Propositionens huvudsakliga innehåll

Riksdagen beslutade i maj 1991 att huvuddelen

av statens vattenfallsverks verksamhet vid

årsskiftet 1991-1992 skall överföras till

aktiebolagsform.

I denna proposition behandlas frågan om

riktlinjer för verksamheten vid Vattenfall AB.

Regeringens överväganden när det gäller

Vattenfall ABs kapitalstruktur redovisas.

I propositionen föreslås att enligt

naturresurslagen skyddade vattenområden och

älvsträckor inte överförs till Vattenfall AB.

I propositionen föreslås vidare en investerings-

och finansieringsplan för det affärsverk som under

år 1992 skall ha ansvar för det svenska

storkraftnätet.

Trollhätte kanalverk bör tills vidare drivas som

ett affärsverk med ansvar för drift och förvaltning

av kanalverksamheten.

I propositionen föreslås vidare en ny

organisation för elberedskapen.

Näringsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 31 oktober 1991

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande,

och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af
[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet P.[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om vissa frågor vid överföringen av

verksamheten vid statens vattenfallsverk till

aktiebolagsform

1 Vissa frågor avseende Vattenfall AB

1.1 Bakgrund

Riksdagen beslutade våren 1991 att

verksamheten vid statens vattenfallsverk

(Vattenfall) skulle bedrivas i aktiebolagsform

(prop. 1990/91:87, NU38, rskr. 318).

Enligt beslutet skall verksamheten vid

Vattenfall överföras till ett statligt ägt aktiebolag

(Vattenfall AB) vid årsskiftet 1991-1992.

Vattenfalls verksamhet vad avser det s.k.

storkraftnätet och samkörningsförbindelserna med

utlandet skall ges en från Vattenfall AB fristående

ställning. I avvaktan på statsmakternas slutliga

ställningstagande i frågan skall verksamheten vad

gäller storkraftnätet tills vidare bedrivas i

affärsverksform. En permanent lösning bör kunna

träda ikraft från årsskiftet 1992-1993. Riksdagen

beslutade att bemyndiga regeringen att genomföra

denna ombildning.

Vid behandlingen av regeringens förslag

konstaterade näringsutskottet att det i

propositionen inte lämnades något förslag till

riktlinjer om när riksdagen borde höras före

viktigare beslut som rör det nya aktiebolagets

verksamhet, t.ex. beträffande avyttring av aktier

och egendom. Denna fråga borde enligt utskottet

klarläggas. Enligt utskottet borde regeringen

återkomma till riksdagen under hösten 1991 med

ett förslag till riktlinjer för Vattenfall ABs

verksamhet.

Som ett första led i ombildningen av Vattenfall

har ett aktiebolag, Vattenfall AB, bildats. Bolaget,

som för närvarande har ett aktiekapital på 5 milj.

kr., skall under tiden fram till årsskiftet 1991-1992

förbereda överföringen av affärsverkets

verksamhet till bolagsform. Inom regeringskansliet

och statens vattenfallsverk har ett omfattande

utredningsarbete genomförts inför ombildningen.

Det gäller bl.a. värderingen av de tillgångar som

skall överföras från affärsverket och analys av

lämplig kapitalstruktur för det nya bolaget.

Statens energiverk inledde under år 1991 en

studie av den svenska elmarknaden. Studien har

bl.a. syftet att finna åtgärder som kan främja

konkurrensen mellan aktörer på elmarknaden.

Regeringen uppdrog i mars 1991 åt statens

energiverk att som en del i denna studie särskilt

utreda frågan om stamnätets framtida organisation.

Uppdraget som slutförs av närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK) skall redovisas

senast den 1 november 1991.

I maj 1991 tillkallade regeringen en särskild

utredare för att förbereda inrättandet av ett

affärsverk med ansvar för storkraftnätet inklusive

de statligt ägda utlandsförbindelserna.

Affärsverket skall enligt direktiven (dir. 1991:48)

bedriva verksamhet till dess storkraftnätet kan ges

en permanent organisationsform. Utredaren (I

1991:04) som väntas arbeta fram till årsskiftet 1991-

1992 skall senast den 31 oktober 1991 redovisa

förslag till organisation för det nya affärsverket.

1.2 Föredragandens överväganden

1.2.1 Riktlinjer för Vattenfall AB, m.m.

Mitt förslag: Vattenfall AB bör så långt det

är möjligt verka under samma förutsättningar som

icke-statligt ägda företag. Den typ av riktlinjer som

diskuterades av näringsutskottet har därför inte

längre någon aktualitet. Beslut rörande

verksamheten i det nya bolaget bör inte

underställas riksdagen.

Vattenfall svarar för ungefär häften av

elproduktionen i Sverige. Av distributionen till

slutkunder svarar vattenfallskoncernen för ca 15 %

av försäljningen. Vattenfall har som landets största

elkraftsföretag en ledande roll inom

elförsörjningens område. Vattenfall är i kraft av sin

storlek prisledande och har en betydande roll när

det gäller utvecklingen på den svenska

elmarknaden.

Den svenska elmarknaden fungerar i ett

internationellt perspektiv enligt min mening väl när

det gäller att effektivt utnyttja de sammanlagda

produktions- och distributionsresurserna. Det är

dock viktigt att skapa förutsättningar för en ökad

och effektivare konkurrens. I Europa sker en

utveckling mot en ökad konkurrens och

internationalisering av elmarknaderna.

Utvecklingen inom de Europeiska Gemenskaperna

kommer att få stor betydelse. Ombildningen av

Vattenfall till aktiebolag och bildandet av en från

aktiebolaget fristående organisation för

storkraftnätet skall ses som ett första steg i

omvandlingen av den svenska elmarknaden mot

ökad konkurrens och en förberedelse för en allt

mer integrerad internationell elmarknad med

möjligheter för en friare och ökad export och

import. Jag återkommer strax till vissa frågor

rörande storkraftnätets organisation.

