Budgetpropositionen för 2008 Utgiftsområde 24 Näringsliv 

Näringsliv 24

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Förslag till statsbudget för 2008

Näringsliv

Innehållsförteckning

1TU

UT

FörslagTU

till riksdagsbeslutUT

....................................................................................

11

2TU

UT

NäringslivTU

UT..............................................................................................................

13

2TU

.1UT

OmfattningTU

UT............................................................................................

13

2TU

.2UT

UtgiftsutvecklingTU

UT ..................................................................................

13

2TU

.3UT

SkatteutgifterTU

UT.........................................................................................

14

3TU

UT

NäringspolitikTU

UT.......................................................................................................

15

3TU

.1UT

OmfattningTU

UT............................................................................................

15

3TU

.2UT

UtgiftsutvecklingTU

UT ..................................................................................

16

3TU

.3UT

SkatteutgifterTU

UT.........................................................................................

17

3TU

.4UT

MålTU

UT .........................................................................................................

21

3TU

.5UT

ResultatredovisningTU

UT ..............................................................................

22

3TU

.6UT

PolitikensTU

inriktningUT .............................................................................

22

3TU

.7UT

EntreprenörskapTU

och företagandeUT........................................................

27

3TU

.7.1UT

MålTU

UT .........................................................................................................

27

3TU

.7.2UT

ResultatredovisningTU

UT ..............................................................................

27

3TU

.8UT

InnovationTU

och förnyelseUT......................................................................

34

3TU

.8.1UT

MålTU

UT .........................................................................................................

34

3TU

.8.2UT

ResultatredovisningTU

UT ..............................................................................

34

3TU

.9UT

KonkurrensTU

UT............................................................................................

38

3TU

.9.1UT

MålTU

UT .........................................................................................................

38

3TU

.9.2UT

ResultatredovisningTU

UT ..............................................................................

38

3TU

.10UT

Regler,TU

tillstånd och tillsynUT...................................................................

41

3TU

.10.1UT

MålTU

UT .........................................................................................................

41

3TU

.10.2UT

ResultatredovisningTU

UT ..............................................................................

41

3TU

.11UT

Omvärldsanalys,TU

utvärdering och statistikUT ..........................................

46

3TU

.11.1UT

MålTU

UT .........................................................................................................

46

3TU

.11.2UT

ResultatredovisningTU

UT ..............................................................................

46

3TU

.12UT

RevisionensTU

iakttagelserUT........................................................................

47

3TU

.12.1UT

StatensTU

företagsfrämjande insatser. Når de kvinnor och personer

med utländsk bakgrund? (RiR 2007:11)UT..............................................

47

3TU

.12.2UT

RegeringensTU

redogörelse med anledning av Riksrevisionens

iakttagelser avseende statligt ägda bolagUT..............................................

48

3TU

.13UT

VissaTU

frågor angående förvaltningen av statligt ägda bolagUT ................

51

3TU

.13.1UT

FörvaltningsaktiebolagetTU

StattumUT ........................................................

51

3

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

3TU

.13.2UT

FörsäljningTU

av aktier i bolag med statligt ägandeUT.................................

52

3TU

.14UT

BudgetförslagTU

UT .........................................................................................

52

3TU

.14.1UT

38:1TU

Verket för näringslivsutveckling: FörvaltningskostnaderUT...........

52

3TU

.14.2UT

38:2TU

Näringslivsutveckling m.m.UT ..........................................................

53

3TU

.14.3UT

38:3TU

Institutet för tillväxtpolitiska studier:

FörvaltningskostnaderUT...........................................................................

54

3TU

.14.4UT

38:4TU

TuristfrämjandeUT .............................................................................

54

3TU

.14.5UT

38:5TU

Sveriges geologiska undersökning: Geologisk

undersökningsverksamhet m.m.UT...........................................................

55

3TU

.14.6UT

38:6TU

Sveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig

forskningUT ................................................................................................

56

3TU

.14.7UT

38:7TU

Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring av

oljelagringsanläggningar, m.m.UT .............................................................

