förskoleverksamhet var 510 barnskötare, 743 förskollärare och 135 övrig personal. Personalförstärkningarna inom skolbarnsomsorgen bestod av 40 barnskötare, 75 fritidspedagoger, 17 förskollärare och 19 övrig personal. Kommunerna använde 65,5 miljoner kronor av statsbidraget till kompetenshöjande åtgärder inom förskoleverksamheten och 10,6 miljoner kronor inom skolbarnsomsorgen. 71 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 6 Barn- och ungdomsutbildning

6.1

Insatser

Det övergripande målet är en skola som ger alla kunskap och utveckling en skola där alla elever har rätt och möjlighet till framsteg. Alla skall ha möjlighet till en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Statens skolverks omfattande uppföljning av skolans resultat visar emellertid att graden av måluppfyllelse varierar och att skillnaderna mellan olika kommuner är stora och ännu större mellan olika skolor. Under det senaste decenniet har staten gjort omfattande insatser för att stimulera och stödja likvärdigheten i och utvecklingen av kommunala och fristående skolor. Utvecklingen i det decentraliserade skolsystemet påverkas av många aktörer. Staten ställer upp nationella mål och följer upp resultaten, skolhuvudmännen skapar förutsättningar och personalen svarar för själva verksamheten, som i sin tur är beroende av engagemang från elever, föräldrar och det omgivande samhället. Effekterna av de statliga insatserna framträder därför inte alltid tydligt i ett skolsystem med många aktörer, framför allt inte på kort sikt. Utbildning är en långsiktig process. Under det senaste året har ett stort antal åtgärder vidtagits i enlighet med vad som tidigare aviserats i regeringens utvecklingsplan (skr. 2001/02:188).

6.1.1

Förstärkt kvalitetsarbete

Regeringens kvalitetsprogram för skolan Statens omfattande ekonomiska satsning på skolan under senare år måste följas av en tydlighet vad gäller insatser för att uppnå en nationellt likvärdig och kvalitativt god utbildning. Enbart ökade resurser räcker inte för att skolan skall utvecklas. En decentraliserad skola kräver en stark säkring av kvaliteten för att alla skolor skall vara bra skolor. Detta ansvar ligger såväl hos den enskilda skolan som hos kommunen/skolhuvudmannen och staten. Under våren 2003 presenterades regeringens kvalitetsprogram för skolan Alla skolor skall vara bra skolor. Det presenterades både genom en skrift och vid fyra regionala upptaktskonferenser. Konferenserna samlade deltagare från en stor andel av landets kommuner samt från berörda myndigheter och organisationer. Kvalitetsprogrammet omfattar insatser för stöd till enskilda elever, ökad individanpassning, tydligare och tidigare information till elever, förbättrat samspel mellan hem och skola samt insatser för att stärka skolors och kommuners kvalitetsredovisningar. Vidare omfattar insatserna en renodling av Skolverkets uppgifter och ett inrättande av en myndighet för skolutveckling. Som exempel på insatser för ökad individanpassning kan nämnas att Myndigheten för skolutveckling på uppdrag av regeringen givit ett antal grundskolor resurser för att utveckla och dokumentera formerna för individuell planering och dokumentation. Avsikten är bl.a. att få fram lärande exempel. Förstärkt information mellan skola och hem Regeringen har beslutat om ändringar i grundskoleförordningen (1994:1194) och motsvarande skolformsförordningar som tydliggör skolans ansvar för att eleven och föräldrarna under hela skoltiden informeras om elevens studieutveckling. Informationen vid utvecklingssamtalen bör grunda sig på en bedömning av elevens utveckling i relation till målen i läroplanen och kurs- 73 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 planerna. Ändringen trädde i kraft den 1 juli 2003. Det är regeringens uppfattning att utvecklingssamtalen regelmässigt skall leda fram till en framåtsyftande individuell utvecklingsplan, som visar vilka insatser som behöver vidtas för att eleven skall nå målen. Regeringen har även beslutat att skolan skall vara skyldig att utfärda skriftliga omdömen för varje elev som inte når målen i årskurs 9 i ett eller flera ämnen eller ämnesblock i grundskolans årskurs 9 och specialskolans årskurs 10. De skriftliga omdömena skall redovisa vilka kunskaper och färdigheter i ämnet eleven tillägnat sig. Även elever som avbryter ett språkval före årskurs 9 respektive årskurs 10, så att betyg inte kan sättas enligt kursplanen för språkval, skall alltid få ett skriftligt omdöme. Ändringen trädde i kraft den 1 juli 2003. Kvalitetsredovisning Regeringen anser att det strukturerade kvalitetsarbetet på skol- och kommunnivå behöver stärkas. Kvalitetsredovisningarna skall vara det centrala dokumentet för att utvärdera och rapportera skolans resultat. Det är viktigt att många aktörer såväl förvaltning, skolor, lärare, elever etc. är involverade i denna process. Regeringen avser att vidareutveckla kvalitetsredovisningarna och utforma tydligare regler. Kvalitetsredovisningarna skall på ett lättillgängligt och mer jämförbart sätt visa hur skolan lyckas utveckla undervisningens kvalitet och nå de nationella målen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att komma tillrätta med eventuella brister. I den fortsatta beredningen av skollagskommitténs förslag (SOU 2002:121) kommer det att övervägas om det nuvarande kravet på arbetsplan och skolplan skall tas bort. Skolverket bör också ges rätt att utfärda föreskrifter om kvalitetsredovisning. Skolverket har fått i uppdrag att utreda och utveckla systemet för resultatinformation för förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, skolan och vuxenutbildningen. I uppdraget ingår att dels föreslå en struktur för hur kvalitetsindikatorer skall redovisas i kvalitetsredovisningarna (indikatorområden), dels föreslå sådana kvalitetsindikatorer för kvalitetsredovisning. (Se även text om kvalitetsredovisning i förskolan under avsnitt 5.1.1) I uppdraget ingår även att föreslå sådana - kvalitetsindikatorer för den nationella nivån som motsvarar den information som skall finnas på kommunal nivå och på verksamhetsnivå. Verket skall också bedöma från vilken tidpunkt och på vilket sätt man kan sammanställa och analysera resultaten från de nationella proven i grundskolans årskurs 5 och specialskolans årskurs 6 samt analysera vilka skolor som inte använder proven och varför. Vidare skall Skolverket redovisa en bedömning av dagens nationella provsystem med avseende på kvalitet och kostnadseffektivitet samt analysera förutsättningarna för att bredda systemet. Myndighetsombildningen I regeringens skrivelse Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet för förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) gjordes bedömningen att Statens skolverks granskande uppgift borde tydliggöras och separeras från den utvecklingsstödjande verksamheten. I syfte att uppfylla utvecklingsplanens intentioner och stärka den nationella likvärdigheten inrättades Myndigheten för skolutveckling den 1 mars 2003. Samtidigt renodlades Skolverkets uppgifter och koncentrerades till kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering samt granskning och tillsyn. Det gemensamma målet för de båda myndigheterna är att främja en utbildning av god kvalitet och öka måluppfyllelsen i alla landets skolor. Skolverkets förändrade roll innebär att verket skall bli en starkare och mer synlig statlig aktör, som granskar verksamheten och hävdar kraven på kvalitet och likvärdighet. Utbildningsinspektionen, som omfattar kvalitetsgranskning och tillsyn, skall stärkas så att varje skolhuvudman och i princip alla skolor skall inspekteras regelbundet. Regeringen har avsatt medel för att ytterligare förstärka myndighetens inspektions- och tillsynsverksamhet. Målet är att inspektionen skall fördubblas jämfört med tidigare situation. Skolverket har fått i uppdrag att senast den 1 november 2003 redovisa en plan över hur utbildningsinspektionen skall genomföras för att nå målet att varje kommun och alla skolor skall omfattas av en inspektion minst vart sjätte år. Myndigheten för skolutveckling skall bidra till ökad måluppfyllelse och till likvärdighet i utbildningen dels genom generella utvecklingsinsatser, främst inom nationellt prioriterade områden, dels genom riktat stöd till kommuner, skolor 74 och andra lokala enheter vars resultat indikerar ett tydligt behov av stöd. Myndigheten skall bidra till ett kunskapsbaserat arbete i den pedagogiska verksamheten. Insatserna skall bl.a. utgå från tillgänglig kunskap om såväl skolförbättring som hur organisation och ledarskap kan utvecklas. Myndighetens första och viktigaste uppgift de närmaste åren kommer att vara utvecklingsinsatser för att nå bättre måluppfyllelse och för att förbättra utbildningsvillkoren i segregerade områden.

6.1.2

Fristående skolor

Skolverkets kvalitetsgranskningsnämnd genomförde under år 2000 en nationell kvalitetsgranskning av betygssättningen hos 20 kommunala huvudmän. Som en fortsättning har Skolverket under 20012002 gjort motsvarande granskning i 18 fristående skolor. Resultatet har redovisats i rapporten Betygssättningen i fristående skolor (september 2002). Syftet har varit att beskriva, bedöma och värdera hur skolhuvudmän, rektorer och lärare tar ansvar för att betygssättningen är rättvis och likvärdig. Några avsevärda skillnader har inte konstaterats mellan de granskade kommunala och fristående skolorna. Dock finns exempel på större inbördes variationer mellan de fristående grund- och gymnasieskolorna än mellan de cirka 100 kommunala skolor som granskats. I sin återrapportering till de granskade skolorna och deras huvudmän har Skolverket framhållit att de bör rikta mer uppmärksamhet mot likvärdighetsfrågorna. Skolverket ansåg vidare att personal i fristående skolor bör inbjudas att delta i kompetensutvecklingsinsatser på nationell och kommunal nivå. I media har under våren 2003 förekommit uppgifter om att förhållandena vid vissa fristående skolor inte svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller såväl i det offentliga skolväsendet som för fristående skolor. Det har vidare ifrågasatts om den utpekade kategorin skolor har förutsättningar att bedriva skolverksamhet i enlighet med gällande villkor. Skolverket har med anledning av detta fått i uppdrag att inom ramen för sin utveckling av utbildningsinspektionen skapa nya rutiner och skarpa metoder för inspektion av fristående skolor, liksom för verkets tillsyn under skolor- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nas andra verksamhetsår. Skolverket skall vidare dels utveckla och skärpa sina rutiner och metoder vid prövning om godkännande och rätt till bidrag för fristående skolor, dels utveckla och pröva metoder för regelbundna uppföljningsbesök vid nyetablerade fristående skolor. Skolverket bör i dessa sammanhang särskilt uppmärksamma hur det kan säkras att läroplanernas värdegrund och allmänna mål följs i verksamheten. Uppdragen skall redovisas under hösten 2003. Skolverket skall därutöver genomföra en särskild inspektion av fristående skolor med konfessionell inriktning eller motsvarande. Uppdraget skall redovisas senast den 15 januari 2004. För att ytterligare förstärka myndighetens inspektions- och tillsynsverksamhet tillför regeringen Skolverket 5 miljoner kronor från 2004.

6.1.3

Integration och utbildning

Förtydligande av de integrationspolitiska målen Uppgiften att minska invandrares utanförskap är en av regeringens högst prioriterade uppgifter. En arbetsgrupp bestående av företrädare för ett antal departement samt Integrationsverket har tillsatts med uppgift att se över hur genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken kan förtydligas inom ett antal politikområden i syfte att förbättra de integrationspolitiska resultaten. Utbildning för barn och ungdomar är ett av de områden som kommer att uppmärksammas i en första etapp. För utbildning har två mål fastställts; ett för grundskolan och ett för gymnasieskolan. Båda ansluter till generella nationella mål. Målet för grundskolan är att andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar grundskolan med fullständiga betyg successivt skall öka. Målet för gymnasieskolan är att andelen elever med utländsk bakgrund som efter fyra år slutför utbildning på ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan successivt skall öka. Med utländsk bakgrund avses elever som är födda utomlands samt elever födda i Sverige med båda föräldrarna födda utomlands. Målen skall kontinuerligt följas upp. Skolverkets fortsatta analys av resultaten från PISA-undersökningen visar att det finns en rad förklaringar till att skillnaden i skolresultat mellan elever med svensk och elever med ut- 75 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ländsk bakgrund är förhållandevis stor. Strävan måste vara att öka insatserna för elever med utländsk bakgrund för att utjämna skillnaderna. En viktig sådan insats är att öka andelen lärare med utländsk bakgrund. Regeringens bedömning är att detta är ett av de mest strategiska områdena för ökad måluppfyllelse. Förbättrade utbildningsvillkor i segregerade områden I många kommuner finns områden som är präglade av social och etnisk segregation. I dessa områden finns en överrepresentation av elever som har svårigheter att nå målen för utbildningen. Det är väl känt att elevernas möjligheter till framgång i skolan inte enbart beror på faktorer inom skolan. Faktorer som barns vistelsetid i Sverige, föräldrarnas utbildningsbakgrund och anknytning till arbetsmarknaden har också stor betydelse för elevernas möjligheter i skolan. Skolverkets fördjupade analys av resultatet i PISA-undersökningen bekräftar också dessa iakttagelser. Skolan har dock en viktig roll i sammanhanget. Det är därför angeläget att särskilt uppmärksamma utbildningsvillkoren för elever i områden som präglas av social och etnisk segregation. Regeringen har mot denna bakgrund gett Myndigheten för skolutveckling som det första och viktigaste uppdraget att arbeta för förbättrad förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skolor i segregerade områden. Myndigheten skall främja utvecklingen i dessa områden präglade av social och etnisk segregation, i syfte att en större andel av eleverna i dessa områden skall nå målen för utbildningen. Förskolans, förskoleklassens samt fritidshemmens roll skall särskilt beaktas. Myndigheten skall kartlägga, samla in och analysera framgångsfaktorer samt sprida lärande exempel, t.ex. avseende kunskaper och strategier i skolor med olika förutsättningar. I arbetet med uppdraget skall särskild uppmärksamhet riktas mot situationen för de elever som kommer till Sverige sent under sin skoltid samt förutsättningarna för undervisningen i ämnet svenska som andraspråk och användningen av skönlitteratur och bibliotek. I uppdraget ingår också att myndigheten skall ta tillvara erfarenheter och systematisera kunskap från storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal. Försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i årskurserna 7 t.o.m. 9 Regeringen har beslutat om en fyraårig försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i årskurserna 7 t.o.m. 9 i grundskolan. Syftet är att förhindra att elever, som kommit sent till Sverige, kommer efter kunskapsmässigt medan de utvecklar sina färdigheter i svenska. Tidigare har det varit möjligt att bedriva ämnesundervisning på elevernas modersmål i årskurserna 1 t.o.m. 6. Detta har enligt undersökningar gett goda resultat och möjligheten har nu utvidgats till att gälla hela grundskolan. Undervisning på ett annat språk än svenska får dock omfatta högst halva den sammanlagda undervisningstiden. Myndigheten för skolutveckling skall stödja och utvärdera verksamheten. Storstadspolitik Inom ramen för storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal genomförs ett stort antal insatser på grundskolans område i syfte att förbättra elevernas skolresultat och stärka den språkliga utvecklingen. Liksom på förskoleområdet används medel till kompetensutveckling av personal och utvecklande av nya pedagogiska metoder. Flera skolor har utökat sina öppettider och erbjuder t.ex. läxhjälp efter skoltid, men även kultur- och fritidsaktiviteter. Andra exempel på insatser är projekt för att stärka samverkan mellan föräldrarna och skolan, särskilda språkutvecklingsgrupper med samordningsansvar för språkutveckling samt upprättandet av regelbundna språkutvecklingsanalyser för eleverna. I några av kommunerna är nätverk för erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan skolorna under uppbyggnad. Insatserna inom de lokala utvecklingsavtalen är i stor utsträckning tvärsektoriella mellan olika samhällssektorer, i syfte att stimulera ett helhetsperspektiv på stadsdelarnas utveckling. Stadsdelarnas lokala utvecklingsplaner omfattar t.ex. insatser där svenskutbildning för vuxna kombineras med arbetsplatsförlagd praktik. I regeringsförklaringen år 2002 aviserades att storstadspolitiken skall utvecklas. Ytterligare steg måste tas för att utifrån de goda erfarenheter som gjorts inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen utveckla och bredda samverkan 76 mellan de inblandade aktörerna. Detta bör ske genom att staten, kommuner och myndigheter omvandlar framgångsrika insatser till ordinarie strukturer och arbetssätt. Storstadspolitikens framtida inriktning har förtydligats i den ekonomiska vårpropositionen. Där anges att regeringen avser att ta tillvara storstadspolitikens erfarenheter och omvandla dem till ordinarie strukturer. Statliga myndigheter skall ges tydliga mandat och riktlinjer för att storstadspolitikens tvärsektoriella mål skall uppnås. Det är därför av stor vikt att Myndigheten för skolutveckling i sitt arbete tar tillvara de relevanta erfarenheter som gjorts inom ramen för storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal och strävar efter att utveckla samverkan med myndigheter och andra aktörer i övriga samhällssektorer som omfattas av storstadspolitiken.

6.1.4

Personal i skolan

Statsbidrag till personalförstärkning Under början av 1990-talet minskade resurserna till skolan varvid antalet lärare och övrig personal minskade. Detta innebar en ökad arbetsbelastning för skolans personal och svårigheter att leva upp till målen i läroplaner och andra styrdokument. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för 2001 att ett statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem skulle införas. Totalt beräknas ca 15 000 nya lärare och andra specialister kunna anställas, i syfte att öka måluppfyllelsen. Bidraget är frivilligt för kommunerna att ansöka om och det är kommunerna och skolorna själva som avgör vilken personal som behövs till vilken verksamhet för att på bästa sätt öka måluppfyllelsen. Personalförstärkningsmedlen är en viktig del i att skapa en bättre arbetsmiljö både för lärare och för elever. På så sätt kan också skolan göras till en mer attraktiv arbetsplats. Stödet har tillsammans med andra åtgärder för att förbättra kommunernas ekonomi bidragit till att antalet lärare åter ökat i skolan. Under det första läsåret rekryterades drygt 2 800 heltidstjänster med hjälp av bidraget. Av dessa var 2 000 pedagogisk personal. En studie som genomförts på uppdrag av Skolverket visar att kommunerna i stor utsträckning har använt bidraget för att satsa på elever i behov av särskilt stöd. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För 2004 avsätts 3,5 miljarder kronor och det är regeringens avsikt att stödet stegvis skall höjas med 1 miljard kronor per år tills nivån 5 miljarder kronor är nådd. Samtliga kommuner utom en har enligt Skolverket ansökt om bidraget för innevarande läsår. Lärare och skolledare De förändringar som skolan har genomgått under de senaste åren har i grunden skapat nya förutsättningar för både lärares och skolledares arbete. Skolhuvudmännen har som arbetsgivare för lärarna ett tydligt ansvar för läraryrkets utveckling och för att erbjuda en god arbetsmiljö med utvecklingsmöjligheter. Lärarorganisationerna tar också ett stort ansvar för lärarprofessionens utveckling. Skolreformerna under senare år, avtalet på skolområdet och det systematiska kvalitetsarbetet, som får allt större plats i skolan, ger tillsammans med det successiva närmandet mellan skolan och högskolan möjlighet till en yrkesmässig utveckling för lärare. Den nya lärarutbildningen innebär ökade möjligheter för lärare till forskning och skolutveckling, bl.a. inom ramen för den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen. I en kunskapsöversikt från Skolverket år 2002 konstateras, att lärarkompetensen är den enskilt viktigaste resursen för elevers resultat. Skolverket redovisar varje år en samlad bedömning av tillgången till och behovet av lärare. Utvecklingen av elevantalet är en viktig faktor vid beräkningen av lärarbehovet. För grundskolans del väntas elevantalet minska under de närmaste åren. Elevantalet i gymnasieskolan kommer däremot att öka kraftigt under de närmaste åren. Omräknat till heltidstjänster var andelen lärare utan pedagogisk högskoleutbildning 18,9 procent i grundskolan och 22,5 procent i gymnasieskolan. Antalet lärare som examineras har ökat kraftigt under senare år som en följd av att antalet platser inom lärarutbildningen har ökat, men jämfört med de behov som Skolverket beräknat kommer denna ökning dock inte att vara tillräcklig. Ytterligare insatser behövs såsom vidareutbildning av befintlig personal och åtgärder för att attrahera lärare som finns i andra branscher att återvända till skolan. Insatser behövs även för 77 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att göra läraryrket mer attraktivt, så att fler väljer yrket och färre lämnar det i förtid. Utbildningsdepartementet deltar i det partsgemensamma projektet Attraktiv Skola. Ett 30- tal kommuner samarbetar i projektet för att öka attraktiviteten i läraryrket. De erfarenheter som kommunerna gör kan tjäna som förebilder eller goda exempel för hur man framgångsrikt kan rekrytera, behålla och utveckla lärare. Projektet avses pågå till år 2006 för att därefter införlivas i det kontinuerliga arbetet i kommunen med dessa frågor. Sverige deltar för närvarande i en OECD-stu- die Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers. Utbildningsdepartementet presenterade april 2003 en bakgrundsrapport avseende Sverige. Ett tjugotal länder deltar i undersökningen. Syftet är att redovisa hur man arbetar för att rekrytera och behålla bra lärare till skolan och visa på goda exempel och insatser som görs. Det övergripande målet är att på global nivå förse politiker och andra beslutsfattare inom skolområdet med information, analyser och annat beslutsunderlag. Studiens slutrapport beräknas vara klar i mitten av 2004. Skolverkets effektuppföljning visar att en tydlig skolledning har avgörande betydelse för att statliga utvecklingsinsatser skall få genomslag. Regeringen aviserade i utvecklingsplanen sin avsikt att ta initiativ till en utvärdering av skolans ledningsstruktur. Det saknas en samlad bild av det utvecklingsarbete som bedrivs i många kommuner. Det gäller särskilt frågan om hur ledningsorganisation och stöd för rektors ledarskap utvecklas samt vilket samband detta kan ha med skolans måluppfyllelse. Mot denna bakgrund har regeringen tillsatt en särskild utredare med uppgift att kartlägga och utvärdera skolans ledningsstruktur (dir. 2003:36). Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den 30 juni 2004.

6.1.5

Hälsoarbetet i skolan

Alkohol- och narkotikaförebyggande verksamhet Centralförbundet mot alkohol och narkotikas (CAN) skolundersökning visar en stabilisering och en liten nedgång av alkoholkonsumtionen bland pojkar i årskurs 9 medan flickornas konsumtion ökar. Den tidigare ökningen under

90-talet av elever i årskurs 9 som säger att de använt narkotika har också brutits. Myndigheten för skolutveckling och Statens folkhälsoinstitut har nyligen redovisat ett gemensamt regeringsuppdrag att i samråd med Kommunförbundet analysera vilka insatser som kan vidtas för att stärka den alkohol- och narkotikaförebyggande verksamheten i skolan. I rapporten framhålls värdet av att den enskilda skolan har en utarbetad och väl känd policy för arbetet. Olika insatser föreslås som stöd för att utveckla denna policy i form av kompetensutveckling av skolpersonal för att utveckla det alkohol- och narkotikaförebyggande arbetet samt framtagande av kunskapsunderlag för att sprida aktuell kunskap till skolpersonal. Ett antal av de förslagna insatserna kommer att helt eller delvis att genomföras av Myndigheten för skolutveckling under budgetåret 2004 i samverkan med Folkhälsoinstitutet, Alkoholkommittén och Mobilisering mot narkotika. Arbetsmiljön i skolan En trygg miljö är en viktig förutsättning för att barn och unga skall trivas och tillgodogöra sig kunskaper. I arbetsmiljölagens (1977:1160) mening är skolan en arbetsplats. Arbetsmiljölagen omfattar elever från och med förskoleklassen. Detta innebär tydliga bestämmelser om att elever har rätt till god arbetsmiljö och inte skall utsättas för kränkande behandling. Dock omfattas inte barnen i förskolan och fritidshemmen. Många av de brister som uppmärksammats i skolans arbetsmiljöarbete har visat sig bero på okunnighet om bestämmelserna i arbetsmiljölagen och på hur dessa skall tillämpas. Re- geringen har för avsikt att under hösten 2003 besluta om direktiv för en utredning om frågor inom arbetsmiljölagstiftningen där bl.a. barns och elevers arbetsmiljö i förskola, förskoleklass, skola och fritidshem kommer att ingå . Myndigheten för skolutveckling och Skolverket har pågående uppdrag inom arbetsmiljöområdet som skall redovisas under hösten 2003. Myndigheten för skolutveckling skall föra ut kunskapen om sambanden mellan hälsa, lärande och trygghet utifrån propositionen om elevhälsa (2001/02:14). Skolverket har ett uppdrag att meddela föreskrifter för elevskyddsombudens medverkan i arbetsmiljöarbetet. 78

6.1.6

Skolans värdegrund

Regeringen lägger fortsatt mycket stor vikt vid frågorna om demokrati, diskriminering och jämställdhetsarbete i skolan. Skolan är inte värderingsfri och neutral utan står för fundamentala principer, såsom alla människors lika värde, respekt för olikhet och för allas rätt att uttrycka sig och respekteras för sina åsikter. Skolan uttrycker demokratins grundläggande värden. Skolan kan genom att motverka all form av diskriminering bidra till att unga människor lämnar skolan med ett demokratiskt och jämställt förhållningssätt. Det krävs dock ett ständigt pågående arbete för att värdegrunden skall bli levande och självklar för alla som finns i skolan. Regeringen anser att det är mycket viktigt att främja, stödja och följa utvecklingen inom värdegrundsområdet och avser att återkomma med förslag på olika insatser. Demokrati Regeringen har, bl.a. genom en rapport från Skolverket, uppmärksammats på att det i många kommuner och på många skolor efterfrågas information om förutsättningarna för skolans politiska omvärldskontakter. Regeringen har därför givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram ett informationsmaterial om förutsättningarna för skolan att samverka med politiska partier, deras ungdomsförbund och andra samhällspolitiskt engagerade organisationer utifrån den demokratiska värdegrund som skall prägla hela skolans arbete. I uppdraget ingår även att sprida dessa riktlinjer till förtroendevalda i kommunerna, rektorer samt övrig personal som är verksam inom skolan. Utgångspunkt för uppdraget skall vara att klargöra olika politiska organisationers möjligheter att samverka med skolan, samt skolans möjligheter att utforma samverkan i enlighet med skolans uppdrag och ansvar utifrån läroplaner och skollagen, för att främja en positiv utveckling. Uppdraget skall redovisas senast den 15 november 2003. Jämställdhet Arbetet för jämställdhet och demokrati är en viktig del av förskolans, skolans och vuxenutbildningens arbete. Målen för jämställdhets- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 arbetet finns tydligt formulerade i de nationella styrdokumenten. Verksamheterna skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värden. Myndigheterna med ansvar för förskolan och skolväsendets olika verksamhetsformer har inom ramen för sina uppdrag ett särskilt ansvar för att främja flickors och pojkars lika rätt och möjligheter. Personalens kunskap och kompetens är en nyckelfråga i arbetet med att utveckla jämställdheten i förskolan och skolan. För att stärka och stödja kommunernas och skolornas kunskap och kompetens inom jämställdhetsområdet har regeringen sedan 2002 avsatt medel för att utbilda pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap. Regeringens ambition är att det skall finnas minst en sådan resursperson i varje kommun år 2004. Utbildningen har bedrivits på uppdrag av Myndigheten för skolutveckling av de nationella värdegrundscentrumen vid Göteborgs och Umeå universitet. Utbildningen omfattar såväl förskolan som grund- och gymnasieskolan. Hittills finns 175 resurspersoner i utbildning från 165 skolor och 85 kommuner. Regeringen gav Skolverket hösten 2002 i uppdrag att ta fram ett referensmaterial och en kunskapsöversikt om utsatta flickor och pojkar i miljöer starkt präglade av patriarkala värderingar. I mars 2003 övergick ansvaret för uppdraget till Myndigheten för skolutveckling. Uppdraget omfattar även informationsinsatser, samverkan med andra berörda myndigheter och organisationer samt kompetensutveckling av skolledare, lärare och personal inom hälsoområdet i grund- och gymnasieskolan. Myndigheten för skolutveckling redovisade ett referensmaterial för lärare och skolpersonal i april 2003. Stödmaterialet, Jag är starkare än du tror Hur skolor stöttar flickor och möter familjer, skall kunna användas i skolornas verksamhet fr.o.m. september 2003. Samtidigt öppnar myndigheten en kunskapsbank. Myndigheten för skolutveckling har också fått i uppdrag av regeringen att ta fram lärande exempel på hur skolor och kommuner, i samverkan med organisationer och myndigheter, arbetar med jämställdhet samt social och etnisk mångfald. Uppdraget kommer att redovisas hösten 2003. 79 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diskrimineringsutredning Förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolans verksamhet skall genomsyras av en demokratisk syn och en respekt för människors lika värde. Barns och ungas rättigheter får inte inskränkas med hänvisning till kultur, tradition, religion och bakgrund eller på grund av kön eller sexuell läggning. Skolverkets granskning 1999 av kränkande behandling och verkets kartläggning 2002 av förekomsten av rasism, etnisk diskriminering, sexuella trakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning är ett par exempel på undersökningar som visar att det brister när det gäller skyddet mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan. Det är enligt regeringens mening angeläget att se över möjligheterna till en lagstiftning som kan motverka dessa förhållanden. Därtill kommer att åtgärder är nödvändiga för att inom utbildningsområdet genomföra EG-direktiven om likabehandling oavsett ras eller etnisk ursprung samt likabehandling i arbetslivet. Regeringen har därför tillkallat en utredare med uppdrag att lämna förslag till lagstiftning med enkla och tydliga regler som främjar lika rättigheter och motverkar diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet i vid mening. Ut- redningsarbetet skall bedrivas skyndsamt och med utgångspunkt i att skydd mot diskriminering och annan kränkande behandling skall finnas för diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning samt funktionshinder. Utredningen skall i väsentliga delar delredovisa sitt uppdrag under våren 2004. Inflytandefrågor Regeringen anser att barns, elevers och föräldrars inflytande inom förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolan är en viktig fråga både ur ett demokrati- och värdegrundsperspektiv samt för utvecklingen av - verksamheternas innehåll och kvalitet. Re- geringen har därför tillsatt en arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementet. Arbetsgruppen skall under hösten 2003 lämna förslag till en tydligare reglering av barns, elevers och föräldrars rättighet till inflytande samt förskolans, skolans och vuxenutbildningens skyldighet att öka det reella inflytandet. Utgångspunkten är att alla kommu- ner och enheter skall ha en organisation för barn-, elev- och föräldrainflytande men formen skall avgöras lokalt. Arbetsgruppen skall föreslå hur och i vilken form försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet respektive föräldramajoritet kan ingå i en reglering av elev- och föräldrainflytandet. Försöksverksamheten med lokala styrelser har förlängts till utgången av juni 2007. Regeringen kommer att bereda förslagen tillsammans med skollagskommitténs förslag på detta område. Förebyggande åtgärder mot mobbning Regeringen har under de senaste åren bedrivit ett aktivt arbete mot mobbning och kränkande behandling. Myndigheten för skolutveckling har regeringens uppdrag att stödja och stimulera utvecklingen i skolorna även inom detta område. Det skall bl.a. ske genom att lyfta fram exempel på handlingsprogram mot kränkande behandling som minskat mobbningen, undersöka arbetssätt som enligt utvärderingar gett positiva resultat för att sedan kunna ge mer handfasta råd och hjälp till skolorna samt ta fram en forsknings- och kunskapsöversikt om kränkande behandling och mobbning. Utifrån denna översikt bör ny forskning initieras. Detta uppdrag skall redovisas i december 2003. Under Sveriges ordförandeskap i Nordiska ministerrådet kommer en forskarkonferens att äga rum hösten 2003 för att stimulera och initiera forskning om mobbning.

6.1.7

Fysisk aktivitet

Den minskande fysiska aktiviteten bland barn och unga är ett folkhälsoproblem som måste diskuteras och bearbetas av hela samhället och skolan har en central roll i detta arbete. Alarmerande rapporter om ökande antal överviktiga barn har visat på allvarliga effekter av felaktig kost och brist på motion. Barn i skolåldern löper risk att få t.ex. högt blodtryck, diabetes och hjärt- och kärlsjukdomar. Regeringens bedömning är att alla samhällssektorer måste samverka för att förbättra barns och ungdomars fysiska hälsa. Sjuk- och hälsovården är självklara sådana aktörer. Förskolan och skolan är dock strategiska platser där man kan nå alla barn. Väl planerade insatser kan få effekt både för enskilda individer och för de all- 80 männa attityderna hos alla barn och ungdomar. Förskolan skall sträva efter att alla barn skall få sina behov av lek och rörelse tillgodosedda genom både inomhus- och utomhusaktiviteter. Skolan måste sträva efter att involvera såväl pedagogisk personal som elevhälsopersonal samt föräldrarna i ett förebyggande arbete för att förbättra barns hälsa, bl.a. genom ökad fysisk aktivitet inom ramen för skolarbetet. Ämnet Idrott och hälsa är den självklara utgångspunkten och kärnan för arbetet med fysisk aktivitet i skolan. Regeringen anser dock att fysisk aktivitet och rörelse dessutom bör vara en naturlig del i skolans vardag och integreras i hela skolans arbete. Ett brett ämnesövergripande perspektiv måste därför anläggas på fysisk aktivitet. Det är regeringens och idrottsrörelsens gemensamma ambition att alla barn skall ha fysisk aktivitet om minst 30 minuter varje dag inom ramen för skoldagen. Alla barn har inte föräldrar som kan skjutsa dem till idrottsaktiviteter eller som kan engagera sig i någon idrottsförening. Skolan är en mötesplats för alla barn och bildar därmed en naturlig plattform för samverkan mellan lärare och idrottsledare i arbetet med att fånga upp barn för fysisk aktivitet. Regeringen har under 2003 lanserat en satsning med flera samordnade insatser för att stimulera till lokal utveckling avseende fysisk aktivitet hos barn och unga. In- satserna beskrivs nedan. Fysisk aktivitet skrivs in i läroplanerna För att betona skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen har regeringen fört in en sådan skyldighet i Lpo 94 samt i Lpf 94. Varje skola skall, utifrån sina lokala förutsättningar, hitta former för att dessa mål skall uppnås. Detta kan givetvis ske inom ramen för ämnet Idrott och hälsa men också inom ramen för andra ämnen eller under raster och håltimmar. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag av regeringen att nära följa och stödja skolornas arbete med att implementera de nya målen i läroplanerna. Myndigheten skall också återkommande rapportera till regeringen bl.a. i vilken utsträckning skolorna lyckats förverkliga målet om 30 minuters fysisk aktivitet om dagen för varje elev. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Nationellt centrum Skolorna behöver stöd och idéer för hur de skall arbeta med att stimulera eleverna till ökad fysisk aktivitet. Regeringen har därför inrättat Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom vid Örebro universitet. Centrumets främsta uppgift är att stödja skolor i deras arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet och till andra hälsofrämjande åtgärder. Centrumet skall sprida erfarenheter och goda exempel från såväl arbete inom ämnet Idrott och hälsa som från andra insatser, stödja och informera om forskning och utvecklingsprojekt samt verka för en ökad samverkan mellan olika aktörer på området. Verksamheten påbörjas under hösten 2003. Regeringens samarbete med idrottsrörelsen För att nå målet om mer fysisk aktivitet i skolan behöver fler barn än de redan idrottsaktiva röra på sig. Här spelar skolans eget arbete och planering en viktig roll. Samarbetet mellan skolor och lokala idrottsföreningar behöver också utvecklas. Ett utvecklat samarbete mellan idrottsrörelsen och skolan är ett viktigt område som lyfts fram i regeringens handslag med idrottsrörelsen. Detta handslag bygger på att idrottsrörelsen tillförs sammanlagt en miljard kronor under mandatperioden från överskottet i AB Svenska Spel under förutsättning att idrottsrörelsen tar på sig att bl. a. intensifiera samarbetet med skolorna. Bidragets närmare användning diskuteras för närvarande i dialog mellan regeringen och idrottsrörelsen. Regeringen har begärt att idrottsrörelsen skall återkomma med ett förslag till handlingsplan för hur medlen skall användas och hur samverkan med skolan skall utformas. Europeiska året för utbildning genom idrott Europeiska kommissionen har, efter Europaparlamentets och Rådets beslut, tagit initiativ till att år 2004 skall utses till Europeiska året för utbildning genom idrott. Detta motiveras med att idrotten ses som en betydande social företeelse som kan nyttjas som ett verktyg i utbildning. Ekonomiskt stöd till olika initiativ som kan främja målen för det europeiska året för utbildning genom idrott skall tas ur EG-budgeten.

81 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ett europeiskt år för utbildning genom idrott har stora möjligheter att stärka samarbetet mellan skolans och idrottens olika aktörer. Ökade förutsättningar för möten mellan människor över nationsgränser bidrar därmed till ökad integration. Regeringen har beslutat att utse Sveriges Riksidrottsförbund som nationellt samordningsorgan för Europeiska året för utbildning genom idrott 2004. Uppdraget skall bedrivas i nära samarbete med Myndigheten för skolutveckling. Uppdraget skall redovisas senast den 1 maj 2005.

6.1.8

Naturvetenskap, teknik och matematik

Naturvetenskap och teknik Internationellt sett är intresset för studier inom naturvetenskap och teknik relativt stort i Sverige. Den s.k. PISA-undersökningen visade också att svenska elever var signifikant bättre än OECD-genomsnittet när det gäller naturvetenskapligt kunnande. Även om Sverige står sig väl internationellt när det gäller såväl intresse för som kunnande i naturvetenskap är det nödvändigt med fortsatta insatser för att behålla dessa resultat och för att nå nya målgrupper både i och utanför skolan. Motiven till insatser inom området är flerfaldiga: näringslivets behov av välutbildade inom området, behovet av fler kvinnor inom naturvetenskap och teknik för en allsidig utveckling, behovet av en bredare allmänbildning i ett medborgarperspektiv m.m. EU:s utbildningsministrar har också enats om att öka rekryteringen till naturvetenskapliga och tekniska områden. En av nyckelfrågorna är därvid att öka intresset i tidig ålder för dessa ämnen. Regeringen har under flera år gjort omfattande insatser för att öka barn och ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik, bl.a. genom insatser för att förändra attityder och utveckla undervisningen. En viktig del i detta arbete utgörs av NOT-projektet, som genomförs av Skolverket och Högskoleverket och som avslutas i december 2003. Ansvaret har vid myndighetsdelningen överförts till Myndigheten för skolutveckling. Det riktar sig i huvudsak till lärare och lärarfortbildare, men även till elever och aktörer utanför utbildningsväsendet. Paral- lellt med NOT-projektet satsade regeringen under åren 19992001 sammanlagt 75 miljoner kronor för kompetensutveckling av lärare i naturvetenskap, teknik och miljö. Regeringen har också ekonomiskt stött NORDLAB, som genomfördes i Nordiska Ministerrådets regi och som syftade till att stimulera utvecklingen av undervisningen i de naturvetenskapliga ämnena. Vidare har Kungl. Vetenskapsakademien och Kungl. Ingenjörsvetenskapsakademien under fem år fått bidrag för skolutvecklingsprojektet Naturvetenskap och teknik för alla (NTA). En viktig insats för kompetensutveckling av lärare gör de nationella resurscentrumen i biologi/bioteknik, kemi, fysik, teknik och matematik. Regeringen ger också ekonomiskt stöd till teknik- och naturvetenskapscentra, s.k. science centers, för att stimulera undervisningen inom naturvetenskap och teknik. Regeringen föreslår en förstärkning av statsbidraget till dessa centrum med fyra miljoner kronor från 2004. I uppdraget till Gymnasiekommittén 2000 ingick att beakta hur utformningen av gymnasieskolans olika program kan bidra till att öka andelen studerande inom NT-området. Kommitténs förslag bereds för närvarande inom Utbildningsdepartementet. Regeringen gör bedömningen att det är av största vikt att stödja insatser för att stimulera barn och ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik. Regeringen avser att återkomma med närmare preciseringar hur arbetet skall fortsätta inom området i syfte att följa upp och föra vidare erfarenheter från NOT-projektet.

Matematik Eleverna i den svenska skolan uppvisar relativt goda resultat i internationella undersökningar av kunskaperna i matematik. Dock uppnår alltför många elever i grundskolan fortfarande inte målen för betyget Godkänd i matematik (7 %). I gymnasieskolan når en stor grupp elever inte godkändnivån på de nationella proven. Detta gäller främst elever på program med yrkesämnen. I den senaste s.k. PISA-undersökningen ligger svenska elevers matematikresultat något över OECD-genomsnittet. Intresset för matematik ligger däremot något under genomsnittet. Det är enligt regeringens uppfattning av vitalt intresse att matematikundervisningen utvecklas så att 82 elevernas intresse för och kunskaper i matematik ökar. Regeringen har mot denna bakgrund tillsatt en delegation för att utarbeta en handlingsplan med förslag till åtgärder för att förändra attityder till och öka intresset för matematikämnet samt för att utveckla matematikundervisningen (dir. 2003:8). Handlingsplanen skall omfatta förskola, skola, vuxenutbildning, högskola och folkbildning. Den skall även syfta till att öka intresset för fortsatta studier inom områden som matematik, naturvetenskap och teknik. Delegationen har också möjlighet att på eget initiativ stimulera utvecklingsarbete genom att t.ex. anordna seminarier, sprida information om intressanta utvecklingsarbeten och forskningsresultat. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 28 maj 2004.

6.1.9

IT i skolan

Satsningen på IT i skolan (ITiS), som pågått sedan 1998, avslutades sommaren 2003. Kommunerna har nu ett arv i form av kompetensen i arbetslag och i handledargruppen, en stärkt infrastruktur och ett påbörjat förändringsarbete. De aktiviteter som ägt rum inom ITiS och andra tidsbegränsade projekt bör nu integreras i skolans löpande IT-verksamhet. Det är angeläget att alla får grundläggande kunskaper om IT och hur IT kan användas. Drygt halva lärarkåren har genomgått kompetensutvecklingsprogrammet inom ITiS men alla personalkategorier behöver även fortsättningsvis utveckling och stimulans i sitt arbete. Det gäller framför allt många skolledare som behöver kompetensutveckling för att kunna leda de utvecklingsprocesser som påbörjats i skolan. Pedagogisk användning av IT, arbete i arbetslag och skolutveckling har initierats genom ITiS. En utvärdering av ITiS genomförs av högskolorna i Jönköping och Halmstad. Preliminära rapporter visar, tillsammans med erfarenheterna under satsningen, att skolledarna, lärarutbildningarna och de kommunala beslutsfattarna är tre nyckelgrupper för en fortsatt utveckling av IT-användandet i skolan. Vidare framgår bland annat att den kompetensutvecklingsmodell som ITiS använt sig av har varit mycket framgångsrik. Det gäller såväl arbetet i arbetslag som betydelsen av en pedagogisk handledare. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ett viktigt skäl för att fortsatta främja insatser för IT-användningen i skolan är att säkra den positiva IT-utvecklingen inom skolsektorn. Sverige har länge haft en framskjuten position både när det gäller tillgången till och användningen av datorer i skolan. En välutbildad befolkning med IT-kompetens är en avgörande faktor för både näringslivets konkurrenskraft och den offentliga sektorns utveckling. Sedan den 1 mars 2003 har Myndigheten för skolutveckling det sammanhållande nationella ansvaret för fortsatta insatser och för att stimulera utveckling av användningen av IT i skolan. Myndigheten har fått i uppdrag att ta tillvara, utveckla och sprida de erfarenheter som finns från ITiS-satsningen och Kommittén för det europeiska skoldatanätet. 6.1.10 Kultur, läsning och språkutveckling Kultur i skolan Regeringens satsning på Kultur i skolan har pågått mellan åren 19992001, där 15 miljoner kronor har fördelats på flera utvecklingsprojekt. Under hösten 2003 kommer regeringen att sprida erfarenheter och resultat från de olika projekten. En rapport av hela satsningen Kultur i skolan kommer att sammanställas och spridas till alla skolor. Redovisningarna skall både ge en bild av vad som görs samt inspirera till fortsatta insatser inom kommuner, skolor och högskolor. Regeringen avser att fortsatt stödja arbetet med kultur och estetik i skolan, vilket har stor betydelse för alla elevers möjlighet att ta till sig kunskap och att utvecklas. Ytterst berör detta frågor som yttrandefrihet, bildning och demokrati. Fortsatta insatser kommer bl.a. att avse ett utvecklingsarbete med lärarutbildningar och rektorsutbildningar. Det behövs även nya mötesplatser för att lärare, lärarutbildare, kulturpedagoger, kulturarbetare m.fl. skall få tillfällen att utbyta erfarenheter och skapa nätverk. Läs- och skrivmiljöer Insatser för kultur, läsning och språkutveckling är av stor vikt för förbättrade resultat på alla nivåer i skolväsendet. Inte minst för stödet till 83 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

elever med utländsk bakgrund är kopplingen till

tionen och motverka avhopp. Skolan har en

läsning och bibliotek väsentlig.

skyldighet att ge alla elever som inte når målen i

Den pedagogiska miljön från förskolan till

ett ämne ett skriftligt omdöme i årskurs 9

gymnasieskolan är avgörande för elevens språk-

respektive specialskolans årskurs 10. Detta gäller

utveckling. Behovet av orientering och urval i

också elever som hoppar av språkstudierna tidi-

informationsfloden tillsammans med det ut-

gare i grundskolan eller specialskolan.

ökade antalet medier bidrar också till att öka

Regeringen gör bedömningen att pedagogiskt

kravet på väl fungerande skolbibliotek.

utvecklingsarbete

och kompetensutveckling

av

Myndigheten för skolutveckling kommer att

språklärare i både grundskolan och gymnasie-

avrapportera projektet Språkrum i slutet av 2003.

skolan är nödvändiga insatser för att stärka språ-

Språkrum har under flera år arbetat med att

kens ställning.

stödja förskolors och skolors arbete med språk-

Regeringen har vidare tillsatt en utredning för

utveckling med inriktning på förbättrade lös-

att göra en översyn av tillträdesreglerna till högre

och skrivmiljöer. En annan uppgift för projektet

utbildning (dir. 2003:38). Utredningen skall bl.a.

är att stärka och utveckla skolbibliotekens peda-

se över bestämmelserna om meritvärdering mot

gogiska roll. Språkrum samarbetar med kommu-

bakgrund av hur dagens bestämmelser påverkar

ner, läsrörelsen, lärarstudenter, rektorer m.fl..

elevernas prestationer i gymnasieskolan. Det är i

Ett utvecklings- och forskningsprojekt kommer

detta sammanhang av vikt att bestämmelserna

också att redovisas i slutet av 2003 där

om meritvärdering kan bidra till att elever i

utvecklingsområden identifieras och förslag på

gymnasieskolan uppmuntras att välja kurser i

fortsatta insatser inom området behandlas.

matematik och språk i större utsträckning än

Myndigheten skall bedriva ett fortsatt arbete för

idag. Förslagen skall redovisas våren 2004.

att ta tillvara de erfarenheter man fått om

språkutveckling, förbättrande läs- och skriv-

miljöer och skolbibliotekens pedagogiska roll.

6.1.11 Yrkesutbildning på gymnasienivå

På regeringens uppdrag har Skolverket under tre

Engelskspråkig undervisning

år arbetat med kvalitetsförbättrande insatser för

gymnasieskolans

yrkesutbildningar, det

s.k.

Skolverket har idag en praxis som innebär att fri-

YKSA-projektet. Satsningen har varit bred och

stående skolor som bedriver delar av undervis-

335 gymnasieskolor har varit representerade vid

ningen på engelska även för elever som inte har

Skolverkets konferenser. Trots stor medveten-

engelska som modersmål godkänns. För att även

het om behovet och värdet av samverkan mellan

ge kommunala skolor möjligheter att bedriva en

skola och arbetsliv har förverkligandet av sam-

motsvarande undervisning har regeringen beslu-

hällets intentioner haft uppenbara svårigheter på

tat att inrätta en fyraårig försöksverksamhet med

lokal och regional nivå. Det finns nu, enligt

engelskspråkig undervisning i grundskolan. För-

regeringens uppfattning, ett stort behov av att gå

söksverksamheten trädde i kraft den 1 augusti

vidare. Dels behövs ytterligare insatser som

2003 och innebär att en kommun får anordna

syftar till att öka rekryteringen till och utbudet

delar av undervisningen på det engelska språket.

av grundläggande yrkesutbildning av hög kvali-

Försöksverksamheten är öppen för samtliga

tet, dels behövs åtgärder som syftar till att sti-

skolor som vill delta.

mulera och underlätta samverkan mellan skol-

huvudmän och arbetslivets företrädare.

Språkval Regeringen anser att språkens ställning i skolan behöver stärkas. För en liten nation med stort internationellt utbyte både kulturellt och ekonomiskt är goda språkkunskaper för alla elever av särskild betydelse. När det gäller situationen för språkvalen i grundskolan och gymnasieskolan krävs olika insatser för att höja motiva- Utbytesmöjligheter i gymnasieskolan Ett statligt stöd för arbetsplatsförlagd utbildning (APU) utomlands infördes inför kalenderåret 2002. Stödet till APU utomlands kompletterar det EU-stöd som ges till utlandspraktik inom Leonardo da Vinciprogrammet. Omkring 450 elever på yrkesinriktade gymnasieprogram 84 praktiserar utomlands genom Leonardo da Vinci årligen. APU utomlands, som under 2002 omfattade ytterligare omkring 300 elever, medger kortare praktikperioder än Leonardoprogrammets minimum på tre veckor samt ger möjlighet att praktisera i länder utanför Europa. I regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning och i budgetpropositionen för 2003 (prop. 2002/03:1) betonade regeringen att Skolverket skall sträva efter en utökning av verksamheten för att kunna erbjuda en utlandsperiod till fler elever. Skolverket har hittills beviljat bidrag till 350 elever för i genomsnitt tre veckors APU utomlands under 2003. I utvecklingsplanen och i budgetpropositionen för 2003 aviserades även ett nytt initiativ för att utveckla gymnasieutbildningar med yrkesinriktning genom internationellt samarbete. Skolverket fick i uppdrag att utreda förutsättningarna för samarbete med utvecklingsländer för gymnasieskolans program med yrkesämnen. Skolverket ansåg i sin rapport att goda förutsättningar för samarbete finns, men att ytterligare utvecklingsarbete behövs för att finna lämpliga former. Myndigheten för skolutveckling har nu regeringens uppdrag att bedriva utvecklingsverksamhet i tre år framöver och utifrån erfarenheterna som görs under arbetets gång utforma ett förslag till hur en framtida reguljär verksamhet bör utformas. Utvecklingsarbetet skall genomföras i samarbete med Skolverket, Sida, Internationella programkontoret för utbildningsområdet samt andra aktörer med erfarenhet av liknande verksamhet. Myndighetens förslag skall lämnas den 1 februari 2006. Lärande i arbetslivet (LIA) Regeringen beslöt under år 2000 att genomföra en försöksverksamhet med att förlägga en utökad del av utbildningen på de yrkesinriktade programmen i arbetslivet. Syftet med försöksverksamheten är att möta arbetslivets förändrade kompetensbehov, att ge arbetslivet möjlighet att påverka utbildningens innehåll och genomförande samt att ge elever som vill det möjlighet att genomföra en större del av utbildningen på en arbetsplats. Utbildningen genomförs på en arbetsplats under sammanlagt minst 30 veckor och följer en särskild kursplan. Försöket avsåg elever som påbörjat sin utbildning före den 1 juli PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2003 och varje studieplats berättigade till ett statsbidrag om 15 000 kronor. Försöket kommer att utvärderas av Myndigheten för skolutveckling under 2003. Intresset för att delta i försöksverksamheten har inte fullt ut motsvarat regeringens förväntningar. Antalet rekvirerade platser har inte nått taket på 2 000 platser. Regeringen har ändå bedömt det vara värdefullt att förlänga försöket för att vinna fler och djupare erfarenheter av hur samverkan med arbetslivet kan utformas i den framtida gymnasieskolan. Skolor som har upparbetade kontakter med företag som kan erbjuda platser inom Lärande i arbetslivet bör också få utnyttja dessa under en längre period. Regeringen har därför beslutat att förlänga försöket till att avse utbildning som påbörjats före den 1 juli 2006. Erfarenheterna hittills visar att ersättningen per elevplats inte varit en avgörande faktor för deltagande. Det särskilda bidraget för elevplatser som tilldelats en skolhuvudman kommer därför inta att utgå efter den 1 juli 2003. Yrkesutbildningsdelegation Regeringen avser att inrätta en yrkesutbildningsdelegation med representanter för arbetsmarknadens parter och utbildningssystemet. Det övergripande syftet med delegationens arbete är att verka för en höjd kvalitet i gymnasieskolans yrkesinriktade utbildningar och därigenom bidra till en ökad rekrytering till dessa. I arbetet skall ingå att på olika nivåer bistå med råd och information i syfte att stärka regional samverkan och samarbete mellan olika skolhuvudmän och arbetslivet. Därmed skapas förutsättningar för ett brett utbud av yrkesutbildningar över hela landet. Delegationen skall också medverka till att aktuell kunskap och lärande exempel sprids till den lokala nivån och att identifiera och analysera framgångsfaktorer respektive hinder för en positiv utveckling på området. Delegationen skall arbeta fram till och med den 30 juni 2005. Europeiskt och nordiskt yrkesutbildningssamarbete Utbildningsministrarna i 31 europeiska länder antog den 30 november 2002 den s.k. Köpenhamnsdeklarationen om ett närmare europeiskt yrkesutbildningssamarbete. I deklarationen an- 85 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gavs ett antal prioriterade områden, som nu följs upp i den s.k. Köpenhamnsprocessen. Det yttersta syftet med arbetet är att höja kvaliteten i den europeiska yrkesutbildningen och att främja rörlighet mellan länderna. En viktig del av arbetet handlar om att främja öppenhet och insyn i ländernas system för grundläggande yrkesutbildning och att skapa förutsättningar för erkännande av yrkesutbildningar och utbildningsbevis mellan länderna. Det nätverk av nationella referenscentrum för yrkesutbildning som byggts upp i Europa har här en viktig roll. Ett nationellt referenscentrum för yrkesutbildning inrättades inom Skolverket i december 2001. Centrumets uppgift är att på olika sätt främja rörlighet på den europeiska arbetsmarknaden för yrkesutbildade. Under 2002 har man inom centrumet utvecklat en webbplats med information om svensk yrkesutbildning på grundläggande nivå samt tagit fram beskrivande betygsbilagor till alla yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan. Webbplatsen är nu publicerad på www.senrp.se. Kommissionen lanserade i mars 2003 vägledningsportalen PLOTEUS där man kan söka utbildningar i 30 europeiska länder. Portalen återfinns på www.ploteus.org. Vidare pågår arbete med att skapa ett system för överföring av studiemeriter inom grundläggande yrkesutbildning, som en motsvarighet till det europeiska meritöverföringssystem, som redan finns inom högre utbildning (European Credit Transfer System, ECTS). Inom de nordiska länderna finns lång erfarenhet av en gemensam arbetsmarknad och av erkännande av övriga länders yrkesutbildningar och kvalifikationer. I syfte att dra nytta av dessa erfarenheter i EU-samarbetet har ett nordiskt samarbetsprojekt inrättats. En arbetsgrupp har fått i uppgift att kartlägga hur erkännande av yrkesutbildning fungerar inom Norden, vilka eventuella hinder för erkännande som fortfarande finns och vilken utveckling som skulle vara nödvändig för att detta förfaringssätt för erkännande skulle kunna fungera i ett vidare europeiskt sammanhang. 6.1.12 Programinriktat individuellt program Individuella program i gymnasieskolan skall utformas utifrån den enskilda elevens behov. Kommuner har full frihet att välja hur programmen skall organiseras och hur lokala resurser skall användas. Regeringen bedömer att detta i vissa fall har medfört en alltför låg ambitionsnivå. I utvecklingsplanen från 2002 betonar regeringen vikten av att vissa förändringar bör göras för att öka möjligheterna för samtliga elever att följa undervisningen på ett programinriktat individuellt program (PRIV). I juni 2002 tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppdrag att föreslå möjliga lösningar för att öka förekomsten av PRIV. Arbetsgruppen har i en rapport lämnat förslag som innebär en utveckling av gymnasieskolans individuella program. Arbetsgruppens förslag är avsett att tillämpas under en viss period innan de eventuella ändringar som föranleds av förslagen från Gymnasiekommittén 2000 (dir. 2000:35) träder i kraft. Arbetsgruppens förslag har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser är positiva till huvudtankarna i rapporten och anser att arbetsgruppens förslag kan ge PRIV-eleverna en starkare ställning och ökade möjligheter att få en gymnasieutbildning med en långtgående individuell utformning av studierna. Remissinstanserna är delade i fråga om när genomförandet bör ske. Regeringen överväger för närvarande lämplig tidplan.

6.1.13

Särskilda utredningar inom skolområdet

Gymnasiekommittén Gymnasiekommittén 2000 (dir. 2000:35) hade som huvudsakligt uppdrag att utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans studievägsutbud. I uppdraget ingick bl.a. att utifrån en analys av samhället och arbetsmarknadens förändring samt behovet av en breddad rekrytering till högskolan överväga vad som kan göras i programmens uppbyggnad för att minska avhoppsfrekvensen och den sociala och könsmässiga snedrekryteringen till olika utbildningsvägar. Kommitténs betänkande Åtta vägar till kunskap (SOU 2002:120) har remissbehandlats och förslagen bereds för närvarande i Utbildningsdepartementet. Kommittén föreslår att förändringarna av gymnasieskolan skall införas successivt med start i år ett i alla gymnasieskolor hösten 2006. En kraftig majoritet av de remissinstanser som yttrat sig över Gymnasiekommitténs förslag, anser att det behövs längre tid för kursplanearbete, kompetensutveckling 86 och planering. Regeringen delar denna syn och avser att överlämna en proposition om gymnasieskolan våren 2004. Regeringen förordar ett ikraftträdande den 1 juli 2007. Skollagskommittén Skollagskommittén (dir. 1999:15) överlämnade den 16 december 2002 sitt betänkande Skollag för likvärdighet och kvalitet (SOU 2002:121). Betänkandet har remissbehandlats tillsammans med en departementsskrivelse från Utbildningsdepartementet som innehåller förslag till en lag på vuxenutbildningsområdet, Stöd till vuxnas lärande (Ds 2002:66). Remisstiden gick ut den 15 september 2003. Skollagskommitténs betänkande innehåller förslag till en ny skollag. Några av de bärande principerna i förslaget är följande:

-

Enhetliga bestämmelser oavsett huvudman.

-

Omfattande avreglering av kommunala skolor.

-

Tydliga ansvarsförhållanden för rektor, lärare och huvudman.

-

Ökad rättssäkerhet och större inflytande för eleverna.

-

Bestämmelser som syftar till god arbetsmiljö och trygghet i skolan.

-

Förskolan blir en egen skolform.

-

Skolverket får möjlighet att förelägga en skolhuvudman att fullgöra sina åligganden vid vite.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen med anledning av skollagskommitténs betänkande under riksdagsåret 2004/05. Genomförandet av de nya skollagsbestämmelserna bör i relevanta delar samordnas med införandet av den nya gymnasieskolan, som förordas ske den 1 juli 2007. Viktiga principiella förslag som rör förskolan kommer att presenteras i en särskild förskoleproposition. Regeringen överväger också att lägga förslag till riksdagen i ett antal brådskande frågor redan våren 2004. Det kan gälla bl.a. förslagen i betänkandet Visstidsutbildning vid statliga resurscentrum (SOU 2002:106) och vissa frågor som aviserats i regeringens utvecklingsplan och som ingår i regeringens kvalitetsprogram för skolan. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Entreprenadförhållanden i gymnasieskolan Möjligheten till entreprenadavtal i gymnasieskolan är begränsad till skillnad från vad som gäller för vuxenutbildningen. Avtalet får endast avse undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil. Det är dessutom endast en enskild fysisk eller juridisk person som får ingå ett sådant entreprenadavtal med kommunen, vilket utesluter att kommuner ingår entreprenadavtal med varandra. Det sistnämnda är något som kommunerna ofta framhåller som en önskvärd möjlighet. Skollagskommittén har översiktligt behandlat entreprenader i skolan men ansåg att frågan är så komplicerad att den behöver utredas i särskild ordning. Regeringen avser att låta en särskild utredare göra en bred genomlysning av frågan om entreprenader i gymnasieskolan. Direktiv till utredningen utarbetas för närvarande i Utbildningsdepartementet. Timplanedelegationen Försöksverksamheten med utbildning utan timplan i grundskolan innebär en fullständig befrielse från den nationella timplanens uppdelning i tid per ämne och ämnesgrupp. Timplanedelegationen (dir. 1999:50) har som uppgift att leda, stödja och utvärdera försöket. Skolor inom försöksverksamheten omfattas av övriga bestämmelser som gäller för grundskolan. Det innebär bl.a. att timplanens bestämmelser om totalt garanterat antal timmar för grundskolans nio år (6 665 timmar) gäller inom försöksverksamheten, att skolor som deltar i försöksverksamheten skall arbeta enligt läroplanen och de kursplaner för ämnen och ämnesgrupper, som finns i timplanen samt att eleverna skall få såväl en väl avvägd total skoltid i grundskolan som väl avvägda läsår och skoldagar. Försöket, som omfattar 79 kommuner och knappt 900 kommunala grundskolor, är femårigt och pågår till halvårsskiftet 2005. Timplanedelegationen skall lämna ett delbetänkande senast den 31 december 2003 och ett slutbetänkande senast den 30 juni 2005. 87 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Elever med funktionshinder För att förbättra förutsättningarna för elever med funktionshinder har ett genomgripande reformarbete skett de senaste åren. Bland de större reformerna kan nämnas samlandet av de specialpedagogiska frågorna inom en myndighet Specialpedagogiska institutet; reformeringen av lärarutbildningen så att alla blivande lärare får kunskaper i specialpedagogik; bildandet av Specialskolemyndigheten som har det samlade ansvaret för specialskolan för döva eller hörselskadade elever; satsningen för att öka personaltätheten i skolan; olika kompetensutvecklingsinsatser samt regeringens kvalitetsprogram för skolan. Dessutom har Skolverket fått ett sektorsansvar inom handikappolitiken. Utgångspunkten är att personer med funktionshinder har samma rättigheter och skyldigheter som andra medborgare i samhället. Utredningen om Visstidsplaceringar (dir. 2002:36) redovisade sitt slutbetänkande, Visstidsutbildning vid statliga resurscenter (SOU 2002:106) i november 2002. I betänkandet föreslår utredaren hur visstidsutbildning vid de två statliga resurscentren, Resurscenter syn Örebro och Resurscenter tal och språk, kan organiseras. Utgångspunkten i betänkandet är den enskilda elevens behov. Efter avslutat remissförfarande bereds betänkandet för närvarande i Utbildningsdepartementet. Regeringen avser att återkomma till riksdagen med förslag våren 2004. Utredningen om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder (dir. 2001:65) lämnade sitt slutbetänkande, Läromedel specifikt (SOU 2003:15), den 31 januari 2003. Utredningens slutsatser är att ansvaret för läromedelsförsörjningen bör samordnas till en särskild instans som förutsätts arbeta på ett flexibelt sätt i nära samverkan med andra aktörer på området liksom den kommersiella marknaden. Regeringen delar utredningens uppfattning att det är viktigt att samarbetet mellan staten och läromedelsproducenterna tydliggörs. Regeringen bedömer dock att det nya uppdraget kan utvecklas och tydliggöras inom ramen för Specialpedagogiska institutet. Regeringen avser att under 2004 förändra Specialpedagogiska institutets uppdrag gällande läromedelsåtagandet. Elever med utvecklingsstörning Regeringen tillsatte i december 2001 en parlamentarisk utredning med uppgift att ge förslag till hur utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning kan förbättras (dir. 2001:100). Kvaliteten i utbildningen skall öka, liksom samverkan mellan elever med och utan utvecklingsstörning. Den s.k. Carlbeckkommittén presenterade i april 2003 ett delbetänkande som beskriver utbildningen för elever med utvecklingsstörning, bl.a. i en internationell jämförelse (SOU 2003:35). I ett tilläggsdirektiv den 13 mars 2003 angav regeringen att kommitténs fortsatta arbete främst skall avse den del i uppdraget som syftar till att förbättra kvaliteten i utbildningen för elever med utvecklingsstörning i såväl särskolan och särvux som övriga skolformer. Författningsförslag skall enligt tilläggsdirektivet endast lämnas för det alternativ som innebär att särskolan och särvux kvarstår som egna skolformer. Kommitténs slutbetänkande redovisas i oktober 2004.

6.2

Resultatbedömning

Resultatredovisning och analys av barn- och ungdomsutbildningen finns även redovisade i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2002/03:102). Av- snittet behandlar resultaten på den kommunala nivån. De statistiska uppgifterna i detta avsnitt är främst hämtade ur Skolverkets rapportserie Barnomsorg, skola och vuxenutbildning i siffror 2003. Rapporten finns på Skolverkets hemsida (www.skolverket.se). Förskoleklassen Läsåret 2002/03 gick 96 613 barn i förskoleklass, vilket är en minskning med ca 3 000 barn jämfört med föregående år. Andelen sexåringar i förskoleklassen var 94 procent av alla sexåringar 2002/03. De närmaste fyra åren förväntas antalet barn i förskoleklass minska eftersom antalet sexåringar fortsätter att minska. Av alla barn i förskoleklass fanns ca 6 procent i verksamhet i enskild regi samt vid fristående eller internationell skola. 88 Antalet årsarbetare minskade jämfört med föregående år. Personaltätheten mätt i antalet årsarbetare per 100 elever var 8,0 för läsåret 2002/03 jämfört med 8,2 föregående läsår. För kalenderåret 2002 uppskattas den genomsnittliga kostnaden per elev öka med 1,8 procent jämfört med 2001, från 37 800 kronor per elev till 38 500 kronor per elev. Enligt Skolverkets utvärdering av det första bidragsåret (2001/2002) för statsbidraget för personalförstärkning i skola och fritidshem har kommunerna satsat relativt hög andel av resurserna på just förskoleklassen. Den obligatoriska skolan Elever och personal Det totala antalet elever i grundskolan har ökat under hela 1990-talet, och uppgick under läsåret 2002/03 till 1 057 225 elever. Antalet grundskoleelever som läsåret 2002/03 fick sin undervisning i fristående skolor var 57 637, vilket är en ökning med 6 556 elever jämfört med föregående läsår. Detta innebär att 5,5 procent av alla grundskoleelever undervisades i fristående skolor. Koncentrationen av fristående skolor är särskilt stor i landets tre storstäder med kranskommuner. Antalet tjänstgörande lärare omräknat till heltidstjänster ökade med 1,3 procent jämfört med föregående läsår och uppgick under läsåret 2002/03 till totalt 83 379 anställda. Lärartätheten, beräknad som antalet lärare per 100 elever uppgick läsåret 2002/03 till 7,9 vilket är en förbättring i jämförelse med föregående läsår. Av de tjänstgörande lärarna hade 81 procent pedagogisk utbildning, vilket är en liten minskning jämfört med föregående läsår. I de kommunala skolorna varierade lärartätheten mellan kommuner från 6,8 till 10,8 lärare per 100 elever. Lärartätheten i de fristående skolorna var 7,6. Skolverkets utvärdering av regeringens personalförstärkningssatsning visar att den totala personaltätheten i grundskolan har ökat med motsvarande 2 454 heltidstjänster, till en utökad kostnad av 882 miljoner kronor. I 49 kommuner redovisas en minskad personaltäthet i grundskolan. Resterade kommuner redovisar ökad personaltäthet. Kommunerna har prioriterat att satsa resurser för att öka personaltätheten i grundskolan framför andra verksamhetsformer. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I Skolverkets utvärdering av personalförstärkningssatsningen ingår en särskild studie av 20 kommuners motiv och strategier för hantering av statsbidraget. Ett tydligt resultat i studien är att kommunerna i stor utsträckning satsat resurser på elever i behov av särskilt stöd. Ett ökat fokus på värdegrundsarbetet och språk- och skrivträning kan också skönjas i utvärderingen. Den totala kostnaden för den kommunala grundskolan beräknas för 2002 uppgå till 62,7 miljarder kronor. Därtill kommer kostnader för skolskjuts. I jämförelse med 2001 beräknas den totala kostnaden för grundskolan öka med 2,7 procent och kostnaden per elev öka med 3,2 procent till 62 400 kronor per elev. Elevantalet i den obligatoriska särskolan har stadigt ökat och uppgår läsåret 2002/03 till 14 761. Ökningen har skett i såväl kommunal som fristående särskola. Trots ökningen har lärartätheten bibehållits på en nivå som motsvarar 25 lärare per 100 elever. Skolverkets utvärdering av regeringens personalförstärkningssatsning visar att kommunerna under bidragsåret 2001/2002 gjort betydande satsningar i särskolan. Förutom att personalstyrkan har ökats för att svara upp mot det ökande elevantalet i verksamheten, har kommunerna genomfört betydande nyrekryteringar för att öka personaltätheten. Ökningen av personaltätheten motsvarar 215 heltidstjänster till en utökad kostnad av 77 miljoner kronor. Läsåret 2002/03 var det totalt 757 elever som gick i den statliga specialskolan, vilket är en minskning med 20 elever jämfört med föregående läsår. Antalet lärare har minskat något men lärartätheten trots det ökat från 39 lärare per 100 elever (2001/02) till 41 lärare per 100 elever (2002/03). Totalt fick 1 140 elever reguljär grundskoleundervisning vid svenska utlandsskolor läsåret 2002/03. Av dessa var 76 procent statsbidragsberättigade. Läsåret 2002/03 var antalet lärarveckotimmar per elev totalt 3,3 vilket är en minskning med 0,3 i jämförelse med föregående läsår. Däremot uppvisas en kraftig variation mellan olika skolor. Måluppfyllelse Enligt preliminär statistik från Skolverket fick eleverna våren 2003 i genomsnitt bättre slutbetyg från grundskolan än de två senaste åren. Statistiken visar att 89,7 procent av eleverna var behöriga att börja på gymnasieskolans nationella 89 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 program. Detta är något bättre än förra årets resultat, vilket pekar på att den negativa trenden nu kan ha brutits. I de enskilda ämnena är betygsresultaten ungefär desamma som förra året. Fem procent nådde inte målen i svenska. Motsvarande andelar för matematik och engelska var sju procent och i svenska som andraspråk var det ca 24 procent som inte fick godkänt betyg enligt den preliminära statistiken. Enligt en internationell läsundersökning i årskurs 4 (i Sverige även årskurs 3), Progress in International Reading Literacy Study, har svenska elever den bästa läsförmågan jämfört med de 35 andra deltagande länderna. Resultaten från de svenska eleverna visar också på en förhållandevis liten skillnad mellan hög- och lågpresterande elever. I alla länder uppvisar flickorna signifikant bättre läsförmåga än pojkar. Undersökningen visar även att skönlitteratur förekommer oftare i undervisningen i Sverige än i andra länder, medan eleverna mer sällan arbetar med övningsböcker. Enkätsvar från skolledare och elever tyder på att skolklimatet som här står för trygghet, studiero och stimulerande skolmiljö är gott i Sverige. Det är uppenbart att känslan av trygghet samverkar positivt med läsprestationer. Sverige har ett lägre antal elever i behov av särskilt lässtöd än länderna i allmänhet. Skillnaden mellan dem som behöver stöd och som verkligen får det är också mindre än genomsnittet. Även tillgången till läsexpertis är mycket god i Sverige. Trots betoning på läsning i svensk skola är antalet undervisningstimmar för läsundervisning lägre än det internationella genomsnittet. Föräldrars utbildningsnivå samvarierar med elevers resultat i läsning. Svenska föräldrar är högutbildade, de har förhållandevis många böcker hemma och läser dessutom själva för nöjes skull oftare än föräldrar i något annat land. När resultaten från den internationella läsundersökningen jämförs med svenska elever i årskurs 3 från 1991 framgår en delvis annan bild. Analysen tyder på att svenska elever i årskurs 3 har sämre läsförståelse, särskilt när det gäller längre texter, än motsvarande svenska elever tio år tidigare. Vad dessa resultat beror på är ännu för tidigt att säga. Enligt Skolverket behöver många faktorer analyseras innan man till fullo kan tolka utfallet. Det finns stora skillnader i resultat mellan - elever med svensk bakgrund och elever med utländsk bakgrund. Störst är skillnaden mellan - elever med svensk bakgrund och elever med utländsk bakgrund som också är födda utomlands. Av de elever som lämnade grundskolan läsåret 2001/02 fick 81 procent av eleverna med svensk bakgrund slutbetyg. Motsvarande andel för elever med utländsk bakgrund var 68 procent. Enligt Skolverkets rapport Läsförståelse hos elever med utländsk bakgrund kan en del av skillnaderna förklaras av att elever med utländsk bakgrund i högre utsträckning än elever med svensk bakgrund kommer från hem med lägre socioekonomisk status. Elever med utländsk bakgrund har även en större andel lågutbildade föräldrar och en större andel föräldrar som inte arbetar. Dessutom är pojkar något överrepresenterade bland elever med utländsk bakgrund jämfört med elevgruppen med svensk bakgrund. Det faktum att elever med utländsk bakgrund ofta talar ett annat språk än svenska i hemmet, är ytterligare en förklarande faktor till skillnaderna, eftersom språket som talas hemma visat sig samvariera med läsprestationerna. Internationellt sett visar undersökningar att skillnaden i läsförståelse mellan elever med svensk bakgrund och elever med utländsk bakgrund varierar länder emellan. I Sverige är skillnaden mellan elever med svensk bakgrund och elever med utländsk bakgrund ungefär lika stort som för ett genomsnittligt OECD-land, men det finns flera länder som har betydligt större men också mindre skillnader än Sverige. Detta gäller framför allt de anglosaxiska länderna. I Sverige och Skandinavien har invandringen under 1990-talet bestått av framförallt flykting- och anhöriginvandring från länder som ligger på ett relativt stort språkligt och kulturellt avstånd från de skandinaviska länderna. Länder som Australien, Kanada och Nya Zeeland däremot har en betydligt mindre andel flyktingar och en invandringspolitik som premierar invandring av högutbildade individer eller individer med speciella yrkeskunskaper. Förutsättningarna att ta hand om och integrera elever med utländsk bakgrund är således vitt skilda och de skandinaviska länderna har en betydligt mer komplex situation än de flesta övriga länder. Regeringen har under de senaste åren prioriterat resursförstärkningar i skolan. Undersökningar visar att kompetenta lärare är den enskilt viktigaste faktorn för en framgångsrik skola. Medlen till personalförstärkningar spelar därför en strategiskt betydelsefull roll för att höja 90 kvaliteten i skolan. Det kan dock ta tid innan detta visar sig i betygsstatistiken. För att ytterligare kunna förbättra skolans måluppfyllelse krävs tillräckliga resurser och ett medvetet kvalitetsarbete i alla skolor. Regeringens kvalitetsprogram har bl.a. fokus på stärkt utbildningsinspektion och kvalitetsgranskning inom Skolverket samt en ny myndighet för skolutveckling, som har till sin viktigaste uppgift att förbättra utbildningsvillkoren i segregerade områden. Resultaten i grundskolan kan bli bättre, bl.a. i gruppen elever med utländsk bakgrund. Under 2003 startade den största nationella utvärderingen av verksamheten i grundskolan sedan 1992. Skolverket genomför den s.k. NU 03 i 200 representativt utvalda skolor med ca 10 000 elever och lärare i årskurs 5 och 9. Resultaten kommer att presenteras i en samlad nationell rapport under våren 2004. Rapporten kommer att visa elevernas aktuella kunskaper i olika ämnen, hur kunskaperna utvecklats under de tio år som gått sedan den förra NU-under- sökningen och vilka faktorer som stöder respektive förhindrar måluppfyllelse. Gymnasieskolan Elever och personal Nästan alla ungdomar fortsätter idag att studera i gymnasieskolan. Läsåret 2002/03 gick totalt 322 587 elever i gymnasieskolan vilket är en ökning med drygt 11 400 elever jämfört med året före. Andelen elever i fristående gymnasieskolor, internationella skolor samt riksinternatskolor är 8,2 procent av det totala antalet elever i gymnasieskolan. Antalet elever i dessa skolor har ökat med 40 procent på ett år. Av gymnasieeleverna läser 42 procent på naturvetenskaps-, samhällsvetenskaps- och teknikprogrammen samt IB, dvs. de program som i första hand förbereder för vidare studier, vilket är en minskning med en procentenhet jämfört med läsåret 2001/02. Allt fler elever går på specialutformade program. Andel elever på specialutformade program är 10 procent jämfört med två procent läsåret 1996/97. Flertalet av dessa program har en inriktning som förbereder för vidare studier. Andelen elever på program med yrkesämnen är liksom föregående läsår 41 procent. Antalet elever på dessa program har minskat under PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 senare år. Andelen elever på IV är relativt konstant med drygt 7 procent. Andelen elever på samtliga program som har utländsk härkomst är drygt 15 procent. På individuella program är andelen elever med utländsk härkomst 37 procent. Inom det individuella programmet inryms introduktion till ungdomar som nyligen invandrat till Sverige (IVIK). Syftet med IVIK är främst att eleverna skall lära sig svenska men också att i övrigt utveckla kunskaper motsvarande grundskolans årskurs 9. I storstäderna Malmö, Göteborg, Stockholm där var tredje folkbokförd elev har utländsk bakgrund är andelen elever på det individuella programmet störst med 10,7 procent. Fördelningen mellan män och kvinnor när det gäller förstahandssökande till olika gymnasieprogram är alltjämt oförändrad. Nästan bara män söker till bygg-, el- energi-, fordons- och industriprogrammen medan omvårdnads-, hantverks- samt barn- och fritidsprogrammen har övervägande andel kvinnliga sökande. Endast samhällsvetenskaps- och naturvetenskapsprogrammen har en könsmässig jämvikt. Variationen är stor när det gäller i vilken mån kommunerna lyckas tillgodose förstahandsvalen men majoriteten av kommunerna kan ta in åtminstone 80 procent av eleverna på deras förstahandsval. Läsåret 2002/03 kom 83 procent eller fem av sex elever in på sitt förstahandsval, en lika stor andel som 2001/02. Samtidigt kom 3,1 procent av de sökande inte in på något av sina val, att jämföra med 1,9 procent 2001/02 och 3,4 procent 2000/01. SCB:s undersökning indikerar att elevernas resultat förbättras och att de slutför sin utbildning i högre utsträckning om de får sitt förstahandsval tillgodosett. Eleverna får inte alltid arbete i den sektor de valt. Däremot får de ett bättre utgångsläge på arbetsmarknaden när de slutför en utbildning. Antalet tjänstgörande lärare omräknat till heltidstjänster uppgick läsåret 2002/03 till ca 26 300, en ökning med ca fyra procent sedan föregående läsår. Av dessa tjänstgjorde 90,6 procent inom den kommunala gymnasieskolan. Av de tjänstgörande lärarna hade 78 procent pedagogisk utbildning, vilket är en liten minskning sedan föregående läsår. Andelen lärare med pedagogisk utbildning är fortfarande markant lägre i fristående skolor än i skolor med kommunal huvudman. Skolverkets utvärdering av regeringens personalförstärkningssatsning visar att kommu- 91 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nerna, exklusive utökningar under kommunalförbund och gemensamma gymnasienämnder, totalt har haft kostnader för ökad personaltäthet motsvarande 495 heltidstjänster. Kommunernas kostnad för ökningen uppgår till 188 miljoner kronor. Gymnasieskolan står för 17 procent av elevantalet i de berörda verksamheterna, men kommunerna har valt att endast satsa 14 procent av de totala resurserna för ökad personaltäthet i verksamhetsformen. Ett antal kommuner, 35 stycken, organiserar gymnasieverksamheten tillsammans med andra kommuner under kommunalförbund eller under gemensam gymnasienämnd. Totalt har personaltätheten ökat motsvarande 53 heltidstjänster i kommunalförbund och gemensamma gymnasienämnder. Den totala kostnaden för gymnasieskolan med kommunal huvudman beräknas uppgå till 22,1 miljarder kronor 2002 (exkl. skolskjuts). Det är en ökning med 2,4 procent jämfört med föregående år. Antalet elever beräknas ha ökat med 2 procent. Kostnaden per elev har ökat med 0,4 procent till 75 800 kronor. Kostnaden per elev för undervisning och elevvård har ökat mest sett till de olika kostnadsslagen. Läsåret 2002/2003 gick drygt 6 100 elever i gymnasiesärskolan. Av dessa deltog 2 452 i ett individuellt program, övriga elever gick på ett nationellt eller specialutformat program. Antalet elever inom gymnasiesärskolan har ökat med närmare 12 procent sedan föregående läsår. Sammanlagt gick 243 elever i den reguljära gymnasieskolan vid svenska utlandsskolor läsåret 2002/03. Av dessa elever var endast 36 procent statsbidragsberättigade. Läsåret 2001/02 fick

54 elever slutbetyg

från treårigt program

i

gymnasieskolan. I

stort

sett

samtliga av

de

54 eleverna

avgick

med

grundläggande behörighet för studier vid svenska universitet och högskolor. Måluppfyllelse Av alla elever som började i gymnasieskolan hösten 1998 fick 73 procent slutbetyg inom fyra år. År 1998 infördes behörighetskrav för studier på nationella och specialutformade program. Dessa innebär att elever som inte fått betyget Godkänd i svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik i årskurs 9 i grundskolan hänvisas till ett individuellt program för att komplettera sina kunskaper, vilket för många kan innebära att gymnasietiden förlängs. Av de elever som började gymnasieskolan hösten 1998 hade 75 procent av eleverna med svensk bakgrund fått slutbetyg senast läsåret 2001/02. För elever med utländsk bakgrund var motsvarande andel 59 procent. En förklaring till den minskade andelen elever med slutbetyg som nu märks är att från och med läsåret 2000/01 betygssätts inte elever med stor frånvaro i en viss kurs om bedömningsunderlaget därigenom anses vara otillräckligt. Tidigare fick dessa elever betyget Icke Godkänd om de hade så hög frånvaro från en kurs att inget annat betyg kunde sättas. Totalt fick fler av nybörjarna 1997 slutbetyg, men deras slutbetyg innehöll fler kursbetyg med Icke Godkänd. Det genomsnittliga betygsresultatet har förbättrats de senaste åren. Betygsresultatet varierar dock mellan olika huvudmän och mellan olika kommuner. Likaså skiljer det sig mellan olika gymnasieprogram. Av de nationella gymnasieprogrammen hade elever med slutbetyg från det naturvetenskapliga programmet högst genomsnittlig betygspoäng, 15,4, medan elever på fordonsprogrammet hade lägst genomsnittlig betygspoäng, 11,5. Ökningen av antalet elever som får lägst betyget Godkänd i Svenska/Svenska som andraspråk, Engelska A och Matematik A i slutbetyget på alla program kan också vara en konsekvens av de behörighetskrav som införts. Elever på individuella program slutför sina studier i mindre omfattning än elever på nationella och specialutformade program och de tar också längre tid på sig. Av nybörjarna i gymnasieskolan hösten 1998 på individuella program fick 17 procent slutbetyg inom fyra år. Andelen elever som fått slutbetyg inom fyra år skiljer sig således åt beroende på om nybörjare på individuella program inkluderas eller inte. Bland IV-elever ökar slutförandet under ett femte år mer än för övriga elever. Alla nationella och specialutformade program är utformade så att de kan ge grundläggande behörighet till studier på universitet eller högskola. Av de elever som fick slutbetyg läsåret 2001/02 uppnådde fem av sex (86 procent) grundläggande behörighet. Andelen kvinnor med grundläggande behörighet var 89 procent, andelen män 83 procent. För elever med svensk bakgrund var andelen 87 procent, för elever med utländsk bakgrund födda i Sverige var andelen 80 procent, och för elever födda utomlands 77 92 procent. Variationen är mycket stor mellan kommunerna. Av de elever som fullföljde gymnasieskolan 1999 var 43 procent registrerade vid universitet eller högskolor inom tre år. Motsvarande andel bland dem som fick slutbetyg från gymnasieskolan 1998 var 40 procent och av 1997 års avgångskull 28 procent. SCB:s enkätundersökning för ungdomar födda 1978 och som påbörjade sina gymnasiestudier hösten 1994, dvs. den första grupp som började i den reformerade gymnasieskolan, visar att var åttonde elev bytte program under gymnasietiden. Sex procent gjorde studieuppehåll och en lika stor andel avbröt studierna. Störst andel studieavbrott fanns bland män med utomeuropeisk härkomst där var sjunde avbröt sina gymnasiestudier. Bland kvinnor var graviditet en vanlig orsak till avbrott. Av de kvinnor som gjorde studieavbrott var det 13 procent av dem med svensk härkomst och 24 procent av dem med utomeuropeisk härkomst som avbröt sina studier p.g.a. graviditet. Vid en jämförelse med övriga länder i EU är det endast Sverige, Finland och Österrike som redan nu når det av EU-ministrarna överenskomna riktvärdet att 85 procent av 22- åringarna i EU skall ha fullföljt en gymnasieutbildning. Trots de goda resultaten sett i ett internationellt perspektiv krävs det ytterligare åtgärder för att förbättra resultaten för att nå det uttalade målet att Sverige skall vara en ledande PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kunskapsnation. Utmaningarna för gymnasieskolan vad gäller genomströmning och måluppfyllelse är i stor utsträckning kopplade till nödvändigheten att bryta den sociala och könsmässiga segregationen, bl.a. i fråga om val av studieväg. Regeringens har i avsnitt 6.1. redogjort för en rad olika insatser inom området, bl.a. den fortsatta satsningen på att förstärka personaltätheten i grund- och gymnasieskolan som ger förutsättningar för kommunerna att vända trenden och förbättra resultaten. Regeringen avser vidare att överlämna en proposition om gymnasieskolan våren 2004 med anledning av Gymnasiekommittén 2000:s betänkande (SOU 2002:120). Kommitténs uppdrag var att utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans studievägsstruktur. I uppdraget ingick även att överväga vad som kan göras i programmens uppbyggnad för att minska snedrekryteringen och avhoppsfrekvensen bland elever med utländsk bakgrund. Ett förberedelsearbete pågår även i syfte att inrätta en yrkesutbildningsdelegation som bl.a. skall arbeta för att höja kvaliteten i gymnasieskolans program med yrkesämnen och verka för en ökad rekrytering till dessa utbildningar. 93 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 94 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7 Vuxnas lärande

7.1

Mål

Målet för regeringens politik rörande vuxnas lärande är att alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sina kompetenser för att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning.

