Regeringens proposition 2005/06:63

Anmälningsskyldighet, säkerhet och tillsyn inom

Prop.

psykiatrisk tvångsvård

2005/06:63

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 15 december 2005 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Ylva[REDACTED_EFTERNAMN] (Socialdepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att den nuvarande ordningen där det krävs regeringens tillstånd för att bedriva viss rättspsykiatrisk vård avskaffas och ersätts med en allmän anmälningsskyldighet för all psykiatrisk tvångsvård. Det föreslås vidare att det införs krav på att en god säkerhet i verksamheten skall tillgodoses och att det på varje sjukvårdsinrättning skall finnas någon som har ansvar för säkerhetsfrågorna (säkerhetsansvarig). Som komplement till detta utvidgas Socialstyrelsens tillsynsansvar till att även omfatta frågor om säkerhet inom den psykiatriska tvångsvården. Grunden för all psykiatrisk vård, liksom för övrig hälso- och sjukvård, är de krav på vårdens innehåll och utförande som framgår av hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) samt lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Patienten skall ges en god och trygg vård som bygger på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Vården skall vara av god kvalitet och utföras i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Utgångspunkten är att all psykiatrisk hälso- och sjukvård fortsatt skall vara av god kvalitet och med en hög rättssäkerhet. Ansvaret för att verksamheten är av god kvalitet vilar på verksamhetschefen. Syftet med den föreslagna reformen är att tillgodose enskildas skydd och säkerhet samt att bidra till att det bedrivs ett systematiskt och fortlöpande säkerhetsarbete inom den psykiatriska tvångsvården. Den föreslagna regleringen påverkar inte huvudmännens åtagande och ansvar för att tillgodose kravet på en god och rättssäker vård. Införandet av kravet på god säkerhet i verksamheten syftar inte till en ökad inlåsning av patienterna utan till att säkerhetsnivån bättre anpassas till behoven på vårdinrättningen. Målsättningen med den föreslagna regleringen är att 1 denna skall fungera som ett stöd för ett mer dynamiskt säkerhetstänkande Prop. 2005/06:63 inom vården. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2006. 2

Innehållsförteckning

Prop. 2005/06:63

1

Förslag till riksdagsb

eslut ...................................................................

5

2

Lagtext

...............................................................................................

6

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1128) om

psykiatrisk tvångsvård ........................................................

6

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om

rättspsykiatrisk vård ............................................................

7

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:531) om

yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område

..........9

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om

kriminalvård i anstalt ........................................................

12

2.5

Förslag till lag om ändring i lagen (1976:371) om

behandlingen av häktade och anhållna m.fl......................

13

2.6

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om

verkställighet av sluten ungdomsvård...............................

14

3

Ärendet och dess beredning.............................................................

15

4

Bakgrund .........................................................................................

15

4.1

Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård..............

15

4.2

Godkännande av sjukvårdsinrättningar.............................

17

4.3

Anmälningar och tillsyn....................................................

19

4.4

Internationella jämförelser ................................................

20

5

Stärkt säkerhet inom psykiatrisk tvångsvård...................................

21

5.1

Säkerhet i verksamheten ...................................................

21

5.2

Tillståndsförfarande ersätts med utvidgad

anmälningsplikt.................................................................

26

5.3

Utformningen av anmälningsförfarandet..........................

28

5.4

Tillsyn ...............................................................................

29

5.5

Befogenheter och sanktioner.............................................

31

5.6

Register .............................................................................

32

5.7

Följdändringar i andra lagar..............................................

33

5.8

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ....................

34

6

Förslagets ekonomiska konsekvenser..............................................

34

7

Författningskommentar ...................................................................

35

7.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1128) om

psykiatrisk tvångsvård ......................................................

35

7.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1129) om

rättspsykiatrisk vård ..........................................................

36

7.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:531) om

yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område........

36

7.4

Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om

kriminalvård i anstalt. .......................................................

38

7.5

Förslag till lag om ändring i lagen (1976:371) om

behandlingen av häktade och anhållna m.fl......................

38

7.6

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om

verkställighet av sluten ungdomsvård...............................

38

3

Bilaga 1 Sammanfattning av Socialstyrelsens rapport till regeringen

Prop. 2005/06:63

med anledning av utredningsuppdrag avseende

sjukvårdsinrättningar för viss rättspsykiatrisk vård...............

39

Bilaga 2

Rapportens lagförslag............................................................

41

Bilaga 3

Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över

Socialstyrelsens rapport.........................................................

49

Bilaga 4

Lagrådsremissens lagförslag..................................................

50

Bilaga 5

Lagrådets yttrande .................................................................

58

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 december 2005 .59

Rättsdatablad............................................................................................

60

4

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2005/06:63

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård,

2.

lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård,

3.

lag om ändring i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område,

4.

lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt,

5.

lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl.,

6.

lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ung- domsvård.

5

2

Lagtext

Prop. 2005/06:63

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård skall införas en ny paragraf, 15 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

15 a §

Vård enligt denna lag skall be-

drivas så att den uppfyller kraven

på god säkerhet i verksamheten.

Vid sjukvårdsinrättningen skall det

finnas den personal, de lokaler

och den utrustning som behövs för

att en god säkerhet skall kunna

tillgodoses i verksamheten.

Det

skall också finnas någon som har

ansvaret för att sjukvårdsinrätt-

ningen säkerhetsanpassas och sä-

kerhetsklassificeras samt för

att

säkerheten systematiskt och fort-

löpande utvecklas och upprätthålls

(säkerhetsansvarig).

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006. 6

Beslut om intagning för rätts- psykiatrisk vård enligt 4 § första stycket fattas av en chefsöver- läkare vid en sjukvårdsinrättning eller enhet som avses i 6 §. För ett sådant beslut krävs att ett vård- intyg har utfärdats av någon annan läkare. Beträffande vårdintyg, undersökning för vårdintyg samt fastspänning, avskiljande och be- handling gäller därvid bestäm- melserna i 4 §, 5 §, 6 a § och 6 b § första stycket andra meningen lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård i tillämpliga delar.

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård

Härigenom föreskrivs att 5, 6 och 8 §§ lagen (1991:1129) om rätts- psykiatrisk vård skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 §

1

Beslut om intagning för rätts- psykiatrisk vård enligt 4 § första stycket fattas av en chefsöver- läkare vid en enhet som avses i 6 § första stycket andra meningen eller andra stycket. För ett sådant beslut krävs att ett vårdintyg har utfärdats av någon annan läkare. Beträffande vårdintyg, undersök- ning för vårdintyg samt fast- spänning, avskiljande och be- handling gäller därvid bestäm- melserna i 4 §, 5 §, 6 a § och 6 b § första stycket andra meningen lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård i tillämpliga delar. En fråga om intagning för rättspsykiatrisk vård enligt 4 § första stycket

skall avgöras skyndsamt efter undersökning av patienten.

Om rätten har fattat beslut om

Om rätten har fattat beslut om

rättspsykiatrisk

undersökning och

rättspsykiatrisk

undersökning och

den misstänkte har tagits in på

den misstänkte har tagits in på

undersökningsenheten, krävs inte

undersökningsenheten,

krävs inte

något vårdintyg för beslut om

något vårdintyg för beslut om

rättspsykiatrisk

vård.

Detsamma

rättspsykiatrisk

vård.

Detsamma

gäller den som är anhållen, häktad,

gäller den som är anhållen, häktad,

intagen i eller skall förpassas till

intagen i eller skall förpassas till

kriminalvårdsanstalt eller som är

kriminalvårdsanstalt eller som är

intagen i eller skall förpassas till

intagen i eller skall förpassas till

ett särskilt ungdomshem till följd

ett särskilt ungdomshem till följd

av en dom på sluten ungdomsvård

av en dom på sluten ungdomsvård

enligt 31 kap. 1 a § brottsbalken

enligt 31 kap. 1 a § brottsbalken

och som förts till en sådan sjuk-

och som förts till en sådan sjuk-

vårdsinrättning

som

avses i 6 §

vårdsinrättning

som avses i 6 §

första stycket andra meningen för

första stycket för frivillig psyki-

frivillig psykiatrisk vård.

atrisk vård.

1 Senaste lydelse 2000:354. Prop. 2005/06:63 7

6 §

2

Rättspsykiatrisk vård ges på en

Rättspsykiatrisk vård ges på en

sjukvårdsinrättning som drivs av

sjukvårdsinrättning som drivs av

en landstingskommun. Regeringen

ett landsting.

beslutar vid vilka sådana vårdin-

rättningar rättspsykiatrisk vård får

ges i fall som avses i 1 § andra

stycket 2, 3 och 4.

På en enhet för rättspsykiatrisk undersökning får rättspsykiatrisk vård ges åt den som genomgår undersökning.

8 §

3

Vid rättspsykiatrisk vård gäller i

Vid rättspsykiatrisk vård gäller i

tillämpliga delar bestämmelserna i

tillämpliga delar bestämmelserna i

1624 §§ lagen (1991:1128) om

15 a24 §§ lagen (1991:1128) om

psykiatrisk tvångsvård.

psykiatrisk tvångsvård.

Beträffande den som är anhållen, häktad eller intagen i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt får Kriminalvården i särskilda fall, om det är påkallat från ordnings- eller säkerhetssynpunkt, besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, att ta emot besök eller att samtala i telefon med utomstående. Beträffande den som är intagen i eller skall förpassas till ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ungdomsvård enligt 31 kap. 1 a § brottsbalken får Statens institutionsstyrelse fatta motsvarande beslut. Brev som avses i 9 § första stycket första meningen lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. från den som är häktad eller anhållen, brev som avses i 25 § första stycket första meningen lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt från den som är intagen liksom brev som avses i 19 § andra stycket lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga skall dock alltid vidarebefordras utan föregående granskning. Beträffande den som ges rättspsykiatrisk vård efter beslut av domstol eller som är intagen i kriminalvårdsanstalt får regeringen i särskilda fall, om det är påkallat med hänsyn till rikets säkerhet eller till risken för att denne under vistelsen på sjukvårdsinrättningen medverkar till terrorist- brott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, ta emot besök eller samtala i telefon med utomstående. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

2

Senaste lydelse 1998:617.

3

Senaste lydelse 2005:978.

Prop. 2005/06:63 8

3. vem som är verksamhetschef och, såvitt avser sjukvårdsinrätt- ningar och enheter som avses i 3 a §, chefsöverläkare och säker- hetsansvarig,

4. vem som svarar för anmäl- ningsskyldighet enligt 4 och 4 a §§,

5. verksamhet som avses i 2 § som anlitas eller avses anlitas,

6. den patientförsäkring som tecknats för verksamheten, och

7. säkerhetsanpassning och sä- kerhetsklassificering såvitt avser sjukvårdsinrättningar och enheter som avses i 3 a §.

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:531) om

Prop. 2005/06:63

yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:531) om yrkesverksam- het på hälso- och sjukvårdens område dels att 6 kap. 7, 13, 20 och 21 §§ samt 8 kap. 17 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 6 kap. 3 a och 4 a §§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6 kap.

3 a §

Socialstyrelsen

utövar tillsyn

över säkerheten vid sjukvårdsin-

rättningar där det får ges vård

enligt lagen

(1991:1128) om

psykiatrisk tvångsvård eller lagen

(1991:1129)

om

rättspsykiatrisk

vård samt vid enheter för

rättspsykiatrisk undersökning.

4 a § Om någon har drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada till följd av brister i säkerheten vid en sjukvårdsin- rättning eller enhet som avses i 3 a §, skall detta snarast anmälas till Socialstyrelsen. 7 § Anmälan enligt 6 § skall innehålla uppgifter om

1.

verksamhetens inriktning,

2.

var verksamheten skall bedrivas,

3. vem som är verksamhetschef, 4. vem som svarar för anmäl- ningsskyldighet enligt 4 §, 5. verksamhet som avses i 2 § som anlitas eller avses anlitas, och 6. den patientförsäkring som tecknats för verksamheten. 9 13 § Om Socialstyrelsen finner att en vårdgivare inte uppfyller kraven på god vård och om missförhål- landena är av betydelse för pati- entsäkerheten, får styrelsen före- lägga vårdgivaren att avhjälpa missförhållandena. I föreläggandet får vite sättas ut. Detta gäller även verksamhet som avses i 2 § om verksamheten medför fara för pa- tientsäkerheten. Om Socialstyrelsen finner att en vårdgivare, eller enhet som avses i 3 a §, inte uppfyller kraven på god vård eller god säkerhet i verksam- heten och om missförhållandena är av betydelse för patientsäkerheten eller säkerheten för andra, får styrelsen förelägga vårdgivaren att avhjälpa missförhållandena. I före- läggandet får vite sättas ut. Detta gäller även verksamhet som avses i 2 § om verksamheten medför fara för patientsäkerheten. 20 § Socialstyrelsen skall föra ett automatiserat register över verksamheter som anmälts enligt detta kapitel. Registret får användas för tillsyn och forskning samt för framställning av statistik. Socialstyrelsen skall också föra ett automatiserat register över sådana sjukvårdsinrättningar och enheter som avses i 3 a §. Regist- ret får användas för tillsyn, forsk- ning, framställning av statistik och för placering av patienter. Socialstyrelsen är personupp- giftsansvarig för behandlingen av personuppgifter i registren i första och andra stycket.

21 §

Registret får innehålla uppgifter

Registren enligt 20 § får

om

innehålla uppgifter om

1.

namn eller firma och personnummer eller organisationsnummer för den som bedriver verksamheten,

2.

var verksamheten bedrivs,

3.

verksamhetens inriktning,

4.

verksamhetens omfattning,

5.

antalet yrkesutövare och deras yrkestitlar,

6.

verksamhetschefens namn,

6.

verksamhetschefens och, så-

adress och telefonnummer,

vitt

avser

register enligt 20 §

andra stycket, chefsöverläkarens

och

den

säkerhetsansvariges,

namn, adress och telefonnummer,

7. patientförsäkring,

8. när inspektion gjorts,

9.

datum för

Socialstyrelsens

9.

datum

för Socialstyrelsens

beslut

angående

verksamheten,

beslut angående verksamheten,

Prop. 2005/06:63 10

och

10. när anmälan enligt 4 eller Prop. 2005/06:63

10. när anmälan enligt 4 §

4 a § gjorts, och

gjorts.

11. såvitt avser register enligt

20 § andra stycket, säkerhetsan-

passning och säkerhetsklassifice-

ring.

Registret får inte innehålla upp-

Registren får inte innehålla upp-

gifter om enskilda patienter.

gifter om enskilda patienter.

8 kap.

17 §

Regeringen får meddela före-

Regeringen eller, efter reger-

skrifter om

ingens bemyndigande, Socialsty-

relsen får meddela föreskrifter om

1.

behörighet och legitimation för hälso- och sjukvårdspersonalen,

2.

skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonalen om detta behövs till skydd för enskilda eller hälso- och sjukvårdens bedrivande i övrigt,

3.

att anmälan enligt 6 kap. 6 § skall innehålla uppgifter utöver dem som anges i 6 kap. 7 §, om det är av särskilt värde för tillsy- nen, och

4.

hur anmälningsskyldigheten enligt 6 kap. 4 § första stycket skall fullgöras.

Regeringen får överlåta åt Socialstyrelsen att meddela före- skrifter som avses i första stycket.

3.

att anmälan enligt 6 kap. 6 § skall innehålla uppgifter utöver dem som anges i 6 kap. 7 §, om det är av särskilt värde för tillsy- nen,

4.

hur anmälningsskyldigheten enligt 6 kap. 4 § första stycket och 6 kap. 4 a § skall fullgöras, och

5.

säkerhetsanpassning och sä- kerhetsklassificering av sjuk- vårdsinrättningar och enheter som avses i 6 kap. 3 a §.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

2.