En väl fungerande elmarknad med effektiv

konkurrens bidrar till den ekonomiska

utvecklingen och är av stor betydelse för

konsumenterna. Genom en fri och öppen

konkurrens förbättras konsumenternas ställning

och möjligheten att fritt välja leverantör efter egna

önskemål. En effektiv elmarknad utvecklar också

kraftföretagen till ökad konkurrens och effektivitet

vilket får stor betydelse mot bakgrund av den

pågående internationaliseringen av de europeiska

elmarknaderna. Statens roll bör gälla att ange

nödvändiga ramar för bl.a. säkerhet, miljöhänsyn,

och konkurrens.

Regeringen har tidigare denna dag beslutat om

en proposition om den ekonomiska politikens

inriktning. I propositionen redovisas regeringens

syn på styrningen av de statligt ägda företagen. När

det gäller elmarknaden finns det idag tydliga

tendenser till ökad vertikal integration bl.a. genom

att kraftföretagen förvärvar lokala

eldistributionsföretag. Motiven från

kraftföretagens sida varierar, men många gångar är

ett viktigt skäl att kraftföretaget genom förvärv vill

säkra sin marknad. Jag avser att under våren 1992

lägga fram förslag om en skärpt

konkurrenslagstiftning. Jag avser även att

återkomma till regeringen med förslag om

förändringar på den svenska elmarknaden med

syfte att bl.a. främja konkurrens och motverka

vertikal integration.

Jag tar nu upp frågan om riksdagens medverkan

i beslut om verksamheten i det nya aktiebolaget.

Flera affärsverk har under senare år fått ändrade

regler för ekonomisk styrning och finansiering.

Dessa nya regler har inneburit bl.a. en högre grad

av målstyrning, införande av rullande treårsplaner

och ändrade finansieringsformer. När det gäller

Vattenfall beslutade riksdagen år 1988 om ny

ekonomisk styrning av affärsverket (prop.

1987/88:87, NU41, rskr. 376). I enlighet med

beslutet fastställer riksdagen årligen en

investerings- och finansieringsplan för

verksamheten. Regeringen beslutar om bl.a. vissa

ekonomiska mål för affärsverket exempelvis mål

för räntabiliteten på det justerade egna kapitalet.

Regeringen beslutar också om den utdelning som

skall levereras in till statsbudgeten.

Vidare skall beslut om bildande av aktiebolag,

förvärv och försäljning av aktier samt större

investeringar underställas statsmakterna.

Riksdagen har bemyndigat regeringen att besluta

om bildande av aktiebolag eller förvärv av aktier i

sådant bolag inom Vattenfalls verksamhetsområde

(prop 1981/82:125, bil 9, NU 53, rskr. 405). För

andra typer av bolag än eldistributionsföretag är

bemyndigandet begränsat till ett sammanlagt

belopp som fastställs för varje budgetår. Fram till

årsskiftet 1991-1992 har detta belopp fastställts till

75 milj. kr. (prop. 1990/91:87, NU38, rskr. 318).

Regeringens bemyndigande är begränsat till att

gälla bolag med ett bundet eget kapital på högst 5

milj. kr. Riksdagen har vidare bemyndigat

regeringen att, inom en ram på högst 5 milj. kr. per

budgetår, besluta om försäljning av aktier som

förvaltas av Vattenfall (prop. 1983/84:100, bil. 14,

NU30, rskr. 297). Inom ramen för dessa

bemyndiganden har regeringen medgivit att

Vattenfall inom vissa gränser får besluta om förvärv

av aktier och andelar.

Dessa regeringsbeslut som avser förhållanden i

statens vattenfallsverks verksamhet upphör att

gälla i och med att verksamheten överförs till

aktiebolagsform.

Vid behandlingen av regeringens förslag om

ombildningen av statens vattenfallsverk till bolag

berörde näringsutskottet frågan om riksdagens

medverkan i beslut i det nya aktiebolaget

(NU1990/91:38). Utskottet konstaterade att det i

propositionen inte lämnades några förslag för i

vilka fall riksdagen bör höras innan viktigare beslut

fattas som rör det nya aktiebolagets verksamhet --

t.ex. beträffande avyttring av aktier och annan

egendom. Enligt utskottet borde regeringen

återkomma till riksdagen under hösten 1991 med

förslag till de riktlinjer som därvidlag bör gälla.

Riksdagen beslutade i enlighet med vad utskottet

anfört (rskr. 318).

För egen del vill jag anföra följande. Jag avser

att inom kort förelägga regeringen förslag om

proposition om privatisering av statligt ägda

företag. Enligt min mening ingår Vattenfall AB

bland de företag som bör kunna komma i fråga för

en privatisering. Jag bedömer dock att Vattenfall

AB under en övergångstid kommer att vara ett

helägt statligt bolag. Som jag nyss nämnde avser jag

att återkomma till regeringen med förslag om

förändringar av elmarknaden med syfte att bl.a.

främja konkurrens och motverka vertikal

integration. Vattenfall AB bör så långt som möjligt

verka under samma förutsättningar som andra icke-

statligt ägda företag. Den typ av riktlinjer som

diskuterades av näringsutskottet har därför inte

längre någon aktualitet.

Motsvarande bör gälla i den mån Vattenfall AB

träder in i vattenfallsverkets ställe i

avtalsförhållanden där i avtalet anges att ändringar

för statens vidkommande inte får ske utan

riksdagen eller regeringens godkännade. Sådana

begränsningar bör alltså upphöra vid överlåtelsen.

