Regeringens proposition

1996/97:151

Beskattning av aktievinster i bolagssektorn

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 5 maj 1997

Lena Hjelm-Wallén

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en justering av den uppskovsregel i 27 § 4 mom. lagen

om statlig inkomstskatt som gäller vid överlåtelse av aktier i utbyte mot

nyemitterade aktier i det köpande bolaget, den s.k. strukturregeln. För att

strukturregeln skall få tillämpas av aktiebolag och andra juridiska personer

skall avyttringen vara en följd av ett erbjudande om förvärv av samtliga aktier

i ett aktiebolag vars aktier är noterade på börs. Regeringen skall dock kunna

medge att ett aktiebolag eller annan juridisk person får tillämpa bestämmelsen

även i andra fall om särskilda skäl föreligger.

 Med hänsyn till att strukturregeln kan utnyttjas på ett inte avsett sätt före-

slår regeringen med stöd av 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen att

förslaget tillämpas på avyttringar som genomförs fr.o.m. dagen efter avlämnandet

av denna proposition.

 1

Innehållsförteckning

1 Beslut 3

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig

 inkomstskatt 3

3 Ärendet och dess beredning 5

4 Uppskov vid beskattningen av aktieöverlåtelser 5

Utdrag ur protokoll vid

regeringssammanträde den 5 maj 1997 9

 2

1 Beslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.

2 Lagtext

Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt

 Härigenom föreskrivs att 27 § 4 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt1

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 27 §

 4 mom.2 Har en här i riket bosatt eller hemmahörande person avyttrat aktier

till ett svenskt aktiebolag eller ett motsvarande utländskt bolag och utgörs

vederlaget för de avyttrade aktierna av nyemitterade aktier i det köpande

bolaget och eventuellt pengar motsvarande högst tio procent av de nyemitterade

aktiernas nominella värde skall som skattepliktig realisationsvinst räknas den

del av vederlaget som utgörs av pengar. Vad nu sagts tillämpas också vid

avyttring av andelar i ekonomisk förening. De mottagna aktierna skall anses

förvärvade till det anskaffningsvärde som gällde för de avyttrade aktierna eller

andelarna.

 Bestämmelserna i första stycket gäller inte person som har avflyttat från

Sverige men som till följd av reglerna om väsentlig anknytning hit ändå anses

bosatt här. De gäller inte heller om 2 § 4 mom. nionde eller tionde stycket är

tillämpligt på avyttringen.

 Vid avyttring av aktier eller andelar i fåmansföretag som avses i 3 §

12 a mom. tredje stycket tillämpas första stycket endast om skattemyndigheten

lämnar medgivande till detta. Sådant medgivande får lämnas om inte någon del av

vinsten skulle ha tagits upp som intäkt av tjänst. Skattemyndighetens beslut får

överklagas hos Riksskatteverket. Riksskatteverkets beslut får inte överklagas.

 Flyttar en skattskyldig utomlands och har han tidigare avyttrat aktier eller

andelar till ett utländskt bolag varvid bestämmelserna i första eller tredje

stycket tillämpats, skall skatteplikt anses uppkomma när utflyttningen sker i

fråga om den del av realisationsvinsten som tidigare inte tagits upp till

beskattning.

-------------------------------------------------------

 Har avyttringen gjorts

 av annan juridisk person än

 dödsbo, gäller utöver de

 villkor som föreskrivs i

 första stycket att aktier i

 det bolag som gett ut de

 avyttrade aktierna skall

 vara noterade på börs samt

 att det köpande bolaget

 skall ha erbjudit sig att

 på marknadsmässiga villkor

 förvärva samtliga aktier i

 detta bolag. Om särskilda

 skäl föreligger får rege-

 ringen medge att villkoren

 i första meningen inte

 skall tillämpas i ett

 enskilt fall .

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997. Den tillämpas dock på avyttringar

efter den 5 maj 1997.

1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770.

2 Senaste lydelse 1996:1227.

 3

3 Ärendet och dess beredning

Regeringen lämnar i denna proposition förslag om en begränsning av den möjlighet

till uppskov med beskattningen av reavinster som finns i 27 § 4 mom. lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL. Synpunkter på förslaget har inhämtats

från Riksskatteverket.

Lagrådet

Den föreslagna ändringen i 27 § 4 mom. SIL är av sådan beskaffenhet att

Lagrådets yttrande normalt borde inhämtas. Det har emellertid på senare tid upp-

märksammats att uppskovsregeln kan ha utnyttjats på ett sådant sätt och i en

sådan omfattning att regeringen anser det motiverat med ett omedelbart

ingripande. Lagrådets hörande skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så

att avsevärt men skulle uppkomma. Lagrådets yttrande bör därför inte inhämtas.

4 Uppskov vid beskattningen av aktieöverlåtelser

Regeringens förslag: Uppskovsregeln vid aktiebyten får tillämpas av aktiebolag

m.fl. endast om avyttringen utgör ett led i ett uppköpserbjudande som avser

förvärv av samtliga aktier i ett börsnoterat bolag på marknadsmässiga villkor.