Den som vid lagens ikraftträdande bedriver verksamhet som omfat- tas av lagen skall senast den 30 juni 2007 till Socialstyrelsen anmäla de nya uppgifter som anges i 6 kap. 7 §.

11

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om

Prop. 2005/06:63

kriminalvård i anstalt

Härigenom föreskrivs att 37 § lagen (1974:203) om kriminalvård i an-

stalt

1 

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

37 §

2

Om en intagen behöver hälso- och sjukvård, skall han eller hon vårdas enligt de anvisningar som ges av läkare. Kan erforderlig undersökning och behandling inte lämpligen genomföras inom anstalten bör den allmänna sjukvården anlitas. Om det behövs, får en intagen föras över till ett allmänt sjukhus. Får hälso- och sjukvårdspersonal inom kriminalvården kännedom om att en intagen lider av en sådan smittsam

sjukdom som enligt

1 kap. 3 §

andra stycket smittskyddslagen

(2004:168) utgör

allmänfarlig

sjukdom, skall chefen för

kriminalvårdsanstalten underrättas, om det inte står klart att det inte finns risk för smittspridning. Föreskrifter om psykiatrisk tvångsvård för en intagen ges i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Förlossning av intagen kvinna skall såvitt möjligt ske på sjukhus. Om det behövs, skall kvinnan i god tid före förlossningen överföras dit eller till annan institution där hon kan erhålla lämplig vård. Om anledning föreligger därtill, skall den som enligt första eller andra stycket vistas utom anstalt stå under bevakning eller vara underkastad

särskilda föreskrifter.

Beträffande behandlingen av en

Beträffande behandlingen av en

intagen, som har förts över till en

intagen, som har förts över till en

sådan

sjukvårdsinrättning

som

sådan

sjukvårdsinrättning som

avses i 6 § första stycket andra

avses i 6 § första stycket lagen

meningen lagen

(1991:1129) om

(1991:1129)

om

rättspsykiatrisk

rättspsykiatrisk

vård

för frivillig

vård för frivillig psykiatrisk vård,

psykiatrisk vård, tillämpas före-

tillämpas föreskrifterna i 1824 §§

skrifterna

i

1824 §§

lagen

lagen (1991:1128) om psykiatrisk

(1991:1128)

om

psykiatrisk

tvångsvård samt bestämmelserna i

tvångsvård samt bestämmelserna i

8 § andra

och

tredje styckena

8 § andra och tredje styckena la-

lagen (1991:1129) om rätts-

gen (1991:1129) om rättspsykiat-

psykiatrisk vård om befogenhet för

risk vård om befogenhet för

Kriminalvården och regeringen att

Kriminalvården och regeringen att

besluta

om

särskilda restriktioner

besluta

om

särskilda

restriktioner

beträffande en viss intagen.

beträffande en viss intagen. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

1

Lagen omtryckt 1990:1011.

2

Senaste lydelse 2005:971.

12

2.5

Förslag till lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl.

Härigenom föreskrivs att 26 § lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

26 §

1

Beträffande

behandlingen

av

Beträffande

behandlingen

av

häktade som har förts över till en

häktade som har förts över till en

sjukvårdsinrättning som avses i 6

sjukvårdsinrättning

som

avses

i

§ första stycket andra meningen

6 §

första

stycket

lagen

lagen (1991:1129) om rätts-

(1991:1129)

om

rättspsykiatrisk

psykiatrisk vård eller en under-

vård

eller

en

undersökningsenhet

sökningsenhet

som

avses i

6 §

som

avses

i

6 §

andra

stycket

andra stycket samma lag tillämpas

samma lag tillämpas föreskrifterna

föreskrifterna i denna lag endast i

i denna lag endast i fråga om

fråga om sådana restriktioner som

sådana restriktioner

som

sägs

i

sägs i 16 §.

16 §.

Föreskrifterna i

1824 §§

lagen (1991:1128) om

psykiatrisk

tvångsvård och bestämmelserna i 8 § andra stycket lagen om rättspsykiatrisk vård om befogenhet för Kriminalvården att besluta om särskilda restriktioner beträffande en viss häktad tillämpas på häktade som har förts över enligt första stycket för rättspsykiatrisk undersökning eller frivillig psykiatrisk vård. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

1 Senaste lydelse 2005:972. Prop. 2005/06:63 13

2.6

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om

Prop. 2005/06:63

verkställighet av sluten ungdomsvård

Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (1998:603) om verkställighet av

sluten ungdomsvård skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

19 §

1

Om den dömde behöver hälso- och sjukvård, skall han vårdas enligt de anvisningar som ges av läkare. Kan nödvändig undersökning och be- handling inte lämpligen genomföras vid det särskilda ungdomshemmet, bör den allmänna sjukvården anlitas. Om det behövs, får den dömde fö- ras över till ett allmänt sjukhus. Får någon som tillhör hälso- och sjuk- vårdspersonalen och är verksam vid ett särskilt ungdomshem kännedom om att den dömde har en sådan smittsam sjukdom som enligt 1 kap. 3 § andra stycket smittskyddslagen (2004:168) utgör allmänfarlig sjukdom, skall den som förestår vården vid hemmet underrättas, om det inte står klart att det inte finns risk för smittspridning. Föreskrifter om psykiatrisk tvångsvård ges i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Om det finns anledning till det, skall den som enligt första stycket vis- tas utanför det särskilda ungdomshemmet stå under bevakning eller vara underkastad särskilda föreskrifter. Tiden för sådan vistelse skall räknas in

i verkställighetstiden.

I fråga om behandlingen av den

I fråga om behandlingen av den

som har förts över till en sådan

som har förts över till en sådan

sjukvårdsinrättning

som avses

i

sjukvårdsinrättning som

avses

i

6 § första stycket andra meningen

6 § första

stycket

lagen

om

lagen om rättspsykiatrisk vård för

rättspsykiatrisk

vård

för

frivillig

frivillig psykiatrisk vård, tillämpas

psykiatrisk

vård,

tillämpas

föreskrifterna

i

1824 §§ lagen

föreskrifterna

i

1824 §§

lagen

(1991:1128)

om

psykiatrisk

(1991:1128)

om

psykiatrisk

tvångsvård samt

bestämmelsen

i

tvångsvård samt bestämmelsen

i

8 § andra stycket lagen om rätts-

8 § andra stycket lagen om rätts-

psykiatrisk vård om befogenhet för

psykiatrisk vård om befogenhet för

Statens institutionsstyrelse att be-

Statens institutionsstyrelse

att

sluta om särskilda restriktioner.

besluta om särskilda restriktioner.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

1 Senaste lydelse 2004:188.

14

3

Ärendet och dess beredning

Prop. 2005/06:63

I regleringsbrevet för 2004 gav regeringen Socialstyrelsen i uppdrag att, i samråd med Kriminalvårdsstyrelsen, utreda om processen för godkän- nande av vårdinrättningar för viss rättspsykiatrisk vård borde förändras utifrån syftet att dels förenkla förfarandet, dels säkerställa kvaliteten i bedömningar och beslutsfattande. För uppdragets genomförande sam- mankallade Socialstyrelsen en särskild utredningsgrupp med företrädare för Kriminalvården, Rikspolisstyrelsen, Riksåklagaren, Rättsmedicinal- verket, Statens institutionsstyrelse och Sveriges Kommuner och Lands- ting. Företrädarna för berörda myndigheter och Sveriges Kommuner och Landsting gavs tillfälle att lämna synpunkter på förslaget till slutrapport. Den 8 juli 2004 inkom Socialstyrelsen med en rapport till regeringen med anledning av utredningsuppdrag avseende sjukvårdsinrättningar för viss rättspsykiatrisk vård (Dnr 50-654/04). En sammanfattning av rap- porten finns i bilaga 1. Rapportens författningsförslag finns i bilaga 2. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Socialdepartementet (S2004/5134/HS). Denna proposition bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, vänsterpartiet och miljöpartiet de gröna. Lagrådet Regeringen beslutade den 17 november 2005 att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Vissa redaktion- ella ändringar har gjorts i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. 4 Bakgrund

4.1

Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård

Vård enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård Psykiatrisk tvångsvård får endast ges den som lider av en allvarlig psy- kisk störning och som på grund av sitt psykiska tillstånd och sina per- sonliga förhållanden i övrigt har ett oundgängligt behov av psykiatrisk vård, som inte kan tillgodoses på annat sätt än genom att han eller hon är intagen på en sjukvårdsinrättning för kvalificerad psykiatrisk dygnetrunt- vård. Tvångsvården förutsätter vidare att patienten motsätter sig vård eller att det till följd av patientens psykiska tillstånd finns grundad anled- ning att anta att vården inte kan ges med hans samtycke. Vid bedömning av vårdbehovet skall även beaktas om personen till följd av sin psykiska störning är farlig för annans personliga säkerhet eller fysiska eller psy- kiska hälsa. Beslut om intagning för psykiatrisk tvångsvård skall fattas efter en prövning av två av varandra oberoende läkare. Psykiatrisk tvångsvård ges på en vårdinrättning som drivs av ett landsting. 15

Vård enligt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård

Prop. 2005/06:63

Personer som har begått ett brott och som lider av en allvarlig psykisk störning kan under vissa förutsättningar överlämnas till rättspsykiatrisk vård. Om det till följd av den psykiska störningen finns risk för att perso- nen ifråga återfaller i brottslighet, som är av allvarligt slag, får vården förenas med särskild utskrivningsprövning. Detta innebär bl.a. att det krävs länsrätts beslut för utskrivning av patienten eller för att patienten skall få vistas utanför sjukvårdsinrättningens område (permission). Rättspsykiatrisk vård kan även ges den som är anhållen, häktad eller in- tagen på en enhet för rättspsykiatrisk undersökning, intagen i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt eller är intagen i eller skall förpassas till ett särskilt ungdomshem. Rättspsykiatrisk vård ges främst på vårdinrättningar som drivs av landsting. Därutöver får rättspsykiatrisk vård ges inom ramen för den rättspsykiatriska undersökningsverksamhet som bedrivs vid Rättsmedici- nalverkets enheter för rättspsykiatrisk undersökning. Sådan undersök- ningsverksamhet bedrivs även av landsting på entreprenad för Rättsme- dicinalverket. Grunderna för lagstiftningen Det grundläggande syftet med psykiatrisk tvångsvård är att den som är i oundgängligt behov av sådan psykiatrisk vård som ges efter intagning på en sjukvårdsinrättning skall bli i stånd att frivilligt medverka till erfor- derlig vård och ta emot det stöd som han eller hon behöver.

De allmänna bestämmelserna om den psykiatriska vårdens innehåll

och utförande finns, liksom för all hälso- och sjukvård, i hälso- och sjuk-

vårdslagen (1982:763) samt i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på

hälso- och sjukvårdens område. Vården skall bl.a. vara av god kvalitet

och bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet.

Den särskilda lagstiftningen för den psykiatriska tvångsvården lagen

(1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (1991:1129) om

rättspsykiatrisk vård (LRV) ger därutöver bestämmelser om

tvångsvårdens bedrivande och förutsättningar. Avsikten med regleringen

är bl.a. att inom ramen för tvångsvården tillgodose patientens

rättssäkerhet och den rättsliga kontrollen av tvångsvården, att minimera

användningen av tvångsvård samt att minska användningen av

tvångsåtgärder inom vården. I regeringens proposition 2004/05:89

Behörigheten för läkare i enskild verksamhet m.m. har regeringen i

syfte att ytterligare stärka rättssäkerheten som sin bedömning anfört att

särskilda krav kan behöva införas för läkares behörighet att utfärda

vårdintyg och att regeringen avser att låta utreda denna fråga vidare.

Ett ytterligare ändamål med lagstiftningen är att upprätthålla

samhällsskyddet.

Samhällsskydd

Psykiatrisk tvångsvård innebär huvudsakligen behandling och

rehabilitering. Trots denna huvudsakliga inriktning går det inte att bortse

från att psykiska störningar i vissa fall kan medföra risker för andras liv

16

och hälsa och att det därvid finns ett behov av skydd för patientens Prop. 2005/06:63 omgivning. Det kan också finnas ett behov av att skydda patienten själv från att under inflytande av sin sjukdom begå handlingar som patienten i ett friskt tillstånd inte skulle utföra. I motiven till lagstiftningen understryks det angelägna i att en riktig avvägning kommer till stånd mellan patientens vårdbehov och skyddet för personer i omgivningen (prop. 1990/91:58). Samhällsskyddet gör sig av naturliga skäl särskilt starkt gällande i fråga om vården av psykiskt störda lagöverträdare där den rättspsykiat- riska vården förenats med särskild utskrivningsprövning. Hänsynen till samhällsskyddet yttrar sig i dessa fall bl.a. genom att det krävs länsrätts tillstånd för att patienten skall få vistas utanför sjukvårdsinrättningens område (permission). Länsrätten fattar i dessa fall dessutom beslut om vårdens upphörande. Vidare har allmän åklagare i nu nämnda fall möj- lighet att yttra sig i målet samt att överklaga beslut av rätten. Ett särskilt tydligt utryck för samhällsskyddet ges i de särskilda fall av rättspsykiatrisk vård som enligt nuvarande lagstiftning kräver att reger- ingen fattar beslut om godkännande av vårdinrättningen. Detta avser vår- den av den som är anhållen, häktad, intagen i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt eller är intagen i eller skall förpassas till ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ungdomsvård. Bakgrunden till denna ordning är enligt motiven till lagstiftningen att dessa patienter är frihetsberövade i annan ordning genom beslut om häktning, verk- ställande av fängelsestraff etc. Det är därför angeläget att de krav från säkerhetssynpunkt med avseende på byggnader, personalsammansättning etc. som gäller för de olika formerna av frihetsberövanden i dessa fall kan upprätthållas också när vård enligt LRV kommer till stånd. Samhällsskyddet har ifråga om psykiatrisk tvångsvård enligt LPT kommit till uttryck främst genom att vårdbehovet vid beslut om intag- ning skall bedömas med beaktande av om patienten till följd av sin psy- kiska störning är farlig för annans personliga säkerhet eller fysiska eller psykiska hälsa. Utöver dessa särskilda bestämmelser innehåller lagstiftningen, dvs. LPT och LRV, vissa bestämmelser om upprätthållande av säkerheten och ordningen på en vårdinrättning. Detta avser bl.a. i vilka fall egendom får beslagtas och under vilka förutsättningar tvångsåtgärder mot patienten kan användas samt när nödvändigt tvång får användas för att upprätthålla ordningen på vårdinrättningen eller för att tillgodose säkerheten i vården.

