Regeringens proposition

1993/94:125

Förslag om ytterligare anslag på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1993/94, m.m. Prop.

 1993/94:125

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 24 mars 1994

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anne[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås ytterligare utgifter m.m. på tilläggsbudget

till

statsbudgeten för innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår

till 664,2

miljoner kronor. Det största anslaget, 500 miljoner kronor, avser

medel till

Riksgäldskontoret för ökade kostnader för upplåning och

låneförvaltning. I

övrigt begärs bl.a. ytterligare 54 miljoner kronor till

kriminalvården.-

 1

Innehållsförteckning

1 Inledning ...................................3

2 Justitiedepartementet (andra huvudtiteln)....4

3 Utrikesdepartementet (tredje huvudtiteln)....5

4 Försvarsdepartementet (fjärde huvudtiteln) ..6

5 Socialdepartementet (femte huvudtiteln) .... 7

6 Finansdepartementet (sjunde huvudtiteln)....10

7 Utbildningsdepartementet

 (åttonde huvudtiteln).......................13

8 Arbetsmarknadsdepartementet

 (tionde huvudtiteln)........................16

9 Näringsdepartementet (tolfte huvudtiteln)...17

10 Miljö- och naturresursdepartementet

 (fjortonde huvudtiteln).....................19

11 Anslagsförteckning..........................21

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 24 mars 1994 ..............................23

 2

1 Inledning

Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan riksdagen för löpande budgetår

på

tilläggsbudget göra ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag

och anvisa nya anslag.

 Riksdagens finansutskott har gjort en sammanställning över de anslag

som

riksdagen under hösten 1993 anvisat på tilläggsbudget till

statsbudgeten för

budgetåret 1993/94. De medel som anvisats på dessa anslag uppgår till

ca 2,3

miljarder kronor (bet. 1993/94:FiU6).

 I prop. 1993/94:105 har regeringen föreslagit riksdagen att anvisa

anslag på

tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår till ett

sammanlagt

belopp på 631,6 miljoner kronor. Därefter har regeringen i Prop.

1993/94:140

Bygder och regioner i utveckling föreslagit att riksdagen anvisar 100

miljoner

kronor på tilläggsbudget till regionala utvecklingsinsatser. Vidare

har

regeringen i prop. 1993/94:148 Vårdnadsbidrag föreslagit att

riksdagen anvisar

9,1 miljoner kronor redan på tilläggsbudget för budgetåret 1993/94.

 De ytterligare medelsbehov som nu kan överblickas och andra frågor

som vi anser

bör tas upp i detta sammanhang har samlats i denna proposition. De

förslag till

anslag på tilläggsbudget som läggs fram i det följande uppgår

sammanlagt till ca

664,2 miljoner kronor.

 3

2 Justitiedepartementet (andra huvudtiteln)

E Kriminalvården

E 2.Kriminalvården

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål

uppfört ett

ramanslag på 3 394 485 000 kronor.

 Under åren 1992 och 1993 har beläggningen ökat mycket kraftigt vid

kriminalvårdsanstalterna. Detta har lett till en besvärande brist på

främst

slutna anstaltsplatser. Samtidigt pågår en omfattande utbyggnad av

slutna

anstaltsplatser i enlighet med den planering som har redovisats i

1993 års

kompletteringsproposition (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:JuU38,

rskr.

1992/93:438). Med hänvisning till att ett stort antal av dessa

permanenta

platser kan tas i bruk först under budgetåret 1995/96, har

Kriminalvårds-

styrelsen i en skrivelse till regeringen i oktober 1993 anmält att

omkring 500

provisoriska platser skulle behöva inrättas under budgetåren 1993/94

och

1994/95. Regeringen har i 1994 års budgetproposition

(prop.1993/94:100 bil. 3)

beräknat medel för provisoriska åtgärder under budgetåret 1994/95.

 Kriminalvårdsstyrelsen har i nämnda skrivelse angett att drygt 400

provisoriska

platser även behöver vara i bruk under vintern 1994, d.v.s. att ett

medelstillskott behövs för innevarande budgetår.

 Regeringen delar styrelsens bedömning i fråga om behovet av dessa

platser under

budgetåret 1993/94. Styrelsen har beräknat driftskostnaderna för

platserna under

innevarande budgetår till omkring 80 miljoner kronor. Av detta belopp

kan 25,5

miljoner kronor täckas av medel för ökade hyreskostnader som har

ställts till

Kriminalvårdsstyrelsens disposition från sjunde huvudtitelns

reservationsanslag.