7.2

Omfattning

Vuxnas lärande kan beskrivas som lärande i tre olika former:

-

formellt lärande, dvs. organiserad utbildning inom ramen för det offentliga utbildningsväsendet,

-

icke formellt lärande, dvs. utbildning vid sidan om det formella utbildningssystemet och

-

informellt lärande, dvs. lärande som präglas av att det inte föreligger någon tydlig utbildningssituation.

Samhället stöder i dag både det formella och det icke formella lärandet på flera olika sätt. Merparten av stödet går till lärande inom ramen för utbildningspolitiken som omfattar olika skolformer i det formella utbildningssystemet. Även folkbildningen, som räknas som utbildning vid sidan om det formella utbildningssystemet, får statligt stöd. I detta kapitel beskrivs insatser inom och utanför verksamhetsområdet för att främja detta lärande. I kapitel 8 Högskoleverksamhet beskrivs de insatser som gjorts för vuxnas lärande inom högskoleverksamheten och i kapitel 9 Studiestöd redogörs för studiefinansiella insatser.

7.3

Insatser

De viktigaste insatserna under verksamhetsområdet är den kommunala vuxenutbildningen, den kvalificerade yrkesutbildningen (KY), vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux), svenskundervisning för invandrare (sfi), kompletterande utbildningar och folkbildningen. Staten styr och påverkar dessa insatser genom lagstiftning, bidrag, informationsinsatser samt genom uppföljning och utvärdering. Utöver dessa insatser ansvarar staten för vissa insatser för att främja möjlighet till lärande för vuxna med funktionshinder. Kostnaden för de statliga insatserna 2002 uppgick till nästan 5,8 miljarder kronor. Sex myndigheter medverkar i administrationen av dessa insatser: Statens skolverk, Myndigheten för skolutveckling, Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL), Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Statens institut för särskilt utbildningsstöd (Sisus) och Stockholms universitet. Folkbildningsrådet har ett motsvarande ansvar för folkbildningen.

7.3.1

Kommunal vuxenutbildning

Den kommunala vuxenutbildningen, finansierades under 2002 genom det allmänna statsbidraget till kommunerna, genom ett särskilt, riktat statsbidrag samt genom kommunernas egen finansiering. I den kommunala vuxenutbildningen ingår grundläggande och gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. 95 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Målen för den kommunala vuxenutbildningen anges i skollagen (1985:1100) och i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) samt i vissa fall i kursplaner. Grundläggande vuxenutbildning Inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen är kommunerna skyldiga att erbjuda grundläggande vuxenutbildning till alla som saknar kunskaper motsvarande dem som utbildningen i grundskolan ger. Grundläggande vuxenutbildning syftar till att ge vuxna sådana kunskaper och färdigheter som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet. Den skall också syfta till att möjliggöra fortsatta studier i enlighet med EU:s gemensamma utbildningsmål för 2010, strategiskt mål 2. Gymnasial vuxenutbildning Gymnasial vuxenutbildning syftar till att erbjuda vuxna kunskaper och färdigheter på en nivå som motsvarar den som utbildning i gymnasieskolan skall ge. Varje kommun skall informera om möjligheterna till gymnasial vuxenutbildning samt verka för att vuxna deltar i sådan utbildning. Kommunerna skall sträva efter att utbildningen så långt det är möjligt svarar mot individens efterfrågan och behov samtidigt som arbetsmarknadens behov beaktas. En person är behörig att delta i utbildningen fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år personen fyller 20 år, eller efter slutförd utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning i gymnasieskolan. Påbyggnadsutbildning Påbyggnadsutbildningarna syftar till att ge vuxna en utbildning som ger förutsättningar att utvecklas inom sitt yrke eller leder till ett nytt yrke. Statens skolverk fördelar platser till riksrekryterande påbyggnadsutbildningar förenade med rätt till interkommunal ersättning. Hemkommunen betalar i dessa fall kostnaden för utbildningsplats i annan kommun. Kommunerna anordnar även utbildningar som inte ger rätt till sådan ersättning. Kunskapslyftet Statens femåriga satsning på vuxenutbildning, kunskapslyftet, som pågick från den 1 juli 1997 till den 31 december 2002 har haft fyra viktiga perspektiv förnyelse av arbetsmarknads- och utbildningspolitiken, rättvisare fördelning och ökad tillväxt. Kunskapslyftet är en av de absolut största satsningar för vuxna som gjorts inom det formella utbildningssystemet inte bara i Sverige utan även i en internationell jämförelse. Totalt cirka 19 miljarder kronor (exkl. studiestöd) har fördelats till landets kommuner för att genomföra utbildning för vuxna samt för att reformera och förnya det offentliga skolväsendet för vuxna. Satsningen har inneburit en kraftig utökning av utbildningsplatser och avsett i huvudsak kommunal vuxenutbildning och folkhögskoleutbildningar på gymnasial nivå. Målgrupper för satsningen har varit i första hand vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknade treårig gymnasiekompetens och i andra hand anställda med kort tidigare utbildning. Övriga vuxna har beretts möjlighet att delta i mån av plats. Det särskilda statsbidraget till kommunerna finansierade, tillsammans med kommunernas resurser för en egen basorganisation, den totala gymnasiala vuxenutbildningen fram t.o.m. 2002. Vid årsskiftet 2002/03 upphörde kunskapslyftet som ett särskilt projekt. Fortsatt stöd till kommunal vuxenutbildning Riksdagen beslutade under våren 2001 i enlighet med förslagen i propositionen Vuxnas lärande

och

utvecklingen

av

vuxenutbildningen

(prop. 2000/01:72,

bet.

2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) om en långsiktig inriktning av vuxenutbildningen. Beslutet ligger till grund för fortsatta utvecklingsinsatser utifrån det övergripande målet. Riksdagen tog samtidigt beslut om ett särskilt riktat statsbidrag till utbildning av vuxna för åren 20032005. Regeringen har för 2003 beräknat medel för cirka 46 500 platser till kommunerna inom ramen för detta statsbidrag. Det riktade statsbidraget till kommunerna skall enligt riksdagens beslut fr.o.m. 2006 inordnas i det generella bidraget till kommunerna.

7.3.2

Kvalificerad yrkesutbildning

Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) präglas av en stark arbetslivsanknytning och syftar till att möta behovet av kvalificerad, yrkesutbildad arbetskraft. Sedan den 1 januari 2002 är KY en reguljär verksamhet. Det nationella ansvaret för verksamheten vilar sedan dess på Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. I samband med att KY blev en reguljär verksamhet beslutade riksdagen att utöka antalet platser med 96 500 fr.o.m. årsskiftet 2001/02. Medel motsvarande 12 500 årsstudieplatser anvisades 2003.

7.3.3

Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL)

Den 1 januari 2002 bildades Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL), då verksamheten vid Statens skolor för vuxna (SSV) och den del av verksamheten vid Distansutbildningsmyndigheten (Distum) som avsåg folkbildning sammanfördes till en myndighet. Målet för CFL:s verksamhet är i första hand att höja den pedagogiska och metodiska nivån när det gäller personal, material och teknik såväl i den egna verksamheten som i verksamheten inom folkhögskolor, studieförbund och kommunal vuxenutbildning. Ett annat mål är att komplettera den kommunala vuxenutbildningens kursutbud genom att erbjuda kurser i form av distansutbildning, som kommunerna inte själva har möjlighet att anordna och därmed öka tillgängligheten i hela landet till ämnen och kurser, som motsvarar gymnasial vuxenutbildning.

7.3.4

Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)

Särvux syftar till att ge utvecklingsstörda vuxna kunskaper och färdigheter motsvarande de som ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och på nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskolan. I propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) gjorde regeringen bedömningen att undervisningstiden inom särvux bör utökas i syfte att förbättra möjligheterna för den enskilde att nå målen.

7.3.5

Svenskundervisning för invandrare (sfi)

Sfi syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Regeringen fastställde 2002 en ny kursplan för sfi. Denna gäller från den 1 januari 2003. Deltagarna i sfi är en mycket heterogen grupp. Verk- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 samheten måste anpassas efter varje deltagares förutsättningar och behov. Den nya kursplanen inbegriper därför tre olika studievägar vilka var och en innehåller två kurser. De tre studievägarna har olika mål.

7.3.6

Folkbildningen

I 1998 års folkbildningsproposition slogs fast att statens stöd till folkbildningens organisationer syftar till att bevara och utveckla folkbildningens egenvärde friheten, frivilligheten, idéstyrningen och självständigheten. Staten lägger fast syften med de statliga bidragen till verksamheten och folkbildningens anordnare lägger själva fast målen för verksamheten. Denna ansvarsfördelning ger folkbildningen ett långtgående mandat att själv, genom Folkbildningsrådet, avgöra hur statens bidrag skall användas och fastställa kriterier för fördelningen av statsbidraget mellan folkbildningens olika aktörer. Hösten 2001 tillsatte regeringen en särskild utredare för att genomföra den andra statliga utvärderingen av folkbildningen sedan 1991, SUFO 2 (dir. 2001:74). Utvärderingen skall leda fram till en samlad bedömning av hur verksamheten inom studieförbund och folkhögskolor svarar mot de syften som anges för statsbidraget. Som ett komplement till utvärderingen har medel ställts till Folkbildningsrådets disposition, för att rådet tillsammans med berörda aktörer skall formulera folkbildningens egen syn på dess framtida roll och uppgifter. För att ytterligare bredda beslutsunderlaget beslutade regeringen i juni 2003 att tillsätta en utredning (dir. 2003:6) som skall ta sitt fokus på att undersöka vilka grupper som inte deltar i folkbildning och skälen till varför de inte deltar. Samtliga uppdrag skall redovisas våren 2004.

7.3.7

Kompletterande utbildningar

De kompletterande utbildningarna är ett komplement till det offentliga skolväsendet. De bidrar till att utveckla kunskaper och färdigheter av hög kvalitet inom specifika, ibland ganska smala, yrkesområden. De ökar tillgången på yrkesutbildning inom yrken som det finns ett uttalat nationellt behov av och bidrar till bevarandet av traditionella yrkeskunskaper. 97 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Under 2002 omfattade verksamheten cirka 7 700 årsstudieplatser.

7.3.8

Övriga insatser

Fortsatt utveckling av vuxnas lärande I maj 2003 publicerade Utbildningsdepartementet skrivelsen Validering m.m. fortsatt utveckling av vuxnas lärande (Ds 2003:23). Skrivelsen behandlar ett antal frågor som är centrala för den fortsatta utvecklingen av vuxnas lärande. Några av frågorna har tidigare behandlats i Karriärvägledning.se.nu (SOU 2001:45) och Validering av vuxnas kunskap och kompetens (SOU 2001:78). I skrivelsen lämnas förslag som rör validering, vägledning, flexibelt lärande, eftergymnasiala utbildningar utanför högskolan och certifiering av utbildningsanordnare. Vissa förslag behandlas i avsnitt 7.5.8. Utredningar Regeringen tillsatte 2002 en utredning (dir. 2002:105) som skall pröva hur skolformen svenskundervisning för invandrare kan förnyas och förbättras. Utredningens arbete har skett i nära kontakt med Översynen av mottagande och introduktion av flyktingar (dir. 2001:87 och

dir. 2003:9). Utredarna

skall

lämna sitt

betänkande i september innevarande år.

En parlamentarisk

kommitté

Carlbeck- kommittén (dir. 2001:100) har tillsatts för att göra en översyn av särskolan och särvux. Kommitténs uppdrag är att ge förslag till en utbildning som i större utsträckning svarar mot de behov och förutsättningar som elever med utvecklingsstörning har. Kommittén har under 2003 redovisat ett delbetänkande, För den jag är om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2003:35). Kommittén skall slutredovisa sitt uppdrag senast den 1 oktober 2004. Validering Statens skolverk har bedrivit försöksverksamhet med validering av utländsk yrkeskompetens i åtta kommuner. Försöket avrapporterades i december 2002. Myndigheten för skolutveckling har i juni 2003 erhållit medel för fortsatta försök med validering. Även i den pågående översynen av mottagandet av och introduktionen för flyktingar (dir. 2001:87) aktualiseras frågor rörande validering. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast i september 2003. Infrastruktursatsning För att stärka kommunernas arbete med utvecklingen av infrastrukturen för vuxnas lärande avsattes 350 miljoner kronor engångsvis under 2002. Medlen har fördelats till kommunerna efter ansökan och nyttjas under 2002 och 2003. Myndigheten för skolutveckling skall senast i mars 2004 inkomma med en rapport till regeringen om hur medlen använts i kommunerna. Regeringen har också beslutat om (N2002/10902/RUT) att från det under utgiftsområde 19 Regional utveckling och utveckling upptagna reservationsanslaget 33:7 Särskilda regionala utvecklingsprogram efter ansökan fördela utvecklingsbidrag om sammanlagt 20 miljoner kronor för att stödja uppbyggnaden av lokala lärcentra. Regeringen har givit Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) i uppdrag att under 2003 och fram till halvårsskiftet 2004 fördela dessa medel. Medlen skall fördelas till kommunerna efter kvalitativa bedömningar av CFL i samråd med Myndigheten för skolutveckling. Uppsökande verksamhet Kommunerna har enligt skollagen (1985:1100) skyldighet att bedriva uppsökande verksamhet när det gäller personer som saknar grundläggande vuxenutbildning och informationsskyldighet i fråga om gymnasial vuxenutbildning. Som ett komplement till den kommunala uppsökande verksamheten har fackliga organisationer m.fl. sedan 1997 fått medel för att bedriva uppsökande verksamhet främst riktad till korttidsutbildade inom sina medlemsgrupper. Syftet är att stödja organisationerna i deras arbete med uppsökande verksamhet för att utveckla formerna för denna. Bidraget får även användas till utbildning i samhällsfrågor för förtroendevalda inom organisationerna. Kunskapsveckan För att visa upp den mångfald och flexibilitet, som kommunal vuxenutbildning och folkbildning erbjuder tog regeringen initiativet till den s.k. Kunskapsveckan, en nationell kampanj, som ägde rum för första gången 2000. Denna har därefter följts av tre ytterligare kampanjer under perioden 20012003. Huvudmannaskapet för 98 2003 års Kunskapsvecka har legat hos Sveriges utbildningsradio (UR). Särskilda insatser för vissa grupper För att göra vuxnas lärande tillgänglig för alla måste bl.a. pedagogiken utvecklas utifrån den enskildes behov och förutsättningar. Specialpedagogiska institutet tillfördes 2002 medel för specialpedagogiskt stöd till vuxna studerande med funktionshinder inom den kommunala utbildningen för vuxna. Specialpedagogiska institutet har till uppgift att utveckla, framställa och distribuera läromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva och utvecklingsstörda barn och ungdomar. I avvaktan på sitt ställningstagande till betänkandet Läromedel specifikt (SOU 2003:15) som lämnades i januari 2003 har regeringen anvisat 3 miljoner kronor årligen till institutet under åren 20022005 för viss utveckling av läromedel för vuxna. Folkbildningsrådet fördelar en viss del av statens bidrag till folkbildningen till folkhögskolor för kostnadskrävande insatser i form av stöd till kursdeltagare med funktionshinder, t.ex. förstärkta lärarinsatser, tolk, assistans och anpassning av teknisk utrustning. Statens institut för särskilt utbildningsstöd (Sisus) fördelar statsbidrag för särskilt kostnadskrävande insatser och för assistans. Från budgetåret 2003 har en tydlig uppdelning mellan Folkbildningsrådets bidrag och Sisus anslag gjorts. Folkbildningsrådet finansierar från läsåret 2003/04 kostnader för pedagogisk verksamhet, t.ex. ökad lärartäthet. Sisus statsbidrag kan beviljas för assistans, tolk, anpassning av teknik och material m.m. I syfte att utveckla särvuxverksamheten i kommunerna för att bl.a. öka undervisningstiden och undervisningsgruppernas storlek har ett särskilt statsbidrag inrättats under 2003. Regeringen har beräknat medel för en varaktig förstärkning för detta ändamål om 7,5 miljoner kronor årligen. Regeringen har vidare under 2003 ställt medel till Myndigheten för skolutvecklings förfogande för en fortsatt satsning på att stärka sfi-lärarnas kompetens i ämnet svenska som andraspråk. Uppföljnings- och utvärderingsinsatser Kunskapslyftet upphörde som särskilt projekt vid årsskiftet 2002/03. Statens skolverk har haft ett särskilt uppdrag att följa och utvärdera kun- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skapslyftet. Verket har lämnat redovisningar varje halvår. Regeringskansliet har träffat ett avtal med Högskolan för lärande och kommunikation i Jönköping AB (ett bolag inom stiftelsen Högskolan i Jönköping) om en analyserande kunskapsöversikt med avseende på kunskapslyftet. Syftet med analysen är att kartlägga vad som är utvärderat och identifiera områden där kunskapsluckor kan föreligga. Uppdraget skall redovisas senast den 1 december 2003. Internationella insatser Sverige deltar i OECD-projektet Mechanisms for the Co-finance of Lifelong Learning som syftar till att identifiera, dokumentera och värdera olika vägar att finansiera det livslånga lärandet. En slutrapport beräknas bli färdig 2004. Vuxenutbildningens roll i den regionala utvecklingspolitiken Riksdagen beslutade i december 2001 om en ny regional utvecklingspolitik i enlighet med regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Målet för politiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Regeringens ambition är att utveckla en sammanhållen politik för en hållbar regional utveckling, där nationella sektorsmål och prioriteringar på ett systematiskt sätt kan vägas mot skilda regionala behov och förutsättningar. Ett centralt instrument för genomförande av politiken är de regionala tillväxtprogrammen som skall genomföras under perioden 20042007. Programmen kommer bl.a. inriktas mot insatser som främjar kompetensförsörjningen utifrån ett näringslivsperspektiv. Utbildningspolitiken har av regeringen pekats ut som ett politikområde som bör bidra till uppfyllandet av den regionala utvecklingspolitikens mål från 2002. Inom ramen för samordningsuppdraget genomförs en pilotstudie för att kartlägga, analysera och problematisera samverkan mellan berörda myndigheter när det gäller utbildningsfrågor utifrån ett arbetskrafts- och kompetensförsörjningsperspektiv. I uppdraget ingår att identifiera hinder och finna generaliserbara metoder för sektorsamverkan. I arbetet har vikten av att även gymnasieskolan och vuxenutbildningen beaktas i frågor som rör utbild- 99 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ningspolitikens betydelse för hållbar regional och nationell tillväxt lyfts fram.

7.4

Resultat

I det följande redovisas resultat för respektive utbildningsform. Uppgifterna är om inget annat nämns hämtade från respektive myndighets årsredovisning eller Statens skolverks rapportserie, Barnomsorg, skola och vuxenutbildning i siffror del 13 samt rapport 218. Resultatredovisning och analys av kommunerna vuxenutbildning finns även delvis redovisade i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2002/03:102).

7.4.1

Kommunal vuxenutbildning

Grundläggande vuxenutbildning Under kalenderåret 2002 deltog motsvarande 26 436 heltidsstuderande elever i grundläggande vuxenutbildning. Den totala kostnaden för grundläggande vuxenutbildning under kalenderåret 2002 uppgick till 871 751 000 kronor, vilket innebär cirka 33 000 kronor per heltidsstuderande och år. Gymnasial vuxenutbildning och kunskapslyftet Resultatredovisningen avser både kunskapslyftet och den kommunalt finansierade gymnasiala vuxenutbildningen. De krav som gällde under kunskapslyftsperioden är sedan 2003 ersatta av ett krav på en kommunal motprestation på 82 procent av det statliga bidraget. Riksdagen anvisade 2002 statsbidrag motsvarande cirka 73 000 årsstudieplatser. Statens skolverk har under 2002 fördelat 69 969 årsstudieplatser för studier på gymnasial nivå och 1 738 årsstudieplatser för grundläggande vuxenutbildning till kommunerna. Ytterligare 162 årsstudieplatser fördelades till Nationellt centrum för flexibelt lärande. Dessutom genomförde folkhögskolorna utbildning inom ramen för kunskapslyftet motsvarande 8 700 platser. Sammanlagt har under kunskapslyftsperioden 19972002 nästan 1,1 miljoner personer studerat inom den kommunala vuxenutbildningen. Av dessa har cirka 90 procent (drygt 950 000 personer) studerat minst en kurs på gymnasial nivå. Omfattningen av den gymnasiala vuxenutbild- ningen under denna tid finns redovisad i tabell 7.1. Den minskning som kan noteras från 2001 är delvis ett resultat av att statsbidraget trappades ner under kunskapslyftets sista år. Omfattningen, mätt i antal årsstudieplatser, under 2003 beräknas totalt uppgå till cirka 75 000, varav 46 500 platser inom ramen för statsbidraget. Tabell 7.1 Omfattning av den gymnasiala vuxenutbildningen under kunskapslyftsperioden (Basorganisation och kunskapslyft) Total omfattning

halvårsvis

Årsstudieplatser

Registrerade deltagare

Hösten 1997

113 475

172 934

Våren 1998

142 529

191 456

Hösten 1998

144 630

227 885

Våren 1999

156 815

228 010

Hösten 1999

129 693

208 034

Våren 2000

141 730

222 971

Hösten 2000

124 430

203 043

Våren 2001

132 246

202 811

Hösten 2001

116 599

184 884

Våren 2002

123 164

181 385

Hösten 2002

96 539

154 005

Årsstudieplatser är en schablon för vad en heltidsstuderande beräknas genomföra i studieprestation under ett år och motsvarar 800 gymnasiepoäng. Heltidsplats för ett halvår motsvarar alltså 400 gymnasiepoäng. Registrerade deltagare beskriver det antal studerande som läste en eller flera kurser under perioden. Varje person studerar i genomsnitt drygt fyra kurser. Under läsåret 2001/02 fullföljde 77 procent av kursdeltagarna på gymnasial- och påbyggnadsnivå den kurs de påbörjat, 17 procent avbröt kursen och resterande 6 procent deltog vid läsårets slut i kurser som ännu inte var avslutade. Inom grundläggande vuxenutbildning var det 58 procent som slutförde, 31 procent som avbröt studierna och de resterande deltog i kurser som ännu inte var avslutade. Män avbröt studierna i högre grad än kvinnor. De totala kostnaderna för den kommunala vuxenutbildningen har minskat något och uppgick till 6 miljarder kronor 2002 (6,3 miljarder kronor 2001). Kostnaderna för det särskilda statsbidraget till kommunerna uppgick under 2002 till närmare 2,8 miljarder kronor. Av de registrerade deltagarna i kommunal vuxenutbildning under hösten 2002 (2001 inom parentes): 100

-

var 32 (33) procent av de studerande män,

-

hade 60 (63) procent högst en tvåårig gymnasieutbildning,

-

var 23 (19) procent av deltagarna födda utomlands,

-

var 40 (43) procent av de studerande aktuella vid arbetsförmedlingen,

-

var 58 (60) procent av de studerande över 30 år.

Påbyggnadsutbildning Statens skolverk har under 2002 beslutat att kommunerna får anordna 8 400 platser inom kommunal vuxenutbildning som riksrekryterande påbyggnadsutbildningar med rätt till interkommunal ersättning. Medelvärdet för debiterad kostnad per plats och termin är knappt 49 000 kronor. Utbildningskostnaderna varierar kraftigt, dyrast är trafikflygarutbildning och lägst kostnad har vissa omvårdnads- och omsorgsutbildningar. Statens skolverk redovisade 2002 en svag ökning av antalet deltagare sedan 1998. Över 60 procent av de studerande kom från andra kommuner än den där utbildningen bedrivs. Härutöver finns enligt samma undersökning 161 påbyggnadsutbildningar som inte ger rätt till interkommunal ersättning.

7.4.2

Kvalificerad yrkesutbildning

Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning hade under sitt första verksamhetsår 2002 medel motsvarande cirka 12 500 årsstudieplatser att fördela till olika utbildningsanordnare. Efter genomförd ansökningsomgång under 2002 prioriterades 3 564 nya årsstudieplatser för start under 2003. Detta motsvarar drygt 40 procent av ansökningarna från olika utbildningsanordnare. Utbildningar som inte har beviljats har haft för låg kvalitet, bristande arbetslivsförankring, för hög kostnad eller inte rymts inom verksamhetens anslagsramar. Under 2002 har 846 utbildningar pågått med ett genomsnittligt bidrag på knappt 52 600 kr per studerande och år. Resultaten är fortsatt goda, över 80 procent har anställning 6 månader efter genomförd utbildning. Andelen kvinnor i de olika utbildningarna uppgick till cirka 46 procent och medelåldern för samtliga studerande var 25 år. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

7.4.3

Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL)

Inom den utbildning som motsvarar kommunal vuxenutbildning i CFL:s egen regi har antalet kursdeltagare varit 22 954 (varav 12 820 var anslagsfinansierade och 10 314 var uppdragsfinansierade). Antalet studieavbrott var 14,5 procent. Andelen män uppgick till cirka 43 procent och medelåldern för kursdeltagarna var 33 år. Verksamhetens intäkter uppgick till drygt 104 miljoner kronor, varav intäkter av anslag uppgick till drygt 70 procent. Resterande intäkter var, enligt CFL:s årsredovisning, avgifter, andra ersättningar och bidrag. Kostnaderna för verksamheten fördelades på verksamhetsgrenarna utveckling (cirka 40 miljoner kronor), utbildning (cirka 41,5 miljoner kronor), rådgivning och information (19,5 miljoner kronor) samt läromedel (cirka 3 miljoner kronor).

7.4.4

Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)

Antalet studerande i särvux uppgick läsåret 2002/03 till drygt 4 500, en ökning med drygt 2 procent sedan föregående läsår. Nära hälften av deltagarna återfanns på grundsärskolenivå. I genomsnitt fick varje studerande undervisning motsvarande 2,6 elevtimmar per vecka. Det genomsnittliga antalet deltagare per undervisningsgrupp varierar kraftigt mellan kommunerna från en till nio deltagare. Den genomsnittliga gruppstorleken är 2,6 deltagare. Antalet tjänstgörande lärare i särvux har ökat sedan föregående läsår och motsvarar nu 5,4 heltidstjänster per 100 elever. Den totala kostnaden för särvux 2002 var 133 miljoner kronor, vilket är en ökning med 11 miljoner kronor jämfört med 2001. Även kostnaden per elev har ökat något och uppgick till cirka 29 000 kronor 2002.

7.4.5

Svenskundervisning för invandrare (sfi)

Under läsåret 2001/02 deltog nära 40 000 studerande i sfi. Detta är en ökning med drygt 2 600 studerande jämfört med läsåret före. Sedan läsåret 1999/2000 har antalet deltagare ökat med 101 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nära 6 000. Jämfört med läsåret 1994/95 har det totala antalet studerande minskat med cirka 21 000. Andelen kvinnor uppgick till 59 procent under läsåret 2001/02, vilket är oförändrat jämfört med föregående läsår. Medelåldern för de studerande i sfi var 33 år. Av de deltagare som påbörjade sina studier läsåret 1999/2000 hade drygt 35 procent godkänts två år senare, 55 procent hade avbrutit studierna och 9 procent har fortsatt sfi-studierna läsåret 2002/03. Andelen som har godkänts är något lägre jämfört med tidigare år. I genomsnitt behöver de deltagare som klarar godkänd sfi-nivå 382 timmars undervisning. En vanlig orsak till att den enskilde inte klarar av sfi-nivån är en kort tidigare utbildning. Av dem som hade högst sexårig utbildning klarade endast 14 procent sfi-nivån inom 2,5 år. Detta kan jämföras med de personer som hade en tidigare utbildning på 13 år eller mer, där cirka 46 procent klarade sfi-nivån.

Läsåret 2002/03 hade 75 procent av lärarna en pedagogisk utbildning. Hösten 2001 hade endast 8 procent (138 lärare av 1 725) av de tjänstgörande lärarna minst 40 poäng i ämnet Svenska för invandrare eller Svenska som andra språk, dvs. utbildning i den omfattning som krävs för ämneskompetens i grundskolan. Ytterligare 13 procent hade relevant ämnesteoretisk utbildning om minst 20 poäng, medan 68 procent hade högst 5 poäng i relevanta ämnen. Kommunernas kostnader för sfi uppgick till 805 miljoner kronor 2002, en ökning med 49 miljoner kronor jämfört med 2001. Kostnaden per elev var 41 500 kronor, vilket är en minskning med 2 500 kronor jämfört med 2001.

7.4.6

Folkbildningen

Kostnader Statens bidrag till folkbildningen uppgick till drygt 2 500 miljoner kronor 2002. Folkbildningsrådet fördelade drygt 1 245 miljoner kronor till verksamhet inom studieförbunden och drygt 1 276 miljoner kronor till folkhögskolornas verksamhet. Studieförbund Under 2002 samlade studieförbunden nära 2,6 miljoner deltagare, varav knappt 1,5 miljoner var kvinnor och drygt 1,1 miljoner män, i cirka 317 000 studiecirklar. En stor grupp deltagare studerar i flera olika cirklar, vilket innebär att minst 1,5 miljoner personer beräknas ha deltagit i studiecirkelverksamhet. Vidare anordnades knappt 215 000 kulturprogram för 15,5 miljoner deltagare och cirka 1 miljon medverkande. Utöver detta anordnades 65 000 arrangemang avseende övrig folkbildningsverksamhet/annan gruppverksamhet för drygt 720 000 deltagare. Andelen invandrare och personer med funktionshinder som deltog i studiecirklar som anordnats till följd av särskilda riktade insatser var cirka 10 respektive 9 procent av det totala antalet deltagare, vilket ligger på i stort sett oförändrad nivå jämfört med 2001. Studieförbundens verksamhet räknat i studietimmar och genomförda studiecirklar var av ungefär samma volym som 2001. Antalet genomförda kulturprogram ökade med 3 procent och annan gruppverksamhet ökade med cirka 16 procent. Folkhögskolor I de långa kurserna samlade folkhögskolorna knappt 18 000 deltagare våren 2002 och drygt 18 000 deltagare hösten 2002, varav cirka 65 procent kvinnor både vår och höst. Antalet deltagare och deltagarveckor har minskat något jämfört med 2001. Drygt 4 300 deltagare i folkhögskolornas långa kurser hade någon form av funktionsnedsättning eller språkliga funktionshinder. Andelen invandrare på de långa kurserna var drygt 13 procent vilket är en liten ökning jämfört med 2001. Folkhögskolorna

arrangerade under

2002

sammanlagt

cirka

2 600 kulturprogram

med

totalt

cirka 233 000 deltagare, vilket är en liten minskning jämfört med 2001. I folkhögskolornas totala kursverksamhet deltog 110 000 personer våren 2002 och knappt 115 000 under hösten. Kunskapslyftet i folkhögskolan Inom ramen för den särskilda utbildningssatsningen samlade folkhögskolorna i genomsnitt

8 700 deltagare per

halvår fördelat

på drygt

740 kurser. Andelen

kvinnor var 62

procent, andelen män 38 procent, andelen invandrare cirka 24 procent och andelen deltagare med

funktionshinder cirka

25

procent. Cirka

82 procent av

deltagarna

hade utbildning

motsvarande

högst

tvåårig

gymnasieskola. Åldersgruppen 2545 utgjorde cirka 53 procent av de studerande. 102 Hållbar utveckling Folkbildningsrådet har redovisat regeringens uppdrag att beskriva hur folkbildningen breddat sina insatser i riktning mot hållbar utveckling. Rapporten visar att folkbildningen fortsatt att bidra till att medvetandegöra, informera och påverka medborgarna i riktning mot att ställa om Sverige till ett inte bara ekologiskt utan också ekonomiskt, socialt och demokratiskt hållbart samhälle.

7.4.7

Kompletterande utbildningar

Under 2002 genomfördes 244 kompletterande utbildningar med någon form av statligt stöd. Flest utbildningar fanns inom områdena Dans/Teater/Musik, Konst respektive Hantverk. Beckmans skola har vid årsskiftet 2002/03 övergått till att vara högskoleutbildning. Sammantaget har cirka 7 650 personer deltagit i utbildningarna, vilket är en ökning med knappt 10 procent sedan föregående år. Det största antalet studerande finns inom området Ekonomi/Konsumentekonomi/Kommunikation /Media. Av samtliga utbildningar var 86 procent ettåriga eller längre. Deltagarnas medelålder är 29 år. Andelen kvinnor i de kompletterande utbildningarna är cirka 50 procent vilket är en minskning med cirka 10 procent sedan föregående år. Det bedöms bero på en kraftig ökning av antalet studerande inom teknikutbildningar. Knappt 3 700 deltagare gick i utbildningar som berättigar till studiestöd. Det statliga stödet som utbetalades till de kompletterande utbildningarna uppgick till drygt 113 miljoner kronor.

7.4.8

Övriga insatser

Försöksverksamheten med Validering Valideringsutredningen startade ett pilotprojekt som en del av utredningens arbete i tre kommuner under våren 2000. Senare utökades projektet med ytterligare fem kommuner. I oktober 2001 övertog Statens skolverk ansvaret för att driva försöksverksamheten vidare. Syftet var att öka invandrarnas möjligheter att få jobb på den svenska arbetsmarknaden samtidigt som svenskt arbetsliv tillfördes kompetens på bristområden. Verket har i december 2002 avlämnat en slut- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

rapport

om

försöket till

regeringen

(dnr U2002/4687/SV).

Avtal om försöksverksamhet upprättades med

Göteborgs

Stad,

Katrineholms

kommun,

Kristianstads kommun, Sundsvalls

kommun, Västerås Stad, Trollhättans kommun, Botkyrka kommun och Malmö Stad. Drygt 320 valideringar har utförts. Uppföljningen av verksamheten visar att dokumentation av individens kunskaper och kompetenser har ökat möjligheterna att erhålla ett arbete eller en utbildning på högre nivå. Förtroendet mellan individen och de system som är avsedda att stödja individens möjligheter att ta del av utbildning eller arbetsmarknad har varit betydelsefullt. Verksamheterna har i samtliga fall haft en nära relation till den kommunala vuxenutbildningen. En starkt bidragande orsak till det är att uppdraget fokuserats på validering på gymnasial nivå. Man har nyttjat den kommunala vuxenutbildningen i egen regi, externa utbildningsanordnare och arbetsplatser för i första hand yrkesbedömningar. Validering har skett i syfte att uppnå nivå för gesällbrev, yrkesbevis eller branschcertifikat. I några fall har försökskommunerna tagit fram egna intyg tillsammans med den lokala arbetsmarknaden. En relativt stor andel av det redovisade arbetet har resulterat i en fördjupad kartläggning. Kompetensbevis eller betyg har utfärdats av rektor inom den kommunala vuxenutbildningen. Ett antal individer som efter kartläggning bedömdes ha utbildning på högskolenivå har fått stöd för att kontakta högskolor eller universitet. Uppsökande verksamhet Under 2002 fördelade regeringen 50 miljoner kronor för uppsökande verksamhet till följande organisationer: Företagarnas riksorganisation, Handikappförbundens samarbetsorgan, Landsorganisationen i Sverige, Lantbrukarnas riksförbund, Ledarna, Sveriges akademikers centralorganisation, Sveriges fiskares riksförbund och Tjänstemännens centralorganisation. De åtta organisationerna har den 1 mars 2003 redovisat genomförd verksamhet till Utbildningsdepartementet (dnr U2003/234/SV). Av dessa redovisningar framgår bl.a. att flertalet organisationer har använt större delen av tilldelade medel för uppsökande verksamhet i regionala och lokala projekt. Sammantaget genomfördes mer än 150 sådana uppsökar- 103 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 projekt under 2002. Ett par av organisationerna har i stor utsträckning inriktat sin verksamhet på utbildning av förtroendevalda i aktuella samhällsfrågor. Särskilda insatser för vissa grupper För att stödja de folkhögskolor som erbjuder utbildning för funktionshindrade och invandrare med språksvårigheter avsatte Folkbildningsrådet cirka 10 procent av statsbidraget till folkhögskolorna i form av ett s.k. förstärkningsbidrag. År 2002 uppgick detta bidrag till 123 miljoner kronor. Bidrag enligt förordningen om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) har under 2002 utbetalats till 270 föräldrar, vilket är något färre än 2001. Antalet deltagare i teckenspråksutbildning har dock varit betydligt fler än antalet deltagare som sökt och beviljats stöd. Statens skolverk har i uppdrag att följa och utvärdera TUFF och årligen lämna redovisning. Under 2002 beräknades 35,5 miljoner kronor för stöd till tolkutbildning och teckenspråkslärarutbildning. Av Tolk- och översättarinstitutets (TÖI) årsredovisning framgår att åtta folkhögskolor bedrivit undervisning inom detta område. Antalet årsstudieplatser var 288, vilket är en minskning med 12 procent jämfört med året före. Under 2002 slutförde 24 dövblind-

tolkar/teckenspråkstolkar

sina

utbildningar.

62 deltagare gick

ut

från

den tvååriga

teckenspråkslinjen

som

förbereder

till tolkutbildning. Bristen på tolkar är dock alltjämt stor. Riksdagen anvisar bidrag för kontakttolkutbildning och TÖI har i uppdrag att fördela dessa medel. Under året har elva folkhögskolor och elva studieförbundsavdelningar erbjudit denna utbildning i över 60 olika språk. Kurserna samlade drygt 3 154 deltagare under året. Antalet deltagare har minskat något sedan föregående år. Av rättstolkningskurserna utgör asyltolkkurserna 36 procent. Antalet läshandikappade högskolestuderande som utnyttjade TPB:s studielitteraturservice 2002 var 880 personer. Det är en ökning med 19 procent jämfört med föregående år. Det är framför allt gruppen dyslektiker som ökat. Under 2002 ökade antalet dyslektiker med 23 procent. Den särskilda insatsen för att höja ämneskompetensen hos lärare inom svenskundervis- ning för invandrare resulterade bland annat i att 380 lärare har höjt kompetensen genom att läsa poängsatta ämnesdidaktiska kurser i Svenska som andraspråk om minst 5 poäng. Flera av dessa har valt att fortsätta sina studier under 2003. Vuxenutbildningens roll i den regionala utvecklingspolitiken Arbetet med tillväxtavtalen följs upp årligen. Den andra rapporten (Rapport om tillväxtavtalen Andra året, Ds 2002:34) presenterades i juni 2002. I rapporten framgår att de flesta av de nationella myndigheterna anser att avtalsarbetet ger mervärden. Statens skolverk är en av 13 nationella myndigheter som avlämnat rapport. Verket konstaterar att kommunernas företrädare för utbildning i mycket begränsad utsträckning deltagit i kommunens tillväxtarbete. Det är stor fokusering på högskolan medan grund- och gymnasieskolan samt vuxenutbildningen ofta tas upp i mera begränsad omfattning. På regeringens uppdrag har Glesbygdsverket kartlagt förekomsten av och verksamheten vid s.k. lärcentra. Uppdraget slutredovisades i november 2002. Rapporten beskriver hur verksamheten vid lärcentra ser ut runt om i landet, vilka utbildningsformer som bedrivs och vilka som studerar vid lärcentra samt hur lokala lärcentra finansieras och vilka kostnader som är förknippade med dessa. Verket ser ett problem med att lärcentra i dag i stor utsträckning finansieras av tidsbegränsade strukturfonder. Statskontoret har haft i uppdrag att kartlägga hinder och problem som hänger samman med kommunernas ansvar för vuxnas lärande och föreslå åtgärder för att stärka förutsättningarna för det livslånga lärandet. Uppdraget slutredovisades i mars 2003. Resultatet pekar på flera oklarheter i ansvarsfördelningen mellan stat och kommun samt att de lokala och regionala möjligheterna till samverkan mellan kommun och berörda aktörer inte tas till vara i tillräcklig omfattning. Regeringen avsatte 350 miljoner kronor 2002 som stöd till kommunerna för utveckling av en infrastruktur som stöd för vuxnas lärande. Dessa medel har fördelats till kommunerna av Statens skolverk efter ett ansökningsförfarande. Den statliga satsningen kommer att slutrapporteras och utvärderas efter utgången av 2003. 104

7.5

Analys och slutsatser

7.5.1

Kommunal vuxenutbildning

Grundläggande vuxenutbildning På regeringens uppdrag har Statens skolverk analyserat behovet av förändringar av betygssystem och andra regler inom grundläggande vuxenutbildning för att möjliggöra studier på grundläggande och gymnasial nivå samtidigt. I sin rapport konstaterar Statens skolverk att de nu gällande styrdokumenten för grundläggande vuxenutbildning är motsägelsefulla. Styrsystemet för den grundläggande vuxenutbildningen utgår från samma perspektiv som grundskolan för ungdomar. En konsekvens av detta blir att helheten och därmed flexibiliteten för den vuxne begränsas. Detta aktualiserar behovet av en översyn av styrdokumenten inom den grundläggande vuxenutbildningen. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i samband med den proposition som följer med anledning av skollagskommitténs förslag. Gymnasial vuxenutbildning och kunskapslyftet En mångfald av utbildningsanordnare har visat sig öka det pedagogiska utbudet och möjligheterna att anpassa utbildningen efter den enskildes behov och önskemål. Kunskapslyftet har inneburit att antalet utbildningsanordnare inom kommunal vuxenutbildning ökat. På detta sätt har ett bredare utbildningsutbud uppnåtts, inte minst i fråga om yrkesinriktade kurser. Kunskapslyftet har inneburit en femårsperiod av utveckling och förnyelse av den kommunala vuxenutbildningen. Den utvecklingskraft som skapats i dialogen mellan stat och kommun får inte gå förlorad när statens bidragsstyrning minskar. Det är viktigt att det förnyelse- och förändringsarbete som präglat kunskapslyftsperioden består också i framtiden. Reformeringen av den kommunala vuxenutbildningen fortsätter, med utgångspunkt från riksdagens beslut med anledning av propositionen om Vuxnas lärande (prop. 2000/01:72). Det blir en viktig uppgift för den nya Myndigheten för skolutveckling, Statens skolverk och Nationellt centrum för flexibelt lärande att stödja kommunerna i det fortsatta förändringsarbetet. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

7.5.2

Kvalificerad yrkesutbildning

Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) har visat sig väl kunna möta behovet av att utbilda kvalificerad arbetskraft. Andelen examinerade som får arbete direkt i anslutning till utbildningen är mycket hög. En avgörande faktor för de goda resultaten är sannolikt att utbildningens utformning, innehåll och dimensionering bestäms i mycket nära samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetslivets företrädare. Arbetslivets medverkan, som bl.a. innebär att svara för och finansiera ungefär en tredjedel av utbildningstiden i form av lärande i arbetet, utgör en garanti för utbildningens kvalitet och relevans. Det goda samarbete som utvecklats mellan enskilda utbildningsanordnare, kommuner, högskolor och företrädare för arbetslivet har bidragit till att KY har etablerats som reguljär utbildningsform. Efterfrågan från arbetslivet att få starta utbildningar är fortsatt hög. Satsningarna på att utveckla KY bör fortsätta i den takt det statsfinansiella läget medger.

7.5.3

Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL)

CFL har genomfört uppdraget att sammanföra Statens skolor för vuxna med den del av Distums verksamhet som rörde folkbildningen till en myndighet. Verksamheten har endast pågått under drygt ett år och det är därför för tidigt att se effekterna av de insatser som gjorts för att höja den pedagogiska och metodiska nivån i centrumets egen verksamhet samt i verksamheten inom folkhögskolor, studieförbund och kommunal vuxenutbildning ute i landet. Regeringen bedömer att verksamheten bör fortsätta med samma inriktning och i oförändrad omfattning.

7.5.4

Svenskundervisning för invandrare (sfi)

Svenskundervisning för invandrare (sfi) är en central del av integrationspolitiken. De resultat som verksamheten redovisar tyder på ett misslyckande. Mer än hälften av sfi-deltagarna har inte nått målet för sfi efter tre års studier. 105 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen uppmärksammade detta förhållande i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen våren 2001 (prop. 2000/01:72). Efter riksdagens beslut (bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) med anledning av denna proposition fastställde regeringen 2002 en ny kursplan för sfi. Regeringens bedömning är att det dessutom krävs grundläggande förändringar av svenskundervisningen för invandrare. Regeringen tillkallade därför 2002 en särskild utredare med uppgift att se över utbildningen, Utbildning i svenska för invandrare (dir. 2002:105). För att få en helhetssyn av mottagandet och introduktionen för flyktingar hade utredningen i uppdrag att bedriva arbetet i nära samarbete med översynen av mottagande av och introduktion för flyktingar (dir. 2001:87). Dessa båda utredningar skall redovisa sina betänkanden i september 2003. Beredningen av förslagen från sfi- och integrationsutredningarna inleds inom kort. Resultatet av detta arbete skall inte föregripas, men oberoende av vilka lösningar som väljs kommer behovet av kvalificerade och kompetenta lärare i svenska som andra språk att vara stort. Skolverket har sedan 2001 haft ett uppdrag att svara för en sådan kompetensutveckling inom ramen för särskilt anvisade medel. Inför en kommande sfi-reform bör insatser redan nu göras för att stärka kompetensen bland sfi-lärarna. Det är en förutsättning för att en högkvalitativ språkutbildning för invandrare skall kunna anordnas. Regeringen avser att uppdra åt Myndigheten för skolutveckling att i samråd med CFL och Nationellt centrum för sfi och svenska som andra språk och i samarbete med ett eller ett par universitet eller högskolor genomföra en riktad kompetensutveckling för sfi-lärare i form av distansutbildning med stöd av ny teknik. För ändamålet ställs under 2004 och 2005 årligen 5 miljoner kronor till Myndigheten för skolutvecklings förfogande från det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning.

7.5.5

Folkbildningen

Folkbildningen erbjuder ett brett utbud av kurser och utbildningar och bidrar på så vis till en hög utbildningsnivå i landet och till att göra ett livslångt lärande möjligt för alla. Folkhögskolor och studieförbund når bättre än många andra aktörer människor med funktionshinder, korttidsutbildade och personer med utländsk bakgrund. Både studieförbund och folkhögskolor har väl förmått att upprätthålla både volym och kvalitet i verksamheten de senaste åren. Studieförbunden har genomfört en verksamhet som i stort motsvarar föregående års verksamhet. Ökningen av studietimmarna inom kategorien annan gruppverksamhet innebär en fortsatt trend från föregående år. Det kan dels ses som en följd av skärpta kriterier för studiecirkeln, dels som ett uttryck för att studieförbunden i större utsträckning använder verksamhetsformen för rekrytering och introduktion av nya deltagare och målgrupper. Folkhögskolorna har i stort kunnat bibehålla antalet deltagare. Den minskning av antalet deltagarveckor som skett på folkhögskolornas långa kurser är enligt Folkbildningsrådet i första hand relaterad till neddragningen av de särskilda platserna inom kunskapslyftet. Utöver bidrag från staten är folkbildningen beroende av bidrag från kommuner och landsting. De senaste åren har det skett en negativ förändring, särskilt när det gäller kommunernas bidrag till studieförbundens verksamhet, som minskat med drygt 30 procent. Vissa kommuner har också helt tagit bort sina bidrag. Landstingens bidrag till folkhögskolornas verksamhet har minskat marginellt under samma period. Den pågående statliga utvärderingen, SUFO2 (dir. 2001:74), har ett särskilt uppdrag att belysa och analysera konsekvenserna av denna utveckling för folkbildningens möjligheter att nå sina mål.

7.5.6

Kompletterande utbildningar

De kompletterande utbildningarna utgör ett värdefullt komplement till det offentliga skolväsendet genom att erbjuda utbildning inom ibland mycket smala yrkesområden. De ökande kompetenskraven i arbetslivet har tydliggjort behovet av kortare yrkesutbildningar efter gymnasieskolan. Kompletterande utbildningar tillgodoser viktiga behov inom detta område, men nya ramar för utbildningar av detta slag bör utvecklas. 106

7.5.7

Övriga insatser

Uppsökande verksamhet Den uppsökande verksamheten sker i många kommuner i nära samverkan med fackliga organisationer och handikapporganisationer. Verksamheten är betydelsefull för att nå vuxna med kortast utbildning. Under de senaste åren har formerna för den uppsökande verksamheten kontinuerligt utvecklats. Regeringens bedömning är att medlen har använts i enlighet med de syften som angivits för verksamheten och bör fortsätta med samma inriktning och i oförändrad omfattning. Särskilda insatser för vissa grupper Folkbildningen spelar en viktig roll för personer med olika funktionshinder. Regeringen finner det därför viktigt att Folkbildningsrådet även fortsättningsvis fördelar medel till de i riktlinjerna prioriterade målgrupperna, som t.ex. deltagare med funktionshinder. Medlen till utbildning av teckenspråkstolkar utnyttjas inte fullt ut. Bristen på lärare inom dessa utbildningar och bristen på studerande med tillräckliga kunskaper i teckenspråk har orsakat svårigheter att utbilda tillräckligt många tolkar. Pågående rekryteringsinsatser och utvecklingsarbeten för att kunna utbilda fler teckenspråkstolkar har ännu inte kunnat ge full effekt. Tolk- och översättarinstitutet gör därför bedömningen att medlen inte kommer att förbrukas helt för budgetåret 2004. Efterfrågan på kontakttolksutbildning har däremot ökat bl.a. på grund av det ökande antalet asylsökande. Mot bakgrund av ovanstående bör medel från anslaget för utbildning av teckenspråkstolkar tillfälligtvis föras över till anslaget för kontakttolkutbildning.

7.5.8

Fortsatt utveckling av vuxnas lärande

I det följande redovisas regeringens bedömningar med anledning av de förslag som redovisats i departementspromemorian (Ds 2003:23) Validering m.m. - fortsatt utveckling av vuxnas lärande och de synpunkter som inkommit under beredningen av ärendet. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ärendet och dess beredning I maj 2003 publicerade Utbildningsdepartementet departementspromemorian Validering m.m. fortsatt utveckling av vuxnas lärande (Ds 2003:23). Promemorian behandlar ett antal frågor som är centrala för den fortsatta utvecklingen av vuxnas lärande. Några av frågorna har tidigare behandlats i Karriärvägledning.se.nu (SOU 2001:45) och Validering av vuxnas kunskap och kompetens (SOU 2001:78). I skrivelsen lämnas förslag som rör validering, vägledning, flexibelt lärande, eftergymnasiala utbildningar utanför högskolan och certifiering av utbildningsanordnare. Departementsskrivelsen har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Utbildningsdepartementet (dnr U2003/2018/SV). Validering

Regeringens bedömning: En särskild delegation för att främja utvecklingen av legitimitet, kvalitet och metoder för validering utanför högskoleområdet bör inrättas under en fyraårsperiod. Ansvaret för validering bör delas mellan utbildningsväsendet och arbetslivet. Genomförandet av validering bör ske genom regional samverkan mellan utbildningshuvudmän, branscher och arbetsmarknadens parter.

Promemorians förslag: Med validering avses en strukturerad bedömning, värdering, dokumentation och erkännande av kunskaper och kompetens, som en person har oavsett hur de förvärvats. Validering fyller en viktig funktion i ett utbildningssystem som skall stötta det livslånga lärandet. Validering kan vara aktuell som ett underlag för studie- och yrkesvägledning, när man behöver visa sin faktiska kompetens för att få ett jobb och för att slippa läsa om avsnitt som man redan behärskar i en utbildning. För invandrare och flyktingar bör validering utgöra ett led i integrationsinsatserna. Validering bör genomföras där det finns kompetens för uppgiften. Det innebär att såväl skolväsendet som arbetslivet behöver engageras. Parterna på arbetsmarknaden, branschernas företrädare och olika utbildningscentra har viktiga uppgifter i ett delat ansvar för validering. 107 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

En regional samverkan omkring validering

bekräftelse på informell kunskap. Centrala stu-

mellan utbildningshuvudmän,

branscher och

diestödsnämnden (CSN) vill uppmärksamma att

arbetsmarknadens parter kan säkerställa att vali-

valideringsinsatser i förekommande fall kan bli

deringen genomförs på ett rättssäkert sätt samt

svåra att passa in i gällande regelverk för studie-

med nödvändig metodisk och saklig kompetens.

stöd. Målsättningen bör enligt LO vara att

Flertalet personer som kommer att gå igenom

utveckla ett enhetligt sammanhållet system, en

en validering gör det inom ramen för en arbets-

uppfattning även AMS delar. LO anser att vali-

marknadsåtgärd,

rehabiliteringsinsats, integre-

deringsdelegationen skall ha en mer markerad

ringsinsats eller som anställd. Kostnaden bör då

roll och att beställar- och utförarrollerna tydligt

bäras av den som finansierar insatsen i övrigt. En

bör hållas isär i fråga om dess sammansättning

enskild person skall på eget initiativ kunna bli

liksom i det regionala samarbetet, en synpunkt

validerad inom ramen för en orienteringskurs i

som TCO instämmer i. Liksom LO anser också

den kommunala vuxenutbildningen.

TCO att staten skall ta ett fortlöpande ansvar

Statens uppgift vid utvecklingen av validering

och delegationens arbete inte skall begränsas till

bör vara att stödja det regionala utvecklings-

fyra år. LO anser att den bör knytas till Skolver-

arbetet. Ur nationell synpunkt är det särskilt

ket, Göteborgs stad förordar Myndigheten för

viktigt att likvärdighet, rättssäkerhet, kvalitet

skolutveckling, Skolverket föreslår en nationell

och legitimitet skall kunna säkerställas. Under en

styrgrupp inom Nationellt resurscentrum för

fyraårsperiod bör en delegation med företrädare

yrkesutbildning och Kommunalarbetarförbun-

för de viktigaste intressenterna disponera resur-

det förordar en helt fristående validerings-

ser för att främja denna utveckling. Delegationen

kommitté. Kommun- och landstingsförbunden

bör ges ställning som självständig myndighet,

ser det som naturligt att det på nationell nivå

men administrativt knytas till Nationellt cent-

övergångsvis ges ett stöd till främjande av kvali-

rum för flexibelt lärande.

tet, legitimitet och metoder, men anser inte att

Remissinstanserna: En stor majoritet av

någon särskild myndighet eller nationellt organ

remissinstanserna tillstyrker i allt väsentligt

behöver tillskapas. Vissa remissinstanser, där-

utredningens förslag om inriktning och utveck-

ibland Kommunal, Göteborgs stad och ett antal

ling av validering, det delade ansvaret mellan

yrkesnämnder anser att finansieringen av valide-

intressenterna vid genomförande och finansie-

ring bör ses över och att staten bör ta ett större

ring samt inrättandet av en valideringsdelegation.

ansvar. Statens skolverk förordar en uttalad

Dit hör Svenskt Näringsliv (SN), ALMEGA,

skyldighet att tillhandahålla validering. Stats-

Företagarna, Allmänna Industrigruppen, Svensk

kontoret anser att fördelningen av det offentliga

Handel, Landsorganisationen i Sverige (LO),

ansvaret borde tydliggöras och sanktioneras i ett

Tjänstemännens Centralorganisation (TCO), de

regelverk.

flesta yrkesnämnderna, Svenska kommun-

Skälen för regeringens bedömning: Det är

förbundet och Landstingsförbundet, Göteborgs

en viktig uppgift för staten att säkerställa rätts-

stad, Malmö stad, Gävle kommun, Arbetsmark-

säkerhet, likvärdighet och kvalitet i validering.

nadsstyrelsen (AMS), Myndigheten för skolut-

De förslag om validering som framförs i depar-

veckling, Lärarhögskolan i Stockholm (LHS)

tementsskrivelsen vinner i allt väsentligt stöd

och Umeå universitet. Flera av näringslivets

från remissorganen. Enligt regeringens uppfatt-

organisationer vill att ordet värdering utgår ur

ning bör de kunna utgöra riktlinjer för den fort-

definitionen av validering för att bättre ansluta

satta utvecklingen av valideringsarbetet.

till begreppet recognition of skills and compe-

Den modifiering av definitionen av validering

tencies som används inom EU-gemenskapen.

som flera av näringslivets organisationer förordar

Högskoleverket och Malmö högskola saknar ett

är värd att beakta. De integrationspolitiska

helhetsperspektiv och anser att validering bör

aspekterna är centrala i det utvecklingsarbete

inkludera incitament för högskolan att validera

som delegationen avses stödja. Det delade ansva-

mer än behörighet, en uppfattning som även

ret för genomförandet av validering bygger på

TCO, AMS, LO och Integrationsverket delar.

att berörda myndigheter och beställare svarar för

Ombudsmannen

mot etnisk

diskriminering

kostnaderna för validering, en modell som i allt

(DO) ser risker med förslaget och befarar att

väsentligt vinner stöd.

validering kan blir ett diskriminerande inslag där

Universitetens och högskolornas ansvar för

invandrare tvingas använda systemet för att få

att göra individuella bedömningar av reella kun- 108 skaper som sökande åberopar är reglerat i högskoleförordningen (1993:100) och berördes därför inte i skrivelsen. Högskolorna har fått särskilda medel för att stimulera utvecklingen av metoder för att bedöma och värdera reell kompetens. Det är ännu för tidigt att bedöma utfallet av denna satsning. Det är regeringens uppfattning att delegationen skall bedriva sitt arbete på en självständig grund med företrädare för olika parter. Kvalificerat administrativt stöd upphandlas hos en värdmyndighet så att goda resultat i delegationens kärnverksamhet kan uppnås. Regeringen avser att göra de preciseringar av regelverken som krävs för att rätten till studiestöd för validering inom ramen för en orienteringskurs skall bli tydligt avgränsad. Delegationens verksamhet beräknas kosta 60 miljoner kronor under perioden och finansieras genom neddragning av anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna. Utbildning till hantverksyrken

Regeringens bedömning: En försöksverksamhet med eftergymnasial lärlingsutbildning för vuxna till vissa små hantverksyrken bör genomföras. Promemorians förslag: De ökande kompetenskraven i arbetslivet har tydliggjort behovet av kortare yrkesutbildningar efter gymnasieskolan av ett slag som inte naturligt hör hemma inom kvalificerad yrkesutbildning eller i högskolan. Däribland finns utbildningar inriktade mot hantverksyrken som kräver flera år av praktisk färdighetsträning efter genomgången gymnasieutbildning såsom guldsmed, sadelmakare, möbeltapetserare och många andra. Nyrekryteringen till hantverksyrken har under många år varit liten eftersom flertalet hantverkare saknar ekonomiska möjligheter att erbjuda en lärlingsplats. Det är väsentligt att lärlingsutbildning för vuxna och yrkesutbildning som bygger på gymnasieskolans yrkesförberedande program utvecklas.

Remissinstanserna: Promemorians förslag tillstyrks av nästan samtliga remissinstanser. Statens skolverk, Myndigheten för skolutveckling och Landsorganisationen i Sverige (LO) förordar att hela systemet med eftergymnasiala yrkesutbildningar utanför högskolan borde ses över i ett sammanhang. LO anser vidare att sta- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tens ekonomiska åtaganden på området skall utökas. Högskoleverket (HSV), Statskontoret, Byggnadsindustrins yrkesnämnd (BYN) och Lärarförbundet är tveksamma till om vad de uppfattar som ytterligare nivåer i yrkesutbildningen är eftersträvansvärda. Skälen för regeringens bedömning: Behovet av att skapa utrymme för hantverksutbildningar efter gymnasienivån är påtagligt och vinner allmänt stöd av praktiskt taget hela arbetslivet samt av kommunerna. En allmän översyn av de kortare yrkesutbildningarna utanför högskolan är önskvärd men ersätter inte behovet av konkreta insatser också på kort sikt för hantverksutbildningarna. Det finns anledning att genomföra en försöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxna till vissa små hantverksyrken. Särskilda medel beräknas för ändamålet under anslaget 16.25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning.

Påbyggnadsutbildningar Regeringens bedömning: Det bör prövas om vissa påbyggnadsutbildningar kan vidareutvecklas till utbildningsformer som är ett statligt ansvar och är statligt finansierade. Påbyggnadsutbildningar som inte blir aktuella att överföra till annan utbildningsform bör kunna drivas vidare av nuvarande huvudmän.

Promemorians förslag: Förändringarna inom utbildning och arbetsliv har gjort det angeläget med en översyn av påbyggnadsutbildningen (PU) inom kommunal vuxenutbildning. Utbudet är heterogent samtidigt som det står klart att ett betydande antal PU svarar mot angelägna utbildningsbehov i samhället. Olika finansieringssystem och regelverk för de eftergymnasiala yrkesutbildningar som ligger utanför högskolan medför emellertid olägenheter. Från kommunalt håll har påtalats att systemet med riksrekrytering och interkommunal ersättning för PU inte fungerar ändamålsenligt. Det bör prövas om vissa påbyggnadsutbildningar kan överföras till andra utbildningsformer under ett statligt ansvar, i första hand kvalificerad yrkesutbildning. De kartläggningar Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning och Statens skolverk har företagit visar att ett antal PU efter utvecklingsinsatser bör kunna prövas som kvalificerade yrkesutbildningar (KY). Förslaget innebär att samma kvali-

109 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tativa krav som ställs på övriga sökande för att en utbildning skall godkännas som kvalificerad yrkesutbildning, också skall tillämpas på en tidigare påbyggnadsutbildning. Det bör prövas om ett antal kortare behörighetsgivande utbildningar med nationellt fastställda kursplaner samtidigt kan överföras till statligt kostnadsansvar. Det gäller utbildningarna av elinstallatörer, ambulansförare, bussförare, trafiklärare och tekniker. Övertagandet av det ekonomiska ansvaret för cirka 120 utbildningar beräknas motsvara cirka 250 miljoner kronor. Ett överförande från kommunerna till staten bör ske vid utgången av år 2004. Medel som nu beräknas under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner bör i stället tas upp under anslaget till KY fr.o.m. budgetåret 2005. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning bör under åren 20052007 kunna tilldelas en särskild ekonomisk ram som motsvarar detta belopp. Inom denna ram prövas nya ansökningar om statsbidrag för utbildningar som utvecklats från PU med rätt till interkommunal ersättning. Ett överförande innebär inte att PU försvinner, men att en annan ansvarsfördelning mellan stat och kommun införs. Påbyggnadsutbildningar vilka inte blir aktuella att utveckla och överföra till andra utbildningsformer och tillgodoser lokala eller regionala behov kommer även fortsättningsvis att fylla en funktion. De bör drivas vidare av de nuvarande huvudmännen. Kommunerna bör erbjudas att kvalitetssäkra sådan verksamhet genom att Statens skolverk får ett uppdrag att på begäran granska kursplanerna för PU. Detta kan fungera som ett stöd för såväl anordnande kommuner som de studerande. Utbildningsbehov av mer utpräglad gymnasial karaktär bör kunna tillgodoses inom gymnasieskolan eller den gymnasiala vuxenutbildningen.

Remissinstanserna: Näst intill alla remissinstanser är positiva till utredningens förslag. Skälen för regeringens bedömning: Förslagen i departementsskrivelsen får ett entydigt stöd av remissinstanserna. Regeringen delar uppfattningen att det är viktigt att de kortare yrkesutbildningarna som bygger på gymnasieskolan utvecklas i takt med arbetslivets behov. Påbyggnadsutbildningarna motsvarar, tillsammans med den kvalificerade yrkesutbildningen, yrkeshögskoleutbildningarna och de kompletterande utbildningarna viktiga utbildningsbehov. Finansieringen av påbyggnadsutbildningarna genom reglerad interkommunal ersättning fun- gerar inte på ett tillfredsställande sätt. Det finns därför skäl att pröva om vissa påbyggnadsutbildningar kan överföras till statlig finansiering genom att de vidareutvecklas till utbildningsformer med ett statligt ansvar. Fler utbildningsformer och -anordnare än dem som uttryckligen nämns i departementspromemorian bör då kunna komma i fråga. Kvalificerad yrkesutbildning, utbildning till yrkeshögskoleexamen, folkhögskola och kompletterande utbildning kan vara aktuella. Därutöver är det angeläget att finna lämpliga former för vissa andra eftergymnasiala yrkesutbildningar, t.ex. de fem påbyggnadsutbildningar som har nationellt fastställda kursplaner och som enligt förslaget också skall överföras till statligt ansvar. Nya former av regional samverkan bör här kunna prövas. Som framgår av det följande avser regeringen att återkomma till riksdagen med förslag, att den reglerade interkommunala ersättningen skall avvecklas fr.o.m. den 1 januari 2005. Ett arbete bör omgående inledas tillsammans med de huvudmän för påbyggnadsutbildningar som så önskar, för att förbereda en övergång till statligt huvudmannaskap. Det handlar inte om en automatisk överföring av utbildningar, utan övergången måste föregås av ett innehållsligt och pedagogiskt utvecklingsarbete så att utbildningarna uppfyller de kvalitativa krav som ställs inom de respektive utbildningsformer som kan bli aktuella. Regeringen avser att senare föreskriva, att detta arbete skall ledas av en samrådsgrupp med företrädare för bl.a. kommunerna, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, berörda högskolor och andra utbildningsanordnare som kan komma i fråga. I de fall det blir aktuellt att föra över en påbyggnadsutbildning till yrkeshögskoleutbildning krävs, att överenskommelse träffas mellan huvudmannan och den enskilda högskolan. Motsvarande gäller för folkhögskolan. Hur många påbyggnadsutbildningar som slutligen förs över till statligt ansvar blir beroende av huvudmännens intresse och möjligheterna att vidareutveckla respektive utbildning på ett meningsfullt sätt samt den kvalitetsprövning som skall ske i varje enskilt fall. Regeringen avser att återkomma till frågan om överföring av medel mellan utgiftsområdena i den ekonomiska vårpropositionen 2004. En avstämning mellan det preliminärt överförda beloppet och överförd 110 utbildningskapacitet bör ske under 2006 och regleras i budgetpropositionen för 2007. Påbyggnadsutbildningar som inte blir aktuella att föra över till annan utbildningsform bör kunna drivas vidare av de nuvarande huvudmännen. Skolverket bör få i uppdrag att på begäran av en huvudman granska kursplanen som ett led i kvalitetssäkringen av dessa utbildningar. För att säkerställa finansieringen av dessa påbyggnadsutbildningar, som ofta svarar mot lokala eller regionala behov på arbetsmarknaden, kan det vara naturligt att arbeta med samverkansavtal mellan kommuner i en region. Interkommunal ersättning

Promemorians förslag: En deltagares hemkommun är enligt 11kap. 24 § skollagen (1985:1100) skyldig att betala ersättning för studieplatsen till den kommun som anordnar en riksrekryterande påbyggnadsutbildning. Enskilda individers utbildningsval kan därigenom också i relativt stora kommuner få dramatiska effekter på kommunens kostnader för den kommunala vuxenutbildningen. Såväl Svenska kommunförbundet som enskilda kommuner har påtalat behov av förändring. Svenska kommunförbundet har aktualiserat frågan om att avskaffa rätten till interkommunal ersättning. Systemet har bedömts medföra så stora olägenheter, att det bör avvecklas vid utgången av år 2004. Rätten till interkommunal ersättning för de riksrekryterande påbyggnadsutbildningarna avskaffas samtidigt som staten bör ta över finansieringen av vissa påbyggnadsutbildningar från kommunerna. Detta kan ske genom att medel som beräknats under Utgiftsområde 25, anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting, fr.o.m. budgetåret 2005 tas upp under Utgiftsområde 16, anslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning med ett belopp som motsvarar kostnaderna för de utbildningar som beräknas övergå till staten, cirka 250 miljoner kronor.

Remissinstanserna: Förslagen vinner stöd av nästan samtliga remissinstanser. Bland andra Göteborgs stad anser att avvecklingen bör ske redan till 2004. Lärarförbundet avstyrker förslagen. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget om avveckling av de interkommunala ersättningarna stöds av nära nog samtliga remissinstanser. Olägenheterna med systemet är påtagliga och överförandet av vissa påbyggnads-

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildningar till statligt kostnadsansvar bidrar till en tydlig ansvarsfördelning mellan stat och kommun i detta sammanhang. Medel bör överföras mellan utgiftsområdena så att det blir möjligt att finansiera den övertagna verksamheten. Inom utbildningsverksamheterna måste emellertid förändringen förberedas så att enskilda deltagare har möjlighet att fullfölja påbörjade studier och anordnare av utbildningar ges tillfälle att anpassa utbildningarna efter nya förutsättningar. Avvecklingen av de interkommunala ersättningarna därför bör ske vid utgången av år 2004. Regeringen avser att återkomma till riksdagen i denna fråga med förslag till ändring av skollagen.