Om särskilda skäl föreligger kan regeringen dock medge att bestämmelsen får

tillämpas av aktiebolag m.fl. även i andra fall.

 Bakgrunden till regeringens förslag: För att underlätta omstruktureringar inom

näringslivet finns flera uppskovsregler i skattesystemet. En uppskovsregel är

den s.k. strukturregeln i 27 § 4 mom. SIL. Den är tillämplig om ett bolag

förvärvar aktier i ett annat bolag och som vederlag utger egna nyemitterade

aktier och eventuellt ett kontantvederlag, dock högst 10 % av de nyemitterade

aktiernas nominella belopp. Bestämmelsen är tillämplig oavsett om det är en

juridisk eller fysisk person som säljer aktierna. Ett eventuellt kontantvederlag

beskattas fullt ut men i övrigt anses inte någon skattepliktig reavinst

uppkomma.

 Vederlagsaktierna övertar anskaffningsvärdet för de sålda aktierna och däri-

genom erhålls kontinuitet i beskattningen. När de erhållna vederlagsaktierna

avyttras beräknas således reavinsten med utgångspunkt i det övertagna

anskaffningsvärdet. Strukturregeln innehåller inte någon reglering av det

köpande bolagets anskaffningsvärde på de erhållna aktierna. Under förutsättning

att emissionen har skett på marknadsmässiga villkor kommer detta värde enligt

allmänna regler därför att utgöras av aktiernas marknadsvärde vid tidpunkten för

emissionen.

 Den aktuella uppskovsregeln kom till vid 1990 års skattereform. Den ersatte en

bestämmelse som innebar att regeringen helt eller delvis kunde medge

skattefrihet vid avyttring av äldre aktier, s.k. strukturdispens. En förut-

sättning för sådan befrielse var att beskattningen kunde antas hindra

strukturrationaliseringar som ansågs önskvärda ur allmän synpunkt. Upp-

skovsbestämmelsen i 27 § 4 mom. SIL innehåller inte något liknande krav. I

prop. 1989/90:110 (s. 453) anfördes att ifrågavarande transaktioner regelmässigt

torde genomföras av strukturella skäl och att det formella kravet på struktur-

rationaliseringsvinster kunde slopas.

 En annan uppskovsregel finns i 2 § 4 mom. tionde stycket SIL. Den gäller

överlåtelser av s.k. organisationsaktier till företag som tillhör samma koncern.

Begreppet organisationsaktier överensstämmer i huvudsak med begreppet

näringsbetingade aktier och det innebär i praktiken att det i flertalet fall är

fråga om aktier i dotterföretag.

 I lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande

omstruktureringar inom EG - omstruktureringslagen - finns bestämmelser om

internationella andelsbyten. Ett internationellt andelsbyte är i 6 § nämnda lag

definierat på i huvudsak samma sätt som aktiebyten enligt strukturregeln i 27 §

4 mom. SIL. För att omstruktureringslagen skall vara tillämplig krävs att någon

aktieägare i det förvärvade bolaget är hemmahörande i Sverige och att det

köpande bolaget är hemmahörande i en annan medlemsstat. Den materiella utform-

ningen av beskattningen vid internationella andelsbyten är bortsett från vissa

lagtekniska skillnader i allt väsentligt densamma som vid nationella aktiebyten.

Någon reglering av skattemässigt anskaffningsvärde i det köpande bolaget i fråga

om vederlagsaktierna finns av naturliga skäl inte eftersom det köpande bolaget

skall vara hemmahörande i en annan medlemsstat.

 Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i olika sammanhang uttalat att

det är angeläget att omstruktureringar inte skall motverkas av skattereglerna.

Det finns också vissa uppskovsregler i skattesystemet. Ett väsentligt inslag i

regelsystemet är dock att det är fråga om en uppskjuten beskattning och inte en

definitiv skattelättnad.

 Det har under senare tid uppmärksammats att strukturregeln tillämpats i

situationer där det kan ifrågasättas om förfarandet är motiverat från omstruk-

tureringssynpunkt. Det gäller förfaranden där ett koncernbolag vid en

apportemission överlåter aktier till ett annat koncernbolag. Om överlåtelsen av-

ser näringsbetingade aktier kan den omfattas av uppskovsbestämmelsen i 2 § 4

mom. tionde stycket SIL. Är det fråga om andra än näringsbetingade aktier kan

strukturregeln i 27 § 4 mom. SIL vara tillämplig. Anskaffningsvärdet på de

överlåtna aktierna hos det köpande bolaget kan i dessa fall komma att utgöras av

marknadsvärdet. Om detta bolag i sin tur säljer aktierna beräknas alltså

reavinsten med utgångspunkt i aktiernas marknadsvärde vid tidpunkten för

emissionen. Denna försäljning kan därför i princip ske utan att någon

skattepliktig reavinst uppkommer.

 Regelsystemet är uppbyggt så att den skattepliktiga reavinsten på de avyttrade

aktierna motsvaras av en latent skatteskuld på de nyemitterade aktierna. Det

koncernbolag som innehar dessa nyemitterade aktier disponerar emellertid över

den tidpunkt när denna skattskuld skall realiseras och det kan vara möjligt att

genom olika åtgärder se till att det blir fråga om en definitiv skattelättnad.