Vissa investeringar m.m. Mot bakgrund härav behöver ytterligare 54

500 000

kronor tillföras kriminalvården under budgetåret 1993/94.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Kriminalvården på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1993/94

anvisar ett ramanslag på 54 500 000 kr.

 4

3 Utrikesdepartementet (tredje huvudtiteln)

F Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor

 m.m.

F 1.Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiskaområdet

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål

uppfört ett

reservationsanslag på 2 511 000 kronor.

 Den snabba utvecklingen på nedrustningsområdet har medfört ett ökat

behov av

expertstudier, utredningar, seminarier m.m. på detta område. Som

exempel kan

nämnas att det vid begäran av medel för innevarande budgetår inte var

förutsett

att förhandlingar om ett fullständigt provstoppsavtal om kärnvapen

skulle komma

till stånd inom mindre än ett år. Kontroll av användningen av kemiska

vapen är

ett annat ämne som blivit allt viktigare. Allt detta har medfört att

det behövs

ytterligare medel för stödjande av angelägna ändamål och ett belopp

på 1 000 000

kronor bör ställas till regeringens förfogande redan under

innevarande budgetår.

För att inte ytterligare öka budgetunderskottet kommer regeringen att

avstå från

att förbruka ett motsvarande belopp på anslaget Övrig information om

Sverige i

utlandet.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området

på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1993/94 anvisar ett

reservationsanslag på 1 000 000 kr.

 5

4 Försvarsdepartementet (fjärde huvudtiteln)

H Befolkningsskydd och räddningstjänst

H 5. Frivilliga försvarsorganisationer inom den civila delenav

totalförsvaret

m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål

uppfört ett

obetecknat anslag på 77 790 000 kronor (prop. 1992/93:100 bil.5, bet.

1992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333).

 Regeringen har i prop. 1993/94:105 lämnat en redovisning över

användningen inom

den civila delen av totalförsvaret av de inkomster som uppstått genom

utförsäljning av beredskapslagrad olja. Av inkomsterna, som för detta

ändamål

engångsvis totalt uppgår till 79 miljoner kronor, avses 2 980 000

kronor

disponeras som stöd till frivilligorganisationer inom den civila

delen av

totalförsvaret. Beloppet ingår med 1 987 000 kronor och 993 000

kronor i

funktionerna Befolkningsskydd och räddningstjänst resp. Arbetskraft i

den

sammanställnings som redovisas i prop. 1993/94:105 s. 9.

 För att detta skall kunna möjliggöras måste anslaget tillföras 2 980

000

kronor. Den ytterligare medelsanvisningen påverkar nivån på den

ekonomiska

planeringsramen för totalförsvarets civila del. Denna beräknas

således till 2

119 398 000 kronor. Vid beräkningen har hänsyn tagits till de

tekniska

justeringar som regeringen beslutade om i samband med att

regleringsbreven

fastställdes.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. till Frivilliga försvarsorganisationer inom den civila delen av

totalför-

svaret m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

 1993/94

anvisar ett anslag på 2 980 000 kr.,

 2. fastställer anslagen på statsbudgeten inom den ekonomiska

plane-ringsramen

för totalförsvarets civila del för budgetåret 1993/94 till 2 119 398

000 kr.

 6

5 Socialdepartementet (femte huvudtiteln)

[1] Genomförandekostnader för kontoinsättning av

 socialförsäkringsförmåner

I statsbudgeten för innevarande budgetår har till Ersättning till

postverket

m.m. uppförts ett förslagsanslag på 231 163 000 kronor. Vidare har

till

Riksförsäkringsverket uppförts ett ramanslag på 627 806 000 kronor.

 I årets budgetproposition har regeringen, för att minska kostnaderna

vid

utbetalning av socialförsäkringsförmåner, föreslagit övergång till

generell

kontoinsättning (prop. 1993/94:100 bil.6 s.72). För budgetåret

1994/95 har

besparingen beräknats till 60 miljoner kronor. För att de nya utbe-

talningsreglerna skall kunna tillämpas från den 1 juli 1994 behövs

redan under

innevarande budgetår i enlighet med vad regeringen aviserat i

budgetpropositionen medel för genomförandekostnader. Medelsbehovet

avser främst

information och beräknas till 3,5 miljoner kronor. Av beloppet avser

1,5

miljoner kronor portokostnader.

