Regeringens proposition

2000/01:91

Övergångsbestämmelserna till polisdatalagen

Prop.

2000/01:91

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 14 mars 2001

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslår regeringen att punkten 2 i övergångsbestämmelserna till

 polisdatalagen (1998:622) ändras med innebörden att övergångstiden under vilken

 register i polisens verksamhet får föras med stöd av Datainspektionens

tillstånd förlängs till utgången av år 2003. Lagändringen föreslås träda i kraft

 den 1 juli 2001.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Förslag till lag om ändring i polisdatalagen (1998:622) 4

3 Ärendet och dess beredning 5

4 Bakgrund 5

4.1 Nuvarande ordning 5

4.2 Polisdatautredningen 6

5 Register som förs med stöd av övergångsbestämmelserna 6

5.1 Allmänna spaningsregistret 6

5.2 Andra register 7

6 Tiden i övergångsbestämmelsen flyttas fram 8

7 Kostnader 10

Bilaga 1 Promemorians lagförslag 11

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser 12

Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag 13

Bilaga 4 Lagrådets yttrande 14

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 mars 2001 15

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring

i polisdatalagen (1998:622).

2 Förslag till lag om ändring i polisdatalagen (1998:622)

Härigenom föreskrivs att punkten 2 övergångsbestämmelserna till polisdatalagen

(1998:622) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2. För de personregister som den 24 oktober 1998 förs med Datainspektionens

tillstånd gäller bestämmelserna i datalagen (1973:289) till och med den 30

september 2001. För ett sådant register skall dock 6-8 §§ gälla från

ikraftträdandet.

2. För de personregister som den 24 oktober 1998 förs med Datainspektionens

tillstånd gäller bestämmelserna i datalagen (1973:289) till och med den 31

december 2003. För ett sådant register skall dock 6-8 §§ gälla från

ikraftträdandet.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001.

3 Ärendet och dess beredning

Polisdatautredningen (Ju 2000:01, dir. 1999:99), som har i uppdrag att följa den

 nya polisregisterlagstiftningen, har till Justitiedepartementet kommit in med

en skrivelse (dnr Ju 2000/5649). I skrivelsen föreslås att regeringen tar

initiativ till en ändring av övergångsbestämmelserna till polisdatalagen, så att

 de register som polisen i dag för med tillstånd av Datainspektionen får

fortsätta att föras med stöd av tillstånden till utgången av år 2003. Med

anledning av skrivelsen har en promemoria upprättats i Justitiedepartementet. I

promemorian föreslås en ändring av övergångsbestämmelserna till polisdatalagen

(1998:622). Regeringen behandlar i detta ärende det förslag som läggs fram i

promemorian. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1.

Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i

bilaga 2. Remissyttrandena finns tillgängliga i Justitiedepartementet (dnr Ju

2000/5649).

Regeringen beslutade den 1 mars 2001 att inhämta Lagrådets yttrande över det

lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet

lämnade förslaget utan erinran.

4 Bakgrund

4.1 Nuvarande ordning

Polisens möjligheter att föra kriminal- och polisregister reglerades tidigare i

huvudsak genom bestämmelser i lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister och

lagen (1965:94) om polisregister m.m. Vissa polisregister fördes också med stöd

av Datainspektionens tillstånd enligt datalagen (1973:289).

Sedan den 1 april 1999 gäller en lag om behandling av personuppgifter i polisens

 verksamhet, polisdatalagen (1998:622). Polisdatalagen bygger på

personuppgiftslagen (1998:204) och innehåller de särregler som ansetts

nödvändiga i polisens verksamhet. Enligt punkten 2 övergångsbestämmelserna till

polisdatalagen får de register som förs med stöd av Datainspektionens tillstånd

enligt datalagen föras till och med den 30 september 2001. Därefter skall de

föras med stöd av polisdatalagen.

