Regeringens proposition

1995/96:198

Ekonomisk-politiska åtgärder på

skatte- och avgiftsområdet

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 10 april 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen lämnas förslag till ett antal åtgärder på skatteområdet med

anknytning till regeringens ekonomiska vårproposition (prop. 1995/96:150).

Förslagen innebär i huvudsak följande.

 Fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt höjs från 800 000 kr till 900 000

kr fr.o.m. 1997 års taxering som en följd av 1996 års fastighets-taxering.

Samtliga aktier o.d. som är marknadsnoterade och som är av sådant slag att de

idag är skattepliktiga tas upp till fulla värdet vid förmögenhetsbeskattningen.

 Beträffande mervärdesskatten ändras för redovisningsperioder som börjar den 1

juli 1996 eller senare redovisnings- och betalningstidpunkten från den 20 i

månaden efter redovisningsperioden till den 5 i andra månaden efter

redovisningsperioden för skattskyldiga vars beskattningsunderlag beräknas uppgå

till högst 40 miljoner kr.

 Det fasta beloppet om 100 kr i statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster höjs

till 200 kr fr.o.m. 1998 års taxering.

 Energiskatten för samtliga bränsleslag höjs. Höjningen sker i två steg, det

första den 1 september 1996 och det andra den 1 juli 1997. Vid varje tillfälle

höjs skattesatserna för bensin och olja för motordrivna fordon med 2,5 %,

skatten på elektrisk kraft med 1,5 öre per kWh och övriga energiskatter med 10

%.

 Den kompensation som nu utgår för värmeleveranser till tillverkningsindustrin

slopas fr.o.m. den 1 september 1996. Produktionsskatterna på elektrisk kraft

från kärnkraftverk och äldre vattenkraftverk höjs också i två steg med

sammanlagt 2 öre.

 Slutligen aviseras senare förslag till skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus, begränsningar av avdragsramen för representation,

att ersätta miljöskatten på inrikes flygtrafik, höjning av den allmänna

egenavgiften till sjukförsäkringen och förändringar av vissa andra avgifter samt

ändrade regler för beskattning av bilförmån.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagtext 6

 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776)

 om skatt på energi 6

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:1104)

 om särskild skatt för elektrisk kraft från

 kärnkraftverk 12

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:1201)

 om skatt på viss elektrisk kraft 13

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1850)

 om upphävande av lagen (1947:577) om

 statlig förmögenhetsskatt 14

 2.5 Förslag till lag om ändring i mervärdesskatte-

 lagen (1994:200) 16

 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576)

 om statlig inkomstskatt 17

 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1852)

 om beräkning av statlig inkomstskatt på

 förvärvsinkomster vid 1996-1999 års taxeringar19

 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325)

 om självdeklaration och kontrolluppgifter21

3 Ärendet och dess beredning 24

4 Förmögenhetsbeskattningen 25

5 Ändring i mervärdesskattelagen 26

6 Statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster 27

7 Höjda energiskatter m.m. 28

 7.1 Höjning av energiskatten på bränslen och

 elektrisk kraft 28

 7.2 Slopad kompensation för värmeleveranser

 till tillverkningsindustrin och för växthus-

 uppvärmning 30

 7.3 Höjd skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk

 och äldre vattenkraftverk 31

 7.4 Miljöskatt på inrikes flygtrafik 32

8 Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på

 bostadshus 33

9 Begränsning av avdragsramen för representation 34

10 Allmänna egenavgiften till sjukförsäkringen m.m.35

11 Bilförmån 36

12 Budgeteffekter 36

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 10 april 1996 40

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi,

 2. lag om ändring i lagen (1983:1104) om särskild skatt för elektriskkraft

från kärnkraftverk,

 3. lag om ändring i lagen (1982:1201) om skatt på viss elektriskkraft,

 4. lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen(1947:577) om

statlig förmögenhetsskatt,

 5. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),

 6. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

 7. lag om ändring i lagen (1994:1852) om beräkning av statliginkomstskatt på

förvärvsinkomster vid 1996-1999 års taxeringar,

 8. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter.

 3

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om

skatt på energi

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1776) om skatt på energi

 dels att 9 kap. 5 § skall upphöra att gälla,

 dels att 2 kap. 1 §, 9 kap. 7 och 8 §§ samt 11 kap. 3 § skall ha följande

lydelse.

 2 kap.

 1 §1

Nuvarande lydelse

 Energiskatt och koldioxidskatt skall för år 1996, om inte annat följer av

andra stycket, betalas för följande bränslen med angivna belopp:

KN-nr Slag av bränsle Skattebelopp

 Energiskatt KoldioxidskattSumma skatt

1. 2710 00 26, Bensin som

 2710 00 27, uppfyller krav

 2710 00 29 för

 eller

 2710 00 32

 a) miljöklass 2 3 kr 30 öre 86 öre 4 kr 16 öre

 per liter per liter per liter

 b) miljöklass 3 3 kr 36 öre 86 öre 4 kr 22 öre

 per liter per liter per liter

2. 2710 00 26, Annan bensin 3 kr 90 öre 86 öre 4 kr 76 öre

 2710 00 34 än som avses per liter per liter per liter

 eller under 1

 2710 00 36

3. 2710 00 51,Eldningsolja,

 2710 00 55, dieselbrännolja,

 2710 00 69 fotogen, m.m.

 eller som

 2710 00 74-

 2710 00 78

 a) har försetts med590 kr per m31 054 kr per m31 644 kr per m3

 märkämnen eller

 ger mindre än 85

 volymprocent destillat

 vid 350°C,

Nuvarande lydelse

KN-nr Slag av bränsle Skattebelopp

 Energiskatt KoldioxidskattSumma skatt

 b) inte har försetts

 med märkämnen och ger

 minst 85 volymprocent

 destillat vid 350°C,

 tillhörig

 miljöklass 1 1 476 kr per m31 054 kr per m32 530 kr per m3

 miljöklass 2 1 682 kr per m31 054 kr per m32 736 kr per m3

 miljöklass 3 1 955 kr per m31 054 kr per m33 009 kr per m3

4. ur 2711 12 11-Gasol som används

 2711 19 00 för

 a) drift av

 motordrivet fordon,92 öre per liter55 öre per liter1 kr 47 öre

 fartyg eller per liter

 luftfartyg

 b) annat ändamål115 kr per 1 105 kr per 1 220 kr per

 än som avses 1 000 kg 1 000 kg 1 000 kg

 under a

5. ur 2711 29 00Metan som används

 för

 a) drift av motor-1 533 kr per788 kr per 2 321 kr per

 drivet fordon, 1 000 m3 1 000 m3 1 000 m3

 fartyg eller

 luftfartyg

 b) annat ändamål191 kr per 788 kr per 979 kr per

 än som avses 1 000 m3 1 000 m3 1 000 m3

 under a

6. 2711 11 00, Naturgas som används 2711 21 00

för

 a) drift av motor-1 533 kr per788 kr per 2 321 kr per

 drivet fordon, 1 000 m3 1 000 m3 1 000 m3

 fartyg eller

 luftfartyg

 b) annat ändamål191 kr per 788 kr per 979 kr per

 än som avses 1 000 m3 1 000 m3 1 000 m3

 under a

7. 2701, 2702 Kolbränslen 251 kr per 916 kr per 1 167 kr per

 eller 2704 1 000 kg 1 000 kg 1 000 kg

8. 2713 11 00- Petroleumkoks 251 kr per 916 kr per 1 167 kr per

 2713 12 00 1 000 kg 1 000 kg 1 000 kg

 I fall som avses i 4 kap. 1 § första stycket 7 och andra stycket samt 12 §

första stycket 4 och andra stycket tas skatt ut med ett belopp som motsvarar

skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränslets olika

användningssätt.

 För kalenderåret 1997 och efterföljande kalenderår skall de i första stycket

angivna skattebeloppen räknas om enligt 10 §.

Föreslagen lydelse

 Energiskatt och koldioxidskatt skall, om inte annat följer av andra stycket,

betalas för följande bränslen med angivna belopp:

KN-nr Slag av bränsle Skattebelopp

 Energiskatt KoldioxidskattSumma skatt

1. 2710 00 26, Bensin som

 2710 00 27, uppfyller krav

 2710 00 29 för

 eller

 2710 00 32

 a) miljöklass 2 3 kr 54 öre 86 öre 4 kr 40 öre

 per liter per liter per liter

 b) miljöklass 3 3 kr 60 öre 86 öre 4 kr 46 öre

 per liter per liter per liter

2. 2710 00 26, Annan bensin 4 kr 18 öre 86 öre 5 kr 04 öre

 2710 00 34 än som avses per liter per liter per liter

 eller under 1

 2710 00 36

3. 2710 00 51,Eldningsolja,

 2710 00 55, dieselbrännolja,

 2710 00 69 fotogen, m.m.

 eller som

 2710 00 74-

 2710 00 78

 a) har försetts med729 kr per m31 054 kr per m31 783 kr per m3

 märkämnen eller

 ger mindre än 85

 volymprocent destillat

 vid 350°C,

 b) inte har försetts

 med märkämnen och ger

 minst 85 volymprocent

 destillat vid 350°C,

 tillhörig

 miljöklass 1 1 583 kr per m31 054 kr per m32 637 kr per m3

 miljöklass 2 1 804 kr per m31 054 kr per m32 858 kr per m3

 miljöklass 3 2 096 kr per m31 054 kr per m33 150 kr per m3

 4

Föreslagen lydelse

KN-nr Slag av bränsle Skattebelopp

 Energiskatt KoldioxidskattSumma skatt

4. ur 2711 12 11-Gasol som används

 2711 19 00 för

 a) drift av

 motordrivet fordon,99 öre per liter55 öre per liter1 kr 54 öre

 fartyg eller per liter

 luftfartyg

 b) annat ändamål142 kr per 1 105 kr per 1 247 kr per

 än som avses 1 000 kg 1 000 kg 1 000 kg

 under a

5. ur 2711 29 00Metan som används

 för

 a) drift av motor-1 645 kr per788 kr per 2 433 kr per

 drivet fordon, 1 000 m3 1 000 m3 1 000 m3

 fartyg eller

 luftfartyg

 b) annat ändamål236 kr per 788 kr per 1 024 kr per

 än som avses 1 000 m3 1 000 m3 1 000 m3

 under a

6. 2711 11 00, Naturgas som används 2711 21 00

för

 a) drift av motor-1 645 kr per788 kr per 2 433 kr per

 drivet fordon, 1 000 m3 1 000 m3 1 000 m3

 fartyg eller

 luftfartyg

 b) annat ändamål236 kr per 788 kr per 1 024 kr per

 än som avses 1 000 m3 1 000 m3 1 000 m3

 under a

7. 2701, 2702 Kolbränslen 310 kr per 916 kr per 1 226 kr per

 eller 2704 1 000 kg 1 000 kg 1 000 kg

8. 2713 11 00- Petroleumkoks 310 kr per 916 kr per 1 226 kr per

 2713 12 00 1 000 kg 1 000 kg 1 000 kg

 I fall som avses i 4 kap. 1 § första stycket 7 och andra stycket samt 12 §

första stycket 4 och andra stycket tas skatt ut med ett belopp som motsvarar

skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränslets olika

användningssätt.