57

3TU

.14.8UT

38:8TU

PatentbesvärsrättenUT .......................................................................

57

3TU

.14.9UT

38:9TU

Bolagsverket: Finansiering av likvidatorerUT...................................

58

3TU .14.10UT38:10TU

Bidrag till FoU inom experimentell teknik m.m.UT ......................

58

3TU

.14.11UT

38:11TU

Rymdstyrelsen: FörvaltningskostnaderUT .....................................

59

3TU

.14.12UT

38:12TU

RymdverksamhetUT.........................................................................

59

3TU .14.13UT38:13TU

Bidrag till IngenjörsvetenskapsakademienUT.................................

60

3TU

.14.14UT

38:14TU

KonkurrensverketUT........................................................................

61

3TU

.14.15UT

38:15TU

KonkurrensforskningUT ..................................................................

61

3TU

.14.16UT38:16TU

Medel till AB Göta kanalbolag för upprustning och drift

av kanalenUT ...............................................................................................

62

3TU

.14.17UT38:17TU

Kostnader för omstrukturering och genomlysning av

statligt ägda företag m.m.UT......................................................................

62

3TU .14.18UT38:18TU

Kapitalinsatser i statliga bolagUT.....................................................

63

3TU .14.19UT38:19TU

Avgifter till vissa internationella organisationerUT........................

65

3TU .14.20UT38:20TU

Finansiering av rättegångskostnaderUT ..........................................

65

3TU .14.21UT38:21TU

Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraftUT ........................

66

3TU

.15UT

ÖvrigTU

statlig verksamhetUT .......................................................................

67

3TU

.15.1UT

BolagsverketTU

UT...........................................................................................

67

3TU

.15.2UT

PatentTU

- och registreringsverketUT.............................................................

67

3TU

.15.3UT

RevisorsnämndenTU

UT...................................................................................

67

4TU UT

Utrikeshandel,TU

handels- och investeringsfrämjandeUT ...........................................

69

4TU

.1UT

OmfattningTU

UT ............................................................................................

69

4TU

.2UT

UtgiftsutvecklingTU

UT...................................................................................

70

4TU

.3UT

MålTU

för politikområdetUT..........................................................................

70

4TU

.4UT

HandelsTU

- och investeringsfrämjandeUT ....................................................

70

4TU

.4.1UT

MålTU

för verksamhetsområdetUT ................................................................

70

4TU

.4.2UT

ResultatredovisningTU

UT ...............................................................................

70

4TU

.4.2.1UT

InsatserTU

inom andra politikområdenUT ....................................................

73

4TU

.5UT

InternationellTU

handelspolitik och inre marknadenUT ..............................

74

4TU

.5.1UT

MålTU

för verksamhetsområdetUT ................................................................

74

4TU

.5.2UT

InternationellTU

handelspolitikUT.................................................................

74

4TU

.5.2.1UT

ResultatredovisningTU

UT ...............................................................................

74

4TU

.5.2.2UT

InsatserTU

inom andra politikområdenUT ....................................................

75

4TU

.5.3UT

InreTU

marknadenUT......................................................................................

75

4TU

.5.3.1UT

ResultatredovisningTU

UT ...............................................................................

75

4TU

.6UT

RevisionensTU

iakttagelserUT ........................................................................

77

4TU

.7UT

PolitikensTU

inriktningUT..............................................................................

77

4

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

4TU

.8UT

BudgetförslagTU

UT ........................................................................................

80

4TU

.8.1UT

39:1TU

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll:

MyndighetsverksamhetUT.........................................................................

80

4TU

.8.2UT

39:2TU

KommerskollegiumUT ......................................................................

81

4TU

.8.3UT

39:3TU

Exportfrämjande verksamhetUT .......................................................

82

4TU

.8.4UT

39:4TU

InvesteringsfrämjandeUT ..................................................................

82

4TU

.8.5UT

39:5TU

Avgifter till internationella handelsorganisationerUT .....................

83

4TU

.8.6UT

39:6TU

Bidrag till standardiseringenUT.........................................................

83

4TU

.8.7UT

ExportkreditnämndenTU

UT...........................................................................