IT-portal

Regeringens bedömning: Ett gemensamt IT- system för information och vägledning bör utvecklas i samarbete med berörda nationella aktörer.

Promemorians förslag: I Skrivelsen föreslås att ett nationellt 

IT-stöd

 för enskilda, lärare och vägledare med information om utbildning och yrken skall utvecklas.

Remissinstanserna: Förslagen i departementsskrivelsen får stöd av flertalet remissinstanser som yttrat sig i frågan. Myndigheter som uttalat sig positivt är bl.a. Statskontoret, Nationellt centrum för flexibelt lärande, Folkbildningsrådet, Lärarhögskolan i Stockholm och Malmö högskola. Högskoleverket, Verket för högskoleservice och Umeå universitet ställer sig tveksamma bl.a. beroende på osäkerhet kring finansieringen. Ungefär hälften av kommunerna har yttrat sig och ställer sig positiva. Från några branschorganisationer betonas att portalen även måste ha en inriktning för att tydliggöra behoven på arbetsmarknaden. Flertalet av de instanser som tillstyrker förslaget betonar vikten av att samordna befintliga system och att en IT-portal inte kan ersätta den personliga kontakten med en vägledare. Skälen för regeringens bedömning: Återkommande informations- och vägledningsinsatser är viktiga för att främja och stödja det livslånga lärandet. Ökad tillgänglighet och flexibilitet, ett uttalat individuellt perspektiv då det gäller lärande och krav på ökad mobilitet inom

111 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 EU, ställer delvis andra och nya krav på vägledningsfunktionen. En nationell IT-portal möjliggör samordnig och kvalitetssäkring av det informationsutbud som finns tillgängligt. Att inrätta en portal för information och vägledning som bygger på automatiskt inhämtad information genom en nationellt samordnad och standardiserad märk- ning av data, s.k. metadatamärkning ligger också i linje med EU-kommissionens strategiska utbildningsmål 2. Regeringen avser att ge Statens skolverk i uppdrag att fullfölja det arbete som påbörjats med att utveckla en sådan Internetbaserad portal i samarbete med bl.a. Arbetsmarknadsstyrelsen och Högskoleverket. 112 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 8 Högskoleverksamhet

8.1

Insatser

studenter som arbetsmarknad. Målet var att

utnyttja alla platser som rymdes inom det s.k.

8.1.1

Grundläggande högskoleutbildning takbelopp som beslutats för lärosätet dvs. inom

Perioden 19972002 kännetecknas av en kraftig expansion av den grundläggande högskoleutbildningen. Medel för 85 000 platser tillfördes utbildningen och antalet helårsstudenter inom grundutbildningen uppgick 2002 till närmare 290 000. Regeringens långsiktiga mål är att 50 procent av en årskull skall ha börjat studera på högskolan vid 25 års ålder. Genom att utbyggnaden genomförts med full ersättning för alla tillkommande platser har en hög kvalitet bibehållits i utbildningen. Expansionen har vidare gett förutsättningar för en breddad rekrytering genom vilken underrepresenterade grupper i högskolan getts ökade möjligheter att välja högskoleutbildning. Högskolans ansvar har härvidlag förtydligats genom en ändring i högskolelagen som trädde i kraft den 1 juli 2002. Enligt denna skall lärosätena aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Som ett resultat av bl.a. den negativa utvecklingen inom IT-branschen har lärosätena under senare år haft svårigheter att rekrytera tillräckligt många studenter framför allt till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Sammantaget har antalet studenter inom dessa områden fortsatt att öka, men många lärosäten har haft svårigheter att i enlighet med regeringens mål lägga tyngdpunkten i utbyggnaden inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningsområdena. I regleringsbrev för 2000 och 2001 angav regeringen därför att de lärosäten som hade haft sådana svårigheter i stället borde öka utbudet av utbildningar inom andra områden med stor efterfrågan från såväl ramen för det högsta belopp för vilket ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer kan utgå. För 2002 och 2003 har regeringen inte givit lärosätena något kvantifierat uppdrag för antalet helårsstudenter inom teknik och naturvetenskap, men angett målet att antalet helårsstudenter inom dessa områden bör öka i förhållande till närmast föregående år. Den beskrivna rekryteringssituationen och strävan att tillgodose efterfrågan på utbildning är bakgrunden till de omfördelningar av medel för grundläggande högskoleutbildning mellan olika lärosäten som genomförts på regeringens initiativ. I enlighet med förslag i budgetpropositionen för 2002 minskades takbeloppen för tio lärosäten med 262,5 miljoner kronor, vilket motsvarade medel för 3 900 helårsstudenter. Dessa medel utnyttjas under en treårsperiod till utbildning av obehöriga lärare, stöd till utveckling av nätuniversitetskurser och utbildning för utländska akademiker. I enlighet med förslag till tilläggsbudget i samband med 2002 års ekonomiska vårproposition (prop. 2001/02:100) genomfördes härutöver en omfördelning av platser och anslag för 2002 mellan olika lärosäten i syfte att åstadkomma ett bättre utnyttjande av platser och anslagsmedel. Genom omfördelningen kunde takbeloppen höjas med sammanlagt 144 miljoner kronor vid tio lärosäten, motsvarande 3 000 helårsstudenter. Merparten av dessa takbeloppshöjningar avsåg en permanent höjning fr.o.m. 2002, medan 22 miljoner kronor endast avsåg en tillfällig höjning under 2002. 113 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för 2003 föreslogs härutöver en tillfällig omfördelning av platser och anslag mellan lärosätena om sammanlagt 147 miljoner kronor. Härigenom möjliggjordes en satsning på 66,6 miljoner kronor under 2002 avseende pedagogisk utbildning för modersmålslärare och 510 platser för utbildning av lärare i svenska som andraspråk samt påbyggnadsutbildning i specialpedagogik för 230 lärare. Återstående del av de medel som under 2002 fördes från lärosäten med svårigheter att rekrytera studenter fördelades till lärosäten som hade behov av ytterligare platser detta år. I enlighet med budgetpropositionen för 2003 (prop. 2002/03:1) har vissa anslag fr.o.m. 2003 minskats med 0,7 procent i syfte att begränsa den statliga konsumtionen. För den grundläggande högskoleutbildningens del uppgick sparbetinget till 264 miljoner kronor. En generell minskning av ersättningsbeloppen till grundutbildningen skulle enligt regeringens bedömning innebära en risk för kvalitetsförsämring. Regeringen valde därför att föreslå att begränsningen skulle göras genom att den, i budgetpropositionen för 2002, aviserade utbyggnaden av grundutbildningen 2003 inte genomfördes fullt ut. En utgångspunkt för regeringen har varit att expansionen av utbildningen inte får äventyra utbildningens kvalitet. För varje tillkommande plats har därför samma ersättningsbelopp gällt som för befintliga platser inom de utbildningsområden där en ökning ägt rum. Den sanering av statens finanser som genomfördes under några år på 1990-talet medförde dock minskade per capitaersättningar för den grundläggande högskoleutbildningen. Mot bakgrund härav har regeringen ökat per capitaersättningarna för de utbildningsområden som har de lägsta ersättningsbeloppen, dvs. humaniora, teologi, samhällsvetenskap och juridik. Under 2002 och 2003 tillfördes dessa utbildningsområden totalt 200 miljoner kronor. Från den 1 januari 2002 har de tidigare landstingskommunala vårdutbildningarna statlig huvudman. Utbildningarna har härmed kunnat integreras med annan högre utbildning vid universiteten och högskolorna och förutsättningar för bättre forskningsanknytning har skapats. Villkoren för vårdutbildningarna var tidigare olika, beroende på vilket landsting som svarade för utbildningen. Närmare 200 miljoner kronor har tillförts grundutbildningsanslagen för kvalitetsförstärkning av vårdutbildningarna genom en höjning av ersättningsbeloppen för utbildningsområdet vård fr.o.m. 2003. Detta har skapat förutsättningar för en utbildning av hög kvalitet. Redan fr.o.m. 2002 har lärosäten som tagit över verksamhet från landstingen dessutom givits möjlighet att för delar av vårdutbildningen tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdet medicin, vilket är avsevärt högre än ersättningsbeloppet för utbildningsområdet vård. Denna möjlighet hade tidigare endast de lärosäten som givit annan utbildning inom medicinområdet. I samband med det ändrade huvudmannaskapet har också medel tillförts för en expansion av vårdutbildningen. Den pedagogiska utbildningen av högskolans lärare är en viktig del av högskolans kvalitetsarbete. För att stärka denna utbildning har regeringen fr.o.m. 2002 tillfört grundutbildningsanslagen cirka 11 miljoner kronor. I budgetpropositionen för 2003 angavs som planeringsförutsättning för 2004 en fortsatt volymökning av den grundläggande högskoleutbildningen motsvarande 13,9 miljoner kronor i 2004 års pris- och lönenivå. Som framgår av kapitlet Särskilda frågor, avsnittet Anslagsberäkningar, föreslår regeringen att en del av den utgiftsminskning på 60 miljoner kronor avseende utbildning och universitetsforskning, som tidigare aviserats i 2003 års ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100), skall finansieras genom en minskning av nämnda medel för planerad dimensioneringsökning av grundutbildningen. Efter denna minskning återstår 7,4 miljoner kronor för utbyggnad av den grundläggande högskoleutbildningen. Vid fördelningen på lärosätena har särskild hänsyn tagits till lärosätenas behov av utbildningsplatser för att uppnå de av regeringen fastställda målen för lärarexamen och sjuksköterskeexamen. I den mån ytterligare förstärkning krävs för att nå dessa mål får detta ske genom omfördelning av resurser inom givna takbelopp. Utöver de nämnda besparingarna, som ingår som en del av den i 2003 års ekonomiska vårproposition aviserade utgiftsminskningen med 60 miljoner kronor, föreslår regeringen att en permanent minskning görs av anslagen för grundläggande högskoleutbildning 2004 för att begränsa utgifterna på statsbudgeten. Minskningen, som uppgår till totalt 120 miljoner 114 kronor, genomförs vid vissa lärosäten där den omfattande utbyggnaden av grundutbildningen inte har mötts av en lika stor efterfrågan från studenterna. Förslaget innebär att de indragna medlen omprioriteras till forskning bl.a. till VINNOVA och Vetenskapsrådet. Regeringens förslag innebär att anslagen för grundläggande högskoleutbildning, utöver pris- och löneomräkningen, får en permanent anslagsökning med 12,6 miljoner kronor avseende avgifter till den nya Riksrevisionen och 7,4 miljoner kronor avseende dimensioneringsökningar med hänsyn till utbildning av lärare och sjuksköterskor. Samtidigt föreslår regeringen minskningar av anslagen till grundläggande högskoleutbildning i enlighet med nedanstående tabell. Se också kapitlet Särskilda frågor, avsnittet Anslagsberäkningar. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning 2004 Tusental kronor

UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR

ANSLAGS-

ANSLAGS-

ÖKNING

MINSKNING

Uppsala universitet

790

-7 000

Lunds universitet

752

Göteborgs universitet

1 865

Stockholms universitet

287

Umeå universitet

435

-40 000

Linköpings universitet

1 193

Karolinska institutet

2 626

Kungl. Tekniska högskolan

424

Luleå tekniska universitet

327

-7 000

Karlstads universitet

746

Växjö universitet

367

Örebro universitet

952

Mitthögskolan

518

-33 000

Blekinge tekniska högskola

243

-20 000

1

Malmö högskola

391

Högskolan i Kalmar

576

Mälardalens högskola

302

-5 000

Danshögskolan

99

Dramatiska institutet

162

Högskolan i Borås

758

Högskolan Dalarna

488

Högskolan på Gotland

259

-2 000

Högskolan i Gävle

710

Högskolan i Halmstad

459

Högskolan Kristianstad

227

-1 000

Högskolan i Skövde

236

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

844

Idrottshögskolan i Stockholm

261

Konstfack

340

Kungl. Konsthögskolan

172

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

134

Lärarhögskolan i Stockholm

855

Operahögskolan i Stockholm

132

Södertörns högskola

547

-5 000

Teaterhögskolan i Stockholm

164

Chalmers tekniska högskola AB

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

374

Totalt

20 015

-120 000

1 Till detta kommer en minskning av särskilda utvecklingsmedel som högskolan disponerar 2003. 115 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Sveriges nätuniversitet Universitet och högskolor startade våren 2002 en samverkan kring IT-stödd distansutbildning under benämningen Sveriges nätuniversitet. Under 2002 deltog 31 lärosäten i detta samarbete. För att stödja och främja utvecklingen av samverkan inrättades Myndigheten för Sveriges nätuniversitet. Nätuniversitetssamarbetet är frivilligt för universitet och högskolor att delta i. Lärosätena ansvarar själva för de kurser och program som de väljer att anmäla för registrering hos Myndigheten för Sveriges nätuniversitet. För att stimulera lärosätena att ge utbildning inom ramen för Sveriges nätuniversitet har regeringen fördelat 211 miljoner kronor under 2002 och 159 miljoner kronor 2003. Under 2002 erhölls medlen i form av en särskild ersättning om 45 000 kronor per helårsstudent respektive helårsprestation. Efter ett utvecklingsarbete där skillnaderna i kostnader mellan campuskurser och distanskurser belystes utgår medlen under 2003 och 2004 som en extra ersättning om 20 000 kronor per helårsstudent. Centralt för nätuniversitetssamarbetet är den portal/webbplats som Myndigheten för Sveriges nätuniversitet har ansvaret för www.netuniversity.se. Via webbplatsens sökmotor kan presumtiva studenter söka i nätuniversitetets kursutbud och direkt nå studieinformation från respektive lärosäte. Under 2002 registrerades 1 238 kurser hos myndigheten. Drygt hälften av kurserna omfattade 5 poäng och knappt fem procent av kurserna omfattade 40 poäng eller mer. Det största antalet kurser avsåg ämnesområdena vård/omsorg/medicin, med huvuddelen inom vård. Utbudet har i flera fall karaktär av vidareutbildning. Utöver fristående kurser fanns cirka 20 program registrerade hos myndigheten, till övervägande del inom områdena vård/ omsorg/medicin respektive undervisning. Några lärosäten hade också registrerat förutbildningar som ger behörighet och förbereder för högskolestudier dvs. basår och kortare introduktionskurser. Flera lärosäten redovisar i årsredovisningarna att de strävar efter att erbjuda distansutbildning med få eller inga obligatoriska samlingar vid lärosätet. Myndigheten för Sveriges nätuniversitet gör bedömningen att andelen kurser helt utan obligatoriska samlingar var cirka 10 procent. Många lärosäten samarbetar med lärcentra om nätkursutbudet och då förekommer krav på obligatoriska samlingar. Omkring 21 000 individer deltog under 2002 i nätuniversitetskurser enligt Högskoleverkets årsrapport. Mätt som helårsstudenter var utbildningsvolymen drygt 5 000 helårsstudenter under det första året vilket främst omfattade höstterminen 2002, dvs. ett halvårs verksamhet. Av den totala utbildningsvolymen vid universitet och högskolor utgjorde studerande på nätuniversitetskurser två procent och av det totala antalet studenter sex procent. Nätuniversitetskurserna finansierades under 2002 dels med de extra resurser som regeringen fördelade för att stimulera den IT-stödda distansutbildningen, 211 miljoner kronor, dels med ordinarie medel för grundutbildning. Lärosätena avräknade totalt 237 miljoner kronor för kurserna, varav 169 miljoner kronor inom de extra resurserna. Resterande extra resurser har kunnat disponeras under våren 2003. De extra resurserna har enligt lärosätenas redovisningar använts såväl till nyutveckling och anpassning av kurser och program som till utveckling av nytt tekniskt stöd och pedagogisk utbildning av lärare. Kostnaderna för nyutveckling av kurser varierar enligt lärosätenas beräkningar mellan cirka 75 000 kronor och cirka 360 000 kronor per kurs och för anpassning av kurser mellan cirka 30 000 kronor och drygt 100 000 kronor per kurs. Samverkan inom ramen för Sveriges nätuniversitet har bidragit till att den IT-stödda distansutbildningen ökat i omfattning både vad gäller kursutbud och antal studenter. Distansstudenterna ökade kraftigt från 29 000 personer höstterminen 2001 till drygt 41 000 personer höstterminen 2002, enligt Högskoleverket. De studenter som deltog i kurser via nätuniversitetet utgjorde drygt hälften av det totala antalet distansstudenter. Andelen kvinnor var något lägre för utbildning inom nätuniversitetet, 61 procent, jämfört med övrig distansutbildning, 71 procent. Det är ännu för tidigt att bedöma i vilken omfattning tillkomsten av Sveriges nätuniversitet bidragit till ökad tillgänglighet och breddad rekrytering till högre utbildning. Det kan dock konstateras att utbudet av IT-stödd distansutbildning har ökat betydligt under det första verksamhetsåret och därmed gjort det möjligt för fler personer att läsa på distans. 116 Samverkan inom ramen för Sveriges nätuniversitet skall bidra till att öka tillgängligheten och bredda rekryteringen till högre utbildning. Det är de samverkande lärosätenas uppgift att med stöd av Myndigheten för Sveriges nätuniversitet utveckla stöd och vägledning för studerande inom ramen för nätuniversitetet. Därtill skall också betydelsen av att högskolans lärare får möjligheter till kompetensutveckling inom området IT-stödd distansutbildning framhållas. För att fortsatt stimulera lärosätena att erbjuda utbildning inom ramen för Sveriges nätuniversitet 2004 avsätts 100 miljoner kronor. Medlen avser, liksom under 2003, en extra ersättning om 20 000 kronor per helårsstudent inom kurser som registrerats via Myndigheten för Sveriges nätuniversitet. Lärarutbildning Lärarutbildning bedrivs för närvarande vid 25 av landets universitet och högskolor. Med den nya lärarutbildningen, som föreslogs i propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135), och som trädde i kraft den 1 juli 2001 har tillströmningen av lärarstudenter ökat jämfört med tidigare. Antalet antagna till lärarutbildningen har ökat från 11 750 år 2000 till 15 350 år 2002. Den ökade antagningen stämmer väl med den ökade efterfrågan på lärare som ligger till grund för de examinationsmål som regeringen redovisar i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Den nya lärarutbildningen innebär att studenten skall kunna välja inriktning sent under programmet. Detta leder till att det är svårt att beräkna den framtida examinationen med en viss inriktning i lärarutbildningen. Regeringen förutsätter att varje lärosäte anstränger sig för att examinera det antal lärare med de inriktningar som motsvarar de nationella och regionala behoven. En avstämning av lärosätenas utbud och genomförande av utbildningar med skilda inriktningar sker genom en årlig konferens, som Högskoleverket tillsammans med Statens skolverk anordnar för lärosätena och övriga intressenter i lärarutbildningen. För att informera sig beträffande lärosätenas erfarenheter från den nya lärarutbildningen genomförde Utbildningsdepartementet våren 2003 en konferens med företrädare för de PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lärosäten som ger lärarutbildning. Här framkom bl.a. att lärosätena arbetar intensivt med rekrytering av studenter till lärarutbildning för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg liksom för matematik-, naturvetenskaps- och teknikundervisningen. Lärosätena uppmärksammades på behovet av lärare för dessa områden, liksom för yrkesundervisningen. Lärosätena redovisade sitt arbete med genomförandet av den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen. Detta arbete bedrivs med varierande förutsättningar i olika delar av landet beroende på såväl lärosäten som kommuner. Sedan 1993 finns en överenskommelse mellan staten och Svenska Kommunförbundet rörande ersättning och andra villkor för kommuner som bereder studerande vid lärarutbildningar praktik. Utbildningsministern utsåg i augusti 2002 en förhandlare med uppdrag att lämna förslag till en ny överenskommelse mellan staten och Svenska Kommunförbundet avseende den verksamhetsförlagda delen av den nya lärarutbildningen. Utbildningsdepartementet och Svenska Kommunförbundet är överens om synen på den verksamhetsförlagda delen av utbildningen och att ekonomiska och andra villkor bör regleras uteslutande på lokal nivå. I Regeringskansliet pågår ett arbete för att justera överenskommelsen från 1993 i denna riktning. En utvärdering av den nya lärarutbildningen kommer att genomföras av Högskoleverket under 2004. I det europeiska utbildningssamarbetet med anledning av EU:s Lissabonstrategi intar lärarutbildningen en central roll. I arbetet med att följa upp de beslutade framtida utbildningsmålen har Sveriges lärarutbildningsreform rönt ett stort intresse och en delegation från Europeiska kommissionens arbetsgrupp för lärarutbildning besökte Sverige våren 2003 med platsbesök på Malmö högskola och Umeå universitet. Delegationen konstaterar i sin rapport bl.a. att den nya lärarutbildningen tillkommit i en bred förankringsprocess, att flexibiliteten i lärarutbildningens struktur är positiv liksom att ämnesstudierna i lärar-utbildningen förnyats. Delegationen framhåller värdet av den verksamhetsförlagda delen, men ser också svårigheterna med uppbyggnaden av denna del av lärarutbildningen. Delegationen finner den omfattande, nationella satsningen på utbildningsvetenskaplig forskning lovande. 117 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Särskilda insatser inom lärarutbildningen För att stimulera lärosätena att finna metoder för att examinera flera lärare på kort sikt och lärare med särskilt efterfrågad kompetens har regeringen initierat en rad projekt. Det största projektet inom lärarutbildningen är särskilda lärarutbildningar, SÄL, som föreslogs i budgetpropositionen för 2002. SÄL vänder sig huvudsakligen till lärare som arbetar i den kommunala skolan och som är obehöriga eller önskar vidga sin kompetens. Projektet pågår under perioden 20022006 och medger utbildning av 4 000 lärare och styrs av förordningen (2001:740) om särskilda lärarutbildningar. SÄL omfattar med hittillsvarande antagning 3 500 studenter. Mot bakgrund av påpekande om brist på yrkeslärare i Statens skolverks lärarprognos 20032020, (dnr 01- 2003:1751) har regeringen noterat att SÄL rekryterar och utbildar yrkeslärare. Vidare har regeringen initierat särskilda utbildningar för att tillgodose behovet av lärare i modersmål och svenska som andraspråk samt specialpedagoger. Dessa utbildningar avslutas under 2003 och i vissa fall under 2004. Regeringen beslutade 2002 att ge Lärarhögskolan i Stockholm ett uppdrag att utbilda friställda ingenjörer till lärare. Cirka 150 lärare beräknas examineras under 2003 inom ramen för uppdraget. Det kommer att slutligt rapporteras i samband med Lärarhögskolans årsredovisning för 2003. Regeringen uppdrog under 2002 åt Lärarhögskolan i Stockholm och Kungl. Tekniska högskolan att gemensamt utveckla nya inriktningar inom lärarutbildningen för att tillgodose skolans behov av lärarkompetens inom teknik och naturvetenskap. Projektet är inne på sitt andra år och har inklusive antagningen till hösten 2003 rekryterat cirka 100 studenter. Utbildningen leder till dubbla examina, såväl lärarsom civilingenjörsexamen. Ett resultat av samarbetet mellan lärosätena är att Lärarhögskolan numera erbjuder en inriktning mot teknikutveckling för gymnasiet och de högre årskurserna i grundskolan. Stockholms universitet gavs under 2002 ett uppdrag att utveckla en utbildning för gymnasielärare som leder till såväl lärarsom magisterexamen. Utbildningen har hittills rekryterat cirka 500 studenter. Stockholms universitet kommer att slutredovisa uppdraget i samband med årsredovisningen för 2003. Pedagogiskt utvecklingsarbete och utbildning av lärare i högskolan Hög pedagogisk kompetens och medvetenhet är av stor betydelse för utbildningens kvalitet i högskolan. Regeringen framhåller i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) vikten av högskolepedagogisk utbildning och behovet av förnyelse av pedagogiken. I syfte att säkerställa hög pedagogisk kompetens bland universitets- och högskolelärarna har regeringen i högskoleförordningen (1993:100) 4 kap. 79 §§ infört krav på fullgjord högskolepedagogisk utbildning eller motsvarande kunskaper för lektorer och adjunkter. Doktorander som undervisar skall enligt högskoleförordningen 8 kap. 3b § ha genomgått en inledande högskolepedagogisk utbildning eller på annat sätt förvärvat motsvarande kunskaper. Regeringen ställer också i regleringsbrev krav på lärosätena att utveckla och erbjuda lärare sådan utbildning. I utvecklingsarbetet gäller att såväl lärare som studenter skall kunna delta. För den pedagogiska utbildningen har särskilda medel anvisats till lärosätena sedan 2002. Av universitetens och högskolornas årsredovisningar framgår att utvecklandet av högskolepedagogisk utbildning pågår vid de flesta lärosäten. Poänggivande utbildningar, som är betydelsefulla när det gäller tillgodoräknande och dokumentation, förekommer i viss omfattning. Lunds universitet, Linköpings universitet och Högskolan i Trollhättan/ Uddevalla har tillförts särskilda medel för utvecklingsprojekt gällande högskolepedagogisk utbildning, nya pedagogiska arbetsformer respektive arbetsintegrerat lärande. Rådet för högre utbildning spelar genom sitt stöd en viktig roll för den pedagogiska utvecklingen vid lärosätena. Regeringen har därför genom förändringar i Högskoleverkets instruktion gett rådet en självständigare ställning.

8.1.2

Forskning och forskarutbildning

De totala intäkterna för forskning och forskarutbildning ökade vid universitet och högskolor med 4,5 procent mellan 2001 och 2002. Sammanlagt uppgick intäkterna för 2002 till 22 miljarder kronor. Av dessa svarade olika typer av offentliga medel från stat, kommuner, 118 landsting, forskningsstiftelser och EU för 80 procent. De direkta statliga anslagen utgjorde 45 procent. Universitet och högskolor har i uppgift att främja mång- och tvärvetenskap. De stora lärosätena har vanligtvis genomfört detta genom olika centrumbildningar både inom och över fakultetsgränserna. Några av högskolorna har valt att profilera sig som mång- och tvärvetenskapliga genom en otraditionell fakultetsindelning. I huvudsak omfattar det mång- och tvärvetenskapliga samarbetet forskning och forskarutbildning, men sådant samarbete växer även inom grundutbildningen. Viktiga frågor för den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) var det förestående generationsskiftet inom svensk forskning samt behovet av att kraftsamla inom angelägna forskningsområden och att stimulera mång- och tvärvetenskaplig forskning. Under perioden 20002004 ökar de statliga anslagen för forskning och forskarutbildning med 1,5 miljarder kronor, räknat i 2001 års prisnivå. Av dessa medel går drygt 650 miljoner kronor direkt till universitet och högskolor. Detta innebär ett stort resurstillskott till forskarutbildningen och en fortsatt förstärkning av de nya universiteten. Dessutom tilldelades Vetenskapsrådet närmare 500 miljoner kronor för grundforskning. Dessa medel fördelas i konkurrens mellan inkomna ansökningar från universitet och högskolor. Under 2001 inleddes etableringen av 16 nya forskarskolor, i enlighet med förslag i den forskningspolitiska propositionen. För varje forskarskola utsågs en värdhögskola som skulle ta det samordnande och grundläggande ansvaret för verksamheten. Till varje forskarskola knöts dessutom ett antal partnerhögskolor. Under perioden 20012003 anslogs närmare 220 miljoner kronor till dessa forskarskolor. Detta innebär att fr.o.m. 2003 får varje forskarskola drygt 15 miljoner kronor alternativt drygt 12 miljoner kronor per år, beroende på forskarskolans huvudsakliga vetenskapsområde. Undantaget är forskarskolan i rymdteknik som erhåller strax över 10 miljoner kronor. Dessa medel är permanenta förstärkningar av värduniversitetets anslag. Syftet med forskarskolorna är att höja kvaliteten, öka genomströmningen, främja rekryteringen inom forskarutbildningen samt utveckla samarbetet mellan landets universitet och högskolor och förbättra forsk- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ningsanknytningen vid de högskolor som inte har egen forskarutbildning. Genomströmningen i forskarutbildningen har under de senaste åren varit relativt konstant. Bruttostudietiden, tiden från antagning till doktorsexamen, är 12 terminer medan nettostudietiden, den faktiska studietiden, är 8,8 terminer. Studietiden skiljer sig dock mellan olika vetenskapsområden och lärosäten. De kortaste studietiderna finns inom det medicinska området medan de längsta finns inom humaniora och samhällsvetenskaperna. En forskarstuderande kan undervisa upp till 20 procent inom ramen för sin anställning som doktorand. Mängden undervisning skiljer sig dock generellt sett mellan de olika vetenskapsområdena. Mest undervisar doktoranderna inom teknik och medicin och minst inom det humanistisksamhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. Regeringen tillkallade i december 2002 en särskild utredare som skall utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen (dir. 2002:148). Utredaren skall analysera och utvärdera hur rekrytering, urval och antagning till forskarutbildningen fungerar. Vidare skall utredaren analysera handledningens och handledarens roll och funktion samt granska effekterna av de förordningsändringar för forskarutbildningen som genomfördes 1998. Utredaren skall, om så bedöms nödvändigt, föreslå förändringar av gällande regler för att säkerställa en effektiv och rättssäker forskarutbildning. I syfte att öka effektiviteten och genomströmningen i forskarutbildningen skall utredaren bl.a. analysera och föreslå eventuella förändringar av forskarutbildningens styrning och resurstilldelning. Därutöver skall utredaren föreslå hur forskarskolor kan användas och utvecklas. Vidare skall utredaren kartlägga hur perioden efter doktorsexamen ser ut och analysera yngre forskares möjlighet till meritering och karriär. Utredaren skall redovisa uppdraget senast den 1 mars 2004. Utbildningsbidrag för doktorander Utbildningsbidrag för doktorander lämnas sedan den 1 april 2002 med 13 650 kronor i månaden vid heltidsstudier. Med hänsyn till den allmänna löneutvecklingen bedömer regeringen att bidraget bör höjas. Regeringen avser att reglera 119 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 detta genom en ändring i förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Höjningen är planerad att genomföras fr.o.m. den 1 april 2004. Forskarutbildning vid Stiftelsen Högskolan i Jönköping De statliga universiteten får anordna forskarutbildning och statliga högskolor som tilldelats ett eller flera vetenskapsområden får anordna forskarutbildning inom dessa vetenskapsområden. Vid sidan av de statliga lärosäten som har tillstånd att ge forskarutbildning har också tre enskilda utbildningsanordnare sådant tillstånd, nämligen Handelshögskolan i Stockholm, Stiftelsen Chalmers tekniska högskola och Stiftelsen Högskolan i Jönköping. För Stiftelsen Högskolan i Jönköping avser tillståndet att utfärda examina i forskarutbildningen endast licentiatexamen och doktorsexamen i företagsekonomi, handelsrätt, nationalekonomi och statvetenskap. Enligt regeringens uppfattning är vetenskapsområde en lämplig avgränsning av ett område för forskarutbildning vid en högskola. Högskolan är den nivå som bäst kan bedöma förutsättningarna för forskarutbildning inom ett visst ämne inom ett vetenskapsområde. Högskolan bör därför ha ansvaret för beslut om den närmare inriktningen av forskarutbildningen. Högskoleverket har 2001 tillstyrkt en ansökan från Stiftelsen Högskolan i Jönköping om humanistisksamhällsvetenskapligt vetenskapsområde. Mot bakgrund härav har regeringen för avsikt att ge Stiftelsen Högskolan i Jönköping generellt tillstånd att utfärda licentiatexamen och doktorsexamen inom humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde och att ändra förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina i enlighet härmed.

8.1.3

Nytt avtal om samarbete om grundutbildning av läkare m.m.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas godkänna ett avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Skälen till regeringens förslag : 

Den kliniska delen av läkarutbildningen samt den kliniskt inriktade medicinska forskningen kan endast bedrivas där sjukvård bedrivs. Staten och de berörda landstingen slöt mot bakgrund av detta den 19 december 1989 avtal om samverkan som innebär att statlig utbildning och forskning får tillgång till respektive landstings sjukvårdsorganisation mot ersättning från staten. Vid planering av sjukvården skall respektive landstings sjukvårdsorganisation beakta utbildningens och forskningens behov.

Sedan avtalet ingicks har mål- och resultatstyrning samt ett nytt resurstilldelningssystem införts för den statliga högskolan. Detta har inneburit att väsentliga delar av avtalet blivit obsolet, bl.a. formerna för pris- och löneomräkning och förändringar med avseende på volymer av grundutbildningen och för tjänsteorganisationen. Regeringen beslutade i december 1998 att säga upp avtalet, och det upphör att gälla vid utgången av 2003. I syfte att få till stånd ett nytt avtal bemyndigade regeringen i juni 2001 utbildningsministern att utse en förhandlare med uppdrag att förhandla fram och sluta överenskommelse om ett nytt avtal med sjukvårdshuvudmännen. Ett nytt avtal om läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning har den 13 juni 2003 slutits mellan staten och Stockholms läns landsting, Landstinget i Uppsala län, Landstinget i Östergötland, Skåne läns landsting, Västra Götalands läns landsting och Västerbottens läns landsting. Avtalet gäller från och med den 1 januari 2004 under förutsättning att det godkänts av berörda landsting och regeringen, efter riksdagens bemyndigande. De regionala avtalen skall ha ingåtts före den 1 april 2004. Om så inte har skett, upphör avtalet att gälla gentemot berört landsting. Avtalet gäller tills vidare med en femårig uppsägningstid. Avtalets innehåll Genom avtalet har parterna kommit överens om ett samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. I det följande redovisas avtalets huvudsakliga innehåll. Parterna har genom det nya avtalet kommit överens om att fördjupa och vidga sitt samarbete inom utbildning, forskning och utveckling i 120 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 syfte att förbättra vården genom fortlöpande kunskaps- och kompetensutveckling. Det centrala avtalet förutsätter kompletterande regionala avtal mellan berörda universitet och landsting. I det centrala avtalet regleras vad de regionala avtalen skall omfatta. Avtalet innebär ett nytt system för ersättning för landstingens åtagande att medverka i läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning, den s.k. ALF-ersättningen. Genom avtalet blir systemet för ersättningen från staten till landstingen för läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning tydligare genom att medlen fördelas till respektive verksamhet. Vilka medel som beräknas för läkarutbildningen tydliggörs, vilket underlättar beräkningen av de ekonomiska konsekvenserna av framtida dimensioneringsförändringar. Avtalet reglerar också ersättningen för den utbyggnad av läkarutbildningen som riksdagen beslutade om 2000 och som kommer att vara genomförd 2007. Utöver de medel som ALF- ersättningen utgör förfogar parterna vardera över resurser för medicinsk forskning och grundutbildning av läkare. Parterna är överens om att en samordning av tillgängliga resurser bör göras för att stärka den kliniskt inriktade forskningens utveckling. De närmare ekonomiska åtagandena enligt avtalet redovisas under anslaget 25:75 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning.

8.2

Resultatbedömning

Stiftelsen Högskolan i Jönköping. Detta förklarar minskningen av utbildningen vid enskilda vårdhögskolor och en stor del av ökningen vid enskilda högskolor med forskarutbildning. För antalet registrerade studenter gäller motsvarande ökning som för helårsstudenter och antalet högskolenybörjare har också ökat i ungefär samma grad. Förhållandet mellan antalet registrerade studenter och antalet högskolenybörjare är i stort sett detsamma under de angivna åren, cirka 4,5 gånger fler registrerade än nybörjare. Det totala antalet examinerade har ökat 2002 till skillnad från föregående år då en viss nedgång kunde noteras. För de generella examina har ökningen varit större än för yrkesexamina. Andelen kvinnor fortsätter att öka inom den grundläggande högskoleutbildningen och andelen registrerade kvinnliga studenter uppgick läsåret 2001/02 till 61 procent och andelen kvinnor bland examinerade till 62 procent. Forskarutbildningen kännetecknades 2001 av en kraftig ökning av såväl antalet nybörjare som antalet examinerade och antalet aktiva i utbildningen. År 2002 fortsätter ökningen men förändringarna i förhållande till 2001 är relativt små. Vad gäller andelen kvinnor är det en tydlig tendens till ökning och andelen kvinnor bland nybörjarna närmar sig 50 procent. Den låga andelen kvinnor för licentiatexamen hänger samman med att majoriteten av licentiatexamina avläggs inom det tekniska vetenskapsområdet, där andelen kvinnor är låg. Antalet professorer och lärare fortsätter att öka även om ökningstakten är något lägre 2002

8.2.1

Resultat inom grundutbildning och än 2001. Åren 2001 och 2002 var andelen lärare

forskarutbildning I tabellerna 8.28.4 ges några översiktliga data om högskolan avseende 2000, 2001 och 2002. Den grundläggande högskoleutbildningen har expanderat t.o.m. 2002. Ytterligare 30 000 helårsstudenter har tillkommit på två år vilket innebär en ökning med 12 procent. Expansionen har procentuellt sett varit större vid högskolorna än vid universiteten. År 2002 togs ett avslutande steg efter de förändringar som beslutades med anledning av propositionen Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningar (prop. 2000/01:71, bet. 2000/01:UbU17, rskr. 2000/01:262), genom att Hälsohögskolan i Jönköping inordnades i med doktorsexamen 49 procent och andelen lärare med någon forskarexamen 56 procent. Skillnaden är stor mellan kvinnor och män, med högre andel forskarexaminerade bland manliga lärare 65 procent mot 40 procent för kvinnliga lärare 2002. Variationen är stor såväl mellan olika vetenskapsområden som mellan olika lärosäten. Inom det naturvetenskapliga vetenskapsområdet hade 66 procent av lärarna doktorsexamen 2002. Inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet var motsvarande andel 43 procent. För universiteten var andelen lärare med doktorsexamen 58 procent, medan den för högskolorna var 30 procent. 121 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.2 Grundläggande högskoleutbildning 20002002

FÖRÄNDRING

ANDEL KVINNOR

2000

2001

2002

2000-2001

2001-2002

2000

2001

2002

Antal helårsstudenter totalt (exkl.

uppdragsutbildning)

256 850

268 070

287 250

+4 %

+ 7 %

58 %

58 %

59 %

universitet (inkl. Sveriges

lantbruksuniversitet)

164 380

170 110

180 870

+4 %

+6 %

57 %

58 %

57 %

högskolor 1 ( statliga)

74 290

78 750

85 820

+6 %

+9 %

62 %

63 %

64 %

konstnärliga högskolor (statliga)

1 740

1 780

1 870

+2 %

+5 %

62 %

61 %

61 %

 enskilda högskolor med forskarutbildning 2

13 380

14 220

16 720

+6 %

+18 %

36 %

36 %

41 %

enskilda vårdhögskolor

2 270

2 340

1 020

+3 %

-56 %

89 %

89 %

90 %

övriga enskilda utbildningsanordnare

790

870

950

+10 %

+10 %

63 %

65 %

69 %

Antal registrerade studenter i

*

*

*

grundutbildning, per läsår

319 070

330 030

354 640

+3 %

+7 %

59 %

60 %

61 %

Antal registrerade studenter i

grundutbildning, per hösttermin

285 160

300 840

328 800

+5 %

+9 %

60 %

60 %

60 %

Antal högskolenybörjare

70 050

*

72 025

*

78 390

*

+3 %

+9 %

58 %

59 %

59 %

Antal examinerade i grundutbildningen

37 430

*

37 335

*

39 545

*

-0,3 %

+6 %

60 %

61 %

62 %

Antal examina i grundutbildningen

39 960

*

40 300

*

42 950

*

+1 %

+7 %

61 %

61 %

62 %

magisterexamen

6 810

*

7 550

*

8 280

*

+11 %

+10 %

56 %

57 %

57 %

kandidatexamen

8 450

*

9 100

*

9 710

*

+8 %

+7 %

64 %

64 %

65 %

högskoleexamen

660

*

790

*

865

*

+20 %

+9 %

52 %

53 %

54 % Källa: Högskoleverkets NU-databas samt SCB. Avrundade värden.

* Uppgifter under 2000, 2001 och 2002 som markerats med * avser läsåren 1999/2000, 2000/01 respektive 2001/02.

1

Exklusive konstnärliga högskolor.

2

Avser Chalmers tekniska högskola AB, Handelshögskolan i Stockholm och Stiftelsen Högskolan i Jönköping.

Tabell 8.3 Forskarutbildning 20002002

FÖRÄNDRING

ANDEL KVINNOR

2000

2001

2002

2000-2001 2001-2002

2000

2001

2002

Antal doktorandnybörjare

3 270

3 750

3 815

+14 %

+2 %

45 %

47 %

48 %

Antal licentiatnybörjare

178

53 %

Antal aktiva doktorander, ht

17 700

18 140

18 360

+2,5 %

+1 %

44 %

45 %

46 %

Antal examina i forskarutbildningen 1

2 410

2 590

2 625

+7 %

+1 %

39 %

41 %

42 %

doktorsexamen

2 170

2 390

2 440

+10 %

+2 %

39 %

41 %

44 %

licentiatexamen

1 000

1 040

1 010

+4 %

-2 %

37 %

35 %

35 %

Källa: NU-databasen. Avrundade värden.

1 Här har licentiatexamen räknats som en halv examen i forskarutbildningen, liksom doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen.

Tabell 8.4 Professorer och disputerade lärare 20002002

FÖRÄNDRING

ANDEL KVINNOR

2000

2001

2002

2000-2001 2001-2002

2000

2001

2002

Antal professorer (heltidsekvivalenter)

2 980

3 270

3 505

+10 %

+7 %

13 %

14 %

14 %

Antal lärare (heltidsekvivalenter)

15 815

16 810

17 505

+6 %

+4 %

35 %

36 %

37 %

Antal lärare (individer)

17 745

18 790

19 670

+6 %

+4,7 %

35 %

37 %

38 %

härav med forskarexamen

1

10 540

10 970

1

+4,1 %

1

26 %

27 %

härav med doktorsexamen

1

9 285

9 675

1

+4,2 %

1

26 %

27 %

Källa: SCB. Avrundade värden.

1 Jämförbara uppgifter saknas för 2000. 122

8.2.2

Examinationsmål

I samband med tilldelningen av medel för grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning anger regeringen examinationsmål för vissa utbildningar som från arbetsmarknadssynpunkt bedömts som särskilt angelägna. Härutöver har regeringen för flertalet lärosäten angett ett mål i form av ett utbildningsuppdrag för antalet helårstudenter budgetåret 2002 samt för berörda lärosäten att antalet helårsstudenter inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningsområdena bör öka. I detta och det följande avsnittet redovisas lärosätenas resultat i förhållande till de mål som satts av regeringen. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För perioden 20012004 har regeringen fastställt examinationsmål (lägsta antalet examina) för magisterexamen med ämnesdjup, civilingenjörsexamen och arkitektexamen, lärarexamen med inriktning mot tidigare år respektive med inriktning mot senare år samt för sjuksköterskeexamen. Regeringen har som mål för högskoleingenjörsutbildningen angett att examinationen skall öka 2002 i förhållande till 2001, och för examinationen i lärarutbildningen att minst en tredjedel av denna skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik samt angett att behovet av lärare i förskola och förskoleklass särskilt skall beaktas. Regeringen har vidare angett att examinationen i psykologutbildningen bör öka under perioden 20052008 i förhållande till perioden 20012004.

Tabell 8.5 Examinationsmål för grundläggande högskoleutbildning

MÅL

UTFALL

UTFALL

UTFALL

PLANERING

EXAMEN

20012004

2001

2002

20012002 %

20052008

Magisterexamen med ämnesdjup

25 090

7 197

8 046

61 %

Inget mål sätts

(7 747)

(8 722)

för denna period

Civilingenjörsexamen och arkitektexamen

16 495

3 690

4 115

47 %

18 700

Sjuksköterskeexamen

13 400

2 988

3 233

46 %

16 100

Lärarexamen med inriktning mot tidigare år

12 600

3 236

3 502

53 %

13 300

Lärarexamen med inriktning mot senare år

14 190

2 922

3 256

44 %

14 750 Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Anm.: I utfallssiffrorna för magisterexamen anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet magisterexamina. Magisterexamen infördes den 1 juli 1993 och har visat sig svara väl mot studenternas efterfrågan. Av 24 lärosäten som fått examinationsmål för denna utbildning är det nu 19 som efter halva perioden klarat 50 procent av examinationsmålet eller mer. Totalt ligger måluppfyllelsen en bra bit över 50 procent. Antalet examinerade civilingenjörer och arkitekter har sammantaget ökat med 11 procent och antalet examinerade sjuksköterskor med 8 procent mellan 2001 och 2002. Efter halva perioden har lärosätena totalt uppnått nära 50 procent av examinationsmålet för hela perioden. För lärarutbildning med inriktning mot tidigare år ökade examinationen med 8 procent mellan 2001 och 2002. För lärare med inriktning mot senare år var motsvarande ökning 11 procent. Här krävs dock en kraftigare ökning för att målet för perioden 20012004 skall nås. Andelen examinerade lärare med matematisknaturvetenskaplig eller teknisk inriktning minskade från 23 procent till 22 procent mellan läsåren 2000/01 och 2001/02. Målet är att minst en tredjedel av de examinerade lärarna skall ha en inriktning med matematik, teknik eller naturvetenskap. För lärare med inriktning mot tidigare år var denna andel 19 procent läsåret 2001/02 och för lärare med inriktning mot senare år 25 procent. I båda fallen låg resultatet en procentenhet under resultatet för 2000/01 men högre än de närmast föregående läsåren. Antalet examinerade lärare med inriktning mot förskola och förskoleklass ökade med 23 procent mellan läsåren 2000/01 och 2001/02, vilket kan jämföras med den totala examinationsökningen för lärare som var 13 procent mellan dessa läsår. Examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen fortsätter att öka och uppgick 2002 till över 3 000 examina. Mellan 2001 och 2002 var ökningen 14 procent och i förhållande till 1996 och 1997 har examinationen mer än 123 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fördubblats. Målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen har därmed uppnåtts. Härtill kommer högskole-, kandidat- och magisterexamina med inriktning mot teknik. Antalet nybörjare inom psykologutbildningen fortsatte att öka mellan 2001 och 2002, från 457 till 501. Med en fortsatt antagning i den omfattningen har en grund lagts för ökad examination inom denna utbildning under perioden 2005 2008, i enlighet med av regeringen fastställt mål. För läkarutbildningen och tandläkarutbildningen har regeringen inte fastställt några examinationsmål. Den dimensionering som legat till grund för tilldelningen av medel för dessa utbildningar har redovisats i tidigare budgetpropositioner och fastställts av riksdagen. Enligt det nya avtalet mellan staten och vissa landsting om samarbete om läkarutbildning och medicinsk klinisk forskning (se kapitlet Insatser, avsnittet Nytt avtal om samarbete om grundutbildning av läkare m.m.) skall ersättningen grundas på ett i avtalet redovisat antal helårsstudenter per Tabell 8.6 Examinationsmål för forskarutbildning universitet, vilket i sin tur grundar sig på den av regering och riksdag fastställda dimensioneringen av utbildningen. Justeringar av ersättningsbeloppen skall ske om regering och riksdag beslutar om ändrad dimensionering. Varje universitets och högskolas resultat framgår av resultatredovisningen under respektive lärosätes anslag för grundläggande högskoleutbildning. För examinationen i forskarutbildningen har regeringen fastställt mål enligt följande tabell. Respektive universitets och högskolas resultat framgår av resultatredovisningen under varje lärosätes anslag för forskning och forskarutbildning. Antalet examina i forskarutbildningen har under 2002 ökat med en procent i förhållande till 2001.

MÅL

UTFALL

UTFALL

UTFALL

PLANERING

VETENSKAPSOMRÅDE

20012004

2001

2002

20012002 %

20052008

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

2 030

620

651

63 % Ökat antal i förhållande

(656)

(673)

(65 %)

till 20012004 1

Medicinskt

2 740

772

780

57 %

Naturvetenskapligt

1 560

411

393

52 %

(414)

(398)

(52 %)

Tekniskt

2 440

607

662

52 %

(610)

(666)

(52 %)

Sveriges lantbruksuniversitet

400

142

109

63 %

SUMMA

9 170

2 551

2 595

56 %

(2 593)

(2 625)

(57 %)

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas.

Anm.: I utfallssiffrorna för antalet forskarexamina anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet examina inom vetenskapsområdet. Doktorsexamen räknas som en examen om den inte föregåtts av licentiatexamen, medan doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen och licentiatexamen räknas som en halv examen.

1 Avser samtliga vetenskapsområden. Analys och slutsatser Med resultaten från de två första åren i fyraårsperioden 20012004, för vilken mål har ställts upp, kan det konstateras att vissa examina inte nått 50 procent av de uppsatta målen, trots att halva tiden gått. För att nå examinationsmålen för perioden måste examinationen öka inom civilingenjörs- och arkitektutbildningarna, sjuksköterskeutbild-ningen och lärarutbildningen med inriktning mot senare år. Andelen lärare med matematisk-naturveten-skaplig eller teknisk inriktning minskade något mellan läsåren 2000/01 och 2001/02. Det krävs en kraftig ökning av antalet lärarstudenter som väljer denna inriktning för att lärosätena totalt skall öka andelen examinerade från 22 procent till målet att en minst tredjedel av de examinerade har denna inriktning. Examinationsmålen för lärarutbildningen och sjuksköterskeutbildningen bör ligga fast, men för att nå dem krävs att lärosätena omfördelar resurser för dessa utbildningar inom ramen för tilldelade takbelopp. I budgetpropositionen för 2003 lades besparingarna på den planerade utbyggnaden av grundläggande högskoleutbild- 124 ning. Universitet och högskolor måste inom oförändrade eller minskade takbelopp fullfölja utbyggnaden av lärarutbildningarna och sjuksköterskeutbildningarna genom omfördelningar från exempelvis fristående kurser. För lärare med inriktning mot tidigare år skall lärosätena fortsatt särskilt beakta det ökade behovet av lärare i förskola och förskoleklass. För lärare med inriktning mot senare år skall lärosätena särskilt beakta bristen på yrkeslärare. Regeringen kommer att noga följa måluppfyllelsen för lärarexamen med dessa två inriktningar. Utbyggnaden av sjuksköterskeutbildningen och lärarutbildningen har i många fall begränsats av landstingens och kommunernas svårigheter att erbjuda kliniska utbildningsplatser eller utrymme för verksamhetsförlagd utbildning inom vård respektive skola. För att nå målen för antalet examina inom sjuksköterskeutbildning och lärarutbildning är det nödvändigt att landstingen och kommunerna tar sitt ansvar för dessa delar av utbildningarna. Såväl högskolan som dess samarbetspartner har mycket att vinna på ett nära samarbete inom dessa utbildningar. Som framgår av tabellen Examinationsmål i grundläggande högskoleutbildning har examinationen för magisterexamen med ämnesdjup i hög grad överträffat de satta målen. Målet har fyllt sin funktion och medverkat till att introduktionen av magisterexamen med ämnesdjup blivit så framgångsrik. För perioden 20052008 avser inte regeringen att sätta något mål för antalet magisterexamina. För examina i forskarutbildningen ligger utfallet på drygt hälften av målet för fyraårsperioden 20012004. Behovet av forskarutbildade är stort i samhället, inte minst vid universitet och högskolor, varför en fortsatt hög examination är angelägen. Satsningen på forskarskolor medverkar till detta.

8.2.3

Utbildningsuppdragen

Universitet och högskolor, utom de konstnärliga högskolorna, har som utbildningsuppdrag för 2002 liksom för tidigare år haft att uppnå ett visst minsta antal helårsstudenter. Målet har anpassats så att det skall rymmas inom lärosätenas takbelopp dvs. det högsta belopp för vilket ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer inom den grundläggande högskoleutbildningen kan utgå. Hänsyn har PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vidare tagits till hur grundutbildningen vid lärosätena fördelas på olika utbildningsområden. Enligt uppdraget till lärosätena har vidare angetts att antalet helårsstudenter inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningsområdena skulle öka 2002 i förhållande till 2001. Sammantaget innebar utbildningsuppdragen för 2002 att lärosätena skulle anordna grundläggande högskoleutbildning inom givet takbelopp motsvarande cirka 281 100 helårsstudenter. I jämförelse med de uppdrag som gavs för 2001 innebär detta en ökning med drygt 37 500 helårsstudenter. En stor del av denna ökning eller cirka 20 000 helårsstudenter förklaras av att utbildningen inom vårdområdet som tidigare gavs på uppdrag av landstingen fr.o.m. 2002 ingår i de statliga uppdragen. Med anledning härav har takbeloppen höjts i motsvarande grad. I övrigt avser ökningen en planerad expansion av utbildningen för vilken anslagsmedel tillförts. Av följande tabell framgår antalet helårsstudenter per lärosäte i form av uppdrag och utfall. År 2001 fullgjordes utbildningsuppdragen till 98 procent och detta gäller trots en ökning av uppdragen även för 2002. Den planerade ökningen har således realiserats. Bortsett från ökningen inom utbildningsområdena vård och medicin, som hänför sig till att staten fr.o.m. 2002 är huvudman för de tidigare landstingskommunala vårdutbildningarna, var ökningen mellan 2001 och 2002 särskilt stor för utbildningsområdena undervisning och odontologi (+21 procent), för konstnärliga utbildningsområden (+18 procent) och för det samhällsvetenskapliga utbildningsområdet (+11 procent). Endast inom det juridiska och det naturvetenskapliga utbildningsområdet minskade antalet helårsstudenter, men minskningen var marginell (0,5 procent). Sammantaget uppfyllde dock de tekniska och naturvetenskapliga utbildningsområdena målet att öka antalet helårsstudenter. För denna grupp ökades antalet helårsstudenter med 3 000 eller 4 procent. Av 29 lärosäten med uppdrag var det 14 som fullgjorde sitt uppdrag avseende antal helårsstudenter totalt och 20 lärosäten ökade antalet helårsstudenter inom teknik och naturvetenskap. Fyra låg i stort sett kvar på oförändrad nivå. 125 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.7 Antal helårsstudenter per lärosäte 2001 och 2002 uppdrag och utfall

ANTAL HELÅRSSTUDENTER TOTALT

VARAV TEKNIK OCH NATURVETENSKAP

Universitet/högskola

UPPDRAG

UTFALL

UPPDRAG

UTFALL

%

UPPDRAG

UTFALL

UTFALL

FÖRÄNDRING

2001

2001

2002

2002

2001

2001

2002

20012002

Uppsala universitet

17 603

18 124

19 820

20 125

102

5 630

5 096

5 081

-0,3 %

Lunds universitet

23 013

22 013

26 285

25 315

96

6 530

6 549

7 008

+7 %

Göteborgs universitet

20 612

21 227

24 065

24 904

103

4 457

4 117

4 254

+3 %

Stockholms universitet

20 147

20 900

20 550

22 599

110

3 590

3 302

3 515

+6 %

Umeå universitet

15 406

14 437

17 660

15 695

89

4 670

3 965

3 842

-3 %

Linköpings universitet

14 470

15 239

16 910

17 289

102

7 535

7 864

7 972

+1 %

Karolinska institutet

2 297

2 498

5 175

4 901

95

(268)

450

+68 %

Kungl. Tekniska högskolan

11 500

10 640

12 600

11 364

90

(10 068)

10 660

+6 %

Luleå tekniska universitet

7 507

6 879

8 570

7 831

91

4 027

3 616

3 604

-0,3 %

Karlstads universitet

7 550

7 331

8 790

8 373

95

2 570

2 031

1 905

-6 %

Växjö universitet

6 870

6 726

8 345

7 780

93

2 110

1 482

1 478

-0,3 %

Örebro universitet

7 725

7 261

8 855

8 738

99

2 020

1 900

2 044

+8 %

Mitthögskolan

10 320

7 707

10 620

8 063

76

3 840

2 783

2 335

-16 %

Blekinge tekniska högskola

3 420

2 615

4 125

3 033

74

2 005

1 898

1 817

-4 %

Malmö högskola

9 005

8 307

10 095

10 257

102

3 047

2 240

2 190

-2 %

Högskolan i Kalmar

5 025

5 036

5 965

6 261

105

2 627

2 150

2 395

+11 %

Mälardalens högskola

6 735

6 698

8 140

8 249

101

3 575

3 116

3 220

+3 %

Danshögskolan

(99)

(106)

Dramatiska institutet

(152)

(160)

Högskolan i Borås

3 980

4 059

4 875

5 410

111

1 797

1 461

1 612

+10 %

Högskolan Dalarna

4 855

4 755

5 790

5 655

98

2 365

1 666

1 780

+7 %

Högskolan på Gotland

1 450

1 070

1 490

1 326

89

672

372

481

+29 %

Högskolan i Gävle

4 495

5 217

5 880

5 899

100

2 260

2 061

2 035

-1 %

Högskolan i Halmstad

3 715

4 378

4 815

5 061

105

1 695

1 501

1 601

+7 %

Högskolan Kristianstad

4 110

4 301

5 230

5 136

98

1 467

1 153

1 184

+3 %

Högskolan i Skövde

3 350

3 024

4 055

4 076

101

1 915

1 739

1 861

+7 %

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

3 245

3 126

4 345

4 391

101

1 485

1 260

1 380

+10 %

Idrottshögskolan i Stockholm

(339)

(378)

Konstfack

(574)

(605)

Kungl. Konsthögskolan

(217)

(233)

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

(604)

(612)

Lärarhögskolan i Stockholm

5 920

5 845

6 360

6 891

108

1 410

703

749

+7 %

Operahögskolan i Stockholm

(38)

(36)

Södertörns högskola

5 980

5 847

6 605

6 184

94

1 135

757

805

+6 %

Teaterhögskolan i Stockholm

(73)

(69)

Chalmers tekniska högskola AB

8 530

8 030

8 750

8 583

98

(7 766)

8 319

+7 %

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

4 720

4 926

6 330

6 874

109

1 670

1 586

1 870

+18 %

Totalt, inklusive högskolor utan uppdrag

240 312

278 462

84 471

87 447

+4 %

Summa uppdrag/utfall för lärosäten med

uppdrag

243 555

238 216

281 095

276 263

98

76 104

66 368

Källor: Utfallssiffrorna är hämtade från universitetens och högskolornas årsredovisningar. Anm.: Utfallet avser antalet helårsstudenter inom ramen för givet takbelopp. Härtill kommer helårsstudenter inom åtaganden för vilka särskilda resurser anvisats och antalet helårsstudenter inom ramen för uppdrag av annan högskola eller inom annan uppdragsutbildning. I summeringen redovisas dels utfallet totalt, dels utfallet exklusive resultatet för lärosäten som inte haft något uppdrag. 126 Från och med 2001 har regeringen begränsat antalet helårsstudenter som kan ge ersättning med de relativt höga ersättningsbelopp som gäller för de konstnärliga utbildningsområdena, dvs. design, konst, musik, opera, teater och media. För 2001 var denna högstsättning sammantaget drygt 2 700 helårsstudenter respektive helårsprestationer inom de konstnärliga utbildningsområdena. För 2003 ökades högstsättningen med cirka 300 helårsstudenter, framför allt inom designområdet. För den grundläggande högskoleutbildningen anvisas lärosätena ett takbelopp som utgör den maximala ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer och som skall täcka samtliga kostnader för utbildningen. Regeringen fastställer årligen vilka ersättningsbelopp som skall gälla för helårsstudenter och helårsprestationer inom respektive utbildningsområde. Ersättningsbeloppen utgör ett beräkningsunderlag för tilldelningen. Hur resurserna sedan fördelas internt mellan lärosätets utbildningar avgörs lokalt med hänsyn till olika utbildningars behov. Som tidigare beskrivits i kapitlet Insatser, har regeringen bedömt det som angeläget att så stor del av takbeloppen som möjligt utnyttjas. Härigenom kan de behov av högre utbildning som finns i samhället och som efterfrågas av studenterna bättre tillgodoses. År 2000 utnyttjades 96 procent av de sammanlagda takbeloppen på 11,2 miljarder kronor. Merparten av mellanskillnaden behölls av lärosätena som anslagssparande, men cirka 170 miljoner kronor låg över den 10-procents- gräns som gäller för anslagssparandet och drogs därför in av regeringen. År 2001 utnyttjades 95 procent av de sammanlagda takbeloppen som då uppgick till 12,2 miljarder kronor och regeringen drog in 364 miljoner kronor som låg över gränsen för anslagssparande. År 2002 ökade utnyttjandegraden till 99 procent av de sammanlagda takbeloppen på 14,6 miljarder kronor. Variationen är stor mellan olika lärosäten, men det är ett ökat antal som nått sitt takbelopp, 57 procent 2002 mot 35 procent 2001. De 21 lärosäten som nådde sina takbelopp hade 2002 överprestationer motsvarande sammanlagt 150 miljoner kronor, medan återstående 16 lärosäten sammanlagt låg 340 miljoner kronor under takbeloppen. Efter 2002 motsvarade de ackumulerade överprestationerna 284 miljoner kronor, medan lärosätenas sammantagna anslagssparande uppgick till 577 miljoner kronor. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.8 Tilldelat takbelopp 2002 samt utfall

Takbelopp

Utfall

Universitet/högskola

2002

2002

%

Uppsala universitet

996 582

952 974

96 %

Lunds universitet

1 263 495

1 231 695

97 %

Göteborgs universitet

1 250 824

1 270 378

102 %

Stockholms universitet

753 145

791 609

105 %

Umeå universitet

910 944

839 708

92 %

Linköpings universitet

969 385

949 479

98 %

Karolinska institutet

414 024

405 145

98 %

Kungl. Tekniska högskolan

747 399

752 478

101 %

Luleå tekniska universitet

490 502

449 168

92 %

Karlstads universitet

386 843

389 279

101 %

Växjö universitet

331 660

326 967

99 %

Örebro universitet

489 363

452 056

92 %

Mitthögskolan

399 568

395 130

99 %

Blekinge tekniska högskola

180 660

170 045

94 %

Malmö högskola

533 191

540 053

101 %

Högskolan i Kalmar

319 444

329 412

103 %

Mälardalens högskola

461 666

440 082

95 %

Danshögskolan

24 089

27 110

113 %

Dramatiska institutet

66 475

68 820

104 %

Högskolan i Borås

295 735

297 586

101 %

Högskolan Dalarna

284 862

285 424

100 %

Högskolan på Gotland

64 981

61 021

94 %

Högskolan i Gävle

294 713

290 593

99 %

Högskolan i Halmstad

241 258

221 702

92 %

Högskolan Kristianstad

255 483

239 607

94 %

Högskolan i Skövde

211 880

221 026

104 %

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

210 628

226 787

108 %

Idrottshögskolan i Stockholm

36 986

37 599

102 %

Konstfack

105 899

108 224

102 %

Kungl. Konsthögskolan

49 200

54 930

112 %

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

92 107

95 179

103 %

Lärarhögskolan i Stockholm

359 124

376 803

105 %

Operahögskolan i Stockholm

14 548

13 619

94 %

Södertörns högskola

202 659

203 954

101 %

Teaterhögskolan i Stockholm

23 666

23 974

101 %

Chalmers tekniska högskola AB

575 054

574 716

100 %

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

333 622

337 239

101 %

Totalt

14 641 664

14 451 571

99 %

127 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

8.2.4

Rekrytering till grundutbildningen högskolan och att minska snedrekryteringen till

Åtgärder för att stimulera ungdomar att välja högre utbildning Regeringens långsiktiga mål är att hälften av en årskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning vid 25 års ålder. För att öka tillgängligheten till högre utbildning har högskolan byggts ut i hela landet under perioden 19972003. Övergångsfrekvensen till högskolan bland 25-åringar i Sverige t.o.m. 2002 är drygt 40 procent. (Se vidare kap. Resultatbedömning för politikområdet utbildning, avsnittet Rekrytering till högskolan och befolkningens utbildningsnivå.) Lärosätena genomför en rad rekryteringsprojekt för att stimulera ungdomar att välja högre utbildning. Flera lärosäten har sammankopplat åtgärder för att stimulera rekryteringen av ungdomar med åtgärder för att bredda rekryteringen. Projekt som redovisats är t.ex. studentambassadörer och mentorsprojekt, utökad samverkan med gymnasieskolan, välkomstringningar till nyantagna studenter, inspiratörer i grundskolan och Öppet hus på lärosätet. Många lärosäten har även ändrat sitt utbildningsutbud och startat utbildningar för att attrahera nya grupper och på så sätt rekrytera fler unga. Satsningar på kortare utbildningar och distans- och nätutbildning har gjorts. Flera lärosäten har anordnat någon form av högskoleintroducerande utbildning som t.ex. collegeutbildning eller akademiska introduktionskurser. Åtgärder för att bredda rekryteringen till högskolestudier I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) som beslutades av riksdagen i december 2001 finns bl.a. förslag till åtgärder som syftar till att förbättra lärosätenas arbete med breddad rekrytering till högre utbildning. Riksdagens beslut har inneburit att en bestämmelse införts i högskolelagen om att universitet och högskolor skall främja och bredda rekryteringen. För att stödja universitet och högskolor i arbetet med att främja och bredda rekryteringen inrättade regeringen en rekryteringsdelegation den 1 januari 2002 som förfogar över 120 miljoner kronor under perioden 20022004. Syftet är att på sikt åstadkomma ökad mångfald i högre utbildning. Rekryteringsdelegationen har fördelat medel till 100 olika projekt som anordnas av universitet och högskolor eller andra utbildningsanordnare. Flera projekt riktar sig till ungdomar på grund- och gymnasieskolor i storstadsområden präglade av en hög andel invandrare. Ett exempel är Rekrytering och Mångfald vid Stockholms universitets studentkår. Syftet är att genom långsiktig och uppsökande verksamhet på utvalda skolor i Stockholmsområdet motverka den sociala och etniska snedrekryteringen till Stockholms universitet. Den juridiska fakulteten vid Lunds universitet har ett projekt där studenterna vid fakulteten kontinuerligt besöker elever på gymnasierna i Malmö för att ge en bild av hur en jurist arbetar. Utöver dessa kan nämnas Nya utsikter att påverka din framtid ett samarbetsprojekt mellan Hjällboskolan i Göteborg och Göteborgs universitet som riktar sig till ungdomar med utländsk bakgrund. Genom bl.a. språkstöd, föreläsningar och studiebesök får eleverna både information och goda förebilder. Särskilda medel för breddad rekrytering och validering Under budgetåret 2001 anslog regeringen 70,5 miljoner kronor till samtliga statliga universitet och högskolor, liksom till Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping för utvecklingsarbete avseende breddad rekrytering och validering av reell kompetens, i enlighet med intentionerna i propositionen Den öppna högskolan. Lärosätena fick mellan 0,5 och 3,5 miljoner kronor vardera, beroende på antal helårsstudenter. I samband med årsredovisningarna för 2002 har lärosätena redovisat hur medlen använts. Många lärosäten har haft egna ansökningsomgångar där olika interna projekt fått söka medel ur lärosätets samlade pott. Vissa lärosäten har t.ex. sett över sin skriftliga information för att förbättra kommunikationen med nya målgrupper. Andra åtgärder som genomförts är studentambassadörsprojekt, uppsökande och kontaktskapande verksamhet, utveckling av collegeutbildningar samt olika personalutbildningar. Samtliga universitet och högskolor har gemensamt beslutat att använda en del av dessa medel i ett nationellt samarbete för att 128 utveckla metoder för validering av reell kompetens. Efterfrågan på lärosätenas utbildningar Hösten 2002 var det drygt 116 500 förstahandssökande till de utbildningsprogram som ingår i den samordnade antagningen genom Verket för högskoleservice. Det innebar en ökning med drygt 2 procent jämfört med hösten 2001. Inför hösten 2003 var antalet 114 800 dvs. en återgång till nivån hösten 2001. Efterfrågan på lärosätenas utbildningar påverkas bl.a. av faktorer såsom lärosätenas utbildningsutbud, arbetsmarknadsläget och årskullarnas storlek. Efterfrågan varierar mellan olika utbildningar och utbildningsområden, och mönstret är överlag detsamma för de olika lärosätena. Enligt Högskoleverkets årsrapport är efterfrågan störst inom utbildningsinriktningarna samhällsvetenskap, juridik, handel och administration. Det näst största området är hälso- och sjukvård inklusive social omsorg. Därefter följer teknik och tillverkning, pedagogik och lärarutbildning samt slutligen naturvetenskap och matematik. Högst antal sökande per plats har utbildningar med inriktning mot hälso- och sjukvård inklusive social omsorg. Inför hösten 2003 ökade även antalet sökande till lärarutbildningarna. Liksom tidigare år är läkar-, psykolog-, veterinär-, och arkitektprogrammen, samt vissa utbildningar inom ekonomiområdet de mest efterfrågade. Stora förändringar avseende sökande till enskilda utbildningar kan ske relativt snabbt. Ett exempel är uppgången för systemvetenskapliga utbildningar under 1990-talet, följd av en kraftig minskning under de senaste åren. Inför höstterminen 2003 har antalet sökande till högskoleingenjörsutbildningarna minskat dramatiskt med 24 procent jämfört med året innan. Efterfrågan på utbildningar inom det matematisk-natur- vetenskapliga området fortsätter att minska liksom efterfrågan på utbildningar inom det tekniska området. Inför hösten 2003 fortsätter minskningen även avseende antalet sökande till utbildningar inom språk och övrig humaniora. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Förändringar i utbildningsutbudet Det sker en ständig och omfattande förändring av grundutbildningsutbudet vid universitet och högskolor. Studenternas önskemål och utvecklingen på arbetsmarknaden är faktorer som medför att utbildningsutbudet vid lärosätena anpassas för att balansera behovet. Lärosätena har varit lyhörda för dessa förändringar och påvisat en god beredskap att möta kraven på nya ämneskombinationer från såväl studenter som arbetsmarknad. Det av regeringen tidigare uttalade målet att tyngdpunkten av högskoleutbyggnaden skall ske inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena har visat sig svårt att uppfylla då rekryteringsunderlaget inte varit tillräckligt stort. Regeringen har i stället uppmanat lärosäten som haft svårt att rekrytera tillräckligt många studenter till dessa områden att öka utbildningsutbudet inom andra områden. Förändringar i studentantal får ekonomiska konsekvenser för lärosätena. Därför leder en omfattande efterfrågan på nya ämneskombinationer till nya eller förändrade utbildningar. På samma sätt leder en svag efterfrågan till nedlagda eller förändrade utbildningar. Många innehållsliga förändringar har skett inom tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Ett flertal lärosäten har inrättat nya naturvetenskapliga program med varierande inriktning. Även ingenjörsutbildningarna har genomgått förändringar på grund av rekryteringssvårigheter. Flera lärosäten har erbjudit s.k. öppna ingångar både till civil- och högskoleingenjörsprogrammen, där studenterna kan välja inriktning efterhand. Vissa lärosäten har startat nya ingenjörsprogram med inriktning mot exempelvis teknisk matematik och kemiteknik. Några lärosäten har inrättat tvååriga naturvetenskapliga och tekniska program. Vissa lärosäten har anordnat nya designutbildningar i anknytning till tekniska utbildningar. Antalet kurser och program inom vårdområdet har ökat markant under de senaste åren. Nya specialistsjuksköterskeutbildningar har startats under 2002, liksom sjuksköterskeprogram på distans. Samhällsvetenskapliga utbildningar fortsätter att vara eftersökta. Detta återspeglas i att många lärosäten inrättat program som tidigare inte givits vid de aktuella lärosätena, såsom socionomprogram, samhällsvetarprogram och 129 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ett flertal mediaprogram. Flera nya ekonomutbildningar har skapats. Även det utbildningsvetenskapliga området har expanderat. En majoritet av de lärosäten som ger lärarutbildning har inrättat flera nya inriktningar. Antalet distanskurser har ökat, i synnerhet de IT-stödda. En förklaring till detta är att samarbetet inom ramen för Sveriges nätuniversitet inleddes under 2002. Analys och slutsatser Regeringen konstaterar att universitet och högskolor vidtar en rad olika åtgärder för att stimulera ungdomar att välja högre utbildning, för att bredda rekryteringen och för att anpassa utbildningsutbudet till efterfrågan. För att kunna följa upp och utvärdera arbetet med breddad rekrytering vid universitet och högskolor bedömde regeringen i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) att Högskoleverket tillsammans med universitet och högskolor samt Statistiska centralbyrån skulle utveckla enhetliga och över tiden hållbara nyckeltal. Högskoleverket har i enlighet med sitt uppdrag redovisat nyckeltal för breddad rekrytering för respektive lärosäte i verkets årsrapport för budgetåren 2001 och 2002. Regeringen följer noga utvecklingsarbetet med dessa nyckeltal och avser att återkomma med nationella mål för arbetet med breddad rekrytering som respektive universitet och högskola bör uppnå till utgången av 2006. I propositionen Den öppna högskolan presenterades förslag som bl.a. syftade till att främja en breddad rekrytering till högskolan. I propositionen framhölls vikten av att tillträdesreglerna, dvs. reglerna om behörighet, meritvärdering och urval, betraktas i ett sammanhang. Med hänvisning till Gymnasiekommitténs pågående arbete föreslogs därmed endast smärre ändringar i tillträdesreglerna. Erfarenheterna av dagens tillträdessystem visar att reglerna i vissa avseenden fått oönskade effekter såsom exempelvis att andelen unga nybörjare i högskolan som kompletterat sina betyg inom gymnasial vuxenutbildning har ökat. Mot bl.a. denna bakgrund, och med anledning av Gymnasiekommitténs förslag till en ny struktur i gymnasieskolan, har regeringen tillsatt en särskild utredare som skall se över och föreslå ändringar i reglerna för tillträde till grundläggande högskoleutbildning (dir. 2003:38). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag i början av 2004.

8.2.5

Samverkan med det omgivande samhället

Högskolans roll i de regionala tillväxtavtalen De regionala tillväxtavtalen introducerades av regeringen 1998. Syftet med avtalen är att myndigheter och organisationer som arbetar med tillväxtfrågor regionalt skall samarbeta för att skapa gynnsamma förutsättningar för näringslivet. Universitet och högskolor är viktiga aktörer i detta sammanhang. Arbetet med avtalen följs upp årligen och senast i Ds 2003:43 Tredje året från tillväxtavtal till tillväxtprogram. I samband med uppföljningen skickar Regeringskansliet en enkät till universitet och högskolor för att undersöka i vilken grad och på vilket sätt lärosätena medverkar i avtalsarbetet, samt hur de ser på arbetet. Enkäten för 2002 är den tredje i ordningen. Den skickades till 38 lärosäten varav 36 svarade. Av de svarande hade 81 procent under 2002 deltagit i arbetet med de regionala tillväxtavtalen. Lärosätena har varit representerade i olika former och med företrädare för i princip samtliga nivåer och delar av verksamheten. 86 procent av de svarande lärosätena anser att arbetet med avtalen bidragit till ett mervärde inom den egna organisationen, framför allt genom att det lett till fler, öppnare och förstärkta kontakter med andra aktörer. De hinder lärosätena anger för arbetet handlar huvudsakligen om brist på resurser och att näringslivet inte deltagit i tillräckligt stor utsträckning. Flera universitet och högskolor vill aktivt medverka i det fortsatta arbetet och involvera fler personer inom lärosätet. Vid en jämförelse av enkätsvaren för åren 20002002 kan konstateras att universitet och högskolor 2002 ser ett större mervärde i arbetet med de regionala tillväxtavtalen jämfört med tidigare år, både inom den egna organisationen och i det regionala utvecklingsarbetet. Lärosätena ser också att detta arbete i allt högre grad påverkar samverkan med andra aktörer positivt. Det faktum att svarsfrekvensen för enkäten ökat från 59 procent i uppföljningen för 2000 till 95 130 procent för 2002 kan också tolkas som ett stigande intresse för arbetet. De nuvarande tillväxtavtalen omfattar även 2003. I och med den nya programperioden som genomförs 20042007 sker ett namnbyte till regionala tillväxtprogram. Tillväxtprogrammen medför vissa förändringar i arbetsformen och programmen bör bestå av en analys av regionens tillväxtförutsättningar, mål och regionala prioriteringar samt en plan för de prioriterade insatsernas finansiering, genomförande och utvärdering. Regeringen har vid flera tillfällen lagt förslag och genomfört reformer som syftat till att öka lärosätenas samverkan med det omgivande samhället regionalt. År 2002 inrättade regeringen Delegationen för regional samverkan om högre utbildning (dnr U2001/4780/UH) i syfte att stimulera regionalt samarbete om högre utbildning och därmed skapa hållbar tillväxt i regionen och samtidigt främja rekryteringen till högskolan. Delegationen inrättades för perioden 20022004 och har efter att ha avslutat samtliga ansökningsomgångar beslutat fördela medel till ett 70-tal projekt och andra insatser motsvarande närmare 130 miljoner kronor. Med början i samband med årsredovisningen för budgetåret 2003 kommer universitet och högskolor att vart fjärde år särskilt redovisa lärosätets samverkan med det omgivande samhället. Holdingbolag Holdingbolag med syfte att stärka och förbättra forskningens kontakter med näringslivet finns idag vid Uppsala universitet, Lunds universitet Göteborgs universitet, Stockholms universitet, Umeå universitet, Linköpings universitet, Karolinska institutet, Kungl. Tekniska högskolan, Luleå tekniska universitet, Karlstads universitet, Högskolan i Borås, Högskolan i Halmstad, Högskolan Kristianstad och Sveriges lantbruksuniversitet. En huvuduppgift för bolagen är att ge forskningsprojekt, som nått sådan konkretionsgrad att kommersiell tilllämpning kan förutses, möjlighet att flytta ut från universitetens och högskolornas reguljära organisation för forskning och mera direkt inriktas mot kommersialisering. I slutet av 2002 bemyndigade regeringen Karlstads universitet, Högskolan i Borås och PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Högskolan Kristianstad att bilda holdingbolag. Samtidigt med bemyndigandet bilades nya omarbetade ägarriktlinjer och bolagsordningar mot bakgrund av vad regeringen anfört i propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2) om förmedling av uppdragsutbildning samt om en generell översyn av bolagsordningen. Holdingbolag vid universitet och högskolor är instrument i arbetet med kommersialisering och samverkan med det omgivande samhället. De utgör där viktiga delar i de innovationsstrukturer som finns kring lärosätena. Utvecklingsmöjligheterna är i dagsläget dock fortsatt begränsade bl.a. till följd av svaga ekonomiska förutsättningarna för riskkapital i samband med kommersialiseringen av forskningsresultat. Analys och slutsatser Frågor om lärosätenas samverkan med det omgivande samhället är ständigt aktuella och viktiga att arbeta vidare med. Regeringen avser att i den forskningspolitiska proposition som kommer att läggas under mandatperioden behandla frågor om hur innovationskraften kring och inom universitet och högskolor skall stärkas så att de kunskaper forskningen ger kommer det omgivande samhället till del i form av fler innovationer, ökat företagande och nya arbetstillfällen. Mot bakgrund av rådande ekonomiska förutsättningar anser regeringen att det stöd som holdingbolagen kan ge till kommersialisering av forskningsresultat måste utvecklas genom ökad samverkan mellan befintliga bolag, dess huvudmän och lärosäten utan holdingbolag. Vidare anser regeringen att genom vidareutvecklad samverkan kan även de befintliga holdingbolagen stärkas och professionaliseras.