 För kalenderåret 1997 och efterföljande kalenderår skall de i första stycket

angivna skattebeloppen räknas om enligt 10 §.

 5

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 kap.

 7 §

-------------------------------------------------------

 Ansökan om återbetalning Ansökan om återbetalning

eller kompensation enligt eller kompensation enligt

2-6 §§ skall omfatta en 2-4 och 6 §§ skall omfatta

period om ett kalen- en period om ett

derkvartal och skall lämnas kalenderkvartal och skall

in till lämnas in till

beskattningsmyndigheten beskattningsmyndigheten

inom ett år efter kvartalets inom ett år efter

utgång. kvartalets utgång.

 8 §

-------------------------------------------------------

 Rätt till återbetalning Rätt till återbetalning

eller kompensation enligt eller kompensation enligt

2-6 §§ före-ligger endast när2-4 och 6 §§ föreligger

ersättningen för ett endast när ersättningen för

kalenderkvartal uppgår till ett kalenderkvartal uppgår

 a) minst 1 000 kronor i till

fall som avses i 2, 4, 5 a) minst 1 000 kronor i

eller 6 §, och fall som avses i 2, 4

 eller 6 §, och

 b) minst 500 kronor i fall som avses i 3 §.

 11 kap.

 3 §2

-------------------------------------------------------

 Energiskatten utgör för år Energiskatten utgör

1996

 1. 0 öre per kilowattimme för elektrisk kraft som förbrukas i industriell

verksamhet i tillverkningsprocessen eller vid yrkesmässig växthusodling,

-------------------------------------------------------

 2. 4,3 öre per 2. 7,4 öre per

kilowattimme för annan kilowattimme för annan

elektrisk kraft än som avses elektrisk kraft än som

under 1 och som förbrukas i avses under 1 och som

kom-muner som anges i 4 §, förbrukas i kom-muner som

 3. 7,5 öre per anges i 4 §,

kilowattimme för elektrisk 3. 10,7 öre per

kraft som förbrukas för el-, kilowattimme för elektrisk

gas-, värme- eller vat- kraft som förbrukas för el-,

tenförsörjning i andra gas-, värme- eller vat-

kommuner än de som anges i 4 tenförsörjning i andra

§, och kommuner än de som anges i

 4. 9,7 öre per 4 §, och

kilowattimme för elektrisk 4. 13,0 öre per

kraft som förbrukas i övriga kilowattimme för elektrisk

fall. kraft som förbrukas i övriga

 För kalenderåret 1997 och fall.

efterföljande kalenderår För kalenderåret 1999 och

skall de i första stycket efterföljande kalenderår

angivna skatte-beloppen skall de i första stycket

räknas om på det sätt som i angivna skatte-beloppen

fråga om skatt på bränslen räknas om på det sätt som i

anges i 2 kap. 10 §. Belopp fråga om skatt på bränslen

som anges i tiondels ören anges i 2 kap. 10 §. Belopp

skall dock avrundas till som anges i tiondels ören

hela tiondels ören. skall dock avrundas till

 hela tiondels ören.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 september 1996. Äldre föreskrifter gäller

fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före

ikraftträdandet.

 2. Till utgången av juni månad år 1997 skall dock följande energi-

skattebelopp tillämpas på bränsle som avses i

a) 2 kap. 1 § första stycket 1 a: 3 kr 41 öre,

b) 2 kap. 1 § första stycket 1 b: 3 kr 47 öre,

c) 2 kap. 1 § första stycket 2: 4 kr 03 öre,

d) 2 kap. 1 § första stycket 3 a: 654 kr per m3

e) 2 kap. 1 § första stycket 3 b: miljöklass 1 1 524 kr per m3

 miljöklass 2 1 736 kr per m3

 miljöklass 3 2 018 kr per m3

f) 2 kap. 1 § första stycket 4 a: 95 öre per liter,

g) 2 kap. 1 § första stycket 4 b: 127 kr per 1 000 kg,

h) 2 kap. 1 § första stycket 5 a och 6 a: 1 584 kr per 1 000 m3

i) 2 kap. 1 § första stycket 5 b och 6 b: 212 kr per 1 000 m3

j) 2 kap. 1 § första stycket 7 och 8: 278 kr per 1 000 kg.

 3. Till utgången av juni månad 1997 skall dock energiskatten på elektrisk

kraft utgöra

a) 0 öre per kilowattimme för elektrisk kraft som förbrukas i industriell

verksamhet i tillverkningsprocessen eller vid yrkesmässig växthusodling,

b) 5,8 öre per kilowattimme för annan elektrisk kraft än som avses under a och

som förbrukas i kommuner som anges i 11 kap. 4 §,

c) 9,1 öre per kilowattimme för elektrisk kraft som förbrukas för el-, gas-,

värme- eller vattenförsörjning i andra kommuner än de som anges i 11 kap. 4 §,

och

d) 11,3 öre per kilowattimme för elektrisk kraft som förbrukas i övriga fall.

 4. Vare sig de nya energiskattebeloppen i 2 kap. 1 § första stycket eller de

energiskattebelopp som tillämpas enligt punkten 2 av övergångsbestämmelserna

skall för åren 1997 och 1998 räknas om enligt 2 kap. 1 § tredje stycket och 10

§.

 6

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:1104) om

särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk

 Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1983:1104) om särskild skatt för elektrisk

kraft från kärnkraftverk3 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 §4

-------------------------------------------------------

 Skatten tas ut med 1,2 öre Skatten tas ut med 3,2

per kilowattimme. öre per kilowattimme.

 Denna lag träder i kraft den 1 september 1996. Äldre föreskrifter gäller

fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före

ikraftträdandet. Under tiden 1 september 1996 - 30 juni 1997 skall skatt enligt

5 § dock tas ut med 2,2 öre per kilowattimme.

 7

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:1201) om skatt

på viss elektrisk kraft

 Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk

kraft5 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 §6

-------------------------------------------------------

 Skatten tas ut med fyra Skatten tas ut med sex

öre per kilowattimme. öre per kilowattimme.

 Skatten sätts ned med två Skatten sätts ned med tre

öre per kilowattimme om öre per kilowattimme om

kraften har producerats i kraften har producerats i

ett kraftverk som har ett kraftverk som har

tagits i drift under åren tagits i drift under åren

1973-1977 och med fyra öre 1973-1977 och med sex öre

per kilowattimme om den har per kilowattimme om den

producerats i ett kraftverk har producerats i ett

som har tagits i drift kraftverk som har tagits i

senare. drift senare.

 Den skattepliktiga kraften skall mätas vid varje kraftverk.

 Denna lag träder i kraft den 1 september 1996. Äldre föreskrifter gäller

fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före

ikraftträdandet. Under tiden 1 september 1996 - 30 juni 1997 skall skatt enligt

5 § dock tas ut med 5 öre per kilowattimme och nedsättning ske med 2,5 öre om

kraften producerats i ett kraftverk som har tagits i drift under åren 1973 -

1977 och med 5 öre per kilowattimme om den producerats i ett kraftverk som har

tagits i drift senare.

 8

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1850) om

upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt

 Härigenom föreskrivs att punkt 2 och 3 i övergångsbestämmelserna till lagen

(1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt7

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

-------------------------------------------------------

 2.8 I stället för vad som 2. I stället för vad som

sägs i punkt 5 första stycketsägs i punkt 5 första

av anvisningarna till 3 och stycket av anvisningarna

4 §§ gäller följande. Aktier till 3 och 4 §§ gäller

som är inregistrerade vid en följande. Aktier som är

svensk börs eller noterade inregistrerade vid en

vid utländsk börs, andelar i svensk börs eller noterade

värdepappersfonder samt vid utländsk börs, andelar i

andra värdepapper än aktier värdepappersfonder samt

som omsätts marknadsmässigt andra värdepapper än aktier

och är av det slag som anges som omsätts marknadsmässigt

i 27 § 1 mom. lagen och är av det slag som

(1947:576) om statlig anges i 27 § 1 mom. lagen

inkomstskatt tas upp till (1947:576) om statlig

75 procent av det noterade inkomstskatt tas upp till

värdet. det noterade värdet.

 Andra stycket i nämnda anvisningspunkt skall omfatta aktier som inte är av det

slag som nu nämnts men som är föremål för marknadsmässig omsättning med

regelbundna noteringar om avslut. Sådana aktier är inte skattepliktiga. Detsamma

gäller aktier som är inregistrerade vid en svensk börs om aktierna vid utgången

av år 1991 omfattades av bestämmelserna i andra eller femte stycket nämnda

anvisningspunkt.