4.2

Godkännande av sjukvårdsinrättningar

Reglering Enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård ges, som nämnts, psykiatrisk tvångsvård på en sjukvårdsinrättning som drivs av ett lands- ting. Detsamma gäller rättspsykiatrisk vård. Psykiatrisk tvångsvård, lik- som vården av den som efter beslut av domstol genomgår rättspsykiatrisk vård, kräver inte att landstinget har meddelats tillstånd att bedriva verk- samheten. 17 I vissa fall krävs att vårdinrättningen godkänns av regeringen. God- Prop. 2005/06:63 kännande krävs för vården av den som är anhållen, häktad, intagen i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt eller är intagen i eller skall för- passas till ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ung- domsvård. Sådan vård omfattar ca 40 platser årligen av totalt ca 1 200 årsplatser inom rättspsykiatrin. Av förordningen (1991:1472) om psykiatrisk tvångsvård och rättspsy- kiatrisk vård framgår att ansökan om regeringens tillstånd görs av sjuk- vårdshuvudmannen. Ansökan ställs till Socialstyrelsen. Enligt Socialsty- relsens föreskrifter och allmänna råd om psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård (SOSFS 2000:12) skall en ansökan innehålla upp- gifter om platsantal, bemanning och säkerhetsanpassning av den byggnad i vilken vårdenheten är belägen. Om en vårdinrättning är godkänd för rättspsykiatrisk vård skall sjukvårdshuvudmannen underrätta Socialsty- relsen i de fall de förutsättningar som legat till grund för tillståndet änd- ras. Förfarande För närvarande har fem sjukhus och 53 vårdavdelningar regeringens sär- skilda tillstånd att bedriva rättspsykiatrisk vård. Godkända enheter finns i viss utsträckning förtecknade i bilagan till förordningen om psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård. Hittills har ingen underrättelse om ändrade förhållanden kommit in till Socialstyrelsen. Ansökan om tillstånd att bedriva rättspsykiatrisk vård skall enligt för- ordningen om psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård ges in till Socialstyrelsen som med eget yttrande ger in ansökan till regeringen. Innan Socialstyrelsen avger sitt yttrande inhämtas regelmässigt yttrande från Kriminalvården, Åklagarmyndigheten och, i de fall ansökan även omfattar ungdomar, Statens institutionsstyrelse. Som ett led i prövningen av ansökan besöker tjänstemän från Kriminalvården och Åklagarmyndig- heten tillsammans den aktuella vårdinrättningen för att orientera sig om den yttre säkerheten, om sjukvårdsområdets skalskydd och om de säkerhetsrutiner som finns vid vårdinrättningen. Socialstyrelsens bedömning av en ansökan om regeringens godkän- nande av en vårdinrättning gäller i första hand vårdinrättningens möjlig- heter att ge ändamålsenlig psykiatrisk vård. Personalens utbildning, sammansättning och antal har härvid stor betydelse. Stor betydelse har också lokalernas utformning för att såväl patientens behov av god och säker vård skall tillgodoses liksom tredje mans behov av säkerhet. Regeringen fattar på grundval av ingivna handlingar sitt beslut beträff- ande ansökan och delger sjukvårdshuvudmannen beslutet. Kriminalvården kan påkalla förnyad prövning av säkerheten vid en vårdinrättning om myndigheten finner att säkerhetsaspekter påkallar det. 18

4.3

Anmälningar och tillsyn

Prop. 2005/06:63

Anmälan till vårdgivarregistret Bestämmelser om anmälan av verksamheter på hälso- och sjukvårdens område finns i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjuk- vårdens område (LYHS). Den som avser att bedriva verksamhet som omfattas av Socialstyrelsens tillsyn, vilken bl.a. omfattar all landstings- driven och kommunal hälso- och sjukvård, skall anmäla detta till styrel- sen senast en månad innan verksamheten påbörjas. Väsentliga förändringar skall anmälas inom en månad efter genomfö- randet. Anmälan skall innehålla uppgifter i de avseenden som anges i LYHS och i Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 1998:13) om anmälan av verksamheter på hälso- och sjukvårdens om- råde. Detta avser t.ex. verksamhetens inriktning och vem som är verk- samhetschef. Syftet med anmälan är att Socialstyrelsen skall få känne- dom om verksamheter på hälso- och sjukvårdsområdet som ett underlag för det löpande tillsynsarbetet. Tillsyn Av LYHS följer att Socialstyrelsen utövar tillsyn - såväl verksamhets- tillsyn som individtillsyn - över hälso- och sjukvården och dess personal. Tillsynen syftar främst till att förebygga skador och eliminera risker i sjukvården. Genom tillsynen skall Socialstyrelsen stödja och granska verksamheten och hälso- och sjukvårdspersonalens åtgärder. Tillsynen omfattar bl.a. den vård som bedrivs enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (1991:1129) om rättspsykiat- risk vård (LRV). Även LPT och LRV innehåller bestämmelser av bety- delse för tillsynen. Bl.a. skall chefsöverläkaren underrätta Socialstyrelsen om vissa tvångsåtgärder. Chefsöverläkaren är vidare skyldig att fortlö- pande och i den utsträckning som styrelsen föreskriver lämna styrelsen vissa uppgifter om åtgärder som vidtas med stöd av LPT och LRV. Av LYHS framgår vilka befogenheter Socialstyrelsen har i tillsynen, t.ex. när det gäller att få tillgång till handlingar och möjligheten att företa inspektioner. Vidare framgår vilka åtgärder Socialstyrelsen har möjlighet att vidta mot vårdgivarna, i form av t.ex. förelägganden, vite och förbud av verksamhet. Anmälningar enligt Lex Maria Om en patient i samband med hälso- och sjukvård drabbats av eller ut- satts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdom, skall vårdgiva- ren enligt 6 kap. 4 § LYHS snarast anmäla detta till Socialstyrelsen. I 2 kap. 7 § LYHS finns vidare bestämmelser om skyldighet för hälso- och sjukvårdspersonalen att rapportera till vårdgivaren om en patient drab- bats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdom. 19

4.4

Internationella jämförelser

Nordiska länder Norge I norsk rätt finns bestämmelser om godkännande av sjukvårdsinrättningar för psykiatrisk tvångsvård i Foreskrift om godkjenning av institusjoner som skal ha ansvar for tvungent psykisk helsevern (FOR 2000-11-03 nr 1098). Föreskrifterna reglerar villkoren för godkännande av institutioner som skall vara ansvariga för eller kunna använda tvunget psykiskt helse- vern med och utan dygnetruntvård. Med institutioner avses också avdel- ningar vid institutioner i de fall det är aktuellt med eget godkännande av en avdelning. För godkännande krävs att institutionerna är fysiskt utformade och materiellt utrustade på så sätt att kravet på en försvarlig behandling kan tillvaratas. För institutioner som skall ha ansvar för tvungent psykisk hel- severn med dygnetruntvård, ställs även vissa krav beträffande bl.a. pati- enternas boende, gemensamhetsutrymmen, och utomhusområden. Insti- tutionen skall vara fysiskt utformad och materiellt utrustad på sådant sätt att användandet av tvång i största möjliga omfattning kan undvikas och när tvång ändå måste användas att användandet av tvång är försvarligt. Vidare finns bestämmelser om bemanning och närmare angivet vilken kompetens och vilka yrkeskategorier som skall finnas i verksamheten. Dispens från ovannämnda krav kan, om särskilda skäl föreligger, läm- nas av den godkännande myndigheten (Sosial- og helsedirektoratet) för viss tid. Det kan konstateras att frågan om godkännande av sjukvårdinrättning för rättspsykiatrisk vård är reglerad i norsk rätt. Det finns dock inte - till skillnad från den svenska ordningen särskilda regler beträffande rätts- psykiatrisk vård för anhållna, häktade m.fl. De norska bestämmelserna om godkännande reglerar inte heller vilka närmare säkerhetskrav som en sjukvårdsinrättning skall uppfylla för att bli godkänd. Finland I finsk rätt finns inte någon särskild ordning för godkännande av sjuk- vårdsinrättningar för rättspsykiatrisk vård. Enligt mentalvårdslagen är det Rättsskyddscentralen för hälsovården som bestämmer var vården skall inledas. Om patientens behov av vård förändras skall en läkare omedel- bart vidta åtgärder för att patienten skall kunna flyttas till ett sjukhus som motsvarar patientens behov av vård. Behovet av vård på statens sinnessjukhus skall senast sex månader ef- ter att vården inleddes bedömas i samarbete med det sjukvårdsdistrikt till vars område patientens hemkommun hör. Finland har två statliga sinnessjukhus och vården av de flesta rättspsy- kiatriska patienterna inleds på något av dessa. Efter framställning av ett sjukhus i sjukhusdistriktet medger finsk rätt också att mentalsjuka eller andra som lider av mentala störningar intas på statens sinnessjukhus om de är särskilt farliga eller om det är svårt att vårda dem. Prop. 2005/06:63 20

Danmark

Prop. 2005/06:63

Danmark har inte några särskilda bestämmelser för godkännande av sjukvårdsinrättningar för rättspsykiatrisk vård. Placeringen av psykiskt störda lagöverträdare sker efter patientens psykiatriska status som den är bestämd av domstol. Konventioner Socialstyrelsen har i rapporten gjort en genomgång av de konventioner som behandlar frågor om psykiatrisk tvångsvård och andra inskränk- ningar i människors grundläggande fri- och rättigheter. Av rapporten framgår att det inte har fastställts särskilda säkerhetskrav på sjukvårdsin- rättningar för rättspsykiatrisk vård. Det ges inte heller rekommendationer för utformningen av nationell regelgivning på området.

5

Stärkt säkerhet inom psykiatrisk tvångsvård

5.1

Säkerhet i verksamheten

Regeringens förslag: Det skall införas en allmän bestämmelse om att

vård enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen

(1991:1129) om rättspsykiatrisk vård skall bedrivas så att en god sä-

kerhet i verksamheten tillgodoses. På sjukvårdsinrättningen skall det

finnas den personal, de lokaler och den utrustning som krävs för att en

god säkerhet i verksamheten skall tillgodoses. Det skall dessutom fin-

nas någon som har ansvaret för att sjukvårdsinrättningen säkerhetsan-

passas och för att säkerheten upprätthålls och utvecklas (säkerhetsan-

svarig).

Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Socialstyrelsen

skall få meddela föreskrifter om säkerhetsanpassning och säkerhets-

klassificering av vårdinrättningar.

Regeringens bedömning: Den föreslagna regleringen om säkerhet

och säkerhetsansvarig påverkar inte huvudmännens åtagande och

ansvar för att tillgodose kravet på en god och rättssäker vård. Grunden

för all psykiatrisk vård, liksom för övrig hälso- och sjukvård, är de

krav på vårdens innehåll och utförande som framgår av hälso- och

sjukvårdslagen (1982:763) samt lagen (1998:531) om yrkesverk-

samhet på hälso- och sjukvårdens område. Patienten skall ges en god

och trygg vård som bygger på respekt för patientens själv-

bestämmande och integritet. Vården skall vara av god kvalitet och

utföras i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet.

Utgångspunkten är att all psykiatrisk hälso- och sjukvård fortsatt skall

vara av god kvalitet och med en hög rättssäkerhet. Ansvaret för att

verksamheten är av god kvalitet vilar på verksamhetschefen.