 Under femte huvudtitelns anslag C 10. Ersättning till postverket

m.m. och G 1.

Riksförsäkringsverket bör således nu på tilläggsbudget för

innevarande budgetår

1,5 respektive 2 miljoner kronor anvisas.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. till Riksförsäkringsverket på tilläggsbudget till statsbudgeten

för

budgetåret 1993/94 anvisar ett ramanslag på 2 000 000 kr,

 2. till Ersättning till postverket m.m. på tilläggsbudget till

statsbudgeten

för budgetåret 1993/94 anvisar ett förslagsanslag på 1 500 000 kr.

[2] Finansieringsbidrag vid ungdomspraktik

I statsbudgeten för innevarande budgetår har till Allmänna

försäkringskassor

uppförts ett ramanslag på 4 121 817 000 kronor.

 De arbetsgivare som efter den 1 januari 1994 upplåter en plats för

ungdomspraktik hos sig skall, med vissa undantag, betala ett bidrag

som

delfinansiering av åtgärden, ett s.k. finansieringsbidrag (se prop.

1993/94:66,

bet.1993/94:AU5, rskr. 1993/94:102). Finansieringsbidraget skall

under de första

sex månaderna av en praktikperiod vara 1 000 kronor per månad.

Anvisningstiden

för en praktikant kan förlängas med ytterligare sex månader. Om detta

sker hos

samme anordnare skall finansieringsbidraget vara 3 000 kronor per

månad.

 Enligt gällande bestämmelser i förordningen (1992:330) om

ungdomspraktikanter

skall Riksförsäkringsverket ta till vara statens rätt avseende

betalningen av

finansieringsbidraget. För att uppnå fördelarna av en hantering på

lokal nivå

föreslår regeringen att denna uppgift som nu ligger hos

Riksförsäkringsverket i

stället skall ligga hos den allmänna försäkringskassan hos vilken

ungdomspraktikanten är inskriven. En sådan ordning måste regleras i

lag.

Förslaget bör genomföras som en ändring i lagen (1992:322) om

ungdoms-

praktikanter. Inom Arbetsmarknadsdepartementet har utarbetats ett

förslag till

sådan lagändring. Förslaget faller inom lagrådets granskningsområde,

men det är

av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

Någon

lagrådsremiss har därför inte skett.

 Arbetsmarknadsverket beräknar att det under ett år finns ca 200 000

ärenden med

finansieringsbidrag att hantera. Riksförsäkringsverket beräknar att

kostnaden

för administrationen av finansieringsbidraget kommer att uppgå till

ungefär 114

kronor per ärende. Mot denna bakgrund beräknar regeringen att

medelsbehovet för

administrationen av finansieringsbidragen kommer att uppgå till 11,5

miljoner

kronor under innevarande budgetår. Detta belopp behöver anvisas på

tilläggsbudget.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:322)

om

ungdomspraktikanter,

 2. till Allmänna försäkringskassor på tilläggsbudget till

statsbudgeten för

budgetåret 1993/94 anvisar ett ramanslag på 11 500 000 kr.

Lagtext

Förslag till

lag om ändring i lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1992:322) om

ungdomspraktikanter skall

införas en ny paragraf, 3 , av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Den allmänna

 försäkringskassan hos

 vilken

 ungdomspraktikanten är

 inskriven skall ta till

 vara statens rätt med

 avseende på betalningen

 av finansieringsbidraget

 utom vad gäller frågor om

 eftergift av

 betalningsskyldighet. Är

 prakti- kanten inte

 inskriven hos en allmän

 försäkringskassa, skall

 uppgiften fullgöras av

 Stockholms läns allmänna

 försäkringskassa. Den

Nuvarande lydelse behöriga försäkringskassan

 får uppdra åt en annan

 försäkrings- kassa att

 fullgöra uppgiften.

 Försäkringskassan skall

 under- rätta den

 länsarbetsnämnd som har

 anvisat

 ungdomspraktikanten om

 en anordnare inte har

 betalat finans-

 Föreslagen lydelse

 ieringsbidraget inom

 begärd tid.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 7

6 Finansdepartementet (sjunde huvudtiteln)

[1]D Riksgäldskontoret och kostnader för

 statsskuldens förvaltning

 D 2. Riksgäldskontoret: Kostnader för upplåning och

 låneförvaltning

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål

uppfört ett

förslagsanslag på 523 180 000 kronor. Över detta anslag redovisas

andra

kostnader för upplåning och låneförvaltning än finansiella utgifter

och

Riksgäldskontorets egna förvaltningskostnader. Anslaget belastas

huvudsakligen

med kostnader för inköp av externa tjänster för upplåning och

låneförvaltning.