I polisens verksamhet förs i dag ett flertal olika typer av register. En del av

dem regleras särskilt i polisdatalagen. Detta gäller t.ex. fingeravtrycks- och

signalementsregistren samt SÄPO-registret. I andra register, såsom

kommunikationscentralernas system (KC-systemet) sker behandlingen av

personuppgifterna med stöd av bestämmelserna i personuppgiftslagen och de

allmänna bestämmelserna i polisdatalagen. Ett antal register förs dock i dag

enligt övergångsbestämmelserna till personuppgiftslagen eller polisdatalagen med

 stöd av Datainspektionens tillstånd. För dessa register gäller därför

fortfarande datalagen. Exempel på sådana register är passregistret, beslags- och

 analysregistren och det allmänna spaningsregistret (ASP).

Därtill kommer att vissa register, såsom digitalt referensbibliotek över

barnpornografiska framställningar, förs med stöd av regeringsbeslut. Eftersom

dessa register inte förs med stöd av Datainspektionens tillstånd omfattas de

inte av övergångsbestämmelserna till personuppgiftslagen eller polisdatalagen.

Det är därför redan i dag bestämmelserna i personuppgiftslagen och

polisdatalagen som är tillämpliga på behandlingen av personuppgifter i dessa

register.

4.2 Polisdatautredningen

Polisdatautredningen har i uppdrag att följa genomförandet av den nya

polisregisterlagstiftningen. Utredningen skall analysera konsekvenserna av den

nya regleringen av polisens rätt att behandla personuppgifter automatiserat. En

särskild analys skall göras av de samlade konsekvenserna från

integritetssynpunkt av lagstiftningen på området. I uppdraget ingår också att

inventera de register som förs inom polisen med stöd av personuppgiftslagen och

polisdatalagen samt, övergångsvis, med stöd av Datainspektionens tillstånd.

Utredningen skall på grundval av inventeringen överväga om fler register än i

dag bör regleras särskilt i lagstiftningen och i så fall lägga fram förslag till

 sådana regleringar. I övrigt skall utredningen peka på eventuella reformbehov.

Uppdraget skall redovisas slutligt senast vid utgången av år 2001.

Som tidigare har nämnts har Polisdatautredningen till Justitiedepartementet

kommit in med en skrivelse (Ju 2000/5649). I skrivelsen föreslås att regeringen

tar initiativ till en ändring av övergångsbestämmelserna till polisdatalagen, så

 att de register som polisen i dag för med tillstånd av Datainspektionen får

fortsätta att föras med stöd av sådana till utgången av år 2003.

5 Register som förs med stöd av övergångsbestämmelserna

5.1 Allmänna spaningsregistret

Det allmänna spaningsregistret (ASP) förs centralt av Rikspolisstyrelsen med

tillstånd av Datainspektionen enligt ett beslut meddelat den 18 maj 1977.

Registret förs i dag med stöd av övergångsbestämmelserna till polisdatalagen.

Registret har enligt sin ändamålsbeskrivning till syfte att lagra och

systematisera uppgifter med anknytning till misstänkt eller konstaterad

brottslighet för att användas i polisens spanings- och

brottsutredningsverksamhet. Den ändamålsbeskrivning för[REDACTED_EFTERNAMN] som gäller enligt

tillståndet sammanfaller i stort med den definition av

kriminalunderrättelseverksamhet som anges i 3 § polisdatalagen. Med

underrättelseverksamhet avses enligt definitionen i 3 § polisdatalagen

polisverksamhet som består i att samla, bearbeta och analysera information för

att klarlägga om brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas och

 som inte utgör förundersökning enligt 23 kap. rättegångsbalken. Enligt 17 §

polisdatalagen får kriminalunderrättelseregister föras endast för att ge

underlag för beslut om särskilda undersökningar avseende allvarlig brottslig

verksamhet eller för att underlätta tillgången till allmänna uppgifter med

anknytning till underrättelseverksamhet. Det allmänna spaningsregistret får

anses utgöra ett kriminalunderrättelseregister i polisdatalagens mening, varför

behandling av personuppgifter efter den 30 september 2001 skall ske i enlighet

med 17 - 21 §§ polisdatalagen.