Socialstyrelsens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering-

ens förslag. Socialstyrelsen har föreslagit att det i varje landsting skall

inrättas en särskild tjänst med ansvar för säkerheten i verksamheten, en

21

säkerhetsansvarig. Den säkerhetsansvarige bör ha relevant kompetens och dokumenterad erfarenhet på säkerhetsområdet. Remissinstanserna: En klar majoritet av remissinstanserna är positiva till Socialstyrelsens förslag om generella krav på god säkerhet i verk- samheten. Flera remissinstanser har påpekat behovet av en sådan regler- ing. Länsrätten i Stockholms län anför att de lokaler som sjukvårdsinrätt- ningarna ställer till länsrättens förfogande sällan håller den säkerhets- standard som kan anses förenlig med rimliga krav på en säker arbets- miljö. Det förekommer också andra brister i säkerheten, som att potenti- ellt farliga patienter inte ledsagas av personal. Kriminalvårdsstyrelsen delar de överväganden och förslag som Socialstyrelsen redovisar i sin rapport. Rättsmedicinalverket tillstyrker Socialstyrelsens förslag i dess helhet. Västernorrlands läns landsting anför att de föreslagna föränd- ringarna kommer att tydliggöra viktiga strukturella faktorer i den rätts- psykiatriska vården och därmed ge förutsättningar för en god och säker vård. Sveriges Kommuner och Landsting anför att förbundet i stort kan ansluta sig till Socialstyrelsens förslag om samhällsskydd och säkerhet i rättspsykiatrins lokaler. Förbundet anser emellertid att det inte är rimligt att den hårt belastade psykiatriska vården skall finansiera nya statliga ålägganden. Landstingen kan inte styra över rättspsykiatrin själva. Vårdförbundet anför att förslaget utjämnar nuvarande skillnader när det gäller ansvar för säkerheten. Säkerhet är en kvalitetsaspekt, den förändras över tid och bör kontinuerligt utvärderas och förbättras. Stockholms läns landsting anför att det är positivt att behovet av samhällsskydd också tillgodoses inom den psykiatriska tvångsvården genom att säkerhetsbe- stämmelserna föreslås bli tillämpliga även för denna vård. Rikspolissty- relsen har särskilt pekat på den risk som finns för att resultatet av säker- hetsarbetet varierar mellan inrättningarna beroende på den ekonomiska situationen hos huvudmännen. Mottagandet av förslaget om en särskild säkerhetsansvarig har varit blandat hos remissinstanserna. Dalarnas läns landsting anför att säker- hetsansvarig är en mycket viktig tjänst som bör placeras i verksamheten så att vederbörande aktivt kan delta i de vardagliga rutinerna och över- vaka att de fullföljs. Sveriges psykologförbund anför att det är en förut- sättning för att den rättspsykiatriska vården och den psykiatriska tvångs- vården skall kunna följas upp, utvärderas och utvecklas att det finns nå- gon som har ansvaret för säkerheten i verksamheten. Södermanlands läns landsting har invänt att det bör vara en fråga för respektive huvudman att organisera säkerhetsansvaret utifrån lokala och regionala organisatoriska förhållanden. Skåne läns landsting anför att det finns oklarheter när det gäller kompetenskrav, befogenheter, mandat, den säkerhetsansvariges rättsliga ställning, relationen med myndigheter samt relationen med vårdhuvudmännen. Skälen för regeringens förslag och bedömning God kvalitet och rättssäkerhet i verksamheten Det är viktigt att betona att det grundläggande syftet med psykiatrisk tvångsvård är att den som är i oundgängligt behov av sådan psykiatrisk vård som ges efter intagning på en sjukvårdsinrättning skall bli i stånd att Prop. 2005/06:63 22 frivilligt medverka till erforderlig vård och ta emot det stöd som han eller hon behöver. Regeringen vill också poängtera att den huvudsakliga inriktningen och målsättningen för all psykiatrisk vård inklusive tvångsvården är och skall fortsatt vara att patienten skall ges en god och trygg vård som bygger på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Vården skall vara av god kvalitet och utföras i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. De allmänna bestämmelserna om den psykiatriska vårdens innehåll och utförande finns, liksom för all hälso- och sjukvård, i hälso- och sjuk- vårdslagen (1982:763) samt i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Det yttersta ansvaret för att verksamheten är av god kvalitet vilar på verksamhetschefen. Till verksamhetschefens uppgifter hör bl.a. att säkerställa att det finns rutiner för ett systematiskt kvalitetsarbete i verksamheten. Inom psykiatrisk tvångsvård finns även chefsöverläkare med ledningsansvar. Därutöver har all hälso- och sjukvårdspersonal ansvar för åtgärder som de vidtar i vården och att dessa åtgärder tillgodoser kravet på god kvalitet. God vård innebär även att vården skall bedrivas rättssäkert, vilket är av särskild betydelse inom den psykiatriska tvångsvården. Regeringen vill betona att det både för patienten och med hänsyn till allmänhetens förtroende är av största vikt att rättssäkerheten motsvarar högt ställda krav. Lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård ger en rad rättssäkerhetsgarantier för den enskilde patienten. Ett viktigt uttryck för detta är de principer för proportionalitet som anges i lagstiftningen och som innebär att de minst ingripande åtgärderna skall användas. Därutöver kan nämnas att det vid vård med stöd av LPT krävs en prövning av två av varandra oberoende läkare innan ett beslut om intagning får fattas. Flera av de beslut som fattas av chefsöverläkaren inom den psykiatriska tvångsvården kan överklagas till domstol av patienten. Det är vidare chefsöverläkarens skyldighet att löpande pröva om förutsättningarna för tvångsvården är uppfyllda. För att ytterligare tillgodose patientens rättssäkerhet utövar Socialstyrelsen tillsyn över all hälso- och sjukvård och dess personal. Den föreslagna regleringen om säkerhet och säkerhetsansvarig påverkar inte huvudmännens åtagande och ansvar för att tillgodose kravet på en god och rättssäker vård. God säkerhet i verksamheten Till grund för den nuvarande lagstiftningen om psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård ligger som nämnts bl.a. en avvägning mellan patientens eget vårdbehov och samhällsskyddet. Det säkerhets- och sam- hällsskyddsarbete som i nuläget bedrivs genomförs av huvudmännen var för sig och i olika utsträckning. Det saknas också en fortlöpande tillsyn när det gäller dessa aspekter av verksamheten. I den nuvarande regler- ingen av psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård saknas övergri- pande bestämmelser om säkerhetskrav för vården och detta finns inte heller i form av föreskrifter eller riktlinjer på myndighetsnivå. Främst inom den rättspsykiatriska vården förekommer det att patien- terna till följd av sin psykiska störning är farliga för sig själva, medpati- enter, vårdpersonal eller för personer utanför vårdinrättningen. Sådan Prop. 2005/06:63 23 farlighet kan emellertid även förekomma i viss utsträckning hos patienter som vårdas inom den psykiatriska tvångsvården enligt LPT. Statlig kontroll av att säkerheten vid vårdinrättningar är tillräcklig för att tillgodose samhällsskyddet sker i nuläget endast i samband med till- ståndsprövningen. En sådan prövning görs endast av vårdinrättningar där vård skall ges patienter som är anhållna, häktade, intagna i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt eller är intagna i eller skall förpassas till ett särskilt ungdomshem. En motsvarande kontroll sker alltså inte när vård skall ges patienter som antingen genomgår psykiatrisk tvångsvård eller överlämnats till rättspsykiatrisk vård. Det finns emellertid inget som tyder på att behovet av säkerhetsåtgärder skulle vara större för de först- nämnda patientgrupperna jämfört med övriga patienter. Det är enligt regeringens mening en otillfredsställande ordning att sä- kerheten vid vårdinrättningarna inte granskas i samtliga fall och att det saknas övergripande bestämmelser om säkerhetskrav för vården. Reger- ingen anser att det finns skäl för att i lagstiftningen införa ett allmänt krav på att verksamheten skall bedrivas så att den tillgodoser en god sä- kerhet i verksamheten. Det positiva mottagandet från remissinstansernas sida bekräftar att det i verksamheterna tycks finnas ett behov av sådana för huvudmännen gemensamma krav på säkerheten. Begreppet god säkerhet avser dels samhällets skydd mot personer som är intagna för psykiatrisk tvångsvård eller rättspsykiatrisk vård, dels be- hovet av säkerhet i vården för de intagna och för personalen på vårdin- rättningarna. För att ett sådant krav skall få genomslag bör det ställas krav på att det på vårdinrättningarna skall finnas den personal, de lokaler och den utrustning som krävs för att en god säkerhet i verksamheten skall kunna tillgodoses. Det är viktigt att poängtera att regleringen av säkerhetsfrågorna inte syftar till en ökad inlåsning av patienterna utan snarare till ökade möjligheter till ett mer differentierat säkerhetsarbete utifrån en analys av de aktuella behoven på vårdinrättningen. En av utgångspunkterna i en sådan analys bör givetvis vara vårdkvalitetens och vårdinnehållets centrala betydelse för säkerheten på inrättningen. Målsättningen med en reglering av säkerheten är således att denna skall fungera som ett stöd för ett mer dynamiskt säkerhetstänkande inom vården. Detta kan bl.a. handla om en ökad differentiering när det gäller placering av patienter och ökad kompetens hos personalen. Kravet på god säkerhet i verksamheten bör gälla vid alla vårdinrätt- ningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård liksom vid enheter för rättspsykiatrisk undersökning där det får ges rättspsykiatrisk vård. Säkerhetsanpassning och säkerhetsklassificering De åtgärder som huvudmännen vidtar i syfte att säkerställa en god säker- het i verksamheten benämns i det följande säkerhetsanpassning, vilket omfattar såväl inre säkerhet som yttre säkerhet. Inre säkerhet avser t.ex. sjukvårdshuvudmännens organisation för kvalitets- och säkerhetsarbete, att det finns dokumenterade och ändamålsenliga rutiner för vårdens be- drivande, vårdinnehåll och vårdmiljö, personalens kompetens m.m. Med Prop. 2005/06:63 24 yttre säkerhet avses t.ex. utformning och anpassning av sjukvårdsinrätt- Prop. 2005/06:63 ningens område och byggnader. Säkerhetsklassificering av sjukvårdsinrättningar för rättspsykiatrisk vård genomförs för närvarande i samband med regeringens beslut om godkännande av vårdinrättning för rättspsykiatrisk vård av dem som är anhållna, häktade, eller som är intagna i eller skall förpassas till krimi- nalvårdsanstalt eller ett särskilt ungdomshem. Denna klassificering sker genom samarbete mellan Socialstyrelsen och Kriminalvården och tar i sin nuvarande form sikte på vilken fysisk/teknisk säkerhet som är nödvändig för att hindra att en patient avviker. Det innebär en differenti- ering av vårdinrättningarna med hänsyn till den säkerhetsnivå som re- spektive enhet motsvarar. En framtida klassificering bör präglas av en fortlöpande och samman- vägd bedömning av den inre och yttre säkerheten i högre utsträckning. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer (Socialstyrelsen) skall mot denna bakgrund bemyndigas att meddela föreskrifter om säker- hetsanpassning och säkerhetsklassificering av vårdinrättningar. Reger- ingen avser att föreskriva att utformningen av föreskrifterna skall ske i samråd med Kriminalvården, Rättsmedicinalverket, Statens institutions- styrelse och Åklagarmyndigheten. Säkerhetsansvarig Socialstyrelsen har i sin rapport föreslagit att det skall inrättas en särskild tjänst hos huvudmännen med ansvar för säkerheten i verksamheten, en säkerhetsansvarig. Det finns fördelar med att inrätta en tjänst som säkerhetsansvarig. En sådan funktion kan svara för en samlad syn på säkerhetsarbetet inom landstinget och lokalt utöva tillsyn över verksamheten och svara för att säkerheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. En säker- hetsansvarig kan vara en gemensam resurs hos en eller flera huvudmän med ansvar för att inrättningar säkerhetsanpassas och säkerhetsklassifice- ras. Den säkerhetsansvarige kan vidare vara en naturlig samtalspartner för Socialstyrelsen inom den utökade tillsyn som kommer att föreslås nedan (se avsnitt 5.4). Vissa remissinstanser, bl.a. Skåne läns landsting, har framfört att det finns oklarheter och svårigheter beträffande den säkerhetsansvariges rättsliga ställning och relation till huvudmannen. Regeringen anser att det, i likhet med vården i allmänhet, i första hand är en fråga för respek- tive huvudman att organisera säkerhetsansvaret utifrån lokala och regio- nala organisatoriska förhållanden. Det finns i nuläget inte anledning att närmare reglera vilken kompetens och vilka befogenheter den säkerhetsansvarige skall ha. Det bör således lämnas till huvudmännen att själva avgöra hur funktionen som säkerhets- ansvarig skall ordnas i den egna organisationen. 25

5.2

Tillståndsförfarande ersätts med utvidgad anmälningsplikt

Regeringens förslag: Den nuvarande ordningen som innebär att det krävs regeringens tillstånd för att i vissa fall bedriva vård enligt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård skall avskaffas. Tillståndsförfa- randet skall ersättas med ett utvidgat anmälningsförfarande för all psykiatrisk tvångsvård. Socialstyrelsens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- slag. I rapporten finns inget förslag om att vård som bedrivs enligt lagen om psykiatrisk tvångsvård skall vara anmälningspliktig. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till Socialstyrelsens förslag. Justitieombudsmannen instämmer i att det rent allmänt kan framstå som något ologiskt att det skall gälla olika förutsätt- ningar för en vårdinrättning att bedriva rättspsykiatrisk vård beroende på om vården ges efter beslut av domstol eller om det rör sig om vård av dem som är anhållna, häktade m.fl. Västra Götalands läns landsting an- för att det är ett bra förslag att differentiera lokalmässig säkerhet och dy- namisk säkerhet, dvs. personalens kompetens och lämplighet för arbetet. Det senare torde kräva en aktiv tillsyn från Socialstyrelsen för att kunna utvärderas. Länsrätten i Örebro län anför att den föreslagna ordningen måste, på ett bättre sätt, anses tillgodose samhällets och enskildas skyddsbehov jämfört med nuvarande ordning. En anmälningsskyldighet garanterar dock inte i sig att verksamheten på sjukvårdsinrättningen upp- fyller erforderliga krav. Det bör övervägas om inte anmälningsskyldig- heten bör kompletteras med att Socialstyrelsen granskar och prövar att inkomna anmälningar uppfyller de krav som ställs. Några remissinstanser är negativa till förslaget. Domstolsverket anför att de myndigheter som har bäst förutsättningar att göra en bedömning av hur vårdinrättningen rätteligen skall klassificeras skall göra detta. Till- stånd bör i vart fall för vårdinrättningar med behov av hög säkerhets- nivå vara obligatoriskt och utvidgas till att omfatta även rättspsykiat- risk vård som ges efter beslut av domstol samt Rättsmedicinalverkets enheter. Socialstyrelsen bör utfärda tillstånd. Att göra en dynamisk sam- manvägd bedömning av den inre och yttre säkerheten utifrån en anmälan utan att ange hur de olika faktorerna skall viktas minskar förutsägbarhe- ten och äventyrar ändamålet med bestämmelserna. Brottsoffermyndighe- ten invänder att förslaget innebär att yttre säkerhetsaspekter kan befaras bli sämre tillgodosedda än hittills. Rapportens tankar om ansvarsfördel- ning mellan Socialstyrelsen och Kriminalvårdsstyrelsen vad gäller säker- hetsprövning, godkännande och tillsyn bör utvecklas. Behovet av en lik- artad säkerhetsbedömning vid landets alla vårdinrättningar för rättspsyki- atrisk vård bör uppmärksammas särskilt. Skälen för regeringens förslag: Socialstyrelsen utövar tillsyn - såväl verksamhetstillsyn som individtillsyn - över hälso- och sjukvården i Sve- rige. I tillsynen ingår den psykiatriska vård som bedrivs enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV). Den som avser att bedriva vård som omfat- tas av Socialstyrelsens tillsyn skall enligt 6 kap. 6 § lagen (1998:531) om Prop. 2005/06:63 26 yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (LYHS) anmäla detta till myndigheten. Förutom denna allmänna anmälningsskyldighet, som gäller all hälso- och sjukvård, krävs regeringens tillstånd för att bedriva rättspsykiatrisk vård av dem som är anhållna, häktade, intagna i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt eller ett särskilt ungdomshem. Tillståndsförfarandet innebär att det görs en förhandsgranskning av den vårdinrättning som avser att bedriva tillståndspliktig verksamhet. Bedömningen av en ansö- kan om tillstånd avser i första hand vårdinrättningens möjligheter att ge ändamålsenlig psykiatrisk vård, men även säkerhetsfrågor har central betydelse. Det krävs dock inte något tillstånd från regeringen för att be- driva vård av dem som genomgår psykiatrisk tvångsvård med stöd av LPT eller av dem som efter beslut av domstol överlämnats till rättspsyki- atrisk vård. Denna grupp av patienter är den till antalet helt dominerande och samhällsskyddsintresset är inte mindre i dessa fall. Det finns ur säkerhetssynpunkt fördelar med tillståndsförfarandet. När tillståndet väl är meddelat är förutsättningarna för vården fastlagda, un- der förutsättning att det inte sker några större förändringar av verksam- hetens inriktning. Tillståndsförfarandet har dock även flera nackdelar. Tillståndsgivningen innebär att det görs en bedömning av den sökandes verksamhet vid en viss given tidpunkt och på det underlag som då finns tillgängligt. Förfarandet innebär således inte, vare sig i ett kort eller långt perspektiv, någon utfästelse om och garanti för att en godkänd vårdin- rättning i framtiden uppfyller de särskilda krav på bl.a. säkerhet som till- ståndsförfarandet avser att garantera. Det kan även uppstå missuppfatt- ningen att den tillståndsgivande myndigheten har ett ansvar för själva verksamheten. Ett alternativ till tillståndsgivning är att tillämpa ett utvidgat anmäl- ningsförfarande kombinerat med en kontinuerlig tillsynsverksamhet. En fördel med ett sådant system är att det uppmuntrar till ett mer dynamiskt och fortlöpande säkerhetsarbete. Ett anmälningssystem kräver dessutom mindre administrativa insatser både av huvudmännen och av berörda myndigheter. Socialstyrelsen utövar i dagsläget inte tillsyn över säkerheten vid in- rättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård. Bedöm- ningen av en vårdinrättnings säkerhetsanpassning är, såvitt avser viss rättspsykiatrisk vård, begränsad till tidpunkten för tillståndsprövningen. Systemet bidrar således inte till att det bedrivs ett systematiskt och fort- löpande säkerhetsarbete inom den rättspsykiatriska vården. En övergång till ett anmälningsförfarande, kombinerat med en fortlöpande tillsyn av säkerheten vid vårdinrättningarna, skulle därför enligt regeringens be- dömning bidra till ett rationellt och kontinuerligt säkerhetsarbete. Det är regeringens uppfattning att den föreslagna ordningen skulle bidra till ett förbättrat säkerhetsarbete och en ökad insyn även avseende de särskilda fall av rättspsykiatrisk vård som idag kräver regeringens godkännande. Regeringen anser att övervägande skäl talar för att avskaffa tillstånds- förfarandet och övergå till ett utvidgat anmälningssystem för all rättspsy- kiatrisk vård. I fråga om vården som bedrivs med stöd av LPT kan kon- stateras att samhällsskyddet kan göras gällande även inom ramen för så- dan vård. Vidare förekommer det inte sällan att patienter som vårdas med stöd av LPT och LRV, ofta av praktiska skäl, är placerade på samma el- Prop. 2005/06:63 27 ler närliggande avdelningar. Den utvidgade anmälningsplikten bör mot Prop. 2005/06:63 denna bakgrund även omfatta vård enligt LPT. Anmälningsskyldigheten skall dessutom omfatta den rättspsykiatriska vård som ges åt den som genomgår undersökning vid en enhet för rättspsykiatrisk undersökning.

5.3

Utformningen av anmälningsförfarandet

Regeringens förslag: Den anmälningsskyldighet av verksamheter på

hälso- och sjukvårdsområdet som redan finns enligt 6 kap. 6 § lagen

(1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område

(LYHS), skall utvidgas för vårdinrättningar för psykiatrisk tvångsvård

och rättspsykiatrisk vård till att även avse uppgifter om säkerhetsan-

passningen och säkerhetsklassificeringen av vårdinrättningarna. Även

enheter för rättspsykiatrisk undersökning skall omfattas av anmäl-

ningsskyldigheten.

Socialstyrelsens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens

förslag. Socialstyrelsen har föreslagit att enbart sjukvårdsinrättningar för

rättspsykiatrisk vård skall omfattas av den utvidgade anmälningsskyldig-

heten och inte inrättningar för vård enligt lagen om psykiatrisk tvångs-

vård.

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några syn-

punkter i denna del.