Som information vill jag anföra följande. Så

länge som staten äger en betydande del av aktierna

i Vattenfall AB skall staten givetvis ha en tydlig och

klar ägarroll i bolaget. Som ägare har staten ansvar

för att företaget kan fortsätta att utvecklas på en

konkurrensutsatt marknad. Regeringen har

tidigare denna dag i en proposition om inriktningen

av den ekonomiska politiken anslutit sig till chefens

för finansdepartement överväganden om statens

roll som ägare till affärsmässiga verksamheter inom

konkurrensutsatt verksamhet.

Det är en uppgift för aktiebolagets styrelse att

utforma mål och strategier för Vattenfall ABs

verksamhet. Om Vattenfall AB skall kunna utföra

sina uppgifter på ett rimligt sätt och utan

konkurrensnackdelar måste styrelse och

koncernledning kunna disponera företagets

resurser under samma förutsättningar som råder

inom den icke-statliga sektorn.

Jag vill i sammanhanget peka på vissa allmänna

riktlinjer som enligt min mening bör gälla för

Vattenfall AB när det gäller verksamhetens

inriktning m.m.

Vattenfall ABs huvudinriktning bör även i

framtiden avse el och elmarknaden. Bolaget bör

direkt eller genom dotter- och intressebolag

bedriva energiverksamhet samt entreprenad- och

konsultverksamhet främst inom energiområdet.

Vattenfall AB bör i huvudsak vara ett

sverigebaserat kraftföretag. Vattenfall AB kommer

i vissa delar att vara dominerande på den svenska

elmarknaden. Denna dominans bör inte öka.

Vattenfall kommer som aktiebolag att få

förutsättningar att vidareutvecklas och anpassas till

de kommande förändringarna på elmarknaden.

Bolagiseringen bör samtidigt genomföras på ett

sådant sätt att förutsättningarna för en ökad och

effektivare konkurrens på den svenska

elmarknaden förbättras. Med hänsyn till den

ökande internationaliseringen på elmarknaden bör

det nya bolaget ges möjligheter att konkurrera med

de europeiska kraftföretagen. Bolagiseringen bör

vidare leda till en ökad intern effektivitet i det nya

bolagets verksamhet.

Mot den här redovisade bakgrunden förordar

jag att riktlinjer för verksamheten i Vattenfall AB

inte behöver underställas riksdagen. Regeringen

bör inhämta riksdagens godkännade för detta.

1.2.2 Överväganden rörande Vattenfalls

kapitalstruktur m.m.

Vattenfall ABs kapitalstruktur och värderingen

av tillgångar och skulder har stor betydelse för

företagets utvecklingsmöjligheter och

konkurrensförhållandena på den svenska

elmarknaden. Vattenfall ABs villkor bör så långt

det är möjligt vara likvärdiga med övriga svenska

kraftföretag.

Enligt de av riksdagen antagna riktlinjerna bör

tillgångarna i huvudsak överföras till bokförda

värden. I de fall värderingen av dessa tillgångar

framstår som alltför försiktig bör uppvärderingar

kunna genomföras. Kapitalstrukturen i det nya

bolaget påverkar dess affärsmässiga

förutsättningar. Med kapitalstruktur avser jag

relationen mellan eget kapital, obeskattade

reserver och andra reserveringar samt skulder. Det

nya bolaget bör ges en sådan kapitalstruktur att det

kan skapas rimliga och jämförbara

konkurrensförhållanden för såväl det nya bolaget

som övriga svenska kraftföretag. Andra viktiga

krav på kapitalstrukturen är att prishöjande

effekter undviks, att den är effektivitetsfrämjande

och att den möjliggör naturliga jämförelser med

övrig kraftindustri.

Riksrevisionsverket (RRV) och revisionsbyrån

Price Waterhouse har genomfört en

värderingsstudie av Vattenfalls tillgångar. I studien

konstateras att Vattenfalls tillgångar med

nuvarande struktur och organisation av

affärsverket i allt väsentligt är korrekt värderade.

Industridepartementet, numera

näringsdepartementet, har låtit Bohlins

revisionsbyrå utreda frågan om en lämplig

kapitalstruktur för det nya aktiebolaget.

Utredningsarbetet har utgått från att

konkurrensneutralitet skall uppnås samt att

överföringen av tillgångar och skulder skall ske till

bokförda värden. Det förslag till kapitalstruktur

som Bohlins redovisat kommer i sina huvuddrag att

tillämpas vid överföringen av tillgångar och skulder

till det nya bolaget.

Det är en uppgift för regeringen att fastställa

aktiekapitalets storlek och kapitalstrukturen i

övrigt för Vattenfall AB när verksamheten vid

årsskiftet övergår i aktiebolagsform. Som

information vill jag dock nämna att tillgångarna i

huvudsak kommer att tas upp till bokfört värde.

Vissa nedskrivningar av bl.a.

anläggningstillgångarna i de lokala

distributionsnäten kommer dock att göras i

samband med att anläggningarna förs över till det

nya bolaget. Uppskrivning av vissa andra

anläggningstillgångar kommer samtidigt att göras.

Verksamheten i storkraftnätet kommer som jag

tidigare nämnt att i enlighet med riksdagens beslut

avskiljas från Vattenfallskoncernen i samband med

bolagiseringen. Storkraftnätet avses, som jag också

nyss redovisat, tills vidare bedrivas i

affärsverksform. Jag kommer strax att föreslå att

även verksamheten vid Trollhätte och Säffle

kanaler bryts ur Vattenfallskoncernen och överförs

till ett nytt affärsverk. Vissa delar av statens

vattenfallsverks verksamhet kommer således att

undantas vid överföringen till aktiebolag. Detta

gäller bl.a. fastigheter och anläggningar som tillhör

storkraftnätet och Trollhätte kanalverk.