-------------------------------------------------------

 3.9 Statlig 3. Statlig

förmögenhetsskatt för förmögenhetsskatt för

skattskyldig som avses i 11 §skattskyldig som avses i

1 mom. är 11 § 1 mom. är

 vid 1992 års taxering 1,5 vid 1992 års taxering 1,5

procent av den del av den procent av den del av den

beskattningsbara beskattningsbara

förmögenheten som överstiger förmögenheten som överstiger

800 000 kronor men inte 1 800 000 kronor men inte

600 000 kronor och 2,5 1 600 000 kronor och 2,5

procent av den del av den procent av den del av den

beskattningsbara beskattningsbara

förmögenheten som överstiger förmögenheten som överstiger

1 600 000 kronor, samt 1 600 000 kronor,

 vid 1993 - 1997 års vid 1993 - 1996 års

taxeringar 1,5 procent av taxeringar 1,5 procent av

den del av den den del av den

beskattningsbara beskattningsbara

förmögenheten som överstiger förmögenheten som överstiger

800 000 kronor. 800 000 kronor, samt

 vid 1997 års taxering 1,5

 procent av den del av den

 beskatt-ningsbara

 förmögenheten som överstiger

 900 000 kronor.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996 och tillämpas vid 1997 års taxering.

 9

2.5 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen

(1994:200)

 Härigenom föreskrivs att 14 kap. 12 § mervärdesskattelagen (1994:200) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 14 kap.

 12 §10

-------------------------------------------------------

 Om inget annat följer av Om inget annat följer av

13 §, skall den som bedriver 13 §, skall den som

en verksamhet där bedriver en verksamhet där

beskattningsunderlagen för beskattningsunderlagen för

beskattningsåret beräknas uppåbeskattningsåret beräknas

till uppå till

 1. högst 10 miljoner 1. högst 40 miljoner

kronor lämna in kronor lämna in

deklarationen senast den 5 deklarationen senast den 5

i andra månaden efter i andra månaden efter

utgången av den utgången av den

redovisningsperiod som redovisningsperiod som

deklarationen avser, deklarationen avser,

 2. mer än 10 miljoner 2. mer än 40 miljoner

kronor lämna in kronor lämna in

deklarationen senast den 20 deklarationen senast den

i månaden efter utgången av 20 i månaden efter utgången

den redovisningsperiod som av den redovisningsperiod

deklarationen avser. som deklarationen avser.

 I fall som avses i 5 § andra meningen skall deklarationen lämnas in senast 35

dagar efter förvärvet.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

 2. Äldre bestämmelser om redovisning och betalning av mervärdesskatt gäller

fortfarande i fråga om redovisningsperioder som gått till ända före

ikraftträdandet.

 10

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt

 Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 10 §11

 För fysiska personer beräknas statlig inkomstskatt enligt följande.

-------------------------------------------------------

 Skatt på förvärvsinkomst Skatt på förvärvsinkomst

utgör 100 kronor samt 20 utgör 200 kronor samt 20

procent av den del av den procent av den del av den

beskattningsbara för- beskattningsbara för-

värvsinkomsten som överstigervärvsinkomsten som

en skiktgräns på 170 000 överstiger en skiktgräns på

kronor vid 1992 års 170 000 kronor vid 1992 års

taxering. Vid följande taxering. Vid följande

taxeringar uppgår taxeringar uppgår

skiktgränsen till skiktgränsen till

skiktgränsen för föregående skiktgränsen för föregående

taxeringsår multiplicerad taxeringsår multiplicerad

med det jämförelsetal, med det jämförelsetal,

uttryckt i procent, som uttryckt i procent, som

anger förhållandet mellan detanger förhållandet mellan

allmänna prisläget i oktober det allmänna prisläget i

andra året före taxeringsåretjuni andra året före

och prisläget i oktober taxeringsåret och prisläget

tredje året före taxerings- i juni tredje året före

året med tillägg av två taxeringsåret med tillägg av

procentenheter. Skiktgränsen två procentenheter.

fastställs av regeringen föreSkiktgränsen fastställs av

utgången av andra året före regeringen före utgången av

taxeringsåret och avrundas andra året före taxeringsåret

nedåt till helt hundratal och avrundas nedåt till

kronor. helt hundratal kronor.

 Skatt på kapitalinkomst utgör 30 procent av inkomsten av kapital enligt 3 § 14

mom.

-------------------------------------------------------

 För dödsbon beräknas

skatten enligt andra och

tredje styckena med följande

undantag. Från och med

beskattningsåret efter det

kalenderår dödsfallet

inträffade tas det i andra

stycket angivna beloppet

100 kronor ut bara om den

beskattningbara

förvärvsinkomsten överstiger

ett belopp som motsvarar

grundavdrag enligt 48 § 2

mom. kommunalskattelagen

(1928:370). Från och med det

fjärde beskattningsåret efter

det kalenderår dödsfallet

inträffade utgör skatten på

förvärvsinkomst 20 procent av

den beskattningsbara

förvärvsinkomsten. Om den

beskattningsbara

förvärvsinkomsten överstiger

ett belopp motsvarande

grundavdrag enligt 48 § 2

mom. kommunalskattelagen

tas dessutom 100 kronor

ut.

-------------------------------------------------------

 För dödsbon beräknas

skatten enligt andra och

tredje styckena med följande

undantag. Från och med

beskattningsåret efter det

kalenderår dödsfallet

inträffade tas det i andra

stycket angivna beloppet

200 kronor ut bara om den

beskattningbara

förvärvsinkomsten överstiger

ett belopp som motsvarar

grundavdrag enligt 48 § 2

mom. kommunalskattelagen

(1928:370). Från och med det

fjärde beskattningsåret efter

det kalenderår dödsfallet

inträffade utgör skatten på

förvärvsinkomst 20 procent av

den beskattningsbara

förvärvsinkomsten. Om den

beskattningsbara

förvärvsinkomsten överstiger

ett belopp motsvarande

grundavdrag enligt 48 § 2

mom. kommunalskattelagen

tas dessutom 200 kronor

ut.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996 och tillämpas första gången vid 1998

års taxering.

 11

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1852) om

beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster

vid 1996-1999 års taxeringar

 Härigenom föreskrivs att 2 och 3 §§ lagen (1994:1852) om beräkning av statlig

inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 1996-1999 års taxeringar skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §12

 För fysiska personer beräknas statlig inkomstskatt på förvärvsinkomst enligt

följande.

-------------------------------------------------------

 Skatt på förvärvsinkomst Skatt på förvärvsinkomst

utgör 100 kronor samt 25 utgör 200 kronor samt 25

procent av den del av den procent av den del av den

beskattningsbara för-värvs- beskattningsbara för-värvs-

inkomsten som överstiger en inkomsten som överstiger en

skiktgräns som vid 1996 års skiktgräns som vid 1996 års

taxering uppgår till 203 900taxering uppgår till 203 900

kronor. Vid följande kronor. Vid följande

taxeringar uppgår skikt- taxeringar uppgår skikt-grän-

gränsen till skiktgränsen försen till skiktgränsen för

föregående taxeringsår föregående taxeringsår

multiplicerad med ett tal, multiplicerad med ett tal,

uttryckt i procent, som uttryckt i procent, som

anger förhållandet mellan detanger förhållandet mellan det

jämförelsetal som enligt 1 jämförelsetal som enligt 1

kap. 6 § andra stycket lagenkap. 6 § andra stycket lagen

(1962:381) om allmän (1962:381) om allmän

försäkring ligger till grundförsäkring ligger till grund

för bestämmande av för bestämmande av

basbeloppet för året före basbeloppet för året före

taxeringsåret och det taxeringsåret och det

jämförelsetal som enligt jämförelsetal som enligt

nämnda lagrum ligger till nämnda lagrum ligger till

grund för bestämmande av grund för bestämmande av

basbeloppet för andra året basbeloppet för andra året

före taxeringsåret, med före taxeringsåret, med

tillägg av 1,2 tillägg av 1,2

procentenheter. Skiktgränsenprocentenheter. Skiktgränsen

fastställs av regeringen förefastställs av regeringen före

utgången av andra året före utgången av andra året före

taxeringsåret och avrundas taxeringsåret och avrundas

nedåt till helt hundratal nedåt till helt hundratal

kronor. kronor.

 3 §

 För dödsbon beräknas skatten på förvärvsinkomst enligt 2 § med föl-jande

undantag.

-------------------------------------------------------

 Från och med

beskattningsåret efter det

kalenderår dödsfallet

inträffade tas det i 2 §

angivna beloppet på 100

kronor ut bara om den

beskattningsbara

förvärvsinkomsten överstiger

ett belopp som motsvarar

grundavdrag enligt 48 § 2

mom. kommunalskattelagen

(1928:370). Från och med det

fjärde beskattningsåret efter

det kalenderår dödsfallet

inträffade utgör skatten på

förvärvsinkomst 25 procent av

den beskattningsbara

förvärvsinkomsten. Om den

beskattningsbara

förvärvsinkomsten överstiger

ett belopp motsvarande

grundavdrag enligt 48 § 2

mom. kommunalskattelagen

tas dessutom 100 kronor ut.

-------------------------------------------------------

 Från och med

beskattningsåret efter det

kalenderår dödsfallet

inträffade tas det i 2 §

angivna beloppet på 200

kronor ut bara om den

beskattningsbara

förvärvsinkomsten överstiger

ett belopp som motsvarar

grundavdrag enligt 48 § 2

mom. kommunalskattelagen

(1928:370). Från och med det

fjärde beskattningsåret efter

det kalenderår dödsfallet

inträffade utgör skatten på

förvärvsinkomst 25 procent av

den beskattningsbara

förvärvsinkomsten. Om den

beskattningsbara

förvärvsinkomsten överstiger

ett belopp motsvarande

grundavdrag enligt 48 § 2

mom. kommunalskattelagen

tas dessutom 200 kronor ut.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996 och tillämpas första gången vid 1998

års taxering.

 12

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 och 8 §§ lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap.