Skälen för regeringens förslag: Det befintliga anmälningsförfarandet

enligt lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens

område (LYHS) innebär att den som avser att bedriva verksamhet som

omfattas av Socialstyrelsens tillsyn skall anmäla detta till styrelsen senast

en månad innan verksamheten påbörjas. Vilka uppgifter anmälan skall

innehålla regleras i lagen. I lagen finns ett bemyndigande till regeringen

att meddela föreskrifter om ytterligare uppgifter som en anmälan skall

innehålla. Regeringen kan i sin tur överlåta åt Socialstyrelsen att meddela

föreskrifter

om vad anmälan skall innehålla. Regeringen har i 2 §

6 förordningen (1985:796) med vissa bemyndiganden för Socialstyrelsen

att meddela föreskrifter m.m. bemyndigat Socialstyrelsen att meddela

föreskrifter om att anmälan enligt 6 kap. 6 § LYHS skall innehålla upp-

gifter utöver dem som anges i 6 kap. 7 § LYHS. Socialstyrelsen har ut-

nyttjat bemyndigandet genom att i Socialstyrelsens föreskrifter och all-

männa råd (SOSFS 1998:13) om anmälan av verksamheter på hälso- och

sjukvårdens område, föreskriva att en anmälan skall innehålla vissa upp-

gifter. I anmälan skall det finnas uppgifter om bl.a. verksamhetens inrikt-

ning, vem som är verksamhetschef, vissa adressuppgifter m.m. Syftet

med anmälan är framför allt att underlätta Socialstyrelsens tillsynsarbete.

Som en konsekvens av regeringens förslag om generella krav på sä-

kerhet och Socialstyrelsens utvidgade tillsyn i detta avseende, som kom-

mer att föreslås nedan (se avsnitt 5.4), bör den anmälan som skall göras

av vårdinrättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård

kompletteras. Det befintliga anmälningsförfarandet enligt LYHS tillgo-

doser inte de krav som gör sig gällande med avseende på aktuella säker-

hetsfrågor. Det förutsätts således att anmälningarna innehåller uppgifter

utöver vad som krävs enligt nuvarande reglering. Anmälan bör innehålla

28

uppgifter om säkerhetsanpassningen och säkerhetsklassificeringen av Prop. 2005/06:63 sjukvårdsinrättningen eller enheten för rättspsykiatrisk undersökning. Med hänsyn till chefsöverläkarens särskilda ställning inom den psyki- atriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården, bör uppgift om vem som är chefsöverläkare ingå i anmälan. Detsamma gäller uppgifter om vem som är säkerhetsansvarig.

5.4

Tillsyn

Regeringens förslag: Socialstyrelsen skall utöva tillsyn över säker-

heten vid sjukvårdsinrättningar samt enheter för rättspsykiatrisk un-

dersökning där det får ges vård enligt lagen (1991:1128) om psykiat-

risk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård.

Huvudmännen skall till Socialstyrelsen anmäla om någon har

drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada till följd

av brister i säkerheten vid en sjukvårdsinrättning eller enhet för rätts-

psykiatrisk undersökning.

Socialstyrelsens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som uttalat sig i denna

fråga är positiva till Socialstyrelsens förslag. Västra Götalands läns

landsting anför att Socialstyrelsen bör utöva tillsyn vad gäller enhetlig-

het, rättssäkerhet och vård på lika villkor. Det behövs t.ex. en enhetlig

rapportering av avvikanden. Dalarnas läns landsting anser att det krävs

en närmare precisering av vad som skall betraktas som brister i säkerhe-

ten och vad som kan vara allmänna brister i vården. Svensk förening för

rättspsykiatriskt samarbete anför att det är viktigt att Socialstyrelsen i

tillsynen samarbetar med övriga myndigheter som är inblandade. Riks-

förbundet för Social och Mental Hälsa instämmer i att det är viktigt att

förändringen vad gäller anmälan följs av en utökad tillsyn för Socialsty-

relsen. Schizofreniförbundet anför att samhället har ett starkt intresse av

att kvaliteten kan garanteras vad gäller främst säkerhet och vårdinnehåll.

Därför måste en sådan ordning också innebära en starkt utbyggd tillsyns-

verksamhet. Detta kräver avsevärt mer ekonomiska resurser än de eko-

nomiska konsekvenser som utredningen redovisar. Förbundet förutsätter

att Socialstyrelsens föreslagna tillsyn över säkerheten sker i direkt sam-

arbete med Kriminalvården, Rättsmedicinalverket och Statens institu-

tionsstyrelse.

Skälen för regeringens förslag

Anmälan och fortlöpande tillsyn

En grundläggande förutsättning för rättssäkerheten och samhällsskyddet

är att sjukvårdshuvudmännen själva tar ansvar för att vårdinrättningarna

tillgodoser kraven på upprätthållandet av en god kvalitet och säkerhet i

verksamheten. Detta är emellertid inte en tillräcklig garanti för att

vårdinrättningarna skall leva upp till de kvalitets- och säkerhetskrav som

ställs. Det krävs därutöver en aktiv myndighetstillsyn som verkar i

förebyggande syfte, stödjer huvudmännen i kvalitets- och

29

säkerhetsarbetet, kontrollerar verksamheten, och säkerställer att sjukvårdinrättningarna tillgodoser rättssäkerheten och samhällsskyddet. Ett kontinuerligt tillsynsarbete bidrar till att ett fortlöpande arbete med kvalitet och säkerhet sker på vårdinrättningarna. Lokala och regionala skillnader kan vidare kartläggas och avhjälpas och en hög nationell kvalitets- och säkerhetsnivå uppnås. Målet måste vara ett konstruktivt samarbete mellan huvudmännen och tillsynsmyndigheten där de olika instanserna bör stödja och stärka varandra. En fortlöpande och systematisk myndighetstillsyn är en förutsättning för att tillståndsplikten när det gäller viss rättpsykiatrisk vård skall kunna avskaffas och ersättas med ett generellt anmälningssystem. Regeringen föreslår därför att de bestämmelser om tillsyn som i nuläget finns beträff- ande hälso- och sjukvården kompletteras. Bestämmelserna skall även omfatta kravet på upprätthållande av en god säkerhet vid vårdinrättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård liksom vid enheter för rättspsykiatrisk undersökning där rättspsykiatrisk vård ges. Vem skall ansvara för tillsynen? Socialstyrelsen har i rapporten övervägt att fördela ansvaret för tillsynen mellan Socialstyrelsen och Kriminalvården. Företrädarna för de myndig- heter som medverkade i Socialstyrelsens rapport var dock eniga om att ansvaret för tillsynen inte borde delas upp på två myndigheter utan att även tillsynen över säkerheten borde utövas av Socialstyrelsen. Med hän- syn till vikten av att det finns en tydlig ansvarsfördelning i tillsynsarbetet instämmer regeringen i uppfattningen att ansvaret för tillsynen bör vila på en myndighet. När det gäller frågan om vilken myndighet som bör anförtros tillsyns- ansvaret, bör det beaktas att de bedömningar som kan komma i fråga vid tillsynen inte enbart rör frågor om yttre säkerhetsanpassning av byggna- der och lokaler. För ett framgångsrikt säkerhetsarbete krävs även att vårdinnehållet och vårdmiljön på vårdinrättningarna främjar en god och säker vård. En annan viktig förutsättning är att personalen som medver- kar i vården har den kompetens och erfarenhet som behövs för att vård- kvalitet, integritetsskydd och samhällsskydd skall kunna tillgodoses. Det finns således en tydlig koppling mellan den tillsyn som Socialstyrelsen utövar i dag med fokus på att förebygga skador och eliminera risker i hälso- och sjukvården och den föreslagna tillsynen över säkerheten. Detta talar för att Socialstyrelsen bör anförtros tillsynsansvaret även över säkerhetsfrågorna. Dessutom är Socialstyrelsen väl förtrogen med de in- rättningar som kommer att bli föremål för tillsynen. När det är påkallat bör Socialstyrelsen samråda med t.ex. Kriminalvården och Statens insti- tutionsstyrelse. Ett sådant samarbete förekommer som nämnts redan i dag i samband med Socialstyrelsens yttrande inför regeringens beslut om godkännande av vårdinrättningar för rättspsykiatrisk vård. Lex Maria För att uppnå en god säkerhet är det, som nämnts tidigare, viktigt med ett förtroendefullt samarbete mellan tillsynsmyndigheten och huvudmännen. Prop. 2005/06:63 30 Det är även viktigt att tillsynsmyndigheten snarast möjligt får kännedom Prop. 2005/06:63 om allvarligare säkerhetsbrister som finns vid vårdinrättningarna och utifrån informationen kan vidta åtgärder. För att säkerställa att Social- styrelsen får denna information bör det finnas en anmälningsskyldighet, motsvarande de s.k. Lex Maria-anmälningarna, när det gäller allvarliga brister i säkerheten.

5.5

Befogenheter och sanktioner

Regeringens förslag: Socialstyrelsen skall kunna förelägga den som inte uppfyller kraven på god säkerhet i verksamheten att avhjälpa missförhållanden om de är av betydelse för säkerheten för andra. Socialstyrelsens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast en remissinstans, Åklagarmyndigheten, har uttalat sig i denna del och instämmer i Socialstyrelsens förslag. Skälen för regeringens förslag: Tillsynsverksamheten skall i första hand karaktäriseras av ett samarbetspräglat förhållningssätt och genomföras i dialog med företrädarna för de vårdinrättningar som omfattas av tillsynen. Även med en sådan utgångspunkt är det nöd- vändigt att det finns regler som garanterar att tillsynsmyndigheten får tillgång till det material och de handlingar som behövs för att fullgöra tillsynen. Socialstyrelsen skall därför ges samma befogenheter vid sin tillsyn av säkerheten och samhällsskyddet som i dag, enligt 6 kap. 13 17 §§ lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, finns vid verksamhetstillsynen. Det innebär att Socialstyrelsen skall ha rätt att inspektera verksamheten, få tillträde till lokaler och ha rätt att få tillgång till handlingar och annat material som rör verksamhe- ten. En begäran att lämna ut material skall kunna ske i form av ett före- läggande och även förenas med vite. Om det vid tillsynen uppmärksammas allvarliga brister i säkerheten och vårdinrättningen inte uppfyller kraven på en god säkerhet i verk- samheten är den naturliga utgångspunkten att problemen löses och åtgär- der vidtas i samarbete med tillsynsmyndigheten. Det kan dock inte ute- slutas att situationer kan uppstå där oenighet uppstår om vilka åtgärder som är nödvändiga och problemen inte kan lösas i samförstånd. När situ- ationen så kräver är det därför nödvändigt att tillsynsmyndigheten kan agera kraftfullt till skydd för patienter och personal samt med hänsyn till samhällsskyddet. Regeringen anser därför att tillsynsmyndigheten även beträffande sanktionsmöjligheterna, skall ha rätt att vidta samma åtgärder som vid verksamhetstillsynen. Socialstyrelsen skall därmed kunna före- lägga vårdgivaren att avhjälpa brister eller, som yttersta åtgärd, förbjuda en verksamhet. 31

5.6

Register

Prop. 2005/06:63

Regeringens förslag: Hos Socialstyrelsen skall det inrättas ett auto-

matiserat register över sjukvårdsinrättningar för psykiatrisk tvångs-

vård, rättspsykiatrisk vård och enheter för rättspsykiatrisk undersök-

ning.

Registret skall få användas för tillsyn, forskning, framställning av

statistik och för placering av patienter. Socialstyrelsen skall vara per-

sonuppgiftsansvarig för behandlingen av personuppgifter i registren

som regleras i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och

sjukvårdens område (LYHS).

Socialstyrelsens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens

förslag. Socialstyrelsen har föreslagit att registret endast skall innefatta

inrättningar för rättspsykiatrisk vård och inte inrättningar för psykiatrisk

tvångsvård. Socialstyrelsen har vidare föreslagit att uppgifter i registret

om s.k. Lex Maria-anmälningar, inspektioner och beslut av Socialstyrel-

sen att helt eller delvis förbjuda en verksamhet inte får gallras förrän åt-

gärder vidtagits, förändringar i säkerhetsnivån anmälts eller verksamhe-

ten lagts ned.

Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till

Socialstyrelsens förslag. Svensk förening för rättspsykiatriskt samarbete

anför att ett offentligt register för vårdinrättningar som hela tiden uppda-

teras är en förutsättning för placeringar, utvärderingar och statistik. Sve-

riges psykologförbund anför att ett register bör innehålla uppgifter om

personer som är eller varit inskrivna i rättspsykiatrin och sekretessen av-

seende dessa uppgifter bör lättas för vissa vårdgivare/myndigheter. Be-

hovet av samhällskydd måste avseende dessa personer sättas främst.

Skälen för regeringens förslag: Övergången från ett tillståndssystem

till ett utvidgat anmälningsförfarande innebär att förteckningen över

godkända vårdinrättningar, som finns som bilaga till förordningen

(1991:1472) om psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård skall

avskaffas. Förteckningen behöver ersättas med någon annan form av re-

gister. Ett sådant register behövs för att underlätta placering av patienter

som remitteras från häkten, kriminalvårdsanstalter eller särskilda ung-

domshem för rättspsykiatrisk vård. Registret behövs också för Socialsty-

relsens tillsyn och för framställning av statistik.

I avsnitten 5.2 och 5.3 har regeringen föreslagit att huvudmännen i en

anmälan skall lämna vissa uppgifter om sjukvårdsinrättningar för psyki-

atrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård samt enheter för rättspsykiat-

risk undersökning. Anmälningsskyldigheten syftar dels till att Socialsty-

relsen skall få kännedom om vilka sjukvårdsinrättningar och enheter för

rättspsykiatrisk undersökning som finns, dels till att styrelsen skall få

vissa uppgifter om dessa. Registret över sjukvårdsinrättningarna och en-

heterna bör innehålla uppgifter angående förhållanden för vilka det före-

ligger anmälningsskyldighet. Det innebär att registret skall få innehålla

uppgifter om huvudmannen för inrättningen, vem som är verksamhets-

chef, chefsöverläkare och säkerhetsansvarig, var verksamheten bedrivs,

vilken inriktning och omfattning verksamheten har, säkerhetsanpass-

ningen (inre och yttre säkerhet) och säkerhetsnivån (säkerhetsklassifice-

ring). Registret skall inte innehålla uppgifter på individnivå om patienter.

32

Enligt 3 § personuppgiftslagen (1998:204) är den personuppgiftsansva- Prop. 2005/06:63 rig som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen med och medlen för behandlingen av personuppgifter. I och med att ändamå- let med nu aktuellt register anges i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (LYHS) finns ett behov av att direkt i lagen klargöra vem som är personuppgiftsansvarig. I övrigt skall person- uppgiftslagens bestämmelser tillämpas på behandlingen av personupp- gifter i registret. Med hänsyn till att anmälningar av verksamheter skall göras till Socialstyrelsen bör det vara en uppgift för styrelsen att föra re- gistret och vara personuppgiftsansvarig. Socialstyrelsen har i rapporten föreslagit att uppgifter i registret om s.k. Lex-Maria anmälningar, inspektioner och beslut av Socialstyrelsen att helt eller delvis förbjuda en verksamhet inte får gallras förrän åtgärder vidtagits, förändringar i säkerhetsnivån anmälts eller verksamheten lagts ned. Enligt de befintliga bestämmelserna LYHS, som föreslås reglera även det nu aktuella registret, skall nämnda uppgifter tas bort efter fem år eller då verksamheten lagts ned. Regeringen finner inte anledning att in- föra speciella gallringsregler för registret om inrättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård. Den befintliga regleringen i LYHS tillgodoser intresset av att endast aktuella uppgifter ingår i registret. Det är därför rimligt att uppgifter om inspektioner m.m. tas bort efter fem år.