Tillgångarnas bokförda värde är idag för

storkraftnätet ca 7 000 milj. kr. och för kanalverket

ca 60 milj. kr.

Som information vill jag kortfattat beskriva

huvuddragen i den planerade kapitalstrukturen för

det nya bolaget. Anläggningstillgångarnas

bokförda värde i den del av Vattenfallskoncernen

som överförs till Vattenfall AB kommer att uppgå

till ca 47 miljarder kr. Avsikten är att det egna

kapitalet i Vattenfall AB skall höjas med 2,5

miljarder kr. till ca 9,5 miljarder kr. De s.k.

obeskattade reserverna minskas i motsvarande

mån. Företaget kommer efter årsskiftet 1991-1992

att ha en soliditet på omkring 30 procent. Enligt

min mening bör soliditeten i Vattenfall AB i

framtiden kunna variera mellan 25 och 35 procent.

Överföringen av Vattenfalls verksamhet till

aktiebolagsform sker formellt genom att det nu

statligt helägda Vattenfall AB övertar statens

vattenfallsverks verksamhet med tillhörande

tillgångar och skulder. Även de rättigheter och

skyldigheter för Vattenfall som är förknippade med

verksamheten övertas av det nya bolaget i den mån

det är rättsligt möjligt. Det gäller t.ex. tillstånd

enligt miljöskyddslagen, immateriella rättigheter

som patent, kommersiella avtal och andra

åtaganden. Vissa av de avtal som Vattenfall AB

övertar innehåller bestämmelser om att de inte för

statens vidkommande får ändras utan riksdagens

eller regeringens godkännade. Dessa bestämmelser

bör med hänvisning till vad jag tidigare anfört om

riktlinjer för Vattenfall AB upphöra att gälla den 1

januari 1992.

Överlåtelsen av affärsverkets tillgångar och

skulder kommer principiellt att ske genom ett s.k.

inkråmsförvärv där Vattenfall AB förvärvar

samtliga tillgångar och skulder i affärsverket. I

utbyte erhåller staten aktier i Vattenfall AB.

Som information vill jag vidare kort redogöra

för behandlingen av statens vattenfallsverks stats-

och riksgäldslån efter årsskiftet 1991-1992. I

enlighet med riksdagens beslut våren 1991 (prop.

1990/91:87, NU38, rskr. 318) kommer de lån

statens vattenfallsverk har och som bolaget övertar,

under en övergångsperiod förvaltas av

riksgäldskontoret. Dessa lån uppgår till ca 20

miljarder kr. Riksgäldskontoret kommer att ges i

uppdrag att göra skuldomföringen av statslånet på

ett sådant sätt att statsbudgeten inte påverkas av

återbetalningen.

Överlåtelsen kommer att regleras i ett avtal

mellan staten och Vattenfall AB. I avtalet anges

 vilka tillgångar, skulder samt rättigheter och

åtaganden som överförs till Vattenfall AB. Ett

sådant avtal förbereds för närvarande i

regeringskansliet.

Överlåtelseavtalet reglerar även ansvarsfrågor

mellan staten och Vattenfall AB. Vidare reglerar

avtalet att Vattenfall AB tar över affärsverkets

samtliga pensionsåtaganden. Övergångsperioden

för Vattenfall ABs riksgäldsupplåning och

borgensförbindelser regleras. I avtalet regleras

även frågan om försvarsberedskap, immateriella

rättigheter samt skatter och avgifter i samband med

överföringen.

Avtalet mellan staten och Vattenfall AB avses

att tecknas före årsskiftet 1991-1992.

1.2.3 De enligt naturresurslagen skyddade

vattenområdena

Mitt förslag: De enligt naturresurslagen

skyddade vattenområden och älvsträckor som idag

förvaltas av statens vattenfallsverk undantas vid

överföringen av affärsverkets tillgångar till

Vattenfall AB.

I lagen (1987:12) om hushållning med

naturresurser m.m. (naturresurslagen) anges de

vattenområden och älvsträckor som enligt lagen

inte får byggas ut för kraftproduktion, där inte

vattenreglering får ske eller vari vattenöverledning

för kraftändamål inte får utföras. I dessa områden

och älvsträckor ingår de fyra s.k. huvudälvarna

Torneälven, Kalixälven, Piteälven och Vindelälven

samt 15 andra älvar som helt eller delvis berörs av

lagen.

Jag förordar att de enligt naturresurslagen

skyddade vattenområdena och älvsträckorna inte

förs över till Vattenfall AB. Jag avser att senare

återkomma till regeringen med förslag angående

hur förvaltningen av dessa vattenområden och

älvsträckor skall organiseras.

1.2.4 Arkivfrågor

Statens vattenfallsverk är en myndighet och dess

handlingar omfattas av offentlighetsprincipen. De

handlingar som inkommer eller upprättas när

verksamhet bedrivs i bolagsform omfattas däremot

inte av denna princip.

Enligt arkivlagen (1990:782) skall en statlig

myndighets arkiv sedan myndigheten upphört och

dess verksamhet inte förts över till annan statlig

myndighet inom tre månader överlämnas till

arkivmyndighet. När det gäller statens

vattenfallsverk kommer delar av verksamheten

fortsätta dels i myndighetsform, dels i form av ett

statligt aktiebolag. Oavsett verksamhetsform

kommer de nya organisationerna att vara beroende

av tillgång till handlingar ur statens vattenfallsverks

arkiv.