8.2.6

Internationellt samarbete inom högre utbildning

Universitet och högskolor har i regleringsbreven givits som mål att öka den internationella rörligheten genom att erbjuda internationellt attraktiva utbildningar och bedriva ett aktivt internationaliseringsarbete. Under perioden 19982002 har bl.a. följande åtgärder vidtagits av de flesta lärosäten i syfte att underlätta och 131 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 stimulera det internationella utbytet inom grundläggande högskoleutbildning:

-

ett ökat utbud av kurser och program på engelska (framför allt magisterprogram),

-

ett förbättrat mottagande av utländska studenter såväl studiesocialt som praktiskt (bl.a. kurser i svenska),

-

en förbättrad intern organisation och utveckling av administrativt stöd i form av databaser som t.ex. STARS (STudy Abroad Report Systems) för utvärdering av utlandsstudier,

-

en ökad användning av ECTS (European Credit Transfer System),

-

utarbetande av riktlinjer för tillgodoräknande av utlandsstudier, och

kommer fler studenter till Sverige inom ramen för Erasmus än som reser ut. Under de senaste åren har dessutom antalet utresande studenter minskat. Under 2002 har Internationella programkontoret för utbildningsområdet på regeringens uppdrag analyserat orsakerna till det minskande antalet utresande svenska studenter samt det relativt låga antalet svenska lärare som deltar i Erasmusprogrammet. Programkontoret bedömer att orsakerna främst ligger i bristande information om såväl villkoren för deltagande som vart man skall vända sig för att få ytterligare vägledning. Andra orsaker kan vara bristande språkkunskaper och att studenterna föredrar engelska som undervisningsspråk, vilket begränsar antalet länder som är möjliga att studera i. I regleringsbrevet för 2003 för Interna-

-

riktade informationsinsatser (t.ex. kurstionella programkontoret har regeringen angivit

katalog på engelska). Många lärosäten har utvecklat särskilda handlingsplaner för internationaliseringsarbetet. I planerna har t.ex. mål ställts upp avseende kursutbud på engelska, andel studenter som skall ha tillbringat en termin eller mer av sin studietid utomlands och andel utländska studenter som skall studera vid lärosätet. Ekonomiska incitament har också införts vid några lärosäten. Flera lärosäten bedriver ett aktivt arbete med internationalisering på hemmaplan. Av lärosätenas årsredovisningar för 2002 framgår också att ett par samarbetsorgan för högskolans internationaliseringsarbete har initierats. Några lärosäten nämner även sitt arbete med att utveckla kurser och program i samarbete med utländska universitet och högskolor. Uppgifter från Högskoleverkets årsrapport 2003 om antalet inrespektive utresande studenter visar att antalet som studerade utomlands under läsåret 2001/02 var i stort sett oförändrat jämfört med föregående år. Däremot ökar fortfarande antalet studerande som kommer till Sverige för studier. Närmare 23 000 svenskar studerade vid universitet eller högskolor utomlands som s.k. free movers. Därtill reste drygt 4 500 ut inom ramen för ett utbytesprogram. Störst av utbytesprogrammen är det europeiska utbytesprogrammet Erasmus. Sedan starten 1992/93 fram till 1997/98 var de utresande från Sverige omkring 400 personer fler per läsår än de inresande. Från och med 1998/99 har detta förhållande ändrats så att det nu som målsättning att antalet utresande svenska studenter inom Erasmusprogrammet skall öka till 3 000. Under hösten 2002 har Europeiska kommissionen tagit initiativ till ett världsomfattande utbytesprogram Erasmus Mundus som skall komplettera Erasmus. Beslut om programmet kommer att fattas under hösten 2003 för ett genomförande under perioden 20042008. Programmet syftar till partnerskap, lärarutbyte och stipendieverksamhet med länder utanför det nuvarande Erasmusprogrammets gränser. Det skall stärka Europas utbildningsprofil och öka intresset för studier i Europa hos studenter från hela världen. Svenska institutet har på uppdrag av regeringen etablerat ett organ för samråd mellan institutet och universitet och högskolor. Organet skall svara för nationell samordning av informations- och marknadsföringsinsatser i utlandet för att i enlighet med regeringens intentioner i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) öka kunskapen om och intresset för Sverige som utbildningsland. I anslutning till arbetet i organet skall Svenska institutet samråda med andra berörda myndigheter. Institutet har utarbetat en nationell plan för samordnad marknadsföring av svensk högre utbildning. Vidare har regeringen uppdragit åt Svenska institutet att utveckla en elektronisk informationsportal med en samlad information till studenter i utlandet. Portalen lanserades i januari 2003. 132 Det pågående internationaliseringsarbetet inom högskolesystemet är ett led i arbetet med att implementera intentionerna i den s.k. Bolognadeklarationen. Bolognadeklarationen undertecknades av företrädare för 29 länder i juni 1999 i syfte att utveckla det europeiska samarbetet inom högre utbildning, framför allt för att främja studenternas rörlighet mellan de europeiska utbildningssystemen och på arbetsmarknaden, samt för att öka Europas konkurrenskraft och attraktionskraft som utbildningskontinent. Lärosäten och studenter har en avgörande roll i arbetet för att de uppställda målen skall kunna uppnås till 2010. Målsättningarna i deklarationen följdes upp vid ett ministermöte i Prag våren 2001 då ministrarna också bedömde vilka ytterligare steg som skulle tas i processen. I och med Pragmötet har antalet länder som anslutit sig till processen utökats till 33. Nästa uppföljningsmöte på ministernivå äger rum i Berlin 1819 september 2003. Inför detta möte har Utbildningsdepartementet skrivit en nationell rapport (dnr U2003/1445/UH), i vilken en svensk avstämning mot de gemensamma målen görs. Mot bakgrund av såväl den nationella som den internationella utvecklingen inom högskolan, i synnerhet inom ramen för Bolognaprocessen, arbetar en projektgrupp inom Utbildningsdepartementet med en översyn av vissa examensfrågor i högskolan (dnr 2002/1944/UH). Projektgruppen redovisade i mars 2003 delrapporten Magisterexamen i internationell belysning (Ds 2003:4). Delrapporten har remitterats. Projektgruppen har fått förlängd tid och uppdraget skall slutligt redovisas senast den 28 februari 2004. Under våren 2002 har Europeiska kommissionen lagt fram ett förslag till direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer. Det skall ersätta samtliga nuvarande direktiv om ömsesidigt erkännande av examens- och kompetensbevis (tre generella direktiv och tolv s.k. sektorsdirektiv som avser enskilda yrken).

8.2.7

Jämställdhet

Universitet och högskolor skall i sin verksamhet främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Detta innebär bl.a. att lärosätena skall arbeta för jämn könsfördelning bland såväl studenter som personal. Behovet av förändring är stort PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 eftersom dagens högskola är långt ifrån jämställd. Det framgår tydligt av universitetens och högskolornas årsredovisningar där uppgifterna speglar den könsstrukturerade ordning som finns såväl inom högskolan som i samhället i övrigt. Av årsredovisningarna framkommer samtidigt att mycket arbete pågår i syfte att öka jämställdheten på olika områden och nivåer. Andelen manliga studenter i högskolan sjunker och är i dag 39 procent. Särskilt bland äldre studenter och bland dem som läser på distansutbildningar är kvinnodominansen tydlig. Omkring tre fjärdedelar av studenterna läser på kurser med ojämn könsfördelning, dvs. där andel kvinnor eller män inte ligger inom spannet 4060 procent. En ojämn könsfördelning bland studenter på olika utbildningar har inte bara inverkan på könsfördelningen på den framtida arbetsmarknaden. Undersökningar visar också att sexuella trakasserier är vanligare på utbildningar med ojämn könsfördelning. Universiteten och högskolorna har framför allt satsat på att få en större andel kvinnor på de tekniska utbildningarna. Detta arbete har också lyckats relativt väl. Läsåret 2001/02 uppgick andelen kvinnor som avlade högskoleingenjörsexamen till 29 procent, vilket innebär en ökning med 13 procentenheter under en tioårsperiod. Svårigheterna har visat sig större när det gäller att rekrytera män till lärar- och sjuksköterskeutbildningar, där andelen kvinnor utgör omkring 80 respektive 90 procent. I årsredovisningarna poängteras vikten av att utbildningsmiljön förändras så att möjligheterna att rekrytera och hålla kvar studenter av underrepresenterat kön förbättras. Högskoleverket kommer inom kort att presentera resultatet av en undersökning rörande bl.a. universitetens och högskolornas insatser för att förbättra rekryteringen av underrepresenterat kön. Den högre andelen kvinnor på grundutbildningen avspeglas inte i könsfördelningen på forskarutbildningen, även om könsfördelningen bland nyantagna doktorander läsåret 2001/02 i stort sett är jämn med 49 procent kvinnor och 51 procent män. Stora skillnader förekommer dock mellan ämnen. Inom teknikvetenskap är 70 procent av nya doktorander män och inom medicin utgör de kvinnliga doktoranderna 60 procent. Under den senaste tioårsperioden har andelen disputerande kvinnor ökat med nästan 16 procentenheter till 44 procent och på ett antal lärosäten görs intressanta insatser för att öka 133 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 andelen doktorander av underrepresenterat kön. Ett exempel är de extra resurser som i den interna resursfördelningen vid några lärosäten tilldelas vissa ämnen när forskarstuderande av underrepresenterat kön rekryteras eller disputerar. Ett annat exempel är olika mentorsprojekt som syftar till att stötta kvinnor i början av sin forskarkarriär. Den sneda könsfördelningen och den ojämna maktbalansen är tydlig i personalsammansättningen. Kvinnor utgör 78 procent av den administrativa personalen samtidigt som andelen kvinnor bland professorerna endast är 14 procent. Regeringens mål är att 25 procent av professorerna skall vara kvinnor 2008. I syfte att påskynda måluppfyllelsen har regeringen ställt upp rekryteringsmål för de flesta universitet och högskolor beträffande andelen kvinnor bland nya professorer. Årsredovisningar visar att stora insatser krävs av många universitet och högskolor för att de skall nå de uppsatta målen för perioden 20012004. Lärosätena skall även ställa upp rekryteringsmål för övriga kategorier lärare och redovisa till regeringen hur målet uppfyllts. Positiv särbehandling vid anställningar är ett exempel på insatser som görs för att öka andelen kvinnliga lärare och professorer. Ett annat är namnlistor för att synliggöra kompetenta kvinnor. Könsfördelningen på ledande befattningar såsom dekaner, prefekter, studierektorer eller motsvarande redovisas av vissa lärosäten. Redovisningarna visar på en stark underrepresentation av kvinnor på dessa poster. Underrepresentationen är även tydlig vad gäller andelen kvinnliga rektorer. I syfte att intensifiera arbetet med att öka jämställdheten vid rektorsanställningar har regeringen genomfört förändringar i högskoleförordningen (1993:100). En jämn könsfördelning på ledande befattningar är betydelsefull inte bara för framtida rekrytering utan även för jämställdhetssituationen som helhet vid lärosätet. Mot bakgrund av den rådande situationen har regeringen nyligen givit Högskoleverket i uppdrag att kartlägga och analysera rekryteringen av rektorer. Genusforskning bedrivs vid flertalet universitet och högskolor och har betydelse såväl för det omgivande samhället som för jämställdhetsarbetet inom universitet och högskolor. I syfte att ge en orientering om genusforskning inom olika ämnen ger Högskoleverket tillsammans med Nationella sekretariatet för genusforskning ut en skriftserie om genusforskning. Undervisning med genusperspektiv blir allt vanligare, framför allt inom samhällsvetenskap och humaniora men även inom exempelvis naturvetenskap och teknik. Rådet för högre utbildning arbetar med att utveckla metoder för att använda genusperspektiv i undervisningen. För att säkerställa att lärare har erforderliga kunskaper för att kunna lägga ett genusperspektiv på undervisningen ställer regeringen krav på jämställdhets- och genuskunskap i den högskolepedagogiska utbildning som högskolorna skall erbjuda lärare. Jämställdhet och genuskunskap bör också ingå i utbildningar för handledare inom forskarutbildning. Analys och slutsatser Regeringen anser att jämställdhet inom högskolan spelar en betydelsefull roll för att högskolan skall kunna fungera som en drivkraft för modernitet och förnyelse i samhället. För att åstadkomma jämställdhet i såväl högskolan som arbetslivet krävs att könsstereotypa mönster i utbildningsval bryts. Högskolorna bör därför sträva efter att åstadkomma förändringar på detta område. Vidare bedömer regeringen att det är viktigt att universitet och högskolor gör insatser för att andelen kvinnliga professorer skall öka, liksom andelen kvinnor på andra ledande positioner inom högskolan. Genusperspektiv i utbildningen har stor pedagogisk betydelse. Mot bakgrund av behovet av översyn och förändring avser regeringen att ge Högskoleverket i uppdrag att bl.a. granska hur frågor om mäns våld mot kvinnor beaktas i ett antal utbildningar.

8.2.8

Redovisning av miljöledningsarbetet

Sedan 1996 har statliga myndigheter regeringens uppdrag att införa miljöledningssystem som ett verktyg för att organisera och förbättra sitt miljöarbete och därmed bidra till en ekologiskt hållbar utveckling. Syftet är att integrera miljöhänsyn i den ordinarie verksamheten samt att systematisera, strukturera och ständigt förbättra miljöarbetet. Samtliga universitet och högskolor skall årligen återrapportera uppdraget avseende arbetet med miljöledningssystem och hållbar 134 utveckling till regeringen. Återrapporteringen skall innefatta miljöutredning, miljöpolicy, miljöutbildning, miljörevision och upphandling av varor och tjänster vid varje lärosäte. Av 35 lärosäten har 32 inkommit med återrapportering. Av dessa har 19 gjort en systematisk värdering av sina miljöaspekter. Två högskolor har under 2002 genomfört revision av sina respektive miljöledningsverksamheter. Mälardalens högskola är certifierad enligt ISO 14 001 och Mitthögskolan är delvis EMAS registrerad. Ytterligare fem lärosäten har en pågående process för att erhålla certifiering eller miljödiplomering. De indirekta miljöaspekterna omfattar utbildning, forskning och informationsspridning. Vid utbildning för hållbar utveckling ställs särskilda krav på de pedagogiska insatserna eftersom ämnesområdet är komplext och tvärvetenskapligt. De direkta miljöaspekterna rör avfallshantering, elförbrukning, laboratorieverksamhet och miljöhänsyn vid upphandling. De flesta lärosätena arbetar i högre grad med de direkta miljöaspekterna och i något mindre utsträckning med de indirekta. 20 lärosäten anger dock att de arbetar med utbildning inom miljöområdet. Åtta av dem redovisar konkreta åtgärder för att utbilda studenter inom miljö och hållbar utveckling. 13 av lärosätena har genomfört miljöledningsutbildning för personalen under 2002.

8.2.9

Redovisning av kompetensförsörjning

Regeringen begär sedan 1997 årligen in redovisningar om de statliga myndigheternas arbetsgivarpolitik och de mål som gäller för politiken. Till Utbildningsdepartementet skall universitet och högskolor m.fl. redovisa hur deras mål för kompetensförsörjning uppnåtts samt vilka mål som gäller för innevarande år och de två närmast följande åren. En sammanställning av den redovisning som lämnas till Arbetsgivarverket visar att personalomsättningen inom universitets-, högskole- och forskningsmyndigheter är ungefär densamma som för samtliga statliga myndigheter. Flera lärosäten vittnar om svårigheter att rekrytera kvalificerad personal. Problemet finns framför allt inom vissa ämnesområden. I samband med de stora pensionsavgångarna som PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inleds inom ett par år beräknas rekryteringssvårigheterna öka. Under 1990-talet pensionerades mindre än 1 200 personer per femårsperiod. Förutsatt att pensionsåldern är 65 år, kommer totalt 3 200 personer att gå i pension under den närmaste femårsperioden. Åren 2008 2012 ökar antalet till 4 700 för att minska till 4 100 under den efterföljande femårsperioden 20132017. Flest pensionsavgångar beräknas ske samtidigt som antalet personer som uppnår högskoleålder ökar markant. Lärosätena är väl medvetna om dessa problem och har vidtagit ett flertal åtgärder för att minska eller avhjälpa dem. En strategi är att värna om den egna arbetsmiljön för att få behålla kvalificerad personal. Här ingår kompetensutveckling med möjlighet till forskarutbildning och annan utbildning inom ramen för anställningarna, ökade forskningsmöjligheter för lektorer, lönepolicy samt policyprogram och handlingsplaner för jämställdhet och mångfald. En breddning av arbetsuppgifterna, pedagogisk utbildning och utbildning i genuskunskap samt jämställdhets- och mångfaldsfrågor ingår i arbetet med att förbättra arbetsmiljön. Personalens genomsnittsålder är 44 år vid högskolemyndigheterna jämfört med 45 år vid samtliga statliga myndigheter. Vid lärosäten med forskarutbildning utgör dock doktoranderna en stor grupp bland de yngre anställda. Om denna grupp exkluderas blir genomsnittsåldern vid högskolemyndigheterna klart högre. Andelen av personalen som är 55 år eller äldre är ungefär 28 procent både inom högskolesektorn och sammanlagt inom statliga myndigheter. För personal med ledningskompetens är denna andel betydligt större (53 procent) och också större än för personal med ledningskompetens inom statliga myndigheter totalt (36 procent). Andelen kvinnor är 51 procent inom högskolemyndigheterna vilket är något högre än för de statliga myndigheterna totalt, som ligger på 46 procent. Både för högskolesektorn och övriga statliga myndigheter är variationen stor mellan de grupper som redovisningen är uppdelad i ledningskompetens (t.ex. rektorer, dekaner och prefekter), kärnkompetens (t.ex. professorer, lektorer och adjunkter) och stödkompetens (t.ex. teknisk-administrativ personal och bibliotekarier). För högskolemyndigheterna är andelen kvinnor i dessa grupper högre än motsvarande andel för statliga myndigheter totalt. Fördelningen mellan de tre personalgrupperna 135 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skiljer sig mellan högskolemyndigheterna och de statliga myndigheterna totalt, med en något högre andel personer inom stödkompetens och lägre andelar inom kärn- och ledningskompetenserna vid högskolemyndigheterna. Kvinnornas genomsnittslöner är klart lägre än männens inom de statliga myndigheterna totalt. Detta gäller också inom högskolemyndigheterna. Motsvarande förhållande råder även inom de tre kompetenskategorierna på högskolemyndigheterna. För personal i gruppen ledningskompetens finns ett visst samband mellan lönenivån och storleken på lärosätet. Universiteten ligger i genomsnitt högre än högskolorna. För grupperna kärnkompetens och stödkompetens finns inte detta samband. Antalet anställda har ökat inom alla tre personalgrupperna. En stor del av lärosätenas mål för kompetensförsörjningen för 2002 har uppfyllts. Konkurrensen om viss personal ökar dock enligt många lärosäten, dels från andra lärosäten och, dels från näringslivet och annan verksamhet. Detta gäller t.ex. vissa lärare i teknik och naturvetenskap samt vissa specialistkompetenser inom ekonomiadministration och bibliotek. Den ökade decentraliseringen inom högskolan och därmed ökade krav på återrapportering av resultat ställer stora krav på lärosätenas administration. Undervisande personal har dessutom en ansträngd arbetssituation på grund av utbyggnaden av högskolan. Sjukfrånvaron inom universitets-, högskole- och forskningssektorn är trots detta med sina 3,4 procent lägre än genomsnittssiffran för statliga myndigheter totalt, där andelen är 4,6 procent (enligt uppgifter till Arbetsgivarverket från myndigheter med tidsredovisningssystem). Variationerna mellan lärosätena är dock stora. Analys och slutsatser Lärosätena är väl medvetna om ökade rekryteringssvårigheter på grund av konkurrens från andra arbetsgivare och kommande pensionsavgångar. Regeringen anser det ytterst angeläget att lärosätena fortsätter vidta åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen av lärare på kort och lång sikt. 8.2.10 Nyckeltal Regeringen har uppdragit åt ett antal lärosäten att på försök redovisa vissa nyckeltal avseende kostnader och undervisningstid. I maj 2001 avrapporterade totalt åtta lärosäten två av uppdragen. Det ena uppdraget avsåg kostnad per forskarexamen inom olika vetenskapsområden och det andra uppdraget avsåg kostnad per helårsstudent i grundutbildningen inom olika utbildningsområden. Det tredje uppdraget, som redovisades av fyra lärosäten i april 2002, avsåg undervisningstiden per helårsstudent inom olika utbildningsområden och på olika nivåer. Det fjärde uppdraget rapporterades av fyra lärosäten under våren 2003 och avsåg kostnader för civilingenjörsexamina respektive läkarexamina. Det sista uppdraget har inte givits som formellt uppdrag utan varit ett metodprojekt inom Utbildningsdepartementet. Kostnader för examina kan beräknas på olika sätt och de fyra lärosäten som redovisat kostnader för forskarexamina har också använt olika beräkningsmodeller. Metoden att t.ex. fördela samtliga kostnader ett visst år på antalet avlagda examina samma år, kan leda till orimliga kostnader om antalet avlagda examina just det året är extremt lågt eller högt. Ett annat problem med kostnad per examen är hur man skall hantera kostnader för de forskarstuderande som inte avlägger examen. Samtliga fyra lärosäten ansåg att den årliga genomsnittliga kostnaden för en heltidsstuderande doktorand, multiplicerad med två eller fyra för att beräkna en teoretisk kostnad för en licentiatrespektive doktorsexamen, är att föredra som beräkningsmetod. De redovisade genomsnittliga kostnaderna per heltidsdoktorand var lägst inom humanistisk-samhälls- vetenskapligt vetenskapsområde (drygt 600 000 kronor år 2000) och högst inom medicinskt vetenskapsområde (cirka 880 000 kronor år 2000). Kostnaderna varierar något mellan lärosätena och är bl.a. beroende av hur stor andel av de forskarstuderande som har anställning som doktorand respektive har utbildningsbidrag. Även redovisade kostnader för helårsstudenter i grundutbildningen inom olika utbildningsområden varierade mellan lärosätena vilket avspeglar den interna fördelningen av resurser. Det är också den interna resursfördelningen som avgör hur stora kostnaderna 136 får bli. De redovisade genomsnittliga kostnaderna per helårsstudent 2000 inom samhällsvetenskapligt/humanistiskt utbildningsområde varierade mellan lärosätena från 25 000 kronor till 31 000 kronor och inom naturvetenskapligt/ tekniskt utbildningsområde från 51 000 kronor till 64 000 kronor. Lärosätena framhåller svårigheten att redovisa kostnad per utbildningsområde, då utbildningsområde inte sammanfaller med organisatorisk indelning och inte är en naturlig kostnadsbärare utan endast en indelningsgrund för resurstilldelning från statsmakterna till lärosätena. Stora svårigheter har rapporterats avseende uppdraget att redovisa undervisningstid per helårsstudent inom olika utbildningsområden och på olika nivåer. De berörda lärosätena har dock, med utgångspunkt från vad som uppfattats som den väsentliga informationen, redovisat alternativa uppgifter som visar att den lärartid som studenterna får tillgång till är större ju högre per capitaersättningen är, vilket kan förefalla naturligt. Utöver problemen med den begärda uppgiftens komplexitet, har lärosätena påpekat att det i dagsläget är omöjligt att hämta de efterfrågade uppgifterna ur befintliga administrativa system. Redovisningen av kostnader för civilingenjörsexamen respektive läkarexamen har primärt inte avsett kostnadsuppgifterna som sådana, utan har varit ett metodprojekt för att kartlägga problem med att ta fram uppgifterna och att bedöma vilka arbetsinsatser som krävs för att ta fram sådana uppgifter. Liksom uppdraget att redovisa kostnader för forskarexamina visar erfarenheten av metodprojektet att kostnad per helårsstudent i respektive utbildning är att föredra framför kostnad per examen. Skälet är att kostnad per helårsstudent är ett neutralt mått som bl.a. tar hänsyn till fluktuationer i form av ökning/minskning av utbildningsvolymen. I projektet beräknades därför kostnad för examen genom att kostnad per helårsstudent multiplicerades med den nominella studietiden. De kostnader per helårsstudent som redovisades överensstämde i stor utsträckning med de nationella ersättningsnivåerna för utbildningsområdena teknik respektive medicin. Gemensamt för samtliga uppdrag om nyckeltal är att de visar att det krävs en betydande arbetsinsats för att ta fram uppgifter som inte kan hämtas ur befintliga administrativa system. Problemet kan antingen vara att grund- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 uppgifterna inte finns tillgängliga, som undervisningstid, eller att de administrativa systemen inte är uppbyggda på ett sådant sätt att just de efterfrågade uppgifterna är möjliga att ta fram. Därtill kommer att nyckeltal av den efterfrågade karaktären kräver omfattande kompletterande information för att uppgifterna skall kunna tolkas. Analys och slutsatser Förutsättningen för att lärosätena kontinuerligt skall kunna redovisa nyckeltalsuppgifter är att dessa kan hämtas ur befintliga administrativa system. Dessa är upplagda och programmerade utifrån de behov av uppföljning och rapportering som ställs såväl internt som externt. Det är inte rimligt att ställa krav på en rapportering och därmed förändring av systemen som inte i något avseende är meningsfullt för lärosätets egen organisation. Ett sådant exempel är redovisning av kostnadsuppgifter eller andra uppgifter per utbildningsområde. Utbildningsområde utgör endast en tilldelningsgrund för statsmakternas beräkning av resurser till lärosätena och har ingen koppling till organisation, objekt eller annan indelningsgrund för redovisning i högskolan. Det är dock regeringens uppfattning att den omfattande mängd information i form av framför allt statistikuppgifter som finns avseende grundutbildning och forskarutbildning kan behöva kompletteras med nyckeltal som idag inte finns tillgängliga. Det är väsentligt att regering och riksdag får en så nyanserad bild som möjligt av resultat i förhållande till resursinsatser. De statistikuppgifter som i dag rapporteras från lärosätena till Statistiska centralbyrån och Högskoleverket, och som sammanställs och publiceras i bl.a. Högskoleverkets årsrapport, bygger på uppgifter som finns tillgängliga i lärosätenas olika administrativa system. Kompletterande information, vars behov kan variera från tid till annan, bör enligt regeringens bedömning inhämtas av Högskoleverket på uppdrag av regeringen. Detta sker redan i dag, då Högskoleverket har flera uppdrag att redovisa nyckeltal, exempelvis avseende breddad rekrytering (se vidare avsnittet Rekrytering till grundutbildningen). 137 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen avser att ytterligare analysera de behov som finns av nyckeltal och utifrån denna analys eventuellt ge Högskoleverket ytterligare uppdrag.

8.3

Särskilda frågor

8.3.1

Anslagsberäkningar

Följande förutsättningar har varit utgångspunkten för regeringens beräkning av resurser till respektive lärosätes anslag och anslagsposter för grundutbildning och forskning. Grundutbildnings- och forskningsanslagen har för budgetåret 2004 pris- och löneomräknats med 2,88 procent. I samband med budgetpropositionen för 2003 (prop. 2002/03:1) föreslogs åtgärder inom den statliga sektorn för att begränsa den statliga konsumtionen. På universitets- och högskoleområdet innebar detta främst att den i budgetpropositionen för 2000 aviserade utbyggnaden av högskolans grundutbildning inte genomförs fullt ut. I 2003 års ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100) föreslog regeringen en utgiftsminskning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning om 60 miljoner kronor fr.o.m. 2004. Regeringens förslag till hur denna utgiftsminskning skall tas ut framgår av tabellen nedan. En konsekvens är att vissa förslag, som i budgetpropositionen för 2003 angavs vara planeringsförutsättningar för 2004, antingen inte genomförs alls eller endast till viss del. En annan konsekvens är att verksamheter ges ändrade ekonomiska förutsättningar. Den planerade kvalitetsförstärkningen av vårdutbildningarna 2003 och 2004 omfattade totalt över 200 miljoner kronor, varav lärosätena tillfördes 194 miljoner kronor 2003. Återstående del av medel för kvalitetsförstärkningen kommer inte att tillföras anslagen under 2004. Detta innebär en anslagsminskning med 9,4 miljoner kronor 2004 i förhållande till tidigare planering. Förutsättningarna för en utbildning av hög kvalitet stärks dock av möjligheten att utnyttja ersättningsbeloppet för medicinområdet för delar av sjuksköterskeutbildningen fr.o.m. 2003. Härtill kommer en minskning med 20 miljoner kronor för Blekinge tekniska högskola avseende särskilda utvecklingsinsatser som hög- skolan disponerar under 2003. Därtill genomförs inte en planerad ökning med 7,4 miljoner kronor 2004 till Högskolan i Halmstad, vilken aviserades i budgetpropositionen för 2003. Slutligen minskas anslaget 25:81 Myndigheten för Sveriges nätuniversitet med 4 miljoner kronor samt anslaget 25:76 Högskoleverket, anslagsposten Rådet för högre utbildning med 7 miljoner kronor. Tabell 8.9 Förslag till utgiftsminskningar inom utgiftsområde 15 och 16 Tusental kronor

ÅTGÄRD

UTGIFTSMINSKNING

Del av medel för planerad

dimensioneringsökning inom grundutbildning 1

14 013

Studiestöd (inom uo 15)

5 605

Del av medel för kvalitetsförstärkning inom

9 382

utbildningsområdet vård 1

Blekinge tekniska högskolas resurser för att

utveckla befintliga utbildningar inom

informationsteknologi och telekommunikation

20 000

Myndigheten för Sveriges nätuniversitet

4 000

Rådet för högre utbildning vid Högskoleverket

7 000

Totalt

60 000

1 I denna neddragning ingår även medel som i budgetpropositionen för 2003 planerades för Högskolan i Halmstad. Hur återstående medel för dimensioneringsökning fördelas på lärosäten framgår av tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Regeringen föreslår att en sänkning görs av vissa anslag till grundläggande högskoleutbildning med totalt 120 miljoner kronor. Förslag till fördelning på berörda lärosäten framgår av tabellen nedan. Resurserna som genom detta frigörs föreslås av regeringen disponeras till andra prioriterade verksamheter exempelvis inom forskningen bl.a. till VINNOVA och Vetenskapsrådet. Vidare föreslås att anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. engångsvis sänks med 18 miljoner kronor under 2004. Regeringen förslår att ytterligare 4 miljoner kronor förs till anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. för verksamhet vid Teknik- och naturvetenskapscentrum. Se vidare kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. 138 Tabell 8.10 Förslag till minskade resurser 2004 avseende anslagen för grundutbildning Tusental kronor

UNIVERSITET /HÖGSKOLA

ANSLAGSMINSKNING

Uppsala universitet

7 000

Umeå universitet

40 000

Luleå tekniska universitet

7 000

Mitthögskolan

33 000

Blekinge tekniska högskola

20 000

Mälardalens högskola

5 000

Högskolan på Gotland

2 000

Högskolan Kristianstad

1 000

Södertörns högskola

5 000

Summa

120 000

Med anledning av att enskilda myndigheter skall kompenseras för avgifter för revisionen som i framtiden utförs av Riksrevisionen, föreslås att utgiftsområdesramen ökar med ytterligare 17,8 miljoner kronor 2004. Beräkningen av kompensationen baseras på de beräknade kostnaderna 2002 för årlig revision. Kompensationen har sedan pris- och löneomräknats till 2004 års prisnivå. Respektive lärosäte kommer genom detta att erhålla en anslagsökning som fördelas till anslagen för grundläggande högskoleutbildning respektive forskning och forskarutbildning. Anslagsökningen fördelas proportionellt mellan dessa båda anslag för varje enskilt lärosäte. För anslagen till grundläggande högskoleutbildning innebär detta en uppräkning av per capitaersättningarna med 0,08 procent. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.11 Förslag till ökade resurser 2004 med anledning av avgifter till den nya Riksrevisionen Tusental kronor

ANSLAG TILL

FORSKNING

ANSLAG TILL

OCH

GRUND-

FORSKAR-

UNIVERSITET/HÖGSKOLA

UTBILDNING

UTBILDNING

Uppsala universitet

790

819

Lunds universitet

752

615

Göteborgs universitet

344

497

Stockholms universitet

287

318

Umeå universitet

435

281

Linköpings universitet

586

253

Karolinska institutet

360

500

Kungl. Tekniska högskolan

424

314

Luleå tekniska universitet

327

139

Karlstads universitet

746

244

Växjö universitet

367

139

Örebro universitet

482

146

Mitthögskolan

518

127

Blekinge tekniska högskola

243

64

Malmö högskola

391

46

Högskolan i Kalmar

220

38

Mälardalens högskola

302

27

Danshögskolan

99

12

Dramatiska institutet

162

6

Högskolan i Borås

498

49

Högskolan Dalarna

488

56

Högskolan på Gotland

259

22

Högskolan i Gävle

342

71

Högskolan i Halmstad

281

38

Högskolan Kristianstad

227

22

Högskolan i Skövde

236

24

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

488

46

Idrottshögskolan i Stockholm

186

90

Konstfack

284

10

Kungl. Konsthögskolan

172

7

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

113

4

Lärarhögskolan i Stockholm

395

28

Operahögskolan i Stockholm

132

21

Södertörns högskola

547

43

Teaterhögskolan i Stockholm

164

17

Totalt

12 647

5 133

139 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

8.3.2

Ersättningsbelopp

Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer bör för budgetåret 2004 vara: Tabell 8.12 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer Kronor

ERSÄTTNING

ERSÄTTNING

FÖR EN HEL-

FÖR EN HEL-

UTBILDNINGSOMRÅDE

ÅRSSTUDENT

ÅRSPRESTATION

Humanistiskt, teologiskt,

juridiskt, samhällsvetenskapligt

17 045

16 789

Naturvetenskapligt, tekniskt,

farmaceutiskt

42 997

37 047

Vård

47 759

41 366

Odontologiskt

39 495

46 007

Medicinskt

53 370

64 917

Undervisning 1

31 176

36 716

Övrigt 2

36 077

29 306

Design

127 299

77 560

Konst

180 724

77 589

Musik

109 824

69 441

Opera

261 724

156 567

Teater

253 083

126 058

Media

258 269

206 884

Dans

177 993

98 351

Idrott

92 753

42 923

1

Utbildning inom det allmänna utbildningsområdet samt övrig verksamhetsförlagd utbildning.

2

Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar samt 

praktisk-estetiska kurser inom bl.a. lärarutbildning med inriktning mot tidigare år samt utbildning vid Grafiska institutet/Institutet för högre reklamutbildning vid Stockholms universitet. För kurser som ges inom ramen för Sveriges nätuniversitet gäller en extra ersättning om 20 000 kronor per helårsstudent. (Se kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning.) De ovan redovisade förändringarna avseende grundutbildningsanslagen innebär att ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer har räknats upp med 2,88 procent avseende pris- och löneomräkning. Vidare har en uppräkning på 0,08 procent gjorts av per capitaersättningarna till följd av den ändrade finansieringen av Riksrevisionen.

8.3.3

Studenter med funktionshinder

Enligt nuvarande regler skall universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina beakta behovet av särskilt pedagogiskt stöd för studenter med funktionshinder. Lärosätena kan hos Stockholms universitet ansöka om bidrag för stöd till studenter med funktionshinder. Av anslagna medel för grundläggande högskoleutbildning skall lärosätena vid behov avsätta medel för ändamålet. Den tidigare kraftiga utbyggnaden av högskolan har inneburit ett ökat antal studenter vilket också ökat antalet funktionshindrade i högskolan. Mot bakgrund av att antalet funktionshindrade ökat, har några lärosäten anmält att de 0,15 procent som lärosätena skall avsätta i resurser inte längre räcker. Den andel som lärosätena avsätter till funktionshindrade bör öka från 0,15 procent till 0,30 procent.

8.3.4

Försöksverksamhet i högskolan

Regeringens förslag: Högskolelagen (1992:1434) ändras så att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet som avviker från organisatoriska bestämmelser i lagen. Ärendet och dess beredning: Inom Utbildningsdepartementet har upprättats en promemoria med förslag till ändring i högskolelagen (1992:1434) som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall få meddela föreskrifter om att försöksverksamhet får anordnas vad gäller organisationen inom högskolan. Universitet och högskolor samt Högskoleverket har beretts tillfälle att lämna synpunkter på författningsförslaget. Högskoleverket och 25 lärosäten har lämnat synpunkter på förslaget, varav 22 instanser tillstyrker förslaget och de övriga har inget att erinra mot det.

Skälen för regeringens förslag: Högskolelagen (1992:1434) ger universitet och högskolor omfattande möjligheter att besluta om den interna organisationen och anpassa den till lokala och innehållsliga förutsättningar. Under senare år har det skett en kraftig utbyggnad av högskolan i Sverige vilket har förändrat både högskolans samhällsuppdrag och villkoren för högskolans verksamhet. De stora satsningarna på universitet och högskolor ställer nya krav på högskolans inre organisationsformer. Nya behov

140 av samverkan mellan lärosätena och det omgivande samhället har vuxit fram, liksom behov av tvärvetenskapligt samarbete. Ett lärosätes ledning ansvarar för utformningen av den interna organisationen och för att finna den organisation som passar de egna behoven bäst. Det är angeläget att lärosätena överväger lämpliga organisationsformer med hänsyn till inriktning, storlek och enhetlighet av verksamheten. Högskoleverket har i en skrivelse den 16 december 2002 uppmärksammat regeringen på behovet av att de nuvarande reglerna om högskolans beslutande organ bör ses över. Verket har därvid särskilt framhållit att samverkan med det omgivande samhället och tvärvetenskaplighet har kommit att framstå som allt viktigare för universitet och högskolor. Många lärosäten arbetar aktivt med att integrera dessa aspekter i verksamheten och i beslutande organ. Verket har emellertid erfarit att den nuvarande regleringen av beslutande organ val till sådana organ, sammansättningen av dem och uppgifterna för dem i vissa fall kan uppfattas förhindra att aspekter som samverkan och tvärvetenskaplighet kan få spela den roll som anses önskvärd. Detta har även aktualiserats i vissa av verkets tillsynsärenden. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I anslutning till Högskoleverkets översyn av det särskilda organet för lärarutbildning har några lärosäten kommenterat den nuvarande regleringen och menar att organisationen skall stödja och inte motverka den utveckling som ett lärosäte strävar efter att åstadkomma. Det har vidare framhållits att om de organisatoriska lösningarna inte stämmer överens med regelverket bör detta reformeras för att bättre stämma överens med principerna för mål- och resultatstyrning. 1977 års högskolelag (1977:218), som upphävdes den 1 juli 1993, innehöll bestämmelser om försöksverksamhet. Möjligheter till försöksverksamhet finns i andra lagar inom utbildningsområdet t.ex. skollagen (1985:1100) och studiestödslagen (1999:1395). Nuvarande utformning av högskolelagen ger emellertid inte något utrymme för att på försök pröva nya organisationsformer. En sådan möjlighet bör finnas. Högskolelagen föreslås därför ändras så att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet som avviker från organisatoriska bestämmelser i lagen. 141 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 9 Studiestödsverksamhet

9.1

Mål

Studiestödet är en del av utbildningspolitiken och skall bidra till att förverkliga målen för detta område. Verksamheten skall bidra till att personer kan studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser eller av funktionshinder.

9.2

Omfattning

Inom studiestödsverksamheten finns åtta transfereringsanslag som i huvudsak finansierar bidrag till studerande. De studiestöd som når flest personer är studiehjälp och studiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Därtill finns vissa stöd som riktar sig till speciella grupper i samhället. Dit hör bl.a. rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, bidrag till vissa studiesociala ändamål samt bidrag till vissa organisationer m.m. Studiestöden administreras i huvudsak av Centrala studiestödsnämnden (CSN). Myndigheten beviljar studiestöd i form av bidrag och lån samt har hand om återbetalningsverksamheten i fråga om lån. Även andra myndigheter och organisationer fyller viktiga funktioner inom området. Talboks- och punktskriftsbiblioteket (TPB) hanterar bidrag till produktion av studielitteratur för synskadade och andra läshandikappade högskolestuderande och Specialpedagogiska institutet hanterar bidrag till kostnader vid viss föräldrautbildning i teckenspråk. I maj 2001 inrättades Överklagandenämnden för studiestöd (ÖKS) som har till uppgift att pröva överklaganden inom studie- stödsområdet. Vidare hanterar Statens institut för särskilt utbildningsstöd (Sisus), Landsorganisationen i Sverige (LO) och Tjänstemännens Centralorganisation (TCO) bidrag vid korttidsstudier. Staten satsar cirka 19 miljarder kronor årligen i form av bidrag och räntesubventioner till studerande på gymnasienivå och eftergymnasial nivå. Villkoren för dessa bidrag regleras främst i studiestödslagen (1999:1395), men också i andra lagar och förordningar. För förvaltningsändamål anslås omkring 400 miljoner kronor till studiestödsmyndigheterna. Kostnaden för administrationen av studiestödet hänförs huvudsakligen till CSN:s verksamhet.

9.3

Insatser

9.3.1

Insatser inom verksamhetsområdet

Studiehjälpen Målet för studiehjälpen är att minska betydelsen av ekonomiska, geografiska och sociala hinder för gymnasiala studier. Studiehjälpen består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Studiehjälpen lämnas huvudsakligen till ungdomar i gymnasieskolan. Studiebidraget är ett generellt bidrag. Extra tillägg är ett behovsprövat bidrag som studerande från inkomstsvaga hushåll kan ansöka om. Likaså är det statliga inackorderingstillägget till studerande utanför det offentliga skolväsendet behovsprövat. Från och med den 1 januari 2003 lämnas studiebidraget under tio månader per år. Studiebidraget utgår med 143 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 950 kronor per månad precis som det allmänna barnbidraget. Studiemedel Studiemedel, i form av bidrag och lån, skall verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Stödet skall ha en utjämnande verkan mellan individer och grupper i befolkningen och bidra till ökad social rättvisa. Studiemedel skall ha en god effekt på samhällets ekonomiska hushållning över tid. Avsikten med studiemedelssystemet är att alla studerande, oavsett utbildningsnivå, skall kunna finansiera sina studier med studiemedel. Totalbeloppet, summan av bidrag och lån, är detsamma för alla studerande och uppgår vid heltidsstudier till 7 529 kronor per studiemånad. Bidragbeloppet är skattefritt. Den generella bidragsdelen utgör 2 587 kronor av totalbeloppet per studiemånad. Till vuxenstuderande på grundskole- och gymnasienivå kan dock ett bidrag med högre belopp lämnas. Det högre bidraget utgör 6 173 kronor av totalbeloppet per studiemånad. Det finns också en möjlighet för den som är 25 år eller äldre att ansöka om tilläggslån. Rekryteringsbidraget till vuxenstuderande Studiestödssystemet kompletteras av andra stödformer som riktar sig till särskilda grupper. Rekryteringsbidraget vid vuxenstudier syftar till att rekrytera vuxna personer som bedöms ha behov av kompletterande utbildning på grundläggande och gymnasial nivå. Den nya stödformen kan lämnas fr.o.m. den 1 januari 2003. Rekryteringsbidraget är ett särskilt bidrag som enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande kan lämnas under högst 50 veckor vid studier på grundskole- eller gymnasienivå med samma totalbelopp som studiemedel. Ett högre belopp kan lämnas till studerande som under tolv månader före studierna haft en inkomst som är högre än 160 190 kronor i 2003 års prisnivå. Ytterligare bestämmelser om bidraget finns i förordningen (2002:744) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Vuxenstudiestöden Som ett led i studiestödsreformen har de särskilda vuxenstudiestöden särskilt vuxen- studiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) och särskilt utbildningsbidrag (ubs) avvecklats. Vid halvårsskiftet innevarande år upphörde övergångsreglerna för de sista vuxenstuderande med undantag för ubs som upphörde redan den 31 december 2002. Detta innebär att studiefinansieringen för vuxenstuderande på olika nivåer nu är mer sammanhållet än på många år. Många vuxenstuderande kan få studiemedel med det högre bidraget och personer som inte studerat tidigare kan i vissa fall rekryteras till studier med hjälp av det nya rekryteringsbidraget. Bidrag vid korttidsstudier Avsikten med bidrag vid korttidsstudier är att via uppsökande verksamhet rekrytera kortutbildade till studier av mindre omfattning för att på så sätt skapa intresse och förutsättningar för en fortsatt längre kompetenshöjande utbildning. Bidrag vid korttidsstudier består av korttidsbidrag och internatbidrag samt bidrag till studerande inom särvux. Bidraget vid korttidsstudier och bidraget till studerande inom särvux lämnas per dag med ett belopp som är knutet till prisbasbeloppet. Innevarande år motsvarar detta 629 kronor. Internatbidraget lämnas per dygn med den faktiska kostnaden dock högst med 386 kronor. Studiestödsadministration Målen för de myndigheter som har att hantera studiestöden är att upprätthålla en god balans mellan effektiv ärendehantering, god service och hög rättsäkerhet. Specifika mål för varje myndighet uppställs i instruktion och regleringsbrev. Övriga insatser De nordiska samarbetsministrarna beslutade i februari 2001 att genomföra en utredning för att sammanställa nordbornas rättigheter till studiefinansiering. I rapporten uppmärksammades studiestödsområdet som ett område där vissa gränshinder för enskilda fortfarande existerar i det nordiska samarbetet. En särskild nordisk arbetsgrupp med experter på studiestödsområdet från respektive land har därför tillsatts med uppgift att bl.a. kartlägga skillnaderna mellan de nordiska ländernas lagstiftning vad gäller möjlig- 144 heten att få studiestöd vid studier i annat nordiskt land. Arbetsgruppen har nyligen lämnat en rapport. Det regelverk som inom EG styr prövning av rätten till svenskt studiestöd är främst förordning (EEG) nr 1612/68, om arbetskraftens fria rörlighet och den domstolspraxis som utvecklats på området. Regelverket fastställer rätten till sociala förmåner för migrerande arbetstagare eller egenföretagare och deras familjemedlemmar. För närvarande pågår förhandlingar om ett nytt direktiv som syftar till att samla två förordningar (bl.a. förordning nr 1612/68) och nio direktiv om fri rörlighet för EU-medborgare och deras familjemedlemmar till en enda rättsakt. Med anledning av regeringsrättens praxis behöver anpassningar göras beträffande reglerna för återbetalning av studielån för utomlands bosatta. För att åstadkomma en likabehandling behöver ändringar göras i äldre lagstiftning eller i övergångsbestämmelserna. Regeringen har därför nyligen gett CSN i uppdrag att göra en översyn av bestämmelser om återbetalning av studielån. Uppdraget skall redovisas senast den 15 november 2003. Regeringen avser att tillkalla en utredning om diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet m.m. Enligt EG-direktivet mot etnisk diskriminering krävs bl.a. diskrimineringsförbud i fråga om sociala förmåner. Utredaren skall därför även analysera studiestödsområdet och överväga samt föreslå nödvändiga författningsändringar för att genomföra det aktuella EG-direktivet.

Regeringen har även för avsikt att inom kort tillkalla en särskild utredare för att granska regleringen och användningen av personregister och annan behandling av personuppgifter vid CSN och andra myndigheter inom studiestödsområdet. Avsikten är att utredaren skall lämna förslag till de författningsändringar som behövs för den framtida behandlingen av personuppgifter i denna verksamhet. Studiehjälpssystemet har under året varit föremål för en särskild översyn. Uppdraget slutredovisades i mars 2003 genom betänkandet Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier (SOU 2003:28). I regleringsbrevet för 2003 har regeringen gett CSN i uppdrag att följa utvecklingen och effekterna av det nya studiestödssystemet. Uppdraget skall redovisas den 1 april 2004. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166

9.3.2

Insatser inom andra verksamhetsområden

Under studietiden fungerar studiestödssystemen tillsammans med andra trygghetssystem. Förändringar i ett trygghetssystem får ofta följdverkningar inom andra områden. Regeringen tillkallade i september 2002 en särskild utredare som fick i uppdrag att göra en analys av studerandes ekonomiska och sociala situation under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll (dir. 2002:120). Utredaren skall, mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, kartlägga samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem som socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidragssystemet samt det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen. I tilläggsdirektiv har utredningen under året fått i uppdrag att analysera förutsättningarna för att införa ett barntillägg till studerande (dir. 2003:13). Den 31 december 2003 skall den studiesociala utredningen lämna sitt betänkande. Regeringen tillkallade i november 2001 en särskild utredare med uppdrag att se över bestämmelserna om skyddstiden för sjukpenninggrundande inkomst (dir. 2001:104). SGI-utred- ningen har tidigare under året lämnat sitt slutbetänkande där en ny försäkringsstruktur skisseras med planer på att i framtiden kunna ordna en särskild försäkringslösning för studerande. Utredningens slutbetänkande (SOU 2003:50) Sjukpenninggrundande inkomst skydd och anpassning är för närvarande föremål för remissbehandling. 145 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166

9.4

Resultatbedömning

9.4.1

Resultat

Tabell 9.1 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp 2002 för de största studiestöden 1

Studiestöd/studiestödstagare

Antal

Antal

Antal

Antal

Varav kvinnor

Utbetalt i bidrag

Utbetalt i lån

1999

2000

2001

2002

2002

2002 (mnkr)

2002 (mnkr)

Studiehjälp

389 737

386 453

388 490

398 721

48,6 %

2 672,7

Studiemedel

416 850

419 771

436 083

472 879

60,3 %

7 886,1

11 551,8

varav

Grundskolenivå

13 360

12 090

16 228

20 232

67,6 %

336,4

101,3

Gymnasienivå

96 307

92 719

94 791

110 868

63,0 %

1 826,7

1 394,3

Eftergymnasial nivå

274 591

282 075

293 120

310 639

58,6 %

5 318,7

8 532,6

Utlandsstudier

32 592

32 887

31 884

31 140

63,0 %

404,3

1 523,6

Studiemedelsräntor och

avskrivningar

4 782,6

Vuxenstudiestöd

185 046

153 830

114 114

56 071

73,4 %

2 618,8

155,7

Varav

Särskilt utbildningsbidrag

109 146

68 049

50 469

34 668

72,4 %

1 922,2

Särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa

41 349

52 188

36 531

10 359

74,3 %

309,4

68,3

Särskilt vuxenstudiestöd

25 537

26 308

22 257

8 946

77,0 %

312,1

69,5

NT-svux 2

7 508

5 727

3 635

1 391

57,4 %

58,5

16,5

Särskilt vuxenstudiestöd till

studerande vid vissa

1 506

1 558

1 222

707

94,5 %

16,5

1,4

lärarutbildningar

Totalt

991 633

960 054

938 687

927 671

56,1 %

17 960,2

11 707,5

Källa: CSN, Årsredovisning, 1999 till 2002

1

Jämförelser med tidigare statistik över antalet studerande per utbildningsnivå är inte fullt ut jämförbar, beroende på att svux och svuxa har avskaffats och att det högre bidraget i studiemedelssystemet har tillkommit.

Antalet stödtagare redovisade för olika skolformer är högre än en nettoräknad redovisning eftersom en person kan ha läst på flera skolformer under en period och räknats under varje skolform.

2

Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar.

Under verksamhetsåret 2002 fick 927 671 studerande studiestöd. Under 2002 har, utöver de studerande som redovisas i tabellen, fler än 17 000 personer fått bidrag vid korttidsstudier och nästan 900 högskolestuderande med synskada eller läshandikapp försetts med studielitteratur. Vidare har cirka 270 föräldrar fått bidrag till kostnader för utbildning i teckenspråk. Slutligen har 330 funktionshindrade gymnasieelever fått bidrag till kostnader för studier vid riksgymnasierna. Studiehjälp Under 2002 lämnades studiehjälp till 398 721 personer, vilket är en ökning med 2,6 procent jämfört med föregående år. Antalet personer som fick inackorderingstillägg ökade med drygt 11 procent, medan det behovsprövade extra tillägget till elever från hushåll med låga inkomster minskade med 8 procent. Utgiften för studiehjälpen har under budgetåret 2002 uppgått till 2,7 miljarder kronor. Studiemedel Under 2002 har antalet studerande med studiemedel ökat med nästan 37 000, motsvarande 8,5 procent, till 472 879 personer. Majoriteten återfinns i eftergymnasiala studier. Könsfördelningen bland studiemedelstagarna är i stort sett oförändrad jämfört med tidigare år, dvs. majoriteten är kvinnor. Drygt 51 procent är yngre än 25 år, vilket är en minskning med 2 procentenheter jämfört med 2001. Intresset för att förlägga studier utomlands är fortsatt hög. Utlandsstudier bedrivs huvudsakligen på eftergymnasial nivå. De senaste åren har antalet 146 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 utlandsstuderande med studiemedel stabiliserats kring 30 000 personer. Cirka 311 000 studerande i Sverige fick studiemedel på eftergymnasial nivå under 2002. Av dessa studerar cirka 288 000 i grundläggande högskoleutbildning. Till övrig eftergymnasial utbildning räknas bland annat kvalificerad yrkesutbildning. Under andra kalenderhalvåret 2002 studerade 266 356 personer med studiemedel på eftergymnasial nivå. Av dessa har drygt 1 120 personer beviljats det högre bidraget. Det högre bidraget ges på eftergymnasial nivå enbart till utbildningsprogram som leder till yrkesteknisk examen, specialpedagogexamen och specialpedagogisk påbyggnadsutbildning. För motsvarande period studerade 77 766 på grundskole- eller gymnasienivå med studiemedel. Av dessa hade nästan 34 procent den högre bidragsnivån. Drygt hälften av dem som studerade på grundskolenivå med studiemedel har haft det högre bidraget, vilket motsvarar drygt 6 200 personer. Utgiften för studiemedel budgetåret 2002 uppgick till cirka 15 miljarder kronor, vilket inne-fattar utgifter för studiemedelsräntor och avskrivningar. Tabell 9.2 Antalet studerande med studiemedel (högre bidraget) fördelade efter nivå och kalenderhalvår. 1

Studiestöd

2001:2

2002:1

2002:2

Grundskolenivå

Studiebidrag 82 %

5 365

7 707

6 206

Lån 18 %

2 597

3 424

2 146

Gymnasienivå

Studiebidrag 82 %

18 146

25 531

19 936

Lån 18 %

12 311

17 271

12 153

Eftergymnasial nivå

Studiebidrag 82 %

655

741

1 124

Lån 18 %

368

406

586

Totalt

Studiebidrag 82 %

24 166

33 979

27 266

Lån 18 %

15 276

21 101

14 885

Källa: CSN, Årsredovisning 2002

1 Antalet studiemedelstagare redovisade för olika nivåer är högre än en nettoräknad redovisning eftersom en person kan ha läst på flera nivåer under en period och räknats under varje nivå. Möjligheten till studielån, bland studiemedelstagare och vuxenstudiestödstagare, har utnyttjats av omkring 381 200 personer under 2002. Lånebenägenheten, dvs. studerande som tar lån i förhållande till antalet studerande som tar emot bidrag, varierar beroende på utbildningsnivå. På grundskole- och gymnasienivå har benägenheten att låna sjunkit till drygt 65 procent under 2002, vilket är 5 procentenheter lägre än föregående år. På eftergymnasial nivå har under året 82 procent av studiemedelstagarna nyttjat lån, vilket är 2 procentenheter lägre än 2001. Utlandsstuderande har under de senaste åren haft den högsta lånebenägenheten. Drygt 88 procent av de studerande utnyttjade lånemöjligheten (se tabell 9.3 Lånebenägenhet i procent). Tabell 9.3 Lånebenägenhet i procent 1999 - 2002 1

Utbildningsnivå

1999

2000

2001

2002

Grundskole- och

74,8

75,3

70,2

65,1

gymnasienivå

Eftergymnasial

82,4

84,1

84,1

82,1

nivå i Sverige

Utlandsstuderande

87,5

88,1

88,6

87,9

Källa: CSN, Årsredovisning 2002

1 Lånebenägenheten är något annorlunda på terminsnivå och varierar även mellan höst- och vårttermin .

I studiemedelssystemet finns möjlighet till ett tilläggslån för studerande som är 25 år eller äldre. Tabell 9.4 Totalt antal studerande med tilläggslån fördelade efter nivå och kalenderhalvår

Tilläggslån

2001:2

2002:1

2002:2

Grundskola

189

225

160

Gymnasienivå

2 420

3 408

3 176

Eftergymnasia

10 123

12 941

15 821

l nivå

Totalt

12 732

16 574

19 157

Källa: CSN, Årsredovisning 2002 Under andra kalenderhalvåret 2002 utnyttjade drygt 19 000 personer denna möjlighet. Som tabell 9.4 visar är antalet med tilläggslån störst för gruppen i eftergymnasiala studier. Återbetalning av studielån Sedan den 1 juli 2001 är tre olika återbetalningssystem i bruk parallellt. Det totala antalet låntagare under 2002 var cirka 1,4 miljoner personer. Låntagarnas skuld till CSN uppgick vid samma tillfälle till 153 miljarder kronor. CSN:s upplåning hos Riksgäldskontoret (RGK) för lån beviljade 1989-2001 utgjorde 113,1 miljarder kronor och för det nya studielånet 17,4 miljarder 147 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 kronor. Skillnaden mellan låntagarnas skuld till CSN och CSN:s skuld till RGK beror på att myndigheten betalar låntagarnas obetalda räntor under studietiden till RGK med anslagsmedel. År 2002 prövades 232 000 nedsättningsärenden avseende återbetalning av studielån, vilket är något lägre än föregående år. Utgiften för lån utgörs främst av ränte- och avskrivningar av studielån. Vuxenstudiestöd Antalet studerande med särskilt utbildningsbidrag (ubs) har under 2002 minskat med drygt 15 800 personer jämfört med föregående budgetår. Stödformen upphörde vid årsskiftet. Vidare har antalet studerande med särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) minskat med ungefär 39 500. Utgiften för verksamheten budgetåret 2002 uppgick till drygt 2,8 miljarder kronor. Studiestödsadministration Efterfrågan på information om studiestöd har under det senaste verksamhetsåret varit omfattande. Frågeställningarna har dessutom varit komplexa, vilket under perioden ställt stora krav på de två studiestödsadministrerande myndigheterna. Nedan redovisas nyckeltal för CSN:s och ÖKS verksamhet. Tabell 9.5 Nyckeltal för CSN:s verksamhet Tusental och procent

Verksamhet

1999

2000

2001

2002

Antal besök webbsida

1 100

1 900

3 200

3 460

Antal besök webbsvar

550

950

1 600

1 995

Antal besök datasvar

1 400

1 300

1 500

1 200

Antal besvarade

telefonsamtal

1 275

1 084

1 382

Ärendeutveckling

- tilldelning

1 157

1 090

1 068

986

Andel avklarade

ärenden inom 3 veckor

- studiemedel

76 %

71 %

62 %

83 %

Andel avklarade

ärenden inom 3 veckor

 utlandsstudier

56 %

50 %

43 %

80 %

Andel avklarade

ärenden inom 3 veckor

UBS

66 %

63 %

60 %

50 %

Andel avklarade

ärenden inom 3 veckor

SVUX

44 %

45 %

49 %

51 %

Andel avklarade

ärenden inom 3 veckor

SVUXA

53 %

50 %

50 %

50 %

Källa: CSN, Årsredovisning 1999 till 2002. Som framgår av tabell 9.5 uppvisar CSN, för nästan alla typer av studiestöd, en ökande andel ärenden som avklarats inom tre veckor. Jämfört med 2001 har också antalet besvarade samtal ökat markant. Uppgifterna om antalet besök på myndighetens webbsida och användandet av webbsvar visar samtidigt på en allt större efterfrågan av information beträffande studiestödet. 148 Tabell 9.6 Nyckeltal för ÖKS verksamhet Antal och procent Verksamhet

Antal ärenden

2002

Andel

2001

Andel

Inkomna

4 570

2 153

Ingående balans från året

innan

521

0

Summa ärenden

5 089

2 153

Avslutade

4 429

87 %

1 632

76 %

Öppna

660

13 %

521

24 %

Beslutande instans

Nämnden

897

20 %

400

25 %

Ordf + vice Ordf

6

0 %

-

-

Direktör

3 451

78 %

1 185

72 %

Annan

75

2 %

47

3 %

Bifall

521

12 %

262

16 %

Avslag

3 437

77 %

1 208

74 %

Avskrivning

213

5 %

-

-

Avvisade m.m.

258

6 %

-

-

Andel ärenden behandlade

46 %

62 %

inom 4 veckor

Genomsnittlig

39 dgr

27 dgr

handläggningstid

Källa: ÖKS, Årsredovisning 2001 och 2002. År 2002 har varit ÖKS första hela verksamhetsår. Detta innebär att resultatjämförelser med 2001, som endast avser andra halvåret, måste göras med försiktighet. Cirka 4 600 ärenden inkom till nämnden under 2002. Den genomsnittliga handläggningstiden 2002 ligger inom den sjätte veckan, vilket är något längre än 2002 års mål om en genomsnittlig handläggningstid om fyra veckor. Av inkomna ärenden avsåg merparten överklaganden i studiemedelssystemet och en mindre del studiehjälpen. Drygt 340 överklaganden har avsett studiehjälp, 2 180 studiemedel på gymnasial nivå och 2 040 studiemedel på eftergymnasial nivå. Nio ärenden har avsett rekryteringsbidrag till vuxenstuderande och bidrag vid korttidsstudier.

9.4.2

Analys och slutsatser

Studiestöd är av stor betydelse för att förmå medborgare att börja studera. Eftersom studie- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 stöden utgör en av många insatser som syftar till att rekrytera till utbildning och att minska snedrekryteringen kan dess effekter inte fångas genom enkla resultatmått. Enligt regeringens bedömning har dock insatserna inom studiestödsområdet som helhet bidragit till att målen för utbildningspolitiken har kunnat uppnås. Efterfrågan av studiestöd har under året stått i nära relation till verksamhetens utveckling. Antalet personer i de olika stödformerna förutom vuxenstudiestöden uppvisar en ökad volym verksamhetsåret 2002 jämfört med 2001. Det färre antalet studerande med vuxenstudiestöd på grundskole- och gymnasienivå beror huvudsakligen på att stöden är under avveckling och på ett minskat antal platser inom vuxenutbildningen. Studiehjälp Ökningen av antalet mottagare av studiebidraget är starkt förknippat med befolkningsutvecklingen i berörd ålder. Enligt Statistiska centralbyråns (SCB) befolkningsstatistik kommer antalet i åldersgruppen 1618 år att öka ytterligare kommande år. Med dagens höga andel direktövergångar mellan grund- och gymnasieskola innebär detta en fortsatt ökning av antalet mottagare av studiehjälpen de närmaste åren. I dagsläget börjar drygt 98 procent av ungdomarna i gymnasieskolan, vilket innebär att i stort sett samtliga går vidare till gymnasiala studier. Behovet av ett extra tillägg till hushåll med låga inkomster har sjunkit under 2002. Studiehjälpens syfte att bland annat motverka hinder av ekonomisk, social och geografisk karaktär får därmed anses uppfyllda. Studiehjälpssystemet berördes inte av den studiestödsreform som trädde i kraft den 1 juli 2001. Någon genomgripande översyn av lagstiftningen har inte gjorts på länge och CSN har pekat på behovet av en samlad översyn av studiehjälpssystemet. Regeringen tillkallade därför i mars 2002 en särskild utredare som fick uppdraget att bland annat klargöra studiehjälpens roll i relation till andra ekonomiska samhällsstöd, främst på det familjepolitiska området (dir. 2002:47). Regeringen fastställde tilläggsdirektiv för utredaren genom beslut den 12 december 2002 (dir. 2002:149). Uppdraget har slutredovisats i mars 2003 i betänkandet 149 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166

Ekonomiskt

stöd

vid

ungdomsstudier

(SOU 2003:28).

Betänkandet

remissbehandlas

för närvarande.

Studiemedel Det nya studiemedelssystemet var en av regeringens största reformer under förra mandatperioden. Systemet har nu fungerat i drygt två år. Vissa smärre regelförändringar har gjorts. Ytterligare förenklingar av reglerna för studiestödet kan bli aktuella. I den mån det fordras ändringar i lag avser regeringen att återkomma till riksdagen med förslag till sådana förenklingar. Effekterna av reformen är fortfarande svåra att se då systemet endast fungerat under en begränsad tid. Övergångsfasen för det nya studiemedelssystemet löpte ut vid halvårsskiftet 2003. Vissa följdändringar i regelsystemet främst på förordningsnivå har vidtagits som en följd härav. Detta innebär att studiefinansieringen för studerande på olika nivåer nu är mer sammanhållet än på många år. Vuxenstuderande på grundskole- och gymnasienivå kan numer få studiemedel, där sökanden har möjlighet att ansöka om den högre bidragsdelen om 82 procent av totalbeloppet i studiemedlen. Detta innebär att personer som övergår från studiefinansiering genom vuxenstudiestöden till finansiering med studiemedel omfördelas i statistiken. Den enskilt största gruppen studiemedelstagare återfinns i grundläggande högskoleutbildning. Lärosätenas uppdrag 2002 har varit större än föregående år och platsutnyttjandet har ökat från 96 till 98,5 procent. Att lärosätenas utbud än mer anpassats till efterfrågan jämfört med 2001 beror bland annat på den omflyttning av utbildningskapacitet som ägt rum under 2002 från lärosäten med rekryteringssvårigheter till lärosäten med högre sökandetryck. Dessa insatser har bidragit till att antalet studerande med studiemedel ökat även under 2002. Under en följd av år har lånebenägenheten ökat. De senaste två årens resultat tyder emellertid på att viljan att låna minskat. Detta beror sannolikt på de regelförändringar som infördes i och med studiemedelsreformen den 1 juli 2001. Framförallt kan de skärpta återbetalningskraven, bidragsdelens ökning från 27,8 till 34,5 procent av totalbeloppet, val av studie- takt och det höjda fribeloppet påverkat studenternas benägenhet av att ta studielån. Utvecklingen av antalet låntagare och beslut om nedsättning, överensstämmer med tidigare bedömningar. Återbetalning av studielån i det nya systemet har under innevarande år påbörjats, vilket föranlett regeringen att nu föreslå en mindre justering i regelsystemet, (se utgiftsområde 15, avsnitt 4.1.2 anslag 25:2 Studiemedel m.m.). Rekryteringsbidrag till vuxenstuderande Som följd av politiska prioriteringar i vårpropositionen kommer den planerade utbyggnaden av rekryteringsbidraget vid vuxenstudier att ske i en lugnare takt än det ursprungligen var tänkt. Detta innebär i princip att dagens verksamhetsnivå i kommunerna bibehålls. Hela systemet skall utvärderas senast under 2005. Regeringen har därför gett Statens skolverk i uppdrag att genomföra en utvärdering av rekryteringsbidraget och dess administration. Vuxenstudiestöd Antalet studerande med svux och svuxa har sjunkit jämfört med budgetåret 2001, vilket beror på att dessa stöd har avvecklats successivt sedan den 1 juli 2001. Antalet studerande med ubs har likaså sjunkit gradvis under de senaste åren i takt med att kunskapslyftet fasats ut. Detta har medfört att antalet studerande med dessa stöd minskat med omkring 58 000 personer. Ubs upphörde vid årsskiftet 2002/03 och övriga vuxenstudiestöd den 30 juni 2003. Vuxenstuderande kan fortsättningsvis i huvud-sak finansiera sina studier inom ramen för det generella studiemedelssystemet och genom det nya rekryteringsbidraget som trädde i kraft den 1 januari 2003. CSN har tillsammans med Högskoleverket fått i uppdrag att utvärdera den särskilda utbildningssatsningen inom naturvetenskap och teknik (s.k. NT-utbildning med särskilt vuxenstudiestöd). Uppdraget omfattar bl.a. att redovisa antalet studenter som sökt respektive beviljats det särskilda vuxenstudiestödet, kostnaderna för stödet under perioden 1995 2002 samt att analysera vuxenstudiestödets resultat och effekter mot bakgrund av den 150 redovisade statistiken. Uppdraget skall redovisas den 1 oktober 2003. Bidrag vid korttidsstudier Hanteringen av stödformen närmare målgruppen har inneburit en avsevärd förbättring i rekryteringen till korttidsstudier. LO, TCO och Sisus har till regeringen redovisat att cirka 17 000 personer fått bidrag under 2002, vilket är 13 000 fler än året innan stödet reformerades. Samtidigt har man anmält att många arbetstagare med kort tidigare utbildning och personer med funktionshinder inte kunnat beredas möjlighet till bidrag vid korttidsstudier på grund av begränsade resurser. Mot bakgrund av detta kommer regeringen under kommande verksamhetsår att genomföra en satsning inom området i form av nya medel motsvarande 25 miljoner kronor. I resursförstärkningen ingår också en del medel avsedda för administrationen i syfte att stärka LO, TCO och Sisus förutsättningar att hantera den större verksamheten. Finansieringen sker inom studiestödsverksamhetens ramar. Regeringen har under 2003 givit LO, TCO och Sisus i uppdrag att gemensamt genomföra ett utvecklingsarbete i syfte att finna samordnings- och effektivitetsvinster i hanteringen av bidraget. En rapport skall inkomma senast den 31 december 2003. Inför verksamhetsåret 2003 har regeringen också utvecklat återrapporteringskraven för de två fackliga organisationerna och Sisus avseende hanteringen av bidrag vid korttidsstudier. Regeringen föreslår inte några ytterligare förändringar av verksamheten, utan avvaktar resultatet av den rapport som skall redovisas den 31 december 2003. Regeringen kommer att följa utvecklingen inom verksamheten. Studiestödsadministration Den kraftiga utbyggnaden av utbildningsväsendet, millennieskiftet och reformeringen av studiestödssystemet har inneburit stora påfrestningar för CSN och under 2001 lyckades inte myndigheten nå verksamhetsmålen. För att komma tillrätta med problemen har såväl regeringen som myndigheten själv vidtagit en rad åtgärder. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 Regeringen bedömer att verksamhetsåret 2002 präglats av en positiv trend för CSN i fråga om myndighetens service till de studerande. Myndighetens förmåga att effektivt hantera regelverk och handläggningsrutiner har förbättrats bland annat genom ett utvecklat IT- stöd. Telefontillgängligheten har ökat och handläggningstiderna har förkortats. Det nya kundcentret i Kiruna, som byggdes upp under 2001, har bidragit till den ökade tillgängligheten. Samtliga mål som ställdes upp i regleringsbrevet för 2002 vad gäller tilldelnings- och återbetalningsverksamhet, tilldelnings- och återbetalningsverksamhet för hemutrustningslån samt information och service har uppnåtts. Regeringen anser att det finns förutsättningar för CSN att klara uppställda mål med oförändrade resurser under 2004. Minskade ärendevolymer, samordnat och förenklat studiestödssystem, satsningen på kundcentret i Kiruna samt utvecklad IT-stöd skapar förutsättningar för myndigheten att rationalisera och omstrukturera verksamheten. Regeringen gör därför bedömningen att servicen till de studerande kan bibehållas på en hög nivå under 2004. Riksdagens revisorer har på eget initiativ genomfört en granskning av hur CSN uppfyller sitt uppdrag. I sin rapport Pengar till studier i tid (rapport 2002/03:7) berör revisorerna frågan om enklare regler såsom förskottsutbetalning och myndighetens finansieringsmodell. Revisorerna har också lämnat vissa förslag till åtgärder (2002/03:RR15). Den 1 juli 2001 infördes ett nytt samordnat studiestöd. Vid sidan av studiestödssystemet har ett nytt bidrag till vuxenstuderande, rekryteringsbidraget, införts den 1 januari 2003. I jämförelse med de gamla vuxenstudiestöden är rekryteringsbidraget betydligt enklare att administrera då en stor del av prövningen sker i kommunerna. Sammantaget innebär de nya systemen klara administrativa förenklingar för myndigheten, då det framförallt var de äldre vuxenstudiestöden som var tidskrävande. Under en övergångsperiod medförde dock det nya studiestödssystemet inga större samordningsvinster eftersom samtliga vuxenstudiestöd fortfarande tillämpades parallellt. Under hösten 2003 kommer emellertid det samlade studiestödet att verka fullt ut, då övergångsbestämmelserna upphörde den 1 juli 2003. Samtidigt har antalet studiestödstagare och 151 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 ärendevolymerna minskat till följd av bland annat att kunskapslyftet fasats ut. Regeringens avsikt är att noga följa studiestödsreformen och CSN har därför fått i uppdrag att följa systemets utveckling och bevaka framförallt de nya inslagen i systemet. En rapport härom skall lämnas under våren 2004. För att förbättra servicen till studiestödstagarna och ge CSN bättre förutsättningar att sköta administrationen av studiestödet föreslogs vissa ändringar i studiestödslagen i förra årets budgetproposition. Regeringen har fortsatt arbetet och även genomfört vissa anpassningar av teknisk karaktär i studiestödsförordningen. Regeringen anser att arbetet med att ytterligare förenkla regelverket skall fortsätta i syfte att åstadkomma en effektiv studiestödshantering och att göra systemet mer överblickbart för den enskilde. Bestämmelserna i studiestödslagen och studiestödsförordningen är förhållandevis allmänt hållna och CSN har en vid föreskriftsrätt. Myndigheten har därmed stora möjligheter att påverka administrationen genom förändringar i interna regler och handläggningsrutiner. Som ett led i förenklingsarbetet har CSN på uppdrag av regeringen inkommit med en första idéskiss till hur en försöksverksamhet med förskottsutbetalning av studiemedel kan genomföras. Förslaget syftar till att förkorta handläggningstiderna. I samband med remissbehandlingen av Riksdagens revisorers rapport, Pengar till studier i tid, har starka invändningar mot ett sådant förslag inkommit från ett antal remissinstanser. Bland annat Justitieombudsmannen, Överklagandenämnden för studiestöd (ÖKS) och Justitiekanslern åberopar rättsäkerhetsaspekten som ett viktigt argument mot den föreslagna hanteringen. Frågan fordrar ytterligare analys och bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Slutredovisning av det s.k. kontrollrutinprojektet inkom till regeringen den 2 december 2002. Projektets övergripande mål har varit att utveckla system, metoder och rutiner för att förbättra underlaget för beslut om skilda stöd och ersättningar, samt att förhindra samtidiga oförenliga utbetalningar från två eller flera ersättningssystem. CSN har i detta projekt samverkat med Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS), Riksförsäkringsverket (RFV) och Arbetslöshetskassornas Samorganisation (SO). För CSN innebär möjligheten till samverkan bland annat att tillgången till underlag för beslut i enskilda ärenden förenklas. Samarbetet förväntas också förenkla situationen för den enskilde ersättningstagaren. Under 2002 har CSN också arbetat aktivt med att uppnå kraven för en så kallad 24-timmarsmyndighet. Myndigheten har också bedrivit arbete på bred front vad gäller kompetensutveckling, samverkan och arbetsmiljö. CSN är till stor del beroende av administrativa avgiftsinkomster, närmare hälften av verksamheten finansieras med dessa inkomster. I övrigt finansieras studiestödsverksamheten genom anslag över statsbudget. Riksdagens revisorer riktar i sin rapport, Pengar till studier i tid, kritik mot denna finansieringsmodell och anser att det finns skäl att ompröva finansieringssystemet. Systemet med blandfinansierad verksamhet är vanlig inom statsförvaltningen. Regeringen är dock medveten om att ett alltför stort beroende av avgiftsinkomster inte är optimalt. I nuläget finns dock inget finansiellt utrymme att ompröva den rådande finansieringsmodellen, men regeringen avser att återkomma i frågan när det finansiella läget tillåter. Överklagandenämnden för studiestöd (ÖKS) har under sitt första hela verksamhetsår förhållandevis väl klarat balansen mellan service, ärendehantering och rättsäkerhet. En genomsnittlig handläggningstid på maximalt fyra veckor och en längsta normal handläggningstid på sex veckor har eftersträvats, vilket dock inte fullt ut kunnat uppnås under året. Handläggningstiden beror i hög grad på om ett ärende måste remitteras till andra myndigheter eller på önskemål från klaganden om att få lämna in yttranden och kompletteringar. Åtgärder för att minska ärendebalansen har vidtagits av myndigheten under hösten 2002. ÖKS verksamhet och arbetsbelastning påverkas huvudsakligen av förändrade förutsättningar inom studiestödsområdet. Under 2002 motsvarade antalet inkomna ärenden förväntad volym. ÖKS gör bedömningen att ärendevolymerna om bl.a. antalet framtida återkravsärenden kommer att öka. Huvuddelen av övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1999:1395) upphörde den 1 juli 2003, vilket enligt nämnden, kan medföra ett ökat antal överklaganden. Regeringen anser dock att det fortfarande är oklart hur stor effekt detta kommer att få för ÖKS verksamhet. Regeringen menar att 152 nämnden måste ha en beredskap för att kunna hantera ökade krav i framtiden. Detta gäller både den administrativa hanteringen av ärende- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 volymen och utvecklingen av de praxisskapande beslut som nämnden fattar. 153 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 154 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 10 Budgetförslag

10.1

Anslag

10.1.1 25:1 Statens skolverk Tabell 10.25:1 Anslagsutveckling för Statens skolverk Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

349 914

sparande

17 077

2003

Anslag

309 730

1

Utgifts-

312 307

prognos

2004

Förslag

305 134

2

2005

Beräknat

301 602

3

2006

Beräknat

306 282

4

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

I beloppet ingår 540 tkr fr.o.m. 2004 som kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

3

Motsvarar 294 927 tkr i 2004 års prisnivå.