Enligt 19 § första stycket polisdatalagen får ett kriminalunderrättelseregister

innehålla uppgifter som kan hänföras till en enskild person endast om

uppgifterna ger anledning att anta att allvarlig brottslig verksamhet har

utövats eller kan komma att utövas. Därutöver skall den som avses med

uppgifterna skäligen kunna misstänkas för att ha utövat eller komma att utöva

den allvarliga brottsliga verksamheten. Med allvarlig brottslig verksamhet avses

 brott för vilket är föreskrivet fängelse i två år eller däröver (3 §

polisdatalagen). Det innebär att uppgifter som rör misstanke om t.ex.

misshandel, stöld och bedrägeri får behandlas. I dag behandlas emellertid i[REDACTED_EFTERNAMN]

även uppgifter om andra brott, t.ex. snatteri och skadegörelse.

I[REDACTED_EFTERNAMN] finns även särskilda uppgifter om synnerligen allvarligt brottsbelastade

personer och om yrkeskriminella personer. Dessa s.k. markeringar har ingen

motsvarighet i polisdatalagens bestämmelser.

I[REDACTED_EFTERNAMN] registreras en person om det finns en misstanke mot honom eller henne om

ett visst brott eller en viss form av brottslighet. Styrkan på misstanken för

att registrering skall få ske i[REDACTED_EFTERNAMN] torde vara lägre än polisdatalagens krav.

5.2 Andra register

Som tidigare har nämnts för polisen i dag utöver[REDACTED_EFTERNAMN] ett flertal register med

Datainspektionens tillstånd. I en del av dem sker behandlingen av

personuppgifter för att förebygga brott, för att övervaka den allmänna ordningen

 och säkerheten eller för att bedriva spaning och utredning i fråga om brott.

Exempel på sådana register är Interpolregistret och Rationell anmälningsrutin

(RAR). Ändamålet med Interpolregistret är att återfinna ärenden i en aktsamling

vid Rikspolisstyrelsens Interpolsektion. Registret får förutom administrativa

uppgifter innehålla uppgifter om ärendetyp, land, personnummer, nationalitet,

fordon, kontonummer, nummer på legitimationshandling, indikativ (begrepp för att

 ange förfalskningstyp) samt åtgärd. Ändamålet med RAR är att tillhandahålla

uppgifter rörande brottsanmälningar som behövs och för att i enlighet med lag

eller förordning lämna uppgifter till annan myndighet. Ändamålet är också att

tillhandahålla uppgifter för polismyndighets ärenden, lämna underlag för

samordning, bevakning, planering och uppföljning av verksamheten, utgöra

underlag för produktion av statistik samt utgöra myndighetens kriminaldiarium.

Eftersom behandlingen av personuppgifter i dessa register är en sådan behandling

 som avses i 1 § polisdatalagen omfattas dessa register liksom[REDACTED_EFTERNAMN] av

övergångsbestämmelserna till polisdatalagen. Dessa register skall därför i

likhet med[REDACTED_EFTERNAMN] efter den 30 september 2001 föras med stöd av polisdatalagen.

6 Tiden i övergångsbestämmelsen flyttas fram

Regeringens förslag: Övergångstiden under vilken register i polisens verksamhet

får föras med stöd av Datainspektionens tillstånd enligt punkten 2 i

övergångsbestämmelserna till polisdatalagen förlängs till utgången av år 2003.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Datainspektionen har anfört att tillämpningsområdet för

övergångsbestämmelserna bör klargöras. Hovrätten för Nedre Norrland har velat

fästa uppmärksamheten på frågan om datalagens eller personuppgiftslagens

överklagandebestämmelser är avsedda att tillämpas efter den 30 september 2001. I

 övrigt har remissinstanserna tillstyrkt eller lämnat förslaget utan erinran.

Skälen för regeringens förslag: I polisdatalagens bestämmelser om behandling av

personuppgifter i kriminalunderrättelseverksamhet har det fastställts gränser

för registrering av förspanings- och underrättelseuppgifter. En del av den

information som för närvarande registreras i bl.a. det allmänna

spaningsregistret (ASP) uppfyller kraven för registrering i

kriminalunderrättelseregister medan andra uppgifter sannolikt faller utanför

regleringen. Behandlingen av personuppgifter i[REDACTED_EFTERNAMN] skulle alltså behöva

begränsas i icke oväsentliga delar om den skall ske i enlighet med

bestämmelserna i polisdatalagen.