Riksarkivet har att besluta om överlämnande av

delar av statens vattenfallsverks arkiv till den nya

myndigheten samt att utforma närmare föreskrifter

om detta. Riksarkivet har vidare att besluta om

utlån till det nya bolaget, Vattenfall AB, och att

utforma föreskrifter och villkor för detta.

2 Trollhätte kanalverk

Mitt förslag: Trollhätte kanalverk drivs

tills vidare som ett affärsverk med ansvar för drift

och förvaltning av kanalverksamheten i Trollhätte

och Säffle kanaler. Regeringen bemyndigas att

bilda detta affärsverk för kanalverksamheten.

I sitt förslag till riksdagen att ombilda Vattenfall

till aktiebolag redovisade regeringen sin

bedömning att ett kanalbolag med ansvar för drift

och förvaltning av verksamheten i Trollhätte och

Säffle kanaler borde bildas och att kanalbolaget

borde drivas som ett helägt dotterbolag till den nya

vattenfallskoncernen. Riksdagen hade inga

invändningar mot detta (prop. 1990/91:87, NU38,

rskr.318).

I arbetet med bildandet av det nya kanalbolaget

har det framkommit svårigheter att överföra vissa

myndighetsuppgifter som nu ligger i affärsverket

till ett aktiebolag. Det gäller bl.a. frågan om

hanteringen av lotsverksamheten.

Enligt min mening talar mycket för att

aktiebolag är den associationsform som ger

kanalverksamheten de bästa

utvecklingsmöjligheterna. Andra intressenter än

staten bör ges möjlighet att bli delägare i ett

kanalbolag. Detta skulle kunna skapa

förutsättningar för en kontinuelig uppföljning av

förutsättningarna av kanalverksamheten för

berörda parter. Med hänvisning till verksamhetens

ekonomiska utfall för närvarande och de frågor

som sammanhänger med utövande av

myndighetsuppgifter kan jag inte nu förorda att

kanalverksamheten skall bedrivas i

aktiebolagsform. En utredning om Vänersjöfarten

har nyligen lagts fram och remissbehandlas nu

(SOU 1991:73).

Verksamheten i Trollhätte och Säffle kanaler

bör enligt min mening tills vidare fortsätta i

affärsverksform. Det bör vara möjligt att finna

former för organisationen av kanalverksamheten

och Vänersjöfarten där dessa kan behandlas som en

sammanhållen helhet. Det finns därför anledning

att inom kort återkomma till regeringen i frågan om

förutsättningarna för kanalverksamheten och

Vänersjöfarten. Kanalverksamheten bör i detta

sammanhang bedömas mot behovet att

upprätthålla effektiva kommunikationer till rimliga

kostnader på Trollhätte kanal och i Vänern. Jag har

i denna fråga samrått med chefen för

kommunikationsdepartementet.

Verksamheten vid Trollhätte och Säffle kanaler

kommer vid årsskiftet 1991-1992 att separeras från

Vattenfalls verksamhet i samband med att det

gamla affärsverket upphör. Ett avtal mellan staten

och Vattenfall AB angående dammar, tappning,

stranderosion m.m. förbereds för närvarande inom

regeringskansliet. Inga förändringar av

kanalverksamhetens inriktning och omfattning

planeras.

Jag förordar således att regeringen föreslår

riksdagen att ett affärsverk bildas för att handha

verksamheten i Trollhätte och Säffle kanaler och att

riksdagens bemyndigande inhämtas för bildandet.

Kanalverksamheten finansieras från sjätte

huvudtitelns anslag Ersättning för viss kanaltrafik

m.m. (prop. 1990/91:100, bil. 8, TU16, rskr. 145).

Kanalverket har ett anslag om totalt 59 780 000 kr.

Anslaget löper för hela budgetåret 1991/92. Ur

anslaget utbetalas medel till Vänerns

seglationsstyrelse. Anslaget disponeras idag av

statens vattenfallsverk. Anslaget bör i

fortsättningen disponeras direkt av det nya

affärsverket. Chefen för

kommunikationsdepartementet avser att behandla

kanalverkets anslagsframställning avseende

budgetåret 1992/93 i 1992 års budgetproposition.

3 Det svenska storkraftnätet

3.1 Affärsverk för storkraftnätet

Storkraftnätet består av samtliga kraftledningar

över 200 kV, vilka har en sammanlagd längd på ca

1500 mil. Det är ett sammanhållet system som

förbinder alla större elproduktionsanläggningar

och, via regionala och lokala nät, i princip alla

större elkunder i Sverige. Genom ett antal

sammankopplingar med ledningssystemen i våra

grannländer möjliggörs utbyte av el över

gränserna. Med undantag för ledningarna norr om

Skellefteälven och Umeälven, som för närvarande

utnyttjas av enbart Vattenfall, utnyttjas

ledningsnätet gemensamt av Vattenfall och för

närvarande elva andra kraftföretag, s.k.

transitörer. Denna del av storkraftnätet kallas

stamnätet och utnyttjandet regleras i

stamnätsavtalet mellan statens vattenfallsverk och

transitörerna.

Anläggningarna i storkraftnätet och huvuddelen

av utlandsförbindelserna ägs av staten. Vattenfall

är för närvarande ansvarigt för investeringar, drift

och underhåll avseende storkraftnätet. Vattenfall

är den störste nyttjaren av nätet.

Riksdagen beslutade våren 1991 (prop.

1990/91:87, NU38, rskr. 318) att storkraftnätet med

utlandsförbindelserna skall drivas vidare som

statligt affärsverk i avvaktan på statsmakternas

slutliga ställningstaganden avseende

verksamhetens organisation. Regeringen uppdrog

genom beslut den 14 mars 1991 åt dåvarande

statens energiverk att utreda bl.a. den framtida

organisationsformen för det svenska stamnätet.