Utfallet på anslaget är beroende av dels det totala lånebehovet, dels

på vilka

marknader Riksgäldskontoret väljer att låna på. Upplåning på penning-

och

obligationsmarknaden är behäftad med låga provisionskostnader medan

upplåning på

hushållsmarknaden är behäftad med höga provisionskostnader. Vid

upplåning på

valutamarknaden varierar provisionskostnaderna betydligt.

 Belastningen på anslaget har ökat betydligt de senaste åren. Detta

har sin

orsak främst i den stora valutaupplåningen. Anslagsbelastningen

kommer att öka

ytterligare på grund av ändrad upplåningsstrategi vad avser

valutaupplåningen

från Riksgäldskontorets sida. De lån som kontoret tog upp för

Riksbankens

räkning under hösten 1992 bestod till stor del av bankkrediter. Denna

typ av lån

har låga provisionskostnader men är förhållandevis dyra räntemässigt.

Ränte-

kostnaden uppgick till ca LIBOR plus 0,2%. Riksgäldskontoret

emitterar nu i

stället obligationslån på mindre marknader till lägre totala

kostnader, men med

höga provisionskostnader. Räntekostnaderna för dessa lån uppgår i

gynnsamma fall

till LIBOR minus 0,2 - 0,3%. Vidare har de förhandlingar som

Riksgäldskontoret

fört med bankerna angående ersättning för att bankerna administrerar

alle-

manssparandet resulterat i högre provisionssatser.

 Den ökade valutaupplåningen, omsvängningen av lånestrategi och de

högre

provisionskostnaderna för allemanssparandet innebär att anslaget

under

budgetåret 1993/94 kommer att överskridas med drygt 500 miljoner

kronor. De

högre provisionskostnaderna för allemanssparandet utgör dock en

mindre del av

överskridandet.

Regeringens överväganden

Kostnaderna för upplåning och låneförvaltning har ökat kraftigt under

budgetåret

1993/94. Detta beror främst på den ökade valutaupplåningen och på en

förändrad

upplåningsstrategi. Den förändrade lånestrategin medför ökad

belastning på detta

anslag men leder till minskade kostnader totalt för statsskulden.

Målet för

statsskuldspolitiken är att, inom ramen för de restriktioner som

penningpolitiken ställer, minimera kostnaderna för statsskulden. Det

finns

därför enligt regeringens uppfattning inget att erinra mot

omläggningen av upp-

låningsstrategi och de därav följande konsekvenserna för fördelning

av

anslagsbelastningen.

 Även om anslaget är anvisat förslagsvis av riksdagen bör, med hänsyn

till att

merbelastningen beräknas uppgå till nära nog det budgeterade

anslagets storlek,

ytterligare anslagsmedel anvisas på tilläggsbudget till statsbudgeten

för

innevarande budgetår.

 I årets budgetproposition har regeringen föreslagit att anslaget för

budgetåret

1994/95 förs upp med 586 030 000 kronor (prop. 1993/94:100 bil. 8

punkten C 2).

Mot den bakgrund vi här redovisar framstår även anslagsberäkningen

för nästa

budgetår som alltför låg. För att få en bättre överrensstämmelse

mellan

statsbudgeten och det beräknade utfallet bör anslaget för 1994/95

räknas upp med

samma belopp som nu föreslås anvisas på tilläggsbudget innevarande

år.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. till Riksgäldskontoret: Kostnader för upplåning och

låneförvaltning på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1993/94 anvisar ett

förslagsanslag på 500 000 000 kr,

 2. under sjunde huvudtitelns förslagsanslag Riksgäldskontoret:

Kostnader för

upplåning och låneförvaltning för budgetåret 1994/95 anvisar ett

belopp som är

500 000 000 kr högre än vad som föreslagits i prop. 1993/94:100 bil.

8.

[2]Höjning av garantiramen för nordiska

 projektinvesteringslån

Nordiska investeringsbankens (NIB) projekt-investeringslån

etablerades genom ett

beslut av Nordiska ministerrådet 1982. Ministerrådet angav att

låneordningens

primära målsättning skulle vara att stödja nordisk projektexport.

