Ekonomisk trygghet vid

ålderdom

 11

.

Förslag till statsbudget för år 1998

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagtext 7

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring 7

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308)

om bostadstillägg till pensionärer 9

3 A Ekonomisk trygghet vid ålderdom 13

3.1 Omfattning/ändamål 13

3.2 Resultatbedömning och slutsatser 14

3.3 Anslag 17

A 1. Ålderspensioner 17

A 2. Efterlevandepensioner till vuxna 20

A 3. Bostadstillägg till pensionärer 21

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner målen inom utgiftsområdet i enlighet

med vad regeringen förordar under avsnitt 3.1,

2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen

(1962:381) om allmän försäkring,

3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen

(1994:308) om bostadstillägg till pensionärer,

4. för budgetåret 1998 anvisar anslagen under

utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

enligt följande uppställning:

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

A 1. Ålderspensioner

ramanslag

52 492 000

A 2. Efterlevandepensioner till vuxna

ramanslag

555 000

A 3. Bostadstillägg till pensionärer

ramanslag

9 654 000

Summa

62 701 000

.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om

ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att 6 kap. 1 § och 16 kap. 4 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring1 samt punkt 18 i övergångsbestämmelserna till lagen

(1988:881) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

6 kap.

1 §2

Rätt till folkpension i form av

ålderspension tillkommer

försäkrad från och med den månad,

varunder han fyller sextiofem år.

En försäkrad har rätt till

folkpension i form av

ålderspension från och med

den månad, då han eller hon fyller

sextiofem år.

Uttag av ålderspension får begränsas till att avse tre fjärdedelar, hälften

eller en fjärdedel av pensionen.

På särskild framställning av

försäkrad utgår ålderspension för tid

före den månad, varunder han fyller

sextiofem år, dock tidigast från och

med den månad, då han uppnår

sextio års ålder. Pension enligt vad

nu sagts må ej utgå till försäkrad,

som äger komma i åtnjutande av

tilläggspension enligt 12 kap. 1 §

tredje stycket, med mindre han

tillika gör motsvarande

framställning enligt nämnda lagrum.

På särskild framställning av en

försäkrad får ålderspension utges

för tid före den månad, då den

försäkrade fyller sextiofem år, dock

tidigast från och med den månad, då

han eller hon uppnår sextioett års

ålder. Pension enligt vad som nu

sagts får inte utges till en försäkrad,

som har rätt till tilläggspension

enligt 12 kap. 1 § tredje stycket,

med mindre den försäkrade gör

motsvarande framställning enligt

nämnda lagrum.

16 kap.

4 §3

Pension utgives månadsvis. Är

den pensionsberättigade ej bosatt i

riket, kan dock

Riksförsäkringsverket med hans

samtycke förordna att pensionen

skall utgivas på annat sätt än nu

sagts, om skäl föreligga därtill.

Pension skall betalas ut

månadsvis. Om den årliga

pensionen uppgår till högst 2 400

kronor skall dock, om det inte finns

särskilda skäl, utbetalning ske i

efterskott en eller två gånger per år.

Efter överenskommelse med den

pensionsberättigade får utbetalning

även i annat fall ske en eller två

gånger per år.

Vid beräkning av pensionsbelopp för månad skall den årspension, från

vilken beräkningen utgår, avrundas till närmaste hela krontal, som är jämnt

delbart med tolv. Är årspensionsbeloppet lägre än tolv kronor, bortfaller

pensionen för den månad som beräkningen avser. Vid tillämpning av vad nu

sagts skola samtliga den pensionsberättigade tillkommande pensionsförmåner

anses som en pension. Avrundning skall i första hand göras å folkpension

enligt 6, 7 eller 8 kap.

18.4 Folkpension i form av

änkepension skall minskas med 30

procent av årsinkomsten beräknad

enligt 5, 5 a och 5 b §§ lagen

(1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer.

Om rätt föreligger till såväl

folkpension i form av änkepension

som bostadstillägg till pensionärer

skall folkpensionen minskas på

grund av årsinkomsten först efter

minskning av bostadstillägget enligt

6 § lagen om bostadstillägg till

pensionärer. Folkpensionen skall

minskas med 30 procent av det

belopp med vilket årsinkomsten

överstiger den årsinkomst vid vilken

bostadstillägg inte längre utges. Vid

beräkning av den årsinkomst vid

vilken bostadstillägg inte längre

utges skall 4 a § lagen om

bostadstillägg till pensionärer inte

tillämpas.

18. Folkpension i form av

änkepension skall minskas med 30

procent av årsinkomsten beräknad

enligt 5, 5 a och 5 b §§ lagen

(1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer. Vid beräkning av

årsinkomsten skall dock bortses från

inkomst från annan

pensionsförsäkring än

tjänstepensionsförsäkring och från

pensionssparkonto som avses i

punkterna 1 och 3 av anvisningarna

till 31 § kommunalskattelagen

(1928:370).

Om rätt föreligger till såväl

folkpension i form av änkepension

som bostadstillägg till pensionärer

skall folkpensionen minskas på

grund av årsinkomsten först efter

minskning av bostadstillägget enligt

6 § lagen om bostadstillägg till

pensionärer. Folkpensionen skall

minskas med 30 procent av det

belopp med vilket årsinkomsten,

efter avdrag för årsinkomst från

sådan pensionsförsäkring och

sådant pensionssparkonto som anges

i första stycket, överstiger den

årsinkomst vid vilken bostadstillägg

inte längre utges. Vid beräkning av

den årsinkomst vid vilken

bostadstillägg inte längre utges skall

4 a § lagen om bostadstillägg till

pensionärer inte tillämpas.

Föreligger inte rätt till bostadstillägg till pensionärer på grund av att

pensionstagaren inte är bosatt i Sverige, skall som årsinkomst endast räknas

sådan inkomst som utgörs av tilläggspension, pension enligt utländsk

lagstiftning, tjänstepension eller motsvarande ersättning som följer av

kollektivavtal samt arbetsskadeersättning eller motsvarande ersättning.

Om änkepension enligt bestämmelserna i 5 kap. skall utges med viss

andel av oavkortad sådan pension, skall minskningen med hänsyn till

årsinkomsten beräknas på oavkortad pension och andelsberäkningen göras

först på det belopp som framkommer efter denna minskning.

1. Denna lag träder i kraft såvitt avser 16 kap. 4 § den 1 juli 1998 och i

övrigt den 1 januari 1998.

2. Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande i fråga om pension som

avser tid före ikraftträdandet.

3. Såvitt gäller bestämmelserna i 6 kap. 1 § skall äldre bestämmelser

tillämpas för personer födda år 1937 eller tidigare.

2.2 Förslag till lag om

ändring i lagen (1994:308)

om bostadstillägg till

pensionärer

Härigenom föreskrivs att 3, 4 och 5 §§ lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer skall ha följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

3 §

Bidragsberättigad som är gift och som stadigvarande lever åtskild från sin

make eller maka, skall likställas med ogift person, om inte särskilda skäl

talar mot detta.

Med gift bidragsberättigad

likställs den som stadigvarande bor

ihop med någon som han eller hon

varit gift med eller har eller har haft

barn tillsammans med.

Med gift bidragsberättigad

likställs den som stadigvarande bor

ihop med någon som han eller hon

varit gift med eller har eller har haft

barn tillsammans med. Om inte skäl

visas för annat skall detsamma gälla

i fråga om man och kvinna som utan

att vara gifta med varandra lever

tillsammans och är folkbokförda på

samma adress.

4 §1

Bostadstillägg lämnas med 83

procent av bostadskostnaden per

månad av den del som överstiger

100 kronor men inte 4 000 kronor.

Bostadstillägg lämnas med 85

procent av bostadskostnaden per

månad av den del som överstiger

100 kronor men inte 4 000 kronor.

För pensionär boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform lämnas inte

bostadstillägg för bostadskostnad som överstiger 2 000 kronor per månad. I

fråga om makar tillämpas dock första stycket.

5 §2

Storleken av det bostadstillägg som lämnas är beroende av pensionärens

årsinkomst. Med årsinkomst avses i denna lag den inkomst, för år räknat,

som någon kan antas komma att erhålla under den närmaste tiden.