4

Motsvarar 294 927 tkr i 2004 års prisnivå.

Statens skolverk är sektorsmyndighet för det offentliga skolväsendet och för den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Skolverket skall bidra till måluppfyllelsen inom politikområdet genom sina instruktionsenliga uppgifter, bl.a. att genom utbildningsinspektion granska kvaliteten i skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. För 2002 redovisas ett anslagssparande på 17 077 000 kronor. Av dessa har 3 279 000 kronor dragits in. Regeringens överväganden I syfte att stärka den nationella likvärdigheten har Skolverkets uppgifter renodlats och koncentrerats till kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering samt granskning och tillsyn. Samtidigt bildades den 1 mars en ny myndighet med uppgift att främja skolutveckling. I samband med myndighetsombildningen har Skolverket fått en styrelse och ålagts att ha en internrevision. Vidare har Skolväsendets överklagandenämnd förstärkts. Tyngdpunkten i det nya Skolverket skall ligga på utbildningsinspektionen så att kommuner och skolor kommer att granskas regelbundet. Regeringen har därför uppdragit åt Skolverket att senast den 1 november 2003 redovisa en plan över hur utbildningsinspektionen skall genomföras. Målet är att inspektionen skall fördubblas jämfört med tidigare situation så att den omfattar varje kommun och alla skolor vart sjätte år. Skolverket har också fått ett särskilt uppdrag av regeringen att skärpa och utveckla sina rutiner och metoder vid godkännande och inspektion av fristående skolor. Dessutom skall verket under hösten genomföra en särskild inspektion av fristående skolor med konfessionell inriktning eller motsvarande. Under de närmast kommande åren kommer Skolverket även att bedriva ett omfattande arbete med översyn av gymnasieskolans kursplaner som en följd av Gymnasiekommittén 2000:s förslag i betänkandet Åtta vägar till kunskap. En ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120). Skolverket fick för budgetåret 2002 en revisionsberättelse med invändning på grund av att den interna styrningen och kontrollen avseende Skolverkets anslag inte har fungerat på ett tillfredsställande sätt. Bristerna består av att anslagsmedel inte har utbetalats i enlighet med regeringens beslut, samt att Skolverket inte har säkerställt att disponibla medel har tillförts räntekontot hos Riksgäldskontoret (RGK). Vidare 155 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har omfördelning av utgifter mellan olika anslag skett med väsentliga belopp i ett sent skede under året. Ett finansiellt villkor har också överskridits. Bristerna har bl.a. fått till följd att Skolverket har ett för högt saldo på räntekontot hos RGK. Skolverket har under året vidtagit en rad åtgärder för att förbättra den interna styrningen och kontrollen. Regeringen vidtar tillsvidare ingen åtgärd men kommer noga att följa det fortsatta utvecklingsarbetet inom verket. Skolverkets anslag tillfördes 15 miljoner kronor från anslag 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg för omstrukturering av verksamheten under 2003. Av dessa medel föreslår regeringen att 5 miljoner kronor återförs 2004 och ytterligare 10 miljoner kronor återförs 2005. Vidare föreslår regeringen att 15 578 000 kronor förs till anslag 25:2 Myndigheten för skolutveckling för att anslaget skall motsvara en fördelning som täcker 12 månader jämfört med 10 månader som anslaget utgjorde för 2003. Regeringen menar att tillsynsuppgiften och uppbyggnaden av utbildningsinspektionen särskilt måste prioriteras under de kommande åren. För att ytterligare förstärka myndighetens inspektions- och tillsynsverksamhet tillförs myndigheten 5 miljoner kronor. Myndigheten bör även överväga vilka omprioriteringar inom övriga verksamhetsområden som kan behövas för att nå målet om en kraftig förstärkning av utbildningsinspektionen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 305 134 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25.1 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års

309 730

309 730

309 730

statsbudget 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

10 554

17 802

22 884

Beslut

5 540

5 665

5 753

Överföring till/från andra

-20 690

-31 595

-32 085

anslag

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

305 134

301 602

306 282

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.2

25:2 Myndigheten för skolutveckling

1

Tabell 10.25:2 Anslagsutveckling för Myndigheten för skolutveckling Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

sparande

2003

Anslag

75 759

2

Utgifts-

73 865

prognos

2004

Förslag

94 275

3

2005

Beräknat

96 496

4

2006

Beräknat

98 108

5

1

Nytt anslagsnamn.

2

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

3

I beloppet ingår 257 tkr fr.o.m. 2004 som kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

4

Motsvarar 94 275 tkr i 2004 års prisnivå.

5

Motsvarar 94 275 tkr i 2004 års prisnivå.

Myndigheten för skolutveckling inrättades i mars 2003 efter en ombildning av Statens skolverk. Myndighetens uppgift är att stödja verksamhetsutveckling i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning i syfte att uppnå ökad måluppfyllelse och likvärdighet i utbildningen. Stödet ges i form av generella utvecklingsinsatser med fokus på nationellt prioriterade områden och i form av riktat utvecklingsstöd främst genom att stödja kvalitetsutvecklingsarbete och utveckling av lärande och lärmiljöer. Vidare skall Myndigheten för skolutveckling främja kompetensutveckling av personal samt svara för den statliga rektorsutbildningen m.m. Insatserna skall bl.a. utgå från kunskap om såväl skolförbättring som utveckling av organisation och ledarskap. Regeringens övervägande Myndigheten för skolutveckling har genom sitt uppdrag en viktig roll när det gäller att driva på utvecklingen inom förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, skolan och vuxnas lärande. Myndighetens insatser skall fokuseras till de nationellt prioriterade områdena basfärdigheter och utbildningsvillkor för barn och ungdomar i segregerade områden. Det är viktigt att myndighetens arbete och organisation karaktäriseras av ett flexibelt, behovsprövat och projektinriktat arbetssätt, liksom att myndigheten samverkar med kommuner och andra huvudmän, myndigheter samt berörda organisationer och nätverk. 156 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Genom att Myndigheten för skolutveckling nyligen inrättats är det för tidigt att bedöma myndighetens resultat. Regeringen följer dock utvecklingen inom myndigheten, bl.a. vad gäller insatser och arbetsmetoder. Från anslag 25:1 Statens skolverk tillförs 15 578 000 kronor för att anslaget skall motsvara en fördelning som täcker 12 månader jämfört med 10 månader som anslaget utgjorde för 2003. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 94 275 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25.2 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års

75 759

75 759

75 759

statsbudget 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

2 681

4 529

5 870

Beslut

257

263

267

Överföring till/från andra

15 578

15 945

16 211

anslag

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

94 275

96 496

98 108

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.3

25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg

Tabell 10.25:3 Anslagsutveckling för utveckling av skolväsende och barnomsorg Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

470 932

sparande

125 124

2003

Anslag

351 901

1

Utgifts-

303 703

prognos

2004

Förslag

197 894

2005

Beräknat

213 030

2

2006

Beräknat

216 926

3

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

Motsvarar 208 141 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 208 141 tkr i 2004 års prisnivå.

Ändamålet med anslaget är att främja utveckling av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Ur anslaget bekostas främst insatser som Myndigheten för skolutveckling vidtar för att stödja och stimulera kommuner och verksamheter inom barnomsorg, skola och vuxenutbildning i deras arbete med verksamhetsutveckling. Anslaget används även för:

-

utveckling av nationella prov

-

annat centralt initierat utvecklingsarbete inom utbildningssystemet

-

satsningar för att främja skolväsendets internationalisering

-

bidrag till vissa organisationer

-

statlig rektorsutbildning samt

-

administration, uppföljning och utvärdering av vissa uppdrag.

För 2002 redovisas ett anslagssparande på 125 124 000 kronor. Av detta har 32 000 000 kronor dragits in. Regeringens överväganden Liksom föregående år bör Regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188), styra vilka insatser och områden som skall prioriteras i arbetet med att stödja utvecklingen inom barnomsorg och skolväsendet. En central uppgift för myndigheten är att förbättra utbildningsvillkoren för barn och ungdomar i områden som präglas av etnisk eller social segregation, liksom att stödja kvalitetsutvecklingen i kommuner och verksamheter inom barnomsorg och skola. Stödet bör avse såväl verksamheter med kommunal som annan huvudman. Arbetet med att stödja utvecklingsinsatser avseende elevers basfärdigheter bör fortsätta, liksom satsningar för att stimulera utvecklingen och användningen av IT i skolan. Medel bör även avsättas för att stödja utvecklingen av vuxenutbildningen, bl.a. genom ett fortsatt främjande av insatser rörande svenska för invandrare samt stöd till kommunerna i deras arbete med en fortsatt utveckling av vuxnas lärande i enlighet med de riktlinjer som regeringen angav i propositionen om Vuxnas lärande (prop. 2000/01:72). Regeringen har fattat beslut om att tillsätta en jämställdhetsdelegation fr.o.m. december 2003 t.o.m. juni 2006. Delegationens verksamhet finansieras från anslaget. Vidare bör medel avsättas dels för matematikdelegationens fortsatta arbete, dels för den delegation för yrkesutbildning som kommer att tillsättas. Insatser för att utveckla undervisningen i naturvetenskap och teknik bör också prioriteras. 157 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Viktiga insatser som finansieras från anslaget är vidare stöd till det nationella centrumet för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom, som regeringen inrättade under 2003, projektet Attraktiv skola som syftar till att utveckla läraryrkets attraktivitet samt APU utomlands för elever på gymnasieskolans program med yrkesämnen. Budgetåret 2003 tillfördes anslaget 161,9 miljoner kronor från vissa anslag inom utgiftsområde 16 för att förstärka kvalitetsarbetet enligt utvecklingsplanens förslag. Dessa medel återförs 2004 till respektive anslag. Vidare fördes 15 miljoner kronor från anslaget till anslag 25:1 Statens skolverk för omstrukturering av verksamheten. Av dessa medel föreslår regeringen att 5 miljoner återförs 2004 och 10 miljoner kronor 2005. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 197 894 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25.3 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års

351 901

351 901

351 901

statsbudget 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

5 560

13 956

20 647

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

-159 567

-152 827

-155 622

anslag

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

197 894

213 030

216 926

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.4 25:4 Specialpedagogiska institutet Tabell 10.25:4 Anslagsutveckling för Specialpedagogiska institutet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

321 466

sparande

1 816

2003

Anslag

321 497

1

Utgifts-

320 098

prognos

2004

Förslag

332 820

2

2005

Beräknat

340 641

3

2006

Beräknat

346 352

4

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

I beloppet ingår 517 tkr fr.o.m. 2004 som kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

3

Motsvarar 332 820 tkr i 2004 års prisnivå.

4

Motsvarar 332 820 tkr i 2004 års prisnivå.

Specialpedagogiska institutet är en rikstäckande myndighet för statens samlade stöd i specialpedagogiska frågor rörande barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Institutets uppgift är att ge specialpedagogiskt stöd till kommuner och andra huvudmän som ansvarar för förskola, skola, skolbarnsomsorg, vuxenutbildning och fristående skolor som står under statlig tillsyn. I uppdraget ingår att sprida information och kunskap inom det specialpedagogiska området samt att initiera och medverka i utvecklingsarbete inom området. Specialpedagogiska institutet är organiserat i fem regioner: norra, östra, mellersta, västra och södra regionen. Regionerna har till uppgift att bl.a. ge råd och handledning till arbetslag, specialpedagoger, rektorer och chefer, arrangera och medverka i kompetensutveckling, informera föräldrar, arbetslag och huvudmän i specialpedagogiska frågor, ta initiativ till utvecklingsverksamhet, samla in och förmedla forskningsresultat inom området samt att ta initiativ och delta i internationell samverkan. I myndigheten ingår dessutom Resurscenter syn, Resurscenter döv/hörsel, Resurscenter dövblind samt Resurscenter tal- och språk. Resurscentren har i uppdrag att genomföra utredningar och träning av enskilda barn och ungdomar. Re- surscentren ger även information och utbildning till föräldrar, lärare och annan personal. För viss utveckling av läromedel för vuxna har regeringen sedan 2002 tillfört anslaget 3 miljoner kronor per år. Anslaget får användas för att finansiera kostnader uppkomna under anslag 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:4 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor

Intäkter till

Offentlig-

inkomsttitel

Intäkter

Resultat

rättslig

(som inte får

som får

(intäkt-

verksamhet

disponeras)

disponeras

Kostnader

kostnad)

Utfall 2002

0

38 664

168 017

-129 353

Prognos 2003

0

35 000

152 000

-117 000

Budget 2004

0

35 000

152 000

-117 000

Intäkterna avser främst ersättning från kommunerna för elever vid Resurscenter syn Örebro samt Resurscenter tal och språk. Dessa intäkter 158 får disponeras av myndigheten. Prognosen utgår från regeringens beslut (SKOLFS 2001:28) om att avgifterna för barn i värdkommunerna, dvs. de kommuner där verksamheten är belägen, skall uppgå till 64 700 kronor per barn och år och att avgiften för barn från andra kommuner skall uppgå till 188 700 kronor per barn och år. Av- gifterna utsätts för prövning varje år. Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis skall täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter skall finansieras från detta anslag. För budgetåret 2002 redovisas ett anslagssparande på 1 816 000 kronor. Specialpedagogiska institutet får disponera anslagssparandet. Regeringens överväganden Utredningen om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder (dir. 2001:65) lämnade sitt slutbetänkande Läromedel specifikt (SOU 2003:15) den 31 januari 2003. Utredningen hade i uppgift att göra en översyn av statens engagemang för framställning och anpassning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning. Regeringen bereder för närvarande frågan och tills vidare har Specialpedagogiska institutet ett fortsatt ansvar för utveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder. Regeringen avser att under 2004 tydliggöra Specialpedagogiska institutets uppdrag gällande utveckling och produktion av läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder från förskolan till vuxenutbildningen. Utredningen om visstidsplaceringar (dir. 2002:106) redovisade sitt slutbetänkande Visstidsutbildning vid statliga resurscenter (SOU 2002:106) i november 2002. Betänkandet bereds för närvarande i Utbildningsdepartementet. Regeringen avser att återkomma med förslag till riksdagen under våren 2004. Specialpedagogiska institutet fick för budgetåret 2002 en revisionsberättelse med invändning på grund av att den interna styrningen och kontrollen avseende institutets anslag inte har fungerat på ett tillfredsställande sätt under år 2002. Myndigheten har inte haft kontroll över de två betalningsflöden som används. Som en följd av detta har institutet ett 9,1 mnkr för lågt saldo på räntekontot hos Riksgäldskontoret vid årsskiftet 2002/03. Dessutom redovisas felaktigt en ford- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ran på statsverket i posten Avräkning med statsverket med samma belopp. Regeringen har med anledning av en revisionsanmärkning för budgetåret 2001 givit Specialpedagogiska institutet i uppdrag att se över samtliga ekonomiadministrativa rutiner, identifiera problem samt föreslå åtgärder. I uppdraget ingick även att redovisa hur institutets interna styrning och kontroll skall stärkas och utvecklas. Myndigheten presenterade en delrapport av uppdraget den 31 januari 2003 och en slutrapport den 31 maj 2003. Regeringen bedömer att de av myndigheten vidtagna åtgärder på sikt leder till förbättringar i myndighetens ekonomistyrning. Regeringen avser att noga följa utvecklingen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 332 820 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25.4 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års

321 497

321 497

321 497

statsbudget 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

10 806

18 615

24 317

Beslut

517

529

538

Överföring till/från andra

0

0

0

anslag

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

332 820

340 641

346 352

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.5

25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder

Tabell 10.25:5 Anslagsutveckling för skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

22 838

sparande

0

2003

Anslag

22 558

1

Utgifts-

21 936

prognos

2004

Förslag

23 077

2005

Beräknat

23 555

2

2006

Beräknat

23 863

3

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

Motsvarar 23 077 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 23 077 tkr i 2004 års prisnivå.

159 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utredningen om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder (dir. 2001:65) lämnade sitt slutbetänkande den 31 januari 2003 efter att ha fått förlängning av utredningstiden (dir. 2002:131). Utredningen hade i uppdrag att göra en översyn av statens engagemang för framställning och anpassning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning. Regeringen bereder för närvarande frågan och tills vidare har Specialpedagogiska institutet ett fortsatt ansvar för utveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:5 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor

Intäkter till

Offentlig-

inkomsttitel

Intäkter

Resultat

rättslig

(som inte får

som får

(intäkt-

verksamhet

disponeras)

disponeras

Kostnader

kostnad)

Utfall 2002

0

12 370

76 667

-64 297

Prognos 2003

0

12 000

72 000

-60 000

Budget 2004

0

12 000

72 000

-60 000

Det ekonomiska målet är att intäkterna från läromedelsförsäljningen delvis skall finansiera verksamheten. De kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter skall finansieras från detta anslag samt från anslaget 25:4 Specialpedagogiska institutet. Regeringens överväganden Med anledning av utredningen om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder avser regeringen att under 2004 tydliggöra Specialpedagogiska institutets uppdrag gällande utveckling och produktion av läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder från förskola till vuxenutbildning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 23 077 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25:5 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års statsbudget 1

22 558

22 558

22 558

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

519

997

1 305

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

23 077

23 555

23 863

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.6 25:6 Specialskolemyndigheten Tabell 10.25:6 Anslagsutveckling för Specialskolemyndigheten Tusental kronor

Anslags-

14 632

2002

Utfall

251 849

sparande

2003

Anslag

234 246

1

Utgifts-

235 144

prognos

2004

Förslag

242 333

2

2005

Beräknat

247 967

3

2006

Beräknat

252 037

4

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

I beloppet ingår 294 tkr fr.o.m. 2004 som kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

3

Motsvarar 242 333 tkr i 2004 års prisnivå.

4

Motsvarar 242 333 tkr i 2004 års prisnivå.

Utbildningen i specialskolan har som mål att ge barn och ungdomar som är döva eller hörselskadade en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i grundskolan eller för berörda elever i särskolan. Myndigheten består av sex skolenheter, varav fem är regionala specialskolor för döva och hörselskadade elever och en är en nationell specialskola för döva och hörselskadade med utvecklingsstörning samt för dövblindfödda elever. Förutsättningen för elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling är att de erbjuds en teckenspråkig miljö. 160 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:6 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor

Intäkter till

Offentlig-

inkomsttitel

Intäkter

Resultat

rättslig

(som inte får

som får

(intäkt-

verksamhet

disponeras)

disponeras

Kostnader

kostnad)

Utfall 2002

-

98 369

333 083

-234 714

Prognos 2003

-

101 000

342 000

-241 000

Budget 2004

-

100 000

342 039

-242 039

Avgifterna utgörs av ersättning från kommunerna för elever i specialskola. Dessa intäkter får disponeras av myndigheten. Prognosen utgår från regeringens beslut (SKOLFS 2003:2) om att avgifterna för elever i värdkommunerna, dvs. de kommuner där verksamheten är belägen, skall uppgå till 64 700 kronor per elev och år och att avgiften för elever från andra kommuner skall uppgå till 188 700 kronor per elev och år. Avgifterna utsätts för prövning årligen. Det ekonomiska målet är att intäkterna från Specialskolemyndighetens verksamhet delvis skall täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsinkomster skall finansieras från detta anslag. För 2002 redovisas ett totalt anslagssparande på anslaget om 14 632 000 kronor. Av detta har 4 841 000 kronor dragits in. Regeringens överväganden Andelen avgångselever som lämnar specialskolan med fullständiga avgångsbetyg är fortsatt låg. I flera enskilda kärnämnen är resultatet ändå tillfredställande i relation till elevernas inlärningsbetingelser och förutsättningar i övrigt. Specialskolemyndighetens arbete med myndighetsgemensamma utvecklings- och kompetensförstärkande projekt har fortsatt. Exempelvis har omfattande utbildningsprogram i teckenspråk genomförts samt seminarium kring olika metodiska/pedagogiska utvecklingsfrågor. Regeringen bedömer att Specialskolemyndigheten på ett systematiskt och aktivt sätt arbetar med att öka måluppfyllelsen. Regeringen avser att noga följa hur myndighetens ökade kostnader för bl.a. pensionsavgifter påverkar verksamhetens utvecklingsinsatser och resultat. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 242 333 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25.6 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års

234 246

234 246

234 246

statsbudget 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

7 793

13 420

17 485

Beslut

294

301

306

Överföring till/från andra

0

0

0

anslag

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

242 333

247 967

252 037

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.7

25:7 Särskilda insatser på skolområdet

Tabell 10.25:7 Anslagsutveckling för särskilda insatser på skolområdet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

255 534

sparande

12 982

2003

Anslag

266 177

1

Utgifts-

260 023

prognos

2004

Förslag

278 037

2005

Beräknat

286 421

2

2006

Beräknat

295 132

3

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

Motsvarar 278 037 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 278 037 tkr i 2004 års prisnivå.

Under detta anslag beräknar regeringen medel för i huvudsak:

-

bidrag till kommuner för samordnade regionala utbildningsinsatser för elever med funktionshinder och samordnade utbildningsinsatser avseende särskild undervisning på sjukhus m.m. enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet

-

ett elevbaserat tilläggsbidrag till Göteborgs, Kristianstads, Stockholms och Umeå kommuner för speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever (Rh) från hela landet

-

bidrag till Örebro kommun enligt avtal mellan staten och kommunen om viss stat-

161 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lig ersättning avseende gymnasial utbildning i Örebro för döva och hörselskadade elever (RGD/RGH)

-

särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten och Sörmlands landsting samt Örebro kommun om bidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning

-

bidrag enligt förordningen (SKOLFS

2002:21) om statsbidrag för vissa elever vid Salbohedskolan. Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på anslaget är antalet elever. För 2002 redovisas ett anslagssparande på 12 982 000 kronor. Av detta har 10 874 000 kronor dragits in. Regeringens överväganden Enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet kan en kommun, ett landsting eller ett kommunalförbund få statsbidrag till vissa utbildningsinsatser av regional art för funktionshindrade elever. Specialpedagogiska institutet har under 2002 genomfört vissa förändringar för att förbättra arbetet med fördelning av medel. I januari 2003 påbörjas även ett arbete med hur uppföljningen skall ske. Elevantalet på gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever (Rh-gymnasierna) har under året varit 175. Elevantalet på riksgymnasierna för döva och hörselskadade elever (RGD/RGH) har under året varit 423. Utbildningen är organiserad vid tre av Örebro kommuns skolenheter. Elevantalet vid riksgymnasierna vid såväl RGD/RGH som Rh-anpassad utbildning beräknas i stort sett till oförändrad nivå. Budgetåret 2003 fördes 2 108 000 kronor från anslaget till anslag 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg som en del i finansieringen av en förstärkt kvalitetssatsning. Dessa medel återförs nu till anslaget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 278 037 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25.7 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års

266 177

266 177

266 177

statsbudget 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

9 689

18 008

26 651

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

2 171

2 236

2 304

anslag

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

278 037

286 421

295 132

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.8 25:8 Sameskolstyrelsen Tabell 10.25:8 Anslagsutveckling för Sameskolstyrelsen Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

30 081

sparande

-311

2003

Anslag

31 168

1

Utgifts-

30 921

prognos

2004

Förslag

32 377

2

2005

Beräknat

33 129

3

2006

Beräknat

33 671

4

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

I beloppet ingår 173 tkr fr.o.m. 2004 som kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

3

Motsvarar 32 377 tkr i 2004 års prisnivå.

4

Motsvarar 32 377 tkr i 2004 års prisnivå.

Utbildningen vid sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen i den kommunala grundskolan har som mål att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen genom att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning. Utbildningen skall i övrigt för sameskolan motsvara utbildningen t.o.m. årskurs 6 i grundskolan och för den integrerade samiska undervisningen t.o.m. årskurs 9 i grundskolan. Sameskolstyrelsen, som är styrelse för sameskolorna och integrerad undervisning i den kommunala grundskolan, får även efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter inom förskoleklass och förskole- och fritidshemsverksamheten för samiska barn. Det finns sex sameskolor och den integrerade samiska undervisningen bedrivs inom kommunal grundskola i nio kommuner. Antalet elever är i stort sett oförändrat jämfört med föregående år. 162 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Uppföljning av kunskapsmålen i årskurs 5 visar att måluppfyllelsen i sameskolan behöver öka i framför allt svenska, engelska och samiska. Vissa problem finns att kunna rekrytera pedagogiskt utbildade lärare med adekvata kunskaper i samiska. Behov föreligger också av kompetensutveckling i samiska för befintlig personal för att undervisningen i så stor utsträckning som möjligt skall kunna bedrivas på samiska. Ett särskilt angeläget område för Sameskolstyrelsen är att öka tillgången på läromedel i de olika samiska språkvarieteterna. En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret 2002 visar ett underskott på 311 000 kronor. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:8 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor

Intäkter till

Offentlig-

inkomsttitel

Intäkter

Resultat

rättslig

(som inte får

som får

(intäkt-

verksamhet

disponeras)

disponeras

Kostnader

kostnad)

Utfall 2002

7 853

7 054

7 030

24

Prognos 2003

7 600

7 900

7 780

120

Budget 2004

7 700

7 900

7 900

0

Regeringens överväganden Sameskolstyrelsen bedriver en verksamhet med i huvudsak goda resultat för elever i både sameskolan och den integrerade verksamheten. Re- geringen förutsätter att Sameskolstyrelsen uppmärksammar behovet av åtgärder för att öka måluppfyllelsen i sameskolan. Sameskolstyrelsen fick för budgetåret 2002 revisionsanmärkningar avseende den ekonomiska redovisningen. Kostnader och intäkter har inte blivit rättvisande redovisade för förskole- och fritidshemsverksamheten som expanderat under de senaste två åren. Anmärkningarna innebär att myndighetens totala kostnader och andra intäkter än anslag inte har fördelats per verksamhetsgren. Bristerna har fått till följd att kostnaden per elev i undervisningen och kostnaderna för förskole- och fritidshemsverksamheten är för lågt redovisade. Sameskolstyrelsen har vidtagit åtgärder för att förstärka sin ekonomiadministration, med inriktning mot redovisning och controllerfunktion. Regeringen kommer noga att följa de åt- gärder som myndigheten vidtar för att förbättra redovisningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 32 377 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25:8 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års statsbudget 1

31 168

31 168

31 168

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

1 036

1 784

2 323

Beslut

173

177

180

Överföring till/från andra anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

32 377

33 129

33 671

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.9 25:9 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. Tabell 10.25:9 Anslagsutveckling för maxtaxa i barnomsorgen m.m. Tusental kronor

Anslags-

18 528

2002

Utfall

3 881 472

sparande

2003

Anslag

3 900 000

1

Utgifts-

3 900 000

prognos

2004

Förslag

3 660 000

2005

Beräknat

3 660 000

2006

Beräknat

3 660 000

1 Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004. Under anslaget bekostas statsbidrag till de kommuner som har ett system med maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt det statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder motsvarande 500 miljoner kronor som skall lämnas till de kommuner som tillämpar maxtaxa. Under anslaget bekostas även Skolverkets kostnader för arbete med administration av rekvisitioner från kommunerna samt den uppföljning av reformens olika delar för vilken Skolverket skall ansvara. Kompensationen till kommunerna för de övriga delarna av reformen om maxtaxa och allmän förskola ges genom det generella statsbidraget under utgiftsområde 25, anslag 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting. För den allmänna förskolan är kompensationen 1 200 miljoner kronor, för förskoleverksamhet 163 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för barn till arbetslösa och föräldralediga 300 respektive 200 miljoner kronor. Skolverkets uppföljning av maxtaxereformen beskrivs i avsnitt 5.1.1. För 2002 redovisas ett anslagssparande på 18 528 000 kronor. Allt anslagssparande har dragits in. Regeringens överväganden I 2003 års ekonomiska vårproposition föreslog regeringen i syfte att begränsa statens utgifter att de högsta avgifterna i maxtaxan höjs. Höjningen innebär att avgifterna höjs för hushåll med avgiftsgrundande inkomster över 38 000 kronor i månaden. De höjda avgifterna innebär möjlighet till ökade avgiftsinkomster för kommunerna. Regeringen sänker i och med detta det statsbidrag som lämnas till kommuner som tillämpar maxtaxan med 240 miljoner kronor per år från och med 2004. De nya reglerna träder i kraft den 1 januari 2004. Regeringen bedömer att alla kommuner kommer att tillämpa systemet med maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 3 660 000 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25.9 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års

3 900 000

3 900 000

3 900 000

statsbudget 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

0

0

0

Beslut

-240 000

-240 000

-240 000

Överföring till/från andra

0

0

0

anslag

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

3 660 000

3 660 000

3 660 000

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.10

25:10 Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem

Tabell 10.25:10 Anslagsutveckling för bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

1 490 111

sparande

18 550

2003

Anslag

2 500 000

1

Utgifts-

2 489 000

prognos

2004

Förslag

3 500 000

2005

Beräknat

4 500 000

2006

Beräknat

5 000 000

1 Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004. I och med riksdagens beslut om budgetpropositionen för 2001 (prop. 2000/01:1 utg.omr. 16, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99) infördes ett särskilt statsbidrag riktat till skolsektorn för att öka personaltätheten. Bidraget avser att förbättra förutsättningarna för att höja skolornas resultat i förhållande till mål uttryckta i läroplan och kursplaner genom att tillföra mer personal till skola och fritidshem. Bidraget skall användas till personalförstärkningar som är strategiska för att nå en ökad måluppfyllelse. Kostnader i samband med Skolverkets administration och uppföljning av statsbidraget skall inrymmas i de beräknade medlen. Statsbidraget för personalförstärkningar beräknas öka successivt med en miljard kronor årligen tills nivån fem miljarder kronor är nådd. Anslaget styrs av förordningen (2001:36) om statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Skolverkets uppföljning av statsbidragen för läsåret 2001/02 visar att 96 procent av kommunerna använt bidraget för avsett ändamål. Skolverket har därför hållit inne hela eller del av 11 kommuners statsbidrag vid utbetalningen i februari 2003. Summan uppgår till ca 10,4 miljoner kronor, vilket motsvarar en procent av de totalt fördelade bidragen 2001/02. Orsaken är att dessa kommuners kostnader för personalförstärkningar understigit tilldelat statsbidrag. Skolverkets uppföljning och utvärdering av personalförstärkningsbidragets första bidragsår beskrivs vidare i avsnitt 6.1.4 och i resultatbedömningsavsnittet 6.2. För 2002 redovisas ett anslagssparande på 18 550 000 kronor. Allt anslagssparande har dragits in. 164 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringens överväganden Regeringens utgångspunkt är att statsbidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem fördelas till alla kommuner. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 3 500 000 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25.10 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års

2 500 000

2 500 000

2 500 000

statsbudget 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

0

0

0

Beslut

1 000 000

2 000 000

2 500 000

Överföring till/från andra

0

0

0

anslag

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

3 500 000

4 500 000

5 000 000

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.11

25:11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola

Tabell 10.25:11 Anslagsutveckling för bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

115 715

sparande

12 179

2003

Anslag

117 184

1

Utgifts-

121 070

prognos

2004

Förslag

128 523

2005

Beräknat

131 554

2

2006

Beräknat

134 013

3

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

Motsvarar 128 523 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 128 523 tkr i 2004 års prisnivå.

Under detta anslag beräknar regeringen medel för i huvudsak:

-

särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissa riksrekryterande gymnasiala utbildningar och förberedande dansutbildningar i Stockholm, Göteborg, Malmö och Piteå

-

bidrag till kostnader för Sveriges anslutning till examensorganisationen International Baccalaureate Organisation (IBO) i Genève, särskilt statsbidrag till Göteborgs

och Stockholms kommuner för IB-utbild- ning samt för IB-utbildning vid Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket

-

ersättning till kommun och landsting för kostnader för nordiska elever på gymnasial nivå

-

ersättning vid personskada till elev i viss gymnasieutbildning

-

bidrag till riksinternatskolor enligt avtal mellan staten och respektive riksinternatskola samt statsbidrag till internationella grund- och gymnasieskolor

-

statsbidrag enligt förordningen (1996:565) om statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i Sverige.

Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på anslaget är antalet elever. För 2002 redovisas ett anslagssparande på 12 179 000 kronor. Av detta har 5 283 000 kronor dragits in. Regeringens överväganden Elva kommuner fick verksamhetsstöd för utbildningar med särskild inriktning under 2002. Skolverket har haft i uppdrag att se över systemet med särskilt verksamhetsstöd. Redovisningen av uppdraget överlämnades till Gymnasiekommittén 2000 som underlag för kommitténs överväganden. I avvaktan på regeringens ställningstagande med anledning av kommitténs förslag behålls verksamhetsstöden oförändrade. Statsbidrag lämnas till de tre riksinternatskolorna för utlandssvenska elever (Grännaskolan, Lundsbergs skola och Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket). Elevutvecklingen vid riksinternatskolorna håller en tämligen konstant nivå på ca 300 elever. Bidrag lämnas även till åtta internationella grundskolor i Göteborg, Malmö och Stockholm, två internationella gymnasieskolor i Stockholm samt till IB-utbildning i Gö- teborg, Sigtuna och Stockholm. Elevutvecklingen vid de internationella skolorna visar på en ökning, med ett genomsnittligt elevantal 2002 på ca 1 500 elever på grundskolan och ca 180 elever i gymnasieskolan. Från anslaget utbetalas också bidrag till en kommun för elever från annat nordiskt land enligt överenskommelsen om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasial nivå. Bidraget har för budgetåret 2002 omfattat 420 elever. Skolverket kommer att ges i uppdrag att göra en utvärdering av överenskommelsen om nordisk utbildnings- 165 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gemenskap på gymnasial nivå som ett led i det svenska ordförandeskapets prioritering att undanröja gränshinder. Budgetåret 2003 fördes 6 896 000 kronor från anslaget till anslag 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg som en del i finansieringen av en förstärkt kvalitetssatsning. Dessa medel återförs nu till anslaget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 128 523 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25.11 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års

117 184

117 184

117 184

statsbudget 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

4 265

7 130

9 454

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

7 074

7 240

7 375

anslag

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

128 523

131 554

134 013

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.12

25:12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet

Tabell 10.25:12 Anslagsutveckling för bidrag till svensk undervisning i utlandet Tusental kronor

Anslags-

2 136

2002

Utfall

85 025

sparande

2003

Anslag

84 676

1

Utgifts-

83 183

prognos

2004

Förslag

89 321

2005

Beräknat

91 127

2

2006

Beräknat

92 242

3

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

Motsvarar 89 321 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 89 321 tkr i 2004 års prisnivå.

Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Enligt bestämmelserna lämnas statsbidrag till huvudmannen för en svensk utlandsskola, distansundervisning, kompletterande svensk undervisning och undervisning vid utländsk skola (inter- nationell skola). Under anslaget bekostas även löneförmåner m.m. som tillkommer nationellt anställda lärare m.fl. vid Europaskolorna. Bidrag lämnas även till Riksföreningen Sverigekontakt. Läsåret 2002/03 fanns det 31 svenska utlandsskolor. Antal elever i år F9 uppgick samma läsår till 1 140. Av dessa var 863 elever statsbidragsberättigare. I gymnasieskolan gick 243 elever, varav endast 87 var statsbidragsberättigade. Andelen statsbidragsberättigade elever har minskat i jämförelse med föregående läsår, från 86 procent till 76 procent i grundskolans och från 58 procent till 36 procent i gymnasieskolan. I distansundervisning med handledning deltog 74 elever vid 13 av de svenska utlandsskolorna. I övrig distansundervisning deltog 98 elever. Totalt deltog 3 444 elever i kompletterande svensk undervisning, men endast 338 av dem vid någon av de svenska utlandsskolorna. För närvarande finns tolv Europaskolor varav två har startat sin verksamhet under 2002. Läsåret 2003/04 läser totalt 19 752 elever på skolorna, varav 431 av eleverna var svenska. Prognosen för innevarande budgetår visar att medlen för svensk utlandsundervisning i stort kommer att förbrukas. Anslaget är beroende av elevutvecklingen. För budgetåret 2002 redovisas ett anslagssparande på 2 136 000 kronor. Av detta har 608 000 kronor dragits in. Regeringens överväganden Budgetåret 2003 fördes 1 528 000 kronor från anslaget till anslag 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg som en del i finansieringen av en förstärkt kvalitetssatsning. Dessa medel återförs nu till anslaget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 89 321 000 kronor för budgetåret 2004. 166 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25.12 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års statsbudget 1

84 676

84 676

84 676

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

3 082

4 856

5 952

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra anslag

1 563

1 595

1 614

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

89 321

91 127

92 242

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.13

25:13 Nationellt centrum för flexibelt lärande

Tabell 10 25:13 Anslagsutveckling för Nationellt centrum för flexibelt lärande Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

90 396

sparande

3 649

2003

Anslag

101 417

Utgifts-

99 785

prognos

2004

Förslag

98 134

1

2005

Beräknat

100 382

2

2006

Beräknat

102 001

3

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 396 000 kronor i kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 98 134 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 98 134 tkr i 2004 års prisnivå.

Anslaget finansierar verksamheten vid myndigheten Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL). Myndighetens uppgifter är att inom verksamhetsgrenen utveckling

-

höja den pedagogiska och metodiska nivån när det gäller personal, material och teknik i centrumets egen verksamhet samt i verksamheten inom folkhögskolor, studieförbund och kommunal vuxenutbildning,

-

inom verksamhetsgrenen utbildning

-

öka tillgängligheten i hela landet till ämnen och kurser, som motsvarar gymnasial vuxenutbildning, genom distansutbildning och flexibelt lärande,

-

höja kompetensen hos utbildningsanordnare inom kommunal vuxenutbildning och folkbildning om metoder och arbetssätt

inom distansutbildning och flexibelt lärande,

-

inom verksamhetsgrenen rådgivning och information

-

öka kunskapen hos utbildningsanordnare om läromedel, arbetssätt och metoder, som stöder distansutbildning och flexibelt lärande, inom verksamhetsgrenen läromedel

inom verksamhetsgrenen läromedel

-

öka förutsättningarna för vuxna med teckenspråk som första språk att delta i vuxenutbildning och folkbildning.

CFL ansvarar också för att tillsammans med Specialpedagogiska institutet utveckla läromedel som riktar sig till studerande inom vuxenutbildning och folkbildning som har teckenspråk som första språk. Av det uppkomna anslagssparandet från 2002 har 2,7 miljoner kronor förts bort som indragning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:13 Uppdragsverksamhet Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -kost-

nad)

Utfall 2002

16 852

16 549

303

(varav tjänsteexport)

Prognos 2003

13 500

13 500

0

(varav tjänsteexport)

Budget 2004

10 400

10 400

0

(varav tjänsteexport)

CFL tillhandahåller avgiftsbelagd utbildning främst till kommuner och privata arbetsgivare. Uppdragsverksamheten utgjorde cirka 40 procent av den totala utbildningsverksamheten. Intäkterna för CFL:s totala verksamhet uppgick 2002 till drygt 104 miljoner kronor. 167 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Nationellt centrum för flexibelt lärande har för verksamhetsår 2002 av Riksrevisionsverket (RRV) fått en revisionsberättelse med invändning. Det konstateras att myndighetens totala kostnader och andra intäkter än anslag inte har fördelats per verksamhetsgren på ett tillförlitligt sätt genom väl dokumenterade data och mätmetoder. Avgiftsbelagd verksamhet har inte särredovisats. Bristerna har fått till följd att det finns risk för att uppgifterna om de fyra verksamhetsgrenarnas omfattning och resultatet av uppdragsverksamheten inte är tillförlitliga. CFL har i sitt svar på revisionsrapporten på ett tillfredställande sätt redogjort för hur bristerna kommer att åtgärdas. Regeringen avser därför inte att vidta några åtgärder. Regeringens överväganden Regeringen anser att verksamheten skall ha samma omfattning och inriktning som tidigare år. Anslagsnivån har justerats ned med 6,3 miljoner kronor med anledning av att tidigare beslutad anslagsförstärkning för omstruktureringskostnader upphört. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 98 134 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25:13 Härledning av anslagsnivå 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års stats-

budget 1

101 417

101 417

101 417

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

2 626

5 009

6 726

Beslut

396

405

412

Överföring till/från andra

anslag

-6 305

-6 449

-6 553

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

98 134

100 382

102 001

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.14

25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning

Tabell 10.25:14 Anslagsutveckling för Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

145 230

sparande

64 969

2003

Anslag

155 804

Utgifts-

148 909

prognos

2004

Förslag

158 302

2005

Beräknat

161 451

1

2006

Beräknat

163 401

2

1

Motsvarar 158 302 tkr i 2004 års prisnivå.

2

Motsvarar 158 302 tkr i 2004 års prisnivå.

Anslaget finansierar statsbidrag till

-

kompletterande utbildningar enligt förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar,

-

Nordiska scenografiskolan i Skellefteå,

-

Svenska hemslöjdsföreningarnas riksomfattande kursverksamhet anordnad länsvis i samverkan med de regionala hemslöjdsföreningarna,

-

utveckling av svenskundervisning för invandrare och validering,

-

Högskolan för lärarutbildning och kommunikation i Jönköping AB att under perioden 

20032005 ansvara för ett resurscentrum för vuxenutbildning,

-

Samernas utbildningscentrum och

-

försöksverksamhet med lärlingsutbildning inom hantverksyrken för vuxna.

Anslagssparandet från 2002 på nästan 65 miljoner kronor har uppstått dels för att beviljade statsbidrag till kompletterande utbildningar inte helt utnyttjats av utbildningsanordnarna och dels för att vissa utvecklings- och stödinsatser inte fått planerad omfattning. Av det uppkomna anslagssparandet från 2002 har 44,6 miljoner kronor förts bort som indragning. Regeringens överväganden Enligt regeringens bedömning i avsnitt 7.5.8 Fortsatt utveckling av vuxnas lärande skall en försöksverksamhet med en tvåårig eftergymnasial lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken inledas 2004. För detta ändamål föreslås att anslaget ökas med 3,8 miljoner kronor. Finansiering sker genom omfördelning av medel från det under utgiftsområde 16 uppförda ansla- 168 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 get 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna. Vidare minskas anslagsnivån 2004 med 6,5 miljoner kronor på grund av att vissa tidsbegränsade verksamheter upphört 2003. Stödet till kompletterande utbildningar beräknas vara oförändrat under 2004. Regeringen avser att uppdra åt Myndigheten för skolutveckling att i samråd med CFL och Nationellt centrum för sfi och svenska som andra språk och i samarbete med ett eller ett par universitet eller högskolor genomföra en riktad kompetensutveckling för sfi-lärare i form av distansutbildning med stöd av ny teknik. För ändamålet ställs under 2004 och 2005 årligen 5 miljoner kronor till Myndigheten för skolutvecklings disposition. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 158 302 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25:14 Härledning av anslagsnivå 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års stats-

budget 1

155 804

155 804

155 804

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

5 201

8 405

10 387

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

-1 667

-1 700

-1 721

Övrigt

-1 036

-1 057

-1 069

Förslag/beräknat anslag

158 302

161 451

163 401

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.15

25:15 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet

Tabell 10.25:15 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

50 000

sparande

0

2003

Anslag

50 000

Utgifts-

48 750

prognos

2004

Förslag

50 000

2005

Beräknat

50 000

1

2006

Beräknat

50 000

2

1

Motsvarar 50 000 tkr i 2004 års prisnivå.

2

Motsvarar 50 000 tkr i 2004 års prisnivå.

Anslaget finansierar bidrag till Företagarnas riksorganisation, Handikappförbundens samarbetsorgan, Landsorganisationen i Sverige, Lantbrukarnas riksförbund, Ledarna, Sveriges Akademikers Centralorganisation, Sveriges fiskares riksförbund och Tjänstemännens centralorganisation för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. Syftet med bidraget är att stimulera och utveckla den uppsökande verksamheten och formerna för denna så att intresset hos vuxna för studier och utbildning kan breddas. Bidraget avser också stöd till utbildning i samhällsfrågor i syfte att förtroendevalda inom organisationerna på så sätt kan fördjupa sina kunskaper inom för samhällsutvecklingen centrala områden. Regeringens överväganden Regeringen föreslår att verksamheten skall vara oförändrad 2004. Mot bakgrund härav föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett obetecknat anslag om 50 000 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25:15 Härledning av anslagsnivå 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års stats-

budget 1

50 000

50 000

50 000

Förändring till följd av:

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

50 000

50 000

50 000

1 Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

10.1.16

25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna

Tabell 10.25:16 Anslagsutveckling för Statligt stöd för utbildning av vuxna Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

2 774 165

sparande

87 106

2003

Anslag

1 784 378

Utgifts-

1 642 134

prognos

2004

Förslag

1 785 529

2005

Beräknat

1 901 224

1

2006

Beräknat

0

1 Motsvarar 1 845 529 tkr i 2004 års prisnivå. 169 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Från anslaget finansieras statsbidrag enligt förordningen (2002:398) om statligt stöd för utbildning av vuxna. Statsbidrag söks av kommunerna årsvis, fördelas av Myndigheten för skolutveckling och utbetalas av Skolverket. Vidare finansieras insatser för att utveckla vuxenutbildning för utvecklingsstörda. Anslagssparandet från 2002 förklaras av en eftersläpning i bidragssystemet som innebär att slutredovisning och slutreglering av kommunernas verksamhet inte sker förrän påföljande år. Av det uppkomna anslagssparandet från 2002 har 10,1 miljoner kronor förts bort som indragning. Regeringens överväganden År 2004 beräknas det statliga stödet för utbildning av vuxna ligga på samma nivå som 2003.

Statsbidraget motsvarar

kostnaden för cirka

46 400 årsstudieplatser

i kommunal vuxen- utbildning. Statsbidraget för vuxenutbildning på gymnasial nivå är villkorat och bygger på en kommunal motprestation. Kommunens åtagande måste motsvara cirka 82 procent av statsbidraget, mätt i antal årsstudieplatser. Regeringen beräknar även medel för utveckling av vuxenutbildningen för utvecklingsstörda på motsvarande nivå som 2003. Enligt förslag i avsnitt 7.5.8 Fortsatt utveckling av vuxnas lärande skall lärlingsutbildning inom vissa hantverksområden för vuxna bedrivas som försök från 2004. Finansiering sker genom en permanent omfördelning av 3,8 miljoner kronor från detta anslag till det under utgiftsområde 16 uppförda anslaget 25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning. I kapitel 7 avsnitt 7.5.8 Fortsatt utveckling av vuxnas lärande föreslås att 60 miljoner kronor under 2004 överförs till anslaget 25:19 Valideringsdelegationen. Denna tillfälliga överföring avser att finansiera Valideringsdelegationens verksamhet under en fyraårsperiod. Det riktade statsbidraget till kommunerna skall enligt riksdagens beslut från och med 2006 inordnas i det generella bidraget till kommunerna under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Mot bakgrund av detta förslår regeringen att

riksdagen

anvisar

ett

ramanslag

om

1 785 529 000 kronor för budgetåret 2004.

Tabell 10.25:16 Härledning av anslagsnivå 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års

statsbudget 1

1 784 378

1 784 378

1 784 378

Förändring till följd av:

Pris- och löneom-

räkning 2

64 951

120 760

178 786

Beslut

0

0

-1 959 130

Överföring till/från

andra anslag

- 63 800

-3 914

- 4 034

Övrigt

Förslag/beräknat

1 785 529

1 901 224

0

anslag

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.17

25:17 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning

Tabell 10.25:17 Anslagsutveckling för Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

16 795

sparande

4 051

2003

Anslag

14 727

Utgifts-

17 496

prognos

2004

Förslag

18 613

1

2005

Beräknat

19 029

2

2006

Beräknat

19 320

3

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 262 000 kronor i kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 18 613 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 18 613 tkr i 2004 års prisnivå.

Anslaget finansierar verksamheten vid Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Myndighetens uppgifter är bl.a. att

-

ha ett övergripande nationellt planeringsansvar och lämna förslag om de ekonomiska ramarna för den kvalificerade yrkesutbildningen,

-

följa upp den kvalificerade yrkesutbildningen och säkerställa dess kvalitet,

-

främja utvecklingen av den kvalificerade yrkesutbildningen samt

-

informera och sprida kunskap om den

kvalificerade yrkesutbildningen. Av det uppkomna anslagssparandet från 2002 har 1 miljon kronor förts bort som indragning. 170 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning har för verksamhetsår 2002 av Riksrevisionsverket (RRV) fått en revisionsberättelse med invändning. Myndighetens redovisning av totalt utestående åtaganden motsvarar inte det totala åtagandet, dvs. 100 procent av de juridiskt bindande men ännu inte infriade besluten, vilket är det som skall redovisas. Redovisningen är enligt myndigheten beräknad på ett antagande om att det faktiska utnyttjandet endast blir 75 procent av fattade beslut. Myndigheten har på RRV:s förfrågan inte kunnat ta fram en entydig uppgift om det totala utestående åtagandet eller vilka beräkningsgrunder som de olika uppgifterna bygger på. RRV bedömer därmed att det inte går att avgöra om myndigheten håller sig inom den tilldelade bemyndiganderamen om 1 556 miljoner kronor. RRV anser mot denna bakgrund att myndighetens ledning inte haft tillräcklig kontroll över att de beslut som fattats hållit sig inom det tilldelade bemyndigandet. Den uppkomna situationen beror på verksamhetens karaktär i förening med anslagssystemet, outvecklade rutiner för planering och uppföljning, anslagssystemet samt regelmässigt bortfall av elever vid kursstart i förhållande till planerad och beslutad volym. Regeringen finner situationen oacceptabel. För att komma till rätta med problemen har en arbetsgrupp tillskapats, i vilken förutom Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, ingår företrädare för bl.a. Finans- och Utbildningsdepartementen. Regeringen utgår ifrån att denna åtgärd är tillfyllest för att komma till rätta med problemen och avser att följa utvecklingen noggrant. Re g eringens överväganden Regeringen bedömer att myndighetens verksamhet skall ha samma omfattning som 2003. Anslagsnivån har höjts med 3,2 miljoner kronor för att återställa en tillfällig reduktion av anslagsnivån under 2003 som genomfördes för att finansiera ett förstärkt kvalitetsarbete i förskola, skola och vuxenutbildning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 18 613 000 kronor för budgetåret 2004. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:17 Härledning av anslagsnivå 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års stats-

14 727

14 727

14 727

budget 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

417

756

993

Beslut

262

268

272

Överföring till/från andra

anslag

3 207

3 278

3 328

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

18 613

19 029

19 320

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.18

25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning

Tabell 10.25:18 Anslagsutveckling för Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

551 781

sparande

322 959

2003

Anslag

609 953

Utgifts-

685 372

prognos

2004

Förslag

778 184

2005

Beräknat

793 575

1

2006

Beräknat

793 575

2

1

Motsvarar 778 184 tkr i 2004 års prisnivå.

2

Motsvarar 778 184 tkr i 2004 års prisnivå.

Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) är en reguljär verksamhet sedan den 1 januari 2002. Anslaget finansierar statsbidrag till anordnare av KY och kostnader för personskadeförsäkring för studerande. Utgifterna påverkas främst av antalet genomförda och utnyttjade utbildningsplatser samt utbildningarnas inriktning. Anslagssparandet 2002 har uppstått dels till följd av att beviljade statsbidrag inte utnyttjats fullt ut beroende på att utbildningar inte kommit till stånd eller genomförts med färre deltagare än planerat, dels för att statens kostnad per utbildningsplats varit lägre än budgeterat. Av det uppkomna anslagssparandet från 2002 har 147,7 miljoner kronor förts bort som indragning. Utgiftsprognosen 2003 på 685 miljoner kronor överensstämmer väl med det högsta belopp som får belasta anslaget enligt regleringsbrev. 171 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar regeringen att under 2004, för ramanslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, besluta om bidrag till kvalificerad yrkesutbildning som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst 1 556 068 000 kronor under åren 20052008.

Tabell 10.25:18 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tusental kronor

2002

2003

2004

2005

2006 

utfall

prognos

beräknat

beräknat

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

1 507 336

1 779 762

2 105 859

Nya förpliktelser

780 789

928 504

213 499

Infriade förpliktelser*

508 363

602 407

763 358

742 154

756 998

Utestående förpliktelser vid årets slut

1 779 762

2 105 859

1 556 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

1 556 070

2 105 859 1

1 556 068

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

1 Inklusive förslag i tilläggsbudget i samband med föreliggande proposition. 172 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringens överväganden Anslagsnivån har 2003 justerats ned med 153 miljoner kronor för att delfinansiera en förstärkt kvalitetssatsning under anslaget 25:3 Utveckling av skolfrågor. De för verksamheten beräknade medlen bör medge en i huvudsak oförändrad faktisk omfattning av verksamheten. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 778 184 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25:18 Härledning av anslagsnivå 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års

statsbudget 1

609 953

609 953

609 953

Förändring till följd av:

0

0

0

Beslut

Övriga makroekonomiska

förutsättningar

15 089

30 480

30 480

Volymer

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

153 022

153 022

153 022

Övrigt

120

120

120

Förslag/beräknat anslag

778 184

793 575

793 575

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.19 25:19 Valideringsdelegationen 1

Tabell 10.25:19 Anslagsutveckling för Valideringsdelegationen Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

0

sparande

0

2003

Anslag

0

Utgifts-

0

prognos

2004

Förslag

15 261

1

2005

Beräknat

15 621

2

2006

Beräknat

15 881

3

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 261 000 kronor i kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 15 261 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 15 261 tkr i 2004 års prisnivå.

Anslaget finansierar verksamheten vid Valideringsdelegationen som föreslås inrättas som egen

1 Nytt anslag uppförs myndighet under perioden 20042007. Den tidsbegränsade delegationen skall ha en operativ funktion och bedriva och stödja utvecklingsarbete inom området utanför högskoleväsendet. Delegationens uppgifter är bl.a. att

-

i samverkan med arbetslivet och utbildningssektorn utveckla valideringsinsatser,

-

stödja och stärka etablerandet av ändamålsenliga samarbetsformer för validering,

-

initiera och genomföra utvecklingsinsatser för personal inom valideringsverksamheter, rådgivning och uppföljning,

-

utforma och aktivt sprida information om validering,

-

följa upp utvecklingen av valideringsverksamhet och säkerställa dess kvalitet samt

-

lämna förslag om vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa valideringsverksamheten efter fyraårsperiodens slut.

Regeringens överväganden Kostnaderna för delegationens arbete uppskattas till ca 15 miljoner kronor per år under en fyraårsperiod. Detta inkluderar kostnader för personal, lokaler och kanslistöd samt medel för olika utvecklingsinsatser. Finansieringen sker genom omfördelning av medel från det under utgiftsområde 16 uppförda anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna. Delegationen skall sättas samman så att den rymmer såväl beställare som utförare av validering. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 15 261 000 kronor för budgetåret 2004. 173 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:19 Härledning av anslagsnivå 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års stats-

0

0

0

budget 1

Förändring till följd av:

0

0

0

Pris- och löneomräkning 2

Beslut

261

267

272

Överföring till/från andra anslag

15 000

15 353

15 610

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

15 261

15 621

15 881

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Uppsala universitet. Tabell 10.25:20 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

909

977

3 340

Civilingenjörsexamen

190

244

800

1 220

Sjuksköterskeexamen

128

144

610

670

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

141

172

605

635

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

238

226

1 280

1 375

10.1.20

25:20 Uppsala universitet: Grundutbildning

Tabell 10.25:20 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Uppsala universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

981 678

sparande

22 649

2003

Anslag

1 100 361

Utgifts-

1 055 501

prognos

2004

Förslag

1 125 854

1

2005

Beräknat

1 151 035

2

2006

Beräknat

1 170 073

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 1 125 852 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för universitetet. Regeringens överväganden Resultatinformation Uppsala universitet har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och avräknade vid utgången av budgetåret 21,0 miljoner kronor av tidigare sparade helårsprestationer för att nå takbeloppet. Dessutom redovisades vid utgången av budgetåret ett anslagssparande om 22,6 miljoner kronor. Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Uppsala universitet har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Universitetet har uppnått såväl målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 som målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:20 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

1 113 682

Särskilda åtaganden

 högskolepedagogisk utbildning av lärare

989

 nationellt resurscentrum i biologi och bioteknik

1 608

 internationell lärarfortbildning

7 517

 sekretariatet för Östersjöuniversitetet

2 058

Summa

1 125 854

Takbeloppet har minskats med 6 210 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. 174 Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:20 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

1 100 361

1 100 361

1 100 361

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

31 705

57 025

76 168

Beslut

-7 661

-7 832

-7 962

Överföring till/från andra

anslag

1 449

1 481

1 506

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

1 125 854

1 151 035

1 170 073

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.21

25:21 Uppsala universitet: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:21 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Uppsala universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

1 057 431

sparande

0

2003

Anslag

1 140 323

Utgifts-

1 111 815

prognos

2004

Förslag

1 173 983

1

2005

Beräknat

1 200 242

2

2006

Beräknat

1 220 093

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 1 173 982 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:21 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

130

135

438

Medicinskt

157

125

448

Naturvetenskapligt 1

124

134

445

1 Examinationsmålet för Naturvetenskapligt vetenskapsområde inkluderar målet för Tekniskt vetenskapsområde. Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Uppsala universitet redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:21 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

460

466

47 %

45 %

Licentiatnybörjare

0

1

-

100 %

Aktiva (ht) 1

2 316

2 343

45 %

45 %

Doktorsexamina

378

368

44 %

47 %

Licentiatexamina

117

124

41 %

40 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 24 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:21 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

414

433

13 %

13 %

Nya professorer

47

41

19 %

22 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. 175 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:21 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

348 777

Medicinskt

211 241

Naturvetenskapligt 1

364 044

Kollegiet för samhällsforskning (SCASSS)

14 790

Ersättning för lokalhyror m.m.

235 131

Summa

1 173 983

1 I anslagsposten Naturvetenskapligt vetenskapsområde ingår medel för teknisk forskning och forskarutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:21 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

1 140 323

1 140 323

1 140 323

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

32 841

59 082

78 919

Beslut

819

837

851

Överföring till/från andra

0

0

0

anslag

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

1 173 983

1 200 242

1 220 093

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.22

25:22 Lunds universitet: Grundutbildning

Tabell 10.25:22 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Lunds universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

1 280 897

sparande

6 890

2003

Anslag

Utgifts-

1 385 376

1 413 832

prognos

2004

Förslag

1 455 330

1

2005

Beräknat

1 483 705

2

2006

Beräknat

1 508 245

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 1 451 244 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för universitetet. Regeringens överväganden Resultatinformation Lunds universitet har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och avräknade vid utgången av budgetåret 24,9 miljoner kronor av tidigare sparade helårsprestationer. Dessutom redovisades vid utgången av budgetåret ett anslagssparande om 6,9 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Lunds universitet. Tabell 10.25:22 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

997

1 073

3 740

Civilingenjörsexamen och

arkitektexamen

582

641

2 510

2 865

Sjuksköterskeexamen

157

150

570

680

Lärarexamen med

inriktning mot senare år

30

18

90

90

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Lunds universitet har inte fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt, men universitetet har uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 har uppnåtts. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. 176 Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:22 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

1 421 096

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

995

- nationellt resurscentrum i fysik

1 163

- trafikflygarutbildning

25 908

- pilotprojekt för högskolepedagogisk utbildning av

lärare

4 111

- omhändertagande av arkeologiska fynd

2 057

Summa

1 455 330

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.23

25:23 Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:23 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Lunds universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

1 064 538

sparande

0

2003

Anslag

1 158 134

Utgifts-

1 129 181

prognos

2004

Förslag

1 192 103

1

2005

Beräknat

1 218 768

2

2006

Beräknat

1 238 925

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 1 192 103 tkr i 2004 års prisnivå.

Takbeloppet har förändrats med 752 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Universitetet erhåller för sista året 4 111 000 kronor för pilotprojektet för högskolepedagogisk utbildning av lärare. Planeringsförutsättningar Som en planeringsförutsättning bör gälla att Lunds universitet erhåller en fortsatt förstärkning med 5 270 000 kronor för trafikflygarutbildningen för perioden 20052006.

Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:22 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

1 413 832

1 413 832

1 413 832

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

40 752

73 283

97 878

Beslut

-1 947

-4 280

-4 350

Överföring till/från andra

anslag

2 693

870

885

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

1 455 330

1 483 705

1 508 245

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

Tabell 10.25:23 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

123

131

371

Medicinskt

117

140

414

Naturvetenskapligt

88

84

294

Tekniskt

92

116

440

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Lunds universitet redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:23 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

508

573

46 %

48 %

Licentiatnybörjare

0

10

-

100 %

Aktiva (ht) 1

2 956

2 981

43 %

44 %

Doktorsexamina

396

453

40 %

43 %

Licentiatexamina

110

108

34 %

30 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. 177 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 20 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:23 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

491

540

12 %

11 %

Nya professorer

70

59

17 %

17 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:23 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

295 716

Medicinskt

190 435

Naturvetenskapligt

246 902

Tekniskt

208 466

Konstnärligt utvecklingsarbete

5 063

Ersättning för lokalhyror m.m.

245 521

Summa

1 192 103

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:23 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

1 158 134

1 158 134

1 158 134

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

33 354

60 005

80 152

Beslut

615

629

639

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

1 192 103

1 218 768

1 238 925

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.24

25:24 Göteborgs universitet: Grundutbildning

Tabell 10.25:24 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Göteborgs universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

1 254 814

sparande

0

2003

Anslag

1 358 922

Utgifts-

1 324 949

prognos

2004

Förslag

1 400 065

1

2005

Beräknat

1 431 359

2

2006

Beräknat

1 455 032

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 1 400 043 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för universitetet. Regeringens överväganden Resultatinformation Göteborgs universitet har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 19,6 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Göteborgs universitet. Tabell 10.25:24 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

1 151

1 122

3 460

Sjuksköterskeexamen

131

124

515

850

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

327

316

1 115

1 270

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

341

378

1 660

1 660

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Göteborgs universitet har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. 178 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Universitetet har uppnått målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:24 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

1 395 691

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

987

- nationellt resurscentrum i matematik

3 387

Summa

1 400 065

Takbeloppet har förändrats med 1 865 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:24 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

1 358 922

1 358 922

1 358 922

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

39 309

70 550

94 192

Beslut

-13 483

-25 231

-25 648

Överföring till/från andra

anslag

15 317

27 118

27 566

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

1 400 065

1 431 359

1 455 032

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.25

25:25 Göteborgs universitet: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:25 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Göteborgs universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

874 584

sparande

0

2003

Anslag

943 455

Utgifts-

919 869

prognos

2004

Förslag

971 124

1

2005

Beräknat

992 846

2

2006

Beräknat

1 009 267

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 971 124 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

Tabell 10.25:25 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

112

116

372

Medicinskt

108

97

450

Naturvetenskapligt

65

63

220

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Göteborgs universitet redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:25 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

378

375

59 %

59 %

Licentiatnybörjare

0

1

-

0 %

Aktiva (ht) 1

2 138

2 031

54 %

54 %

Doktorsexamina

270

261

48 %

47 %

Licentiatexamina

74

71

54%

46 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. 179 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 28 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:25 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

373

396

19 %

20 %

Nya professorer

64

38

20 %

16 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:25 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

301 279

Medicinskt

212 297

Naturvetenskapligt

177 984

Sekretariatet för genusforskning

6 321

Konstnärligt utvecklingsarbete

8 192

Botaniska trädgården

5 455

Ersättning för lokalhyror m.m.

259 596

Summa

971 124

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:25 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

943 455

943 455

943 455

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

27 172

48 883

65 295

Beslut

497

508

517

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

971 124

992 846

1 009 267

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.26

25:26 Stockholms universitet: Grundutbildning

Tabell 10.25:26 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Stockholms universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

785 220

sparande

0

2003

Anslag

867 917

Utgifts-

846 219

prognos

2004

Förslag

893 200

1

2005

Beräknat

913 179

2

2006

Beräknat

928 282

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 893 200 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för universitetet. Regeringens överväganden Resultatinformation Stockholms universitet har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 38,5 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för magisterexamen med ämnesdjup vid Stockholms universitet. Tabell 10.25:26 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

1 075

1 149

3 420

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Stockholms universitet har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt, och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. 180 Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:26 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

854 488

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

992

- nationellt resurscentrum i kemi

1 158

- stöd till studenter med funktionshinder

22 577

- Tolk- och översättarinstitutet

10 908

- teckentolkning

2 671

- studenters kostnader för deltagande i kurser i

Nordens språk och litteratur

406

Summa

893 200

Takbeloppet har förändrats med 287 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställt examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättning för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:26 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

867 917

867 917

867 917

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

24 996

44 969

60 067

Beslut

117

120

122

Överföring till/från andra

anslag

170

174

177

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

893 200

913 179

928 282

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.27

25:27 Stockholms universitet: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:27 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Stockholms universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

887 996

sparande

0

2003

Anslag

961 817

Utgifts-

937 772

prognos

2004

Förslag

989 835

1

2005

Beräknat

1 011 976

2

2006

Beräknat

1 028 712

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 989 835 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Anslaget täcker även den avgift till Riksgäldskontoret som utgör ersättning för den finansiella risk och övriga kostnader som är förenade med den ekonomiska förpliktelse som utfärdats till förmån för Fysikhuset Stockholm KB. Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

Tabell 10.25:27 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

151

134

447

Naturvetenskapligt

111

108

453

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Stockholms universitet redovisas i nedanstående tabell. 181 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:27 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

347

330

50 %

61 %

Licentiatnybörjare

0

3

-

33 %

Aktiva (ht) 1

1 797

1 757

51 %

54 %

Doktorsexamina

239

222

44 %

49 %

Licentiatexamina

116

103

40 %

50 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 30 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:27 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

306

315

19 %

20 %

Nya professorer

38

35

18 %

26 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:27 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

364 020

Naturvetenskapligt

380 282

Internationella meteorologiska institutet

1 987

Ersättning för lokalhyror m.m.

243 546

Summa

989 835

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:27 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

961 817

961 817

961 817

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

27 700

49 834

66 565

Beslut

318

325

330

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

989 835

1 011 976

1 028 712

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.28

25:28 Umeå universitet: Grundutbildning

Tabell 10.25:28 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Umeå universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

862 151

sparande

83 016

2003

Anslag

1 020 870

Utgifts-

948 478

prognos

2004

Förslag

1 010 716

1

2005

Beräknat

1 033 320

2

2006

Beräknat

1 050 410

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 1 010 712 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för universitetet. Regeringens överväganden Resultatinformation Umeå universitet har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och redovisade vid utgången av budgetåret ett anslagssparande om 83,0 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Umeå universitet. 182 Tabell 10.25:28 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

641

747

2 390

Civilingenjörsexamen

108

146

400

680

Sjuksköterskeexamen

125

136

565

635

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

277

211

670

715

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

333

398

1 365

1 430

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Umeå universitet har inte fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och har inte uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Universitetet har uppnått målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001, men inte uppfyllt målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Umeå universitets särskilda åtaganden att erbjuda utbildning i tornedalsfinska respektive att anordna decentraliserad utbildning motsvarande 210 helårsstudenter har inte fullgjorts. Övriga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:28 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

986 236

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

983

- decentraliserad utbildning

15 400

- utbildning i rymd- och miljövetenskap förlagd till

Kiruna

6 003

- bidrag till lektorat i samiska och Bildmuseet

2 094

Summa

1 010 716

Takbeloppet har minskats med 39 565 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:28 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

1 020 870

1 020 870

1 020 870

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

29 413

52 902

70 661

Beslut

-41 038

-42 719

-43 425

Överföring till/från andra

anslag

1 471

2 267

2 304

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

1 010 716

1 033 320

1 050 410

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.29

25:29 Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:29 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Umeå universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

611 478

sparande

0

2003

Anslag

661 151

Utgifts-

644 622

prognos

2004

Förslag

680 473

1

2005

Beräknat

695 694

2

2006

Beräknat

707 200

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 680 473 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. 183 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

Tabell 10.25:29 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

45

56

160

Medicinskt

71

57

225

Naturvetenskapligt

45

38

140

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Umeå universitet redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:29 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

231

232

56 %

49 %

Licentiatnybörjare

0

0

-

-

Aktiva (ht) 1

1 095

1 087

49 %

49 %

Doktorsexamina

157

148

41 %

50 %

Licentiatexamina

28

24

50 %

50 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 28 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:29 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

217

226

14 %

16 %

Nya professorer

22

27

41 %

37 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:29 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

206 825

Medicinskt

190 490

Naturvetenskapligt 1

177 161

Konstnärligt utvecklingsarbete

961

Ersättning för lokalhyror m.m.

105 036

Summa

680 473

1 I anslagsposten Naturvetenskapligt vetenskapsområde ingår medel för teknisk forskning och forskarutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:29 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

661 151

661 151

661 151

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

19 041

34 256

45 757

Beslut

281

287

292

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

680 473

695 694

707 200

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.30

25:30 Linköpings universitet: Grundutbildning

Tabell 10.25:30 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Linköpings universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

971 785

sparande

0

2003

Anslag

1 059 166

Utgifts-

1 032 687

prognos

2004

Förslag

1 090 907

1

2005

Beräknat

1 113 696

2

2006

Beräknat

1 132 115

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 1 089 330 tkr i 2004 års prisnivå.

184 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för universitetet. Regeringens överväganden Resultatinformation Linköpings universitet har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och avräknade vid utgången av budgetåret 19,9 miljoner kronor av tidigare sparade helårsprestationer. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Linköpings universitet. Tabell 10.25:30 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

519

698

1 780

Civilingenjörsexamen

467

616

2 340

2 995

Sjuksköterskeexamen

144

164

715

890

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

200

192

750

800

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

187

271

905

905

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Linköpings universitet har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Universitetet har uppnått såväl målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållanden till 2001 som målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:30 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

1 086 741

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

984

- nationellt resurscentrum i teknik

1 601

- humanistiskt förnyelseprojekt

1 581

Summa

1 090 907

Takbeloppet har förändrats med 1 193 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Universitetet erhåller för sista året 1 581 000 kronor för ett humanistiskt förnyelseprojekt. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:30 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

1 059 166

1 059 166

1 059 166

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

30 555

54 920

73 346

Beslut

-3 609

-5 521

-5 612

Överföring till/från andra

anslag

4 795

5 130

5 215

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

1 090 907

1 113 696

1 132 115

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

185 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.31

25:31 Linköpings universitet: Regeringen har som mål för perioden 

20012004 Forskning och forskarutbildning angett att minst 26 procent av nya professorer skall vara kvinnor.

Tabell 10.25:31 Anslagsutveckling för forskning och

forskarutbildning vid Linköpings universitet

Tabell 10.25:31 Professorer

Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

420 780

sparande

0

2003

Anslag

459 769

Utgifts-

448 275

prognos

2004

Förslag

473 263

1

2005

Beräknat

483 849

2

2006

Beräknat

491 851

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 473 263 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

Tabell 10.25:31 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

40

43

108

Medicinskt

46

55

175

Tekniskt

67

84

297

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

213

231

12 %

12 %

Nya professorer

31

29

13 %

10 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:31 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Humanistisk-samhällsvetenskapligt 1

101 635

Medicinskt

97 315

Tekniskt

169 911

Ersättning för lokalhyror m.m.

104 402

Summa

473 263

1 Inklusive Tema. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:31 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Linköpings universitet redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:31 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

254

248

52 %

41 %

Licentiatnybörjare

0

6

-

67 %

Aktiva (ht) 1

1 225

1 193

42 %

42 %

Doktorsexamina

141

165

35 %

41 %

Licentiatexamina

69

87

22 %

30 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %.

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

459 769

459 769

459 769

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

13 241

23 821

31 819

Beslut

253

259

263

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

473 263

483 849

491 851

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

186

10.1.32

25:32 Karolinska institutet: Grundutbildning

Tabell 10.25:32 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Karolinska institutet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

473 079

sparande

0

2003

Anslag

526 569

Utgifts-

513 405

prognos

2004

Förslag

544 559

1

2005

Beräknat

556 715

2

2006

Beräknat

565 923

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 544 535 tkr i 2004 års prisnivå.

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sökande. Övriga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:32 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

482 110

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

386

- tandvårdscentral

59 979

- prov efter läkares allmäntjänstgöring

2 084

Summa

544 559

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för Karolinska institutet. Regeringens överväganden Resultatinformation Karolinska institutet har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och avräknade vid utgången av budgetåret 8,9 miljoner kronor av tidigare sparade helårsprestationer för att nå takbeloppet. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för sjuksköterskeexamen vid Karolinska institutet. Tabell 10.25:32 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Sjuksköterskeexamen

247

277

1 120

1 310

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Karolinska institutet har inte fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Karolinska institutet har inte anordnat legitimationskurs för optiker på grund av för få Takbeloppet har förändrats med 2 626 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställt examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättning för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:32 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

526 569

526 569

526 569

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

15 386

27 483

36 647

Beslut

-9 540

-10 669

-10 846

Överföring till/från andra

anslag

12 144

13 333

13 553

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

544 559

556 715

565 923

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

187 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.33

25:33 Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:33 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Karolinska institutet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

689 735

sparande

0

2003

Anslag

738 943

Utgifts-

720 469

prognos

2004

Förslag

760 725

1

2005

Beräknat

777 741

2

2006

Beräknat

790 604

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 760 725 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

Tabell 10.25:33 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Medicinskt

271

306

1 006

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Karolinska institutet redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:33 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

412

417

62 %

60 %

Licentiatnybörjare

0

78

-

59 %

Aktiva (ht) 1

1 926

1 924

62 %

62 %

Doktorsexamina

253

294

55 %

55 %

Licentiatexamina

57

57

68 %

63 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10%. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 27 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:33 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

267

276

14 %

16 %

Nya professorer

47

25

15 %

20 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:33 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Medicinskt

496 027

Ersättning för lokalhyror m.m.

264 698

Summa

760 725

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:33 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

738 943

738 943

738 943

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

21 282

38 287

51 141

Beslut

500

511

520

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

760 725

777 741

790 604

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

188

10.1.34

25:34 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning

Tabell 10.25:34 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Kungl. Tekniska högskolan Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

752 829

sparande

71 354

2003

Anslag

853 207

Utgifts-

837 019

prognos

2004

Förslag

878 203

1

2005

Beräknat

897 846

2

2006

Beräknat

912 697

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 878 202 tkr i 2004 års prisnivå.