5.7

Följdändringar i andra lagar

Regeringens förslag: Följdändringar skall göras i ett antal lagar med anledning av att tillståndskravet för viss rättspsykiatrisk vård ersätts med ett utvidgat anmälningsförfarande för all psykiatrisk tvångsvård. Socialstyrelsens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har kommenterat frå- gan. Skälen för regeringens förslag: I tidigare avsnitt i denna proposition har förslag till lagändringar som har materiell betydelse behandlats. I och med att 6 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård ändras krävs det att hänvisningar dit som finns i andra lagar också ändras. Dessa lagar är lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. samt lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård. 33

5.8

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Prop. 2005/06:63

Regeringens förslag: Lagändringarna skall träda i kraft den 1 juli 2006. I en övergångsbestämmelse till lagen (1998:531) om yrkesverksam- het på hälso- och sjukvårdens område skall stadgas att den som vid la- gens ikraftträdande bedriver verksamhet som omfattas av lagen senast den 30 juni 2007 skall anmäla de nya uppgifter som enligt lagen är anmälningspliktiga. Socialstyrelsens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har kommenterat frå- gan. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har föreslagit att inrätt- ningar som bedrivs enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård skall åläggas en anmäl- ningsskyldighet avseende vissa säkerhetsfrågor. Denna utvidgade anmäl- ningsskyldighet behöver kompletteras med övergångsbestämmelser som gör det möjligt för Socialstyrelsen att få en korrekt bild av säkerhetsar- betet vid befintliga vårdinrättningar. De föreslagna lagändringarna bör dock träda i kraft så snart som möjligt. Samtidigt kräver lagändringarna förberedelsearbete både hos vårdgivarna och hos Socialstyrelsen. Med hänsyn till det anförda bör lagen träda i kraft den 1 juli 2006. Anmälan av befintliga verksamheter enligt den nya utvidgade anmälningsskyldig- heten bör kunna ske under en period av ett år. De uppgifter som omfattas av anmälningsskyldigheten skall således vara anmälda till Socialstyrelsen senast den 30 juni 2007. 6 Förslagets ekonomiska konsekvenser Förslaget innebär att det införs krav på att en god säkerhet i verksamhe- ten skall tillgodoses i all psykiatrisk tvångsvård och att det på varje sjuk- vårdsinrättning och enhet för rättspsykiatrisk undersökning skall finnas någon som har ansvar för säkerhetsfrågorna (säkerhetsansvarig). Den nuvarande ordningen där det krävs regeringens tillstånd för att bedriva viss rättspsykiatrisk vård avskaffas och ersätts med en allmän anmäl- ningsskyldighet för all psykiatrisk tvångsvård. Socialstyrelsens tillsyns- ansvar utvidgas till att även omfatta frågor om säkerhet och samhälls- skydd inom den psykiatriska tvångsvården och Socialstyrelsen skall föra ett register över vårdinrättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsy- kiatrisk vård samt enheter för rättspsykiatrisk undersökning där det får ges rättspsykiatrisk vård. Som nämnts har det i motiven till nuvarande lagstiftning understrukits att en avvägning skall ske mellan patientens vårdbehov och skyddet för personer i omgivningen. Bland annat mot denna bakgrund bedriver hu- vudmännen redan i dag arbete på inrättningarna för att tillgodose säker- het för patienter och personal liksom för samhällskyddet. Särskilt påtag- ligt är detta i de fall en inrättning genomgått en prövning av bl.a. säker- heten i samband med regeringens godkännande för viss rättspsykiatrisk 34 vård. Merparten av de inrättningar som i dag ger rättspsykiatrisk vård har Prop. 2005/06:63 genomgått en sådan tillståndsprövning. Regeringens förslag syftar sam- mantaget till att stödja och stärka det arbete med säkerhet som pågår inom all psykiatrisk tvångsvård och att göra det mer rationellt, likformigt och strukturerat. Tydligare mål och en tydligare struktur i arbetet med inre och yttre säkerhet förväntas även ge såväl kvalitets- som effektivi- tetsvinster för vården. En gemensam säkerhetsklassificering för all psy- kiatrisk tvångsvård ger möjlighet till en ökad samordning mellan huvud- männen och ökad tydlighet vad gäller möjligheter till placering av pati- enter liksom av anhållna och häktade, de som är intagna i eller skall för- passas till kriminalvårdsanstalt eller de som är intagna i eller skall för- passas till ett särskilt ungdomshem. Förslagen i sig medför inga krav på ökad inlåsning av patienter eller, såvitt regeringen kan bedöma, ombygg- nationer av kliniker. Regeringens bedömning är att det idag inte råder någon brist på säkra avdelningar och beträffande förslaget om säkerhetsansvarig kan det konstateras att kostnaderna bl.a. beror på hur huvudmännen väljer att i praktiken ordna denna funktion. Enligt nuvarande lagstiftning har huvudmännen ansvar för att tillgodose säkerhet för patienter och personal liksom för samhällsskyddet. Mot denna bakgrund är regeringens bedömning att förslaget inte innebär att sjukvårdshuvudmännen måste göra nyanställningar. Sammantaget bedömer regeringen att förslagen inte kommer att medföra några nämnvärda ekonomiska konsekvenser för huvudmännen. Regeringen avser emellertid att under de närmaste åren följa hur huvudmännens arbete med säkerheten inom den psykiatriska tvångsvården utvecklas. Uppgiften att upprätta och administrera ett register, föreskriftsarbete samt utökad tillsyn ryms väl inom det anslag som regeringen föreslagit i budgetpropositionen för 2006. 7 Författningskommentar

7.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård

15 a § Denna paragraf, som är ny, innebär att det införs ett krav på att vård en- ligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) skall bedrivas så att den uppfyller kraven på god säkerhet i verksamheten. Begreppet god säkerhet avser dels enskildas skydd mot personer som är intagna för psy- kiatrisk tvångsvård, dels behovet av säkerhet i vården för de intagna och för personalen på vårdinrättningarna. I andra meningen anges att där det bedrivs vård enligt LPT skall det finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att en god säkerhet i verksamheten skall kunna tillgodoses. Meningen har fått sin utformning efter förebild från 2 e § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). I sista meningen anges att det skall finnas någon som är ansvarig för säkerhetsarbetet inom vården. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.1. 35

7.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1129) om Prop. 2005/06:63

rättspsykiatrisk vård

5 § Ändringen i första stycket, som har sin grund i att 6 § ändras, innebär att beslut om intagning för rättspsykiatrisk vård av dem som är anhållna, häktade eller som är intagna i eller skall förpassas till kriminalvårds- anstalt eller ett särskilt ungdomshem, skall fattas av en chefsöverläkare vid en sjukvårdsinrättning som drivs av ett landsting. Ändringen i tredje stycket är enbart av redaktionell art och har även den sin grund i att 6 § ändras. Förslaget behandlas i avsnitt 5.2. 6 § Ändringen innebär ett upphävande av den nuvarande ordningen att re- geringen beslutar vid vilka vårdinrättningar det får bedrivas rättspsykiat- risk vård av dem som är anhållna, häktade eller som är intagna i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt eller ett särskilt ungdomshem. Förslaget behandlas i avsnitt 5.2. 8 § Paragrafen innebär att det införs ett krav på att rättspsykiatrisk vård skall bedrivas så att den uppfyller kraven på god säkerhet i verksamheten. Detta sker genom en hänvisning till 15 a § LPT. Förslaget behandlas i avsnitt 5.1.

7.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område

6 kap. 3 a § I paragrafen, som är ny, anges att Socialstyrelsen skall utöva tillsyn över säkerheten vid sjukvårdsinrättningar där det får ges vård enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV) samt vid enheter för rättspsykiatrisk undersökning. Förslaget i Socialstyrelsens rapport innebar att bestämmelserna om anmälan, tillsyn och register skulle placeras i lagen om rättspsykiatrisk vård. Genom att bestämmelsen i stället placeras i 6 kap. lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (LYHS) kommer alla de regler om anmälningsskyldighet, tillsyn, sanktioner m.m. som finns i 6 kap. LYHS att bli tillämpliga även när det gäller frågor om säkerhet. Förslaget behandlas i avsnitt 5.4. 4 a § I paragrafen, som är ny, kompletteras anmälningsskyldigheten i 6 kap. 4 § med en anmälningsskyldighet beträffande sådana brister i säkerheten vid en sjukvårdsinrättning eller enhet för rättspsykiatrisk undersökning som innebär att någon drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada. Med skada avses såväl fysisk, psykisk som ekonomisk skada. Paragrafen har fått sin utformning efter förebild från 6 kap. 4 § LYHS. Förslaget behandlas i avsnitt 5.4. 36 7 § I paragrafen regleras vilka uppgifter som skall lämnas i anmälan till So- cialstyrelsen av den som avser att bedriva verksamhet som omfattas av styrelsens tillsyn. Ändringarna innebär vissa tillägg i anmälningsskyldig- heten avseende vårdinrättningar för vård enligt LPT och LRV. Socialsty- relsen har i 2 § 6 förordningen (1985:796) med vissa bemyndiganden för Socialstyrelsen att meddela föreskrifter m.m. bemyndigats att meddela föreskrifter om att anmälan enligt 6 kap. 6 § LYHS skall innehålla upp- gifter utöver dem som anges i förevarande paragraf. Socialstyrelsen har således möjlighet att styra vilka ytterligare uppgifter en anmälan skall innehålla. Förslaget behandlas i avsnitt 5.3. 13 § Ändringarna i denna paragraf innebär att Socialstyrelsen ges befogenhet att vidta vissa åtgärder om styrelsen finner att kraven på god säkerhet i verksamheten inte uppfylls och om missförhållandena är av betydelse för säkerheten för andra. Vid sådana förhållanden kan Socialstyrelsen ut- färda ett föreläggande om att avhjälpa missförhållandena. I föreläggandet får vite sättas ut. Paragrafen reglerar även Socialstyrelsens befogenheter när de allmänna kraven på god vård inte uppfylls. Förslaget behandlas i avsnitt 5.5. 20 § Socialstyrelsen skall föra ett automatiserat register över sjukvårdsinrätt- ningar för vård enligt LPT och LRV och enheter för rättspsykiatrisk un- dersökning. Ändamålet med registret är att det skall användas vid till- synsarbetet, för forskning och framställning av statistik samt för placer- ing av patienter. Det har för tydlighetens skull tagits in ett nytt stycke som anger att Socialstyrelsen är personuppgiftsansvarig för behandlingen av personuppgifter i registren som anges i bestämmelsen. De uppgifter som registret får innehålla regleras i 21 §. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6. 21 § I paragrafen regleras vilka uppgifter som får ingå i registret över sjuk- vårdsinrättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård och enheter för rättspsykiatrisk undersökning. Paragrafen reglerar även de uppgifter som får ingå i det allmänna vårdgivarregistret. Förslaget be- handlas i avsnitt 5.6. 8 kap. 17 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Socialstyrelsen får meddela närmare föreskrifter om säkerhetsanpassning och säkerhets- klassificering av inrättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiat- risk vård. Socialstyrelsen bemyndigas även att meddela närmare före- skrifter hur anmälningar om brister i säkerheten skall fullgöras. Paragrafen har även ändrats redaktionellt på så sätt att bemyndigandet till regeringen att kunna delegera föreskriftsrätt till Socialstyrelsen, som Prop. 2005/06:63 37 tidigare fanns i andra stycket, har flyttats till första stycket. Förslaget Prop. 2005/06:63 behandlas i avsnitt 5.1. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Punkt 1 I denna punkt anges att lagen träder i kraft den 1 juli 2006. Punkt 2 Denna punkt innehåller bestämmelser om förfarandet för anmälan av befintliga verksamheter som omfattas av lagen. Med hänsyn till att Soci- alstyrelsen i 8 kap. 17 § LYHS bemyndigats att meddela föreskrifter dels om vilka uppgifter, utöver vad som framgår i 6 kap. 7 § LYHS, som skall ingå i anmälan, dels säkerhetsanpassning och säkerhetsklassificering, bör både Socialstyrelsen och vårdgivarna ges viss tid för förberedelsearbete. Anmälningar av befintlig verksamhet skall därför genomföras under en period av ett år från ikraftträdandet.

7.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt

37 § Ändringen är enbart av redaktionell art och har sin grund i att 6 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård ändras. Hänvisningar dit som finns i andra lagar måste därför följdändras. Förslaget behandlas i avsnitt 5.7.

7.5

Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl.

26 § Jämför kommentaren till avsnitt 7.4. Förslaget behandlas i avsnitt 5.7.

7.6

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård

19 § Jämför kommentaren till avsnitt 7.4. Förslaget behandlas i avsnitt 5.7. 38 Sammanfattning av Socialstyrelsens rapport till regeringen med anledning av utredningsuppdrag avseende sjukvårdsinrättningar för viss rättspsykiatrisk vård Prop. 2005/06:63 Bilaga 1 Den nuvarande ordningen innebär att rättspsykiatrisk vård i fall som av- ses i 1 § andra stycket 2, 3 och 4 lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV) - vård av dem som är anhållna, häktade eller intagna på en enhet för rättspsykiatrisk undersökning eller som är intagna i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt eller ett särskilt ungdomshem - endast får ges på en sjukvårdsinrättning som har regeringens tillstånd att bedriva sådan vård. Den rättspsykiatriska vård som bedrivs på godkända vårdin- rättningar avser endast ett begränsat antal patienter. För närvarande dis- poneras bara ca 40 av totalt 1 200 vårdplatser för frivillig eller rättspsy- kiatrisk vård av dessa patienter. Merparten av den rättspsykiatriska vård som bedrivs runt om i landet - vården av dem som efter beslut av dom- stol har överlämnats till rättspsykiatrisk vård - omfattas således inte av tillståndsplikten. Enligt Socialstyrelsen bör den nuvarande ordningen avskaffas därför att tillståndsplikten

inte är en nödvändig förutsättning för att samhällets och enskildas behov av skydd skall kunna tillgodoses,

inte bidrar till att det bedrivs systematiskt och fortlöpande säkerhets- arbete inom den rättspsykiatriska vården och inte heller skapar in- citament för ett dynamiskt förhållningssätt i sådant arbete, och

inte bidrar till kostnadseffektivitet i rättspsykiatrisk vård.

Den nuvarande ordningen kan avskaffas och ersättas av en anmäl- ningsskyldighet under förutsättning att LRV kompletteras med bestäm- melser om

att vården skall bedrivas så att den uppfyller kraven på god säkerhet i verksamheten, vilket bl.a. innebär att vården skall särskilt tillgo- dose samhällets och enskildas skyddsbehov,

att det skall finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att tillgodose god säkerhet i verksamheten,

att det skall finnas någon som har ansvaret för säkerheten i verksam- heten (säkerhetsansvarig), och som svarar för att sjukvårdsinrätt- ningarna säkerhetsanpassas och säkerhetsklassificeras och för att säkerheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras,

att samtliga sjukvårdsinrättningar för rättspsykiatrisk vård skall an- mälas till Socialstyrelsen enligt ett särskilt förfarande,

att Socialstyrelsen skall föra ett särskilt register över anmälda vårdinrättningar med uppgifter om bl.a. vårdinrättningarnas säker- hetsanpassning och säkerhetsnivå (säkerhetsklassificering),

att registret skall vara offentligt och användas för placeringen av patienter, för tillsyn och för statistiska sammanställningar,

att Socialstyrelsens tillsynsansvar enligt LYHS utvidgas till att även omfatta kraven på god säkerhet i den psykiatriska vård som bedrivs enligt LRV, vilket ytterst innebär att styrelsen kan förbjuda fortsatt verksamhet, t.ex. vid allvarliga missförhållanden.

39

Det är ofrånkomligt att kravet på att det skall finnas någon som har an-

Prop. 2005/06:63

svaret för säkerheten i rättspsykiatrisk verksamhet (säkerhetsansvarig)

Bilaga 1

får kostnadskonsekvenser för landstingen. Kostnaderna får dock anses

godtagbara från samhällsekonomisk synpunkt med hänsyn till de positiva

effekter som en sådan lokalt i hälso- och sjukvården förankrad säkerhets-

funktion kan förväntas få både för den rättspsykiatriska vården och för

samhällsskyddet.