 4 §13

Fysisk person skall lämna självdeklaration

 1. när hans bruttointäkter av tjänst i andra fall än som avses i 32 § 1 mom.

första stycket h och i kommunalskattelagen (1928:370) och av aktiv

näringsverksamhet, under beskattningsåret uppgått till sammanlagt minst 24

procent av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för året

före taxeringsåret och inte annat följer av 6 §,

 2. när hans bruttointäkter av tjänst i fall som avses i 32 § 1 mom. första

stycket h eller i kommunalskattelagen och av passiv näringsverksamhet uppgått

till sammanlagt minst 100 kronor,

 3. när han haft bruttointäkter av kapital av annat slag än avkastning för

vilken preliminär A-skatt skall betalas enligt 3 § 2 mom. tredje stycket

uppbördslagen (1953:272) och bruttointäkterna av kapital uppgått till sammanlagt

minst 100 kronor,

 4. om han inte varit bosatt i Sverige under hela beskattningsåret eller om han

under beskattningsåret betalat sjömansskatt, när bruttointäkterna uppgått till

sammanlagt minst 100 kronor,

-------------------------------------------------------

 5. när hans tillgångar av 5. när hans tillgångar av

den art som anges i 3 § 1 den art som anges i 3 § 1

mom. lagen (1947:577) om mom. den upphävda lagen

statlig förmögenhetsskatt vid(1947:577) om statlig

beskattningsårets utgång haftförmögenhetsskatt vid

ett värde som överstiger 800 beskatt-ningsårets utgång

000 kronor, eller haft ett värde som

 överstiger 900 000 kronor,

 eller

 6. när underlag för skogsvårdsavgift, statlig fastighetsskatt,

avkastningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på pensionskostnader

skall fastställas för honom.

-------------------------------------------------------

 Vid bedömandet av deklara-

tionsskyldighet enligt

första stycket skall hänsyn

inte tas till sådan inkomst

eller förmögenhet för vilken

skattskyldighet inte

föreligger enligt

kommunalskattelagen, lagen

(1947:576) om statlig

inkomstskatt eller lagen om

statlig förmögenhetsskatt.

Däremot skall hänsyn tas till

sådan inkomst eller

förmögenhet som enligt

dubbelbeskattningsavtal

skall vara helt eller

delvis undantagen från

beskattning i Sverige.

-------------------------------------------------------

 Vid bedömandet av deklara-

tionsskyldighet enligt

första stycket skall hänsyn

inte tas till sådan inkomst

eller förmögenhet för vilken

skattskyldighet inte

föreligger enligt

kommunalskattelagen, lagen

(1947:576) om statlig

inkomstskatt eller den

upphävda lagen om statlig

förmögenhetsskatt. Däremot

skall hänsyn tas till sådan

inkomst eller förmögenhet som

enligt

dubbelbeskattningsavtal

skall vara helt eller

delvis undantagen från

beskattning i Sverige.

 Har makar, som ingått äktenskap före ingången av beskattningsåret och levt

tillsammans under större delen därav, var för sig haft förmögenhet, skall

vardera makens deklarationsskyldighet bedömas med hänsyn till makarnas

sammanlagda förmögenhet.

-------------------------------------------------------

 Skall någon enligt lagen Skall någon enligt den

om statlig förmögenhetsskatt upphävda lagen om statlig

taxeras för förmögenhet som förmögenhetsskatt taxeras för

tillhör barn eller någon förmögenhet som tillhör barn

annan, skall hänsyn tas eller någon annan, skall

därtill när hänsyn tas därtill när

deklarationsskyldigheten deklarationsskyldigheten

bedöms. bedöms.

 8 §14

 Följande juridiska personer skall lämna självdeklaration

 1. aktiebolag, ekonomisk förening, sparbank, ömsesidigt

skadeförsäkringsföretag och värdepappersfond samt sådan stiftelse, fond eller

inrättning som har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa

familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen,

 2. ideell förening, som avses i 7 § 5 mom. första stycket lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt, om dess bruttointäkter under beskattningsåret överstigit

grundavdraget enligt 8 § nämnda lag,

 3. annan juridisk person, om dess bruttointäkter av en eller flera

förvärvskällor under beskattningsåret uppgått till sammanlagt minst 100 kronor,

-------------------------------------------------------

 4. juridisk person, vars 4. juridisk person, vars

tillgångar av den art som tillgångar av den art som

anges i 3 § 1 mom. lagen anges i 3 § 1 mom. den

(1947:577) om statlig upphävda lagen (1947:577)

förmögenhetsskatt, vid om statlig

beskattningsårets utgång haftförmögenhetsskatt, vid

ett värde som överstiger 800 beskattningsårets utgång

000 kronor eller, i fråga om haft ett värde som

sådan juridisk person som överstiger 900 000 kronor

avses i 6 § 1 mom. b nämnda eller, i fråga om sådan

lag, 25 000 kronor, juridisk person som avses

 i 6 § 1 mom. b nämnda lag,

 25 000 kronor,

 5. juridisk person för vilken underlag för skogsvårdsavgift, statlig

fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på

pensionskostnader skall fastställas.

-------------------------------------------------------

 Vid bedömandet av deklara-

tionsskyldighet enligt

första stycket 2-4 skall

hänsyn inte tas till sådan

inkomst eller förmögenhet, för

vilken skattskyldighet inte

föreligger enligt

kommunalskattelagen

(1928:370), lagen om

statlig inkomstskatt eller

lagen om statlig

förmögenhetsskatt. Däremot

skall hänsyn tas till sådan

inkomst eller förmögenhet som

enligt

dubbelbeskattningsavtal

skall vara helt eller

delvis undantagen från

beskattning i Sverige

-------------------------------------------------------

 Vid bedömandet av deklara-

tionsskyldighet enligt

första stycket 2-4 skall

hänsyn inte tas till sådan

inkomst eller förmögenhet, för

vilken skattskyldighet inte

föreligger enligt

kommunalskattelagen

(1928:370), lagen om

statlig inkomstskatt eller

den upphävda lagen om

statlig förmögenhetsskatt.

Däremot skall hänsyn tas till

sådan inkomst eller

förmögenhet som enligt

dubbelbeskattningsavtal

skall vara helt eller

delvis undantagen från

beskattning i Sverige.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996 och tillämpas första gången vid 1997

års taxering.

 13

3 Ärendet och dess beredning

Regeringen har sedan hösten 1994 föreslagit ett antal åtgärder på skatteområdet

som bidrag till att sanera de offentliga finanserna. Därigenom återupprättas

också den avvägning som gjordes i 1990-91 års skattereform mellan önskemålen att

åstadkomma en samhällsekonomiskt effektiv beskattning och fördelningspolitiska

mål.

 En sammanfattande redovisning av de olika åtgärderna har bl.a. lämnats i 1995

års kompletteringsproposition. Riksdagen har redan beslutat i enlighet med

förslagen för den helt dominerande delen av åtgärderna. I denna proposition

föreslås eller aviseras ett antal kompletterande åtgärder på skatteområdet i

huvudsak med syfte att stärka de offentliga finanserna. Bakgrunden ges av

redovisningen i vårpropositionen (prop. 1995/96:150) för utvecklingen av

offentliga sektorns saldo och det behov som finns av åtgärder utöver vad som

fastlagts genom saneringsprogrammet. För de aviserade förslagen avser regeringen

att senare i år återkomma med preciserade förslag.

 I vårpropositionen redovisas också en förväntad avmattning av byggkonjunkturen

under nästa år. Mot denna bakgrund aviseras tidsbegränsade åtgärder för att

stimulera byggnadsarbete på bostadshus.

 I vårpropositionen föreslås en bred satsning på utbildningsområdet. Som bidrag

till finansieringen av denna föreslås i förevarande proposition ett antal

åtgärder på energiskatteområdet. Dessa medför sammantagna en inkomstförstärkning

med ca 5 miljarder kr. Åtgärderna medför att energisparande främjas och

särskilt skattehöjningarna på fossilbaserade bränslen bidrar till uppfyllandet

av klimatmålet. I sammanhanget tar regeringen också upp frågan om att ersätta

miljöskatten på inrikes flygtrafik.

 Höjningen av skatten på de fossilbaserade bränslena föreslås ske genom en

höjning av energiskatten på bränslen. Till skillnad från en höjning av

koldioxidskatten ger detta ingen prishöjning på industrins bränsleanvändning

utom för fordonsbränslen. Detta bidrar till en lämplig avvägning mellan å ena

sidan önskemålen om energibesparing och positiv miljöpåverkan och å andra sidan

önskemålet att inte försvaga industrins konkurrenskraft.

 Frågan om de nya redovisnings- och betaltider för mervärdesskatten som

infördes den 1 januari 1996 tas också upp, och ytterligare lättnader för små och

medelstora företag föreslås.

 Avslutningsvis kommenteras det fortsatta arbetet med beskattningen av

bilförmån.

Lagrådet

De framlagda lagförslagen avser ändrade skattesatser och andra justeringar av

lagtekniskt enkel beskaffenhet. Ändringarna är enligt regeringens bedömning

därför av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

4 Förmögenhetsbeskattningen

Regeringens förslag: Fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt höjs från 800

000 till 900 000 kr som en följd av 1996 års fastighetstaxering.

 Samtliga aktier o.d. som är marknadsnoterade och som är av sådant slag att de

idag är skattepliktiga tas upp till fulla värdet vid förmögenhetsbeskattningen.

 De nya reglerna tillämpas fr.o.m. 1997 års taxering.

 Skälen för regeringens förslag: Riksdagen beslöt hösten 1991 om en avveckling

av förmögenhetsskatten (prop. 1991/92:60, bet. 1991/92:SkU10, rskr. 1991/92:97,

SFS 1991:1850 och 1851). I ett första steg vid 1992 års taxering slopades det

översta skiktet i skatteskalan. Samtidigt togs skatten på s.k. arbetande kapital

i näringsverksamhet bort, vilket bl.a. resulterade i att börsnoterade aktier på

de s.k. O- och OTC-listorna blev helt befriade från förmögenhetsskatt.