Lånen ges på

kommersiella villkor till länder i Öst- och Centraleuropa samt

u-länder med

tillfredsställande kreditvärdighet. Samfinansiering sker ofta med

Världsbanken

eller med de regionala utvecklingsbankerna.

 Särskilda garantier från NIB:s medlemsländer täcker 90% av

kreditrisken. De

betalningsförseningar som hittills har drabbat låneordningen har

varit mycket

begränsade. Något ianspråkstagande av medlemsländernas garantier har

inte varit

aktuellt.

 Ministerrådet beslutade 1990 att höja låneramen till 1 000 miljoner

särskilda

dragningsrätter (SDR) motsvarande omkring 11,2 miljarder kronor

enligt aktuella

växelkurser. Sveriges garantiåtagande kom därmed att uppgå till drygt

347

miljoner SDR eller cirka 3,9 miljarder kronor. Låneramen förväntas

bli fullt

utnyttjad under 1994.

 På Nordiska rådets 44:e session antogs efter förslag från Nordiska

ministerrådet en rekommendation om en höjning av ramen till 2 000

miljoner ECU

motsvarande cirka 18 miljarder kronor.

 De nordiska finansministrarna kommer inom kort att fatta ett

slutligt beslut

med förbehåll för nationella parlamentsbeslut om höjning av

beloppsramen. Detta

beslut innebär att ramen höjs från 1226 miljoner ECU till 2000

miljoner ECU samt

att nödvändiga ändringar i NIB:s stadgar vidtas.

 Enligt beslut av Nordiska ministerrådet den 14 maj 1992 övergick

Nordiska

investeringsbanken den 1 mars 1993 till ECU som räkenskapsvaluta.

Föreliggande

förslag till ministerråds beslut innebär att även projekt investering

låneordningens räkenskaper skall föras i ECU.

 Efter höjningen skulle Sveriges garantiansvar i enlighet med den

nordiska

fördelningsnyckeln komma att uppgå till 694 551 000 ECU, vilket

motsvarar

omkring 6,3 miljarder kronor.

Regeringens överväganden

Projektinvesteringslånen har visat sig vara ett värdefullt instrument

i Nordiska

investeringsbankens verksamhet. Efterfrågan på lån kan väntas öka

under de

närmaste åren vad gäller såväl länder i Asien som i Latinamerika.

Risken att

medlemsländernas garantiförpliktelser behöver tas i anspråk måste

bedömas som

liten. I anslutning till den av de nordiska finansministrarna

initierade höjning

av låneramen för projekt-investeringslån föreslår vi att Sveriges

garantiåtagande ökas från 426 318 000 ECU, motsvarande 347 765 000

SDR, till 694

551 000 ECU.

Förslag till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

 godkänner att Sveriges garantiförbindelse till Nordiska

investeringsbankens

projektinvesteringslån ökas till 694 551 000 ECU.

 10

7 Utbildningsdepartementet (åttonde huvudtiteln)

A Utbildningsdepartementet m.m.

[1] A 1. Utbildningsdepartementet

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål

uppfört två ra-

manslag, A 1. Utbildningsdepartementet på 46 876 000 kronor och A 2.

Utredningar

m.m. på 18 284 000 kronor.

 Regeringen kan konstatera att väsentliga strukturella skäl

nödvändiggör en

förstärkning av anslaget.

 Betydande kostnadsökningar har skett inom Utbildningsdepartementet

vilket har

främst tre orsaker. För det första den ökade internationaliseringen,

för det

andra ökade informationsinsatser och, för det tredje den förändrade

myndig-

hetsstrukturen på Utbildningsdepartementets område.

Utbildningsdepartementets

anslag har under flera år visat sig vara alltför lågt budgeterat,

vilket

temporärt har kunnat lösas genom tilläggsbudget eller att regeringen

medgivit

finansierade omdispositioner och överskridande av anslag.

 De senaste årens samarbete med EG/EU visar att kraven på Sverige att

samverka

med internationella aktörer, framför allt europeiska, ökar. Vårt

lands

möjligheter att dra nytta av våra nuvarande avgifter till EG/EU,

liksom våra

möjligheter att göra det som framtida medlemmar beror inom

utbildnings- och

forskningsområdet i hög grad på vårt deltagande i de olika

EG-programmen.