Kravet på att säkerheten skall systematiskt och fortlöpande utvecklas

och säkras bör även omfatta den vård som bedrivs enligt lagen

(1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) eftersom samhällsskyddet

även gör sig gällande vid sådan vård i vissa fall. Det kan också förväntas

bidra till en högre säkerhetsnivå inom den psykiatriska vården som hel-

het.

Utan ett tydligt lokalt ansvar för säkerhetsarbetet inom den vård som

bedrivs enligt LRV och LPT bör dock inte den nuvarande ordningen med

tillståndsplikt avskaffas.

40 Rapportens lagförslag Prop. 2005/06:63 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård att 1 och 15 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

Föreskrifterna i hälso- och sjuk-

Föreskrifterna i hälso- och sjuk-

vårdslagen

(1982:763) gäller all

vårdslagen (1982:763) och

lagen

psykiatrisk

vård.

Kompletterande

(1998:531) om yrkesverksamhet på

föreskrifter

om

psykiatrisk vård

hälso- och sjukvårdens område

som är förenad med frihetsberö-

gäller all psykiatrisk vård. Kom-

vande och annat tvång ( tvångs-

pletterande föreskrifter om psykiat-

vård ) ges i denna lag.

risk vård som är förenad med fri-

hetsberövande och annat

tvång

( tvångsvård ) ges i denna lag.

Föreskrifter om psykiatrisk tvångsvård finns också i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Vad som sägs i denna lag om en landstingskommun gäller även en kommun som inte ingår i en landstingskommun.

15 §

Vård enligt denna lag ges på en

Vård enligt denna lag ges på en

sjukvårdsinrättning som drivs av en

sjukvårdsinrättning som drivs av en

landstingskommun.

landstingskommun.

Om det finns synnerliga skäl, får

Om det finns synnerliga skäl, får

regeringen bestämma att vård får

regeringen bestämma att vård får

ges även på annan vårdinrättning.

ges även på annan vårdinrättning.

På vårdinrättningen skall tillämpas

På vårdinrättningen skall tillämpas

vad i denna lag sägs om sjuk-

vad i denna lag sägs om sjuk-

vårdsinrättning som drivs av en

vårdsinrättning som drivs av en

landstingskommun.

landstingskommun

I fråga om säkerheten vid en

vårdinrättning

som

bedrivs

enligt

denna lag gäller i tillämpliga delar

6, 31, 32

och

33 §§

lagen

(1991:1129)

om

rättspsykiatrisk

vård.

41 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1129) om rättspsykiat- risk vård,

dels att nuvarande 6 § skall betecknas 6 a §,

dels att det i lagen skall införas sju nya paragrafer, 6, 6 b, 6 c, 6 d, 31, 32 och 33 §§, av följande lydelse. Prop. 2005/06:63 Bilaga 2

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6 § Rättspsykiatrisk vård ges på en sjukvårdsinrättning som drivs av en landstingskommun. Regeringen beslutar vid vilka sådana vårdin- rättningar rättspsykiatrisk vård får ges i fall som avses i 1 § andra stycket 2, 3 och 4. På en enhet för rättspsykiatrisk undersökning får rättspsykiatrisk vård ges åt den som genomgår un- dersökning. Rättspsykiatrisk vård skall be- drivas så att den uppfyller kraven på god säkerhet i verksamheten. Detta innebär att den särskilt skall tillgodose

1.

samhällets skyddsbehov,

2.

målsägandens och andra per- soners personliga säkerhet och fy- siska eller psykiska hälsa,

3.

andra enskildas skyddsbehov,

och

4.

behovet av ordning- och säker- het i vården.

Där det bedrivs rättspsykiatrisk vård skall det finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att god säkerhet skall kunna tillgodoses i verksamheten. Inom rättspsykiatrisk vård skall det finnas någon som har ansvaret för säkerheten i verksamheten (sä- kerhetsansvarig) och som svarar för att sjukvårdsinrättningar för rättspsykiatrisk vård säkerhetsan- passas och säkerhetsklassificeras och för att säkerheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säk- ras. 6 a § Rättspsykiatrisk vård får efter anmälan till Socialstyrelsen ges på en sjukvårdsinrättning som drivs av ett landsting. På en enhet för rättspsykiatrisk undersökning får rättspsykiatrisk vård ges åt den som genomgår un- dersökning. 42 6 b § Anmälan enligt 6 a § första stycket skall göras till Socialstyrel- sen senast inom en månad innan verksamheten påbörjas. Anmälan skall innehålla uppgifter om

vård skall ges i fall som avses i

1

§ andra stycket 1, 2, 3 eller 4,

verksamhetens inriktning i öv-

rigt,

var verksamheten skall bedri-

vas,

antalet vårdplatser,

antalet yrkesutövare och deras yrkestitlar,

vårdinrättningens säkerhetsan- passning och säkerhetsnivå (

säker- hetsklassificering ),

vem som är verksamhetschef och chefsöverläkare,

vem som är säkerhetsansvarig,

och

vem som svarar för anmäl- ningsskyldigheten enligt 6 kap. 4 § lagen (1998:531) om yrkesverk- samhet på hälso- och sjukvårdens område.

Om ändring sker av något för- hållande som omfattas av en tidi- gare gjord anmälan, skall detta an- mälas till Socialstyrelsen inom en månad från det att ändringen in- trädde. Om ändringen innebär att verk- samheten läggs ned eller flyttas eller avser något annat förhållande som är av betydelse för säkerheten i verksamheten, skall det utan- dröjsmål anmälas till Socialstyrel- sen. 6 c § Socialstyrelsen skall föra ett au- tomatiserat register över sjuk- vårdsinrättningar för rättspsykiat- risk vård. Registret får användas för administration som syftar till att bereda vård i enskilda fall, för till- syn och för framställning av statis- tisk. Registret får innehålla uppgifter Prop. 2005/06:63 Bilaga 2 43 angående förhållanden för vilka det föreligger anmälningsskyldighet enligt 6 a §. Därutöver får registret innehålla uppgifter om

när inspektion gjorts,

styrelsens beslut enligt 6 kap. 15, 16 eller 17 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och datum för beslutet,

när anmälan enligt 6 kap. 4 § samma lag gjorts, och

när anmälan enligt 32 § denna lag gjorts.

Registret får inte innehålla upp- gifter om enskilda människor som tagits in för rättspsykiatrisk vård. Socialstyrelsen är personuppgifts- ansvarig för registret. 6 d § Uppgifter enligt 6 c § om in- spektioner och beslut av Social- styrelsen enligt 6 kap. 15, 16 eller 17 § lagen (1998:531) om yrkes- verksamhet på hälso- och sjukvår- dens område som avser säkerheten i verksamheten vid en sjukvårdsin- rättning och om anmälningar av brister i säkerheten enligt 32 § får tas bort endast om rättelser vidta- gits medanledning av beslutet eller om förändringar i säkerhetsnivån har anmälts eller då verksamheten lagts ned. Övriga uppgifter som har förts in i registret skall tas bort när nya uppgifter kommer in eller då an- mälan görs om att verksamheten lagts ned. 31 § Socialstyrelsen utövar tillsyn över säkerheten vidsjukvårdsinrätt- ningar för rättspsykiatrisk vård. I tillsynen skall i tillämpliga delar bestämmelserna i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område gälla. Socialstyrelsen skall, när det är påkallat, underrätta Kriminalvårds- Prop. 2005/06:63 Bilaga 2 44 styrelsen, Rättsmedicinalverket och Riksåklagaren och Statens institu- tionsstyrelse om resultatet av till- synen. När det behövs skall tillsy- nen utövas i samråd med Kriminal- vårdsstyrelsen, Rättsmedicinalver- ket och Statens institutionsstyrelse. 32 § Om samhället eller enskilda drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada till följd av brister i säkerheten vid en sjuk- vårdsinrättning för rättspsykiatrisk vård, skall sjukvårdshuvudmannen snarast anmäla detta till Socialsty- relsen. Den som enligt 6 § tredje stycket är säkerhetsansvarig svarar för att anmälan görs till den nämnd, som har ledningen av den rättspsykiat- riska vården, om sådana brister i säkerheten. 33 § Regeringen, eller efter regering- ens bemyndigande, Socialstyrelsen får meddela närmare föreskrifter som behövs till skydd för samhället och enskilda. Regeringen, eller efter regering- ens bemyndigande, Socialstyrelsen skall meddela närmare föreskrifter om säkerhetsanpassning och säker- hetsklassificering av sjukvårdsin- rättningar för rättspsykiatrisk vård.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2005.

2.

En sjukvårdsinrättning för rättspsykiatrisk vård som bedrivs enligt äldre föreskrifter skall, om rättspsykiatrisk vård skall ges vid vårdinrätt- ningen efter lagens ikraftträdande, anmälas till Socialstyrelsen senast inom ett år från ikraftträdandet.

3.

Lagen skall tillämpas på sjukvårdsinrättningar som bedrivs enligt äldre föreskrifter i fråga om kraven på god säkerhet i verksamheten.

Prop. 2005/06:63 Bilaga 2 45 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. att 26 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

26 §

Beträffande behandlingen av

Beträffande

behandlingen

av

häktade som förts över till en sjuk-

häktade som förts över till en sjuk-

vårdsinrättning som avses i 6 §

vårdsinrättning som är säkerhets-

första stycket andra meningen la-

anpassad för

rättspsykiatrisk

vård

gen (1991: 1129) om rättspsykiat-

av dem som avses i 1 § andra

risk vård eller en undersökningsen-

stycket 2 lagen (1991:1129) om

het som avses i 6 § andra stycket

rättspsykiatrisk vård eller en under-

samma lag tillämpas föreskrifterna

sökningsenhet

som avses i

6 a §

i denna lag endast i fråga om så-

andra stycket samma lag tillämpas

dana restriktioner som sägs i 16 §.

föreskrifterna i denna lag endast i

fråga om sådana restriktioner som

sägs i 16 §.

Föreskrifterna i 18-24 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och bestämmelserna i 8 § andra stycket lagen om rättspsykiatrisk vård om befogenhet för Kriminalvården att besluta om särskilda restriktioner beträffande en viss häktad tillämpas på häktade som har förts över enligt första stycket för rättspsykiatrisk undersökning eller frivillig psykiatrisk vård. Prop. 2005/06:63 Bilaga 2 46

Beträffande behandlingen av en intagen, som har förts över till en sådan sjukvårdsinrättning som 

är säkerhetsanpassad för rättspsykiat- risk vård av dem som avses i 1 § andra stycket 3 

lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, tillämpas föreskrifterna i 

18-24

 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård samt bestämmelserna i 8 § andra och tredje styckena lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård om befogenhet för Kriminal- vårdsstyrelsen och regeringen att besluta om särskilda restriktioner beträffande en viss intagen.

Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt m.m. att 37 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

37 §

Om en intagen behöver hälso- och sjukvård, skall han vårdas enligt de anvisningar som ges av läkare. Kan erforderlig undersökning och be- handling ej lämpligen ske inom anstalten bör den allmänna sjukvården anlitas. Om det behövs, får intagen föras över till allmänt sjukhus. Får hälso- och sjukvårdspersonal inom kriminalvården kännedom om att en intagen lider av en sådan smittsam sjukdom som enligt 1 kap. 3 § andra stycket smittskyddslagen (2004:168) utgör allmänfarlig sjukdom, skall styresmannen underrättas, om det inte står klart att det inte finns risk för smittspridning. Föreskrifter om psykiatrisk tvångsvård för en intagen ges i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Förlossning av intagen kvinna skall såvitt möjligt ske på sjukhus. Om det behövs, skall kvinnan i god tid före förlossningen överföras dit eller till annan institution där hon kan erhålla lämplig vård. Om anledning föreligger därtill, skall den som enligt första eller andra stycket vistas utom anstalt stå under bevakning eller vara underkastad särskilda föreskrifter. Beträffande behandlingen av en intagen, som har förts över till en sådan sjukvårdsinrättning som av- ses i 6 § första stycket andra me- ningen lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, tillämpas föreskrifterna i 18-24 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård samt bestämmelserna i 8 § andra och tredje styckena lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård om befogenhet för Kriminal- vårdsstyrelsen och regeringen att besluta om särskilda restriktioner beträffande en viss intagen. Prop. 2005/06:63 Bilaga 2 47

I fråga om behandlingen av den som har förts över till en sådan sjukvårdsinrättning som 

är säker- hetsanpassad för rättspsykiatrisk vård av dem som avses i 1 § andra stycket 4 

lagen om rättspsykiatrisk vård för frivillig psykiatrisk vård, tillämpas föreskrifterna i 

18-24

 §§ lagen (1991: 1128) om psykiatrisk tvångsvård samt bestämmelsen i 8 § andra stycket lagen om rätts- psykiatrisk vård om befogenhet för Statens institutionsstyrelse att be- sluta om särskilda restriktioner.

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård att 19 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

19 §

Om den dömde behöver hälso- och sjukvård, skall han vårdas enligt de anvisningar som ges av läkare. Kan nödvändig undersökning och be- handling inte lämpligen genomföras vid det särskilda ungdomshemmet, bör den allmänna sjukvården anlitas. Om det behövs, får den dömde fö- ras över till ett allmänt sjukhus. Får någon som tillhör hälso- och sjuk- vårdspersonalen och är verksam vid ett särskilt ungdomshem kännedom om att den dömde har en sådan smittsam sjukdom som enligt 1 kap. 3 § andra stycket smittskyddslagen (2004:168) utgör allmänfarlig sjukdom, skall den som förestår vården vid hemmet underrättas, om det inte står klart att det inte finns risk för smittspridning. Föreskrifter om psykiatrisk tvångsvård ges i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Om det finns anledning till det, skall den som enligt första stycket vis- tas utanför det särskilda ungdomshemmet stå under bevakning eller vara underkastad särskilda föreskrifter. Tiden för sådan vistelse skall räknas in i verkställighetstiden. I fråga om behandlingen av den som har förts över till en sådan sjukvårdsinrättning som avses i 6 § första stycket andra meningen la- gen om rättspsykiatrisk vård för frivillig psykiatrisk vård, tillämpas föreskrifterna i 18-24 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård samt bestämmelsen i 8 § andra stycket lagen om rätts- psykiatrisk vård om befogenhet för Statens institutionsstyrelse att be- sluta om särskilda restriktioner. Prop. 2005/06:63 Bilaga 2 48 Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över Socialstyrelsens rapport Riksdagens ombudsmän (JO), Kammarrätten i Sundsvall, Länsrätten i Stockholms län, Länsrätten i Örebro län, Länsrätten i Blekinge län, Dom- stolsverket, Riksåklagaren, Rikspolisstyrelsen, Kriminalvårdsstyrelsen, Rättsmedicinalverket, Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, Statens Institutionsstyrelse, Brottsoffermyndigheten, Stockholms läns landsting, Södermanlands läns landsting, Kalmar läns landsting, Region Skåne, Västra Götalandsregionen, Dalarnas läns landsting, Västernorrlands läns landsting, Landstingsförbundet, Sveriges läkarförbund, TCO, SACO, LO, Vårdförbundet, Sveriges psykologförbund, Riksförbundet för Social och Mental Hälsa, Schizofreniförbundet, Svenska föreningen för rätts- psykiatriskt samarbete, Svenska föreningen för barn- och ungdomspsyki- atri, Sveriges kriminalvårdsläkares förening. Prop. 2005/06:63 Bilaga 3 49 Lagrådsremissens lagförslag

1

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård skall införas en ny paragraf, 15 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

15 a §

Vård enligt denna lag skall be-

drivas så att den uppfyller kraven

på god säkerhet i verksamheten.

Vid sjukvårdsinrättningen skall det

finnas den personal, de lokaler

och den utrustning som behövs för

att en god säkerhet skall kunna

tillgodoses

i verksamheten.