Polisdatautredningen anför i skrivelsen att de frågor som är förknippade med[REDACTED_EFTERNAMN]

 utgör en viktig del i utredningsuppdraget. Utredningen anser det vara omöjligt

att analysera behandlingen av personuppgifter i[REDACTED_EFTERNAMN] separat från den behandling

som förekommer i andra polisregister. Utredningen anser vidare att det inte är

lämpligt att utforma några särbestämmelser enbart för behandlingen i[REDACTED_EFTERNAMN]. De

ställningstaganden som i så fall skulle behöva göras skulle bli styrande för

regleringen av andra register utan att dessa kunnat analyseras på ett

tillfredsställande sätt. Utredningen menar därför att all behandling av

personuppgifter som förekommer inom polisen och som omfattas av

utredningsuppdraget skall övervägas i ett sammanhang och att redovisning skall

ske i ett enda betänkande.

Rikspolisstyrelsen har i olika sammanhang framhållit att behovet av[REDACTED_EFTERNAMN] är

mycket stort. Behovet av[REDACTED_EFTERNAMN] skall ses mot bakgrund av att all brottsutredande,

brottsförebyggande och spanande verksamhet bygger på kunskap och kännedom om

tidigare brottsbelastade personers brottsliga verksamhet, brottsobjekt,

tillvägagångssätt, geografiska brottsområde, umgänge med andra brottsbelastade

personer och transportmedel. Vidare har styrelsen anfört att det för

utrycknings- och trafikverksamheten är av vikt att snabbt få besked om en person

 när ett ingripande är aktuellt, t.ex. om personen är farlig och vilka typer av

brott personen tidigare är misstänkt för. Det har också anförts att[REDACTED_EFTERNAMN] är av

stor betydelse för närpolisens arbete mot vardagsbrottsligheten, bl.a. för den

nödvändiga kunskapen om vilka kända brottslingar som bor eller vistas inom

närpolisområdet.

Regeringen instämmer i Polisdatautredningens bedömning att frågan om en

reglering av[REDACTED_EFTERNAMN] inte bör skiljas från de övriga lagstiftningsfrågor som

utredningen har att ta ställning till och således att de frågor som omfattas av

utredningens uppdrag bör övervägas i ett sammanhang.

De eventuella lagändringar som Polisdatautredningens betänkande kan komma att

resultera i kan inte träda i kraft förrän under 2003. I avvaktan på dessa

eventuella lagändringar bör enligt regeringens bedömning polisen även i

fortsättningen få föra de register som nu förs med Datainspektionens tidigare

meddelade tillstånd enligt övergångsbestämmelserna till polisdatalagen.

Remissinstanserna har inte heller haft något att invända mot det.

Fråga uppstår då vilka författningsändringar som krävs. Personuppgiftslagen

innehåller generella bestämmelser för behandling av personuppgifter.

Polisdatalagen innehåller de särbestämmelser som är nödvändiga för

polisverksamheten. Av 2 § personuppgiftslagen följer att avvikande bestämmelser

i annan lag eller förordning har företräde framför bestämmelser i

personuppgiftslagen. Avvikande bestämmelser i polisdatalagen gäller därför

framför bestämmelser i personuppgiftslagen. Detta gäller även i förhållande till

 övergångsbestämmelserna till personuppgiftslagen.

En lämplig ordning för att åstadkomma en förlängning av den tid under vilken

polisen får föra de nu aktuella registren med stöd av Datainspektionens tidigare

 meddelade tillstånd är därför att ändra övergångsbestämmelserna till

polisdatalagen. På så sätt kommer dessa, utan hinder av vad som anges i

övergångsbestämmelserna till personuppgiftslagen, att tillämpas på de register

som i polisens verksamhet förs enligt övergångsbestämmelserna till

polisdatalagen med stöd av Datainspektionens tidigare meddelade tillstånd. Andra

 register som polisen för med stöd av Datainspektionens tillstånd kommer däremot

 enligt punkten 2 i övergångsbestämmelserna till personuppgiftslagen att efter

den 30 september 2001 få föras med stöd av personuppgiftslagen.