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 har uppnåtts. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:34 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

877 817

Särskilt åtagande

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

386

Summa

878 203

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för Kungl. Tekniska högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Kungl. Tekniska högskolan har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 5,1 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Universitetet har därför utnyttjat 5,1 miljoner kronor av tidigare uppkommet anslagssparande och redovisade vid utgången av budgetåret ett återstående anslagssparande om 71,4 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Kungl. Tekniska högskolan. Tabell 10.25:34 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Civilingenjörsexamen

och arkitektexamen

1 146

1 246

5 230

5 310

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Kungl. Tekniska högskolan har inte fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2001 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Takbeloppet har förändrats med 424 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättning Av regeringen fastställt examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättning för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.24:34 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

853 207

853 207

853 207

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

24 572

44 206

59 049

Beslut

424

433

441

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

878 203

897 846

912 697

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

189 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.35

25:35 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:35 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Kungl. Tekniska högskolan Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

581 388

sparande

0

2003

Anslag

633 663

Utgifts-

617 821

prognos

2004

Förslag

652 226

1

2005

Beräknat

666 815

2

2006

Beräknat

677 843

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 652 226 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Anslaget täcker även den avgift till Riksgäldskontoret som utgör ersättning för den finansiella risk och övriga kostnader som är förenade med den ekonomiska förpliktelse som utfärdats till förmån för Fysikhuset Stockholm KB. Tabell 10.25:35 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

309

328

28 %

34 %

Licentiatnybörjare

0

55

-

36 %

Aktiva (ht) 1

1 631

1 659

23 %

27 %

Doktorsexamina

202

175

25 %

22 %

Licentiatexamina

176

156

23 %

24 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10%. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 13 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:35 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

205

212

6 %

6 %

Nya professorer

9

10

11 %

10 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

Tabell 10.25:35 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Tekniskt

240

212

828

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Kungl. Tekniska högskolan redovisas i nedanstående tabell. Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:35 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Tekniskt

421 093

Ersättning för lokalhyror m.m.

231 133

Summa

652 226

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. 190 Tabell 10.25:35 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

633 663

633 663

633 663

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

18 249

32 831

43 854

Beslut

314

321

326

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

652 226

666 815

677 843

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.36

25:36 Luleå tekniska universitet: Grundutbildning

Tabell 10.25:36 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Luleå tekniska universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

483 969

sparande

31 031

2003

Anslag

551 307

Utgifts-

540 656

prognos

2004

Förslag

560 514

1

2005

Beräknat

571 268

2

2006

Beräknat

580 715

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 558 769 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för universitetet. Regeringens överväganden Resultatinformation Luleå tekniska universitet har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och avräknade vid utgången av budgetåret 10,3 miljoner kronor av tidigare sparade helårsprestationer. Dessutom redovisades vid utgången av budgetåret ett anslagssparande om 31,0 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Luleå tekniska universitet. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:36 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

160

165

410

Civilingenjörsexamen

409

469

1 645

1 930

Sjuksköterskeexamen

57

91

330

380

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

138

134

555

565

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

95

97

280

320

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Luleå tekniska universitet har inte fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt, men universitetet har uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Universitetet har varken uppnått målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001, eller målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:36 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

534 107

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

378

- decentraliserad utbildning

18 270

- utbildning i rymd- och miljövetenskap förlagd till

Kiruna

6 003

- utveckla kortare yrkesutbildningar inom nya

områden

1 756

Summa

560 514

Takbeloppet har minskats med 6 673 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. 191 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Universitetet erhåller för sista året 1 756 000 kronor för att utveckla kortare yrkesutbildningar inom nya områden. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:36 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

551 307

551 307

551 307

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

15 879

28 565

38 155

Beslut

-7 068

-7 226

-7 346

Överföring till/från andra

anslag

396

-1 378

-1 401

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

560 514

571 268

580 715

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.37

25:37 Luleå tekniska universitet: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:37 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Luleå tekniska universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

214 819

sparande

0

2003

Anslag

235 646

Utgifts-

229 755

prognos

2004

Förslag

242 572

1

2005

Beräknat

247 998

2

2006

Beräknat

252 099

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 242 572 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

Tabell 10.25:37 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

7

10

14

Tekniskt

54

54

250

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Luleå tekniska universitet redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:37 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

135

122

33 %

39 %

Licentiatnybörjare

0

0

-

-

Aktiva (ht) 1

412

459

32 %

35 %

Doktorsexamina

42

49

26 %

24 %

Licentiatexamina

70

65

30 %

29 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 15 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:37 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

70

78

5 %

4 %

Nya professorer

10

5

0 %

0 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. 192 Tabell 10.25:37 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

28 584

Tekniskt

165 542

Konstnärligt utvecklingsarbete

975

Ersättning för lokalhyror m.m.

47 471

Summa

242 572

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:37 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

235 646

235 646

235 646

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

6 787

12 210

16 309

Beslut

139

142

144

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

242 572

247 998

252 099

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.38

25:38 Karlstads universitet: Grundutbildning

Tabell 10.25:38 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Karlstads universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

389 630

sparande

30 059

2003

Anslag

432 589

Utgifts-

425 185

prognos

2004

Förslag

445 819

1

2005

Beräknat

455 787

2

2006

Beräknat

463 325

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 445 815 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och det särskilda åtagandet som skall gälla för universitetet. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringens överväganden Resultatinformation Karlstads universitet har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 2,4 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Universitetet har därför utnyttjat 2,4 miljoner kronor av tidigare uppkommet anslagssparande och redovisade vid utgången av året ett återstående anslagssparande om 30,1 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Karlstads universitet. Tabell 10.25:38 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

209

211

620

Sjuksköterskeexamen

108

90

355

435

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

164

177

670

675

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

199

197

925

950

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Karlstads universitet har inte fullgjort utbildningsuppdraget för antalet helårsstudenter totalt och har inte uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Universitetet har uppnått målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001, men inte målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. 193 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:38 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

445 438

Särskilt åtagande

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

381

Summa

445 819

Takbeloppet har förändrats med 746 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:38 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

432 589

432 589

432 589

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

12 491

22 440

29 965

Beslut

-2 686

-5 034

-5 117

Överföring till/från andra

anslag

3 425

5 793

5 888

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

445 819

455 787

463 325

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.39

25:39 Karlstads universitet: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:39 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Karlstads universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

123 673

sparande

0

2003

Anslag

141 387

Utgifts-

137 852

prognos

2004

Förslag

145 703

1

2005

Beräknat

148 962

2

2006

Beräknat

151 426

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 145 703 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

Tabell 10.25:39 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

5

7

30

Tekniskt

0

3

20

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Karlstads universitet redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:39 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

56

69

45 %

51 %

Licentiatnybörjare

0

5

-

100 %

Aktiva (ht) 1

145

188

51 %

50 %

Doktorsexamina

4

7

50 %

71 %

Licentiatexamina

2

7

100 %

29 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. 194 Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 24 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:39 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

34

35

19 %

20 %

Nya professorer

4

2

25 %

0 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:39 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

62 700

Tekniskt

65 628

Övriga forskningsmedel

17 375

Summa

145 703

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:39 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

141 387

141 387

141 387

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

4 072

7 326

9 785

Beslut

244

249

254

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

145 703

148 962

151 426

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.40

25:40 Växjö universitet: Grundutbildning

Tabell 10.25:40 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Växjö universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

327 119

sparande

32 876

2003

Anslag

363 994

Utgifts-

384 644

prognos

2004

Förslag

374 856

1

2005

Beräknat

383 236

2

2006

Beräknat

389 575

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 374 851 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och det särskilda åtagandet som skall gälla för universitetet. Regeringens överväganden Resultatinformation Växjö universitet har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och redovisade vid utgången av budgetåret ett anslagssparande om 32,9 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Växjö universitet. Tabell 10.25:40 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

231

227

780

Sjuksköterskeexamen

38 1

90

230

400

Lärarexamen med

inriktning mot tidigare år

118

126

450

480

Lärarexamen med

inriktning mot senare år

113

140

585

570

1 Antalet studenter som tog ut sjuksköterskeexamen nästan halverades till följd av den indragna examensrätten 2000. Universitetet fick under 2001 tillbaka examensrätten. Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Växjö universitet har inte fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt, men har uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas 195 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Universitetet har inte uppnått målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001, men har uppnått målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:40 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

374 694

Särskilt åtagande

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

162

Summa

374 856

Takbeloppet har förändrats med 367 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:40 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

363 994

363 994

363 994

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

10 500

18 872

25 205

Beslut

-1 417

-2 594

-2 637

Överföring till/från andra

anslag

1 779

2 964

3 013

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

374 856

383 236

389 575

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.41

25:41 Växjö universitet: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:41 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Växjö universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

124 606

sparande

0

2003

Anslag

137 696

Utgifts-

134 254

prognos

2004

Förslag

141 801

1

2005

Beräknat

144 973

2

2006

Beräknat

147 370

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 141 801 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

Tabell 10.25:41 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

6

5

30

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Växjö universitet redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:41 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

53

25

32 %

48 %

Licentiatnybörjare

0

0

-

-

Aktiva (ht) 1

142

153

40 %

42 %

Doktorsexamina

5

4

0 %

25 %

Licentiatexamina

6

7

0 %

29 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 27 procent av nya professorer skall vara kvinnor. 196 Tabell 10.25:41 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

29

34

19 %

20 %

Nya professorer

8

9

13 %

11 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:41 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

91 152

Övriga forskningsmedel

50 649

Summa

141 801

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:41 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

137 696

137 696

137 696

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

3 966

7 135

9 530

Beslut

139

142

144

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

141 801

144 973

147 370

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.42

25:42 Örebro universitet: Grundutbildning

Tabell 10.25:42 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Örebro universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

480 781

sparande

15 409

2003

Anslag

506 359

Utgifts-

509 109

prognos

2004

Förslag

521 938

1

2005

Beräknat

530 040

2

2006

Beräknat

538 807

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 518 443 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för universitetet. Regeringens överväganden Resultatinformation Örebro universitet har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och avräknade vid utgången av budgetåret 21,9 miljoner kronor av tidigare sparade helårsprestationer. Dessutom redovisades vid utgången av budgetåret ett anslagssparande om 15,4 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Örebro universitet. Tabell 10.25:42 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

87

267

480

Sjuksköterskeexamen

126

140

520

640

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

113

92

410

435

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

165

153

560

560

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Örebro universitet har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. 197 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Universitetet har varken uppnått målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 eller målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:42 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

514 731

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

164

- lokalisering av verksamhet till Grythyttan

3 240

- nätverksadministration och utveckling av

291

skolledarutbildning

- utveckla kortare yrkesutbildningar inom nya

1 756

områden

- utveckla s.k. collegeutbildning

1 756

Summa

521 938

Takbeloppet har förändrats med 952 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Universitetet erhåller för sista året 1 756 000 kronor för att utveckla s.k. collegeutbildning samt 1 756 000 kronor för att utveckla kortare yrkesutbildningar inom nya områden. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:42 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

506 359

506 359

506 359

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

14 633

26 279

35 089

Beslut

-2 697

-2 756

-2 802

Överföring till/från andra

anslag

3 643

158

161

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

521 938

530 040

538 807

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.43

25:43 Örebro universitet: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:43 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Örebro universitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

136 160

sparande

0

2003

Anslag

153 420

Utgifts-

149 584

prognos

2004

Förslag

157 984

1

2005

Beräknat

161 518

2

2006

Beräknat

164 189

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 157 984 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

Tabell 10.25:43 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

8

14

40

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. 198 Några resultat för forskarutbildningen vid Örebro universitet redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:43 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

71

104

61 %

46 %

Licentiatnybörjare

0

2

50 %

Aktiva (ht) 1

174

226

53 %

49 %

Doktorsexamina

11

16

36 %

38 %

Licentiatexamina

0

2

100 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 24 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:43 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

28

41

23 %

31 %

Nya professorer

16

14

19 %

21%

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:43 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

93 334

Övriga forskningsmedel

64 650

Summa

157 984

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:43 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

153 420

153 420

153 420

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

4 418

7 949

10 617

Beslut

146

149

152

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

157 984

161 518

164 189

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.44

25:44 Mitthögskolan: Grundutbildning

Tabell 10.25:44 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Mitthögskolan Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

402 638

sparande

49 261

2003

Anslag

Utgifts-

434 454

482 405

prognos

2004

Förslag

463 817

1

2005

Beräknat

472 407

2

2006

Beräknat

480 221

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 462 071 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Av anslagssparandet har 9 304 000 kronor dragits in genom regeringsbeslut den 15 maj 2003. Regeringens överväganden Resultatinformation Mitthögskolan har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och redovisade vid utgången av budgetåret ett anslagssparande om 49,3 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Mitthögskolan. 199 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:44 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

180

173

600

Sjuksköterskeexamen

155

165

740

800

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

146

158

430

440

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

45

46

210

240

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Mitthögskolan har inte fullgjort utbildningsuppdraget vad avser antalet helårsstudenter totalt och har inte uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för år 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 har inte uppnåtts. Mitthögskolan har uppfyllt målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Mitthögskolans särskilda åtagande att under 2002 anordna decentraliserad utbildning motsvarande 120 helårsstudenter har inte fullgjorts. Övriga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:44 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

445 463

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

379

- decentraliserad utbildning

5 931

- utveckla s.k. collegeutbildning

1 756

- utveckla flexibla och regionalt anknutna NT-

10 288

utbildningar

Summa

463 817

Takbeloppet har minskats med 32 482 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell Högskolan erhåller för sista året 1 756 000 kronor för att utveckla s.k. collegeutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:44 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

482 405

482 405

482 405

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

13 894

24 994

33 386

Beslut

-32 923

-33 659

-34 216

Överföring till/från andra

anslag

441

-1 332

-1 354

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

463 817

472 407

480 221

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.45

25:45 Mitthögskolan: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:45 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Mitthögskolan Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

107 772

sparande

0

2003

Anslag

Utgifts-

118 445

prognos

115 484

2004

Förslag

121 983

1

2005

Beräknat

124 712

2

2006

Beräknat

126 774

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 121 983 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation

8.1

Resursförändring för grundläggande Några resultat för forskarutbildningen vid

högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet

Mitthögskolan redovisas i nedanstående tabell.

Grundläggande högskoleutbildning.

200 Tabell 10.25:45 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

18

21

50 %

33 %

Licentiatnybörjare

0

0

-

-

Aktiva (ht) 1

18

34

50 %

41 %

Doktorsexamina

0

0

-

-

Licentiatexamina

0

0

-

- Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10%. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 18 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:45 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

19

30

20 %

12 %

Nya professorer

7

15

14 %

14 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:45 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Naturvetenskapligt

44 334

Övriga forskningsmedel

77 649

Summa

121 983

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Regeringens bedömning Regeringen har beslutat att Mitthögskolan skall benämnas universitet fr.o.m. den 1 januari 2005. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:45 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

118 445

118 445

118 445

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

3 411

6 137

8 197

Beslut

127

130

132

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

121 983

124 712

126 774

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.46

25:46 Blekinge tekniska högskola: Grundutbildning

Tabell 10.25:46 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Blekinge tekniska högskola Tusental kronor

Anslags-

27 863 3

2002

Utfall

171 863

sparande

2003

Anslag

235 718

Utgifts-

189 137

prognos

2004

Förslag

202 750

1

2005

Beräknat

205 502

2

2006

Beräknat

208 901

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 201 006 tkr i 2004 års prisnivå.

3

I Årsredovisning för staten (skr.2002/03:101) anges att anslagssparandet för 2002 uppgår till 28 068 tkr. Beloppet har korrigerats till 27 865 tkr.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Av anslagssparandet har 9 797 000 kronor dragits in genom regeringsbeslut de 15 maj 2003. Regeringens överväganden Resultatinformation Blekinge tekniska högskola har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och redovisade vid utgången av budgetåret ett anslagssparande om 27,9 miljoner kronor. 201 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Blekinge tekniska högskola. Tabell 10.25:46 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

113

147

430

Sjuksköterskeexamen

67

96

380

450

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Blekinge tekniska högskola har inte fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och har inte uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 har uppnåtts. Det särskilda åtagandet att erbjuda pedagogisk utbildning för anställda lärare har inte fullgjorts. Övriga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:46 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

200 830

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

164

- utveckla kortare yrkesutbildningar inom nya

1 756

områden

Summa

202 750

Takbeloppet har minskats med 19 757 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning samt med 20 000 000 kronor i enlighet med vad som redovisas i avsnittet 8.3.1 Anslagsberäkningar, tabell 8.10. Högskolan erhåller för sista året 1 756 000 kronor för att utveckla kortare yrkesutbildningar inom nya områden. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:46 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

235 718

235 718

235 718

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

6 789

12 213

16 314

Beslut

-39 757

-40 646

-41 319

Överföring till/från andra

anslag

0

-1 783

-1 812

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

202 750

205 502

208 901

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.47

25:47 Blekinge tekniska högskola: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:47 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Blekinge tekniska högskola Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

53 841

sparande

0

2003

Anslag

61 476

Utgifts-

59 939

prognos

2004

Förslag

63 311

1

2005

Beräknat

64 727

2

2006

Beräknat

65 798

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 63 311 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för forskarutbildningen för perioden 20012004.

202 Tabell 10.25:47 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Tekniskt

5

6

19

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Blekinge tekniska högskola redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:47 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

26

25

23 %

24 %

Licentiatnybörjare

0

1

-

0 %

Aktiva (ht) 1

42

61

12 %

21 %

Doktorsexamina

4

5

0 %

0 %

Licentiatexamina

5

6

20 %

17 % Källa: Högskoleverkets NU-databas.

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 18 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:47 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

16

18

31 %

23 %

Nya professorer

0

2

0 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:47 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Tekniskt

47 761

Övriga forskningsmedel

15 550

Summa

63 311

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:47 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

61 476

61 476

61 476

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

1 771

3 186

4 255

Beslut

64

65

67

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

63 311

64 727

65 798

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.48

25:48 Malmö högskola: Grundutbildning

Tabell 10.25:48 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Malmö högskola Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

579 686

sparande

36 605

2003

Anslag

612 404

Utgifts-

633 699

prognos

2004

Förslag

630 467

1

2005

Beräknat

644 563

2

2006

Beräknat

655 223

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 630 461 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Malmö högskola har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 6,9 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Högskolan har därför utnyttjat 6,9 miljoner kronor av tidigare uppkommet anslagssparande och redovisade vid utgången av året ett återstående anslagssparande om 36,6 miljoner kronor. Malmö högskola har felaktigt avräknat 2,1 miljoner kronor inom takbeloppet. Avräkningen avser helårsstudenter och helårsprestationer 203 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inom NT-utbildning med särskilt vuxenstudiestöd till ett belopp av 0,6 miljoner kronor samt inom utbildningsområdet design till ett belopp av 1,5 miljoner kronor. Högskolan kommer att korrigera den felaktiga anslagsbelastningen under 2003. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Malmö högskola. Tabell 10.25:48 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

17

13

140

Sjuksköterskeexamen

97

112

480

600

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

360

396

1 595

1 675

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

320

338

1 510

1 365

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Malmö högskola har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och har uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Högskolan har uppnått målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001, men inte målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:48 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

587 193

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

384

- tandvårdscentral

42 890

Summa

630 467

Takbeloppet har förändrats med 391 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resurser för omfördelning och utbyggnad av den grundläggande högskoleutbildningen i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:48 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

612 404

612 404

612 404

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

17 679

31 764

42 417

Beslut

-4 024

-5 640

-5 733

Överföring till/från andra

anslag

4 408

6 035

6 134

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

630 467

644 563

655 223

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.49

25:49 Malmö högskola: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:49 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Malmö högskola Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

64 845

sparande

0

2003

Anslag

72 114

Utgifts-

70 311

prognos

2004

Förslag

74 237

1

2005

Beräknat

75 898

2

2006

Beräknat

77 153

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 74 237 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

204 Tabell 10.25:49 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Medicinskt

8

6

25

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Malmö högskola redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:49 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

7

20

57 %

55 %

Licentiatnybörjare

0

5

-

40 %

Aktiva (ht) 1

38

50

55 %

54 %

Doktorsexamina

6

4

50 %

75 %

Licentiatexamina

6

3

50 %

100 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 34 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:49 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

30

37

27 %

24 %

Nya professorer

5

7

60 %

14 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:49 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Medicinskt

40 662

Övriga forskningsmedel

33 575

Summa

74 237

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:49 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

72 114

72 114

72 114

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

2 077

3 737

4 991

Beslut

46

47

48

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

74 237

75 898

77 153

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.50

25:50 Högskolan i Kalmar: Grundutbildning

Tabell 10.25:50 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan i Kalmar Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

340 771

sparande

15 693

2003

Anslag

357 899

Utgifts-

364 645

prognos

2004

Förslag

368 818

1

2005

Beräknat

377 063

2

2006

Beräknat

383 299

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 368 813 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Högskolan i Kalmar har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 10,0 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Högskolan har därför utnyttjat 10,0 miljoner kronor av tidigare uppkommet anslagssparande och redovisade vid utgången av budgetåret ett återstående anslagssparande om 15,7 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Högskolan i Kalmar. 205 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:50 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

65

85

220

Sjuksköterskeexamen

29 1

44

235

330

Lärarexamen med

inriktning mot tidigare år

100

117

405

420

Lärarexamen med

inriktning mot senare år

52

75

265

265

1 Ett uppehåll i antagningen gjordes 1998, vilket fått effekt 2001. Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. För 2002 har Högskolan i Kalmar fullgjort utbildningsuppdraget för antalet helårsstudenter totalt och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Högskolan har uppnått såväl målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 som målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:50 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

356 135

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

163

- fortbildning av journalister

8 720

- utrustning till sjöbefälsutbildningen

3 800

Summa

368 818

Takbeloppet har förändrats med 576 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:50 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

357 899

357 899

357 899

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

10 348

18 580

24 806

Beslut

-2 183

-2 232

-2 269

Överföring till/från andra

anslag

2 754

2 816

2 862

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

368 818

377 063

383 299

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.51

25:51 Högskolan i Kalmar: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:51 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Högskolan i Kalmar Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

49 996

sparande

0

2003

Anslag

62 406

Utgifts-

60 846

prognos

2004

Förslag

64 241

1

2005

Beräknat

65 678

2

2006

Beräknat

66 764

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 64 241 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

206 Tabell 10.25:51 Examinationsmål för forskarutbildning

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL

2001

2002

2001-2004

Naturvetenskapligt

3

2

6

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Högskolan i Kalmar redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:51 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

16

22

31 %

50 %

Licentiatnybörjare

0

0

-

-

Aktiva (ht) 1

32

51

50 %

51 %

Doktorsexamina

2

0

100 %

-

Licentiatexamina

2

1

50 %

100 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10%. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 21 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:51 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

13

17

15 %

12 %

Nya professorer

7

4

0 %

25 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:51 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Naturvetenskapligt

53 128

Övriga forskningsmedel

11 113

Summa

64 241

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:51 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

62 406

62 406

62 406

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

1 797

3 233

4 319

Beslut

38

39

39

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

64 241

65 678

66 764

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.52

25:52 Mälardalens högskola: Grundutbildning

Tabell 10.25:52 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Mälardalens högskola Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

444 801

sparande

20 394

2003

Anslag

502 595

Utgifts-

483 464

prognos

2004

Förslag

512 385

1

2005

Beräknat

523 844

2

2006

Beräknat

532 508

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 512 383 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Mälardalens högskola har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och avräknade vid utgången av budgetåret 1,2 miljoner kronor av tidigare sparade helårsprestationer. Dessutom redovisades vid utgången av budgetåret ett anslagssparande om 20,4 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Mälardalens högskola. 207 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:52 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

173

166

410

Sjuksköterskeexamen

229

250

1 010

1 020

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

20

15

210

280

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Mälardalens högskola har inte fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt, men högskolan har uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Högskolan har inte uppnått målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 men har uppnått målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning mot matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:52 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

508 596

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

377

- Idélab

3 412

Summa

512 385

Takbeloppet har minskats med 4 698 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:52 Härledning av anslagsnivån 2004-2006,

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

502 595

502 595

502 595

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

14 490

26 054

34 798

Beslut

-5 567

-5 692

-5 786

Överföring till/från andra

anslag

867

886

901

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

512 385

523 844

532 508

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.53

25:53 Mälardalens högskola: Forskning och forskarutbildning

Tabell 10.25:53 Anslagsutveckling för forskning och forskarutbildning vid Mälardalens högskola Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

29 564

sparande

0

2003

Anslag

44 278

Utgifts-

43 171

prognos

2004

Förslag

45 580

1

2005

Beräknat

46 600

2

2006

Beräknat

47 370

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 45 580 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning och forskarutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation Några resultat för forskarutbildningen vid Mälardalens högskola redovisas i nedanstående tabell. 208 Tabell 10.25:53 Resultat för forskarutbildningen

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

56

49

20 %

31 %

Licentiatnybörjare

0

8

-

25 %

Aktiva (ht) 1

54

103

19 %

25 %

Doktorsexamina

0

3

-

33 %

Licentiatexamina

3

1

33 %

0 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 15 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:53 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

28

30

10 %

7 %

Nya professorer

7

8

0 %

25 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från beloppen i tabellen nedan. Tabell 10.25:53 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

Tekniskt

32 270

Övriga forskningsmedel

13 310

Summa

45 580

Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:53 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

44 278

44 278

44 278

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

1 275

2 294

3 064

Beslut

27

28

28

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

45 580

46 600

47 370

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.54

25:54 Danshögskolan: Grundutbildning

Tabell 10.25:54 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Danshögskolan Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

25 160

sparande

0

2003

Anslag

26 927

Utgifts-

26 254

prognos

2004

Förslag

27 801

1

2005

Beräknat

28 423

2

2006

Beräknat

28 893

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 27 801 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Danshögskolan har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 3,0 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Det särskilda åtagandet har fullgjorts. 209 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:54 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

26 670

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

24

- lokalkostnader

1 107

Summa

27 801

Takbeloppet har förändrats med 99 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Tabell 10.25:54 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

26 927

26 927

26 927

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

775

1 395

1 863

Beslut

99

101

103

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

27 801

28 423

28 893

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.55

25:55 Dramatiska institutet: Grundutbildning

Tabell 10.25:55 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Dramatiska institutet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

67 931

sparande

0

2003

Anslag

73 456

Utgifts-

71 620

prognos

2004

Förslag

75 734

1

2005

Beräknat

77 428

2

2006

Beräknat

78 708

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 75 734 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för Dramatiska institutet. Regeringens överväganden Resultatinformation Dramatiska institutet har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 2,3 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:55 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

74 199

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

23

- lokalkostnader

1 512

Summa

75 734

Takbeloppet har förändrats med 162 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Tabell 10.25:55 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

73 456

73 456

73 456

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

2 116

3 806

5 084

Beslut

162

166

168

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

75 734

77 428

78 708

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

210

10.1.56

25:56 Högskolan i Borås: Grundutbildning

Tabell 10.25:56 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan i Borås Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

295 887

sparande

0

2003

Anslag

314 277

Utgifts-

306 420

prognos

2004

Förslag

324 109

1

2005

Beräknat

331 354

2

2006

Beräknat

336 835

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 324 104 tkr i 2004 års prisnivå.

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Regeringen har som mål för perioden 2001 2004 angett att minst 45 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:56 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

10

9

35 %

35 %

Nya professorer

6

1

16 %

100 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och det särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Högskolan i Borås har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 1,9 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Högskolan i Borås. Tabell 10.25:56 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

219

220

740

Sjuksköterskeexamen

103

112

480

620

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

124

215

470

470

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Högskolan i Borås har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Högskolan har varken uppnått målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 eller Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:56 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

323 945

Särskilt åtagande

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

164

Summa

324 109

Takbeloppet har förändrats med 758 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. 211 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:56 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

314 277

314 277

314 277

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

9 079

16 308

21 775

Beslut

-1 242

-1 270

-1 291

Överföring till/från andra

anslag

1 995

2 040

2 073

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

324 109

331 354

336 835

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.57

25:57 Högskolan Dalarna: Grundutbildning

Tabell 10.25:57 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan Dalarna Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

285 576

sparande

23 328

2003

Anslag

308 221

Utgifts-

323 843

prognos

2004

Förslag

317 586

1

2005

Beräknat

324 690

2

2006

Beräknat

330 060

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 317 586 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och det särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Högskolan Dalarna har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 0,6 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Högskolan har därför utnyttjat 0,6 miljoner kronor av tidigare uppkommet anslagssparande och redovisade vid utgången av budgetåret ett återstående anslagssparande om 23,3 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Högskolan Dalarna. Tabell 10.25:57 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

37

36

170

Sjuksköterskeexamen

74

86

355

400

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

69

61

235

255

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

124

102

530

610

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Högskolan Dalarna har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Högskolan har uppnått målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001, men inte målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:57 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

317 421

Särskilt åtagande

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

165

Summa

317 586

Takbeloppet har förändrats med 488 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. 212 Tabell 10.25:57 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

308 221

308 221

308 221

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

8 877

15 970

21 332

Beslut

266

272

276

Överföring till/från andra

anslag

222

227

231

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

317 586

324 690

330 060

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.58

25:58 Högskolan på Gotland: Grundutbildning

Tabell 10.25:58 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan på Gotland Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

72 042

sparande

10 683

2003

Anslag

90 139

Utgifts-

88 588

prognos

2004

Förslag

90 994

1

2005

Beräknat

93 029

2

2006

Beräknat

94 568

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 90 994 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Av anslagssparandet har 4 185 000 kronor dragits in genom regeringsbeslut den 15 maj 2003. Regeringens överväganden Resultatinformation Högskolan på Gotland har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och redovisade vid utgången av budgetåret ett anslagssparande om 10,7 miljoner kronor. Högskolan på Gotland har inte fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 helårsstudenter totalt, men högskolan har uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för år 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Det särskilda åtagandet har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:58 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

85 971

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

23

- kompensation för uppbyggnad av högskolan

5 000

Summa

90 994

Takbeloppet har minskats med 1 741 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Regeringens bedömning Vid en eventuell framtida utbyggnad av den högre utbildningen är det angeläget att se över möjligheterna att expandera Högskolan på Gotland. Tabell 10.25:58 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

90 139

90 139

90 139

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

2 596

4 670

6 238

Beslut

-1 741

-1 780

-1 809

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

90 994

93 029

94 568

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

213 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.59

25:59 Högskolan i Gävle: Grundutbildning

Tabell 10.25:59 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan i Gävle Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

296 531

sparande

0

2003

Anslag

322 920

Utgifts-

314 847

prognos

2004

Förslag

332 957

1

2005

Beräknat

338 618

2

2006

Beräknat

344 219

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 331 210 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Högskolan i Gävle har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och avräknade vid utgången av budgetåret 4,1 miljoner kronor av tidigare sparade helårsprestationer för att nå takbeloppet. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Högskolan i Gävle. Tabell 10.25:59 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

63

87

140

Sjuksköterskeexamen

122

132

475

535

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

152

118

520

520

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

16

29

190

225

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Högskolan i Gävle har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Högskolan har uppnått såväl målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 som målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:59 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

331 037

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

164

- utveckla s.k. collegeutbildning

1 756

Summa

332 957

Takbeloppet har förändrats med 710 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Högskolan erhåller för sista året 1 756 000 kronor för att utveckla s.k. collegeutbildning. Vidare erhåller högskolan på anslaget 25:74 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor medel av engångskaraktär, 5 144 000 kronor, för samarbetsavtal med anledning av övertagandet av verksamhet som avser forskning om belastningsskador. Anslaget 23:1 Arbetsmiljöverket inom utgiftsområde 14 Arbetsliv har minskats med motsvarande belopp. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. 214 Tabell 10.25:59 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

322 920

322 920

322 920

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

9 333

16 758

22 376

Beslut

-2 363

-4 704

-4 782

Överföring till/från andra

anslag

3 067

3 645

3 705

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

332 957

338 618

344 219

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.60

25:60 Högskolan i Halmstad: Grundutbildning

Tabell 10.25:60 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan i Halmstad Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

238 727

sparande

2 683

2003

Anslag

250 743

Utgifts-

247 157

prognos

2004

Förslag

258 442

1

2005

Beräknat

264 171

2

2006

Beräknat

268 540

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 258 391 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och det särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Högskolan i Halmstad har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och avräknade vid utgången av budgetåret 16,9 miljoner kronor av tidigare sparade helårsprestationer. Dessutom redovisades vid utgången av budgetåret ett anslagssparande om 2,7 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Högskolan i PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Halmstad. Se kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Tabell 10.25:60 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

69

83

390

Sjuksköterskeexamen

76

83

340

395

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

18

54

195

275

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Högskolan i Halmstad har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Högskolan har uppnått såväl målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 som målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Regeringen har som mål för perioden 2001 2004 angett att minst 24 procent nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:60 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

10

14

0 %

10 %

Nya professorer

2

5

0 %

40 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:60 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

258 278

Särskilt åtagande

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

164

Summa

258 442

Takbeloppet har ökat med 459 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskole- 215 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:60 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

250 743

250 743

250 743

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

7 292

13 011

17 374

Beslut

-975

-997

-1 013

Överföring till/från andra

anslag

1 382

1 413

1 436

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

258 442

264 171

268 540

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.61

25:61 Högskolan Kristianstad: Grundutbildning

Tabell 10.25:61 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan Kristianstad Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

242 482

sparande

13 153

2003

Anslag

280 925

Utgifts-

274 144

prognos

2004

Förslag

288 258

1

2005

Beräknat

294 703

2

2006

Beräknat

299 577

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 288 255 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och det särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Högskolan Kristianstad har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårs- prestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och avräknade vid utgången av budgetåret 2,7 miljoner kronor av tidigare sparade helårsprestationer. Dessutom redovisades vid utgången av budgetåret ett anslagssparande om 13,2 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Högskolan Kristianstad. Tabell 10.25:61 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

11

11

240

Sjuksköterskeexamen

109

112

490

550

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

249

246

835

835

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

69

86

350

390

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Högskolan Kristianstad har inte fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt, men högskolan har uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Högskolan har uppnått såväl målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 som målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:61 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

288 094

Särskilt åtagande

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

164

Summa

288 258

Takbeloppet har minskats med 773 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskole- 216 utbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:61 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

280 925

280 925

280 925

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

8 108

14 569

19 457

Beslut

-2 715

-3 921

-3 986

Överföring till/från andra

anslag

1 940

3 129

3 181

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

288 258

294 703

299 577

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.62

25:62 Högskolan i Skövde: Grundutbildning

Tabell 10.25:62 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan i Skövde Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

221 178

sparande

7 534

2003

Anslag

228 412

Utgifts-

230 236

prognos

2004

Förslag

235 226

1

2005

Beräknat

240 487

2

2006

Beräknat

244 465

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 235 225 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och det särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Högskolan i Skövde har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 9,1 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 miljoner mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Högskolan har därför utnyttjat 9,1 miljoner kronor av tidigare uppkommet anslagssparande och redovisade vid utgången av budgetåret ett återstående anslagssparande om 7,5 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Högskolan i Skövde. Tabell 10.25:62 Examinationsmål för grundutbildning Tusental kronor

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

35

45

130

Sjuksköterskeexamen

165

154

695

775

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Högskolan i Skövde har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Högskolan har uppnått målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:62 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

235 063

Särskilt åtagande

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

163

Summa

235 226

Takbeloppet har förändrats med 236 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av 217 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:62 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

228 412

228 412

228 412

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

6 578

11 834

15 808

Beslut

222

227

231

Överföring till/från andra

anslag

14

14

15

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

235 226

240 487

244 465

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.63

25:63 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla: Grundutbildning

Tabell 10.25:63 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Högskolan i Trollhättan/Uddevalla Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

228 045

sparande

0

2003

Anslag

235 539

Utgifts-

229 651

prognos

2004

Förslag

243 209

1

2005

Beräknat

248 643

2

2006

Beräknat

252 756

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 243 203 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Högskolan i Trollhättan/Uddevalla har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 16,2 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Högskolan har därför utnyttjat 15,3 miljoner kronor av tidigare uppkommet anslagssparande. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Högskolan i Trollhättan/Uddevalla. Tabell 10.25:63 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Sjuksköterskeexamen

102

108

470

620

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

46

70

285

290

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Högskolan i Trollhättan/Uddevalla har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Högskolan har uppnått målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001, men inte målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:63 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

240 938

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

163

- utveckling av arbetsintegrerat lärande

2 108

Summa

243 209

Takbeloppet har förändrats med 844 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. 218 Tabell 10.25:63 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

235 539

235 539

235 539

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

6 836

12 248

16 347

Beslut

-3 295

-5 657

-5 750

Överföring till/från andra

anslag

4 129

6 512

6 620

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

243 209

248 643

252 756

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.64

25:64 Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning

Tabell 10.25:64 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Idrottshögskolan i Stockholm Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

37 007

sparande

0

2003

Anslag

42 830

Utgifts-

41 759

prognos

2004

Förslag

44 325

1

2005

Beräknat

45 316

2

2006

Beräknat

46 065

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 44 325 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och det särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Idrottshögskolan i Stockholm har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 0,6 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för lärarexamen med inriktning mot senare år vid Idrottshögskolan i Stockholm. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:64 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Lärarexamen med

inriktning mot senare år

57

36

160

160

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Det särskilda åtagandet har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:64 Resursfördelning för grundutbildningen

Takbelopp

44 302

Särskilt åtagande

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

23

Summa

44 325

Takbeloppet har förändrats med 261 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställt examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättning för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:64 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

42 830

42 830

42 830

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

1 234

2 219

2 964

Beslut

-95

-97

-99

Överföring till/från andra

anslag

356

364

370

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

44 325

45 316

46 065

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

219 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.65

25:65 Konstfack: Grundutbildning Takbeloppet har förändrats med 340 000 kronor

i

enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1

Tabell 10.25:65 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Konstfack Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

106 970

sparande

0

2003

Anslag

114 554

Utgifts-

111 690

prognos

2004

Förslag

118 193

1

2005

Beräknat

120 837

2

2006

Beräknat

122 835

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 118 193 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Konstfack har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 2,3 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för lärarexamen med inriktning mot senare år vid Konstfack. Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställt examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättning för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:65 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

114 554

114 554

114 554

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

3 299

5 935

7 928

Beslut

73

75

76

Överföring till/från andra

anslag

267

273

277

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

118 193

120 837

122 835

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Tabell 10.25:65 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Lärarexamen med

inriktning mot senare år

59

31

120

120

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Det särskilda åtagandet har fullgjorts.

10.1.66

25:66 Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning

Tabell 10.25:66 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Kungl. Konsthögskolan Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

50 307

sparande

0

2003

Anslag

52 390

Utgifts-

51 080

prognos

2004

Förslag

54 071

1

2005

Beräknat

55 281

2

Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:65 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

117 063

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

23

- lokalkostnader

1 107

Summa

118 193

2006

Beräknat

56 195 2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 54 072 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. 220 Regeringens överväganden Resultatinformation Kungl. Konsthögskolan har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 5,7 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:66 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

52 903

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

23

- lokalkostnader

1 107

- stipendier

38

Summa

54 071

Takbeloppet har förändrats med 172 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Tabell 10.25:66 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

52 390

52 390

52 390

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

1 509

2 715

3 626

Beslut

172

176

179

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

54 071

55 281

56 195

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.67

25:67 Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

Tabell 10.25:67 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Kungl. Musikhögskolan i Stockholm Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

112 837

sparande

0

2003

Anslag

120 061

Utgifts-

117 059

prognos

2004

Förslag

123 652

1

2005

Beräknat

126 418

2

2006

Beräknat

128 508

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 123 652 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Kungl. Musikhögskolan i Stockholm har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 3,1 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för lärarexamen med inriktning mot senare år vid Kungl. Musikhögskolan i Stockholm. Tabell 10.25:67 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Lärarexamen med

inriktning mot senare år

13

9

115

120

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts. 221 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:67 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

101 227

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

165

-

dirigentutbildning och utbildning i elektroakustisk komposition samt medel för ombesörjande av utbetalning av bidrag till Svenska Artisters och

Musikers Intresseorganisation (SAMI)

3 357

- utvecklingsmedel

16 283

- lokalkostnader

2 620

Summa

123 652

10.1.68

25:68 Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

Tabell 10.25:68 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Lärarhögskolan i Stockholm Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

397 422

sparande

23 740

2003

Anslag

381 926

Utgifts-

396 118

prognos

2004

Förslag

393 780

1

2005

Beräknat

402 585

2

2006

Beräknat

409 244

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 393 777 tkr i 2004 års prisnivå.

Takbeloppet har förändrats med 134 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställt examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättning för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:67 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

120 061

120 061

120 061

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

3 458

6 221

8 309

Beslut

34

35

35

Överföring till/från andra

anslag

99

101

103

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

123 652

126 418

128 508

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Lärarhögskolan i Stockholm har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 17,7 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Högskolan har därför utnyttjat 17,7 miljoner kronor av tidigare uppkommet anslagssparande och redovisade vid utgången av budgetåret ett återstående anslagssparande om 23,7 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Lärarhögskolan i Stockholm. Tabell 10.25:68 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

43

31

180

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

433

575

1 895

2 110

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

388

413

2 190

2 275

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Lärarhögskolan i Stockholm har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas 222 uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Högskolan har inte uppnått målet att minst en tredjedel av lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts utom anordnandet av flyglärarutbildning. Regeringen har som mål för perioden 2001 2004 angett att minst 25 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:68 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

13

16

38 %

33 %

Nya professorer

1

5

0 %

40 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:68 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

387 900

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

165

- utveckling av lärarutbildning för dövas och

hörselskadades behov

2 015

- rekryteringsinsatser för lärarstudenter med

utländsk bakgrund och annat modersmål än

svenska

690

- nationellt centrum för svenskundervisning för

invandrare och svenska som andra språk

3 010

Summa

393 780

Takbeloppet har förändrats med 855 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättning för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:68 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

381 926

381 926

381 926

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

11 002

19 788

26 432

Beslut

-1 326

-1 356

-1 378

Överföring till/från andra

anslag

2 178

2 227

2 264

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

393 780

402 585

409 244

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.69

25:69 Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning

Tabell 10.25:69 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Operahögskolan i Stockholm Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

15 619

sparande

0

2003

Anslag

16 084

Utgifts-

15 682

prognos

2004

Förslag

16 679

1

2005

Beräknat

17 052

2

2006

Beräknat

17 334

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 16 679 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Operahögskolan i Stockholm har för budgetåret 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och avräknade vid utgången av budgetåret 0,9 miljoner kronor av tidigare sparade helårsprestationer för att nå takbeloppet. Det särskilda åtagandet har fullgjorts. 223 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:69 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

15 549

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

23

- lokalkostnader

1 107

Summa

16 679

Takbeloppet har förändrats med 132 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Tabell 10.25:69 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

16 084

16 084

16 084

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

463

833

1 113

Beslut

132

135

137

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

16 679

17 052

17 334

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.70

25:70 Södertörns högskola: Grundutbildning

Tabell 10.25:70 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Södertörns högskola Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

204 107

sparande

19 356

2003

Anslag

244 776

Utgifts-

223 394

prognos

2004

Förslag

247 373

1

2005

Beräknat

252 906

2

2006

Beräknat

257 089

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 247 373 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och det särskilda åtagandet som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Södertörns högskola har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 1,3 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Högskolan har därför utnyttjat 1,3 miljoner kronor av tidigare uppkommet anslagssparande och redovisade vid utgången av året ett återstående anslagssparande om 19,4 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Södertörns högskola. Tabell 10.25:70 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

64

106

210

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

-

31

190

250

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Södertörns högskola har inte fullgjort utbildningsuppdraget för antalet helårsstudenter totalt, men högskolan har uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Högskolan har inte uppfyllt målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Det särskilda åtagandet att erbjuda pedagogisk utbildning för anställda lärare har inte fullgjorts. Regeringen har som mål för perioden 2001 2004 angett att minst 26 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:70 Professorer

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

27

30

22 %

25 %

Nya professorer

7

4

29 %

50 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

224 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:70 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

224 208

Särskilt åtagande

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

165

- strukturförändring inom grundutbildningen

23 000

Summa

247 373

Takbeloppet har minskats med 4 453 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. I anslaget för 2004 föreslås anslagsmedel engångsvis för 2004 för att finansiera en strukturförändring inom grundutbildningen. Planeringsförutsättningar Av regeringen fastställda examinationsmål för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008 framgår av tabellen över examinationsmål under rubriken Resultatinformation. Tabell 10.25:70 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

244 776

244 776

244 776

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

7 050

12 683

16 941

Beslut

-4 495

-4 596

-4 672

Överföring till/från andra

anslag

42

43

44

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

247 373

252 906

257 089

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.71

25:71 Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

Tabell 10.25:71 Anslagsutveckling för grundutbildning vid Teaterhögskolan i Stockholm Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

24 737

sparande

0

2003

Anslag

25 930

Utgifts-

25 282

prognos

2004

Förslag

26 841

1

2005

Beräknat

27 442

2

2006

Beräknat

27 895

2

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 26 842 tkr i 2004 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för högskolan. Regeringens överväganden Resultatinformation Teaterhögskolan i Stockholm har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 0,3 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp. Det särskilda åtagandet har fullgjorts. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:71 Resursfördelning för grundutbildningen Tusental kronor

Takbelopp

25 711

Särskilda åtaganden

- högskolepedagogisk utbildning av lärare

23

- lokalkostnader

1 107

Summa

26 841

Takbeloppet har förändrats med 164 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. 225 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:71 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

25 930

25 930

25 930

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

747

1 344

1 795

Beslut

164

168

170

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

26 841

27 442

27 895

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.72

25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m.

Tabell 10.25:72 Anslagsutveckling för anslaget Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

1 638 297

sparande

67 375

2003

Anslag

1 875 181

Utgifts-

1 792 120

prognos

2004

Förslag

1 940 279

2005

Beräknat

1 987 421

1

2006

Beräknat

2 020 292

1

1 Motsvarar 1 943 939 tkr i 2004 års prisnivå. Under detta anslag beräknas ersättning för den högre utbildning och forskning som bedrivs av enskilda utbildningsanordnare med stöd av bl.a. avtal som staten ingått med utbildningsanordnarna och i vissa fall särskilda regeringsbeslut. Av anslagssparandet har 60 876 000 kronor dragits in genom regeringsbeslut den 15 maj 2003. De examina som enskilda utbildningsanordnare har tillstånd att utfärda regleras i förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina. Regeringens överväganden Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. Tabell 10.25:72 Fördelning på anslagsposter för enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Tusental kronor

ANSLAGSPOST

BELOPP

1.

Chalmers tekniska högskola AB

- Grundutbildning

616 804

- Forskning och forskarutbildning

404 888

2.

Handelshögskolan i Stockholm

50 000

3.

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

- Grundutbildning

365 439

- Forskning och forskarutbildning

37 559

4.

Teologiska Högskolan, Stockholm (THS)

5 987

5.

Evangeliska Frikyrkan

2 695

6.

Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen

2 096

7.

Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska

Institut (SMI)

9 894

8.

Ericastiftelsen

6 085

9.

Stiftelsen Stora Sköndal

20 001

10.

Ersta Diakonisällskap

30 590

11.

Stiftelsen Rödakorshemmet

36 946

12.

Sophiahemmet Idéell förening

27 602

13.

Beckmans skola AB

14 302

14.

Momsmerkostnader för Chalmers tekniska högskola

AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping

309 391

Summa

1 940 279

Enskilda utbildningsanordnare 1. Chalmers tekniska högskola AB Resultatinformation, grundläggande högskoleutbildning Chalmers tekniska högskola AB har för 2002 redovisat färre helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och redovisade vid utgången av budgetåret 56,9 miljoner kronor som högskolan inte kunnat tillgodoräkna sig (anslagssparande). För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Chalmers tekniska högskola AB. Tabell 10.25:72 Examinationsmål för grundutbildning vid Chalmers tekniska högskola AB

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL 1

PLANERAT 1

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Civilingenjörsexamen och

arkitektexamen

799

755

3 570

3 700

1 Enligt avtal mellan staten och Chalmers tekniska högskola AB 226 Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Chalmers tekniska högskola AB har inte fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 har uppnåtts. Det särskilda uppdraget att ge grundutbildning i kärnkemi och reaktorfysik har fullgjorts. Utbildning för aktiv sjöpersonal har anordnats och omfattade 26 helårsstudenter, vilket överstiger det i avtalet angivna antalet. Resultatinformation, forskning och forskarutbildning I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

Tabell 10.25:72 Examinationsmål för forskarutbildning vid Chalmers tekniska högskola AB

UTFALL

UTFALL

MÅL 1

VETENSKAPSOMRÅDE

2001

2002

2001-2004

Tekniskt

142

166

590

1 Enligt avtal mellan staten och Chalmers tekniska högskola AB Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Chalmers tekniska högskola AB redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:72 Resultat för forskarutbildningen vid Chalmers tekniska högskola AB

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

215

198

26 %

26 %

Licentiatnybörjare

0

0

Aktiva (ht) 1

1 028

1 056

26 %

26 %

Doktorsexamina

115

130

24 %

29 %

Licentiatexamina

140

172

26 %

24 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 15 procent av nya professorer skall vara kvinnor. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:72 Professorer vid Chalmers tekniska högskola AB

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

137

150

6 %

7 %

Biträdande professorer 2

49

49

4 %

6 %

Nya professorer

24

11

4 %

9 %

1

Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets 

NU-databas).

2

Heltidsekvivalenter

Resurser för 2004 Det högsta belopp som bör kunna utgå till Chalmers tekniska högskola AB för budgetåret 2004 beräknas för

-

grundutbildning till 616 804 000 kronor,

varav 614 805 000 kronor utgörs av takbeloppet. För särskilda åtaganden har beräknats 370 000 kronor för högskolepedagogisk utbildning av lärare och 1 629 000 kronor som bidrag till utrustning till sjöbefälsutbildningen.

-

forskning och forskarutbildning till

404 888 000 kronor. 2. Handelshögskolan i Stockholm Resultatinformation Handelshögskolan i Stockholm redovisar 1 385 helårsstudenter för 2002, vilket är 104 fler än för 2001. Högskolan redovisar 24 avlagda doktors - examina för 2002, vilket är 16 färre än för 2001 och 8 avlagda licentiatexamina vilket är lika många som för 2001. Resurser för 2004 Regeringen beräknar att det högsta belopp som kan utgå till Handelshögskolan i Stockholm för grundutbildning, bibliotek, studiestöd i forskar - utbildning och för avlagda doktorsexamina är 50 000 000 kronor. 3. Stiftelsen Högskolan i Jönköping Resultatinformation, grundläggande högskoleutbildning Stiftelsen Högskolan i Jönköping har för budgetåret 2002 redovisat helårsprestationer motsvarande 3,6 miljoner kronor mer än vad som kan ersättas inom beslutat s.k. takbelopp och redovisade vid utgången av budgetåret 227 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sparade helårsprestationer motsvarande 20,9 miljoner kronor. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för vissa examina vid Stiftelsen Högskolan i Jönköping. Tabell 10.25:72 Examinationsmål för grundutbildning vid Stiftelsen Högskolan i Jönköping

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL 1

PLANERAT 1

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Magisterexamen med

ämnesdjup

181

196

660

Sjuksköterskeexamen 2

166

183

660

760

Lärarexamen med inriktning

mot tidigare år

192

221

705

710

Lärarexamen med inriktning

mot senare år

63

75

305

315

1

Enligt avtal mellan staten och Stiftelsen Högskolan i Jönköping.

2

Uppgift om utfall 2001 avser Hälsohögskolan i Jönköping.

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Stiftelsen Högskolan i Jönköping har fullgjort utbildningsuppdraget för 2002 vad avser antalet helårsstudenter totalt och uppnått målet att öka antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. En sammanställning av lärosätenas uppdrag för 2002 jämte utfallet för detta år framgår av tabell i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget. Stiftelsen Högskolan i Jönköping har varken uppnått målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen 2002 i förhållande till 2001 eller målet att minst en tredjedel av antalet lärarexamina skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. Resultatinformation, forskning och forskarutbildning I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002 samt fastställt examinationsmål för perioden 20012004.

Tabell 10.25:72 Examinationsmål för forskarutbildning vid Stiftelsen Högskolan i Jönköping

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

UTFALL

MÅL 1

2001

2002

2001-2004

Humanistisk-samhällsvetenskapligt

vetenskapsområde

2

10

22

1 Enligt avtal mellan staten och Stiftelsen Högskolan i Jönköping. Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Några resultat för forskarutbildningen vid Stiftelsen Högskolan i Jönköping redovisas i nedanstående tabell. Tabell 10.25:72 Resultat för forskarutbildning vid Stiftelsen Högskolan i Jönköping

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Doktorandnybörjare

13

19

46 %

74 %

Licentiatnybörjare

0

0

Aktiva (ht) 1

42

66

36 %

47 %

Doktorsexamina

2

5

50 %

60 %

Licentiatexamina

0

1

0 % Källa: Högskoleverkets NU-databas

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst 10 %. Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att minst 18 procent av nya professorer skall vara kvinnor. Tabell 10.25:72 Professorer vid Stiftelsen Högskolan i Jönköping

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

2001

2002

2001

2002

Professorer 1

21

27

14 %

9 %

Nya professorer

6

6

50 %

33 %

1 Heltidsekvivalenter, mätmånad oktober (källa: Högskoleverkets NU-databas).

Resursfördelning 2004 Det högsta belopp som bör kunna utgå till Stiftelsen Högskolan i Jönköping för budgetåret 2004 beräknas för

-

grundutbildning till 365 439 000 kronor, varav 365 279 000 kronor utgörs av tak - beloppet. Takbeloppet har förändrats med 374 000 kronor i enlighet med vad som redovisats i tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning i kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. För det särskilda åtagandet högskolepedagogisk utbildning av lärare har 160 000 kronor beräknats.

- forskning

och

forskarutbildning

till

37 559 000 kronor.

Regeringens överväganden Regeringen har för avsikt att ge Stiftelsen Högskolan i Jönköping generellt tillstånd att utfärda doktorsexamen och licentiatexamen inom humanistisk-samhällsvetenskaplig veten- 228 skapsområde (se vidare kapitlet Insatser, avsnittet Forskning och forskarutbildning). 4. Teologiska Högskolan, Stockholm (THS) Resultatinformation Teologiska Högskolan, Stockholm redovisar 172 helårsstudenter för 2002, vilket är 16 fler än för 2001. Resurser för 2004 Regeringen beräknar bidraget till Teologiska Högskolan, Stockholm till 5 987 000 kronor, vilket motsvarar 169 helårsstudenter. I beloppet har beräknats medel för utbyggnad och en bidragsförstärkning om 903 000 kronor. 5. Evangeliska Frikyrkan Resultatinformation Evangeliska Frikyrkan (tidigare Nybygget kristen samverkan) redovisar för Örebro Teologiska Högskola 87 helårsstudenter för 2002, vilket är 10 fler än för 2001. Resurser för 2004 Regeringen beräknar bidraget till Evangeliska Frikyrkan för Örebro Teologiska Högskola till 2 695 000 kronor, vilket motsvarar 73,5 helårsstudenter. I beloppet har beräknats medel för utbyggnad och en bidragsförstärkning om 482 000 kronor. 6. Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen

Resultatinformation Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen redovisar för Johannelunds teologiska högskola 62 helårsstudenter för 2002, vilket är 8 fler än för 2001. Resurser för 2004 Regeringen beräknar bidraget till Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen för Johannelunds teologiska högskola till 2 096 000 kronor, vilket motsvarar 58 helårsstudenter. I beloppet har beräknats medel för utbyggnad och en bidragsförstärkning om 346 000 kronor. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7. Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut (SMI) Resultatinformation Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut redovisar 54 helårsstudenter för 2002, vilket är 5 färre än för 2001. Resurser för 2004 Regeringen beräknar bidraget till Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut till 9 894 000 kronor, vilket motsvarar 84,5 helårsstudenter. 8. Ericastiftelsen Resultatinformation Ericastiftelsen redovisar 35 helårsstudenter inom psykoterapiutbildning med inriktning mot barn- och ungdomar för 2002, vilket är 1 mer än för 2001. Resurser för 2004 Regeringen beräknar bidraget till Ericastiftelsen till 6 085 000 kronor. 9. Stiftelsen Stora Sköndal Resultatinformation Stiftelsen Stora Sköndal och Ersta Diakonisällskap (se anslagspost 10) redovisar för Ersta Sköndal högskola 702 helårsstudenter för 2002 vilket är 58 fler än för 2001. Resurser för 2004 Regeringen beräknar bidraget till Stiftelsen Stora Sköndal till 20 001 000 kronor, motsvarande 22 helårsstudenter i kyrkomusikalisk utbildning, 129 helårsstudenter i samordnad sjuksköterske- och socionomutbildning, 178,5 helårsstudenter i socionomutbildning, 30 helårsstudenter i magisterutbildning i socialt arbete och 25 helårsstudenter i utbildning i teologi. I beloppet har beräknats medel dels för utbyggnad av den samordnade sjuksköterske- och socionomutbildningen om 1 275 000 kronor, dels för utbildning i teologi om 347 000 kronor. 229 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 10. Ersta Diakonisällskap Resultatinformation För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för sjuksköterskeexamen vid Ersta Sköndal högskola. I tabellen nedan anges utfallet 2001 och 2002, målen för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008.

Tabell 10.25:72 Examinationsmål för grundutbildning vid Ersta Sköndal högskola

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Sjuksköterskeexamen

63

65

320

505

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Resurser för 2004 Regeringen beräknar bidraget till Ersta Diakonisällskap till 30 590 000 kronor. I anslagsposten ingår 3 414 000 kronor för utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen. 11. Stiftelsen Rödakorshemmet Resultatinformation Stiftelsen Rödakorshemmet redovisar för Röda Korsets Högskola 384 helårsstudenter för 2002. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för sjuksköterskeexamen vid Röda Korsets Högskola. I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002, målen för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008.

Tabell 10.25:72 Examinationsmål för grundutbildning vid Röda Korsets Högskola

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Sjuksköterskeexamen

89

97

430

510

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Resurser för 2004 Regeringen beräknar bidraget till stiftelsen Rödakorshemmet till 36 946 000 kronor. I anslagsposten ingår 1 716 000 kronor för utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen. 12. Sophiahemmet Idéell förening Resultatinformation Sophiahemmet Idéell förening (tidigare Stiftelsen Sophiahemmet) redovisar för Sophiahemmet Högskola 300 helårsstudenter för 2002. För perioden 20012004 har examinationsmål fastställts för sjuksköterskeexamen vid Sophiahemmet Högskola. I tabellen nedan anges utfallet för 2001 och 2002, målen för perioden 20012004 samt planeringsförutsättningar för perioden 20052008.

Tabell 10.25:72 Examinationsmål för grundutbildning vid Sophiahemmet Högskola

EXAMEN

UTFALL

UTFALL

MÅL

PLANERAT

2001

2002

2001-2004

2005-2008

Sjuksköterskeexamen

82

79

310

340

Ytterligare kommentarer finns i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Resurser för 2004 Regeringen beräknar bidraget till Sophiahemmet Idéell förening till 27 602 000 kronor. I anslagsposten ingår 1 716 000 kronor för utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen. 13. Beckmans skola AB Resurser för 2004 Regeringen beräknar bidraget till Beckmans skola AB till 14 302 000 kronor, vilket motsvarar 123 helårsstudenter. 14. Mervärdesskattekostnader för Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping Under anslagsposten har beräknats mervärdesskattekostnader för Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping i enlighet med de ramavtal som ingåtts mellan staten och bolaget respektive staten och stiftelsen. Enligt avtalen skall staten ersätta bolaget respektive stiftelsen för de mervärdesskattekostnader, som uppkommer i den grundläggande högskoleutbildningen och forskningen vid Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping. Syftet är att 230 garantera konkurrensneutralitet gentemot statliga högskolor och universitet. Budgetåret 2002 anvisade staten 292,6 miljoner kronor avseende ersättning för mervärdesskattekostnader. Det sammanlagda belopp som utbetaldes för 2002 var 232 miljoner kronor. Enligt prognoser kommer de samlade utgifterna för mervärdeskattekostnader 2003 att uppgå till cirka 224 miljoner kronor. Det högsta belopp som kan utgå för ändamålet beräknas för 2003 till 297,7 miljoner kronor. Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping omfattas, enligt avtal, av förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt som gäller för övriga statliga lärosäten, dvs. att åtta procent av erhållna bidrag skall inbetalas. För Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping innebär detta att de prognostiserar att för 2003 till Kammarkollegiet återbetala cirka 10 miljoner kronor avseende kompensation för ingående mervärdesskatt på nya avtal som tecknas från och med 2003. Tabell 10.25:72 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 för Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

1 875 181

1 875 181

1 875 181

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

54 189

97 266

129 889

Beslut

-2 853

-5 206

-5 292

Överföring till/från andra

anslag

13 762

20 180

20 514

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

1 940 279

1 987 421

2 020 292

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.73

25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

Tabell 10.25:73 Anslagsutvecklingen för anslaget Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

485 433

sparande

122 180

2003

Anslag

554 204

Utgifts-

576 138

prognos

2004

Förslag

484 126

1

2005

Beräknat

422 185

2

2006

Beräknat

429 169

3

1

26 305 tkr avser statlig ålderspensionsavgift för 2004 varav 

-30 878 tkr avser regleringsbelopp för 2001.

2

Motsvarar 412 948 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 412 950 tkr i 2004 års prisnivå.

Av anslagssparandet har 18 617 000 kronor dragits in genom regeringsbeslut den 15 maj 2003. Vidare har från anslaget förts bort ytterligare 28 miljoner kronor 2003 för att begränsa de statliga utgifterna. Under detta anslag har medel beräknats för verksamhet inom högskoleområdet för vilken medel inte har ställts till förfogande under annat anslag. Under anslaget beräknas även bidrag till Svenska studenthemmet i Paris samt bidrag till Sveriges Förenade Studentkårer. 231 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringens överväganden Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande: Tabell 10.25:73 Fördelning på anslagsposter för anslaget Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Tusental kronor

ANSLAGSPOST

BELOPP

1

Svenska studenthemmet i Paris

1 613

2

Bidrag till Sveriges Förenade Studentkårer

212

3

Statsbidrag till Teknik- och

naturvetenskapscentrum

22 869

4

Svenskundervisning i utlandet m.m.

7 521

5

Stipendier inom programmet North2north

874

6

Stipendier för studier vid College of Europe

358

7

Arbete med konstnärlig utsmyckning

926

8

Statliga ålderspensionsavgifter

26 305

9

Stödåtgärder inom ramen för EU:s

utbildningsprogram

1 394

10

Rekryteringsdelegationen

40 000

11

Särskilda lärarutbildningar, SÄL

180 000

12

Projekt för invandrade akademiker

10 000

13

Delegationen för regional samverkan om

högre utbildning

50 000

14

Stöd till IRECO

10 000

15

Sveriges nätuniversitet, per capitaersättning

100 000

16

Regionala etikprövningsnämnderna

10 000

17

Regeringens disposition

22 054

Summa

484 126

Resursfördelning för 2004 För högskolesektorn föreslås utgiftsminskningen om 60 miljoner kronor som föreslogs i 2003 års ekonomiska vårproposition tas ut i enlighet med regeringens förslag i kapitlet Insatser avsnittet Grundläggande högskoleutbildning genom att den tidigare planerade utbyggnaden av grundutbildning inte genomförs fullt ut. Att minskningen tas ut på anslaget beror på att medlen för utbyggnad var beräknade under detta anslag för att senare fördelas ut till lärosätena. För anslaget 25:73 innebär detta en minskning med 23,4 miljoner kronor. Vidare föreslås att anslaget minskas med ytterligare 17 miljoner kronor för att begränsa de statliga utgifterna. Från anslaget förs 2 miljoner kronor till utgiftsområde 15, anslaget 25:7 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Vidare förs cirka 7,4 miljoner kronor från anslaget för att finansiera en sedan tidigare beslutad mindre dimensione- ringsökning inom grundläggande högskoleutbildning vid de statliga högskolorna och 9,7 miljoner kronor förs till anslaget 25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. för att finansiera en utbyggnad vid enskilda högskolor. Anslaget minskas engångsvis under 2004 med 18 miljoner kronor. Vidare tillförs anslaget 3,7 miljoner kronor för utbildningsbidragens statliga ålderspensionsavgifter som reglerats för 2001 från 14 AP- fonden. Anslaget tillförs dessutom 4 miljoner kronor till Teknik- och naturvetenskapscentrum. 4. Svenskundervisning i utlandet m.m. Medel under anslagsposten beräknas finansiera åtgärder som främjar undervisning i svenska och om svenska förhållanden liksom information om svensk utbildning och forskning i utlandet. Medlen disponeras av Svenska institutet. 5. Stipendier inom programmet North2north Under anslagsposten disponerar Svenska institutet medel avsedda att finansiera insatser i samband med program för student- och lärarmobilitet benämnt North2north inom ramen för Arktiska rådets universitetssamarbete Uarctic. Programmet syftar till att åstadkomma en sammanhållning mellan de åtta arktiska staterna och till att öka förståelsen för och kunskapen om kulturella, språkliga, klimatmässiga, ekologiska och andra förhållanden i länderna. Inom programmet skall hänsyn tas till ursprungsbefolkningarnas särskilda behov och till att underlätta en hållbar samhällsutveckling. Aktiviteten inom North2north föreslås pågå under 20022004 och därefter utvärderas. 6. Stipendier för studier vid College of Europe Resurser har beräknats för stipendiemöjligheter till College of Europe. Stipendierna bör ges till personer som genomgått svensk högskoleutbildning och avlagt akademisk examen. Medlen disponeras av Svenska institutet och avser att finansiera stipendierna samt administrationen av dessa. 232 7. Arbete med konstnärlig utsmyckning Resurser har beräknats till Kungl. Tekniska högskolan för arbete med konstnärlig utsmyckning. 8. Statliga ålderspensionsavgifter Resurser för ökade utgifter för utbildningsbidrag för forskarstuderande med anledning av ålderspensionsreformen finns beräknade under anslagsposten. 9. Stödåtgärder inom ramen för EU:s utbildningsprogram. Fortsatt stöd med 1 085 000 kronor har beräknats för Tempus, EU:s samarbetsprogram med Central- och Östeuropa inom högre utbildning. Under anslagsposten har 103 000 kronor beräknats för stöd till utveckling av projektansökningar inom EU:s utbildningsprogram Leonardo da Vinci, där universitet och högskolor medverkar. Vidare har 206 000 kronor beräknats för att delfinansiera universitets och högskolors kostnader för intensivkurser i svenska språket för Erasmusstudenter, s.k. Intensive Language Preparation Courses (ILPC), 2004. ILPC är en permanent aktivitet inom ramen för EU:s utbildningsprogram Sokrates. Medlen disponeras av Internationella programkontoret för utbildningsområdet. 10. Rekryteringsdelegationen Under perioden 20022004 avsätts medel för Rekryteringsdelegationen för att stimulera rekryteringsaktiviteter vid universitet och högskolor. 11. Särskilda lärarutbildningar, SÄL Under perioden 20022006 avsätts medel för den satsning på Särskilda lärarutbildningar som aviserades i budgetpropositionen för 2002 (prop. 2001/02:1 utg. omr. 16, bet. 2001/02:UbU1, rskr. 2001/02:97). PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 12. Projekt för invandrade akademiker Under perioden 20022004 avsätts medel för anordnande av utbildning enligt förordningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor. Utbildningen riktar sig till invandrare med utländsk högskoleutbildning. Syftet med utbildningen är att invandrare med en utländsk högskoleutbildning skall kunna få en kompletterande utbildning för att möta kraven på den svenska arbetsmarknaden. 13. Delegationen för regional samverkan om högre utbildning Under perioden 20022004 avsätts medel för att stimulera regionalt samarbete mellan universitet eller högskolor och kommuner, landsting, länsstyrelser eller motsvarande organ i syfte att skapa hållbar tillväxt i regionerna och samtidigt främja rekryteringen till högskolan. Medlen fördelas av Delegationen för regional samverkan om högre utbildning. 14. Stöd till IRECO Under perioden 20032005 tillförs IRECO medel för att i samarbete med VINNOVA arbeta för en omstrukturering av industriforskningsinstituten inom IRECO med målet att skapa färre och större institut med internationell konkurrenskraft och en stark förankring hos näringslivet. 15. Sveriges nätuniversitet, per capitaersättning För att fortsatt stimulera universitet och högskolor att erbjuda utbildning inom ramen för Sveriges nätuniversitet föreslår regeringen att en extra ersättning om 20 000 kronor skall utgå till universitet och högskolor för helårsstudenter inom dessa kurser för 2004. 16. Regionala etikprövningsnämnderna Den första januari 2004 träder lag (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor i kraft. Etikprövningen kommer att genomföras 233 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inom ramen för en ny organisation bestående av sex regionala nämnder och en central nämnd. De regionala nämnderna kommer att finansieras genom avgifter. För att under det första verksamhetsåret säkerställa en stabil ekonomisk situation, och för att överbrygga de svårigheter som kan uppstå i samband med att etikprövning av forskning görs obligatorisk, tillförs medel engångsvis som ett komplement till avgiftsfinansieringen. Dessa medel skall fördelas mellan de regionala nämnderna och användas för att dels bygga upp infrastrukturen, dels för att utjämna skillnader i faktisk och förväntad ärendevolym under det första verksamhetsåret. Medel till de regionala etikprövningsnämnderna tillförs även verksamheten från anslaget 26:10 Regionala etikprövningsnämnder. 17. Regeringens disposition Medel på anslagsposten kommer att användas till riktade satsningar inom universitet och högskolor. Tabell 10.25:73 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 för Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

554 204

554 204

554 204

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

14 808

27 814

37 302

Beslut

31 084

61 996

63 022

Överföring till/från andra

anslag

-112 842

-250 060

-254 196

Övrigt

-3 128

28 231

28 837

Förslag/beräknat anslag

484 126

422 185

429 169

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.74

25:74 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor

Tabell 10.25:74 Anslagsutveckling för anslaget Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

254 638

sparande

0

2003

Anslag

341 243

Utgifts-

prognos

332 710

2004

Förslag

348 438

1

2005

Beräknat

351 138

2

2006

Beräknat

356 949

3

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 343 456 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 343 459 tkr i 2004 års prisnivå.

Under detta anslag beräknas all ersättning inklusive ersättning för lokalhyror och kostnader för inredning och utrustning som är förenad med forskning vid högskolor som inte har vetenskapsområden samt för konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna i Stockholm. 234 Regeringens överväganden Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande: Tabell 10.25:74 Fördelning på anslagsposter för anslaget Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor Tusental kronor

ANSLAGSPOST

BELOPP

1

Danshögskolan

3 383

2

Dramatiska institutet

3 239

3

Högskolan i Borås

31 925

4

Högskolan Dalarna

37 044

5

Högskolan på Gotland

7 866

6

Högskolan i Gävle

69 254

7

Högskolan i Halmstad

35 994

8

Högskolan Kristianstad

27 888

9

Högskolan i Skövde

24 188

10

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

22 942

11

Idrottshögskolan i Stockholm

21 374

12

Konstfack

4 160

13

Kungl. Konsthögskolan

2 211

14

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

4 240

15

Lärarhögskolan i Stockholm

27 540

16

Operahögskolan i Stockholm

2 640

17

Södertörns högskola

19 675

18

Teaterhögskolan i Stockholm

2 875

Summa

348 438

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:74 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

341 243

341 243

341 243

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

9 828

17 678

23 616

Beslut

566

579

588

Överföring till/från andra

anslag

-3 178

-8 360

-8 498

Övrigt

-21

0

0

Förslag/beräknat anslag

348 438

351 138

356 949

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.75

25:75 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning

Tabell 10.25:75 Anslagsutveckling för anslaget Ersättning för klinisk utbildning och forskning Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

1 680 929

sparande

0

2003

Anslag

Utgifts-

1 730 619

prognos

1 730 619

2004

Förslag

1 780 460

2005

Beräknat

1 942 902

1

2006

Beräknat

1 975 038

1

1 Motsvarar 1 900 394 tkr i 2004 års prisnivå. Resursfördelning för 2004 Till anslaget har kompensation för avgiften för den årliga revisionen påförts i enlighet med avsnittet Anslagsberäkningar. I anslagsposten Högskolan i Gävle ingår medel av engångskaraktär, 5 144 000 kronor, för samarbetsavtal med anledning av övertagandet av verksamhet som avser forskning om belastningsskador. Anslaget 23:1 Arbetsmiljöverket inom utgiftsområde 14 Arbetsliv har minskats med motsvarande belopp. I anslagsposten Idrottshögskolan i Stockholm ingår medel till Centrum för idrottsforskning med 6 095 640 kronor. Från anslaget utgår ersättning till vissa landsting enligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m. Regeringens överväganden Ett nytt avtal om samarbete om läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning har den 13 juni 2003 slutits mellan staten och företrädare för de sex berörda landstingen. Information om det nya avtalet finns under kapitlet Insatser, avsnittet Nytt avtal om samarbete om grundutbildning av läkare m.m. Avtalet innebär bl.a. att parterna har preciserat beräkningarna för ersättningen till landstingen för medverkan i grundutbildningen. Ersättning utgår enligt de beslut om utökning av läkarutbildningen som har fattats av riksdagen i enlighet med förslag i budgetpropositionen för 2000. Detta innebär att antalet helårsstudenter 235 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kommer att öka till och med budgetåret 2007 och beloppen gäller hela denna utbyggnad. För budgetåren 20042006 ökar antalet helårsstudenter på läkarutbildningen enligt följande Tabell 10.25:75 Dimensionering av läkarutbildningen Helårsstudenter

UNIVERSITET

2004

2005

2006

Uppsala universitet

698

723

748

Lunds universitet

891

916

941

Göteborgs universitet

742

774

806

Umeå universitet

725

742

759

Linköpings universitet

551

583

615

Karolinska institutet

1413

1440

1 468

Något nytt avtal om tandläkarutbildning och odontologisk forskning har ännu inte slutits. Medel för ersättning för dessa ändamål beräknas därför enligt det gamla avtalet. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp. Tabell 10.25:75 Medicinsk utbildning och forskning Tusental kronor

Uppsala universitet

208 738

Lunds universitet

335 749

Göteborgs universitet

347 689

Umeå universitet

178 518

Linköpings universitet

131 138

Karolinska institutet

484 544

Tabell 10.25:75 Odontologisk utbildning och forskning

Tusental kronor

Göteborgs universitet

53 475

Umeå universitet

40 609

Tabell 10.25:75 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

1 730 619

1 730 619

1 730 619

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

49 841

89 665

119 773

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

122 618

124 646

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

1 780 460

1 942 902

1 975 038

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.76 25:76 Högskoleverket Tabell 10.25:76 Anslagsutveckling för anslaget Högskoleverket Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

171 972

sparande

5 903

2003

Anslag

187 019

Utgifts-

188 205

prognos

2004

Förslag

185 151

2005

Beräknat

189 299

1

2006

Beräknat

192 181

1

1 Motsvarar 185 150 tkr i 2004 års prisnivå. Högskoleverkets uppgift är att genom uppföljningar och utvärderingar bidra till att förbättra och förnya den högre utbildningen och forskningen vid universitet och högskolor. Högskoleverket svarar också för tillsynen över högskolans verksamhet i syfte att öka rättssäkerheten i högskolan. Verket har också som uppgift att på uppdrag av regeringen genomföra utredningar och utvärderingar som grund för regeringens ställningstagande i olika frågor. Verket har dessutom ansvar för statistik om verksamheten vid universitet och högskolor. Tabell 10.25:76 Fördelning på anslagsposter för Högskoleverket

ANSLAGSPOST

BELOPP

1

Högskoleverket

154 999

2

Rådet för högre utbildning

30 152

Summa

185 151

236 Anslaget har minskats med 7 miljoner kronor i enlighet med vad som redovisats i tabellen Förslag till utgiftsminskningar inom utgiftsområde 16 i kapitlet Särskilda frågor, avsnittet Anslagsberäkningar. Vidare har anslaget ökat med 270 000 kronor som kompensation för avgiften för den årliga revisionen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:76 Uppdragsverksamhet Tusental kronor

INTÄKTER

KOSTNADER

RESULTAT

Utfall 2002

9 739

13 907

-4 168

Prognos 2003

10 000

13 000

-3 000

Budget 2004

14 000

13 500

500

Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen har på politikområdesnivån i tillämpliga delar redovisat Högskoleverkets insatser och uppnådda resultat vad avser verksamhetsområdet Utbildning och universitetsforskning. Högskoleverket har i årsredovisningen redovisat sin verksamhet efter den indelning av verksamheten som angavs i regleringsbrevet för 2002. Högskoleverkets vidgade ansvar för granskning av kvaliteten i den högre utbildningen innebär att samtliga utbildningar skall utvärderas under en sexårsperiod från och med 2001. Under 2002 har tio sådana ämnes- och programutvärderingar genomförts. Arbetet fortsätter också med att utveckla metoder för kvalitetsgranskningarna, bl.a. genom den av verket tillsatta gruppen med internationella rådgivare. En viktig del av kvalitetsgranskningen avser prövningarna av examenstillstånd. Dessa har under 2002 huvudsakligen avsett yrkesexamina inom vårdområdet och generell magisterexamensrätt. Antalet tillsynsärenden har ökat under 2002 jämfört med tidigare år. Dessa ärenden har till största delen gällt enskilda studenters rättssäkerhet och lärosätena har godtagit verkets bedömningar och ändrat den lokala regeltilllämpningen. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringens bedömning Regeringens bedömning är att resultatinformationen i årsredovisningen ger en god bild av utvecklingen inom de områden som Högskoleverket har ansvar för. Enligt regeringens mening har de mål som uppställts för verksamheten uppfyllts. Rådet för högre utbildning Hos Högskoleverket finns ett råd för högre utbildning. Rådet för högre utbildning har i samverkan med andra aktörer inlett ett projekt om dokumentation av pedagogisk meritering och även anordnat kompetensutveckling för personer på strategiska positioner vid lärosätena. I arbetet med att stödja pedagogisk utveckling har rådet särskilt betonat genusperspektivet. Tabell 10.25:76 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

187 019

187 019

187 019

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

4 862

9 161

12 148

Beslut

-6 730

6 881

-6 986

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

185 151

189 299

192 181

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.77 25:77 Verket för högskoleservice Tabell 10.25:77 Anslagsutveckling för Verket för högskoleservice Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

13 168

sparande

113

2003

Anslag

13 492

Utgifts-

13 268

prognos

2004

Förslag

14 053

2005

Beräknat

14 344

1

2006

Beräknat

14 529

1

1 Motsvarar 14 053 tkr i 2004 års prisnivå. Verket för högskoleservice (VHS) ansvarar för den samordnade antagningen till grundläggande 237 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 högskoleutbildning. Utöver detta biträder VHS universitet, högskolor och andra myndigheter vid upphandling. Anslaget finansierar underhåll och utveckling av datorbaserade system för antagningsprocessen samt kostnader för övrig antagningsverksamhet, såsom betygsdatabas och bedömning av utländska gymnasiebetyg. Avgiftsbelagd verksamhet Det ekonomiska målet för antagningsverksamheten är att intäkterna skall täcka 85 procent av kostnaderna för denna verksamhet. Det ekonomiska målet har inte uppnåtts 2002. Kostnaderna har täckts till ca 82 procent med avgiftsintäkter. Det ekonomiska målet för upphandlingsverksamheten, att intäkterna skall täcka 100 procent av kostnaderna, har med marginal uppnåtts under 2002. Tabell 10.25:77 Uppdragsverksamhet Tusental kronor

RESULTAT

(INTÄKT -

UPPDRAGSVERKSAMHET

INTÄKTER

KOSTNADER

KOSTNAD)

Utfall 2002

Antagning

66 387

-69 075

-2 688

Upphandling

19 169

-16 362

2 807

Prognos 2003

Antagning

64 873

-65 752

-879

Upphandling

19 019

-18 763

256

Budget 2004

Antagning

71 778

-72 657

-879

Upphandling

19 425

-19 425

0

Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen gav i juni 2000 VHS i uppdrag att i samarbete med universitet och högskolor utveckla ett nytt flexibelt antagningssystem för såväl samordnad som lokal antagning (s.k. NyA- projektet). Utvecklingskostnaderna för NyA- projektet skall rymmas inom VHS och universitetens och högskolornas befintliga medel. VHS har även under 2002 på uppdrag från Ladok-konsortiet genomfört ett projekt med syfte att lämna förslag till en förvaltnings- organisation för Ladok-systemet som är lärosätenas studieadministrativa IT-stöd.