Sveriges representation i styrgrupper och våra förberedelser för

deltagandet där

är därför mycket betydelsefullt. Det kräver medverkan genom ett

kvalificerat

deltagande. Behovet av ökade resurser accentueras av att

departementets ansvar

för samordning av forskningspolitiken är särskilt krävande vid

internationell

samverkan.

 Intensiteten i reformarbetet har varit hög inom departementets

område. Avregle-

ringen av skolan har fortsatt, valfriheten har ökats, nya läroplaner

har

arbetats fram och kursplanearbetet pågår. En mycket omfattande

förändring av

universitets och högskolors relation till statsmakten har genomförts

genom en ny

högskolelag och ett nytt system av resurstilldelning. För närvarande

pågår inom

Utbildningsdepartementet ett betydande arbete avseende den framtida

kompetensförsörjningen i vid mening avseende både grundutbildning på

postgymnasial nivå och det kontinuerliga lärandet inom ramen för en

anställning

eller på egen hand. Genomgående har förändringsarbetet bedrivits i

former som

inkluderar både institutioner och organisationer i syfte att inleda

och

uppehålla en bred debatt i frågorna. Allt detta har ställt ökade krav

på framför

allt informationsinsatser från departementets sida.

 Avskaffandet av de båda centrala ämbetsverken Universitet- och

högskoleämbetet

(UHÄ) och Skolöverstyrelsen (SÖ), vilket ingick som nödvändiga led i

förändringen av ansvarsfördelningen mellan å ena sidan statsmakterna

och å andra

sidan lärosätenas respektive kommuner har fått större konsekvenser

för

departementets arbete än vad som förutsetts. Detta gäller i

förhållande till

såväl de två ovan nämnda områdena internationellt samarbete och

information som

i fråga om utrednings- och planeringsarbete.

 De tidigare centrala förvaltningsmyndigheterna gjorde betydande

informations-

insatser och spelade en ofta avgörande roll för implementeringen av

reformer.

Med den nya myndighetsstrukturen är den rollen mera delad mellan

departementet

och myndigheterna. Tydligast är detta på den högre utbildningens och

forskningens område där numera varje universitet och högskola likaväl

som

forskningsråden lyder direkt under regeringen utan någon sådan

mellaninstans som

UHÄ utgjorde. I ett aktivt förändringsskede är det dessutom naturligt

att

informationsansvaret i högre grad än eljest ligger på regeringsnivå.

 Ökade direktkontakter mellan departement och myndigheter - också det

en följd

av att universitet och högskolor numera lyder direkt under regeringen

- har ökat

arbetsbördan. Administrerandet av kraftiga volymökningar på vissa

utbildningssektorer och en utvidgad verksamhet påkallad av

arbetsmarknads-

politiska krav har haft samma effekt.

 Sammantaget räknar regeringen med ett ökat medelsbehov under

innevarande

budgetår på 20 miljoner kronor.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Utbildningsdepartementet på tilläggsbudget till statsbudgeten

för

budgetåret 1993/94 anvisar ett ramanslag på 20 000 000 kr.

C Folkbildning

[2] C 3.Bidrag till kontakttolkutbildning

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik

anvisats ett

reservationsanslag på 7 974 000 kronor. Den ingående reservationen

under

anslaget uppgick till 396 083 kronor.

 Från anslaget betalas kostnader för kontakttolkutbildning,

anordnarens kostnad

för deltagarnas resor och inackordering samt stipendier till

deltagare.

Utbildning anordnas inom huvudområdena socialtolkning,

sjukvårdstolkning,

arbetsmarknadstolkning, arbetsplatstolkning och rättstolkning.

 Styrelsen för Tolk- och översättarinstitutet har ansökt om ett extra

bidrag på

750 000 kronor för innevarande budgetår för att kunna tillgodose

kommande

tolkbehov för den bosniska flyktinggruppen.

 Regeringen anser att det är angeläget att denna utbildning kommer

till stånd

snarast och att beloppet anvisas på tilläggsbudget.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Bidrag till kontakttolkutbildning på tilläggsbudget till

statsbudgeten för

budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 750 000 kr.

 13

8 Arbetsmarknadsdepartementet

 (tionde huvudtiteln)

D Regional utveckling

D 12 Lokaliseringsbidrag m.m. i Ludvika kommun

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för

innevarande budgetår.