Uppdraget, som övertagits av NUTEK, skall

redovisas till regeringen senast den 1 november

1991.

Vidare beslutade regeringen den 6 juni 1991 att

tillkalla en särskild utredare med uppgift att

förbereda inrättandet av ett affärsverk med ansvar

för storkraftnätet och de statligt ägda

utlandsförbindelserna (dir. 1991:48). Utredaren,

som antagit namnet kraftnätsutredningen (I

1991:04), har den 30 augusti 1991 inkommit med ett

förslag till investerings- och finansieringsplan för

det nya affärsverket och skall senast den 31 oktober

1991 inkomma med ett organisationsförslag för

affärsverket.

Utredaren skall före årsskiftet lämna förslag till

de tjänster som bör tillsättas i det nya affärsverket.

Utredaren skall även i övrigt göra vad som behövs

för att det nya affärsverket skall kunna starta sin

verksamhet den 1 januari 1992. Bl.a. skall

utredaren föreslå namn för verket.

Verksamheten vad avser storkraftnätet omfattar

ca 500 årsarbetskrafter. Jag har erfarit att de

huvudalternativ som utredningen nu arbetar med

skulle innebära att affärsverket planeras få en

personalstorlek om ca 50 -- 100 tjänster. Vissa

funktioner i kraftnätsverksamheten kommer att

behöva upphandlas.

Det ankommer på regeringen att besluta om

verkets uppgifter och organisation. En

huvuduppgift för affärsverket blir att i avvaktan på

statsmakternas slutliga ställningstaganden

avseende kraftnätsorganisationen fullfölja statens

åtaganden i storkraftnätet. Regeringens beslut bör

grundas på en bedömning av de personella,

finansiella och andra förutsättningar, som det nya

verket behöver för att kunna bedriva sin

verksamhet effektivt. En viktig förutsättning är att

inte begränsa möjligheterna för regering och

riksdag att välja organisationsform för den framtida

stamnätsorganisationen. Det ankommer vidare på

regeringen efter riksdagens bemyndigande att

besluta om verkets möjligheter att ta upp lån i

svensk och utländsk valuta, borgensramar m.m.

3.2 Investerings- och finansieringsplan för

affärsverket

3.2.1 Kraftnätsutredningen

Kraftnätsutredningen har som jag nyss nämnde

i en skrivelse den 30 augusti 1991 lämnat förslag till

bl.a. investerings- och finansieringsplan för

perioden den 1 januari 1992 -- den 30 juni 1992 och

för budgetåret 1992/93. Förslaget bygger på en

investerings- och finansieringsplan som upprättats

av statens vattenfallsverk. För år 1992 föreslås att

investeringar om 685 milj. kr. budgeteras. Därav

består ca 310 milj. kr. av reinvesteringar för att

nätet även i fortsättningen skall uppfylla säkerhets-

och miljökrav.

En strukturförändring av storkraftnätet pågår

genom ombyggnad av delar av 220 kV-systemet till

400 kV. Investeringar i sådana åtgärder uppgår år

1992 till ca 192 milj. kr. På något längre sikt

planeras åtgärder för att ytterligare reducera nätets

överföringsförluster och för att förbättra

driftsäkerheten.Av investeringarna i storkraftnätet

planeras 346 milj. kr. att genomföras under första

halvåret 1992. Av det sammantagna

investeringsbeloppet om 685 milj. kr. för år 1992 är

knappt hälften avsett för investeringar som är

nödvändiga för att upprätthålla driften. Drygt

häften av investeringarna avser således

förbättringar och kapacitetshöjningar.

Det totala finansieringsbehovet för

storkraftnätet under år 1992 beräknas bli 685

milj.kr. Av detta beräknas 605 milj.kr. att kunna

finansieras med avskrivningsmedel.

Upplåningsbehovet blir därmed totalt 80 milj.kr.

under år 1992. Upplåningen förutsätts ske via

riksgäldskontoret på samma sätt som hittills gällt

för statens vattenfallsverk.

Tabell 1. Finansieringsplan och behov av

riksgäldslån (milj.kr.)

 1990 1991 1992

Investeringar i anläggningar 416 753 685

Amortering av statslån 121 121 0

Summa finansieringsbehov 537 874 685

Egen finansiering 555 575 605

Upplåningsbehov -18 299 80

3.2.2 Föredragandens överväganden

Mina förslag: Investeringsramen för

storkraftnätet skall under perioden den 1 januari

1992 -- den 30 juni 1992 uppgå till totalt 346 milj.

kr.

Upplåningen i riksgäldskontoret får under samma

period totalt bli högst 60 milj. kr.

Regeringen bemyndigas att inom en ram om 35

milj. kr. besluta i frågor som rör förvärv av aktier

och bildande av bolag inom det nya affärsverkets

verksamhetsområde.

Regeringen bemyndigas att teckna borgen till bolag

i vilka affärsverket förvaltar statens aktier intill ett

sammanlagt belopp om 75 milj. kr.

Kraftnätsutredningens förslag till investerings-

och finaniseringsplan för perioden den 1 januari --

den 30 juni 1992 bygger som jag nyss sagt på ett

underlag som utarbetats av Vattenfall. Förslaget

motsvarar i allt väsentligt en fortsättning på den

långsiktiga investeringsverksamhet som har

bedömts som nödvändig för att förstärka och

modernisera kraftnätets delar.

Jag anser det lämpligt att bevara kontinuiteten i

investeringsverksamheten när ansvaret övergår till

det nya affärsverket och förordar att den

investerings- och finansieringsplan som föreslagits

av kraftnätsutredningen godkännes av riksdagen.