Beträffande VHS upphandlingsverksamhet har antalet upphandlingsuppdrag minskat under 2002. Omsättningen har trots detta ökat till följd av att uppdragens omfattning ökat. Ett antal nya kunder har också tillkommit. Dock anlitade färre universitet och högskolor VHS upphandlingstjänster under 2002 än 2001. Mot bakgrund av det som redovisats beräknas kostnaden för budgetåren 2004 och 2005 enligt nedan. Tabell 10.25:77 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

13 492

13 492

13 492

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

561

852

1 037

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

14 053

14 344

14 529

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.78

25:78 Centrala studiestödsnämnden m.m.

Tabell 10.25:78 Anslagsutveckling för Centrala studiestödsnämnden m.m. Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

396 980

sparande

-669

2003

Anslag

369 609

Utgifts-

359 700

prognos

2004

Förslag

372 315

1

2005

Beräknat

381 691

2

2006

Beräknat

388 908

3

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 2 678 000 kronor i kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 372 315 tkr i 2004 års prisnivå.

31 Motsvarar 372 315 tkr i 2004 års prisnivå. Anslaget finansierar utgifter för tilldelning och återbetalning av studiestöd samt tilldelning och återbetalning av lån till hemutrustning för flyktingar. Centrala studiestödsnämnden (CSN) administrerar denna verksamhet. Anslaget finansierar delvis också CSN:s studiesociala verksamhet. Vidare ingår medel för administration av 238 bidrag vid korttidsstudier till Statens institut för särskilt utbildningsstöd (Sisus), Landsorganisationen i Sverige (LO) och Tjänstemännens Centralorganisation (TCO). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:78 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Inbetalda

Prognos inbe-

Prognos

avgifter

talda avgifter

inbetalda

2002

2003

avgifter 2004

Offentligrättslig

verksamhet

300 148

290 000

300 000

CSN:s verksamhet utgörs av ett enda verksamhetsområde. Alla avgifter får disponeras av myndigheten och skall bidra till att finansiera verksamheten hos CSN. Avgifterna redovisas därför mot anslaget 25:78 Centrala studiestödsnämnden m.m. Regeringens överväganden Under de tre senaste åren har CSN:s resurser förstärkts med sammanlagt 70 miljoner kronor för de kostnader som uppstod i samband med inrättandet av kundcentret i Kiruna. Från och med 2004 skall myndigheten finansiera kundcentret inom ramen för ordinarie anslagsnivå. CSN:s verksamhet under 2002 har varit betydligt jämnare och mer tillfredställande än under de närmast föregående åren. Målen för verksamheten har uppnåtts under 2002. Regeringen anser att det finns förutsättningar för CSN att klara uppställda mål med oförändrade resurser även under 2004. Minskade ärendevolymer, samordnat och förenklat studiestödssystem, satsningen på kundcentret i Kiruna samt utvecklat IT-stöd skapar förutsättningar för myndigheten att rationalisera och omstrukturera verksamheten. Regeringen gör därför bedömningen att servicen till de studerande kan bibehållas på en hög nivå under 2004. Som en följd av den resursförstärkning beträffande bidrag vid korttidsstudier som regeringen föreslår under avsnitt 4.1.7 under utgiftsområde 15 Studiestöd föreslås här att detta anslag förstärks med 1,2 miljoner kronor. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 372 315 000 kronor för budgetåret 2004. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:78 Härledning av anslagsnivå 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års stats-

budget 1

369 609

369 609

369 609

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

10 201

19 712

27 074

Beslut

2 678

2 745

2 797

Överföring till/från andra

anslag

-10 173

-10 376

-10 572

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

372 315

381 691

388 908

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.79

25:79 Överklagandenämnden för studiestöd

Tabell 10.25:79 Anslagsutveckling för Överklagandenämnden för studiestöd Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

9 880

sparande

1 556

2003

Anslag

10 286

Utgifts-

10 331

prognos

2004

Förslag

10 671

1

2005

Beräknat

10 921

2

2006

Beräknat

11 101

3

1

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 27 000 kronor i kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1).

2

Motsvarar 10 671 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 10 671 tkr i 2004 års prisnivå.

Anslaget finansierar utgifter för kansliets verksamhet, arvoden och andra ersättningar till nämndens ledamöter. Anslagssparandet för budgetåret 2002 beror till stor del på att ingående behållning från 2001 inte förbrukats. Av det uppkomna anslagssparandet från 2002 har 1,3 miljoner kronor förts bort som indragning. Regeringens överväganden Regeringen anser att det finns förutsättningar för Överklagandenämnden för studiestöd (ÖKS) att klara uppställda mål med medel motsvarande 2003 års tilldelning under det kommande året. Regeringen anser att även en något ökad ärendemängd skall kunna hanteras inom denna resursram. 239 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag om 10 671 000 kronor för budgetåret 2004. Tabell 10.25:79 Härledning av anslagsnivå 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års

10 286

10 286

10 286

statsbudget 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

358

607

787

Beslut

27

28

28

Överföring till/från andra anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

10 671

10 921

11 101

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.80

25:80 Internationella programkontoret för utbildningsområdet

Tabell 10.25:80 Anslagsutveckling för Internationella programkontoret för utbildningsområdet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

37 918

sparande

1 016

2003

Anslag

40 795

1

Utgifts-

40 162

prognos

2004

Förslag

41 915

2

2005

Beräknat

42 992

3

2006

Beräknat

43 884

4

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

I beloppet ingår 320 000 kronor fr.o.m. 2004 som kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1.).

3

Motsvarar 41 915 tkr i 2004 års prisnivå.

4

Motsvarar 41 915 tkr i 2004 års prisnivå.

Internationella programkontoret för utbildningsområdet (programkontoret) ansvarar för;

-

Sokrates, EU:s program för utbildning,

-

Leonardo da Vinci, EU:s program för yrkesutbildning,

-

Tempus, EU:s samarbetsprogram inom högre utbildning med 

OSS-länderna, Mongoliet och de icke-associerade länderna i Central- och Östeuropa samt Medelhavsområdet,

-

Linnaeus-Palme,

 utbytesprogram för samarbete mellan utvecklingsländer och svenska universitet och högskolor,

-

Minor Field Studies (MFS), stipendieprogram för svenska studenter att bedriva fältstudier i utvecklingsländer,

-

Internship, resestipendieprogram för universitet och högskolor för samarbete med utvecklingsländer,

-

Interpraktik, stipendier för praktik i utlandet för arbetslösa ungdomar,

-

IAESTE, internationell praktikplatsförmedling för blivande civilingenjörer och naturvetare,

-

EU:s utbytesprogram inom högre utbildning med Latinamerika (Alfa), Nordamerika (EU/USA och EU/Kanada), Australien (EU/Australien) och Japan (EU/Japan),

-

ASEM-DUO,

 samarbetsprogram med Asien där programkontoret är kontaktpunkt,

-

Ett år i Frankrike/Spanien/Tyskland, utbytesprogram för gymnasiestuderande,

-

Euroguidance Sweden, tidigare, Resurscentrum för vägledning,

-

Europass, dokument för erkännande av yrkesutbildning i EU/EES,

-

Cedefop, studiebesök inom yrkesutbildning i EU,

-

Nordplus-Junior,

 Nordiska ministerrådets utbytesprogram för grund- och gymnasieskola,

-

samt för internationella stipendier och bidrag för internationalisering av den svenska

skolan. En jämförelse mellan budget och utfall för 2002 visar ett överskott på 1 016 000 kronor. Regeringens överväganden Regeringens bedömning är att utvecklingen varit tillfredsställande inom de program som myndigheten har ansvar för. Målet att öka svenskt deltagande i programmen bedöms huvudsakligen vara uppfyllt. Anslaget för 2004 beräknas till 41 915 000 kronor. 240 Tabell 10.25:79 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års statsbudget 1

40 795

40 795

40 795

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

800

1 869

2 754

Beslut

320

328

335

Överföring till/från andra anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

41 915

42 992

43 884

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.81

25:81 Myndigheten för Sveriges nätuniversitet

Tabell 10.25:81 Anslagsutveckling för Myndigheten för Sveriges nätuniversitet Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

25 345

sparande

711

2003

Anslag

35 029

Utgifts-

34 153

prognos

2004

Förslag

31 751

2005

Beräknat

32 459

1

2006

Beräknat

32 956

1

1 Motsvarar 31 751 tkr i 2004 års prisnivå. Myndigheten för Sveriges nätuniversitet skall stödja Sveriges nätuniversitet och i samverkan med universitet och högskolor främja utvecklingen av IT-stödd distansutbildning. Anslaget finansierar myndighetens verksamhet, en presentation av universitet och högskolors utbud av IT-stödd distansutbildning i en IT-stödd portal samt utgifter för att identifiera och stödja områden som saknar IT- stödd distansutbildning. Regeringens överväganden Anslaget har minskats med 4 miljoner kronor i enlighet med vad som redovisats i tabellen Förslag till utgiftsminskningar inom utgiftsområde 16 i kapitlet Särskilda frågor, avsnittet Anslagsberäkningar. Vidare har anslaget ökat med 96 000 kronor som kompensation för avgiften för den årliga revisionen. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Resultatinformation Myndigheten för Sveriges nätuniversitet har i årsredovisningen för budgetåret 2002 redovisat sin verksamhet i enlighet med uppsatta mål och återrapporteringskrav. Verksamheten påbörjades den 1 mars 2002 och har koncentrerats till att utveckla samarbetsformer och stöd till de 31 lärosäten som under året ingick i Sveriges nätuniversitet. En provisorisk webbplats med grundläggande information och söktjänster har etablerats i samverkan med Högskoleverkets webbplats studera.nu. För att stödja samordningen kring studieadministrativa frågor inom Sveriges nätuniversitet har referensgrupper inrättats med företrädare för lärosätena. Vidare har ett arbete kring kvalitet i IT-stödd distansutbildning inletts av en arbetsgrupp med experter från olika lärosäten. Myndigheten ansvarar för ett register över den IT-stödda distansutbildning som universitet och högskolor anmäler till myndigheten. Att en kurs är registrerad hos myndigheten är en förutsättning för att ett lärosäte skall kunna få del av de medel som regeringen särskilt avsatt för att stimulera utbyggnaden av Sveriges nätuniversitet. Under 2002 disponerade lärosätena således 211 miljoner kronor för ändamålet och under 2003 disponeras 159 miljoner kronor. Ytterligare kommentarer vad gäller Sveriges nätuniversitet finns i kapitlet Insatser, avsnittet Sveriges nätuniversitet. Resursfördelning 2004 Tabell 10.25:81 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års

statsbudget 1

35 029

35 029

35 029

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

626

1 421

1 979

Beslut

-3 904

-3 991

-4 052

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

31 751

32 459

32 956

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

241 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

10.1.82

25:81 Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco m.m.

Tabell 10.25:81 Anslagsutveckling för Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco m.m. Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

37 145

sparande

2 527

2003

Anslag

38 402

1

Utgifts-

34 960

prognos

2004

Förslag

34 666

2005

Beräknat

34 666

2006

Beräknat

34 666

1 Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004. Den största delen av anslaget avser Sveriges medlemsavgift till Unesco, vilken utbetalas i euro och i USD. Anslaget finansierar även medlemsavgifter till konventionen om världens natur- och kulturarv och Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i Rom (ICCROM). Vidare täcker anslaget kostnader för Svenska unescorådet. En jämförelse mellan budget och utfall för 2002 visar ett överskott på 2 527 000 kronor. Av anslagssparandet har 1 369 000 kronor dragits in enligt regeringsbeslut den 15 maj 2003. Regeringens överväganden För 2004 beräknas anslaget till 34 666 000 kronor. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är utvecklingen av organisationens budget, Sveriges andel av budgeten samt valutaförändringar. Sveriges avgift beräknas minska med fr.o.m. 2004 i samband med USA:s återinträde i Unesco varvid en sänkning av anslaget görs med 3 000 000 kr. Till följd av en översyn av Svenska unescorådet, dess verksamhet och arbetsformer bedömer regeringen att organisationen för svensk medverkan i Unescos fem vetenskapliga program bör reformeras. Svensk bevakning och medverkan i dessa program har varit splittrad och ojämn. För att uppnå ökad stadga och kontinuitet och därmed förutsättningar för ett bättre fungerande samarbete med Unescos vetenskapliga program och det svenska vetenskapssamhället ges Vetenskapsrådet ansvaret för kontakterna med Unescos vetenskapliga program. För detta ändamål görs en överföring på 800 000 kronor till anslaget 26:1 Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation. Tabell 10.25:81 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års statsbudget

38 402

38 402

38 402

1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

64

64

64

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra anslag

-800

-800

-800

Övrigt

-3 000

-3 000

-3 000

Förslag/beräknat anslag

34 666

34 666

34 666

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

10.1.83

25:83 Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets område m.m.

Tabell 10. 25:83 Anslagsutveckling för Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets område m.m. Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

17 652

sparande

324

2003

Anslag

18 100

1

Utgifts-

11 958

prognos

2004

Förslag

15 964

2005

Beräknat

13 072

2

2006

Beräknat

13 305

3

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

Motsvarar 12 764 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 12 764 tkr i 2004 års prisnivå.

De utgifter som belastar anslaget avser utveckling av system som skall leda till effektiviseringar och kostnadsminskningar i myndigheternas verksamhet eller av system som ger ökad tillgång till information nationellt och internationellt samt till viss övergripande statistik inom utbildningsområdet. Anslaget kan även tas i anspråk för vissa andra övergripande verksamheter av tillfällig art. I nu gällande ansvarsfördelning för officiell statistik inom Ut- bildningsdepartementets område finansieras den officiella skolstatistiken via anslag till Statens skolverk och högskolestatistiken via anslag till Högskoleverket. Centrala studie- 242 stödsnämnden ansvarar för officiell statistik som avser studiestöd. Den officiella statistiken som gäller utbildningsväsendet som helhet finansieras via anslag till Statistiska centralbyrån (SCB). Från detta anslag finansieras särskilda överblickspublikationer och gemensam utbildningsstatistik samt annan internationell jämförande statistik. Fr.o.m. 1998 delfinansieras SCB:s verksamhet med långsiktiga prognoser och analyser vad gäller utbildning och arbetsmarknad från detta anslag. Inom anslaget finansieras även de årliga kostnaderna för koordineringen av OECD-CERI:s indikatorprojekt INES. Under budgetåret 2002 har bland annat 8,1 miljoner kronor avsatts för amortering och räntor för lån för vidareutveckling av antagningssystemet som Verket för högskoleservice ansvarar för. Vidare har medel avsatts för svenskt deltagande i ett OECD-projekt rörande lärarutbildning och för delfinansiering av Baltic-21 sekretariatet. Delar av anslaget används för verksamheter av tillfällig art och där behoven uppstår löpande under året. Det innebär att anslagsbelastningen kan variera mellan budgetåren. Av anslagssparandet har 163 000 kronor dragits in enligt regeringsbeslut den 13 maj 2003. Regeringens överväganden Under 2003 har hittills medel avsatts - utöver statistik inom utbildningsområdet - för delfinansiering av Baltic 21-sekretariatet, för utvecklingskostnaderna av antagningssystemet vid Verket för högskoleservice och för ett utvecklingsarbete rörande effektivisering i hanteringen av bidraget vid korttidsstudier. Vidare har rege- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ringen, som ett led i de utgiftsbegränsade åtgärderna, beslutat under 2003 om indrag av 5 450 000 kr av den del av anslaget som avser projekt m.m. av tillfällig art. För 2004 beräknas oförändrade resurser som SCB disponerar under anslaget för den årliga utbildningsstatistiken. Vidare beräknas oförändrade medel för indikatorprojektet INES. Inom anslaget har bland annat medel reserverats för ett internationellt seminarium rörande utbildning för hållbar utveckling som kommer att äga rum våren 2004 i Göteborg. För 2004 har anslagsnivån sänkts med 2 336 000 kr i syfte att begränsa statens utgifter. Från och med 2005 justeras anslaget ned med ytterligare 3 333 000 kr. Besparingen tas ut genom minskning av medlen för projekt m.m. av tillfällig art. Vidare överförs 86 000 kr till UO 17, anslaget 28:21 Riksarkivet och landsarkiven med anledning av leveranser av arkivmaterial från vissa myndigheter inom Utbildningsdepartementets område. Tabell 10.25:83 Härledning av anslagsnivån 2004-2006

Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat 2003 i 2003 års statsbudget 1

18100

18 100

18100

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

286

729

1 065

Beslut

- 2336

-5 669

- 5 770

Överföring till/från andra anslag

-86

- 88

- 90

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

15 964

13 072

13 305

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning

243 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 11 Forskningspolitik

11.1

Omfattning

Politikområdet omfattar anslag till nationell och internationell forskning, till infrastruktur för forskning i form av bibliotek, arkiv och datanät samt till nationell kontakt- och utvecklingsverksamhet i förhållande till EU:s forskningssamarbete. Inom politikområdet finns forskningsråden Vetenskapsrådet, Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap och Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Andra forskningsstödjande myndigheter inom området är Verket för innovationssystem och Rymdstyrelsen med ett anslag för rymdforskningen. Övriga myndigheter som ingår inom politikområdet är Centrala etikprövningsnämnden och de sex regionala etikprövningsnämnderna i[REDACTED_EFTERNAMN], Linköping, Göteborg, Stockholm, Uppsala och Umeå. Vidare ingår även Institutet för rymdfysik och Polarforskningsekretariatet, Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU, Kungliga biblioteket och Statens ljud- och bildarkiv.

11.2

Utgiftsutveckling

Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Tusental kronor

Utfall

Anslag

Utgifts-pro-

Förslag

Beräknat

Beräknat

2002

2003 1

gnos

anslag

anslag

anslag

2003

2004

2005

2006

Anslag inom UO 16

26:1 Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinfor-

2 080 515

2 433 822

2 378 154

2 498 076

2 552 146

2 591 380

mation

26:2 Vetenskapsrådet: Förvaltning

91 184

95 546

93 611

99 676

102 018

103 717

26:3 Rymdforskning

149 797

152 335

151 192

154 742

157 751

160 347

26:4 Institutet för rymdfysik

40 287

41 959

40 951

43 843

44 883

45 643

26:5 Kungl. biblioteket

233 460

227 871

227 952

234 004

239 118

242 597

26:6 Polarforskningssekretariatet

24 769

24 169

24 181

25 080

25 605

25 946

26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete

14 204

13 738

13 265

14 389

14 713

14 940

inom EU

26:8 Sunet

37 679

38 647

37 534

39 258

40 023

40 509

26:9 Centrala etikprövningsnämnden

-

-

-

4 110

4 207

4 277

26:10 Regionala etikprövningsnämnder

-

-

-

40 000

40 942

41 626

26.11 Särskilda utgifter för forskningsändamål

108 345

113 085

108 234

110 872

113 009

114 477

Totalt för utgiftsområde 16

2 780 240

3 141 172

3 075 074

3 264 050

3 334 415

3 385 459

1 Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004. 245 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

Tusental kronor

Utfall

Anslag

Utgifts-

Förslag

Beräknat

Beräknat

2002

2003 1

prognos

anslag

anslag

anslag

2003

2004

2005

2006

Anslag inom andra utgiftsområden

Utgiftsområde 9

26:1 Forskningsrådet för arbetsliv och socialveten-

22 631

21 807

21 955

22 851

23 380

23 757

skap: Förvaltning

26:2 Forskningsrådet för arbetsliv och socialveten-

284 199

283 891

277 903

288 376

295 044

299 851

skap: Forskning

Utgiftsområde 17

26:1 Statens ljud- och bildarkiv

39 890

40 397

40 139

41 800

42 757

43 440

Utgiftsområde 20

26:1 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och

39 638

40 289

38 793

41 648

42 628

43 341

samhällsbyggande: Förvaltningskostnad

26:2 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och

255 853

281 724

273 957

296 426

304 129

309 707

samhällsbyggande: Forskning

Utgiftsområde 23

26:1 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och

231 515

234 493

228 966

232 458

237 521

241 633

samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad

forskning

26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien

1 184

1 184

1 184

1 184

1 184

1 184

Utgiftsområde 24

26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskost-

113 109

110 171

107 921

114 396

117 068

119 000

nader

26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och ut-

957 744

1 025 541

930 141

1 111 066

1 134 515

1 153 770

veckling

Totalt för politikområde 26

4 726 003

5 180 669

4 996 033

5 414 255

5 532 641

5 621 142

1 Inklusive av riksdagen beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

11.3

Mål

11.3.1 Mål för 2004 Regeringen föreslog i budgetpropositionen för 2001 (prop. 2000/01:1) att målet för forskningspolitiken är att Sverige skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Målet har godkänts av riksdagen (bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99 och bet 2000/01:KrU1, rskr 2000/01:59). Regeringen föreslår ingen ändring av målet för forskningspolitiken.

11.4

Politikens inriktning

Sverige skall vara en ledande forskningsnation Investeringar i forskning och utbildning har blivit allt viktigare delar i en politik för ökad välfärd, ekonomisk tillväxt och teknisk utveckling. Forskningen bidrar med nya vetenskapliga rön som kan användas inom olika samhällsområden, bl.a. för att förbättra livskvaliteten och skapa hållbar tillväxt. Regeringens politik syftar till att förnya Sverige och bryta väg för kunskapssamhället. Det innebär bl.a. att betydande satsningar görs på forskning. Sverige tillhör de länder i världen som avsätter mest offentliga resurser som andel av BNP till forskning och utvecklingsarbete (FoU), samtidigt som Sverige även har ett FoU-inten- sivt näringsliv. Trots ekonomiskt kärva tider ökade de offentliga satsningarna på forskning något under 1990-talet, inklusive EU-medlen och tillskotten från de nya forskningsstiftelserna. Totalt avsätter Sverige drygt fyra procent av BNP till FoU (2001), vilket är mer än något annat land inom OECD. Svensk forskning håller idag hög kvalitet och är världsledande inom flera viktiga områden. Många svenska forskare deltar i de allra viktigaste forskningsprojekten, såväl nationellt som internationellt, där den vetenskapliga utveck- 246 lingen tar stora steg framåt. Eftersom ny kunskap är grunden för en god och hållbar samhällsutveckling och tillväxt och en av Sveriges främsta konkurrensfördelar, måste strävan vara att upprätthålla och förstärka Sveriges ställning som framstående kunskaps- och forskningsnation och ytterligare utveckla förutsättningarna för ett gott innovationsklimat. De grundläggande principerna för den svenska forskningspolitiken slogs fast av riksdagen i oktober 1999 i samband med behandlingen av propositionen Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94) och utvecklades vid behandlingen av den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) och propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2). Staten har ett särskilt ansvar för grundforskning och forskarutbildning Målet för regeringens forskningspolitik är att Sverige skall vara en ledande forskningsnation där forskningen bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Staten har ett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar tillvara ny kunskap. Svensk forskning skall kännetecknas av såväl vetenskaplig bredd som spetskompetens inom områden som är strategiska för kunskapsutvecklingen. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och att stödja vital grundforskning och forskarutbildning. Grundforskning och forskarutbildning utgör grunden för annan kunskapsutveckling och kunskapsförmedling och är därför av största betydelse för samhällets, inklusive näringslivets, behov av kunskap och kompetens. Eftersom nyttan av långsiktig forskning ofta inte kan bedömas i förväg, kan grundforskning inte bedrivas i rimlig omfattning utan offentlig finansiering. Forskarutbildningen har blivit en strategiskt viktig utbildning i kunskapssamhället eftersom behovet av forskarutbildade ökar både inom högskolan och i det övriga samhället. En ökning av antalet forskarutbildade främjar spridningen av kunskaper och forskningsresultat i hela samhället. Under 1990-talet fördubblades det årliga antalet forskarexaminerade (licentiater och doktorer) i Sverige, från ca 1 500 till 3 000 examinerade, och regeringens ambition är att fördubbla examinationen i forskarutbildningen även PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 under de kommande tio åren (regeringsförklaringen 2001; Den öppna högskolan, prop. 2001/02:15). Under perioden 20002005 ökar de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med ca 1,7 miljarder kronor. Ökade resurser till forskning inom prioriterade områden Det är angeläget att svensk forskning utvecklar spetskompetens inom viktiga forskningsfält. I enlighet med regeringens förslag i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3), har under senare år ytterligare resurser tillförts forskning och forskarskolor inom åtta prioriterade områden: biovetenskap och bioteknik, informationsteknik och IT-forskning, materialvetenskap och materialteknik, humaniora, konst, utbildningsvetenskap, vård- och omsorgsforskning samt miljö och hållbar utveckling. Den omfattande satsningen på utbildningsvetenskap sker framför allt inom ramen för den 2001 inrättade utbildningsvetenskapliga kommittén inom Vetenskapsrådet. I denna proposition föreslås satsningar inom miljöforskning, tillämpad industriforskning inom IT/telekomområdet samt medicinsk forskning. Som aviserades i 2001 års ekonomiska vårproposition (prop. 2001/02:100) görs under perioden 20022004 en satsning om ytterligare sammanlagt 160 miljoner kronor i ökade anslag till forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling varav 20 miljoner kronor tillförs 2004. Dessa ökningar av myndigheternas resurser blir nu permanenta fr.o.m 2005. Permanenta fr.o.m. 2004 blir även de tillfälliga resurstillskott som Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har haft för marin miljöforskning (10 miljoner kronor 2003) och forskning om ekologisk produktion (23 miljoner kronor per år 20012003).

Forskning har stor betydelse för stora delar av den teknikinriktade industrin. Regeringen har tidigare behandlat detta i bl.a. propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2). För att förstärka den tillämpade industriforskningen inom IT/telekomområdet tillförs nu Verket för innovationssystem (VIN- NOVA) 100 miljoner kronor från 2004. Detta möjliggör en kraftfull satsning för att stärka både den industrinära forskningen och kommersialiseringen av forskningsresultat. 247 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den medicinska forskningen är viktig för att förbättra folkhälsan, men ger också goda möjligheter för läkemedelsindustrin och annan industri byggd på medicinska landvinningar. Den medicinska forskningen förstärks från 2004 genom ett resurstillskott till Vetenskapsrådet med 25 miljoner kronor. Staten träffade vidare i juni 2003 ett nytt avtal (ALF) om samarbete kring grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården med sex landsting. Avtalet, som gäller fr.o.m. den 1 januari 2004 under förutsättning att riksdagen bemyndigar regeringen att godkänna avtalet och det dessutom godkänns av berörda landsting, innebär bl.a. att ersättningen till vissa landsting för kliniskt inriktad medicinsk forskning höjs med 25 miljoner kronor fr.o.m. 2005. Strukturer för att stärka forskningens kvalitet För att säkerställa att den statligt finansierade forskningen håller hög kvalitet, fördelas en stor del av de offentliga forskningsresurserna efter vetenskaplig prövning av de nationella forskningsfinansiärerna. Den vetenskapliga bedömning som görs av de forskarstyrda forskningsråden är av stor betydelse för att upprätthålla och höja kvaliteten i svensk forskning. En central roll i råds organisationen spelar det forskarstyrda Vetenskapsrådet som har till uppgift att stödja grundläggande forskning av hög kvalitet inom alla vetenskapsområden. Vetenskapsrådet har under perioden 20012004 fått sina anslag höjda med närmare 600 miljoner kronor vilket motsvarar en höjning med drygt 30 procent. Vetenskapsrådet har på regeringens uppdrag redovisat hur rådet kan bidra till att skapa och förstärka verkligt starka och internationellt konkurrenskraftiga svenska forskningsmiljöer. Re- geringen kommer att följa detta arbete. Regeringen konstaterar att det stora generationsskifte som svensk forskning står inför under kommande år ger lärosätena och forskningsråden osedvanligt stora möjligheter att ompröva användningen av de befintliga forskningsresurserna. En arbetsgrupp tillsätts inom Utbildningsdepartementet med uppgift att se över systemet för fördelning av forskningsresurserna vid universitet och högskolor och att lämna förslag på hur systemet kan utvecklas för att stärka kvaliteten. Satsning på forskarskolor och unga forskare Svensk forskning måste bli bättre på att prioritera och profilera sig inom angelägna forskningsområden, satsa på unga forskartalanger, fortsätta öka andelen kvinnor på alla nivåer inom forskarvärlden och bygga upp konkurrenskraftiga och dynamiska forskningsmiljöer. För att stärka svensk forskning är det också angeläget att uppmuntra såväl nationell som internationell rörlighet i forskarvärlden. Det internationella forskningssamarbetet måste utvecklas, samtidigt som de svenska universiteten och högskolorna också måste bli bättre på att samarbeta med varandra. Även möjligheterna till och stödet för kommersialisering av forskningsresultat bör utvecklas ytterligare. För att klara det förestående generationsskiftet inom svensk forskning och den ökande efterfrågan på forskarutbildade, har särskilda satsningar på forskarutbildning men också på unga forskare genomförts. Det omfattar bl.a. en satsning 20012003 om sammanlagt 214 miljoner kronor (i 2001 års prisnivå) i höjda anslag på sexton forskarskolor inom olika ämnesområden och en satsning på rekryteringsanställningar och bättre arbetsvillkor för unga talangfulla forskare om sammanlagt 110 miljoner kronor (i 2001 års prisnivå) i höjda anslag 20012003.

Som aviserades i den senaste forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) har universitetens och högskolornas statliga forskningsanslag höjts under perioden 20002003 med sammanlagt drygt 680 miljoner kronor (i 2001 års prisnivå). Regeringen har beslutat att Mitthögskolan skall bli universitet den 1 januari 2005. Stiftelsen Högskolan i Jönköping kommer att ges ett generellt tillstånd att utfärda forskarexamen inom humanistisksamhällsvetenskapligt vetenskapsområde. Som ett led i förberedelserna inför nästa forskningspolitiska proposition, har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att utreda vissa frågor som rör forskarutbildningen och tiden efter doktorsexamen (dir. 2002:148). Samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället utvecklas Forskningen har fått allt större betydelse för den ekonomiska tillväxten. Idag har en stor del av de tekniska innovationer och nya produkter som 248 lanseras på marknaden sitt ursprung i universitetens och högskolornas forskning. Universiteten och högskolorna spelar en viktig roll för den regionala utvecklingen och för utvecklingen av välfungerande innovationssystem i hela landet. Det är också ett av skälen till att samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället behöver utvecklas ytterligare. En sådan samverkan bidrar till att öka allmänhetens kunskaper om de senaste vetenskapliga rönen och att öka forskarsamhällets insikter om vilka frågeställningar av vetenskaplig karaktär som finns i det omgivande samhället. En ökad samverkan bidrar också till en ökad kommersialisering av forskningsresultat. Genom att stärka utvecklingen av innovationssystem i hela landet kan forskningen genom de regionala tillväxtprogrammen medverka till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Sverige har ett gott innovationsklimat, men måste bli ännu bättre på att ta tillvara forskningsresultaten, omsätta dem i praktiska tillämpningar och underlätta för nya snabbväxande och forskningsintensiva företag. Därför är det angeläget att främja den innovativa kraft som finns vid landets universitet och högskolor och att med den fria grundforskningen som utgångspunkt både utveckla det framväxande entreprenörskap som har forskningsresultat som grund och bygga broar mellan den akademiska forskningen och befintliga företag. Holdingbolag knutna till vissa universitet och högskolor spelar en viktig roll i kommersialiseringen av forskningsresultat. Flera av dessa holdingbolag har bildat dotterbolag som bl.a. hanterar patentfrågor och kontakter med näringslivet. Mot bakgrund av nuvarande finansiella situation anser regeringen att det stöd som holdingbolagen kan ge till kommersialisering av forskningsresultat måste utvecklas genom ökad samverkan mellan befintliga holdingbolag, dess huvudmän och lärosäten utan holdingbolag. VINNOVA har på regeringens uppdrag lämnat en rapport (N2002/8054/ITFOU) om möjligheterna att stärka kommersialisering av forskningsresultat. I rapporten behandlas även holdingbolagens roll och hur samverkan holdingbolagen emellan kan utvecklas. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Industriforskningsinstituten utvecklas Den näringslivsfinansierade forskningen bedrivs framför allt inom företagen, medan den statligt finansierade forskningen huvudsakligen bedrivs vid landets universitet och högskolor. Som en länk mellan högskolan och företagen finns industriinriktade forskningsinstitut där offentliga forsknings- och utvecklingsinsatser kan bedrivas i samverkan med näringslivet. Dessa institut spelar en viktig roll som stöd för företagens kunskapsutveckling. Som framhölls i propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2) verkar regeringen genom holdingbolaget IRECO, som sköter statens aktieägande i ett antal industriforskningsinstitut, och VINNOVA för en fortsatt omstrukturering av dessa institut. Målet är att skapa en effektiv och flexibel struktur där institutens verksamheter kan samordnas för att öka den internationella konkurrenskraften och näringslivets engagemang i instituten. VINNOVA tillfördes i enlighet med förslag i ovan nämnda proposition 70 miljoner kronor fr.o.m. 2003 för att långsiktigt stärka kompetensen hos industriforskningsinstituten. Lag om etikprövning av forskning De forskningsetiska frågorna blir allt viktigare inom alla vetenskapliga områden. Forskarna skall ha stor frihet i sitt forskningsarbete, inte minst vad gäller valet av vetenskapliga frågeställningar. Samtidigt som den snabba kunskapsutvecklingen inom t.ex. biovetenskapen och biotekniken kan ge möjligheter att behandla nya patientgrupper och förbättra livet för många människor, uppstår ibland etiska problem som måste hanteras och som bör diskuteras även utanför forskarvärlden. Det är angeläget att forskning som avser människor och biologiskt material från människor etikprövas av sakkunniga organ och att sådan forskning debatteras offentligt. Riksdagen beslutade i juni 2003 på regeringens förslag i propositionen Etikprövning av forskning (prop. 2002/03:50) att anta en lag (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor och biologiskt material från människor samt om en organisation för denna etikprövning. Den nya lagen om och organisationen för etikprövning av forskning träder i kraft den 1 januari 2004. Syftet med lagen är att skydda den enskilda människan 249 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och respekten för människovärdet, stärka allmänhetens förtroende för forskningen och att stärka rättssäkerheten för såväl forskarna som de som medverkar som forskningspersoner. Inför den forskningspolitiska propositionen Arbetet har nu inletts med denna mandatperiods forskningspolitiska proposition, vilken är att vänta i mitten av mandatperioden. Viktiga teman i denna proposition kommer att vara grundforskningens roll och ställning, frågor som rör forskningens roll i innovationssystemet, samt det stora generationsskifte som svensk forskning står inför. Svensk forskning står i likhet med många andra samhällssektorer inför en period av omfattande pensionsavgångar. Detta innebär att fortsatta ansträngningar behövs för att utbilda och rekrytera nya unga forskare. Det är också viktigt att fortsätta utveckla svensk grundforskning. Forskningspolitiken måste ta sin utgångspunkt i betydelsen av det fria sökandet efter ny kunskap och i nyfikenheten som forskarnas främsta drivkraft. Samtidigt är det angeläget att nästa forskningspolitiska proposition präglas av ett tydligt tillväxt- och innovationsperspektiv. En mycket stor del av vår tids tekniska landvinningar har sitt ursprung i forskningsresultat. För att Sverige skall fortsätta att vara ett av världens mest dynamiska och framgångsrika länder i den kunskapsbaserade ekonomin, krävs bl.a. att vi förmår länka den utveckling av ny kunskap som äger rum vid landets universitet och högskolor till förnyelsen av näringslivet och den offentliga sektorns verksamheter. I ett läge där många länder i vår omvärld satsar alltmer resurser på forskning och teknisk utveckling är det angeläget att även Sverige ger sina forskare goda arbetsvillkor, utvecklar attraktiva forskningsmiljöer och skapar ännu bättre förutsättningar att omsätta nya vetenskapliga rön i innovationer. Samtidigt är det viktigt att stimulera det akademiska entreprenörskap som under senare år har vuxit fram vid Sveriges universitet och högskolor. Inte minst är det många unga forskare som har bidragit till att starta nya företag för att omsätta sina forskningsresultat i praktiska tillämpningar. Dessa nya forskningsbaserade företag förväntas spela en viktig roll för Sveriges framtida välstånd. Som ett led i förberedelserna inför den kommande forskningspolitiska propositionen har regeringen bl.a. tillkallat en särskild utredare som skall göra en översyn av de innovativa verksamheter som bedrivs inom kommuner och landsting (dir. 2002:66). Regeringen har också givit VINNOVA i uppdrag att se över möjligheterna att stärka kommersialiseringen av forskningsresultat. Uppdraget redovisades våren 2003 och rapporten kommer att remissbehandlas under 2003. Vidare har regeringen tillsatt en särskild utredare som skall utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen (dir. 2002:148). Universitet, högskolor, forskningsråd och ett flertal andra myndigheter har dessutom fått i uppdrag att utarbeta forsknings- och kunskapsstrategier som redovisar fakta, analyser och bedömningar av utvecklingen. Högskoleverket har fått ett uppdrag att utreda det framtida behovet av lärare vid landets universitet och högskolor. Vetenskapsrådet har på regeringens uppdrag redovisat hur rådet kan bidra till att skapa och förstärka verkligt starka och internationellt konkurrenskraftiga svenska forskningsmiljöer. Vidare sker en översyn av verksamheten vid Kungl. biblioteket (dir. 2002:156) och Statens ljud- och bildarkiv (dir. 2002:155). Intensifierat forskningssamarbete i Europa Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 formulerades det strategiska målet för EU:s arbete under den närmaste tioårsperioden "att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska, kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning". Forskning angavs, liksom utbildning, som ett centralt område för insatser som syftar till att nå detta mål. Detta markerades ytterligare vid Europeiska rådets möte i Stockholm i mars 2001, då EU:s stats- och regeringschefer bl.a. lyfte fram bioteknikens betydelse för den europeiska ekonomin. Rådet underströk i det sammanhanget också att de etiska aspekterna måste beaktas i utvecklingen av biotekniken. Vid Europeiska rådets möte i Barcelona i mars 2002 satte EU:s stats- och regeringschefer upp målet att de totala FoU-insatserna bör uppgå till tre procent av BNP, vilket är ett mål som Sverige redan uppfyller. 250 EU:s ministerråd och parlament fattade våren 2002 gemensamma beslut om nytt ramprogram för EU:s forskning och utveckling för perioden 2002-2006. Beslutet om nytt ramprogram var ett viktigt led i arbetet med att etablera ett "europeiskt forskningsområde" genom frivillig samverkan mellan unionens och medlemsländernas forskningsinsatser. För att höja kvaliteten inom europeisk forskning, kommer Sverige att vara pådrivande i arbetet med att skapa ett forskarstyrt europeiskt forskningsråd. Regeringen avser att under 2003 fortsätta översynen av den nationella organisationen för Sveriges deltagande i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Sverige, som under 2003 innehar ordförandeskapet i Nordiska ministerrådet, arbetar också vidare för att stärka det nordiska forskningssamarbetet. Regeringen vill bl.a. stärka kvalitetsutvecklingen och ge det nordiska forskningssamarbetet en tydligare koppling till såväl nationella prioriteringar som EU:s forskningspolitik och ramprogram samt övrig internationell forskningsverksamhet.

11.5

Insatser

11.5.1 Insatser inom politikområdet Forskningspolitiska propositioner Riksdagen beslutade 2000 att avsätta närmare 1,3 miljarder kronor i nya medel till svensk forskning (prop. 2000/01:3, Forskning och förnyelse). Satsningen kompletterades i 2001 års ekonomiska vårproposition genom att området miljö och hållbar utveckling tillfälligt tillfördes 140 miljoner kronor 2002 och 2003 samt ytterligare 20 miljoner kronor 2004. VINNOVA tillfördes efter förslag i propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:02) 70 miljoner kronor för att långsiktigt stärka systemet med industriforskningsinstitut. Dessutom tillfördes VIN- NOVA 30 miljoner kronor 2003 för ett s.k. inkubatorprogram. Härtill kommer att Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande tillfördes 10 miljoner kronor för att under 2003 stärka marin miljöforskning. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den totala ökningen av anslagen inom forskningspolitikens område blev under perioden 1,5 miljarder kronor. I denna proposition föreslår regeringen ytterligare ökningar om 100 miljoner kronor till Vinnova för tillämpad industriforskning inom IT/telekomområdet och 25 miljoner kronor till Vetenskapsrådet för medicinsk forskning. Dessutom permanentas fr.o.m 2004 tidigare tillfälliga satsningar om 33 miljoner kronor på marin forskning och forskning om ekologisk produktion. Fr.o.m. 2005 permanentas även satsningen på 160 miljoner kronor för forskning om biologisk mångfald och hållbar utveckling. Regeringen står inför förberedelserna inför nästa forskningspolitiska proposition. Som ett led i detta arbete har regeringen under våren gett ett 100-tal myndigheter, inklusive forskningsråd och universitet och högskolor, i uppgift att ta fram forsknings- och kunskapsstrategier. Uppdrag starka forskningsmiljöer Vetenskapsrådet har ett nationellt ansvar för att i samverkan med universitet och högskolor åstadkomma en effektiv profilering av svensk forskning och skapa goda forskningsmiljöer. Regeringen har givit Vetenskapsrådet i uppdrag att redovisa hur rådet kan arbeta med stöd till starka forskningsmiljöer inom alla vetenskapsområden och hur rådet skall arbeta för att skapa och förstärka internationellt konkurrenskraftiga svenska forskningsmiljöer. Som svar på uppdraget redovisar Vetenskapsrådet att man vill skapa och förstärka forskningsmiljöer av högsta kvalitet genom att bl.a. ge stöd till forskning vid universitet och högskolor med vetenskapsområden, att ge större långsiktiga rambidrag till de bästa forskargrupperna och att stödja forskargrupper i geografiskt samlad samverkan. Regeringen följer Vetenskapsrådets vidare arbete med starka forskningsmiljöer. Forskning om demokrati och offentlig förvaltning År 1991 påbörjades regeringens långsiktiga forskningsprogram om demokrati och offentlig förvaltning, det s.k. FOS-programmet. Programmet har pågått under 10 års tid och omfattat både disciplinprogram, tvärvetenskapliga 251 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 centrumbildningar, gästforskarprogram och rådsprogram. Vetenskapsrådet utvärderade FOS-programmet under 2002. Utvärderingen konstaterar att regeringens satsning varit stor och bred till sin karaktär såväl ekonomiskt, som ämnes- och tidsmässigt. Satsningen bedöms ha haft en positiv inverkan på utvecklingen av forskningsområdet. Utvärderingen betonar att det finns ett fortsatt behov av forskning om offentlig sektor. Rapporten bereds för närvarande i Regeringskansliet och regeringen avser att återkomma till frågan i nästa forskningspolitiska proposition. Vetenskapsrådet har fått i uppdrag att kartlägga forskning om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser. Kartläggningen skall redovisas i oktober 2003. Rådet har sedan 2003 även särskilda medel för stöd till mångvetenskaplig demokratiforskning (se även PO 46, avsnitt 4.7.1.). Uppdrag Marina centra I regeringens proposition 1988/89:100 gjordes bedömningen att den marina naturvetenskapliga forskningen kan lämna väsentliga bidrag till förebyggandet av nya marina miljöstörningar och till att begränsa skadeverkningarna av inträffade störningar. Som ett led i detta inrättades de marina forskningscentren i Göteborg (GMF), Stockholm (SMF) och Umeå (UMF) av regeringen 1989. De har som uppgift att värna om och samordna marin forskning, utbildning, information och miljöövervakning. Sedan de marina centren bildades för drygt tio år sedan har de utvecklats på olika sätt. Deras betydelse, logistiskt och ekonomiskt, för den totala marina forskningen vid respektive universitet är av olika stor omfattning. Organisationen kring miljöövervakningen skiljer sig också åt. Regeringen avser att utreda verksamheten och dess organisation under 2004. stora vetenskapliga program som förutsätts ha nationella kommittéer. Fr.o.m. hösten 2003 kommer Vetenskapsrådet att ansvara för kontakterna med Unescos vetenskapliga program och Vetenskapsrådet kommer att tillföras 800 000 kronor för detta ändamål. Översyn av svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst (SSD) Regeringen gav 2002 Vetenskapsrådet i uppdrag att utvärdera Svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst (SSD). SSD är en enhet vid Göteborgs universitets samhällsvetenskapliga fakultet som skall öka tillgängligheten till datorbaserat material för i första hand forskare vid svenska universitet och högskolor. Detta görs genom förmedling av databaser ur utländska arkiv samt arkivering och tillhandahållande av svenskt material. Utvärderingen visar en mycket hög koncentration till Göteborgs universitet avseende såväl användning som deponering av material till SSD. Näst Göteborgs universitet står utländska universitet för den högsta användningen av SSD:s material. Trots detta bedrivs samarbetsprojekt med utländska aktörer i liten omfattning och SSD erhåller lite internationell finansiering. Översynen pekar på otydliga kopplingar till forskningsfinansiärer och problem med dagens organisation avseende såväl styrning som prioritering i verksamheten. Utredningen föreslår att uppdraget flyttas från Göteborgs universitet till Vetenskapsrådet för att öka databasens användning och kännedom om den, såväl nationellt som internationellt. Vidare föreslås en särskild styrelse med representanter från berörda forskningsråd, forskningsstiftelser, fakulteter samt Statistiska Centralbyrån för att öka möjligheterna till samarbete. Utvärderingen föreslår även ett namnbyte till Svenskt Samhällsvetenskapligt Dataarkiv. Unescos vetenskapliga program Regeringen tillkallade 2001 en utredare för att lägga förslag om Svenska unescorådets verksamhet, arbetsformer och organisatoriska hemvist. Utredningen behandlade bl.a. frågan om hur svensk medverkan i Unescos vetenskapliga program bör organiseras. Inom Unesco finns fem Nationella anläggningar År 19941995 etablerades fyra redan existerande anläggningar som nationella anläggningar; MAX-laboratoriet i[REDACTED_EFTERNAMN], Onsala rymdobservatorium utanför Göteborg, Thé Svedberglaboratoriet i Uppsala och Manne Siegbahnlaboratoriet i Stockholm. Bilaterala avtal mellan Veten- 252 skapsrådet (före 1 januari 2002 Naturvetenkapliga forskningsrådet) och värduniversiteten reglerar fördelningen beträffande finansiellt stöd och andra åtaganden. En första utvärdering utfördes 1997 i dåvarande Naturvetenskapliga forskningsrådets regi, vilken resulterade i en fortsatt drift för alla fyra anläggningarna. År 2002 lät Vetenskapsrådet en grupp internationella experter utvärdera de fyra nationella anläggningarna igen. Utvärderarna såg positivt på modellen med delat ansvar mellan Vetenskapsrådet och värduniversiteten, inte bara vad gäller finansiering och drift utan också för långsiktig strategisk planering. De såg i denna modell möjligheten till ömsesidig nytta för båda parter men noterade att de fyra anläggningarnas resurser var avsevärt lägre än de som finns vid motsvarande utländska anläggningar. Utvärderarnas slutsats var att den nuvarande finansieringssituationen hotar konkurrenskraften hos anläggningarna. Vetenskapsrådet beslutade att följa utvärderingens rekommendation om prioritering och göra en omfördelning av det nuvarande stödet till MAX-laboratoriets och Onsala rymdobservatoriets fördel. Regeringen avser att återkomma angående framtida hantering av de nationella anläggningarna. Skydd för forskningsverksamhet Regeringen har under 2002 låtit en utredare granska och redovisa behoven av skydd för störningskänslig forskning. I sitt betänkande framför utredaren att det finns ett behov av ett sådant skydd framför allt för medicinsk, naturvetenskaplig och teknisk forskning som använder känslig och avancerad utrustning samt ekologisk och annan biologisk forskning som använder sig av fältstudier. De störningar som omtalas är delvis sådana som faller under miljölagstiftningen men också bl. a. radiosändningar, elektromagnetiska störningar, intrång i försöksområden på mark och i vatten samt avsiktlig skadegörelse. Till en del kan störningar motverkas genom planering inom kommunerna eller av den forskande institutionen men detta är inte alltid tillräckligt. Utredningen har funnit att en särskild lagstiftning är motiverad och föreslår en lag som avser medicinsk, naturvetenskaplig och teknisk forskning av särskilt värde från samhällets synpunkt. Utredningens förslag remissbehandlas under 2003. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kommersialisering av forskningsresultat VINNOVA har av regeringen fått i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder som kan öka kommersialiseringen av forskningsresultat, särskilt vid universitet och högskolor (N2002/ 8054/ITFoU). I uppdraget ingick att studera utformningen av incitament för kommersialisering och åtgärder för att immaterialrättsligt bättre skydda forskningsresultat. Verket har även studerat stödstrukturer, som teknikbrostiftelser, holdingbolag och teknikparker i och kring universitet och högskolor, som kan underlätta kommersialisering. I arbetet belyses även industriforskningsinstitutens roll för kommersialisering av forskningsresultat samt andra åtgärder som kan bidra till en ökad kommersialisering av forskningsresultat, t.ex. såddfinansiering och kompetensfrågor. Uppdraget redovisades under våren 2003. Förslagen kommer att remissbehandlas under 2003 och det samlade materialet kommer att ingå som ett underlag inför nästa forskningspolitiska proposition. Kartläggning av innovativ verksamhet i kommuner och landsting Flera kommuner och landsting satsar betydande belopp på forskning och utveckling (FoU) och i flera fall stöds även högskolornas FoU med relevans för den egna verksamheten. Regeringen anser att det är viktigt att dessa arbeten i högre utsträckning uppmärksammas och synliggörs som en del i de nationella FoU- och innovationssystemen. Regeringen har därför under åren 2002 - 2003 låtit en särskild utredare granska innovativa processer inom kommuner och landsting (Dir. 2002:66 Utredningen om kartläggning av innovativ verksamhet i kommuner och landsting). I uppdraget har även ingått en kartläggning av kommuners och landstings FoU och andra innovativa verksamheter avseende omfattningen och ändamålet för dessa insatser. Utredaren kommer att lämna förslag till hur kommuner och landsting systematiskt kan utveckla utnyttjandet av FoU och annan kunskap. Utredaren granskar även hur FoU inom kommuner och landsting kan utvecklas i samverkan med statliga organ samt hur kommuners och 253 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 landstings roller i utvecklingen av lokala och regionala innovationssystem kan stärkas. Uppdraget skall redovisas till regeringen i oktober 2003. För att få en så heltäckande bild som möjligt har regeringen även givit ett uppdrag om företagsutveckling på regional nivå (Dir. 2001:103, Insatser för tillväxt och företagsutveckling på regional nivå). Översyn av verksamheten vid Kungl. biblioteket och Statens ljud- och bildarkiv Kungl. biblioteket (KB) och Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) har verkat under sina nuvarande uppdrag i närmare tjugo år. Myndigheterna har förvärvat stora bestånd under den aktuella perioden och omvärlden har förändrats, t.ex. genom utvecklingen av digitala medier. Detta har medfört att nya uppgifter successivt tillkommit till myndigheternas verksamhet. Regeringen har bedömt att verksamheten vid myndigeterna skall utvärderas och tillsatte under 2003 två utredningar för att se över verksamheten vid Kungl. biblioteket respektive Statens ljud- och bildarkiv. Översynen av KB skall redovisas i december 2003 och översynen av SLBA i februari 2004. Utredning om den nationella organisationen för EU:s FoU-samarbete

Under hösten 2002 började det nationella arbetet i ramprogrammets programkommittéer och dess organisation i Sverige ses över inom Ut- bildningsdepartementet. Regeringen avser att under 2003 utreda frågan vidare tillsammans med frågorna om olika aktörers behov för sitt engagemang i ramprogrammen samt den nationella organisationen för dialog och informationsspridning i förhållande till EU:s forskningssamarbete. Internationellt forskningssamarbete Europeiskt forskningssamarbete EU:s femte ramprogram för forskning 1998 2002 är avslutat. En utvärdering av det svenska deltagandet är genomförd och visar att detta svenska deltagande har varit fortsatt högt och att det ytterligare har förstärkts under femte ramprogrammet jämfört med deltagande i tidigare ramprogram. Svenskt projektdeltagande återfanns i ca 1 200 projekt vilket motsvarar 15 procent av alla forskningsprojekt inom EU. De svenska småföretagen har varit mindre framgångsrika i det femte ramprogrammet. Deltagandet av småföretag har sjunkit från tolv procent i fjärde ramprogrammet till endast fyra procent, ett mönster som återfinns i alla medlemsländer. Sveriges andel av EU:s totala avgift till det femte ramprogrammet är ca tre procent och återflödet till Sverige är över tre procent, vilket omfattar ca 280 miljoner euro. När det gäller forskning samarbetar Sverige mest med Tyskland följt av England, Frankrike och Italien. Om man tar hänsyn till folkmängd har Sverige ett proportionellt större samarbete med de små länderna, särskilt våra närmaste grannar Finland och Danmark. Det sjätte ramprogrammet som omfattar perioden 2002 - 2006 har just mottagit sina första forskningsansökningar och något samlat resultat av bedömningarna föreligger ännu inte. För att få en snabb start på det nya ramprogrammet genomförde kommissionen en första gallring av idéskisser under våren 2002. Ungefär fyra procent av dessa intresseanmälningar kom från Sverige. Flera av dessa har senare blivit projektförslag. En särskild del av ramprogrammet ligger under Euratomavtalet och omfattar forskning dels kring termonukleär fusion dels kring energisystem relaterade till nukleär fission. Verksamheten inom fusionsprogrammet utgör EU:s bidrag till det projekt som påbörjats för att undersöka möjligheterna att bygga en internationell försöksreaktor för fusion (ITER). Förhandlingar för att få detta projekt till stånd förs mellan Eu- ratom, Japan, Kanada Ryssland, USA samt Kina. Fyra förslag på placeringsorter finns för närvarande; Frankrike, Japan, Kanada, och Spanien. En teknisk bedömning kommer att genomföras av de fyra alternativen för att nå ett slutligt förslag under hösten 2003. Vid starten av det sjätte ramprogrammet kunde enighet inte nås om EU-finansiering av stamcellsforskning skulle vara möjlig. Ett moratorium infördes därför under 2003 och beslut i denna fråga kommer att fattas i september. För att nå en vidare utveckling av det Europeiska forskningsområdet (ERA) konstaterade rådet i Barcelona 2002 att Europa behöver få en 254 starkare offentlig forskningsbas och bli attraktivare för privata investeringar i forskning. Målsättningen är att investeringarna skall utgöra tre procent av BNP senast 2010. Vid mötet föreslogs också att företagens finansiering av de totala forsknings- och utvecklingsinvesteringarna skall öka från 56 procent i dag till två tredjedelar. Statens och företagens respektive andelar av finansieringen varierar kraftigt mellan EU-län- derna. De varierande förhållandena i Europa visar att det krävs en diversifierad men samordnad strategi för att uppnå tre procentsmålet, vilket nu aktivt diskuteras. Nordiskt forskningssamarbete Sverige innehar under 2003 ordförandeskapet i det nordiska forskningssamarbetet. I egenskap av ordförandeland har Sverige arbetat vidare med målsättningen som angavs vid nordiska rådets 53:e session 2001 att bygga ut ett nordiskt forskningsrum (NORA) som ett regionalt bidrag till det europeiska forskningsområdet (ERA). Ministerrådet för undervisning och forskning beslutade vid ett möte i oktober 2002 att en vitbok skall utarbetas. I denna ska man föreslå framtida aktiviteter med målsättningen att Norden skall byggas ut till en internationellt ledande region för forskning och innovation. Vitboken skall finnas tillgänglig under hösten 2003. Det nordiska forskningssamarbetet bör ges en tydligare koppling till nationella prioriteringar och till EU:s forskningspolitik och ramprogram samt till övrig internationell forskningsverksamhet. Det nordiska samarbetets organisation bör ses över för att uppnå en effektiv och beslutsför organisation. OECD och övrigt internationellt Arbetet som initierades vid ministermötet i juni 1999 inom forsknings- och teknikpolitik (CSTP) fortsätter. Studier pågår av forskningssystem och innovationssystem i medlemsländerna. Syftet är att undersöka hur FoU påverkar tillväxt och sysselsättning samt att lyfta fram goda exempel. En viktig uppgift är att ta fram statistiska indikatorer som bättre belyser utvecklingen i det moderna kunskapssamhället. Inom det s.k. Global Science Forum diskuteras forskningsprioriteringar inom medlemsländerna. Fördjupade studier har gjorts inom bio- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 informatik, neurovetenskap och högenergifysik. Pågående studier om forskning inom bl.a. astronomi och högintensiva laserutrustningar kommer att färdigställas under det kommande året. Studierna kommer att presenteras vid nästa ministermöte i CSTP som planeras att äga rum 2004. Inom ramen för det bilaterala forskningsavtalet med Japan kommer ett andra blandkommissionsmöte att äga rum i Tokyo under hösten 2003. Mötet kommer att följa upp utvecklingen av samarbetet mellan länderna och diskutera aktuella forskningspolitiska frågor samt definiera nya samarbetsområden. 11.5.2 Insatser utanför politikområdet Omkring en fjärdedel av Sveriges forskning och utveckling (FoU) finansieras via offentliga medel. Den största delen, ca tre fjärdedelar finansieras av den privata sektorn. Resterande medel kommer från privata icke-vinstdrivande organisationer eller från utlandet. Näringslivet är också den största utföraren av FoU, med tonvikt på utvecklingsarbete. Staten och näringslivet gör gemensamma FoU-insatser t.ex. genom att samfinansiera industriforskningsinstitut och genom uppdrag från försvarssektorn. Den offentligt finansierade forskningen utförs huvudsakligen vid universitet och högskolor. Forskningen vid lärosätena finansieras till hälften av direkta anslag från staten. Forskningsråden, andra statliga myndigheter, forskningsstiftelser och privata icke-vinstdrivande organisationer utgör de viktigaste externa finansiärerna för forskningen som bedrivs vid universiteten och högskolorna. Det är stora variationer mellan olika lärosäten och mellan olika vetenskapsområden. För forskning inom det medicinska vetenskapsområdet utgör en ersättning till landstingen för forskning en stor del av de direkta statsanslagen. Humanistisk forskning finansieras i hög utsträckning av direkta statsanslag och teknikforskningen är till stor del finansierad av externa medel. Myndigheterna inom politikområdet forskningspolitik finansierar omkring 20 procent av den offentligt finansierade forskningen. Möjligheten att uppfylla målet att Sverige skall vara en ledande forskningsnation är därför i hög grad beroende av ett interaktivt samspel med insatser 255 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 från flera olika aktörer. Bland forskningsfinansierande myndigheter som återfinns under andra politikområden märks bl.a. Naturvårdsverket och Sida/Sarek. Vissa myndigheter bedriver också egen forskning till stöd för den egna sektorsuppgiften såsom t.ex. Arbetslivsinstitutet, Totalförsvarets forskningsinstitut och Vägverket. De privata icke-vinstdrivande organisationerna finansierar en växande del av forskningen inom universitet och högskolor. Enligt Statistiska centralbyrån finansieras sex procent av forskningen vid universitet och högskolor av sådana organisationer 2001. Företagens andel av finansieringen har däremot minskat under senare år. Forskningsfinansierande stiftelser De forskningsstiftelser som bildades av medel från löntagarfonderna och Riksbankens Jubileumsfond fördelade under 2002 enligt Statistiska centralbyrån närmare 1 600 miljoner kronor till både grundforskning och tillämpad forskning. Stiftelsen för strategisk forskning (SSF) utbetalade 2002 närmare 700 miljoner kronor för strategisk forskning inom medicin, naturvetenskap och teknik. Stiftelsen har beslutat att successivt minska bidragsnivån så att den totala omfattningen blir ca 500 miljoner kronor per år. Åtgärden medför att stiftelsen kan fortsätta sin verksamhet fram emot slutet av 2020-talet. Bland stiftelsens nya satsningar finns Komparativ genomik, Kemi för livsvetenskaper samt satsningar på strategiska forskningscentra för livsvetenskaperna. Stiftelsen för kunskap och kompetensutveckling (KK-stiftelsen) fördelade 2002 drygt 400 miljoner kronor för projekt som genom kunskaps- och kompetensutveckling stärker det svenska näringslivets konkurrenskraft. Detta görs genom stöd till forskning och forskarutbildning, kompetensutveckling för näringslivet samt skolutveckling och IT. Stiftelsen avser att på några års sikt minska bidragsnivån så att stödet omfattar ca 300 miljoner kronor årligen. KK- stiftelsen gör nu en satsning som fokuserar på att stärka forskningssamarbeten mellan de nya högskolorna och näringslivet. Den årliga budgeten för Miljöstrategiska stiftelsens (MISTRA) forskningsstöd ligger på ca 250 miljoner kronor per år. Styrelsen beslöt våren 2002 att minska utdelningen till 200 miljoner kronor per år från 2005. MISTRA stödjer ett tjugotal forskningsprogram av strategisk betydelse för en god miljö och för en hållbar utveckling. Riksbankens Jubileumsfonds (RJ) beviljade för 2002 bidrag på 350 miljoner kronor Inför kommande år avser fonden att fördela bidrag på cirka 325 miljoner kronor. Fonden har beslutat att inte utlysa medel för nya forskningsprojekt ur Kulturvetenskapliga donationen under 2004, vilket även omfattar nya projekt inom ramen för infrastrukturellt stöd. Jubileumsdonationen kommer dock att utlysa medel i samma omfattning som under tidigare år. Som exempel på nya satsningar kan nämnas forskning om näringslivets dynamik. Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning (STINT) avser att sänka nivån på stödet till forskning och planerar att årligen fördela 120-130 miljoner kronor. Stöd på denna nivå medför att stiftelsens kapital kan komma att förbrukas inom en 8-10-årsperiod. Stiftelsen har beslutat att upphöra med sitt allmänna program för postdoktorala stipendier. Enligt en överenskommelse mellan Vetenskapsrådet och stiftelsen samfinansieras postdoktorala stipendier inom naturvetenskap, teknik och medicin under 2003 2005. Efter 2005 övergår hela ansvaret för dessa stipendier till Vetenskapsrådet. Stiftelsen kommer att erbjuda postdoktorala stipendier för yngre forskare inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Under 2003 - 2005 kommer en särskild satsning på stipendier inom kulturvetenskaperna att göras. Programmet för gästforskarstipendier kommer att upphöra. Stiftelsen lägger framöver ökad vikt vid att yngre forskare involveras i samarbetsprojekt mellan svenska och utländska institutioner eller grupperingar. Under 2002 uppgick Vårdalstiftelsens åtagande till knappt 80 miljoner kronor. Stiftelsen planerar att minska forskningsstödet och övriga utbetalningar till högst 30-40 miljoner kronor per år under den resterande tioårsperioden av stiftelsens livslängd. Inga nya anslag har utannonserats under 2003. Under våren 2003 presenterade Kungliga Ve- tenskapsakademien (KVA) resultatet av utvärdering av SSF och Vårdalstiftelsen. I stiftelsernas stadgar anges att KVA har rätt att granska om stiftelserna finansierar verksamhet som är överensstämmande med dess ändamål. 256 KVA:s utvärdering av verksamheten under perioden 19982002 vid SSF visar att stiftelsen är betydelsefull för svensk forskningsfinansiering, framför allt genom möjligheten att göra större satsningar inom prioriterade forskningsområden. En slutsats av utvärderingen är att många av stiftelsens satsningar har varit framgångsrika, medan andra rönt kritik. Vidare menar utredarna att stiftelsen måste skapa en utökad insyn i verksamheten samt förbättra och förtydliga kommunikationen med forskarsamhälle och näringsliv. Denna utvärdering omfattade inte den ekonomiska förvaltningen, men en slutsats i utredningen är att detta bör inkluderas i KVA:s kommande utvärderingar. Vid utvärderingen av Vårdalstiftelsens verksamhet under perioden 19942002 fann KVA att stiftelsen haft avgörande betydelse för utvecklingen av såväl kvalitet som kvantitet inom svensk vårdforskning. Enligt utvärderingen var stiftelsens satsningar på allergiforskning dock mindre omfattande och mindre genomarbetad, jämfört med vårdforskning, och utredarna efterfrågade en bättre balans mellan dessa två områden. KVA skriver i sin utvärdering att den ekonomiska förvaltningen varit otillfredsställande avseende planering, uppföljning och revision och menar att en översyn krävs. Vårdalstiftelsens styrelse avser att behandla utvärderingen ingående. Vid sidan av den externa utvärderingen genomför stiftelsen regelbundet interna utvärderingar av sitt stöd till forskning och forskarutbildning, och en särskild utvärderingsgrupp bestående av tre av styrelsens ledamöter har tillsatts för detta ändamål. Flera forskningsfinansiärer har under 2003 beslutat att göra en gemensam satsning för att stärka Sveriges position inom neurovetenskap. Satsningen omfattar totalt 100 miljoner kronor under fem år och syftar till att knyta ihop grundforskning och tillämpad vårdforskning för att kunna ställa tidigare diagnoser och erbjuda bättre behandling av neurorelaterade sjukdomar. Invest in Sweden Agency, KK-stiftelsen, Stiftelsen för Strategisk Forskning, Verket för Innovationssystem, Vårdalstiftelsen samt Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse samarbetar kring satsningen som kallas Swedish Brain Power. Re- geringen ser mycket positivt på att forskningsfinansiärerna samarbetar för att möjliggöra större, riktade satsningar. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

11.6

Etikprövning av forskning som avser människor

Under våren 1997 beslutade regeringen om en kommitté för att utreda etiska frågor relaterade till forskning. Kommitténs uppgift (dir. 1997:68) var bl.a. att undersöka hur systemet för forskningsetisk granskning fungerade och föreslå de förändringar som bedömdes nödvändiga. Uppdraget föranleddes av regeringens uttalande i propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) om att det var lämpligt att göra en analys av de forskningsetiska frågorna i vid mening. Kommittén om forskningsetik överlämnade i februari 1999 betänkandet God sed i forskningen (SOU 1999:4). Som ett led i den fortsatta beredningen utarbetades departementspromemorian Etikprövning av forskning som avser människor (Ds 2001:62) inom Regeringskansliet. Regeringen gjorde därefter bedömningen att det krävs en generell författningsreglering av forskningsetisk prövning av forskning där människor medverkar som forskningsobjekt. Dessa människor behöver skyddas mot risken att skadas fysiskt, psykiskt eller genom intrång i integriteten. Dessutom bör granskningsprocessen utformas så att allmänheten får möjlighet till insyn i, och inflytande över, den forskningsetiska prövningen. Slutligen är det viktigt att värna såväl forskarnas som forskningspersonernas rättssäkerhet. Frågan har även aktualiserats genom Sveriges undertecknande av Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin samt vid arbetet med att anpassa svensk lagstiftning till EG-direktiv.

Regeringen beslutade i februari 2002 att inhämta Lagrådets yttrande över ett antal nya lagförslag kring etikprövning av forskning som avser människor. Arbetet har under 2003 utmynnat i propositionen Etikprövning av forskning (prop 2002/03:50) vilken lämnades till riksdagen i januari 2003. Riksdagen beslöt den 4 juni 2003 att anta regeringens förslag i propositionen. En ny lag för etikprövning Syftet med lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor är bl.a. att skydda den enskilda människan och upprätthålla 257 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 respekten för människovärdet vid forskning. La- gen träder i kraft den 1 januari 2004. Lagen är tillämplig på forskning som innebär ett fysiskt ingrepp på en forskningsperson och forskning som bedrivs enligt en metod som syftar till att påverka en människa fysiskt eller psykiskt. Vidare gäller lagen för forskning som innebär ett fysiskt ingrepp på en avliden människa eller avser studier på biologiskt material som tagits från en levande eller avliden människa och som kan härledas till denna människa. Lagen gäller dessutom forskning som avser känsliga personuppgifter enligt personuppgiftslagen eller personuppgifter om lagöverträdelser m.m. och forskningspersonen inte har lämnat sitt uttryckliga samtycke till behandlingen. I den nya lagen ställs det ett krav på etikgodkännande av den forskning som lagen omfattar, och om lagen inte efterlevs kan böter eller fängelse utdömas. Den anger allmänna utgångspunkter för etikprövningen och innehåller också regler om information och samtycke. Lagen anger vissa förutsättningar för hur etikprövningen skall organiseras. Prövningen skall göras av regionala nämnder för forskningsetik, vilka skall vara självständiga i sitt beslutsfattande. Överklagande av beslut skall ske till en central nämnd för forskningsetik. Denna centrala nämnd skall även avgöra överlämnade ärenden från en regional nämnd och utöva tillsyn över lagens efterlevnad. Som en konsekvens av den nya lagen ändras åtta andra lagar från den 1 januari 2004, däribland läkemedelslagen och personuppgiftslagen. Ny organisation Regeringen förordnade den 8 april 2003 en särskild utredare med uppgift att förbereda och genomföra bildandet av den nya organisationen för etikprövning av forskning (dir. 2003:43). I lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor anges att organisationen skall bestå av regionala nämnder samt en central nämnd. I direktiven för utredningen angavs vidare att de regionala nämnderna skall vara sex till antalet. I utredarens uppdrag ingår bland annat att utforma föreslag till organisation med avseende på t.ex. ledning, administration och kansliresurser samt att förbereda nämndernas igångsättning. Vidare ingår att föreslå ordförande, leda- möter och ersättare i samtliga nämnder. Andra exempel på utredarens uppdrag är att planera och förbereda nämndernas ekonomiska förutsättningar samt att lämna förslag om författningar. Som ett led i arbetet med att genomföra den nya organisationen beslutade regeringen den 12 juni 2003 att de regionala nämnderna för etikprövning av forskning som avser människor från och med den 1 januari 2004 skall ha kansli vid Uppsala universitet, Lunds universitet, Göteborgs universitet, Umeå universitet, Linköpings universitet och Karolinska institutet. Vidare fattade regeringen beslut om antal avdelningar vid varje regional nämnd, sammanlagt 18 stycken. Under hösten 2003 kommer de regionala nämnderna och den centrala nämnden att förberedas så att de kan vara verksamma från den 1 januari 2004. Forskningsområden som inte omfattas av lagen Lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor bygger på två huvudsakliga avgränsningar. Den ena avser viss information om människor och den andra fysiska ingrepp, påverkan på försökspersonen och biologiskt material. Vid arbetet med den proposition (prop. 2002/03:50) som föregick införandet av denna lag har flera integritetskänsliga forskningssituationer uppmärksammats, t.ex. inom pedagogik och psykologi. Detta speglar att det är svårt att finna en adekvat avgränsning för forskningsområden som inte omfattas av den föreslagna lagen, men som ändå aktualiserar etiska problemställningar. Mot denna bakgrund har regeringen givit Ve- tenskapsrådet i uppdrag att kartlägga forskningsområden där rådet bedömer att en etisk problemställning kan uppkomma. Uppdraget skall redovisas senast den 1 november 2003. Forskning som är integritetskänslig, eller på annat sätt aktualiserar skyddsaspekter, bör särskilt uppmärksammas. Vetenskapsrådet skall även göra en bedömning av om något eller några av de identifierade forskningsområdena bör omfattas av krav på etikprövning samt föreslå hur dessa områden skall avgränsas. 258

11.7

Resultatbedömning

11.7.1 Övergripande resultatbedömning Investeringar i kunskap är en viktig del i det moderna samhället. Den ekonomiska, kulturella och sociala utvecklingen beror allt mer på tillgång till kunskap och förmågan att använda den. En stark vetenskaplig bas är en förutsättning för innovation och tillväxt i teknikbaserade företag inom olika sektorer. Även för utvecklingen inom offentlig sektor och som underlag för politiska beslut behövs vetenskaplig kunskap. Det övergripande målet för politikområdet är därför att Sverige skall vara en ledande forskningsnation där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Sverige har ställt stora resurser till kunskapssektorns förfogande. Sverige svarar för nästan två procent av världens samlade publicering av vetenskapliga artiklar. Merparten av artiklarna hör till de medicinska och naturvetenskapliga områdena, som också har en hög publiceringskultur. Antalet vetenskapliga artiklar per invånare är högre än i USA och Japan och är även högre än i övriga EU-länder.