 På tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1989/90 fanns

uppfört

ett reservationsanslag till Särskilda regionalpolitiska insatser i

delar av

Bergslagen och norra Sveriges inland på 158,6 miljoner kronor.

Regeringens rätt

att disponera detta anslag upphörde enligt gällande regler vid

utgången av

budgetåret 1992/93. Vid den tidpunkten fanns ca 122,3 miljonor kronor

oförbrukade på anslaget.

 De oförbrukade medlen var avsedda att täcka kostnader för

utvecklingsinsatser,

bl.a. lokaliseringsbidrag till företag i Ludvika kommun. Vissa beslut

om

lokaliseringsbidrag till företagens investeringar har fattats före

utgången av

budgetåret 1992/93. Genom att företagens investeringar inte varit

slutförda har

emellertid utbetalningarna inte kunnat ske inom den tid under vilken

anslaget

får utnyttjas. Det är emellertid angeläget att medel för

ifrågavarande ändamål

kan betalas ut när förutsättningarna enligt reglerna för

bidragsgivningen är

uppfyllda. Det nu förutsebara behovet av utbetalningar beräknas uppgå

till 37

852 000 kronor. Detta belopp bör anvisas på tilläggsbudget.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Lokaliseringsbidrag m.m. i Ludvika kommun på tilläggsbudget

till

statsbudgeten för budgetåret 1993/94 anvisar ett reservationsanslag

på

37 852 000 kr.

 16

9 Näringsdepartementet (tolfte huvudtiteln)

A Näringsdepartementet m.m.

[1] A 4. Avgifter till vissa internationella organisationer

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik förts

upp ett

ramanslag på 4 638 000 kronor.

 Från anslaget betalas avgifter till vissa internationella

organisationer.

Samtliga avgifter debiteras Sverige i utländska valutor.

 Förändringen av kronkursen samt vissa avgiftshöjningar som inte

kunnat

förutses, bl.a. till Organisationen för intellektuell äganderätt

(WIPO), har

medfört att kostnaderna under innevarande budgetår beräknas överstiga

anvisat

anslag med 500 000 kronor. Detta belopp behöver anvisas på

tilläggsbudget.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Avgifter till vissa internationella organisationer på

tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1993/94 anvisar ett ramanslag på 500 000

kr.

F Teknisk forskning och utveckling

[2] F 11. Byggforskning

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål

uppfört ett

reservationsanslag på 174 000 000 kronor. Från anslaget betalas

bidrag till

forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) inom markanvändnings-,

byggnads-,

anläggnings- och förvaltningsområdena samt bidrag enligt förordningen

(1990:818)

om stöd till experimentbyggande m.m. Medlen fördelas av Statens råd

för bygg-

nadsforskning (BFR). Anslaget, som är uppfört för första gången,

innebär en

förenkling av tidigare använd medelstilldelning.

 Sedan början av 1980-talet och t.o.m. budgetåret 1992/93 har BFR:s

verksamhet

avseende byggforskning och experimentbyggande styrts genom medgivna

beslutsramar

i förening med medelstilldelning på anslag. Beslutsramarna har angett

de årliga

ramar inom vilka BFR har fått fatta beslut. Anslagen har beräknats

med utgångs-

punkt i hur mycket BFR beräknats behöva betala ut per år.

 Fr.o.m. budgetåret 1993/94 tillämpas en annan teknik på så sätt att

BFR anvisas

ett reservationsanslag för byggforskning inkl. experimentbyggande.

Eftersom BFR

under tidigare budgetår har medgivits rätt att göra åtaganden som

överstiger

erhållna anslag har BFR en åtagandeskuld

som kommer att behöva infrias under kommande år. BFR beräknar för

närvarande

denna skuld till ca 60 miljoner kronor.

 I vilken takt skulden kommer att behöva infrias har inte varit

klarlagt.

 Vid en analys av BFR:s situation har nu framkommit att BFR har behov

av att

under budgetåret 1993/94 tillföras ytterligare medel för att infria

gjorda

åtaganden. Regeringen beräknar detta behov till 22 miljoner kronor.

BFR:s

ledning gör bedömningen att BFR:s åtagandeskuld därefter skall kunna

hanteras

inom ramen för kommande års anslag till byggforskning. Möjlighet ges

därmed att

fullfölja arbetet med att utveckla samverkan av forskningsprojekt med

bygg- och

fastighetssektorn. Regeringen delar denna bedömning.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Byggforskning på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1993/94

anvisar ett reservationsanslag på 22 000 000 kr.