 Fr.o.m. år 1993 slopades även mellanskiktet i skatteskalan. Skatten blev

därefter proportionell och utgår med 1,5 % av den beskattningsbara förmögenhet

som överstiger 800 000 kr. Enligt 1991 års beslut skulle skatten upphöra helt

fr.o.m. 1994. Genom krisöverenskommelsen hösten 1992 mellan den dåvarande

regeringen och socialdemokraterna sköts avskaffandet upp ett år.

 I början av den nuvarande mandatperioden år 1994 beslutades att förmögenhets-

skatten skulle kvarstå i avvaktan på en översyn av reglerna (prop. 1994/95:25,

bet. 1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:145, SFS 1994:1897). Enligt gällande regler

behålls skatten t.o.m. 1996 (1997 års taxering).

 Förmögenhetsskattebestämmelserna ses för närvarande över med sikte på en

enklare och rättvisare ordning. Översynen kommer inom kort att redovisas i en

departementspromemoria. Efter promemorians remissbehandling kommer regeringen

att lägga fram förslag om en reformerad förmögenhetsskatt som skall gälla

fr.o.m. 1998 års taxering.

 År 1996 genomförs en allmän fastighetstaxering av villor. Prisutvecklingen på

villor kommer i många fall att medföra en höjning av taxeringsvärdena.

 Med hänsyn till de nya taxeringsvärdena för villafastigheter bör nuvarande

fribelopp vid förmögenhetsbeskattningen på 800 000 kr justeras upp. Utrymmet för

en höjning är dock begränsat av statsfinansiella skäl. Med dessa utgångspunkter

anser regeringen att fribeloppet bör höjas till 900 000 kr med verkan fr.o.m.

årets beskattningstidpunkt, dvs. 1997 års taxering.

 Höjningen av fribeloppet bör finansieras med en skärpning av

förmögenhetsbeskattningen av aktier och liknande värdepapper.

 Aktier på börsens O- och OTC-listor är inte skattepliktiga. Detsamma gäller

aktier som noteras på börsens A-lista i de fall företagets aktier var

förmånsbehandlade vid utgången av år 1991. Skattebefrielsen har delvis kommit

att gälla för aktier i ett antal börsföretag som aldrig haft egentlig

småföretagskaraktär. Aktier i övrigt på börsens A-lista tas upp till 75 % av det

noterade värdet. Andelar i värdepappersfonder och vissa aktieanknutna instrument

värderas på samma sätt. Obligationer som inte är aktieanknutna tas däremot upp

till sitt fulla värde.

 Som skäl för en lägre värdering av aktier har hänvisats till den latenta

skatteskuld avseende reavinst vid en framtida försäljning som kan sägas belasta

aktierna. Till saken hör dock att aktier som inte endast innehas en kort tid får

en relativt andra tillgångar förhållandevis förmånlig behandling vid inkomstbe-

skattningen genom att värdestegring på aktien inte beskattas före försäljningen.

Denna inkomstskatteförmån medför att det inte finns tillräckliga skäl att medge

en reducering av förmögenhetsskattevärdet.

 Marknadsnoterade aktier bör därför tas upp till det noterade värdet på samma

sätt som obligationer. Ytterligare överväganden bör dock göras i fråga om de

idag skattebefriade börsaktierna. Vid dessa överväganden bör särskilt beaktas

förhållandena för dem som före börsintroduktionen tillhörde kretsen av

huvuddelägare.

 Kapital i små och medelstora företag bör i allt väsentligt befrias från

förmögenhetsskatt eftersom detta kapital inte är placeringstillgångar i egentlig

mening. Det är angeläget att det gynnade företagskapitalet avgränsas på ett

sådant sätt att företagens tillväxt och möjligheter att erhålla riskvilligt

kapital inte onödigtvis hämmas. När företag med en mindre krets ägare

börsintroduceras bör förmögenhetsskatteplikt därför gälla fullt ut först efter

en längre övergångsfas. En motsvarande övergångsperiod bör gälla för nämnda

kategori huvuddelägare i företag med börsnoterade aktier som nu är skattefria

efter det att generell skatteplikt införts även för dessa aktier.

 Höjningen av fribeloppet skall finansieras fullt ut fr.o.m. 1998 års taxering

inom ramen för förmögenhetsbeskattningen.

 Regeringens förslag föranleder ändringar i lagen (1991:1850) om upphävande av

lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt samt i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter.

5 Ändring i mervärdesskattelagen

Regeringens förslag: Redovisnings- och betaltidpunkten ändras från den 20 i

månaden efter redovisningperioden till den 5 i andra månaden efter

redovisningsperioden för skattskyldiga vars beskattningsunderlag för

beskattningsåret beräknas uppgå till högst 40 miljoner kr.

 Skälen för regeringens förslag: Den 1 januari 1996 infördes nya regler för

redovisning och betalning av mervärdesskatt. Reglerna bygger på det förslag som

Skattebetalningsutredningen (Fi 1993:07) lämnade i ett delbetänkande i februari

1995 (SOU 1995:12). I betänkandet föreslogs att enmånadsredovisning skulle

införas för samtliga skattskyldiga som då redovisade skatten för

tvåmånadersperioder i mervärdesskattedeklarationen. Dessutom föreslog

utredningen att tidpunkten för redovisning och betalning skulle förkortas från

den 5 i andra månaden efter redovisningsperioden till den 20 i första månaden

efter redovisningsperioden.

 Regeringen ansåg att utredningens förslag skulle kunna leda till alltför stora

negativa konsekvenser för de mindre företagen. Regeringens proposition

1995/96:19 innehöll därför vissa lättnader för de mindre företagen jämfört med

utredningens förslag. Det föreslogs en höjning av gränsen för vilka som skulle

få redovisa mervärdesskatten årligen i självdeklarationen från 200 000 kr till 1

miljon kr. Vidare föreslogs att redovisningstidpunkten den 5 i andra månaden

efter redovisningsperioden skulle behållas för företag med beskattningsunderlag

på högst 10 miljoner kr. Endast de med beskattningsunderlag överstigande 10

miljoner kr skulle redovisa och betala den 20 i första månaden efter perioden.

Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens proposition och de nya reglerna

trädde i kraft den 1 januari 1996.

 Vid beredningen gjorde regeringen bedömningen att de lättnader som medgavs för

de mindre företagen skulle vara tillräckliga. Det har nu emellertid visat sig

att lättnader kan behövas även för de skattskyldiga vars beskattningsunderlag

ligger strax över gränsen 10 miljoner kr. Regeringen föreslår därför att gränsen

för vilka som får redovisa och betala mervärdesskatten den 5 i andra månaden

efter redovisningsperiodens utgång höjs från 10 miljoner kronor till 40 miljoner

kr. Ändringen bör träda i kraft så snart som möjligt, även om den innebär vissa

negativa ekonomiska effekter på statsbudgeten. Regeringen föreslår därför att de

nya reglerna tillämpas i fråga om redovisningsperioder som börjar den 1 juli

1996 eller se-nare.

 Förslaget föranleder ändring i 14 kap. 12 § mervärdesskattelagen (1994:200).

6 Statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster

Regeringens förslag: Det fasta beloppet om 100 kr i statlig inkomst-skatt på

förvärvsinkomster höjs till 200 kr.

 Vid beräkningen av skiktgränsen för den statliga inkomstskatten tidigareläggs

mätperioden för prisförändringen så att förändringen mäts från juni till juni.

 Skälen för regeringens förslag: Vid beräkning av den statliga inkomstskatten

på förvärvsinkomster utgår ett för alla skattskyldiga gemensamt belopp om 100

kr. Det förhållandet att skatteuttaget i denna del är oberoende av den

skattskyldiges inkomst innebär att skatten har begränsade effekter på

individernas beteende, bl.a. vad gäller arbetsutbudet. I förhållande till andra

skatter på förvärvsinkomster ger därför en höjning av det fasta beloppet till

200 kr endast begränsade snedvridningar.

 Med anledning av övergången till det nya budgetåret som i fortsättningen

kommer att sammanfalla med kalenderåret har regeringen i propositionen

1995/96:149 Beräkning av basbelopp m.m., föreslagit att basbeloppet skall

fastställas i augusti och att mätperioden för prisförändringen tidigareläggs så

att förändringen mäts från juni till juni. Ändringen föreslås träda i kraft den

1 juli 1996 och tillämpas första gången vid fastställandet av basbelopp för år

1997. Tidigareläggningen av fastställandet av basbeloppet förbättrar

möjligheterna till tillförlitliga prognoser för bl.a. pensionsutgifter,

skatteintäkter och avgiftsintäkter i budgetpropositionen. Av samma skäl bör

jämförelsetalet vid beräkningen av skiktgränsen för den statliga inkomstskatten

enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt ange förhållandet mellan det

allmänna prisläget i juni andra året före taxeringsåret och juni tredje året

före taxeringsåret med tillägg av två procentenheter. Skiktgränsen enligt lagen

(1994:1852) om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 1996

- 1999 års taxeringar är redan nu knuten till basbeloppet på sådant sätt att

någon ändring inte behöver göras i den lagen.

 Förslagen föranleder ändringar i 10 § lagen om statlig inkomstskatt samt 2

och 3 §§ lagen om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid

1996-1999 års taxeringar.

7 Höjda energiskatter m.m.

7.1 Höjning av energiskatten på bränslen och elektrisk kraft

Regeringens förslag: Energiskatten höjs för samtliga bränsleslag. En höjning

sker även av energiskatten på elektrisk kraft. Höjningarna sker i två steg, det

första den 1 september 1996 och det andra den 1 juli 1997. Vid vardera

tillfället höjs skattesatserna för bensin och olja för drift av motordrivna

fordon med 2,5 %, skatten på elektrisk kraft med 1,5 öre per kWh och övriga

energiskatter med 10 %. Dessutom har en uppräkning gjorts med den förväntade

förändringen av konsumentprisindex under tiden t.o.m. oktober månad 1997.