Som årsinkomst räknas inte

1. allmänt barnbidrag,

2. folkpension,

3. tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den

del pensionen föranlett minskning av pensionstillskott enligt 3 § lagen

(1969:205) om pensionstillskott eller av barntillägg enligt 9 kap. 1 § sista

stycket lagen om allmän försäkring i detta lagrums lydelse vid utgången av

år 1989,

4. livränta som avses i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring i vad den

enligt samma lagrum avdragits från pension eller understöd som någon på

grund av släktskap eller svågerlag kan vara föranledd att utge,

5. vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen

(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,

6. studiehjälp och studiemedel enligt studiestödslagen,

7. utbildningsbidrag vid arbets-

marknadsutbildning,

8. socialbidrag,

9. bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

10. familjebidrag enligt familjebidragsförordningen (1991:1492),

12. ersättning som avses i lagen (1971:118) om skattefrihet för ersättning

till neurosedynskadade.

Som årsinkomst skall inte heller räknas inkomst som är avsedd att vara en

kostnadsersättning.

Avdrag från årsinkomsten får göras på sådant sätt som anges i 33 §

1 mom. kommunalskattelagen för kostnader som hänför sig till intäkt av

tjänst i den mån sådan inkomst ingår i årsinkomsten samt för

underhållsbidrag till före detta make i den utsträckning som anges i 46 §

samma lag.

För den som uppbär partiell förtidspension skall vid inkomstberäkningen

bortses från ett belopp som motsvarar skillnaden mellan

a) ett för den försäkrade beräknat belopp av hel förtidspension jämte

däremot svarande pensionstillskott, beloppet i förekommande fall beräknat

med beaktande av bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring

och

b) den utgående förtidspensionen jämte pensionstillskott.

Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efter regler som fastställs av

regeringen.

Avkastning av förmögenhet skall

anses utgöra fem procent av

förmögenhetsvärdet för år räknat.

Vid beräkning av förmögenhets

avkastning skall dock denna höjas

med tio procent av det belopp,

varmed förmögenheten överstiger

för den som är gift sextiotusen

kronor, och för annan

sjuttiofemtusen kronor. Vid

beräkning av förmögenhet skall

värdet av sådan

privatbostadsfastighet eller

privatbostad som avses i 5 §

kommunalskattelagen och som utgör

pensionärens permanentbostad inte

beaktas.

Avkastning av förmögenhet skall

anses utgöra fem procent av

förmögenhetsvärdet för år räknat.

Vid beräkning av förmögenhets

avkastning skall dock denna höjas

med tio procent av det belopp,

varmed förmögenheten överstiger

för den som är gift sextiotusen

kronor, och för annan

sjuttiofemtusen kronor. Vid

beräkning av förmögenhet skall

värdet av sådan

privatbostadsfastighet eller

privatbostad som avses i 5 §

kommunalskattelagen och som utgör

pensionärens permanentbostad inte

beaktas. För pensionär som har sin

bostad i särskild boendeform skall

detsamma gälla i fråga om värdet

av privatbostadsfastighet eller

privatbostad som utgör

permanentbostad för pensionärens

make.

I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra

hälften av deras sammanlagda årsinkomst. Vid tillämpning av sjunde stycket

skall i sådant fall värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälften av deras

sammanlagda förmögenhet.

Årsinkomsten avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela

tiotal kronor.

Denna lag träder i kraft såvitt gäller 4 och 5 §§ den 1 januari 1998 och

såvitt gäller 3 § den 1 april 1998. De nya bestämmelserna gäller dock inte i

fråga om bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet.

3 A Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Syftet med stöden under utgiftsområdet är att ge

ekonomisk trygghet som tillgodoser ett grundläggande

konsumtionsbehov. Detta innefattar också ett

ekonomiskt bostadsstöd. Genom höjning av

bostadstillägget förbättras den ekonomiska situationen

för de pensionärer med de lägsta inkomsterna.

3.1 Omfattning/ändamål

Utgiftsområdet omfattar folkpension och

pensionstillskott i form av ålderspension,

efterlevandepension till vuxna samt bostadstillägg till

pensionärer (BTP).

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Antalet ålderspensionärer har ökat något till följd av

bl.a. fler förtida uttag av ålderspension. Kostnaderna för

ålderspensioner minskar något till följd av att allt färre

får pensionstillskott på grund av att andelen pensionärer

med ATP växer. Antalet pensionärer med bostadstillägg

minskar successivt. Antalet har under perioden juni

1996 till juni 1997 minskat med 30 000 eller ca 5 %.

Större förändringar

 Folkpension i form av änkepension,

omställningspension och särskild

efterlevandepension har sänkts med sex

procentenheter, till 90 % av det minskade

basbeloppet

 Pensionstillskottet till förmånerna änkepension,

omställningspension och särskild

efterlevandepension har höjts med sex

procentenheter, till 61,5 % av det minskade

basbeloppet

 Ersättningsnivån för bostadstillägg har sänkts med

två procentenheter till 83 % av bostadskostnaden

 Fritidsfastighet medräknas vid inkomstprövningen

av bostadstillägget

 Folkpension i form av änkepension inkomstprövas

 Tiden för omställningspension har kortats från 12

månader till 6 månader

Mål för utgiftsområdet

Målet för utgiftsområdet är att ge ekonomisk trygghet

till äldre som tillgodoser ett rimligt och grundläggande

konsumtionsbehov och tillgång till en bostad med

tillfredsställande standard. Pensionssystemet skall vara

långsiktigt stabilt och pålitligt oavsett förändringar i

omvärlden.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

UTGIFT

1995/96

DÄRAV

1996

UTGIFTSPROGN

OS

1997

FÖRSLAG

1998

BERÄKNAT

1999

BERÄKNAT

2000

A 1. Ålderspensioner

79 734

53 090

52 850

52 492

52 786

53 418

A 2. Efterlevandepensioner till

vuxna

2 468

1 655

810

555

565

570

A 3. Bostadstillägg till

pensionärer

14 657

9 761

9 464

9 654

9 580

9 480

Totalt för utgiftsområde 11

96 859

64 506

63 124

62 701

62 931

63 468

Prioriteringar för år 1998

Fortsatt undersökning och analys av pensionärernas

levnadsförhållanden med särskild belysning av de

kommunala avgifternas inverkan på

levnadsförhållandena kommer att prioriteras under

1998. En översyn av regelsystemet för inkomstprövning

av BTP med beaktande bl.a. av kraven på anpassning

till ålders- och förtidspensionssystemen samt förslagen i

Utredningen om översyn av inkomstbegreppet inom

bidrags- och socialförsäkringssystemen (IBIS) skall

initieras under hösten 1997.

Regeringen avser att under år 1998 återkomma med

förslag inom utgiftsområdet som varaktigt reducerar

utgifterna inom området med 120 miljoner kronor per

år. Förslagen avses att träda ikraft den 1 januari 1999.

3.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Storleken på ålders- och efterlevandepensioner följer

basbeloppet och därmed normalt utvecklingen av

konsumentprisindex (KPI). I så motto är pensionerna

värdebeständiga. Till följd av de omfattande åtgärder

som varit nödvändiga för att sanera statens finanser har

emellertid även pensionsområdet varit föremål för

besparingar. Till stor del har besparingarna inom detta

område skett genom en begränsad uppräkning av

basbeloppet, vilken beslutades av riksdagen, och skedde

första gången år 1995. Den begränsade uppräkningen av

basbeloppet är kopplad till underskottet i statsbudgeten.

Överstiger underskottet 100 miljarder kronor bör en

uppräkning endast ske med 60 % av KPI-förändringen.

Om underskottet understiger 100 miljarder kronor men

överstiger 50 miljarder kronor bör uppräkning ske med

80 % av KPI-förändringen. Då underskottet är mindre

än 50 miljarder kronor beaktas hela KPI-förändringen

vid beräkningen av basbeloppet.