Övergångsbestämmelserna till polisdatalagen bör därmed enligt regeringens

bedömning ändras på så sätt att tidpunkten då de av Datainspektionen meddelade

tillstånden med stöd av datalagen skall upphöra att gälla, flyttas fram.

Övergångstiden bör lämpligen förlängas till utgången av år 2003 i enlighet med

utredningens förslag och med hänsyn till att utredningens översyn av[REDACTED_EFTERNAMN] och av

övriga register som förs med stöd av Datainspektionens tillstånd fortfarande

pågår. Vidare skall beaktas att sedan utredningens översyn har avslutats och

förslag överlämnats, utrymme måste lämnas för beredning av förslagen och

riksdagsbehandling.

Det förhållandet att registren skall föras med stöd av Datainspektionens

tillstånd innebär att datalagen även efter den 30 september 2001 gäller i fråga

om dessa register. Därmed gäller alla bestämmelser i datalagen för dessa

register, däribland bestämmelserna om överklagande.

Enligt artikel 3 punkten 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av

den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av

 personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (det s.k.

dataskyddsdirektivet) gäller direktivet inte för sådan behandling av

personuppgifter som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av

gemenskapsrätten, exempelvis sådan verksamhet som avses i avdelning VI i

Fördraget om Europeiska unionen, och inte under några omständigheter

behandlingar som rör allmän säkerhet, försvar, statens säkerhet och statens

verksamhet på straffrättens område. Den verksamhet som de nu aktuella registren

förs i omfattas alltså inte av tillämpningsområdet för dataskyddsdirektivet.

Regeringens förslag är därför förenligt med bestämmelserna i direktivet.

7 Kostnader

Förslaget innebär inte några ökade kostnader jämfört med i dag.

Promemorians lagförslag

Härigenom föreskrivs att övergångsbestämmelserna till polisdatalagen (1998:622)

skall ha följande lydelse.

Övergångsbestämmelser

1. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

2. För de personregister som den 24 oktober 1998 förs med Datainspektionens

tillstånd gäller bestämmelserna i datalagen (1973:289) till och med den 31

december 2003. För ett sådant register skall dock 6-8 §§ gälla från

ikraftträdandet.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001.

Förteckning över remissinstanser

Riksdagens ombudsmän, Justitiekanslern, Datainspektionen, Riksåklagaren,

Rikspolisstyrelsen, Hovrätten för Nedre Norrland, Kammarrätten i Jönköping,

Sveriges advokatsamfund och Riksarkivet.

Lagrådsremissens lagförslag

Förslag till lag om ändring i polisdatalagen (1998:622)

Härigenom föreskrivs att övergångsbestämmelserna till polisdatalagen (1998:622)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Övergångsbestämmelser

1. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

2. För de personregister som den 24 oktober 1998 förs med Datainspektionens

tillstånd gäller bestämmelserna i datalagen (1973:289) till och med den 30

september 2001. För ett sådant register skall dock 6-8 §§ gälla från

ikraftträdandet.

2. För de personregister som den 24 oktober 1998 förs med Datainspektionens

tillstånd gäller bestämmelserna i datalagen (1973:289) till och med den 31

december 2003. För ett sådant register skall dock 6-8 §§ gälla från

ikraftträdandet.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2001-03-06

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet Leif[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Rune Lavin.

Enligt en lagrådsremiss den 1 mars 2001 (Justitiedepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i

polisdatalagen (1998:622).

Förslaget har inför Lagrådet föredragits av ämnessakkunnige Tord[REDACTED_EFTERNAMN].

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 mars 2001

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 2000/01:91 Övergångsbestämmelserna till

polisdatalagen

1

1

Prop. 2000/01:91

Bilaga 1

Prop. 2000/01:91

14

Prop. 2000/01:91

Bilaga 2

15

Prop. 2000/01:91

Bilaga 3

Prop. 2000/01:91

Bilaga 4