 Skälen för regeringens förslag: Energiskatt och koldioxidskatt tas ut enligt

regler i lagen (1994:1776) om skatt på energi på samtliga fossila bränslen.

Vidare tas energiskatt ut på elektrisk kraft. Ingen energiskatt tas dock ut för

bränslen och elektrisk kraft som förbrukas vid tillverkningsprocessen i

industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig

växthusodling. För dessa verksamheter uppgår vidare koldi-oxidskatten till

endast 25 % av den generella skattenivån. De nämnda skattelättnaderna är

emellertid begränsade till bränsleanvändning för annat ändamål än drift av

motordriva fordon. Regeringen har för avsikt att föreslå en generell höjning av

koldioxidskatten från 25 till 50 % av den generella skattenivån för bränslen som

förbrukas vid industriell verksamhet eller vid yrkesmässig växthusodling.

Regeringen har under våren 1996 till kommissionen resp. rådet dels notifierat

den tilltänkta förändringen, dels ansökt om undantag från reglerna i direktiv

92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för

punktskatter på mineraloljor.

 Riksdagen har beslutat att skattesatserna för energiskatten och koldi-

oxidskatten årligen skall räknas om med hänsyn tagen till den allmänna

prisutvecklingen. Denna automatiska uppräkning skall första gången göras hösten

1996 för skatteuttaget under år 1997.

 Som framgått av avsnitt 3 bör en höjning ske av energiskatten på samtliga

bränsleslag.

 Höjningen av energiskatten bör genomföras i två steg, varav första steget bör

träda i kraft så snart som möjligt. En lämplig tidpunkt är därvid enligt

regeringens bedömning den 1 september 1996. Resterande skattehöjning bör ske den

1 juli 1997.

 Energiskatten på bensin och omärkt olja, dvs. sådan olja som används i

motordrivna fordon, bör i varje steg höjas med 2,5 %. Detsamma föreslås

beträffande gasol, metan och naturgas som används för drift av motordrivna

fordon. Höjningen av skatten för övriga bränsleslag bör ske med 10 % i vart och

ett av stegen. Det rör sig om olja, gasol, metan och naturgas som används för

uppvärmning och drift av stationära motorer samt om kolbränslen och

petroleumkoks. Eftersom ingen energiskatt tas ut när dessa bränslen förbrukas

vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning

vid yrkesmässig växthusodling begränsas således den direkta effekten av de

föreslagna skattehöjningarna till annan än sådan verksamhet, dvs. bl.a.

hushållssektorn.

 Vid beräkningen av skattehöjningarna har hänsyn tagits till förväntade

förändringar av konsumentprisindex (KPI) fram t.o.m. oktober månad 1997. Den

automatiska uppräkningen av energiskatten på bränsle bör därför skjutas fram och

ske först för skatteuttaget för år 1999.För att inte kostnadsrelationen mellan

oljeuppvärmning och eluppvärm-ning i bostadssektorn skall förändras bör

energiskatten på elektrisk kraft samtidigt höjas i två steg om vardera 1,5 öre

per kWh, dvs. en sammanlagd höjning om 3 öre per kWh. Höjningarna av

energiskatten på elektrisk kraft bör träda i kraft vid samma tidpunkter som

föreslagits beträffande skatten på bränslen. På motsvarande sätt som gjorts vid

beräkningen av bränsleskattebeloppen har förväntade förändringar av KPI

beaktats. De föreslagna skattebeloppen för elektrisk kraft bör därför omräknas

först inför 1999 års skatteuttag.

 Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 1 § och 11 kap. 3 § lagen om skatt på

energi samt vissa övergångsbestämmelser.

 Den föreslagna framflyttningen av den automatiska indexuppräkningen framgår,

vad gäller energiskatten på elektrisk kraft, av 11 kap. 3 § andra stycket. Med

hänsyn till att den automatiska uppräkningen av koldioxidskatten på bränslen

inte berörs av av förslaget, bör en annan lagteknisk konstruktion väljas för

bränslenas del. (Se punkt 4 av de föreslagna övergångsbestämmelserna.) De i 2

kap. 1 § första stycket lagen om skatt på energi föreslagna energiskattebeloppen

tillämpas inte förrän den 1 juli 1997 (för tid dessförinnan se punkt 2 av de

föreslagna övergångsbestämmelserna). De i paragrafen angivna

koldioxidskattebeloppen berörs inte av lagförslaget och skall enligt lydelsen av

paragrafens tredje stycke indexuppräknas inför år 1997. Detta innebär att de

skatteblopp som anges under rubriken Summa skatt i tabellen i paragrafens

första stycke aldrig kommer att vara aktuella, eftersom koldioxidskattebeloppen

skall indexuppräknas innan de angivna energiskattebeloppen träder i kraft.

7.2 Slopad kompensation för värmeleveranser till

tillverkningsindustrin och för växthusuppvärmning

Regeringens förslag: Kompensationen med 9 öre per kWh värme som levereras till

tillverkningsindustrin eller för växthusuppvärmning slopas.

 Bakgrunden till regeringens förslag: Kompensation medges inom ramen för

energiskattesystemet med 9 öre per kWh värme som levererats för

tillverkningsprocessen i industriell verksamhet samt - fr.o.m. den 1 juli 1996 -

för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling. Kompensationen medges

oavsett vilket energislag, dock inte råtallolja, som förbrukats vid

värmeframställningen. Kompensationen kan således utgå såväl om beskattat fossilt

bränsle som skattefritt biobränsle har använts vid framställningen av värme.

Bestämmelserna infördes den 1 juli 1994 och har oförändrade förts över till den

nu gällande lagen (1994:1776) om skatt på energi.

 Skälen för regeringens förslag: Kompensation medges den som har framställt

värmen och därefter levererat den till tillverkningsindustrin. Den har i praxis

inte medgetts i de fall då värmen nyttiggjorts inom samma juridiska person som

framställt den. Bakom införandet av en schabloniserad kompensation utan grund i

faktisk skattebelastning stod en önskan att ytterligare öka utrymmet för

användning av skattefria biobränslen i värmeverk.

 Bestämmelsen har tillämpats under två års tid och det har visat sig att

möjligheten till kompensation i allt högre grad utnyttjats på sätt som inte var

avsett vid dess införande. Sålunda har kompensationsreglerna kringgåtts genom

att tillverkningsföretag brutit ut värmeproduktionen och lagt den i en egen

juridisk person som därefter levererat bränsle till tillverkningsföretaget och

därigenom varit berättigade till kompensation för levererad värme. Enligt vad

regeringen erfarit har sådana bolagskonstruktioner ökat kraftigt i omfattning

under senare tid och de belopp som nu utbetalas i kompensation överstiger vida

de beräkningar som gjordes vid införandet av bestämmelsen.

 Mot bakgrund av att värmekompensationen i allt högre grad kommit att

utnyttjas på ett sätt som inte varit avsett vid införandet av reglerna bör den,

särskilt med beaktande av de kraftigt ökade kostnaderna för staten, så snart som

möjligt slopas. Regeringen kommer att i annan ordning överväga förslag om

ekonomiska stödåtgärder till vissa värmeleverantörer, främst värmeverk vars

huvudsakliga bränsleförbrukning består av biobränslen och som har stora

industrileveranser. Sådana åtgärder bör dock vidtas utan anknytning till

energiskattesystemet.

 Förslaget föranleder att i 9 kap. 5 § lagen om skatt på energi upphävs samt

medför ändringar i 9 kap. 7 och 8 §§ samma lag. Ändringarna bör träda i kraft

den 1 september 1996.

7.3 Höjd skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk och äldre vattenkraftverk

Regeringens förslag: Produktionsskatterna på elektrisk kraft från kärnkraftverk

och från äldre vattenkraftverk höjs med 1 öre per kWh den 1 september 1996 och

med ytterligare 1 öre per kWh den 1 juli 1997.

 Bakgrunden till regeringens förslag: Energiskatt enligt lagen om skatt på

energi tas ut i samband med leverans eller förbrukning av elektrisk kraft.

Härutöver tas dock i vissa fall ut skatt på elektrisk kraft även i samband med

produktion av kraften.

 Den som tillverkar elektrisk kraft i ett vattenkraftverk med en installerad

generatoreffekt av minst 1500 kW är skyldig att betala en särskild skatt på den

levererade elkraften. Skatten tas ut med 4 öre per kWh, men sätts ned med 2 öre

per kWh om kraften producerats i ett kraftverk som tagits i drift under åren

1973 - 1977 och med 4 öre per kWh om den producerats i ett kraftverk som tagits

i drift senare. En annan skatt tas ut med 1,2 öre per kWh för elektrisk kraft

som inom landet framställts i ett kärnkraftverk. De nu nämnda skatterna regleras

i lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft, resp. i lagen (1983:1104)

om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk.

 Skälen för regeringens förslag: Inom regeringskansliet har under en längre tid

övervägts i vad mån vattenkraftsskatten i sin helhet bör ersättas med en

fastighetsskatt. Det är regeringens avsikt att så snart som möjligt lägga fram

ett sådant förslag till riksdagen. En omläggning till fastighetsskatt medför att

de ekonomiska snedvridningar som den nuvarande produktionsskatten ger upphov

till minskar. Vattenkraftsskatten har visserligen nyligen höjts (prop.

1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28, rskr. 1994/95:439, SFS 1995:914) men av

statsfinansiella skäl bör dock - i avvaktan på att ett förslag om

fastighetsskatt kan presenteras - nu ytterligare en höjning ske. En höjning bör

ske i två steg från 4 till sammanlagt 6 öre per kWh, med motsvarande nedsättning

vad gäller produktion från yngre kraftverk, dvs. med 3 öre resp. 6 öre per kWh.