Till följd av den mycket låga inflationen under de två

senaste åren fick den begränsade uppräkningen ingen

praktisk betydelse för år 1997. Även med 100 %

uppräkning skulle basbeloppet, på grund av

avrundningseffekten, ha blivit detsamma för år 1997,

dvs. 36 300 kronor. För år 1998 räknas basbeloppet upp

med 80 % av KPI-förändringen, vilket ger ett basbelopp

på 36 400 kronor. Även för 1998 gäller att basbeloppet

skulle blivit det samma även om hänsyn hade tagits till

100 % av KPI-förändringen. Detta gäller dock enbart

för dessa enskilda år. Basbeloppet för år 1999 kommer

enligt de prognoser som redovisas i denna proposition

att räknas upp med hela KPI-förändringen. Eftersom

inflationstakten har sjunkit kraftigt har konsekvenserna

av denna åtgärd begränsats. Därutöver gäller sedan år

1993 att pensioner beräknas utifrån 98 % av

basbeloppet. Även detta är en del av de besparingar

som gjorts under senare år. Hur dessa förändringar

påverkat basbeloppet redovisas i tabellen nedan.

BASBELOPPSUTVECKLINGEN (1990-TALET)

FÖRHÖJT

BASBELOPP

ANDEL AV

PRIS-

FÖRÄNDRIN

G SOM

PÅVERKAT

BB

BASBE-

LOPP

BASBELOP

P

REDUCERA

T MED 2 %

1990

29 700

1991

32 300

1992

33 700

1993

34 400

33 712

1994

35 200

34 496

1995

36 000

0,6

35 700

34 986

1996

36 800

0,6

36 200

35 476

1997

37 000

0,6

36 300

35 574

1998

37 100

0,8

36 400

35 672

Under budgetåret 1997 har basbeloppet räknats upp med

60 % av KPI-förändringen, vilket innebär att

pensionerna realt har minskat något. Vad den reala

minskningen innebär i kronor sedan år 1993 redovisas i

tabellen nedan. Tabellen visar skillnaden mellan pension

beräknad med basbeloppet och pension beräknad med

det förhöjda basbeloppet per månad. Differenserna visas

för en ogift pensionär och för tre olika pensionsnivåer,

folkpension med pensionstillskott, folkpension och fyra

ATP-poäng samt folkpension och 6,5 ATP-poäng.

DET FÖRHÖJDA BASBELOPPETS PÅVERKAN PÅ

PENSIONERNA PER MÅNAD

(KRONOR PER MÅNAD)

PENSION

UTAN ATP

4 ATP-POÄNG

6,5 ATP-POÄNG

1993

 87

193

279

1994

 89

197

285

1995

128

284

411

1996

167

371

536

1997

180

399

578

1998

180

400

578

Den procentuella skillnaden mellan pensionerna

beräknade med basbeloppet reducerat med 2 %

respektive det förhöjda basbeloppet är densamma

oberoende av pensionsnivå givet året. År 1993 och 1994

var skillnaden 2 % för att mellan 1995 och 1998 öka till

4 %. Skillnaden i kronor ökar för en folkpensionär med

pensionstillskott från ungefär 90 kronor per månad år

1993 till 180 kronor per månad år 1998. För en

pensionär med 4 respektive 6,5 ATP poäng ökar

skillnaden från 193 kronor respektive 279 kronor till

400 kronor respektive 578 kronor.

Pensionstillskottet (PTS) har höjts i omgångar för att

säkerställa ekonomin för de pensionärer som har låg

eller ingen ATP. PTS höjdes till dagens nivå år 1993.

Under 1997 utbetalas PTS till 460 000 pensionärer, en

minskning av antalet utbetalningar med motsvarande ca

6 % jämfört med år 1996 då 490 000 pensionärer var

berättigade till PTS. Minskningen i antalet utbetalningar

beror på ATP-systemets mognad, dvs. att alltfler

pensionärer har tjänat in ATP.

Inkomstprövning av änkepensionen

effekter på anslaget

Den 1 april 1997 infördes inkomstprövning av

folkpension i form av änkepension. Antalet

utbetalningar av änkepension har därför sjunkit från

ungefär 49 000 per månad första kvartalet 1997 till

cirka 18 500 per månad andra kvartalet. Detta är en

minskning med 63%. Det totalt utbetalda

månadsbeloppet har sjunkit från ungefär 110 miljoner

kronor per månad första kvartalet till ungefär

31 miljoner kronor andra kvartalet, en minskning med

ca 72 %. Det genomsnittliga folkpensionsbeloppet i

form av änkepension har sjunkit från ca 2 200 kronor

till 1 700 kronor per månad, en minskning med ungefär

20 %.

Detta ger ett prognostiserat utfall för änkepension för

år 1997 med ca 610 miljoner kronor, en minskning med

ca 850 miljoner kronor jämfört med år 1996. För år

1998 sjunker utgifterna till ca 385 miljoner kronor.

Detta eftersom inkomstprövningen infördes den 1 april

1997 och inte får full effekt förrän budgetåret 1998.

Utgiften för det totala anslaget, efterlevandepension

för vuxna, vilket utöver änkepension består av

folkpension i form av omställningspension, särskild

efterlevandepension samt pensionstillskott till dessa

förmåner är normalt relativt stabila och ökar endast

mycket långsamt. Till följd av regeländringen 1997

kommer utgifterna att sjunka kraftigt. Jämfört med

anslaget för år 1997 beräknas detta ge ett

underskridande på anslaget efterlevandepensioner till

vuxna med 47 miljoner kronor. Orsaken till detta är att

den faktiska medelpensionen blev något lägre än väntat.

Till följd av detta har prognosen för år 1998 och 1999

justerats ner med 60 miljoner kronor per år.

Reglerna för ATP i form av änkepension har inte

förändrats. Änkepensionerna enligt övergångsreglerna

betalas fortfarande ut och nya pensioner beviljas som

tidigare. Under år 1996 utbetalades ATP i form av

änkepension till nästan 400 000 änkor motsvarande en

summa av elva miljarder kronor. Antalet kvinnor med

rätt till ATP i form av änkepension beräknas stiga.

Utgifterna för ATP i form av änkepension beräknas

stiga till nästan 12,7 miljarder kronor år 2000.

Ökningen beror dels på att antalet kvinnor med rätt till

ATP i form av änkepension stiger men i huvudsak

p.g.a. att medelbeloppet ökar kraftigt då ATP-systemet

mognar. Avvecklingen av denna förmån kommer inte

att vara genomförd förrän i mitten av nästkommande

sekel eller ännu senare.

Omfattningen av ATP i form av änkepension är stor

då den betalas ut även då änkan erhåller egen

folkpension och/eller ATP i form av ålderspension.

Ytterligare om ATP återfinns under avsnittet

Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten.

Den sammanlagda utgiften för folkpension och ATP

i form av efterlevandepension var för

tolvmånadersperioden år 1996 drygt 12 750 miljoner

kronor. Utgiften för budgetåret 1998 beräknas till

knappt 12 250 miljoner kronor. Utgiftsminskningen på

knappt 500 miljoner kronor motsvarar en minskning om

4 %. Redan år 2000 beräknas dock utgiften uppgå till

13 400 miljoner kronor.

Inkomstprövning av änkepensionen

effekter för individer

Till de knappt 54 000 personer som var berättigade

till efterlevandepension från folkpensioneringen i

mars 1997 utbetalades änkepension till ungefär 49

000 personer. Ca 2000 personer erhöll den för dem

mer förmånliga omställningspensionen och ca 2 700

förlängd omställningspension.

FOLKPENSION I FORM AV EFTERLEVANDEPENSION, FAKTISKT UTFALL FÖR 1996 OCH BERÄKNAT

 FÖR 1997 2000

MILJONER KRONOR

ÄNKEPENSION

OMSTÄLLNINGSPENSION

TOTAL

ANTAL

UTGIFT

ANTAL

UTGIFT

UTGIFT

1996

51 600

1 450

5 200

205

1 655

1997

18 5001

 610

4 100

200

 810

1998

18 200

 385

4 350

170

 565

1999

18 000

 385

4 550

180

 565

2000

17 700

 370

4 700

200

 570

1. Antal utbelningar i juni 1997

Av de 49 000 personer som fick änkepension utbetalt till

sig fick ca 8 000 personer, 16 %, sin pension

provisoriskt indragen i april på grund av att de ej

inkommit till försäkringskassan med ansökan. Ca 3500

personer, 7 %, inkomstprövades inte och behöll full

änkepension p.g.a. att de hade vårdnaden om och

sammanbodde med barn under tolv år. Drygt 37 400

änkor, ca 76 %, inkom med ansökan och deras

änkepension inkomstprövades till den 1 april.