Jag anser vidare att det nya affärsverket bör

kunna bilda bolag och förvärva aktier inom

affärsverkets verksamhetsområde. Det kan gälla

t.ex. bolag som svarar för uppgifter för såväl

kraftindustrin som affärsverket och som ägs

gemensamt av verket och ett eller flera

kraftföretag. Jag förordar att regeringen inhämtar

riksdagens bemyndigande att besluta i frågor som

rör bl.a. förvärv av aktier och bildande av bolag

inom en ram om 35 milj. kr.

I vissa fall kan det vara nödvändigt för

regeringen eller det nya affärsverket att kunna

ställa borgen till dotterbolag inom affärsverkets

verksamhetsområde. Jag förordar därför att

regeringen inhämtar riksdagens bemyndigande att

besluta i frågor som rör teckning av borgen till

bolag i vilka affärsverket förvaltar statens aktier

intill ett belopp om 75 milj. kr.

Kraftnätsutredningen har i sitt förslag om

investeringsverksamheten tagit upp ytterligare två

frågor. Det gäller dels frågan om investerings- och

finansieringsram för budgetåret 1992/93, dels

frågan om utökad finansieringsram och en

borgensram för affärsverkets eventuella

medverkan i byggandet av en högspänningskabel

mellan Sverige och Tyskland. Dessa frågor avser

jag att återkomma till i bl.a. 1992 års

budgetproposition.

4 Beredskapsfrågor

4.1 Inledning

4.1.1 Bakgrund

Målet för beredskapsverksamheten inom

elkraftsområdet är enligt de fastlagda riktlinjerna

för energiberedskapen (prop 1986/87:95, FöU 11,

rskr. 310) att trygga samhällets behov av elenergi

såväl i en fredskris som under krig.

En allmän strävan inom beredskapsplaneringen

för den civila delen av totalförsvaret är att skapa

klara gränsdragningar mellan statens och

företagens ansvar under kris och krig.

Utgångspunkten har varit att följa den s.k.

ansvarsprincipen. Denna innebär att ansvaret för

en verksamhet i fred innebär motsvarande ansvar

också i kris och krig.

Statens ansvar omfattar upprätthållandet av

lednings- och samordningsuppgiften mellan

företagen och myndigheterna. I företagens ansvar

inför en krissituation ingår ett nödvändigt

förberedelsearbete under fredstid. På elområdet

har staten för närvarande ett ansvar både för

myndighetsfrågorna och för de företagsanknutna

frågorna.

4.1.2 Nuvarande organisation m.m.

I förordningen (1986:294) om ledning och

samordning inom totalförsvarets civila del ges

föreskrifter om myndigheternas verksamhet i

totalförsvaret. NUTEK är ansvarig myndighet för

funktionen Energiförsörjning. Inom funktionen

har bl.a. Vattenfall ett ansvar för

beredskapsplaneringen inom delfunktionen

Elkraft.

Vattenfalls ansvar omfattar den

myndighetsanknutna funktionsuppgiften ledning

och samordning. Vattenfall svarar dessutom i nära

samarbete med elbranschen för huvuddelen av det

operativa företags- eller branschanknutna

planeringsarbetet.

Vattenfall finansierar den övergripande

beredskapsplaneringen inom elkraftsområdet med

för närvarande ca 18 milj. kr. årligen (exkl.

utbildning av vapenfria tjänstepliktiga). Övriga

kraftföretag finansierar den företagsinterna

planeringen vid respektive företag.

Inom den ekonomiska planeringsramen för den

civila delen av totalförsvaret avdelas innevarande

budgetår ca 32 milj. kr. för vissa riktade

beredskapsinsatser inom elkraftsområdet. Medlen

fördelas av Vattenfall mellan de privata kraft- och

distributionsföretagen.

Den princip som tillämpas vid fördelningen av

medlen innebär att staten skall bekosta den del av

åtgärderna som svarar mot beredskapsnyttan i krig

och att företagen skall stå för övriga kostnader.

Vattenfall har för sådana riktade

beredskapsinsatser inom det egna området avdelat

motsvarande driftsmedel.

Vapenfristyrelsen bidrar med medel för

utbildning av vapenfria tjänstepliktiga. Härutöver

tillskjuter Vattenfall medel -- för år 1991 ca 13 milj.

kr. -- utöver vapenfristyrelsens bidrag.

När Vattenfall den 1 januari 1992 ombildas till

aktiebolag bör verkets nuvarande uppgifter att leda

och samordna beredskapsplanläggningen för

landets elförsörjning överföras till annan

myndighet.

Mot denna bakgrund uppdrog regeringen i juni

1991 åt NUTEK att föreslå en ny organisation av

elberedskapen. Uppdraget slutredovisades för

regeringen i september 1991.

4.2 Föredragandens överväganden

4.2.1 Framtida organisation

I och med att Vattenfall ombildas till aktiebolag

den 1 januari 1992 bör enligt NUTEK verkets

nuvarande myndighetsanknutna ansvar inom

elberedskapsområdet föras över till NUTEK som

har det samordnande ansvaret för hela funktionen.

NUTEK får härigenom goda möjligheter att

bevaka samhällets intressen.

Enligt min mening bör den branschanknutna

operativa beredskapsplaneringen på

elkraftsområdet kunna hanteras av elbranschen.

Kraftsam är ett av statens vattenfallsverk och

Svenska kraftverksföreningen gemensamt

organiserat planerings- och utredningsorgan.