Vidare bör även skatten på kärnkraftsproducerad elkraft höjas i två steg med

sammanlagt 2 öre till 3,2 öre per kWh. Det första steget av de föreslagna

skattehöjningarna bör träda i kraft den 1 september 1996 och resterande höjning

den 1 juli 1997.

 14

 Förslagen föranleder ändringar i 5 § lagen om särskild skatt för elektrisk

kraft från kärnkraftverk och 5 § lagen om skatt på viss elektrisk kraft.

7.4 Miljöskatt på inrikes flygtrafik

Regeringens bedömning: Miljöskatten på inrikes flygtrafik bör fr.o.m. den 1

januari 1997 ersättas av ett system med bättre miljöstyrning, t.ex. en ökad

differentiering av luftfartsverkets landningsavgifter.

 Bakgrunden till regeringens bedömning: Miljöskatten på inrikes flygtrafik

regleras i lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik. Den infördes

från och med den 1 mars 1989. Skattens storlek bestämdes till 12 kr per kg

utsläppta kolväten och kväveoxider. Från och med den 1 januari 1991

kompletterades skatteuttaget med en skatt på 79 öre per kg förbrukat

flygbränsle. Den 1 januari 1993 höjdes skatten till 1 kr per kg förbrukat

bränsle.

 Skattskyldig är den som äger flygplanet eller, om det inte används av

ägaren, den som brukar det i hans ställe. Skatten tas ut för varje inrikes

flygning i reguljär trafik. Skatten beräknas med ledning av luftfartsverkets

uppgifter om bränsleförbrukning och utsläpp av kolväten och kväveoxider från den

aktuella flygplanstypen under en genomsnittligt beräknad flygsträcka. För år

1994 inbringade skatten 210 miljoner kr.

 Skälen för regeringens bedömning: Förutom de fiskala och trafikpolitiska

motiven för införandet av en miljöskatt på inrikes flygtrafik fanns redan från

början det miljömässiga skälet att förmå Linjeflyg AB att byta ut brännkamrarna

i de flygplansmotorer som då var aktuella. Linjeflyg AB beslutade att byta ut

brännkamrarna när lagen om miljöskatt på inrikes flygtrafik förbereddes. I

detta fall åstadkom alltså miljöskatten en positiv miljöeffekt.

 Sedan skatten infördes har emellertid förändringar skett som påverkar skattens

funktion. Avregleringen av den civila inrikes luftfarten har således gjort det

allt svårare att på ett rättvist sätt göra de schablonberäkningar som

miljöskatten grundas på.

 Inom EU gäller att medlemsstaterna enligt mineraloljedirektivet (92/81/EEG)

inte får beskatta mineraloljor som används för yrkesmässigt flyg. I en skrivelse

den 21 februari 1996 har kommissionens generaldirektorat för skattefrågor hävdat

att miljöskatten på inrikes flygtrafik inte är förenlig med

mineraloljedirektivet.

 Sammantaget anser regeringen att miljöskatten i sin nuvarande utformning inte

är tillfredsställande. I syfte att öka miljöstyrningen avser regeringen att i

höst lägga ett förslag om att fr.o.m. den 1 januari 1997 ersätta miljöskatten

med ett alternativ med minst samma styreffekt som miljöskatten. Ett sådant

alternativ skulle kunna vara miljörelaterade landningsavgifter.

8 Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete

på bostadshus

Regeringens bedömning: En skattereduktion bör medges för kostnader för

reparationer m.m. på bostadshus som utförs under tiden den 15 april 1996 - 31

december 1997.

 Skälen för regeringens bedömning: För att stimulera konjunkturen inom

byggsektorn beslutades våren 1993 (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:SkU36, rskr.

1992/93:422, SFS 1993:672) om åtgärder avsedda att öka reparationer, ombyggnader

och tillbyggnader av fastigheter under åren 1993 och 1994.

 Beslutet innebar att en skattereduktion medgavs för utgifter för reparationer

m.m. som utfördes på bostadshus under tiden den 15 februari 1993 - 31 december

1994.

 Skattereduktion medgavs fastighetsägare och vissa andra som vid

fastighetstaxeringen jämställs med ägare till fastighet. Underlaget för

skattereduktionen var fastighetsägarens kostnader för repararations- och under-

hållsarbeten samt utgifter för om- och tillbyggnad av bostadshus. Utgifter för

material ingick inte i underlaget och inte heller värdet av sådant arbete som

utfördes av ägaren.

 Skattereduktion medgavs om underlaget sammantaget uppgick till minst 2 000 kr.

För småhus medgavs skattereduktion med 30 procent av underlaget till den del

detta under den aktuella tidsperioden inte översteg 35 000 kr per

taxeringsenhet.

 Även för hyreshus uppgick skattereduktionen till 30 procent av underlaget. För

dessa medgavs dock skattereduktion med högst 20 000 kr eller ett belopp

motsvarande tre gånger den fastighetsskatt som beräknades för kalenderåret 1993

om sistnämnda belopp var högre.

 Enligt i vårpropositionen redovisade ekonomiska bedömningar kan förutses en

icke obetydlig avmattning mellan 1996 och 1997 av den totala

byggnadsverksamheten, särskild markerat för bostadsbyggandet såväl vad avser

nybyggnader som ombyggnader. För att motverka en ökning av arbetslösheten finns

därför anledning att ge en temporär stimulans åt denna sektor. Stimulansen bör

lämpligen ske på det sätt som gällde tidigare i form av en skattereduktion för

kostnader för reparationer m.m. på bostadshus. Regeringen kommer därför att

föreslå att det åter införs en möjlighet att erhålla en sådan skattereduktion.

 En proposition i frågan kommer under våren att lämnas till riksdagen. Här

presenteras huvuddragen i den kommande propositionen.

 En skattereduktion medges för utgifter för reparation och underhåll samt för

om- och tillbyggnad av bostadshus som utförs under tiden den 15 april 1996 - 31

december 1997. Skattereduktionen skall medges fastighetsägare och vissa andra

som vid fastighetstaxeringen jämställs med ägare.

 De arbeten som grundar rätt till skattereduktion är sådana som utförts på

byggnad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller som hyreshus

till den del den används för bostadsändamål.

 Underlaget för skattereduktionen skall vara fastighetsägarens egna kostnader

för reparations- och underhållsarbeten samt utgifter för om- och tillbyggnad av

bostadshus. Utgifter för material får inte ingå i underlaget. Inte heller får

utgifter för vilka erhålls statligt ombyggnads-, förbättrings- eller

upprustningsbidrag ingå i underlaget. Värdet av sådant arbete som utförs av

ägaren av bostadshuset får inte heller ingå i underlaget för skattereduktionen.

 Skattereduktionen skall uppgå till 30 procent av underlaget. För varje

taxeringsenhet får skattereduktionen dock sammanlagt inte överskrida, för småhus

10 500 kr och för hyreshus, det högsta av beloppen 20 000 kr eller det belopp

som motsvarar tre gånger fastighetsskatten för hela kalender-året 1996. Det

sammanlagda underlaget måste uppgå till minst 2 000 kr.

 Ansökan om skattereduktion skall ske genom ett särskilt förfarande.

 Regeringen kommer vidare att överväga möjligheterna att reglerna om

skattereduktion, till skillnad mot vad som tidigare gällde, också skall omfatta

sådana förbättringsarbeten på bostadsrättslägenheter som bekostas av

bostadsrättsinnehavarna. Om sådana regler skall införas kommer den tidigare

nämnda propositionen att också innehålla ett förslag om detta.

9 Begränsning av avdragsramen för

representation

Regeringens bedömning: Som ett led i saneringen av statsfinanserna bör

avdragsramen för representation begränsas. Det maximalt avdragsgilla beloppet

för måltidsutgifter bör halveras till 90 kr fr.o.m. år 1997.

 Skälen för regeringens bedömning: Riksdagen beslutade så sent som hösten 1995

om en begränsning av avdragsramen för representation (prop. 1995/96:109, bet.

1995/96:SkU20, rskr. 1995/96:135, SFS 1995:1625). Avdraget för måltidutgifter

som tidigare kunde medges med högst 300 kronor begränsades då till högst 180 kr

per person. För att förstärka statsfinanserna bör avdragsramen nu begränsas

ytterligare. En begränsning till 90 kr per person bör innebära att syftet med

avdraget tillgodoses.

 Begränsningen bör gälla representation fr.o.m. år 1997. Mot bakgrund av att

regeringen nyligen lämnat förslag till riksdagen (prop. 1995/96:152) om ett

tekniskt förtydligande i reglerna om representationsavdrag lägger regeringen

inte fram något lagförslag nu. Regeringen avser därför att återkomma till

riksdagen med ett lagförslag senare i år.

 15

10 Allmänna egenavgiften till sjukförsäkringen

m.m.

Regeringens bedömning: Senare i vår lämnas förslag till beslut om höjning av den

allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift till 4,95 procent år 1997

och 5,95 procent fr.o.m. år 1998. Höjningen balanseras av en sänkning av

sjukförsäkringsavgiften enligt lagen om socialavgifter och en höjning av den

allmänna löneavgiften.

 Skälen för regeringens bedömning: I den ekonomisk-politiska propostionen

hösten 1994 (prop. 1994/95:25) föreslogs dels en omedelbar höjning av den

allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift med två procentenheter för

år 1995 dels en successiv höjning av avgiften med en procentenhet per år fram

t.o.m. år 1998. Fr.o.m. år 1998 skall avgiften uppgå till 5,95 procent.

Riksdagen har beslutat om de föreslagna höjningarna för åren 1995 och 1996. För

att fullfölja saneringsprogrammet även i denna del kommer regeringen senare i

vår att lämna förslag om höjningar för de återstående åren 1997 och 1998.

 Vid tidigare beslutade höjningar av egenavgiften har vissa förändringar gjorts

i uttaget av socialavgifter. Sålunda har sjukförsäkringsavgiften i lagen om

socialavgifter sänkts för att balansera det ökade uttaget av allmän egenavgift

i form av sjukförsäkringsavgift. Samtidigt har arbetsmarknadsavgiften höjts i

samma omfattning som sänkningen av sjukförsäkringsavgiften vilket givit ett

oförändrat totalt uttag av socialavgifter.