Av de drygt 37 400 änkor vars pension

inkomstprövades till den 1 april reducerades inte

pensionen överhuvud taget för ca 7 600 personer, ca 20

% av dem vars pension inkomstprövades. Drygt 10 000

änkor fick sin pension reducerad och 19 800 var efter

inkomstprövningen inte längre berättigade till

änkepension. I tabellen nedan redovisas den förändring

som skedde för de 49 000 personer som uppbar

änkepension innan förändringen den 1 april.

REDUCERING AV ÄNKEPENSION I ANTAL

KRONOR MELLAN MARS OCH APRIL 19971

REDUCERING

ANTAL

ANDEL

Ingen reducering

11 091

22,7

1 500

1 747

3,6

501 1 000

3 240

6,6

1 001 1 500

5 129

10,5

1 501 2 000

5 621

11,5

2 001 2 667

5 775

11,8

 2 6682

7 485

15,3

2 669 3 000

317

0,6

3 001 3 500

242

0,5

3 501 4 000

164

0,3

4 001 4 490

80

0,2

 4 4913

58

0,1

Indragen p.g.a. att ansökan

saknas

8 000

16,3

Totalt

48 949

100,0

1. Många änkor hade redan innan den 1 april reducerad folkpension i

form av änkepension, d.v.s ett lägre belopp än 2 668 kr per månad.

Till exempel hade ca 21 500 änkor reducerad folkpension i form av

änkepension på grund av femtondelsberäkning. Detta gör att en änka

kan ha fått sin änkepension recuderad till noll utan att den behövts

reducerats med 2 668 kr per månad

2. Månadbeloppet för folkpension för änka, nittio % av det reducerade

basbeloppet (36 300*0,98*0,90/12)

3. Folkpension och pensionstillskott för ensamstående

Änkepension till ca 3 500 änkor inkomstprövades inte

på grund av att de hade vårdnaden om barn under 12 år.

Därutöver reducerades inte änkepension till 7 600 änkor

på grund av att de hade låga övriga inkomster.

Sammanlagt reducerades inte änkepensionen till 11 100

änkor. Detta motsvarar 23 % av dem som var

berättigade till änkepension innan förändringen första

kvartalet 1997.

En person berättigad till änkepension har rätt att söka

bostadstillägg till pensionärer (BTP). I och med

inkomstprövningen, vilken skett samordnat med BTP,

nybeviljades 1 337 änkor BTP. Denna grupp, som

tillhör de med de lägsta marginalerna, fick således en

bättre ekonomi tack vare inkomstprövningen.

Bostadstillägg till pensionärer (BTP)

Drygt 500 000 eller ca 25 % av alla pensionärer får

vid sidan om pensionen även BTP. Det utbetalade

beloppet är i medeltal drygt 1 500 kronor per

månad. En pensionär med enbart grundpension kan

som mest få 3 237 kronor per månad i BTP. Med

tanke på att grundpensionen folkpension och

pensionstillskott tillsammans uppgår till ca 4 500

kronor per månad utgör BTP för många en

betydande del av försörjningen.

Den 1 juli 1995 skärptes inkomstprövningen av BTP,

vilket minskade kostnaderna med ca 700 miljoner

kronor. Ytterligare besparingar har gjorts den 1 januari

1997 (sänkt ersättningsgrad från 85 % till 83 % av

bostadskostnaden) och den 1 april 1997

(fritidsfastigheter medräknas vid inkomstprövning av

BTP) som sammantaget minskat kostnaderna med ca

500 miljoner kronor. Åtgärderna har också lett till att

antalet pensionärer som uppbär BTP har minskat.

Antalsutvecklingen sedan januari 1995 framgår nedan:

JAN

1995

JULI

1995

JAN

1996

JULI

1996

JAN

1997

JULI

1997

591

000

560

000

552

000

541

000

526

000

510

000

Den successiva minskningen beror emellertid inte bara

på regeländringarna. Trendmässigt ökar andelen

pensionärer med ATP, vilket innebär att den

genomsnittliga pensionen för pensionärerna som grupp

successivt ökar och behovet av inkomstprövat BTP

minskar. Detta motverkas emellertid normalt av att

boendekostnaderna ökar snabbare än KPI. Sammantaget

balanserar ofta dessa tendenser varandra. De senaste två

åren har dock antalet personer med BTP stadigt

minskat, förutom minskningar till följd av

regeländringar. Troligen innebär detta att mörkertalet

nu ökar, dvs. att antalet pensionärer som är berättigade

till BTP men inte söker BTP ökar.

Ansökningsbenägenheten står inte i direkt relation till

möjligheten att få BTP utan påverkas av flera faktorer.

En sådan påverkande faktor är

bostadskostnadsutvecklingen större nominella

höjningar tenderar att leda till en ökad

ansökningsbenägenhet oavsett den reala höjningen.

Förändringarna inom BTP-området har medfört att

även pensionärer med små marginaler har fått sänkt

bostadstillägg. För att kompensera pensionärer med små

ekonomiska marginaler förbättrades reglerna för det

särskilda bostadstillägget (SBTP) den 1 januari 1997 på

så sätt att den högsta skäliga bostadskostnaden höjdes till

5 200 kronor per månad. Därmed får en pensionär med

enbart grundpension och en hyra upp till 5 200 kr per

månad utfyllnad i form av särskilt bostadstillägg om

inkomsten efter avdrag för hyra understiger 3 690

kr per månad. Förändringen innebar att antalet

pensionärer med SBTP mer än fördubblades, från cirka

20 000 i december 1996 till ca 43 000 i augusti 1997.

Utgiften för det särskilda bostadstillägget uppgår till ca

200 miljoner kronor per år. Cirka 8 % av de personer

som har BTP har även SBTP och utgiften för SBTP

motsvarar ca 2 % av de totala BTP-utgifterna.

Antalet pensionärer med SBTP är i viss utsträckning

en avspegling av BTP-systemets fördelningsmässiga

effektivitet försämras BTP-reglerna ökar antalet

SBTP-tagare. Även med oförändrade BTP-regler ökar

antalet SBTP-tagare successivt i takt med att alltfler

pensionärer har högre bostadskostnad än den övre

bostadskostnadsgränsen på 4 000 kronor per månad.

Detta eftersom en hyreshöjning över denna nivå inte

kompenseras av högre BTP och därmed blir en ren

kostnadsökning för pensionären. I och med det ökar

risken att hamna under den skäliga levnadsnivån och

därmed berättiga dem till SBTP. Det finns även andra

faktorer såsom nivåerna för skälig levnadsstandard och

skälig bostadskostnad som påverkar antalsutvecklingen.

Senare års regeländringar inom utgiftsområdet har

påverkat i princip alla pensionärer. I syfte att kartlägga

pensionärernas levnadsförhållanden och hur senare års

förändringar har påverkat pensionärerna gjorde

Socialdepartementet våren 1996 en undersökning som

publicerades i rapporten Pensionärerna och den

ekonomiska krisen (Välfärdsprojektets skriftserie

Fakta/kunskap nr 1). Av rapporten framgår bl.a. att

pensionärernas genomsnittliga inkomststandard på

individnivå under åren 1995 och 1996 har försvagats

med i genomsnitt 2,5 % till följd av sänkta pensioner,

höjda skatter m.fl. åtgärder som vidtagits för att stärka

de offentliga finanserna. Pensionärer i toppen av

inkomsfördelningen har därvid fått störst minskning,

huvudsakligen p.g.a. skärpt beskattning av

kapitalinkomster. Pensionärer med enbart folkpension

och pensionstillskott fick däremot en relativt sett mindre

försämring. Sett över ett par decennier har denna grupp

tack vare bl.a. höjda pensionstillskott och bostadstillägg

fått en betydande real standardförbättring.

Vad gäller ålderspensionärerna som grupp ökar den

ekonomiska standarden såväl absolut som i förhållande

till andra grupper. Detta beror på att nytillkommande

pensionärer med bättre pensioner hela tiden kommer in

i systemet. Gruppen ålderspensionärer blir således

ekonomiskt allt starkare medan de enskilda individerna i

denna grupp överlag fått en real försämring under

senare år. Sett som grupp beräknas

ålderspensionärernas ekonomiska standard år 1996 i

rapporten till 92 93 % av standarden för gruppen

förvärvsaktiva.