 Företagsskatteutredningen (1992:11), FSU, arbetar för närvarande med en

generell översyn av beskattningsreglerna vid omstruktureringar inom

näringslivet. I det uppdraget ingår bl.a. att se över de uppskovsregler som kan

bli tillämpliga vid omstruktureringar. Regeringen utgår från att FSU i sitt

arbete lämnar förslag till de ändringar som kan anses nödvändiga för att skatte-

reglerna inte skall motverka omstruktureringar men även förslag till sådana

ändringar som behövs för att det inte skall bli fråga om definitiva skatte-

lättnader. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag före utgången av detta år.

 Med hänsyn till förfaranden av det slag som berörts i det föregående anser

regeringen att FSU:s förslag inte kan avvaktas. Det är nödvändigt att redan nu

begränsa aktiebolags och andra juridiska personers möjlighet att tillämpa

strukturregeln i 27 § 4 mom. SIL .

 Regleringen av internationella andelsbyten i omstruktureringslagen komplette-

ras av en skatteflyktsbestämmelse i 25 § nämnda lag. Huvudrekvisitet i denna

bestämmelse är att ett förfarande enligt omstruktureringslagen, t.ex. ett

internationellt andelsbyte, ensamt eller i förening med andra rättshandlingar,

medför en otillbörlig skatteförmån för den skattskyldige. För att skatte-

flyktsbestämmelsen skall vara tillämplig krävs vidare att skatteförmånen inte är

oväsentlig och att det kan antas att skatteförmånen utgjort ett huvudskäl för

förfarandet. Utformningen av bestämmelsen tillåter en mer allmän tolkning än vad

som är möjligt enligt lagen (1995:575) mot skatteflykt (jfr prop. 1994/95:52 s.

40). I sammanhanget är dessutom att märka att vid tillämpning av

skatteflyktsbestämmelsen kan omprövning av taxeringen ske till den

skattskyldiges nackdel inom omprövningstiden på fem år oberoende av om den

skattskyldige lämnat oriktig uppgift eller underlåtit att lämna uppgift. Detta

kan få betydelse t.ex. om det förvärvande bolaget avyttrar aktierna i det

förvärvade bolaget utan att kunna lämna en plausibel affärsmässig förklaring

till det samlade förfarandet (jfr prop. 1994/95:52 s. 67).

 Med hänsyn till det anförda gör regeringen den bedömningen att det i detta

sammanhang inte är nödvändigt göra någon ändring i de bestämmelser som reglerar

internationella andelsbyten.

 Även om möjligheterna för aktiebolag m.fl. att utnyttja 27 § 4 mom. SIL bör

begränsas är det inte lämpligt att helt utesluta dessa från bestämmelsens

tillämpningsområde. Det typiska exemplet när strukturregeln bör kunna tillämpas

är när ett bolag avyttrar aktier i ett annat bolag genom att delta i ett

offentligt uppköpserbjudande. Därmed avses det fallet att ett bolag lämnar

erbjudande om att förvärva samtliga aktier i ett annat aktiebolag mot vederlag

av nyemitterade aktier. För att utesluta överlåtelser mellan bl.a. koncernbolag

bör det krävas att erbjudandet avser förvärv av aktier i ett börsnoterat bolag.

Det bör också vara fråga om ett erbjudande på marknadsmässiga villkor. Under-

stiger det erbjudna priset börskursen den dag erbjudandet lämnas kan marknads-

mässiga villkor inte anses föreligga. I sammanhanget kan påpekas att värde-

pappersfonder som deltar i uppköpserbjudanden inte omfattas av 27 § 4 mom. SIL

eftersom de enligt 2 § 10 mom. SIL inte beskattas för reavinster. Detsamma

gäller investmentföretag.

 Även i andra fall kan ett förfarande innebära en omstrukturering som kan anses

önskvärd från allmän synpunkt. Det kan exempelvis vara fråga om ett

uppköpserbjudande som avser aktierna i ett bolag som inte är börsnoterat men

däremot marknadsnoterat. För sådana fall bör finnas en möjlighet för regeringen

att genom dispens medge att de föreslagna särskilda villkoren i 27 § 4 mom. SIL

inte skall tillämpas.

 Bedömningen av hur 27 § 4 mom. SIL slutligt skall utformas får göras sedan FSU

avlämnat sitt slutbetänkande. Regeringen har inhämtat att FSU, om det anses

lämpligt, redan i förväg kan lämna ett delförslag om slutlig utformning av

strukturregeln.

 Regeringen anser att förslaget om en begränsning av uppskovsregleringen är av

sådan karaktär att det bör tillämpas omedelbart. Den föreslagna regleringen bör

därför med tillämpning av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket

regeringsformen tillämpas på avyttringar fr.o.m. dagen efter propositionens

avlämnande, dvs. fr.o.m. den 6 maj 1997.

 4

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 maj 1997

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden Freivalds,

Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar propositionen 1996/97:151 Beskattning av aktievinster i

bolagssektorn

 5