Av NUTEKs rapport framgår att kraftindustrin

avser att organisera och finansiera ett

planeringskansli knutet till Kraftsam. Till Kraftsam

överlåts enligt NUTEKs förslag uppgiften att

genomföra beredskapsplaneringen. NUTEK

föreslår att detta planeringskansli får till uppgift att

svara för den branschanknutna planeringen inom

elförsörjningen.

Det affärsverk som från den 1 januari 1992 har

ansvaret för storkraftnätet bör enligt min mening

på motsvarande sätt svara för beredskapsuppgiften

för storkraftnätet. Jag har erfarit att utredningen

om storkraftnätets organisation m.m. arbetar med

denna utgångspunkt.

Det är en uppgift för NUTEK att snarast träffa

överenskommelse med berörda parter om en

lämplig utformning av beredskapsorganisationen

inom elförsörjningsområdet.

4.2.2 Finansiering

För åtgärder inom delfunktionen Elkraft finns

för innevarande budgetår under tolfte huvudtitelns

anslag H 8. Åtgärder inom delfunktionen elkraft

32 360 000 kr. för att användas till att stimulera

kraftföretag att vidta beredskapshöjande åtgärder i

sin fredstida planering.

Medlen disponeras av NUTEK men står för

närvarande till Vattenfalls förfogande. NUTEK

föreslår att resterande medel på anslaget fr.o.m.

den 1 januari 1992 ställs till NUTEKs förfogande

för beredskapshöjande insatser inom

delfunktionen Elkraft.

Det förslag till organisation som jag nyss har

förordat innebär krav på delvis ökade insatser inom

detta område från NUTEKs sida och därmed även

krav på ny kompetens. Jag räknar med att det inom

NUTEK bör vara möjligt att genom

omfördelning av tillgängliga resurser klara dessa

uppgifter.

Utbildningen av de vapenfria är en viktig del av

verksamheten på beredskapsområdet.

Bolagiseringen av Vattenfall kan ändra

förutsättningarna för bolagets vidare framtida

medverkan i vapenfriutbildningen.

Det bör ankomma på vapenfristyrelsen och

kraftindustrin att snarast möjligt ta upp

överläggningar om den framtida

finansieringsformen och därefter inkomma med

förslag till regeringen. Jag förutsätter att Vattenfall

AB, i avvaktan på att en framtida finansieringsform

fastställts, fortsätter att bidra ekonomiskt till de

vapenfria tjänstepliktigas utbildning.

5 Hemställan

Jag hemställer att regeringen

dels föreslår riksdagen att

1. godkänna att riktlinjer för verksamheten i

Vattenfall AB i enlighet med vad jag anfört inte

behöver underställas riksdagen (avsnitt 1.2.1),

2. besluta att de enligt naturresurslagen

skyddade vattenområden och älvsträckor som idag

förvaltas av statens vattenfallsverk inte förs över till

Vattenfall AB (avsnitt 1.2.3),

3. besluta att ett affärsverk bildas vid årsskiftet

1991-1992 med ansvar för drift och förvaltning av

statens kanalrörelse i Trollhätte och Säffle kanaler

(avsnitt 2),

4. bemyndiga regeringen att genomföra

bildandet av ett affärsverk för den nuvarande

verksamheten i Trollhätte och Säffle kanaler

(avsnitt 2),

5. godkänna inriktning och omfattning av

investeringsplan för det nya affärsverket för

storkraftnätet under perioden den 1 januari -- den

30 juni 1992 i enlighet med vad jag förordat (avsnitt

3.2.2),

6. bemyndiga regeringen att teckna borgen för

lån till bolag inom affärsverket för storkraftnätets

verksamhetsområde intill ett sammanlagt belopp

om 75 milj.kr. (avsnitt 3.2.2),

7. bemyndiga regeringen att för affärsverket för

storkraftnätets verksamhetsområde besluta i frågor

som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag

inom en ram om 35 milj.kr. (avsnitt 3.2.2),

8. godkänna finansieringsplan för affärsverket

för storkraftnätet under perioden den 1 januari --

den 30 juni 1992 i enlighet med vad jag förordat

(avsnitt 3.2.2),

dels bereder riksdagen tillfälle att ta del

av vad jag har anfört om

9. överföringen av statens vattenfallsverks

verksamhet till Vattenfall AB,

10. uppgifter för, inriktning och organisation av

affärsverket för storkraftnätet (avsnitt 3.1),

11. vissa finansieringsfrågor och vad jag i övrigt

har anfört om förändringar av

beredskapsorganisationen inom elkraftsområdet

(avsnitt 4).

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens

överväganden och beslutar att genom proposition

förelägga riksdagen vad föredraganden har anfört

för de åtaganden och de ändamål som framgår av

fördragandens hemställan.

Innehåll

Propositionen1

Propositionens huvudsakliga innehåll1

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

31 oktober 19912

1

Vissa frågor avseende Vattenfall AB2

1.1

Bakgrund2

1.2

Föredragandens överväganden3

1.2.1

Riktlinjer för Vattenfall AB, m.m.3

1.2.2

Överväganden rörande Vattenfalls

kapitalstruktur m.m.6

1.2.3

De enligt naturresurslagen skyddade

vattenområdena8

1.2.4

Arkivfrågor8

2

Trollhätte kanalverk8

3

Det svenska storkraftnätet10

3.1

Affärsverk för storkraftnätet10

3.2

Investerings- och finansieringsplan för

affärsverket11

3.2.1

Kraftnätsutredningen11

3.2.2

Föredragandens överväganden12

4

Beredskapsfrågor13

4.1

Inledning13

4.1.1

Bakgrund13

4.1.2

Nuvarande organisation m.m.13

4.2

Föredragandens överväganden14

4.2.1

Framtida organisation14

4.2.2

Finansiering14

5

Hemställan15

6

Beslut15