I rapporten har hänsyn tagits till regeländringar inom

pensionsområdet och skatteområdet. Under senare år

har emellertid olika former av avgifter fått ökad

betydelse för människors levnadsförhållanden såväl

för pensionärer som för löntagare. För att

undersökningen skall vara komplett fordras således att

hänsyn tas även till avgifternas inverkan. Någon samlad

bild av avgifterna fanns emellertid inte i SCB:s

databaser när ovan nämnda undersökning gjordes.

Regeringen tog därför initiativ till ett projekt med syfte

att komplettera databaserna så att även avgiftssituationen

avspeglades. Mer komplett information finns nu

tillgänglig varför regeringen under år 1998 avser göra

en förnyad undersökning som även tar hänsyn till

avgifternas inverkan.

3.3 Anslag

A 1. Ålderspensioner

1995/96

Utgift

79 734

333

1

Därav

1996

53 090

000

1997

Anslag

53 148

000

Utgifts

-

progno

s

52 850

000

1998

Förslag

52 492

000

1999

Beräkna

t

52 786

000

2000

Beräkna

t

53 418

000

1. Beloppen anges i tusental kr

Anslaget ålderspensioner omfattar folkpension i form av

ålderspension och pensionstillskott, barntillägg till

ålderspension, hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg

till ålderspensionär som vårdat sjukt eller handikappat

barn. Utöver ålderspension från detta anslag utbetalas

även ålderspension från ATP. Anslaget är indelat i två

anslagsposter ålderspensioner och särskilt

pensionstillägg. Anslagsposten ålderspensioner står för i

stort sett hela anslaget. Det särskilda pensionstillägget

beräknas under 1998 kosta ungefär 14 miljoner kronor.

Detta motsvarar mindre än 0,03 % av anslaget

ålderspensioner.

Anslaget beräknas för år 1997 underskridas med

drygt 300 miljoner kronor eller 0,6 %. Detta beror på

att medelbeloppet minskat mer än förväntat. Den effekt

detta har på anslaget motverkas dock av att antalet

ålderspensionärer ökar något mer än förväntat.

Utgiftsstyrande faktorer är i första hand

basbeloppsutvecklingen och befolkningsutvecklingen. I

det sistnämnda ligger också andelen ATP-pensionärer

ju fler ATP-pensionärer desto färre pensionärer som får

pensionstillskott. Av demografiska skäl är antalet

ålderspensionärer relativt stabilt. En svag ökning finns

dock, vilket till stor del beror på att antalet förtida uttag

av ålderspension har ökat under senare år. Antalet

ålderspensionärer med förtida uttag har sedan år 1991

ökat med ca 50 % och uppgår nu till ca 115 000

personer. Detta motsvarar 7,2 % av samtliga

ålderspensionärer.

Regeringens överväganden

Riksförsäkringsverket beräknar medelsbehovet för

anslaget ålderspensioner under budgetåret 1998 till 52

541 000 000 kronor. Regeringen delar verkets

bedömning av medelsbehovet. Omräknat med aktuell

befolkningsprognos beräknas medelsbehovet för

budgetåret 1998 till 52 492 000 000 kronor. Aktuella

prognoser pekar på att det för år 1998 föreslagna

anslaget kan komma att överskridas, dock inom ramen

för anslagskrediten. För budgetåret 1999 och 2000

beräknas medelsbehovet till 52 786 000 000 kronor

respektive 53 418 000 000 kronor. Därvid har hänsyn

tagits till följande förslag till regelförändringar.

Förslag till vissa regeländringar

Höjd nedre åldersgräns för uttag av ålderspension

Regeringens förslag:

Den nedre åldersgränsen för uttag av ålderspension

skall höjas från 60 år till 61 år med verkan fr.o.m. 1

januari 1998.

Skälen för regeringens förslag: Den nedre

åldersgränsen för uttag av ålderspension är för

närvarande 60 år. Pensionsarbetsgruppen föreslog i sitt

betänkande Reformerat pensionssystem (SOU 1994:20)

att ålderspension inom det reformerade

pensionssystemet skulle kunna tas ut tidigast från 61 års

ålder. I propositionen. Reformering av det allmänna

pensionssystemet (prop. 1993/94:250), den s.k.

princippropositionen, anfördes också att den nedre

åldersgränsen för ålderspensionsuttag i det reformerade

systemet borde vara 61 år. Samma åldersgräns borde

dessutom gälla för förtida uttag av ålderspension enligt

nuvarande regler fr.o.m. år 2000, då

pensionsutbetalningarna enligt de reformerade reglerna

skulle börja. Förslaget godkändes av riksdagen (bet.

1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439).

I Ds 1995:41, Reformerat pensionssystem lag om

inkomstgrundad ålderspension, m.m., föreslogs dock att

höjningen av åldersgränsen skulle tidigareläggas och

börja gälla redan fr.o.m. år 1999.

I budgetpropositionen för år 1997 (prop. 1996/97:1)

föreslogs att ikraftträdandet av det reformerade

systemets intjänanderegler skulle flyttas fram till den 1

januari 1999 och de första utbetalningarna av

ålderspension enligt reformerade regler skulle

senareläggas till år 2001. Förslaget antogs av riksdagen

(bet. 1996/97:SfU1, rskr. 1996/97:126).

Beslutet att senarelägga pensionsreformen, leder

emellertid till vissa komplikationer vad avser de

personer som kan ha hunnit göra pensionsuttag före

ikraftträdandetidpunkten respektive

utbetalningstidpunkten. Reglerna för när ålderspensioner

tidigast kan tas ut behöver därför ändras.

Pensionsarbetsgruppen redovisade i sitt betänkande

(SOU 1994:20) övergångsregler för årsklasserna födda

år 1935 - 1954, den s.k. mellangenerationen.

Senareläggningen av pensionsreformen medför bl.a. att

de åldersgrupper som skall omfattas av övergångsregler

bör ändras. Mellangenerationen har föreslagits omfatta

personer födda 1938 1953. En sådan förändring får

också betydelse för vid vilken tidpunkt tidigaste uttag av

ålderspension bör ske.

Om nuvarande regler för tidigaste uttag av

ålderspension skulle kvarstå innebär detta att en person

född år 1938 som således fyller 60 år 1998 kan komma

att ta ut sin ålderspension innan det reformerade

pensionssystemet trätt i kraft år 1999. Detta kan

innebära vissa komplikationer. För individen kan t.ex.

omräkningen till reformerade regler vid första

utbetalningstillfället år 2001 innebära en nettosänkning

eller en nettohöjning av den utgående pensionen. En

sådan situation är olämplig, särskilt för dem som gjort

pensionsuttag före år 1999, eftersom innehållet i de

reformerade reglerna och därmed effekterna av ett

pensionsuttag då inte är känt i detalj. Möjligheten till

förtida uttag före omräkningstillfället skapar även en rad

problem av mer teknisk art, som kan komma att kräva

särskilda lösningar.

Regeringen föreslår därför att den nedre gränsen för

förtida pensionsuttag höjs till 61 år med början redan 1

januari 1998. Personer födda 1938 kommer därmed att

vara den första årsklass som omfattas av den höjda

åldersgränsen. Personer födda 1937 eller tidigare

föreslås inte omfattas av regeländringen.

Detta förslag föranleder ändringar i 6 kap. 1 § samt

12 kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. (Se

även avsnittet om Socialförsäkringssektorn vid sidan av

statsbudgeten).

Förslaget innebär en likviditetsförstärkning för

budgetåret 1998 på 55 miljoner kronor för anslaget

Ålderspensioner. Budgetåret 1999 beräknas

likviditetsförstärkningen till 51 miljoner kronor och för

budgetåret 2000 beräknas likviditetsförstärkningen till

46 miljoner kronor.

Utbetalning av små pensionsbelopp

Regeringens förslag:

Regeringen föreslår att pension skall betalas ut en eller

två gånger per år i efterskott om pensionen uppgår till

högst 2 400 kronor per år.

Skälen för regeringens förslag: Pension skall enligt

nuvarande regler betalas ut månadsvis. Med

pensionstagarens samtycke kan dock pensionen betalas

ut med längre intervall, exempelvis årligen. I vissa fall

reduceras pensionens storlek så att det utbetalade

månadsbeloppet blir mycket lågt. Detta gäller främst

när den pensionsberättigade bott eller arbetat kort tid i

Sverige och därför får sin pension reducerad. Ofta

gäller det personer bosatta utomlands men även

pensionärer bosatta i Sverige kan av motsvarande skäl

ha en mycket låg pension.