 17

10 Miljö- och naturresursdepartementet

 (fjortonde huvudtiteln)

A Miljö- och naturresursdepartementet m.m.

[1] A 2. Utredningar m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik förts

upp ett

reservationsanslag på 27 643 000 kronor. I prop. 1993/94:105 har

regeringen

föreslagit att ytterligare 10 200 000 kronor anvisas på

tilläggsbudget.

 För nytillkommande utredningsinsatser bl.a. vad avser Delegationen

(M 1994:1)

för miljöinriktad regional planering i Skåne behövs emellertid

ytterligare

medel. Anslaget bör därför för innevarande budgetår tillföras 625 000

kronor

utöver vad som anvisats tidigare. Detta kan finansieras genom att

motsvarande

belopp under fjortonde huvudtitelns anslag B 4. Miljöforskning förs

bort som en

besparing.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Utredningar m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budget-

året 1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 625 000 kr.

D Fastighetsdataverksamheten

[2] D 1. Förvaltningskostnader för Centralnämnden för

 fastighetsdata

I statsbudgeten för innevarande budgetår har anvisats ett ramanslag

på 103 012

000 kronor. Anslaget skall främst finansiera fastighetsdatareformen

och driften

av fastighetsdatasystemet. Av nämndens förenklade

anslagsframställning för

budgetåret 1994/95 framgår bl.a. att arbetet med att komplettera

fastighetsdatasystemet med byggnadsidentiteter har inletts. Nämnden

räknar med

att finansieringen av detta arbete under budgetåret 1993/94 skall

kunna klaras

genom omprioriteringar och besparingar inom den ordinarie

verksamhetens ram. En

förutsättning är dock att anslaget innevarande budgetår tillförs

medel

motsvarande under budgetåret 1992/93 för detta ändamål ej förbrukade

medel under

förslagsanslaget Centralnämnden för fastighetsdata, dvs. 9 miljoner

kronor.

Enligt gällande planering slutförs en första etapp omfattande landets

småhus

under hösten 1995 för att kunna användas som underlag för taxeringen

av småhus

år 1996.

 Regeringen anser att det är angeläget att arbetet med

kompletteringen av

fastighetsdatasystemet kan bedrivas enligt nämndens intentioner. De

medel som

behövs för detta ändamål bör anvisas på tilläggsbudget.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Förvaltningskostnader för Centralnämnden för fastighetsdata på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1993/94 anvisar ett

ramanslag

på 9 000 000 kr.

 19

11 Förteckning över anslag på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1993/94 som begärs i

denna proposition

II. Justitiedepartementet

E 2 Kriminalvården, ramanslag 54 500 000

III.Utrikesdepartementet

F 1 Utredningar och andra insatser på det

 utrikespolitiska området, reservationsanslag1 000 000

IV. Försvarsdepartementet

H 5 Frivilliga försvarsorganisationer inom

 den civila delen av totalförsvaret, m.m. 2 980 000

V. Socialdepartementet

C 10Ersättning till postverket, m.m., förslagsanslag1 500 000

G 1 Riksförsäkringverket, ramanslag 2 000 000

G 2 Allmänna försäkringskassor, ramanslag11 500 000

VII. Finansdepartementet

D 2 Riksgäldskontoret: Kostnader för upplåning

 och låneförvaltning, förslagsanslag500 000 000

VIII.Utbildningsdepartementet

A 1 Utbildningsdepartementet, ramanslag20 000 000

C 3 Bidrag till kontakttolkutbildningen,

 reservationsanslag 750 000

X. Arbetsmarknadsdepartementet

D 12Utbetalning av lokaliseringsbidrag m.m.,

 i Ludvika kommun, reservationsanslag37 852 000

XII.Näringsdepartementet

A 4 Avgifter till vissa internationella

 organisationer, ramanslag 500 000

F 11Byggforskning, reservationsanslag 22 000 000

XIV.Miljö- och naturresursdepartementet

A 2 Utredningar m.m., reservationsanslag 625 000

D 1 Förvaltningskostnader för Centralnämnden för

 fastighetsdata, ramanslag 9 000 000

 Summa 664 207 000

 21

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 mars 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN],

Din-

kelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1993/94:125 om Förslag om ytterligare

anslag på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1993/94, m.m.

 22