Det

skall också finnas någon som har

ansvaret för att sjukvårdsinrätt-

ningen säkerhetsanpassas och sä-

kerhetsklassificeras samt för att

säkerheten

systematiskt och

fort-

löpande utvecklas och upprätthålls (säkerhetsansvarig). Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006. Prop. 2005/06:63 Bilaga 4 50

2

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård

Härigenom föreskrivs att 6 och 8 §§ lagen (1991:1129) om rättspsyki- atrisk vård skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6 §

1

Rättspsykiatrisk vård ges på en

Rättspsykiatrisk vård ges på en

sjukvårdsinrättning som drivs av

sjukvårdsinrättning som drivs av

en landstingskommun . Regeringen

ett landsting .

beslutar vid vilka sådana vårdin-

rättningar rättspsykiatrisk vård får

ges i fall som avses i 1 § andra

stycket 2, 3 och 4.

På en enhet för rättspsykiatrisk undersökning får rättspsykiatrisk vård ges åt den som genomgår undersökning.

8 §

2

Vid rättspsykiatrisk vård gäller i

Vid rättspsykiatrisk vård gäller i

tillämpliga delar bestämmelserna i

tillämpliga delar bestämmelserna i

16 24 §§ lagen (1991:1128) om

15 

a 24 §§ lagen (1991:1128) om

psykiatrisk tvångsvård.

psykiatrisk tvångsvård.

Beträffande den som är anhållen, häktad eller intagen i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt får Kriminalvården i särskilda fall, om det är påkallat från ordnings- eller säkerhetssynpunkt, besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, att ta emot besök eller att samtala i telefon med utomstående. Beträffande den som är intagen i eller skall förpassas till ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ungdomsvård enligt 31 kap. 1 a § brottsbalken får Statens institutionsstyrelse fatta motsvarande beslut. Brev som avses i 9 § första stycket första meningen lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. från den som är häktad eller anhållen, brev som avses i 25 § första stycket första meningen lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt från den som är intagen liksom brev som avses i 19 § andra stycket lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga skall dock alltid vidarebefordras utan föregående granskning. Beträffande den som ges rättspsykiatrisk vård efter beslut av domstol eller som är intagen i kriminalvårdsanstalt får regeringen i särskilda fall, om det är påkallat med hänsyn till rikets säkerhet eller till risken för att denne under vistelsen på sjukvårdsinrättningen medverkar till terrorist- brott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, ta emot besök eller samtala i telefon med utomstående. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

1

Senaste lydelse 1998:617.

2

Lydelse enligt bet. 2005/06:JuU2.

Prop. 2005/06:63 Bilaga 4 51

3

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:531) om yrkesverksam- het på hälso- och sjukvårdens område,

dels att 6 kap. 7, 13, 20 och 21 §§ samt 8 kap. 17 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 6 kap. 3 a och 4 a §§, av följande lydelse. Prop. 2005/06:63 Bilaga 4

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6 kap.

3 a §

Socialstyrelsen

utövar

tillsyn

över säkerheten vid sjukvårdsin-

rättningar och enheter för rätts-

psykiatrisk undersökning

där det

får ges vård enligt lagen

(1991:1128)

om

psykiatrisk

tvångsvård

eller

lagen

(1991:1129)

om rättspsykiatrisk

vård.

4 a § Om enskilda har drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada till följd av brister i säkerheten vid en sjukvårdsin- rättning eller enhet som avses i 3 a §, skall detta snarast anmälas till Socialstyrelsen. 7 § Anmälan enligt 6 § skall innehålla uppgifter om

1.

verksamhetens inriktning,

2.

var verksamheten skall bedrivas,

3. vem som är verksamhetschef,

3.

vem som är verksamhetschef

och, såvitt avser sjukvårdsinrätt-

ningar

och

enheter som

avses i

3 a §,

chefsöverläkare och säker-

hetsansvarig,

4.

vem som svarar för anmäl-

4.

vem som svarar för anmäl-

ningsskyldighet enligt 4 §,

ningsskyldighet enligt

4

och

4 a §§,

5.

verksamhet som avses i 2 §

5.

verksamhet som avses i 2 §

som anlitas eller avses anlitas, och

som anlitas eller avses anlitas,

6.

den patientförsäkring som

6.

den

patientförsäkring

som

tecknats för verksamheten.

tecknats för verksamheten, och

52

7. säkerhetsanpassning och sä- kerhetsklassificering såvitt avser sjukvårdsinrättningar och enheter som avses i 3 a §. 13 § Om Socialstyrelsen finner att en vårdgivare inte uppfyller kraven på god vård och om missförhål- landena är av betydelse för pati- entsäkerheten, får styrelsen före- lägga vårdgivaren att avhjälpa missförhållandena. I föreläggandet får vite sättas ut. Detta gäller även verksamhet som avses i 2 § om verksamheten medför fara för pa- tientsäkerheten. Om Socialstyrelsen finner att en vårdgivare, eller enhet som avses i 3 a § , inte uppfyller kraven på god vård eller god säkerhet i verksam- heten och om missförhållandena är av betydelse för patientsäkerheten eller säkerheten för enskilda , får styrelsen förelägga vårdgivaren att avhjälpa missförhållandena. I före- läggandet får vite sättas ut. Detta gäller även verksamhet som avses i 2 § om verksamheten medför fara för patientsäkerheten. 20 § Socialstyrelsen skall föra ett automatiserat register över verksamheter som anmälts enligt detta kapitel. Registret får användas för tillsyn och forskning samt för framställning av statistik. Socialstyrelsen skall också föra ett automatiserat register över sådana sjukvårdsinrättningar och enheter som avses i 3 a §. Regist- ret får användas för tillsyn, forsk- ning, framställning av statistik och för placering av patienter. Socialstyrelsen är personupp- giftsansvarig för behandlingen av personuppgifter i registren i första och andra stycket.

21 §

Registret får innehålla uppgifter

Registren i 20 § får innehålla

om

uppgifter om

1.

namn eller firma och personnummer eller organisationsnummer för den som bedriver verksamheten,

2.

var verksamheten bedrivs,

3.

verksamhetens inriktning,

4.

verksamhetens omfattning,

5.

antalet yrkesutövare och deras yrkestitlar,

6. verksamhetschefens namn,

6. verksamhetschefens , och så-

adress och telefonnummer,

vitt

avser

register enligt 20 §

andra stycket, chefsöverläkarens

och

den

säkerhetsansvariges

namn, adress och telefonnummer,

7. patientförsäkring,

Prop. 2005/06:63 Bilaga 4 53

8. när inspektion gjorts,

Prop. 2005/06:63

9.

datum

för

Socialstyrelsens

9.

datum

för Socialstyrelsens

Bilaga 4

beslut

angående

verksamheten,

beslut angående verksamheten,

och

10. när anmälan enligt 4 eller

10.

när

anmälan enligt 4 §

4 a § gjorts, och

gjorts.

11. såvitt avser register enligt

Registret får inte innehålla upp-

20 §

andra

stycket, säkerhetsan-

gifter om enskilda patienter.

passning och säkerhetsklassifice-

ring.

Registren får inte innehålla upp-

gifter om enskilda patienter.

8 kap.

17 §

Regeringen får meddela före-

Regeringen eller, efter reger-

skrifter om

ingens bemyndigande, Socialsty-

relsen får meddela föreskrifter om

1.

behörighet och legitimation för hälso- och sjukvårdspersonalen,

2.

skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonalen om detta behövs till skydd för enskilda eller hälso- och sjukvårdens bedrivande i övrigt,

3.

att anmälan enligt 6 kap. 6 § skall innehålla uppgifter utöver dem som anges i 6 kap. 7 §, om det är av särskilt värde för tillsy- nen, 

och

4.

hur anmälningsskyldigheten enligt 6 kap. 4 § första stycket skall fullgöras.

Regeringen får överlåta åt Socialstyrelsen att meddela före- skrifter som avses i första stycket.

3.

att anmälan enligt 6 kap. 6 § skall innehålla uppgifter utöver dem som anges i 6 kap. 7 §, om det är av särskilt värde för tillsy- nen,

4.

hur anmälningsskyldigheten enligt 6 kap. 4 § första stycket 

och 6 kap. 4 a § skall fullgöras, och

5.

säkerhetsanpassning och sä- kerhetsklassificering av sjuk- vårdsinrättningar och enheter som avses i 6 kap. 3 a §.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

2.

Den som vid lagens ikraftträdande bedriver verksamhet som omfat- tas av lagen skall senast den 30 juni 2007 till Socialstyrelsen anmäla de nya uppgifter som anges i 6 kap. 7 §.

54

4

Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt

Härigenom föreskrivs att 37 § lagen (1974:203) om kriminalvård i an- stalt skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:63 Bilaga 4

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

37 §

1

Om en intagen behöver hälso- och sjukvård, skall han eller hon vårdas enligt de anvisningar som ges av läkare. Kan erforderlig undersökning och behandling inte lämpligen genomföras inom anstalten bör den allmänna sjukvården anlitas. Om det behövs, får en intagen föras över till ett allmänt sjukhus. Får hälso- och sjukvårdspersonal inom kriminalvården kännedom om att en intagen lider av en sådan smittsam

sjukdom som enligt

1 kap. 3 §

andra stycket smittskyddslagen

(2004:168) utgör

allmänfarlig

sjukdom, skall chefen för

kriminalvårdsanstalten underrättas, om det inte står klart att det inte finns risk för smittspridning. Föreskrifter om psykiatrisk tvångsvård för en intagen ges i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Förlossning av intagen kvinna skall såvitt möjligt ske på sjukhus. Om det behövs, skall kvinnan i god tid före förlossningen överföras dit eller till annan institution där hon kan erhålla lämplig vård. Om anledning föreligger därtill, skall den som enligt första eller andra stycket vistas utom anstalt stå under bevakning eller vara underkastad

särskilda föreskrifter.

Beträffande behandlingen av en

Beträffande behandlingen av en

intagen, som har förts över till en

intagen, som har förts över till en

sådan

sjukvårdsinrättning

som

sådan

sjukvårdsinrättning som

avses i 6 § första stycket andra

avses i 6 § första stycket lagen

meningen lagen

(1991:1129) om

(1991:1129)

om

rättspsykiatrisk

rättspsykiatrisk

vård

för frivillig

vård för frivillig psykiatrisk vård ,

psykiatrisk vård, tillämpas före-

tillämpas föreskrifterna i 1824 §§

skrifterna

i

1824 §§

lagen

lagen (1991:1128) om psykiatrisk

(1991:1128)

om

psykiatrisk

tvångsvård samt bestämmelserna i

tvångsvård samt bestämmelserna i

8 § andra

och

tredje styckena

8 § andra och tredje styckena la-

lagen (1991:1129) om rätts-

gen (1991:1129) om rättspsykiat-

psykiatrisk vård om befogenhet för

risk vård om befogenhet för

Kriminalvården och regeringen att

Kriminalvården och regeringen att

besluta

om

särskilda restriktioner

besluta

om

särskilda

restriktioner

beträffande en viss intagen.

beträffande en viss intagen. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

1 Lydelse enligt bet. 2005/06:JuU2.

55

5

Förslag till lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl.

Härigenom föreskrivs att 26 § lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

26 §

1

Beträffande

behandlingen

av

Beträffande behandlingen

av

häktade som har förts över till en

häktade som har förts över till en

sjukvårdsinrättning som avses i 6

sjukvårdsinrättning som avses i 6

§ första stycket andra meningen

§ första stycket lagen (1991:1129)

lagen (1991:1129) om rätts-

om rättspsykiatrisk vård eller en

psykiatrisk vård eller en under-

undersökningsenhet

som avses i

sökningsenhet

som avses i

6 §

6 § andra stycket

samma

lag

andra stycket samma lag tillämpas

tillämpas föreskrifterna i denna lag

föreskrifterna i denna lag endast i

endast i fråga om sådana

fråga om sådana restriktioner som

restriktioner som sägs i 16 §.

sägs i 16 §. Föreskrifterna i 1824 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och bestämmelserna i 8 § andra stycket lagen om rättspsykiatrisk vård om befogenhet för Kriminalvården att besluta om särskilda restriktioner beträffande en viss häktad tillämpas på häktade som har förts över enligt första stycket för rättspsykiatrisk undersökning eller frivillig psykiatrisk vård. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

1 Lydelse enligt bet. 2005/06:JuU2. Prop. 2005/06:63 Bilaga 4 56

6

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård

Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård skall ha följande lydelse. Prop. 2005/06:63 Bilaga 4

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

19 §

1

Om den dömde behöver hälso- och sjukvård, skall han vårdas enligt de anvisningar som ges av läkare. Kan nödvändig undersökning och be- handling inte lämpligen genomföras vid det särskilda ungdomshemmet, bör den allmänna sjukvården anlitas. Om det behövs, får den dömde fö- ras över till ett allmänt sjukhus. Får någon som tillhör hälso- och sjuk- vårdspersonalen och är verksam vid ett särskilt ungdomshem kännedom om att den dömde har en sådan smittsam sjukdom som enligt 1 kap. 3 § andra stycket smittskyddslagen (2004:168) utgör allmänfarlig sjukdom, skall den som förestår vården vid hemmet underrättas, om det inte står klart att det inte finns risk för smittspridning. Föreskrifter om psykiatrisk tvångsvård ges i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Om det finns anledning till det, skall den som enligt första stycket vis- tas utanför det särskilda ungdomshemmet stå under bevakning eller vara underkastad särskilda föreskrifter. Tiden för sådan vistelse skall räknas in

i verkställighetstiden.

I fråga om behandlingen av den

I fråga om behandlingen av den

som har förts över till en sådan

som har förts över till en sådan

sjukvårdsinrättning

som avses

i

sjukvårdsinrättning som

avses

i

6 § första stycket andra meningen

6 § första

stycket

lagen

om

lagen om rättspsykiatrisk vård för

rättspsykiatrisk

vård

för

frivillig

frivillig psykiatrisk vård, tillämpas

psykiatrisk

vård,

tillämpas

föreskrifterna

i

1824 §§ lagen

föreskrifterna

i

1824 §§

lagen

(1991:1128)

om

psykiatrisk

(1991:1128)

om

psykiatrisk

tvångsvård samt

bestämmelsen

i

tvångsvård samt bestämmelsen

i

8 § andra stycket lagen om rätts-

8 § andra stycket lagen om rätts-

psykiatrisk vård om befogenhet för

psykiatrisk vård om befogenhet för

Statens institutionsstyrelse att be-

Statens institutionsstyrelse

att

sluta om särskilda restriktioner.

besluta om särskilda restriktioner.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

1 Senaste lydelse 2004:188.

57

Lagrådets yttrande

Prop. 2005/06:63

Bilaga 5

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2005-12-06

Närvarande: f.d. justitierådet Lars K[REDACTED_EFTERNAMN], justitierådet Leif
[REDACTED_EFTERNAMN] och regeringsrådet Lars Wennerström.

Anmälningsskyldighet, säkerhet och tillsyn inom psykiatrisk

tvångsvård

Enligt en lagrådsremiss den 17 november 2005 (Socialdepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård,

2.

lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård,

3.

lag om ändring i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område,

4.

lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt,

5.

lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl.,

6.

lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Erik Hjulström.

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. 58

Socialdepartementet

Prop. 2005/06:63

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 december 2005 Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Y.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], M.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Orback,[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: statsrådet Y.[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2005/06:63 Anmälningsskyldighet, säkerhet och tillsyn inom psykiatrisk tvångsvård. 59

Rättsdatablad

Prop. 2005/06:63

Författningsrubrik

Bestämmelser som

Celexnummer för

inför, ändrar, upp-

bakomliggande EG-

häver eller upprepar

regler

ett normgivnings-

bemyndigande

Lag om ändring i lagen

8 kap. 17 §

(1998:531) om

yrkesverksamhet på

hälso- och sjukvårdens

område

60