Socialförsäkringsutskottet konstaterade i sitt

betänkande (1993/94:SfU23) att det är

otillfredsställande att mycket små månadsbelopp betalas

ut. Utskottet noterade vidare att det inom andra

områden införts beloppsgränser under vilka utbetalning

inte sker. Med anledning härav anförde utskottet att

regeringen inför utarbetandet av det nya

ålderspensionssystemet borde överväga förändringar

som medger en rationellare utbetalning av pensioner till

utlandet.

Regeringen gav den 18 augusti 1994

Riksförsäkringsverket (RFV) i uppdrag att redovisa

förslag till förändringar som innebär en mer rationell

hantering av utbetalningar av pension till utlandet. RFV

redovisade den 2 februari 1995 en promemoria

(S95/583/F) med förslag till åtgärder.

RFV:s promemoria behandlades av arbetsgruppen

för genomförandet av reformeringen av det allmänna

ålderspensionssystemet (S 1994:9). I

departementsstencilen Reformerat pensionssystem lag

om inkomstgrundad ålderspension, m.m. (Ds 1995:41)

föreslås att utbetalning av pension i det reformerade

systemet skall kunna ske, oavsett den

pensionsberättigades samtycke, för andra perioder än

månadsvis. Frågan om små utbetalningsbelopp kommer

dock att beredas ytterligare i det forsatta

beredningsarbetet.

Regeringen konstaterar att utbetalningar till utlandet

kan medföra förhållandevis stora kostnader för såväl

den enskilde som för staten. När det är fråga om små

belopp blir proportionerna mellan

administrationskostnaderna och det utbetalade beloppet

orimliga. Därtill kommer att utbetalning av små belopp

kan upplevas som stötande. Mot bakgrund av detta och

hittills gjorde bedömningar i arbetet med det

reformerade pensionssystemet anser regeringen att det i

det nuvarande pensionssystemet bör göras en ändring så

att små pensionsbelopp skall kunna betalas ut för annan

tidsperiod än månadsvis.

Möjligheten för annan tidsperiod finns visserligen

redan med dagens regler men kräver då den

pensionsberättigades samtycke, vilket gör att

möjligheten endast används i begränsad utsträckning.

Regeringen anser därför att små pensionsbelopp bör

kunna betalas ut med längre tidsintervall än en månad.

Enligt regeringens mening bör månatlig utbetalning ske

när pensionen överstiger 200 kronor per månad medan

belopp därunder skall kunna utges en eller två gånger

per år. Sådan sammanförd utbetalning av små belopp

skall alltid ske i efterskott, dvs. på ordinarie

utbetalningsdag den sista månaden i

utbetalningsperioden. Av skattetekniska skäl är det inte

lämpligt med längre intervall än ett år. Av samma skäl

bör sådan sammanförd utbetalning av pension

åtminstone alltid ske under december månad.

Att sammanföra pensionsbelopp understigande 200

kronor per månad till utbetalningar en eller två gånger

per år torde normalt inte innebära några nackdelar för

pensionstagaren. I enstaka fall kan emellertid även

sådana belopp ha avgörande betydelse för

pensionstagare. Enligt förslaget får därför utbetalning

ske månadsvis även av små belopp om det finns

särskilda skäl. Med tanke på beloppets storlek torde

sådana särskilda skäl endast förekomma i yttersta

undantagsfall.

Antalet pensionärer som berörs av förslaget uppgår

enligt RFV:s beräkningar till ca 6 500 personer.

Ändrade utbetalningstidpunkter för pension

Regeringens bedömning:

Folkpension, tilläggspension och bostadstillägg skall

från och med den 1 januari 1998 utbetalas den 18

respektive den 19 varje månad.

Skälen för regeringens bedömning: Som en del av

saneringen av de offentliga finanserna har

utbetalningsdagen för pensioner successivt

senarelagts under en period av två år. I dag betalas

pension ut för pensionstagare som är född någon av

dagarna den 1-15 i månaden den 23 i månaden och

för den som är född någon av dagarna 16-31 den 24

i månaden. I december skall pensionen betalas ut den

21 respektive 22 i månaden. För många personer

inom pensionärskollektivet har detta varit av mindre

betydelse. För många pensionärer har detta dock

orsakat problem och stor oro för den egna

ekonomiska situationen.

Då regeringen fattade beslutet om att senarelägga

pensionsutbetalningarna gjordes det i skuggan av den

ekonomiska krisen. I dag utvecklas de offentliga

finanserna positivt. Regeringen bedömer det därför

möjligt att tidigarelägga pensionsutbetalningarna för att

minska oron hos pensionärer med de minsta

marginalerna. Från och med den 1 januari 1998

kommer därför pensionerna att utbetalas den 18

respektive den 19 varje månad.

Den föreslagna förändringen kommer varaktigt öka

ränteutgifterna på statsbudgeten med ca 150 miljoner

kronor per år.

A 2. Efterlevandepensioner till

vuxna

1995/96

Utgift

2 468

000

1

Därav

1996

1 655

000

1997

Anslag

857 000

Utgifts

-

progno

s

810 000

1998

Förslag

555 000

1999

Beräkna

t

565 000

2000

Beräkna

t

570 000

1. Beloppen anges i tusental kr

Från anslaget bekostas folkpension i form av

omställningspension, särskild efterlevandepension och

änkepension samt pensionstillskott till dessa förmåner.

Utöver efterlevandepension från detta anslag utges även

tilläggspension i form av efterlevandepension.

Utgifterna för efterlevandepension har minskat

kraftigt under år 1997 till följd av besparingar. De

beräknade effekterna av besparingarna överensstämmer

i stort med verkligt utfall.

De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst

basbeloppsutvecklingen samt antalet kvinnor som är

berättigade till änkepension. Till följd av

änkepensionens övergångsbestämmelser är

antalsutvecklingen stabil och minskar endast mycket

långsamt.

Regeringens överväganden

Riksförsäkringsverket beräknar medelsbehovet för

anslaget efterlevande pension för vuxna under

budgetåret 1998 till 627 000 000 kronor. Regeringen

delar verkets bedömning av medelsbehovet. Omräknat

med aktuell antagandebild beräknas medelsbehovet för

budgetåret 1998 till 555 000 000 kronor. För budgetåret

1999 och 2000 beräknas medelsbehovet till 565 000 000

kronor respektive 570 000 000 kronor. Därvid har

hänsyn tagits till följande förslag till regelförändring.

Förslag till vissa regeländringar

Pensionsförsäkringars ställning vid inkomstprövning av

folkpension i form av änkepension

Regeringens förslag:

Vid inkomstprövning av folkpension i form av

änkepension skall pensionsförsäkring och

pensionssparkonto inte medräknas i årsinkomsten.

Kapital som betalats in till pensionsförsäkring skall inte

heller ingå i den förmögenhet som fastställs.

Regeländringen skall gälla fr.o.m. den 1 januari 1998.

Skälen för regeringens förslag: Änkepensionen

avskaffades den 1 januari 1990 i samband med

reformeringen av systemet för efterlevandepension och

ersattes av en tidsbegränsad omställningspension. Till

följd av omfattande övergångsbestämmelser kommer

dock änkepensioner att finnas kvar och nybeviljas under

åtskilliga år framöver. Som ett led i saneringen av

statens finanser genomfördes den 1 april 1997

förändringar i reglerna för änkepension. Förändringen

innebär att folkpension i form av änkepension

inkomstprövas medan ATP i form av änkepension inte

berörs av förändringen. Genom inkomstprövningen får

änkor med små inkomster behålla folkpensionen medan

övriga får sin folkpension reducerad eller helt indragen.

Inkomstprövningen sker enligt de regler som gäller

för bostadstillägg till pensionärer (BTP). Prövningen

görs integrerat på så sätt att inkomsten först reducerar

BTP och därefter änkepensionen. Det innebär bl.a. att

de änkor som får BTP inte får sin folkpension

reducerad.

För den således gemensamma inkomstprövningen

fastställs en årsinkomst. Som årsinkomst räknas i

princip alla inkomster men undantag görs för

folkpension samt vissa bidrag och kostnadersättningar.