 Höjningarna av den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift

inklusive följdändringarna av socialavgifterna ingår i saneringsprogrammet som

syftar till att förstärka de offentliga finanserna. I detta perspektiv bör de

förändringar i uttaget av socialavgifter som följer av höjningarna av den

allmänna egenavgiften åren 1997 och 1998 utformas på ett något annorlunda sätt

än vid tidigare höjningar. Sänkningen av sjukförsäkringsavgiften enligt lagen om

socialavgifter bör balanseras med en höjning, inte av arbetsmarknadsavgiften,

utan av den allmänna löneavgiften. Den senare avgiften, som infördes som ett led

i finansieringen av avgiften till EU (prop. 1994/95:122), utgör en inkomstkälla

för staten och har till skillnad från arbetsmarknadsavgiften ingen koppling till

det samlade försäkringssystemet. En höjning av den allmänna löneavgiften bidrar

därmed till en mer entydig förstärkning av de offentliga finanserna.

 I anslutning till nu aviserade förändringar av den allmänna egenavgiften i

form av sjukförsäkringsavgift, sjukförsäkringsavgiften enligt lagen om

socialavgifter och den allmänna löneavgiften aktualiseras justeringar av de

särskilda löneskatterna på vissa förvärvsinkomster och på pensionskostnader för

åren 1997 och 1998. Aviserade förändringar i den särskilda löneskatten kommer

att föranleda vissa justeringar i den särskilda premieskatten för

grupplivförsäkringar m.m. Även dessa förslag kommer att lämnas till riksdagen

senare i vår.

11 Bilförmån

Regeringens bedömning: Ett förslag till ändrade regler för beskattning av

bilfömån kommer att remitteras om några veckor. De ändrade reglerna bör träda i

kraft den 1 januari 1997.

 Skälen för regeringens bedömning: Riksdagen uttalade sig i december 1993 för

en översyn av bilförmånsreglerna i syfte att åstadkomma ett bättre samband

mellan förmånsvärde och den privata körsträckans längd (bet. 1993/94:SkU10).

Frågan om utformningen av bilförmånsreglerna har sedan dess beretts inom

regeringskansliet. Reglerna om beskattning av bilförmån har också varit föremål

för en intensiv debatt under senare tid. Främst har frågan hur den privata

körsträckans längd skall beaktas vid förmånsbeskattningen diskuterats.

 Frågan om hur bilförmån skall värderas vid inkomstbeskattningen rymmer många

aspekter. Finansdepartementet avser att inom några veckor i en promemoria som

skickas ut på remiss lägga fram förslag om ändrade regler för beskattning av

bilförmån. En utgångspunkt för förslagen kommer att vara att

förmånsbeskattningen inte skall vara oberoende av den privata körsträckans

längd. De ändrade reglerna bör träda i kraft den 1 januari 1997.

12 Budgeteffekter

För föreslagna och aviserade åtgärder redovisas i tabell 1 budgeteffekterna för

den konsoliderade offentliga sektorn. Redovisade effekter avser dels

kalenderårseffekterna för åren 1996-1998, dels de varaktiga

nettobudgeteffekterna, där i förekommande fall olika slag av övervältring

beaktats.

 16

Tabell 1 Budgeteffekter för offentlig sektor av föreslagna och aviserade

åtgärder. Kalenderårseffekter och varaktiga nettobudgeteffekter. Miljarder kr i

1997 års priser och volymer.

 1996 1997 1998 Varaktig

 effekt

Höjd statlig skatt på 0 0,6 0,6 0,6

förvärvsinkomster

Förändrad förmögenhetsskatt0 0 0 0

ROT-åtgärder 0 -1,5 -2,0 -

Sänkt representationsavdrag0 0 0,5 0,5

Höjd omsättningsgräns moms-1,53-0,03-0,03 -0,03

Energiskatter

 Höjd energiskatt el0,23 1,18 1,58 1,38

 Höjd energiskatt 0,28 1,40 1,86 1,63

 bränslen

 Höjd skatt el från 0,15 0,78 1,05 0,72

 kärnkraftverk

 Höjd skatt el från 0,10 0,50 0,67 0,46

 äldre vattenkraftverk

 Fördubblad koldioxid- 0 0,38 0,38 0,25

 skatt industri

 Slopad värmekom- 0,08 0,31 0,29 0,20

 pensation

 Ersättning av miljöskatt0 -0,15 -0,15 -0,10

 inrikes flyg

 Summa 0,69 3,47 4,75 5,61

Höjningen av det fasta beloppet om 100 kr i statlig inkomstskatt på

förvärvsinkomster till 200 kr beräknas ge en inkomstförstärkning på 0,6

miljarder kr.

 Omläggningen av förmögenhetsskatten med en basbreddning i form av att aktier

skall tas upp till 100 % av marknadsvärdet och en höjning av fribeloppet från

800 000 kr till 900 000 kr beräknas ge en engångsvis budgetförsvagning för år

1997 på ca 150 miljoner kr. För detta år avräknas detta belopp mot den

outnyttjade delen av den ram på 2 miljarder kr som är avsatt för sänkt

företagsskatt (se prop. 1994/95:25). En finansiering fullt ut av det höjda

fribeloppet skall ske fr.o.m. 1998 års taxering inom ramen för

förmögenhetsskatten.

 För bedömningen av de finansiella effekterna av den tidsbegränsade

skattereduktionen för byggnadsarbete kan viss vägledning hämtas från utfallet av

den tidigare tillämpningen under perioden den 15 februari 1993 - 31 december

1994. Vid 1994 års taxering medgavs reduktion med 1 miljard kr och vid 1995 års

taxering med 2,5 miljarder kr.

 Vid den tidigare tillämpningen rådde en viss oklarhet kring reglernas

innebörd under första halvåret 1993, vilket kan ha bidragit till att begränsa

reduktionsbeloppet för detta år. Samtidigt kan det yrkade reduktionsbeloppet

för inkomståret 1994 till viss del ha avsett åtgärder under 1993 för vilka

avdrag kunde yrkas vid 1995 års taxering. Mot denna bakgrund kan de

prognostiserade reduktionsbeloppen sättas till 1,5 miljarder kr vid 1997 års

taxering och 2,0 miljarder kr vid 1998 års taxering. Dessa belopp utgör de

primära budgeteffekterna. Dessa kommer att motverkas av indirekta

budgeteffekter, där storleken av dessa blir beroende av bl.a. i vilken

utsträckning aktiviteten i byggsektorn ökar p.g.a. skattereduktionen. Detta

bidrar till ökade skatteintäkter och minskade utgifter för arbetslösheten. De

indirekta effekterna är dock svåra att kvantifiera och av försiktighetsskäl

beaktas inte dessa vid budgetbedömningen.

 Begränsningen i rätten till avdragsgill representation från 180 kr till 90 kr

beräknas ge en inkomstförstärkning på 0,5 miljarder kr.

 Höjningen från 10 till 40 miljoner kr av den gräns under vilken skattskyldiga

skall betala mervärdesskatten senast den 5:e i andra månaden efter

redovisningsperioden beräknas ge en engångsvis försvagning av statsbudgeten med

1,53 miljarder kr. Den varaktiga effekten i form av ränteförlusten för det

allmänna p.g.a. senareläggningen med 15 dagar är betydligt lägre, 0,03 miljarder

kr.

 Såvitt gäller energiskatteförändringarna genomförs flertalet i två lika stora

steg med en höjning dels den 1 september 1996, dels den 1 juli 1997. Då

uppgifterna i tabellen avser budgeteffekten i förhållande till oförändrade

regler uppkommer en successivt starkare effekt under perioden 1996--1998.

 Redovisade effekter för sådana skatter där en automatisk uppräkning sker med

förändringen i konsumentpriserna avser den rena regelföränd-ringseffekten, dvs

de förändringar i olika skattesatser som redovisas i de bilagda lagförslagen och

som beror av indexeringen har ej inkluderas i tabellredovisningen. Detta innebär

att redovisade effekter fångar upp den reala budgetförstärkningen.

 Avvikelsen mellan faktiska kalenderårseffekter och varaktiga effekter beror

på att de olika skatterna med varierande tidsfördröjning påverkar andra

skattebaser eller offentliga utgifter, det senare p.g.a effekter via KPI-

förändringar.

 För skatter som utgår på hushållens konsumtion av energiprodukter antas de

olika punktskattehöjningarna ge upphov till två varandra motverkande effekter.

För det första uppkommer en budgetförstärkning genom att den höjda punktskatten

ingår i underlaget för beräkning av mervärdes-skatt. Med viss tidsfördröjning

motverkas detta av att effekten på KPI reducerar nästföljande års inkomstskatter

och ökar basbeloppsanknutna offentliga utgifter.

 För sådana skatter som utgår på näringslivets energianvändning antas att en

övervältring successivt kommer att ske på lönerna vilket innebär att underlaget

för socialavgifter och inkomstskatt reduceras. Denna övervält-ring antas dock

schablonmässigt ske med en betydande tidsfördröjning.

 17

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 april 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar propositionen 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på

skatte- och avgiftsområdet.

**ENDNOTES**

1. Senaste lydelse 1995:1525.

2. Senaste lydelse 1995:1526.

3. Lagen omtryckt 1986:503.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1986:503.

4. Senaste lydelse 1995:914.

5. Lagen omtryckt 1984:163.

6. Senaste lydelse 1995:913.

7. Lagen omtryckt 1994:1897.

8. Senaste lydelse 1992:1489.

9. Senaste lydelse 1995:1541.

10. Senaste lydelse 1995:1207.

11. Senaste lydelse 1994:1859.

12. Senaste lydelse 1995:654.

13. Senaste lydelse 1995:548.

14. Senaste lydelse 1991:698.

 18