11.7.2 Stöd till grundläggande forskning Avsnittet redovisar Vetenskapsrådets insatser för att stödja svensk grundforskning och forskningsinformation. Grundforskning finansieras även av de myndigheter som behandlas under rubriken Områdesinriktad forskning. Vetenskaplig kvalitet En viktig målsättning för fördelningen av forskningsstöd inom politikområdet är att främja forskningens vetenskapliga kvalitet. Sveriges ställning som forskningsnation är beroende av att den forskning som bedrivs har en mycket hög vetenskaplig kvalitet. Vetenskapsrådet fördelar forskningsbidrag genom att låta forskningsansökningarna genomgå en noggrann prövning och prioritering i konkurrens med varandra. Detta syftar till att säkerställa hög kvalitet hos den forskning som erhåller finansiering. Inom Vetenskapsrådet hanteras forskningsansökningar av en särskild beredningsorganisation, där över 400 medver- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kande experter granskar och bedömer ansökningar inom ett femtiotal beredningsgrupper som är specialiserade på olika forskningsområden. Under 2002 beslöt Vetenskapsrådet att för alla ämnesråden pröva ett gemensamt system för bedömning av vetenskaplig kvalitet i en femgradig skala. Bedömningen av ansökningarna sker i ett internationellt perspektiv och beredningsgruppernas bedömning kompletteras ofta av utlåtanden från utländska experter. Det huvudsakliga ansökningstillfället är under våren. Ett av de viktigaste instrumenten för att följa effekterna av rådets satsningar är att utvärdera forskningen. Under året har Vetenskapsrådet publicerat ett tiotal utvärderingar som också föranlett åtgärder. En internationell utvärdering av statsvetenskap visar att denna forskning bedöms vara av god internationell klass och att rekryteringspotentialen inom de närmaste decennierna är tillfredsställande. Utvärderarna ansåg dock att området jämförande politik skulle stärkas, vilket även gjorts i samverkan med Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning (STINT). En slutsats från utvärderingen av mikroelektroniklaboratorier i Sverige är att laboratorierna är av hög klass, men en bättre samordning för framtiden rekommenderades. Utvärderingen resulterade i att samordnande nätverk för dessa laboratorier nu planeras. Som tidigare beskrivits i avsnitt 11.5.1 har de fyra nationella anläggningarna MAX-laboratoriet i[REDACTED_EFTERNAMN], Onsala rymdobservatorium utanför Göteborg, Thé Svedberglaboratoriet i Uppsala och Manne Siegbahnlaboratoriet i Stockholm utvärderats av en grupp internationella experter. Sverige har haft en stark ställning inom teoretisk kemi. En snabb utveckling sker i gränsområdena till fysikalisk kemi, teoretisk fysik, bioinformatik och materialvetenskap. En utvärdering av den teoretiska kemin rekommenderar ett större samarbete över gränserna mellan dessa områden. Vetenskapsrådet har utvärderat ett forskningsprogram om offentlig sektor (FOS), som har pågått i tio år. Programmet har omfattat två mångvetenskapliga centrumbildningar, två disciplinprogram och ett gästforskarprogram. En utvärdering av kompetensprogrammet Vä- gar till uthållig utveckling beteenden, organisationer, strukturer har gjorts av en grupp nor- 259 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 diska experter. Programmet genomfördes under 19962001 och finansierades av nio olika organisationer. Programmet syftade till att långsiktigt bygga upp kompetens med inriktning på miljöfrågor inom humaniora och samhällsvetenskap. En slutsats av utvärderingen är att forskningen inom humaniora bör utvecklas ytterligare. MISTRA har avsatt särskilda medel för fortsatt stöd till forskning med miljöinriktning inom humaniora och samhällsvetenskap. Vidare har Vetenskapsrådet kartlagt stamcellsforskningen i Sverige och upphandlat en utvärdering av Forskningsforum. Denna utvärdering slutfördes under 2003 och behandlas under avsnittet om Forskningsforum. Vetenskapsrådet har i samarbete med Vårdalstiftelsen utvärderat forskning om allergi- och överkänslighet. Insatser för yngre och nydisputerade forskare För att svensk grundforskning skall kunna utvecklas och förnyas krävs att nya forskarbegåvningar kan rekryteras och ges möjligheter till forskarkarriär inom högskolan. Vetenskapsrådet har därför till uppgift att verka för att ge yngre och nydisputerade forskare goda förutsättningar att kunna etablera en självständig forskning i början av sin forskarbana. Stöd till yngre forskare sker huvudsakligen genom finansiering av anställningar som forskarassistenter och forskare samt genom projektbidrag till unga forskare. Från 2001 har antalet rådsfinansierade anställningar som forskarassistenter och forskare ökat med 21 respektive 4 procent. Ämnesrådet för humaniora och samhällsvetenskap beslöt att tillföra ytterligare medel för att utöver rådets centrala beslut om finansiering öka antalet anställningar inom sina områden, vilket är speciellt angeläget inför de stora pensionsavgångarna kring 2010. En översyn visade också att många disputerar vid så hög ålder att de inte kan anses vara realistiska kandidater till rekryteringsanställningar. Inom humaniora och samhällsvetenskap finansieras 56 anställningar under 2003. Ämnesrådet för medicin beslutade att göra en särskild insats för förstagångsansökare genom att införa så kallade debutanslag för yngre forskare. Debutanslagen avser såväl projektmedel som anställningar som forskarassistent. Antalet nya bidrag till anställningar som forskarassistent ökade starkt jämfört med 2001. Ämnesrådet för naturvetenskap och teknikvetenskap genomförde en riktad ansökningsomgång med bidrag för unga kvinnor inom vissa områden av teknikvetenskap. I den Utbildningsvetenskapliga kommittén har andelen yngre forskare som beviljats medel ökat och medvetenheten om behovet av föryngring och nyrekrytering inom området är stor inom beredningsgrupperna. Bland de sökande är det en tydlig tendens att den forskare som är huvudsökande väljer att söka tillsammans med en yngre kollega. Mång- och tvärvetenskaplig forskning Vetenskaplig utveckling är dynamisk och nydanande. Det svenska forskningssystemet är till en stor del baserat på en uppdelning mellan olika vetenskapliga områden och discipliner. Många områden som från början betraktats som gränsområden mellan vedertagna discipliner, kan med tiden etableras som egna ämnen. Framsteg inom forskningen förutsätter många gånger att forskningsproblemen bearbetas med hjälp av kunskaper från olika områden. Vetenskapsrådets stöd till mång- och tvärvetenskaplig forskning sker inom ramen för det ordinarie stödet till forskningsprojekt. Vidare uppgick stödet 2002 till särskilda program med mång- eller tvärvetenskaplig inriktning till 43 miljoner kronor, varav särskilda medel om 10 miljoner kronor till genusforskning inberäknats. Andra exempel på områden där sådana projekt återfinns är funktionsgenomik, gränsområdet mellan matematik och naturvetenskap/ teknikvetenskap, arbetslivs- och arbetsmarknadsforskning, genterapi och människa samhälle IT. Vissa program genomförs i samarbete med andra forskningfinansiärer. Vetenskapsrådet har beslutat om riktade satsningar på tre gränsområden under 2003; mång- och tvärvetenskap mellan humaniora och övriga områden ( 2 miljoner kronor), medicinsk teknik (3 miljoner kronor) samt biologisk mångfald och ekologi (8 miljoner kronor). Vetenskapsrådet har anpassat sin beredningsorganisation för att lättare kunna stödja mång- och tvärvetenskap. Under 2002 har Vetenskapsrådet startat en studie av mång- och tvärvetenskap som skall undersöka bl.a. vilka ämnesområden som forskarna 260 anger i sina ansökningar att deras projekt tillhör samt inom vilka beredningsgrupper ansökningarna bedöms och hur ofta parallell granskning av ansökningar sker inom rådet. Utbildningsvetenskap Vetenskapsrådet disponerar särskilda medel för att bygga upp den utbildningsvetenskapliga forskningen. Ansökningar inom området bedöms av den utbildningsvetenskapliga kommittén. Kommittén skall främja och stödja vetenskaplig forskning av högsta kvalitet genom att fördela medel till forskning och forskarutbildning som bedrivs i nära anslutning till lärarutbildningen och som svarar mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Vid granskning av projekt- och programansökningar beaktas vetenskaplig kvalitet, relevans för utbildningsvetenskapen samt forskarmiljöns potential, särskilt med avseende på lärarutbildningens behov av förstärkt forskningsanknytning. Under 2002 ökade antalet ansökningar med 47 jämfört med föregående år och med 109 jämfört med året dessförinnan. Totalt beviljades 64 ansökningar inför 2003. Krav ställs på att lärosätena ger medfinansiering som omfattar 30 procent av de medel som anslås från Vetenskapsrådet. Syftet är att säkerställa att lärosätena tar en aktiv del i uppbyggnaden av detta nya forskningsområde. Kravet på medfinansiering har bemötts på olika sätt i ansökningarna och för att underlätta arbetet inom lärosätet skall nu medfinansiering årligen särredovisas till Vetenskapsrådet. I enlighet med vad som angavs i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3, Forskning och förnyelse) bör utvecklingen inom området utbildningsvetenskap utvärderas senast 2004. Regeringen avser att inleda utvärderingen under 2003 så att denna kan ligga till grund för ställningstaganden i samband med nästa forskningspolitiska proposition. Genusforskning Vetenskapsrådet har till uppgift att arbeta för att integrera genusperspektiv i forskningen. Rådet har fördelat de av regeringen särskilt anvisade PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 forskningsmedlen på sammanlagt 10 miljoner kronor till genusforskning. Jämställdhet Vetenskapsrådet skall verka för jämställdhet inom sitt verksamhetsområde avseende såväl beredningskommittéer som fördelning av bidrag till forskningsprojekt. Andelen kvinnor i rådets beredningskommittéer varierar mellan olika ämnesområden, men är i genomsnitt endast 29 procent. Lägst andel kvinnor finns i beredningkommittéerna för naturvetenskap och teknikvetenskap, 22 procent. Inom beredningskommittéerna för humaniora och samhällsvetenskap är andelen kvinnor 31 procent, medicin 38 procent och utbildningsvetenskap 44 procent. Ve- tenskapsrådet har beslutat om nya riktliner för beaktande av jämställdhet vid tillsättning av ledamöter i beredningkommittéerna. Andelen beviljade ansökningar med kvinnlig huvudsökande är 15 procent inom naturvetenskap och teknikvetenskap, 30 procent inom medicin, 46 procent inom utbildningsvetenskap och 41 procent inom humaniora och samhällsvetenskap. Sammanfattningsvis kan sägas att andelen kvinnor är större när det gäller anställningar som forskarassistent än när det gäller projektbidrag till etablerade forskare. Detta syns tydligast i ämnesråden för medicin samt naturvetenskap och teknikvetenskap. Andelen kvinnliga forskare varierar när det gäller olika ålderskategorier. Kvinnor i åldern 30-34 år får en betydligt större andel forskningsbidrag, ca 30 procent, inom naturvetenskap och teknikvetenskap och medicin, än kvinnor över 45 år. Kvinnliga forskare inom naturvetenskap och teknikvetenskap beviljas kring 10 procent och inom medicin kring 20 procent av forskningsbidragen. Forskningsforum Forskningsforum skall enligt instruktionen till Vetenskapsrådet vara ett samarbetsorgan för övergripande frågor om förhållandet mellan forskning och samhälle och mellan forskningsfinansiärer. Forskningsforums uppgifter är att främja kontakter och dialog mellan forskare, forskningsfinansiärer, allmänhet och övriga intressenter. 261 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Inga särskilda medel tilldelades Vetenskapsrådet för Forskningsforums verksamhet men regeringen gav Vetenskapsrådet i uppdrag att inom Forskningsforum driva ett projekt avseende den moderna biologin och anslog för detta tre miljoner kronor. Projektet syftar till att öka kunskapen hos allmänheten om den nya biologin, dess möjligheter och risker. En rad olika arrangemang har genomförts inom ramen för detta projekt. Forskningsforum har medverkat till utvecklandet av webbportalen www.forskning.se som vänder sig till en bred allmänhet med fokus på målgrupperna skola och media. Vetenskapsrådet har under 2003 låtit utvärdera verksamheten vid Forskningsforum. I utvärderingsuppdraget ingick att granska måluppfyllelsen, vilken funktion Forskningsforum fyllt för de deltagande riksdagspolitikerna och hur samverkan med forskningsfinansiärerna fungerat. Vidare ingick i uppdraget att studera hur förutsättningarna för Forskningsforums uppdrag varit samt hur man bedömer forumets framtida inriktning och roll. I utvärderingen föreslås att den nuvarande formen av Forskningsforum upphör. Utvärderingen pekar bl.a. på att merparten av Forskningsforums uppgifter även utförs av andra aktörer. I utvärderingsrapporten anges dock att en mötesplats mellan politiker, forskningsfinansiärer och forskningsutförare behövs för strategiska forskningspolitiska diskussioner och man föreslår att en renodlad sådan mötesplats utvecklas. I utvärderingen anges ett antal viktiga förutsättningar för att en sådan mötesplats skall kunna fungera på ett ändamålsenligt sätt. I en skrivelse till regeringen från Forskningsforum avseende den nyligen utförda utvärderingen delar de i allt väsentligt utvärderarnas bedömningar. Forskningsinformation Vetenskapsrådet har ett nationellt ansvar för att tillhandahålla och utveckla övergripande information om forskning för att öka människors kunskap och skapa förutsättningar för en dialog mellan forskare och andra grupper i samhället. Informationsverksamheten har under året genomgått en omstrukturering vilket inneburit en uppdelning i nationell forskningsinformation, ämnesinformation och gemensam myndighetsinformation. Vetenskapsrådets strategi avseende den nationella forsk- ningsinformationen är att kraftsamla genom att skapa och stödja infrastrukturer där olika aktörer kan agera. En utvärdering av det internetbaserade forskningsinformationssystemet SAFARI visade att systemet hade brister som medförde stora kostnader. Utvärderingen medförde att rådet lade ner webbplatsen. Den av Vetenskapsrådet, VINNOVA, Formas och FAS gemensamt finansierade och utvecklade webbplatsen för information om svensk forskning www.forskning.se har varit framgångsrik och uppvisar ett stort antal dagliga besökare. Den forskningsinformation som tidigare fanns på webportalen SAFARI finns numera på webportalen www.forskning.se. ExpertSvar forskarsamhällets mediaservice har efter en försöksperiod nu permanentats. Målgruppen för Expert- Svar är journalister och verksamheten är ett samarbete mellan Vetenskapsrådet och samtliga universitet, sex högskolor och fem forskningsinstitut. En annan utvärdering fick till följd att Vetenskapsrådet beslöt avsluta forskningsinformationsprojektet med forskningsattachéer i dess nuvarande form. Vetenskapsrådet deltar och stödjer även en rad olika projekt för att på ett populärvetenskapligt sätt sprida information till allmänheten om forskning och utveckling. Internationellt forskningssamarbete Genom svenskt deltagande i flera europeiska forskningsorganisationer får svenska forskare tillgång till ett stort internationellt kontaktnät, möjligheter att utnyttja avancerad utrustning som är alltför kostsam att bygga och driva på nationell bas samt möjligheter att delta i det europeiska rymdsamarbetet. Rymdstyrelsen och Vetenskapsrådet finansierar bl.a. det svenska deltagandet i följande internationella forskningssamarbeten:

-

CERN, den europeiska kärnforskningsorganisationen i Genève som driver en partikelaccelerator för grundforskning inom högenergifysik,

-

JET/EFDA, den europeiska fusionsforskningsanläggningen i Abingdon utanför Oxford som efter att 

JET-organisationen upphört, drivs av European Fusion Development Agreement, 262

-

EISCAT, European Incoherent Scatter Fa- cility som är ett radarsystem på Nordkalotten och Svalbard för studier av jonosfären och magnetosfären, med huvudkontor i Kiruna,

-

EMBL, det europeiska molekylärbiologiska laboratoriet i Heidelberg som bedriver forskning

i

molekylärbiologi,

-

EMBC, den europeiska molekylärbiologiska konferensen i Heidelberg som ger kurser samt fördelar stipendier och gästforskarbidrag inom molekylärbiologi,

-

ESA, det europeiska rymdorganet i Paris som bedriver vetenskapliga och tekniska program inom rymdområdet,

-

ESO, det europeiska sydobservatoriet i Chile som driver astronomiska observatorier för såväl optiska som radioastronomiska undersökningar av stjärnhimlen,

-

ESRF, den europeiska synkrotronljuskällan i Grenoble som tillhandahåller synkrotronljus för materialforskning och för strukturanalys av biologiska molekyler,

-

EUI, det europeiska universitetsinstitutet i Florens som bedriver forskarutbildning inom humaniora och samhällsvetenskap. Svenskt medlemskap i institutet möjliggör för svenska studenter att förlägga delar av sin forskarutbildning till EUI,

-

IARC, den internationella cancerforskningsorganisationen i Lyon som för statistik på cancerområdet och är ett internationellt centrum för epidemiologisk och toxikologisk forskning,

-

NOT, det nordiska optiska teleskopet på La Palma på Kanarieöarna för astronomiska observationer av den norra stjärnhimlen,

-

ODP, det internationella djuphavsborrningsprogrammet som organiserar djuphavsborrningar för geovetenskapliga studier med europeiskt kontor i Amsterdam.

Kostnaderna för medlemskap i internationella organisationer har ökat under de senaste åren i samband med valutaförändringarna under slutet av 1990-talet. Under 2002 uppgick Rymdstyrelsens kostnader för deltagande i ESA:s vetenskapsprogram till 86,5 miljoner kronor och Ve- tenskapsrådet avsatte sammanlagt 239,6 miljoner kronor till övriga ovanstående organisationer vilket är en ökning jämfört med 2000 med 3 652 miljoner kronor. Svenska forskares utnyttjande av de internationella anläggningarna motsvarar i de flesta fall minst Sveriges andel av kostnaderna. Deltagandet i vissa anläggningar är avsevärt större än an- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 delen av finansieringen. Detta är speciellt tydligt vid ESRF där det höga deltagandet föranlett att Vetenskapsrådet via det nordiska konsortiet måste betala ett extra bidrag under 2002. 11.7.3 Stöd till områdesinriktad forskning Forskning om rymden Svensk rymdforskning är omfattande i internationell jämförelse. Grundforskning inom rymdområdet finansieras genom Rymdstyrelsens anslag för rymdforskning, via Vetenskapsrådet samt via anslaget till Institutet för rymdfysik. Rymdforskning sker i långsiktiga projekt, eftersom planering, instrumentbyggande, satellituppskjutning och därpå följande vetenskapliga mätningar kan pågå i uppemot tio år. Detta får till följd att Rymdstyrelsens bidrag främst ges till större program med många forskare inblandade. Detta har lett till en relativt hög medelålder hos bidragsmottagarna. Medelåldern har dessutom ökat under flera år. Som ett led i sitt arbete med att främja kvalitet och förnyelse har Rymdstyrelsen infört en ny organisation för bedömning av forskningsansökningar. Den nya beredningsorganisationen består av en kommitté med en majoritet av utländska experter och tre mer nationellt förankrade referensgrupper. Genom sitt arbete med förnyelse har tilldelningen av anslag till yngre forskare ökat under det senaste året. Andelen projekt med kvinnlig huvudsökande är fortfarande jämförelsevis låg men motsvaras av ett lågt antal kvinnliga sökande. Under 2002 finansierades nio anställningar som doktorand och beslut togs om stöd för ytterligare fyra anställningar. Rymdstyrelsen riktar en stor del av sin forskningsinformation mot elever och studenter och har under 2002 givit stöd till uttagningstävlingen för Astronomiolympiaden, examensarbeten för studenter på arkitektur- och designutbildningen vid Lunds tekniska högskola samt delfinansierat en grupp studenter vid Chalmers som utfört experiment i tyngdlöshet ombord på flygplan i upprepade kastparabler. En nyligen träffad överenskommelse mellan ESA och de fem staterna i det s.k. Special Project Concerning Launching of Sounding Rockets innebär att det utländska driftsbidraget till Esrange minskar under 2004 och 2005. 263 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Forskning om arbetsliv och socialvetenskap Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) finansierar och främjar forskning om arbetsliv, välfärd och folkhälsa. Av medel beviljade under 2002 gick knappt 60 procent till samhällsvetenskap och drygt 35 procent till medicin. Resterande delar gick till humaniora, teologi, juridik samt teknik och naturvetenskap. Inom samhällsvetenskap går de största bidragen till forskare inom sociologi, socialt arbete och psykologi. De medicinska discipliner som erhåller mest medel är yrkes- och miljömedicin samt folkhälsovetenskap och socialmedicin. För bedömning och urval av forskningsprojekt tillämpas en tvåstegsmodell där både skisser och fullständiga ansökningar granskas av prioriteringskommittéer. Antalet projektskisser minskade såväl 2002 som innevarande år. Hur det minskade söktrycket kan förklaras är osäkert, men då färre än en femtedel av alla skisser beviljas medel kan den hårda konkurrensen vara en delförklaring. För att bedöma kvaliteten på genomförd forskning anlitar rådet internationellt ledande forskare. I början av 2003 levererades utvärderingar av forskning inom socialt arbete, ungdomsforskning, internationell migration och etniska relationer (IMER) samt arbetsrätt. Generellt sett får svensk forskning inom alla nämnda områden gott betyg, men utvärderarna noterar även förbättringsmöjligheter. En gemensam slutsats rörande de tre förstnämnda områdena är att de skulle kunna utvecklas genom en starkare koppling mellan teori och empiri. Ungdomsforskningen och forskningen i socialt arbete har en slagsida mot kvalitativa studier och metodkompetensen borde kunna breddas. Ungdomsforskningen och IMER-forskningen har en alltför begränsad publicering i internationella tidskrifter. För den kommande treårsperioden beviljade rådet under 2002 medel om 350 miljoner kronor varav 72 procent gick till män och 28 procent till kvinnor. Av det totala antalet skisser har manliga sökanden under tre år i rad (2001 2003) lämnat in drygt 60 procent av bidragen och kvinnliga sökanden knappt 40 procent. Skisser med manliga projektledare beviljades 2002 medel i 20 procent av fallen, medan kvinnliga projektledare beviljades medel i 15 procent av fallen. Andelen kvinnliga ledamöter i beredningsorganisationen i sin helhet uppgick till 35 procent under 2002. Fortsatta insatser för att främja jämställdhet inom rådets olika ansvarsområden bedöms som nödvändiga. Sökande skall kommentera i vilken mån projektet de söker medel för beaktar genusperspektiv. FAS arrangerade under 2002 ett seminarium Forskare och kön som handlade om vad som menas med genusperspektiv och hur det skall få genomslag i forskningen. Rådets beredningsorganisation är strukturerad utifrån samhällsområden, inte utifrån discipliner eller fakulteter. Denna organisation gäller såväl enskilda projekt som olika programområden och syftar till att stimulera mång- och tvärvetenskapliga forskningsansatser. Av det stöd som gick till fler än en forskare under 2002 gick två tredjedelar till mångvetenskap, d.v.s. olika discipliner. Större delen av detta stöd omfattar även olika fakulteter Av de disputerade forskare som deltar i projekt och program finansierade av FAS kan 17 procent klassas som yngre (under 40 år). Om man inkluderar doktorander uppgår andelen yngre forskare till 27 procent. Ca 60 procent av alla projekt har regelbundet samarbete med forskare utanför Sverige. Nio procent har anknytning till EU-forskning och 23 procent till annat internationellt samarbete. Generellt gäller att samarbete bedrivs främst med Norden, Nordamerika och Storbritannien. För att främja internationella kontakter har styrelsen för 2003 beslutat att använda 6 miljoner kronor för utlandsstipendier och gästforskarprogram. Vidare informerar rådet om internationella utlysningar av forskningsmedel samt delar ut resebidrag för planering av internationellt samarbete. Dessutom kan medfinansiering för EU-projekt sökas hos FAS utanför ordinarie ansökningsomgång. FAS sprider forskningsinformation på olika sätt: bl.a. konferenser, kunskapsöversikter och hemsida. I ett försök att sprida årsredovisningen till en vidare läskrets har FAS för 2002 tagit fram en särskild och mer lättillgänglig version. Under 2003 har rådet även startat informationsbladet Forskning och Resultat, vilket rapporterar om forskningsresultat från avslutade och pågående projekt. Rådet har också kommit igång med produktionen av populärvetenskapliga skrifter, bl.a. en om psykisk ohälsa. 264 Forskning om miljö, areella näringar och samhällsbygganden Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Rådet skall således finansiera grundläggande forskning på initiativ av forskare och forskning där samhällsrelevansen står i centrum. Rådets disponibla medel har till största delen fördelats efter utlysning där forskarna beretts tillfälle att inkomma med ansökningar. Prioritering av ansökningar har skett i 20-talet externa beredningsgrupper inom rådets olika verksamhetsområden. Beredningsgrupperna består till huvuddelen av aktiva forskare men också av ledamöter som representerar avnämarintressen. Ansökningarna bedöms efter vetenskaplig kvalitet samt relevans för samhället och berörd sektor. I beredningsgrupperna tas också hänsyn till frågor om jämställdhet, genusaspekter i forskningen och andelen yngre forskare i projekten. För gruppernas arbete gäller också Formas etiska regler. Formas styrelse fattar beslut om fördelningen av medel. Rådet har under 2002 totalt behandlat ca 1 500 ansökningar varav knappt 320 (21procent) har beviljats i samband med den årliga utlysningen. Totalt fördelades 445,2 miljoner kronor vilket motsvarar 16,1 procent av sökta medel. Formas har under året även fördelat medel till tre ämnesövergripande program: Risker och riskbedömning biologins utveckling och de areella näringarna, Stadsmiljö och hållbar stadsutveckling och Ekonomi för en hållbar utveckling. Formas har också stött forskning till politiskt prioriterade områden som forskning om ekologisk produktion och biologisk mångfald samt gett stöd till nationella samlingar. Speciella utlysningar har också skett för forskning om havsmiljön och för Wood Material Science, vilket är ett svensk-finskt forskningssamarbete. En särskild utlysning gjordes under 2002 för att främja unga forskare inom miljöområdet. Denna inkluderade stöd dels till projekt med doktorander, forskarassistenter och projekt med unga forskare som huvudsökande, dels till forskarskolor. Bland projekt som beviljades i 2002 års allmänna utlysning hade vart fjärde en yngre forskare som huvudsökande. Vartannat projekt inkluderade doktorander. PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av ansökningarna 2002 kom 28 procent från kvinnor. Av antalet beviljade projekt hade 28 procent kvinnliga huvudsökande. Andelen kvinnliga ledamöter i beredningsgrupperna var 33 procent. Formas har i regleringsbrevet för 2002 i uppdrag att särskilt ta initiativ till samordning av forskning med berörda forskningsfinansiärer för forskning inom områdena livsmedel, skog, klimat och miljötoxikologi. Inom ramen för detta samarbete har Formas utarbetat ett förslag till forskningsprogram för klimatforskning som överlämnades till regeringen i juli 2002. Under hösten 2002 presenterade rådet ett nationellt program för forskning om miljötoxikologi. I regleringsbrevet för 2003 fick Formas dessutom ansvaret att ta initiativ till samordning när det gäller samhällsvetenskaplig miljöforskning. Under 2001 och 2002 har Formas stött stiftelsen Byggdok vars uppgift är att göra resultaten från forskningen om bebyggelse och samhällsplanering tillgänglig via databaser och fulltextarkiv. Formas gjorde i samråd med Boverket en bedömning av den verksamhet som bedrivits inom stiftelsen Byggdok som lämnades till regeringen. Regeringen ansåg på grundval av denna bedömning att ansvaret för ett eventuellt fortsatt statligt stöd borde flyttas till Boverket. Av detta skäl överfördes 3 miljoner kronor från Formas till Boverket för 2003 för stöd till stiftelsen Byggdok. I Statskontorets utredning om Byggdok 2003 föreslås att vidare statligt bidrag inte bör utgå. Regeringen avser därför att under 2004 ge ett slutligt bidrag om 3 miljoner kronor till Byggdok. När det gäller internationellt samarbete svarar Formas för det svenska samarbetet inom International Institute for Applied Systems Analyses (IIASA) och betalar medlemsavgiften på ca 5,5 miljoner kronor. Formas har ett flerårigt forskningssamarbete med Institut National de la Re- cherche Agronomique (INRA) inom jordbruksområdet. Formas deltar också i det nordiska forskningssamarbetet SamNordisk Skogsforskning (SNS) och Nordiskt Kontaktorgan för Jordbruksforskning (NKJ). När det gäller forskningen inom EU:s ramprogram för forskning har Formas deltagit i två kommittéer inom det 6:e ramprogrammet. Rådet har också lämnat stöd till utarbetandet av Expressions of Interest till ramprogrammet. Resultaten från forskningen sprids genom olika kanaler såsom tidskrifterna Miljöforskning 265 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och Swedish Research for Sustainability, böcker och skrifter, Formas webbplats, press samt seminarier och konferenser. Formas satsningar på forsknings- och kunskapskommunikation uppgick 2002 till 16,6 miljoner kronor. FoU till stöd för innovationssystem Verket för innovationssystem (VINNOVA)har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom utveckling av effektiva innovationssystem och finansiering av behovsmotiverad forskning. Myndigheten har under 2002 identifierat industriella tillväxtområden inom områdena informations- och kommunikationsteknik, tjänster, bioteknik, tillverkning, material och transporter där forskning och förnyelse är av stor betydelse. Inom dessa områden genomförs satsningar med olika inriktning. Största stödformen är program för forskning, utveckling och demonstration och under året har 20 programutlysningar genomförts. Nya satsningar har genomförts inom mobilt tillgängliga tjänster, utveckling av hållbar hälsa i arbetslivet samt på sjösäkerhetsområdet (inleddes 2001) samt inom kombinationen bio-, nano-, informationsteknik.Till dessa utlysningar fanns 1 219 sökande vilket är en ökning med 50 procent från 2001. Av dessa ansökningar beviljades drygt 20 procent, en minskning från 28 procent förra året. I genomsnitt har 43 procent av medlen gått till universitet och högskola, 30 procent till industriforskningsinstitut, 22 procent till företag och 5 procent till övriga mottagare. Genom programrådet för fordonsteknisk forskning genomfördes särskilda insatser på det fordonstekniska området på sammanlagt 12,2 miljoner kronor och inom programmet för miljövänliga fordon (Gröna bilen) har fram till september 2002 beslutats om 49 projekt med en total budget på ca 900 miljoner kronor. För ytterligare beskrivning av Gröna bilen se Utgiftsområde 21. VINNOVA verkar för att stärka industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet genom stöd till FoU-samverkan i nätverk, t.ex. i projekten Aktiv industriell samverkan med 500 deltagande företag och genom särskild satsning på institutens samverkan med högskola och företagsgrupper inom prioriterade teknikområden. Totalt har anslag motsvarande ca 250 miljoner kronor gått ut till instituten. Under våren 2003 fördelades huvuddelen av de medel som avsatts för kompetenssatsningar och gavs en sådan inriktning att de understödjer institutens omstruktureringsarbete. För att säkra kvalitet i bedömningen av ansökningarna har VINNOVA tillsatt programråd med externa experter som representerar näringsliv, akademi och övriga samhället. Samtliga projekt granskas i konkurrens av programråden utifrån vetenskaplig kvalitet och tillväxtrelevans. En jämn könsfördelning i programrådens sammansättning eftersträvas. Under 2002 har VINNOVA genomfört utvärderingar av flera program. Utvärderingen av trä-, bygg- och möbelprogrammet och kompetenscentrum för kretskonstruktion pekar på positiva effekter i form av ökad förnyelse respektive forskning av hög kvalitet. Verksamheten med små och medelstora företag (SMF) vid industriforskningsinstituten har förbättrat institutens kontakter med små och medelstora företag men programmet har avslutats. Under året har 143 doktorer utexaminerats som ett resultat av satsningar som myndigheten övertagit ansvaret för, ofta i samverkan med andra finansiärer, främst näringslivet. I de forskningsprojekt i samverkan med industrin som VINNOVA finansierar ingår ofta nydisputerade forskare som därigenom bereds att vidareutveckla sig inom sitt forskningsområde. VINNOVA deltar i ett flertal satsningar för att kommersialisera forskningsresultat.Genom den tillfälliga anslagsförstärkning på 30 miljoner kronor som tilldelades i budgetpropositionen 2003 har myndigheten startat ett nationellt inkubatorprogram. Under 2002 har åtta nya företag etablerats. Under året har Vinnova och Nu- tek/Almi också satsat vardera 3 miljoner kronor på tidig såddfinansiering för ny teknik/kunskap som bedömts ha goda förutsättningar på marknaden. Av totala antalet ansökningar under 2002 hade 18 procent kvinnlig projektledare medan andelen bland de projekt som beviljades anslag endast var 16 procent. Myndigheten arbetar för att öka andelen kvinnliga projektledare. För att underlätta integrering av genusperspektivet i forskning och utveckling genomför myndigheten kurser i genusvetenskap för personalen. VINNOVA understödjer svenskt deltagande i EU:s ramprogram för FoU genom planeringsbidrag och bidrag till koordinatörer. Dessutom ansvarar verket för det svenska EUREKA- 266 kontoret och är nationell koordinator för COST. Under 2002 har 28,7 miljoner kronor anvisats som stöd för svenskt deltagande i EU- REKA-projekt. Myndigheten deltar också i flera bilaterala samarbeten, bl.a. med Kina, Japan, Is- rael och Finland. Kunskapsöverföring är ett integrerat element i VINNOVA:s FoU-projekt genom att samtliga aktörer från utförare, kravställare och användare deltar i flertalet projekt. Utöver detta har VIN- NOVA under 2002 bidragit med stöd till populärvetenskapliga tidskrifter samt bidragit till webplatsen www.forskning.se. Samtidigt har myndighetens populärvetenskapliga magasin ersatts av ett utökat informationsblad. Inom strategi och analys har arbetet under 2002 i stor utsträckning använts för att understödja framtagandet av verksamhetsplanen. Myndigheten har också försett regeringskansliet med omfattande analysunderlag. Även i övrigt har verksamheten varit understödjande för framtagande av underlag för olika satsningar, t.ex. VINNVÄXT och för deltagande i internationella projekt, t.ex. GoodNip. 11.7.4 Utförande av forskning Institutet för rymdfysik Institutet för rymdfysik (IRF) har till uppgift att bedriva och främja forskning och utveckling, bedriva observatorieverksamhet samt delta i utbildning inom rymdfysik, atmosfärsfysik och rymdteknik. Institutet deltar i Kiruna rymd- och miljöcampus tillsammans med Luleå tekniska universitet och Umeå universitetet. Forskningen vid myndigheten är till stor del inriktad mot utveckling av instrument för ESA:s satellitprogram samt analys av mätdata från dessa expeditioner. Arbetet kräver deltagande från flera discipliner och sker oftast i internationella program. Institutet har under året lagt en stor del av sina resurser på att möta slutleveranserna i ESA- projekten Rosetta och Mars-Express där IRF ansvarat för flera instrument. Dessa internationella projekt kräver deltagande från flera vetenskapsgrenar. Arbetet med Mars-Express har skapat samarbeten mellan rymdfysiker och t.ex. atmosfärforskare, biologer och geologer. De många internationella samarbetena runt instrument för rymdexpeditioner PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har fått till följd att IRF har en internationellt sammansatt forskarkår. Under 2002 var mer än hälften av institutets forskare från utlandet och myndigheten samarbetar med forskargrupper från uppemot tio länder. Två av sju professorer vid institutet är kvinnor. Genom deltagande i internationella satellitprojekt har IRF nära kontakter med svensk rymdindustri och har även givit stöd för etablering av rymdrelaterade småindustrier i Kiruna. Även om antalet expertgranskade publikationer minskat något sedan 2001 har andelen expertgranskade publikationer ökat sedan början av 1990-talet.

Institutet informerar om sin verksamhet genom studiebesök vid rymdcampus från företag och skolor, deltagande i offentliga möten och genom att aktivt rikta information till skolor och allmänhet via informationsskrifter och internet. Öppet hus har hållits vid såväl IRF i Kiruna som i Uppsala för att informera om institutets forskningsprojekt. Institutet för framtidsstudier Institutet för Framtidsstudier bildades 1986 som en stiftelse med statligt basanslag och extern finansiering från bl.a. forskningsråd. Institutet skall bedriva framtidsstudier, långsiktiga analyser och stimulera till debatt om samhällsutvecklingen. Institutet för Framtidsstudier har under året investerat i nyrekryteringar av forskare och forskningsledare samt uppbyggnad av nya databaser. Institutet har ambitionen att vara ett nationellt nav för frågor som rör framtidsstudiers teori, metod och innehåll. Under året har man därför fokuserat på teori- och metodfrågor, bl.a. genom att utveckla de nationella och internationella kontaktnäten. Institutet för Framtidsstudier har bl.a. samarbetat med VINNOVA kring Teknisk Framsyn samt med LO på temat Be- folkning och välfärd. Kontakter finns vidare med EU-kommissionens direktorat för sysselsättning om ett europeiskt projekt kring demografi och socialpolitik. Institutets fjärde forskningsprogram i ordningen, Människan i framtiden (20002004) har löpt halva programtiden och prioriteringen av demografifrågorna i programmet bedöms vara en framgångsrik satsning. 267 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Institutets forskning möter stort intresse i forskarsamhället, bland myndigheter, media och den bredare allmänheten. Detta har gjort att hela forskargruppen, i större utsträckning än förut, har engagerats i den utåtriktade verksamheten. IMEGO AB Institutet för mikroelektronik i Göteborg, IMEGO AB, är ett tekniskt forskningsinstitut specialiserat på forskning och utveckling inom mikroelektronik och angränsande verksamheter. Institutet har två huvuduppgifter, att utföra egen forskning inom området mikroelektronik samt att främja överföringen av grundforskningsresultat inom mikroelektroniken till industriella tillämpningar. IMEGO AB har ett anslag från staten för finansiering av institutets grundforskning medan övrig verksamhet skall vara självfinansierad. Huvuddelen av finansieringen bör komma från industrin för uppdragsforskning. IMEGO AB har skapat flera industrikontakter och andelen extern finansiering har ökat. Till följd av den svaga industrikonjunkturen inom telekommunikation och mikroelektronik har institutet sedan 2001 haft större svårigheter än väntat att finna extern finansiering. Målsättningen att huvuddelen av finansieringen skall erhållas från industrin har därför ännu inte uppnåtts. En utvärdering av verksamheten inleds under 2003. Möjligheten att i högre grad samverka med de av staten delvis ägda IRECO-instituten (In- stitute for research and competence Holding AB) kommer då att övervägas. Medelhavsinstituten Statligt bidrag ges till de tre forskningsinstituten i Rom, Athen och Istanbul. Medelhavsinstituten är vetenskapliga institutioner med forskning och undervisning som huvuduppgifter. De främjar forskning främst inom de klassiska vetenskaperna, men även inom andra ämnesområden. Instituten fungerar även som en förmedlande vetenskaplig och kulturell länk mellan Sverige och respektive land. Forskningsinstituten fungerar även som gästhem för svenska forskare, där även konferenser och seminarier genomförs. Svenska institutet i Rom fortsatte det forsknings- och utgrävningsprojekt som redan bedri- vits under 2001 i ett kvarter i Pompeji. Bland andra projekt kan nämnas det tvärvetenskapliga konserverings- och forskningsprojektet i Pa- lazzo Lancelotti di Coronari som initierades under 2002. Inom projektet kommer forskare att arbeta inom arkitekturhistoria, konsthistoria och antikämnet. Svenska institutet i Athen fortsatte under sommaren med omkonservering av materialet från de svenska utgrävningarna i Argolis. Material från den under 2001 och 2002 utförda undersökningen av den s.k. lågstaden runt Aseakullen är under bearbetning. Resultaten därifrån kommer att publiceras i institutets serie Opuscula Atheniensia. Ett flertal forskare har arbetat med publicering av olika projekt under året. Bland övriga projekt kan nämnas utgrävningarna i Berbati och undersökningarna vid Pyrgouthi vilka har resulterat i två avhandlingar framlagda under 2001 och 2002. Svenska forskningsinstitutet i Istanbul har under 2002 genomfört en rad kurser, konferenser och seminarier. Forskningsinstitutet har haft samarbete på flera plan med det svenska generalkonsulatet och dess centrum för kontakter mellan Sverige och Turkiet. Under 2002 utdelades två större och fyra mindre stipendier. 11.7.5 Forskningsstödjande verksamheter Nationella forskningsbibliotek och arkiv Kungl. biblioteket (KB) och Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) har ansvaret för att samla in, bevara och tillhandahålla nationellt publicerade dokument respektive ljud och rörliga bilder. Myndigheternas insamling av material regleras av lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument som fastställer skyldigheten att lämna pliktexemplar för forskning och studier. Förutom att vara nationalbibliotek skall KB främja forskning, utbildning och kultur. Detta görs bl.a. med hjälp av det nationella biblioteksdatasystemet LIBRIS. KB skall även samordna och utveckla informationsförsörjningen till högre utbildning, forskning och utveckling genom att främja utvecklingen och användningen av svenska forskningsbiblioteks resurser. Denna uppgift utförs av BIBSAM-avdelningen. BIB- SAM har under året bl.a. fortsatt sitt arbete att tillsammans med Myndigheten för Sveriges 268 Nätuniversitet utarbeta biblioteksstöd för IT- stödd distansutbildning. Antalet tryckleveranser i enlighet med pliktexemplarslagen har minskat något under året, bl.a. beroende på mindre upplagor och webbpubliceringar. Teknikutvecklingen fortsätter att ge nya pliktleverantörer och KB har påbörjat en kartläggning av olika leverantörer liksom att utarbeta metoder för insamlande. KB har inom ramen för sitt anslag inrättat ett bevarandesekretariat med uppgift att ge information och rådgivning i bevarandefrågor samt främja ett ökat nationellt samarbete inom bevarandeområdet. Statens ljud- och bildarkiv återfinns inom utgiftsområde 17. Myndigheten skall tillvarata den del av medieutbudet i Sverige som offentliggörs i form av ljud och rörliga bilder för att förbättra forskningens informationsförsörjning om svensk kultur och svenskt samhälle. Efterfrågan på SLBA:s material är fortsatt hög. Såväl antalet anmälda forskningsprojekt som besökare har fortsatt att öka. Omvandlingen inom TV-området är stor med nya kanaler som etableras medan andra läggs ner eller ändrar inriktning alternativt ägandeformer. Myndigheten har påbörjat arbetet med att utforma ett nytt katalogformat för arkivets samtliga medier. Målet är att katalogerna även skall göras tillgängliga via det nationella biblioteksdatasystemet LIBRIS. Under hösten 2002 ingick Sverige ett avtal med FN om bevarande av FN:s dokumentärfilmsmaterial med generalsekreterare Dag Hammarskjöld. SLBA medverkar i avtalets utförande genom att kopiera materialet som skall tillhandahållas för forskning och utbildning. SLBA har under året avslutat arbetet med att föra över journal- och kortfilmer ur SF:s arkiv till digitala filer. Erfarenheterna från detta projekt kommer att användas i utvecklandet av rutiner för de långsiktiga bevarandeinsatserna. Både KB och SLBA önskar utveckla den digitala sidan av sin verksamhet som en långsiktig investering och för att upprätthålla upparbetad teknik och kompetens. På sikt minskar den nya tekniken slitage och hanteringskostnader. Digitalisering av materialet har även en potential i utbildningssammanhang då det möjliggör ökade spridningsmöjligheter och sökbarheten kan utgöra en pedagogisk resurs. Stiftelsen Svenska Barnboksinstitutet är ett forskningsbibliotek och informationscentrum PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för barn- och ungdomslitteratur. Under året har en avhandling och tre andra titlar publicerats i institutets vetenskapliga skriftserie. Tidskriften Barnboken, med bidrag från Vetenskapsrådet, har ökat i prenumerationsantal för andra året i rad. Universitetsdatanätet SUNET Vetenskapsrådet ansvarar för det svenska universitetsdatanätet SUNET (Swedish University Computer Network) som skall ge lärosätena tillgång till nationell och internationell datakommunikation med hög kapacitet. Nätet skall karakteriseras av hög tillgänglighet och tillräcklig kapacitet för att tillgodose behovet av ett kommunikationsnät för forskare, lärare, studenter samt administrativ och teknisk personal. För att uppfylla målen har Vetenskapsrådet under 2002 genomfört en utbyggnad av nätet. Det består nu av ett stamnät med kapaciteten 10 gigabit/s som ansluter till högskolorna med 2,5 gigabit/s. Härigenom har kapaciteten ökats i takt med det förväntade behovet. SUNET är länkat till resten av Europa och till Nordamerika via NORDUnet som ägs gemensamt av universitetsdatanäten i de nordiska länderna. Mellan de nordiska länderna tillhandahåller NORDUnet som lägst dubbla 2,5 gigabit/s förbindelser. Till Europa finns 2,5 gigabit/s förbindelser till det europeiska höghastighetsnätet, Géant, och via Géant förbinds SUNET också med det amerikanska forskningsnätet Polarforskningsexpeditioner Vetenskapsrådets kommitté för planering av polarforskning samordnar svensk polarforskning. Kommittén har ett nära samarbete med Polarforskningssekretariatet som ansvarar för planering och genomförande av svenska forskningsexpeditioner till polarområdena. Sekretariatet är också tillsyningsmyndighet för vistelser i Antarktis. Ungefär vart tredje år genomförs genom sekretariatets försorg större expeditioner. Dessa kräver lång och omfattande planering för att på bästa sätt tillgodose forskningen. Antarktissäsongen 2001/2002 omfattade bl. a. en flygburen expedition till Dronning Maud Land samt expeditioner inom ramen för det in- 269 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ternationella AMANDA-projektet och EPICA-projektet för att studera klimatförändringar. Polarforskningssekretariatets flygburna expeditioner till Antarktis fortsätter liksom AMANDA- och EPICA-projekten. Vidare planerar sekretariatet i internationellt samarbete för en maringeologisk borrningsexpedition till Lo- monosovryggen i norra ishavet sommaren 2004 samt en internationell expedition till Beringiaområdet 2005. Det internationella samarbetet är av stor omfattning, speciellt för verksamhet inom Antarktis, både avseende logistik, planering och genomförande av möten av olika slag. Informationen kring expeditionsverksamheten och aktuell polarforskning sprids via en mängd informationskanaler såsom webbplatsen www.polar.se, olika trycksaker och en aktiv kontaktverksamhet. Informationsverksamheten under året har främst varit fokuserad på vårens expedition Arctic Ocean 2002. Främjande av svenskt deltagande i EU:s FoU samarbete

EU/FoU-rådet är nationellt kontaktorgan för samarbetet inom EU för forskning och teknisk utveckling. Rådet skall genom nätverksbyggande, informations- och rådgivningsverksamhet främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling samt bistå regeringen med statistik och analys av svenskt deltagande i ramprogrammet. Rådets verksamhet följer ramprogrammets olika faser. Efterfrågan på information är störst i början av ett nytt ramprogram medan rådgivning och statistik- /analysverksamhet blir viktigare i ett senare skede. Myndighetens verksamhet har under året varit koncentrerad på, informationsuppgiften om det nya sjätte ramprogrammet och analysen av deltagandet i det femte ramprogrammet. Statistik och utvärderingsverksamheten har ökat. Ett omfattande arbete har genomförts för att anskaffa, analysera och bearbeta primärdata. Rådet har i detta arbete samarbetat med EU:s forskningsdirektorats statistikansvarige och de nordiska och baltiska kollegorna.

11.8

Analys och slutsatser

Formerna för det nuvarande systemet för etisk granskning av forskning som avser människor har hittills inte varit rättsligt reglerade genom lag eller förordning. I dag finns dels den medicinska forskningsetikgranskning som utförs av tio kommittéer och som ursprungligen inrättades av medicinska fakulteter, dels den etikgranskning av viss forskning som utförs av Vetenskapsrådet och Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) i samband med prövning av ansökningar om anslag till forskning. Etikprövningen av forskning som rör människor skiljer sig därmed från den etikprövning som görs för forskning som innefattar användning av försöksdjur, då den senare sedan många år tillbaka varit reglerad bl.a. genom djurskyddslagen och föreskrifter från Jordbruksverket. Regeringen har förhoppningen att det, genom att lagreglera den etikprövning som avser människor, ska stärka allmänhetens förtroende för forskningen och även stärka rättsäkerheten för både forskarna och försökspersonerna. Regeringen kommer noggrant följa verksamheten i och utvecklingen av de nya myndigheterna för etikprövning. Regeringen ser med tillfredställelse på de satsningar som Vetenskapsrådet, Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap, Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt Verket för innovationssystem gör när det gäller kvalitet, yngre forskare samt mång- och tvärvetenskap. Regeringen ser positivt på Vetenskapsrådets arbete med starka forskningsmiljöer. Myndigheterna bör intensifiera sina arbeten med jämställdhet och genusforskning. För FAS del bör andelen kvinnor i beredningsgrupperna öka till kommande år. Kunskaper om genus är viktigt för att öka jämställdhet mellan könen. Forskningen har en viktig uppgift i att öka våra kunskaper om våra sociala och kulturella kön, inom olika områden, men också att föreslå lösningar till ett mer jämställt samhälle. Rå- den bör ha fungerade och transparenta system för att ta emot forskningsansökningar med genusperspektiv och för genusforskning. Den Utbildningsvetenskapliga kommittén inom Vetenskapsrådet har funnits sedan 2001. Regeringen har aviserat att den utbildningsvetenskapliga forskningen och verksamheten inom kommittén skall utvärderas. Utvärderingen avses påbörjas under 2003 och kommer att användas 270 som ett underlag i nästa forskningspolitiska proposition. Regeringen anser att Forskningsforum utgör en viktig plattform som mötesplats för politiker, forskningsfinansiärer och forskningsutövare. Detta konstateras även i den nyligen genomförda utvärderingen av Forskningsforum. I en skrivelse till regeringen från Forskningsforum avseende den nyligen utförda utvärderingen delar de i allt väsentligt utvärderarnas bedömningar. Regeringen noterar dock att det redan idag finns en rad andra aktörer med liknande uppgifter och frågeställningar som Forskningsforum arbetar med, t.ex Ideella föreningen Ve- tenskap och allmänhet och Sällskapet för riksdagsmän och forskare (RIFO). Vidare finns delar av Forskningsforums uppgifter också inom ramen för Vetenskapsrådets uppdrag. Utifrån ovan angivna observationer och synpunkter avser Regeringen därför att renodla Forskningsforums uppgifter där dialogen mellan olika intressenter av forskning sätts i fokus. Vidare skall arbetsuppifterna för Forskningsforum renodlas så att överlapp till andra organisationer och myndigheters arbete undviks. Regeringen avser vidare att se över stöd till övriga aktörer inom området. Vetenskapsrådet har utvärderat Svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst (SSD). Regeringen har för avsikt att ge Vetenskapsrådet i uppgift att öka deponeringen av material till arkivet och nationell och internationell synlighet. Verksamheten skall även fortsättningsvis bedrivas vid Göteborgs universitet. SSD bör för tydlighetens skull byta namn till Svenskt Samhällsvetenskapligt Dataarkiv. Efter Vetenskapsrådets utbyggnad av universitetsdatanätet SUNET till gigabitkapacitet har de svenska lärosätena tillgång till ett höghastighetsnät som tillhör de främsta i Europa. Regeringen menar att detta ger de svenska forskarna möjlighet att fullt ut använda det europeiska höghastighetsnätet Géant som kontinuerligt byggs ut. SUNET:s nya höghastighetsnät finansieras genom anslag samt genom avgifter från lärosätena. Dessa avgifter har ökat i samband med utbyggnaden. Långsiktigheten i rymdprojekt ha gjort att Rymdstyrelsens projekt till stor del letts av äldre manliga forskare. Detta har i sin tur resulterat i att yngre forskare och kvinnor haft svårare att etablera en oberoende forskarkarriär. Rymdstyrelsen bör arbeta mera aktivt med att öka ande- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 len yngre och kvinnliga forskare bland bidragsmottagarna. Andelen yngre projektledare har ökat, vilket delvis är ett resultat av att detta prioriterats av den nya organisationen för bedömning av forskningsansökningar. Andelen yngre och kvinnliga forskare bör dock öka ytterligare. Sverige deltar i ett flertal internationella forskningsorganisationer. Det svenska deltagandet i dessa är högt och ger svenska forskare en god möjlighet att delta i internationella samarbeten på hög vetenskaplig nivå. Kostnaderna för medlemskap i internationella organisationer har ökat kraftigt under de senaste åren vilket minskar ramen för den nationella forskningen inom dessa områden. Regeringen anser att det är fortsatt viktigt att delta i det internationella forskningssamarbetet. Institutet för rymdfysik har under 20012003 som en tillfällig åtgärd disponerat extra medel för att bland annat klara ökade lokalkostnader. I samband med att Luleå tekniska universitet ökar sin forskningsverksamhet i Kiruna och genom att andra intressenter planerar verksamheter vid IRF:s rymdcampus kommer institutets övriga intäkter att öka. Regeringen bedömer att institutet under 2004 tillfälligt får disponera 2,5 miljoner kronor som ett resurstillskott för nå balans i budgeten. Riksdagen godkände den 2 juni 1998 att regeringen bildar Institutet för mikroelektronik i Göteborg i form av ett aktiebolag, IMEGO AB. Dess uppgift är att bedriva uppdragsforskning med inriktning på mikroelektronikbaserade system och att utveckla nya produkter och processer från idé till färdig produkt. Regeringens avsikt var att senast under budgetåret 2003 utvärdera verksamheten vid IMEGO AB för att därefter besluta om institutets framtida finansiering. En utvärdering av institutets verksamhet och möjligheten att i högre grad samverka med andra statliga FoU-insatser inom mikroelektroniken kommer att inledas under 2003. Förutsättningarna för Kungliga bibliotekets (KB) och Statens Ljud- och Bildarkivets (SLBA) verksamhet har i många avseenden förändrats under de senaste 20 åren. Såsom beskrivits i tidigare avsnitt ökar antalet leveranser och informationsteknikens utveckling ger nya typer av publikationer och leverantörer. Likaså ställer verksamheten höga krav på materialets bevarande och tillgänglighet. Vissa samordningsuppdrag är också aktuella att se över. För att ge vägledning för myndigheternas framtida inriktning påbör- 271 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 jade regeringen översyner av KB:s och SLBA:s verksamhet och arbetsformer under 2003. Re- geringen kommer att återkomma i frågan när översynerna är gjorda. Kommissionens sjätte ramprogram för forskning och utveckling, strävandena att bilda ett europeiskt forskningsområde och nationella förändringar, bl.a. omorganiseringen av de statliga svenska forskningsfinansiärerna, ställer nya krav på aktörerna i det nationella forskningssystemet i deras arbete med att främja svenskt deltagande i ramprogrammet. Den nationella organisationen av arbetet i ramprogrammets programkommittéer sågs över 2002. Regeringen avser att fortsätta översynen av denna organisation liksom framtida utformning av organisationen för understödjande funktioner, dialog och informationsspridning. Utredningen beräknas vara klar under 2004.

11.9

Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) granskar varje år myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. RRV konstaterar att Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) överskridit beslutad gräns för direktupphandling vid ett köp av publiceringstjänster och gör bedömningen att tjänsten skulle ha upphandlats enligt Lag om upphandling (LOU). Regeringen förutsätter att FAS i fortsättningen följer Lag om upphandling. För de övriga myndigheterna inom politikområdet har RRV lämnat revisionsberättelser utan anmärkningar. 11.10 Budgetförslag 11.10.1 26:1 Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation Tabell 11.26 :1 Anslagsutveckling för Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation Tusental kronor

Anslags-

-6 616

2002

Utfall

2 080 515

sparande

2003

Anslag

2 433 822

1

Utgifts-

2 378 154

prognos

2004

Förslag

2

498 076

2005

Beräknat

2

552 146

2

2006

Beräknat

2

591 380

3

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

Motsvarar 2 498 075 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 2 498 077 tkr i 2004 års prisnivå.

Anslaget avser stöd till forskning, forskningsinformation och vetenskaplig utrustning. Anslaget nyttjas även för internationellt forskningssamarbete, utvärderingar, beredningsarbete, resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Från anslaget finansieras även verksamheten vid Forskningsforum. Den grundforskning som finansieras av Ve- tenskapsrådet bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. De medel som Vetenskapsrådet fördelar till vetenskaplig utrustning är också långsiktiga eftersom rådet åtar sig att under flera år betala ansvarigt lärosätes amorteringar och räntor för den aktuella utrustningen. Dessutom svarar Ve- tenskapsrådet för långsiktiga internationella åtaganden gentemot internationella forskningsorganisationer. Vetenskapsrådet bör därför för budgetåret 2004 ges möjlighet att fatta beslut om stöd till forskning och vetenskaplig utrustning som innebär åtaganden för kommande budgetår. Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar regeringen att fatta beslut, som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst 2 430 miljoner kronor under 2005, högst 1 460 miljoner kronor under 2006, högst 770 miljoner kronor under 2007, högst 150 miljoner kronor under 2008 och högst 65 miljoner kronor under 2009. 272 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 11.26 :1 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Vetenskapsrådet Tusental kronor

2002

2003

2004

2005

2006 

utfall

prognos

beräknat

beräknat

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

1 830 000

2 409 000

4 520 000

-

-

Nya förpliktelser

1 737 000

3 510 000

2 720 000

-

-

Infriade förpliktelser*

1 158 000

1 399 000

2 390 000

2 430 000

2 445 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

2 409 000

4 520 000

4 850 000

-

-

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

2 409 000

4 650 000

4 875 000

-

-

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens överväganden Regeringen avser att stärka den medicinska forskningen och tillför därför anslagsposten 2. Medicinvetenskaplig forskning 25 miljoner kronor fr.o.m. 2004. Anslaget tillförs dessutom under budgetåret 2004 medel om 800 000 kronor för Unescos vetenskapliga program. Medlen tillförs anslagsposten 6. Övrig forskningsfinansiering m.m. I regeringens ekonomiska vårproposition för 2001 föreslogs att forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling skulle stärkas med 50 miljoner kronor 2002 - 2004. Som en planeringsförutsättning föreslår regeringen att denna förstärkning permanentas fr. o .m. 2005. En jämförelse mellan budget och utfall 2002 visar inte upp något anslagssparande på anslaget som helhet. På anslagspost 1 uppvisas ett anslagssparande på 7 953 000 kronor varav 1 061 000 kronor drogs in genom ett regeringsbeslut under 2003. Tabell 11.26 :1 Fördelning på anslagsposter

tkr

Anslagspost

1.

Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning

258 982

2.

Medicinvetenskaplig forskning

423 495

3.

Natur- och teknikvetenskaplig forskning

1 131 086

4 Utbildningsvetenskaplig forskning

126 496

5.

Dyrbar vetenskaplig utrustning

133 596

6. Övrig forskningsfinansiering

424 421

Summa

2 498 076

Tabell 11. 26:1 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 26:1 Vetenskapsrådet Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års statsbud-

2 433 822

2 433 822

2 433 822

get 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

38 454

91 966

130 794

Beslut

25 000

25 541

25 934

Överföring till/från andra

800

817

830

anslag

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

2 498 076

2 552 146

2 591 380

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning

11.10.2 26:2 Vetenskapsrådet: Förvaltning Tabell 11.26:2 Anslagsutveckling för Vetenskapsrådet: Förvaltning Tusental kronor

Anslags-

-947

2002

Utfall

91 184

sparande

2003

Anslag

95 546

1

Utgifts-

93 611

prognos

2004

Förslag

99 676

2

2005

Beräknat

102 018

3

2006

Beräknat

103 717

4

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen, 813 tkr (se avsnitt 4.5.1)

3

Motsvarar 99 676 tkr i 2004 års prisnivå.

4

Motsvarar 99 676 tkr i 2004 års prisnivå.

273 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringens överväganden Anslaget avser förvaltningskostnader för Vetenskapsrådet. Anslaget har för perioden 2004 2006 beräknats enligt följande: Tabell 11. 26:2 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 26:2 Vetenskapsrådet förvaltning Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års statsbud-

95 546

95 546

95 546

get 1

Förändring till följd av:

3 317

5 640

7 325

Pris- och löneomräkning 2

Beslut

813

832

846

Överföring till/från andra

-

-

-

anslag

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

99 676

102 018

103.717

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning

11.10.3 26:3 Rymdforskning Tabell 11.26 :3 Anslagsutveckling för Rymdforskning Tusental kronor

Anslags-

2 107

2002

Utfall

149 797

sparande

2003

Anslag

152 335

1

Utgifts-

151 192

prognos

2004

Förslag

154 742

2005

Beräknat

157 751

2

2006

Beräknat

160 347

3

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

Motsvarar 154 742 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 154 742 tkr i 2004 års prisnivå.

Anslaget utnyttjas för internationellt forskningssamarbete inom ramen för Europeiska rymdorganet (ESA) och för stöd till nationell grundforskning inom rymdområdet. Anslaget disponeras av Rymdstyrelsen. Den grundläggande forskning som finansieras via anslaget till rymdforskning bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. Resursnivån för vetenskapsprogrammen inom ESA fastställs också för flera år i taget. Rymdstyrelsen redovisar att kostnaderna för internationella åtaganden har ökat med motsva- rande 2 miljoner kronor. Eftersom ESA:s programram samtidigt minskat blir kostnadsökningen drygt 1 miljon kronor under 2002. Dessutom kommer Rymdstyrelsens kostnader för driften av Esrange att öka med ca 4 miljoner kronor under 2004 och 2005. Rymdstyrelsen har aviserat att dess nya åtaganden budgetåret 2004 uppgår till 540 miljoner kronor. De nya åtagandena avser dels ett nytt rambeslut avseende 2005 - 2009 för den obligatoriska avgiften till ESA:s vetenskapsprogram beräknat till 500 miljoner kronor dels fleråriga kontrakt och åtaganden rörande instrument inom ESA-projekt som hanteras inom det nationella programmet. Regeringens överväganden Rymdstyrelsen bör även för budgetåret 2004 ges möjlighet att fatta beslut om stöd till forskning som innebär åtaganden för kommande budgetår. Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar regeringen att fatta beslut som innebär utgifter på högst 900 miljoner kronor efter 2004. Det nu gällande taket på nya åtaganden om 120 miljoner kronor/år tas bort då det inte är förenligt med den cykliska karaktären på besluten. Tabell 11. 26:3 Härledning av anslagsnivå 20042006, 26:3 Rymdforskning Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års statsbud-

152 335

152 335

152 335

get 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

2 407

5 416

8 012

Beslut

-

-

-

Överföring till/från andra

-

-

-

anslag

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

154 742

157 751

160 347

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning

274 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 11.26 :3 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Rymdforskning Tusental kronor

2002

2003

2004

2005

2006 

utfall

prognos

beräknat

beräknat

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

499 000

414 000

420 000

835 000

-

Nya förpliktelser

19 000

120 000

540 000

25 000

-

Infriade förpliktelser*

104 000

114 000

125 000

131 000

133 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

414 000

420 000

835 000

729 000

-

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

487 000

500 000

900 000

-

-

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser 11.10.4 26:4 Institutet för rymdfysik Tabell 11.26 :4 Anslagsutveckling för Institutet för rymdfysik Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

40 287

sparande

0

2003

Anslag

41 959

1

Utgifts-

40 951

prognos

2004

Förslag

43 843

2

2005

Beräknat

44

883

3

2006

Beräknat

45

643

4

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen, 441 tkr (se avsnitt 4.5.1.)

3

Motsvarar 43 844 tkr i 2004 års prisnivå.

4

Motsvarar 43 843 tkr i 2004 års prisnivå.

Institutet för rymdfysik (IRF) bedriver forskning och utveckling, utbildning samt mät- och registreringsverksamhet inom främst rymdfysik, atmosfärfysik och rymdteknik. Regeringens överväganden IRF övertog 2001 ansvaret för det s.k. atmosfärforskningsprogrammet från det tidigare Miljö- och rymdforskningsinstitutet i Kiruna (MRI). Programmet har därefter ökat sin externfinansiering, men den huvudsakliga finansieringen kommer fortfarande från IRF:s anslag. IRF har också gjort betydande investeringar i utrustning och lokaler. Kostnaderna för dessa investeringar har blivit ekonomiskt påfrestande för IRF eftersom de nya lokalerna ännu inte utnyttjats i den utsträckning som förväntades.

IRF har under 

20012003

 som tillfälliga åtgärder disponerat extra medel, 6,5 miljoner kronor, för att klara både sitt ansvar för miljö- och atmosfärforskningen och sina ökade kostnader i övrigt. Även för 2004 tillförs institutet tillfälligt extra medel för att skapa balans mellan utgifter och intäkter. Regeringen beräknar detta till 2,5 miljoner kronor under anslaget 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål .

Tabell 11. 26:4 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 26:4 Institutet för Rymdfysik Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års statsbud-

41 959

41 959

41 959

get 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

1 443

2 472

3 225

Beslut

441

451

459

Överföring till/från andra

-

-

-

anslag

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

43 843

44 883

45 643

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning

275 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 11.10.5 26:5 Kungl. biblioteket Tabell 11.26 :5 Anslagsutveckling för Kungl. biblioteket Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

233 460

sparande

2 360

2003

Anslag

227 871

1

Utgifts-

227 952

prognos

2004

Förslag

234 004

2

2005

Beräknat

239 118

3

2006

Beräknat

242 597

4

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen, 347 tkr (se avsnitt 4.5.1.)

2

Motsvarar 234 004 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 234 004 tkr i 2004 års prisnivå.

Kungl. biblioteket (KB) är Sveriges nationalbibliotek. KB samlar in, bevarar och tillhandahåller det svenska tryckta ordet och förvärvar viss utländsk litteratur om Sverige. Myndighetens uppgifter baseras på lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. KB främjar också informationsförsörjningen till svensk forskning, genom bl.a. det nationella databassystemet LIBRIS och genom insatser för att utveckla och förvalta ansvarsbibliotek inom olika ämnesområden. Regeringens överväganden KB framhåller ökade kostnader för att hantera elektroniskt material och digitalisering av samlingarna som syftar till ett mer effektivt bevarande och tillgängliggörande. Den tidigare aviserade översynen av myndighetens verksamhet och arbetsformer har påbörjats under 2003. Tabell 11. 26:5 Härledning av anslagsnivå 20042005, för 26:5 Kungl. biblioteket Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års statsbud-

227 871

227 871

227 871

get 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

5 786

10 892

14 366

Beslut

347

355

360

Överföring till/från andra

-

-

-

anslag

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

234 004

239 118

242 597

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

11.10.6 26:6 Polarforskningssekretariatet Tabell 11.26 :6 Anslagsutveckling för Polarforskningssekretariatet Tusental kronor

Anslags-

757

2002

Utfall

24 769

sparande

2003

Anslag

24 169

1

Utgifts-

24 181

prognos

2004

Förslag

25 080

2

2005

Beräknat

25 605

3

2006

Beräknat

25 946

4

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen, 188 tkr (se avsnitt 4.5.1)

2

Motsvarar 25 080 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 25 079 tkr i 2004 års prisnivå.

Polarforskningssekretariatet främjar svensk polarforskning genom att delta i planeringen av vetenskapliga expeditioner till Arktis och Antarktis samt svara för den logistik och utrustning som krävs för expeditionerna. Sekretariatet är också ansvarig myndighet för prövning av tillstånd för vistelse i Antarktis och utövar tillsyn över svensk verksamhet i Antarktis. Regeringens överväganden Polarforskningssekretariatets uppgifter är huvudsakligen inriktade på planering och genomförande av vetenskapliga expeditioner. Expeditionerna kräver lång planerings- och förberedelsetid och de större expeditionerna är så kostsamma att de inte kan finansieras inom ramen för det årliga anslaget. Detta har hittills hanterats genom att myndigheten under de år då expeditionsverksamheten är av liten omfattning sparar anslagsmedel som sedan förbrukas då en större expedition genomförs. En jämförelse mellan budget och utfall 2002 visar ett anslagssparande på 757 000 kronor vilket myndigheten genom ett regeringsbeslut under 2003 får behålla. 276 Tabell 11. 26:6 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 26:6 Polarforskningssekrtariatet Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års statsbud-

24 169

24 169

24 169

get 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

723

1 244

1 583

Beslut

188

192

194

Överföring till/från andra

-

-

-

anslag

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

25 080

25 605

25 946

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

11.10.7 26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU Tabell 11.26 :7 Anslagsutveckling för Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

14 204

sparande

-336

2003

Anslag

13 738

1

Utgifts-

13 265

prognos

2004

Förslag

14 389

2

2005

Beräknat

14 713

3

2006

Beräknat

14 940

4

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen, 237 tkr (se avsnitt 4.5.1.)

3

Motsvarar 14 389 tkr i 2004 års prisnivå.

4

Motsvarar 14 389 tkr i 2004 års prisnivå.

Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (EU/FoU-rådet) främjar svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling genom att erbjuda information och rådgivning i frågor som rör svensk medverkan i dessa program. Rådet svarar också för statistik och utvärdering som rör det svenska deltagandet i programmen. Rådet är nationellt kontaktorgan gentemot Europeiska kommissionen för frågor som rör samarbetet inom EU:s ramprogram. Regeringens överväganden Som tidigare aviserats kommer regeringen att låta utreda bl.a. hur olika omvärldsförändringar bör påverka utformningen av den nationella or- PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ganisationen för frågor som rör Sveriges deltagande i EU:s kommande ramprogram för FoU. Under budgetåret 2003 inriktas arbetet på information samt visst analysarbete. Regeringen bedömer att myndigheten genom förra årets anslagsökning och omprioriteringar disponerar tillräckliga resurser för att klara dessa informationsbehov. Tabell 11. 26:7 Härledning av anslagsnivån 20042006, för Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års statsbud-

13 738

13 738

13 738

get 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

414

733

956

Beslut

237

242

246

Överföring till/från andra

-

-

-

anslag

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

14 389

14 713

14 940

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

11.10.8 26:8 SUNET Tabell 11.26 :8 Anslagsutveckling för SUNET Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

37 679

sparande

459

2003

Anslag

38 647

1

Utgifts-

37 534

prognos

2004

Förslag

39 258

2005

Beräknat

40 023

2

2006

Beräknat

40 509

3

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

Motsvarar 39 258 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 39 258 tkr i 2004 års prisnivå.

SUNET (Swedish University Computer Network) är ett datanätverk för överföring av elektronisk information som binder samman i första hand universitet och högskolor, men också vissa folkbibliotek och länsmuseer. SU- NET finansieras genom detta anslag samt genom avgifter från högskolor och universitet. Anslaget disponeras av Vetenskapsrådet. 277 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 11.26:8 Uppdragsverksamhet Tusental kronor

Offentlig-rätts-

Intäkter till

lig

inkomsttitel

Intäkter

Resultat

verksamhet

(som inte får

som får

(intäkt-

disponeras)

disponeras

Kostnader

kostnad)

Utfall 2002

-

101 000

139 000

-38 000

Prognos 2003

-

137 000

175 600

-38 600

Budget 2004

-

145 500

185 100

-39 600

Vetenskapsrådet som ansvarar för det svenska universitetsdatanätet SUNET har under 2002 genomfört en utbyggnad av nätet. Det består nu av ett stamnät med kapaciteten 10 gigabit/s som ansluter till högskolorna med 2,5 gigabit/s. Härigenom har kapaciteten ökats i takt med det förväntade behovet. SUNET är länkat till resten av Europa och till Nordamerika via NORDU- net. Regeringens överväganden Regeringen har genom en ändring i regleringsbrevet för 2001 gett tillstånd till att SUNET tar in avgifter från högskolorna som motsvarar de kostnader för SUNET som inte täcks via anslaget. För 2003 uppgår avgifterna till 137 miljoner kronor. Med tanke på den utbyggnad av nätets kapacitet som genomförts under 2002, bedömer regeringen att en avgiftsfinansiering om ca 145 miljoner kronor är rimlig för 2004. Tabell 11. 26:8 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 26:8 SUNET Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års statsbud-

38 647

38 647

38 647

get 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

611

1 376

1 862

Beslut

-

-

-

Överföring till/från andra

-

-

-

anslag

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

39 258

40 023

40 509

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

11.10.9 26:9 Centrala etikprövningsnämnden 1

Tabell 11.26 :9 Anslagsutveckling för Centrala etikprövningsnämnden Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

-

sparande

-

2003

Anslag

-

2

Utgifts-

-

prognos

2004

Förslag

4 110

3

2005

Beräknat

4 207

4

2006

Beräknat

4 277

5

1

Nytt anslag för 2004.

2

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

3

I beloppet ingår fr.o.m. 2004 kompensation för avgiften för den årliga revisionen, 110 tkr (se avsnitt 4.5.1)

4

Motsvarar 4 110 tkr i 2004 års prisnivå.

5

Motsvarar 4 110 tkr i 2004 års prisnivå.

Centrala etikprövningsnämnden är en ny myndighet. Nämnden prövar överklagande av beslut som fattats av de sex regionala nämnderna för etikprövning av forskning som rör människor. Nämnden ska dessutom utöva tillsyn över efterlevnaden av lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor samt de föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Regeringens överväganden Den nya organisationen för etikprövning av forskning som avser människor startar sin verksamhet den 1 januari 2004. Regeringen har bedömt att kostnaderna för verksamheten vid den nya Centrala etikprövningsnämnden uppgår till fyra miljoner kronor. Tabell 11. 26:9 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 26:9 Centrala etikprövningsnämnden Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års statsbud-

-

-

-

get 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

-

-

-

Beslut

4

110

4

207

4

277

Överföring till/från andra

-

-

-

anslag

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

4 110

4

207

4

277

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

278 11.10.10 26:10 Regionala etikprövningsnämnder 1

Tabell 11.26 :10 Anslagsutveckling för Regionala etikprövningsnämnder Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

-

sparande

-

2003

Anslag

-

2

Utgifts-

-

prognos

2004

Förslag

40 000

2005

Beräknat

40 942

3

2006

Beräknat

41 626

4

1

Nytt anslag för 2004.

2

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

3

Motsvarar 40 000 tkr i 2004 års prisnivå.

4

Motsvarar 40 000 tkr i 2004 års prisnivå.

De regionala etikprövningsnämnderna är sex nya myndigheter som fattar beslut avseende etikprövning av forskning som rör människor. Regeringens överväganden Myndigheterna finansierar sin verksamhet genom avgifter. För 2004 beräknar regeringen kostnader för verksamheten till 40 miljoner kronor. Eftersom verksamheten är ny kommer regeringen noggrant att följa utvecklingen av avgifterna och finansieringen av myndigheten. Tabell 11. 26:10 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 26:10 Regionala etikprövningsnämnder Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års statsbud-

-

-

-

get 1

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning 2

-

-

-

Beslut

40 000

40 942

41 626

Överföring till/från andra

-

-

-

anslag

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

40 000

40 942

41 626

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 11.10.11 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål Tabell 11.26 :11 Anslagsutveckling för Särskilda utgifter för forskningsändamål Tusental kronor

Anslags-

2002

Utfall

108 345

sparande

2 124

2003

Anslag

113 085

1

Utgifts-

108 234

prognos

2004

Förslag

110 872

2005

Beräknat

113 009

2

2006

Beräknat

114 477

3

1

Inklusive av riksdagen redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för 2004.

2

Motsvarar 110 872 tkr i 2004 års prisnivå.

3

Motsvarar 110 872 tkr i 2004 års prisnivå.

Anslaget avser bidrag till forskningsverksamhet och vissa särskilda utgifter inom forskningsområdet. En jämförelse mellan budget och utfall 2002 visar ett anslagssparande på 2 124 000 kronor. Under 2003 har 2 023 000 kronor av anslagssparandet dragits in genom ett regeringsbeslut. Regeringens överväganden Från anslaget överföres fyra miljoner kronor till 26:9 Centrala etikprövningsnämnden . Regeringen avser att göra följande fördelning av anslaget på anslagsposter. Tabell 11.26 :11 Fördelning på anslagsposter Tusentals kronor

ANSLAGSPOST

BELOPP

1.

Bidrag till Kungl. vetenskapsakademien

31 965

2.

Bidrag till

Svenska Institutet i Rom

9 067

3.

Bidrag till

Svenska Institutet i Athen

3 120

4.

Bidrag till

Svenska Forskningsinstitutet i

2 156

Istanbul

5.

Svenska Barnboksinstitutet

5 333

6.

Bidrag till Fulbright-kommissionen

3 184

7.

Bidrag till Institutet för framtidsstudier

17 883

8.

Bidrag till IMEGO AB

20 000

9.

Bidrag till EISCAT

700

10. Medel till Institutet för rymdfysik

2 500

11. Nobelmuseum

5 000

12. Bidrag till Vetenskap och allmänhet

1 000

12. Till regeringens förfogande

8 964

Totalt för anslaget

110 872

279 PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kungl. vetenskapsakademien (KVA) har till uppgift att främja vetenskaperna, företrädesvis matematik och naturvetenskap. Medelhavsinstituten i Rom, Athen och Istanbul är enligt sina stadgar primärt vetenskapliga institutioner med forskning och undervisning som huvuduppgifter. De skall främja svensk forskning inom främst de klassiska vetenskaperna, men även inom andra områden. Svenska barnboksinstitutet fick tidigare sitt bidrag via Kungl. bibliotekets anslag. Sedan budgetåret 2003 beräknas bidraget under detta anslag. Fulbrightkommissionen delar ut stipendier till svenska forskarstuderande, universitetslärare och forskare för studier, föreläsningar eller forskning i USA och till samma grupper av amerikaner som kommer till Sverige. Institutet för framtidsstudier är en stiftelse med uppgift att bedriva framtidsstudier, långsiktig analys och därmed sammanhängande verksamhet för att stimulera diskussionen om framtida hot och möjligheter i samhällsutveck-lingen.

IMEGO AB är ett aktiebolag som helt ägs av staten. Bolaget inrymmer verksamheten vid ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg med inriktning mot mikroelektronikforskning. För IMEGO AB beräknas ett oförändrat bidrag på 20 miljoner kronor för budgetåret 2004. European Incoherent Scatter Facility (EI- SCAT) är ett radarsystem för jonosfärs- och magnetosfärsstudier på Nordkalotten. EISCAT har två sändare i Tromsö med mottagarstationer i Kiruna, Tromsö, Sodankylä samt en sändare och mottagare utanför Longyearbyen på Spetsbergen. Huvudkontoret ligger i Kiruna och staten finansierar utgifter för tull och mervärdesskatt på varor och tjänster som används för verksamheten i Sverige. Medlen till Institutet för rymdfysik avser tillfälliga medel för att kunna hantera höga kostnader under budgetåret 2004. Motiven för dessa medel beskrivs under anslaget 26:4 Institutet för rymdfysik.

Medlen till Nobelmuseum avser Utbildningsdepartementets del av regeringens bidrag till finansieringen av museet och dess verksamhet. Under utgiftsområde 17, anslaget 28:32 Bidrag till vissa museer , har beräknats ytterligare 5 miljoner kronor för detta ändamål. Som ett led i regeringens insatser för forskningsinformation får den Ideella föreningen Vetenskap och allmänhet 1 miljon kronor under 2004. Medlen till regeringens förfogande avser utgifter för särskilda insatser inom forskningsområdet t.ex. forskning och forskningsstatistik. Från anslagsposten 12 finansieras också de kvarvarande anställningar som forskarassistent respektive doktorand som är knutna till de professurer med inriktning mot genusforskning som inrättats efter förslag i budgetpropositionen för 1997. Finansieringen av dessa anställningar upphör fyra år efter den tidpunkt då respektive anställning tillträtts. Tabell 11. 26:11 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål Tusental kronor

2004

2005

2006

Anvisat i 2003 års statsbud-

113 085

113 085

113 085

get 1

Förändring till följd av:

1 787

4 001

5 522

Pris- och löneomräkning 2

Beslut

-4 000

-4 077

-4 130

Överföring till/från andra

-

-

-

anslag

Övrigt

-

-

-

Förslag/beräknat anslag

110 872

113 009

114 477

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2002, (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2

Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2003 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

280