Faktisk avkastning av kapital räknas inte med i

årsinkomsten i stället läggs till inkomsten en viss

andel av förmögenheten. Som inkomst räknas således

ATP, tjänstepensioner, arbetsinkomster och andel av

förmögenhet, vilka som regel är de dominerande

delarna av årsinkomsten. Eftersom såväl pensioner som

banksparande ingår i inkomsten följer att även

pensionsförsäkringar räknas med i årsinkomsten.

Det är ur samhällelig synpunkt väsentligt att

stimulera pensionssparande. Av detta skäl är inbetalda

premier till pensionsförsäkring upp till en viss nivå

avdragsgilla vid taxeringen. Det särskilda grundavdraget

för pensionärer reduceras av motsvarande skäl inte av

inkomst från pensionsförsäkring. I konsekvens med

detta bör enligt regeringens mening inkomst av

pensionsförsäkring enligt kommunalskattelagens

definition inte heller ingå i den årsinkomst som används

för att beräkna änkepensionens storlek. Med inkomst av

pensionsförsäkring menas även insatt kapital som ännu

inte förfallit till betalning, dvs. pensionspremie som

betalats in för en pensionsförsäkring skall inte ingå i

förmögenheten. Det som här sägs om

pensionsförsäkring skall även gälla för individuellt

pensionssparkonto (IPS). De nya reglerna bör gälla

fr.o.m. den 1 januari 1998.

Vad gäller BTP bör denna förmån ses mer strikt

behovsprövad så att BTP när inkomsten är låg kan täcka

upp det behov som finns för att betala en rimlig hyra.

BTP-prövningen bör därför enligt regeringens mening i

större utsträckning präglas av en strikt inkomstprövning

mot faktisk inkomst. Regeringen anser därför att

pensionsförsäkring som betalas ut även fortsättningsvis

skall ingå i inkomsten vid beräkning av BTP.

Långt ifrån alla änkor har en pensionsförsäkring. Det

exakta antalet är inte känt men enligt regeringens

bedömning kommer den föreslagna förändringen öka

utgifterna för anslaget Efterlevandepension till vuxna

med 8 mkr per år. Detta bedöms ligga inom ramen för

anslaget.

A 3. Bostadstillägg till pensionärer

1995/96

Utgift

14

656701

1

Därav

1996

9 761

000

1997

Anslag

9 970

000

Utgifts

-

progno

s

9 464

000

1998

Förslag

9 654

000

1999

Beräkna

t

9 580

000

2000

Beräkna

t

9 480

000

1. Beloppen anges i tusental kr

Från anslaget bekostas bostadstillägg till pensionärer

(BTP) och särskilt bostadstillägg till pensionärer

(SBTP). Bostadstillägget var tidigare kommunalt men är

sedan den 1 januari 1995 statligt. Utöver bostadstillägg

från detta anslag kan en kommun enligt

övergångsbestämmelserna t.o.m. år 1998 lämna

kompletterande kommunalt bostadstillägg som helt

finansieras av resp. kommun. Den 1 september 1997

utbetalades sådant kommunalt bostadstillägg till 38 400

pensionärer.

Anslaget för år 1997 beräknas enligt prognosen

underskridas med ca 500 miljoner kronor. Orsaken till

detta är att antalet pensionärer med BTP minskat mer

än beräknat, vilket medfört lägre utgifter.

De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst

utvecklingen av medelpensionen i ATP-systemet samt

utvecklingen av boendekostnaderna.

Regeringens överväganden

Reglerna för BTP har ändrats åtskilliga gånger under

senare decennier. I väsentliga delar har dock

principerna för beräkning av årsinkomst varit

oförändrade. KBT-utredningen (SOU 1992:21) föreslog

visserligen ett nytt inkomstbegrepp men detta har inte

genomförts i avvaktan på det nya

ålderspensionssystemet och de krav detta för med sig.

Därutöver arbetar Förtidspensionsutredningen

(S1997:03) med förslag till nya regler för förtidspension

jämte grundskydd. Vidare föreslår IBIS (SOU1997:85)

och RFV (S97/4906/F) grundläggande förändringar i

beräkningen av årsinkomst för BTP. Regeringen avser

med anledning av de olika förslagen att under år 1998

se över regelsystemet vid inkomstprövning för BTP

med beaktande av de förslag och krav som framförts

under senare år.

Riksförsäkringsverket beräknar medelsbehovet för

anslaget bostadstillägg för pensionärer under budgetåret

1998 till 9 251 000 000 kronor. Regeringen delar

verkets bedömning av medelsbehovet. Omräknat med

aktuell befolkningsprognos och med hänsyn till

föreslagna besparingar beräknas medelsbehovet för

budgetåret 1998 till 9 654 000 000 kronor. För

budgetåret 1999 och 2000 beräknas medelsbehovet till

9 580 000 000 kronor respektive 9 480 000 000 kronor.

Därvid har hänsyn tagits till följande förslag till

regeländringar.

Förslag till vissa regeländringar

Beräkning av bostadstillägg till pensionär boende i

särskild boendeform

Regeringens förslag:

Vid beräkning av bostadstillägg till pensionärer som har

sin bostad i särskild boendeform skall värdet av sådan

privatbostadsfastighet eller privatbostad som avses i 5 §

kommunalskattelagen inte beaktas om den utgör

permanentbostad för pensionärens make.

Skälen för regeringens förslag: Vid beräkning av

förmögenhet, som görs som ett led i

inkomstberäkningen i BTP-ärenden, gäller fr.o.m. den

1 april 1997 att alla bostäder med undantag för

permanentbostäder ingår i inkomstbegreppet. Detta

gäller i allt väsentligt fritidsfastigheter. Emellertid berör

regeln i sin nuvarande lydelse också makars ägda

permanentbostad i följande fall. Två makar bor

permanent i en gemensamt ägd bostad. En av makarna,

som är pensionär, flyttar av hälsoskäl permanent till en

bostad i en särskild boendeform medan den andra

maken bor kvar i den tidigare gemensamma bostaden.

Om den make som flyttat äger en del av eller hela den

tidigare bostaden är bostaden eller den ägda delen nu en

sådan förmögenhet som skall räknas med vid beräkning

av bostadstillägg. Detta eftersom bostaden inte längre

utgör den makens permanentbostad.

Regeringen anser det inte rimligt att en bostad, som

för den ena maken utgör permanentbostad, samtidigt

för den andra maken betraktas som fritidsfastighet.

Regeringen föreslår därför att undantaget för tillgångar i

form av bostäder utökas för pensionärer som har sin

bostad i en särskild boendeform till att omfatta även

permanentbostad för dennes make.

Det exakta antalet individer som berörs av denna

förändring är inte känt. Regeringen bedömer att den

föreslagna förändringen kommer att medföra ökade

kostnader för anslaget Bostadstillägg till pensionärer om

fem miljoner kronor, vilket bedöms rymmas inom

ramen för anslaget. De ändrade reglerna föreslås gälla

fr.o.m. den 1 januari 1998.

Sammanboende likställs med makar vid beräkning av

BTP

Regeringens förslag:

Vid beräkning av bostadstillägg skall med gift

likställas även den man och kvinna som utan att vara

gifta med varandra lever tillsammans och är

folkbokförda på samma adress, om inte skäl visas

för annat.

Förslaget från Utredningen för översyn av

inkomstbegreppet inom bidrags- och

socialförsäkringssystemen IBIS: Överensstämmer i

princip med regeringens förslag.

Remissinstanserna: En majoritet av

remissinstanserna lämnar inga synpunkter på

utredningens förslag. 14 remissinstanser tillstyrker

förslaget, däribland Försäkringskasseförbundet, LO,

Sveriges Pensionärers Riksförbund och Sveriges

Pensionärsförbund. Riksförsäkringsverket tillstyrker

men påpekar att det kan uppstå pedagogiska problem då

BTP kommer att beräknas på gemensamma inkomster

medan änkepension bara påverkas av änkans inkomster.

Skälen för regeringens förslag: Inom bidrags- och

socialförsäkringssystemen finns flera förmånsslag som

använder sig av inkomstbegrepp, som har många

likheter men där reglerna i enskilda delar många gånger

avviker från varandra. IBIS-utredningen (dir. 1996:52)

har bl.a. haft till uppgift att se över reglerna i syfte att

se om systemen kan göras mer lika varandra. IBIS-

utredningen har överlämnat betänkandet Förmån efter

inkomst (SOU 1997:85). Ett förslag om BTP lämnas i

denna proposition eftersom ytterligare ändringar

rörande samma lag lämnas i denna proposition.

Remisserna finns tillgängliga på Socialdepartementet

(S97/4928/F).

Den nuvarande definitionen av gift i BTP-

sammanhang inkluderar, förutom dem som är gifta och

lever tillsammans, även dem som tidigare varit gifta

med varandra, eller dem som har eller har haft barn

tillsammans, och stadigvarande bor ihop.

Samlevnadsmönstren har dock successivt förändrats. I

dag lever många tillsammans under ekonomisk

hushållsgemenskap utan att vara gifta eller ha

gemensamt barn. Det är då främst fråga om yngre

personer men även äldre bor ihop i samboförhållanden.

I fråga om bostadsbidrag likställs redan

samboförhållande med gifta. Det är ur administrativ

synpunkt och rättvisesynpunkt rimligt att motsvarande

gäller även vid beräkning av bostadstillägg.

Regeringen anser att man och kvinna som lever

tillsammans och är skrivna på samma adress skall

likställas med makar vid beräkningen av BTP om inte

skäl visas för annat. Av lagen (1994:1117) om registrerat

partnerskap följer att två personer av samma kön som

registrerat partnerskap skall betraktas som makar. Det

innebär att de även i BTP-sammanhang skall behandlas

som makar.

Det finns emellertid situationer då man och kvinna

sammanbor då det inte är motiverat att betrakta dem

som makar. Exempel på detta är mor och son, syskon

eller andra som är nära släkt. I dessa fall kan

personerna aldrig vara gifta varför de naturligen inte

heller kan betraktas som gifta i BTP-sammanhang.

I lagen föreslås också att man och kvinna som

sammanlever inte skall betraktas som gifta om skäl

finns för annat. Ett sådant exempel kan vara när de

visserligen sammanlever men där det av

omständigheterna visas att den ena personen även kan

ses som inneboende. Det får då ankomma på

pensionären att visa att det inte är fråga om ett

samboförhållande. För att undvika att tillämpningen

upplevs som stötande bör det inte ställas alltför stora

krav på pensionären för att visa detta.

I 10 kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring

regleras, på motsvarande sätt som i nuvarande BTP-

regler, vilka som skall anses som gifta i

pensionshänseende. Vi föreslår ingen ändring härvidlag,

vilket innebär att det med förslaget kommer att finnas

en skillnad mellan makebegreppet i pensionshänseende

och i BTP-hänseende. Inte heller föranleder nu

föreslagen ändring någon ändring såvitt avser

beräkningen vid inkomstprövning av änkepension. Det

är emellertid också skillnad på BTP, som skall täcka en

gemensam bostadskostnad, och folkpensionen som är en

individuell grundpension för mer individuella

levnadsomkostnader.

Förslaget beräknas medföra minskade utgifter om 12

miljoner kronor varje år. Förändringen förutsätter viss

administrativ förberedelse samt möjlighet att lämna

förhandsinformation till dem som omfattas av

förändringen Regeringen anser därför att det ändrade

beräkningssättet bör träda i kraft den 1 april 1998.

Utbildningsbidrag skall vid beräknandet av BTP

anses vara årsinkomst

Regeringens förslag:

Vid beräkning av BTP och inkomstprövad änkepension

skall utbildningsbidrag som utges vid

arbetsmarknadsutbildning räknas in i årsinkomsten.

Skälen för regeringens förslag: I dag samordnas

utbildningsbidrag med änkepension. Däremot sker ingen

samordning mellan arbetslöshetsersättning och

änkepension. Samordningen innebär att utbetalning av

utbildningsbidrag reduceras krona för krona mot

utbetalning av dessa förmåner. Regeringen reglerar

genom förordning vilka förmåner som skall samordnas

med utbildningsbidraget. På grund av samordningen av

utbildningsbidraget upptas inte utbildningsbidraget som

inkomst vid inkomstprövning av BTP och änkepension.

Redan i dag tas t.ex. bostadsbidraget upp som inkomst.

Regeringen avser att från och med den 1 januari

1998 avskaffa samordningen av utbildningsbidraget med

änkepensionen. Skälet till detta är att utbildningsbidrag

på grund av samordningen vid jämförelse med t.ex.

arbetslöshetsersättning varit mindre förmånligt för

kvinnor som uppbär änkepension. En kvinna som

erhållit änkepension och utbildningsbidrag har fått sitt

utbildningsbidrag reducerat krona mot krona av

änkepensionen. För en kvinna som istället erhållit

änkepension i kombination med arbetslöshetsersättning

har ingen samordning skett istället har

arbetslöshetsersättningen gjort att BPT reducerats med

som högst 45 % av ersättningen och sedan

änkepensionen med som högst 30 %. Då

arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag beräknas

på samma sätt har detta lett till att det varit förmånligare

att erhålla arbetslöshetsersättning än utbildningsbidrag

för kvinnor med änkepension. Regeringen vill skapa

förutsättningar för att kvinnor som har änkepension fritt

skall kunna välja en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som

berättigar till utbildningsbidrag utan att förlora

ekonomiskt på detta jämfört med att erhålla

arbetslöshetsersättning.

Ersättning från arbetslöshetskassa upptas som

inkomst vid beräkning av BTP och folkpension i form

av änkepension. Regeringen anser att det bör gälla

samma förutsättningar för de båda ersättningsformerna

arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Därför

föreslår regeringen att utbildningsbidrag skall ingå i

beräkningen av årsinkomst vid beräkning för BTP och

folkpension i form av änkepension.

Den föreslagna förändringen innebär att ett fåtal

personer får en reducering av sitt BTP. Ett exempel på

detta är om en person som är förtidspensionerad uppbär

utbildningsbidrag. I dag reduceras inte denna persons

BTP av utbildningsbidraget. Då utbildningsbidraget

enligt förslaget ingår som inkomst vid beräkning av

BTP sänker detta BTP-nivån. En jämförelse måste dock

göras med en förtidspensionerad som har arbetsinkomst

eller arbetslöshetsersättning. Dessa inkomster reducerar

BTP. Denna förändring innebär att utbildningsbidrag

behandlas på samma sätt som arbetsinkomst eller

arbetslöshetsersättning vid beräkning av BTP.

Andra som kan beröras är ett gift par då en make är

pensionär och har BTP och den andra maken har

utbildningsbidrag. Deras inkomster räknas då ihop vid

inkomstprövningen av BTP. Detta ger också ett lägre

BTP då utbildningsbidraget enligt förslaget räknas som

inkomst. Dock innebär förändringen även här att

utbildningsbidrag behandlas på samma sätt som

arbetsinkomst eller arbetslöshetsersättning vid beräkning

av BTP.

Regeringen föreslår att förändringen skall träda i

kraft den 1 januari 1998.

Höjd kompensationsgrad för BTP

Regeringens förslag:

Den del av bostadskostnaden inom intervallet 100

4000 kronor per månad som kan ersättas med

bostadstillägg höjs till 85 procent från och med den 1

januari 1998.

Skälen för regeringens förslag: Den 1 januari 1997

sänktes den del av bostadskostnaden som kan ersättas

med bostadstillägg. Detta var en del av regeringens

arbete med att sanera statens finanser.

Utvecklingen av statens finanser vänder nu. Det är

därför möjligt att förbättra den fördelningspolitiska

profilen på pensionssystemet. Bostadstillägget till

pensionärer är den del av pensionssystemet som har den

bästa fördelningspolitiska träffsäkerheten Därför väljer

regeringen nu att höja ersättningsnivån i bostadstillägget

till 85 procent. Denna förändring påverkar ekonomin

positivt för de ca 500 000 pensionärer med de minsta

ekonomiska marginalerna.

Förändringen innebär att nivån för den högsta

ersättningen höjs med ca 80 kronor per månad, från

3237 kronor per månad till 3315 kronor per månad.

Den genomsnittliga höjningen av bostadstillägget blir ca

60 kronor per månad.

Den föreslagna förändringen kommer varaktigt öka

kostnaderna för anslaget med ca 300 miljoner kronor

per år.

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

 6

 5

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

 12

 11

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

 22

 23