84

5TU UT

PolitikområdeTU

Forskningspolitik under Utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskningUT............................................................................................

85

5TU

.1UT

BudgetförslagTU

UT ........................................................................................

85

5TU

.1.1UT

26:1TU

Verket för innovationssystem: FörvaltningskostnaderUT ..............

85

5TU

.1.2UT

26:2TU

Verket för innovationssystem: Forskning och utvecklingUT .........

85

5

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Tabellförteckning

Anslagsbelopp .................................................................................................................

12

2.1

Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet...................................................................

13

2.2

Härledning av ramnivån 2008–2010. Utgiftsområde 24 Näringsliv.......................

14

2.3

Ramnivå 2008 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 24 Näringsliv ................

14

2.4

Skatteutgifter inom utgiftsområde 24 Näringsliv, netto.........................................

14

3.1

Utgiftsutveckling inom politikområdet...................................................................

16

3.2

Skatteutgifter inom politikområdet Näringspolitik, netto.....................................

17

3.3

Målstruktur för politikområde Näringspolitik........................................................

21

3.4

Nyutlåning till alla kategorier företag år 1999 – 2006.............................................

30

3.5

Nyutlåningen per län.................................................................................................

30

3.6

Anslagsutveckling......................................................................................................

52

3.7

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:1 Verket för

näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader.....................................................

53

3.8

Anslagsutveckling......................................................................................................

53

3.9

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:2 Näringslivsutveckling m.m. .....

53

3.10

Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden...............................................

54

3.11

Anslagsutveckling....................................................................................................

54

3.12

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:3 Institutet för

tillväxtpolitiska studier: Förvaltningskostnader .................................................

54

3.13

Anslagsutveckling....................................................................................................

54

3.14

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:4 Turistfrämjande .......................

55

3.15

Anslagsutveckling....................................................................................................

55

3.16

Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden...............................................

55

3.17

Offentligrättslig verksamhet ..................................................................................

56

3.18

Uppdragsverksamhet ..............................................................................................

56

3.19

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:5 Sveriges geologiska

undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m................................

56

3.20

Anslagsutveckling....................................................................................................

56

3.21

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:6 Sveriges geologiska

undersökning: Geovetenskaplig forskning..........................................................

56

3.22

Anslagsutveckling....................................................................................................

57

3.23

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:7 Sveriges geologiska

undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m..........................

57

3.24

Anslagsutveckling....................................................................................................

57

3.25

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:8 Patentbesvärsrätten.................

57

3.26

Anslagsutveckling....................................................................................................

58

3.27

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:9 Bolagsverket: Finansiering

av likvidatorer........................................................................................................

58

3.28

Anslagsutveckling....................................................................................................

58

3.29

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:10 Bidrag till FoU inom

experimentell teknik m.m.....................................................................................

58

3.30

Anslagsutveckling....................................................................................................

59

6

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

3.31

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:11 Rymdstyrelsen......................

59

3.32

Anslagsutveckling...................................................................................................

59

3.33

Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden ..............................................

60

3.34

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:12 Rymdverksamhet..................

60

3.35

Anslagsutveckling...................................................................................................

60

3.36

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:13 Bidrag till

Ingenjörsvetenskapsakademien ...........................................................................

61

3.37

Anslagsutveckling...................................................................................................

61

3.38

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:14 Konkurrensverket ................

61

3.39

Anslagsutveckling...................................................................................................

61

3.40

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:15 Konkurrensforskning...........

62

3.41

Anslagsutveckling...................................................................................................

62

3.42

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:16 Medel till AB Göta

kanalbolag för upprustning och drift av kanalen................................................

62

3.43

Anslagsutveckling...................................................................................................

62

3.44

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:17 Kostnader för

omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m.....................

63

3.45

Anslagsutveckling...................................................................................................

63

3.46

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:18 Kapitalinsatser i statliga

bolag ......................................................................................................................

64

3.47

Anslagsutveckling...................................................................................................

65

3.48

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:19 Avgifter till vissa

internationella organisationer..............................................................................

65

3.49

Anslagsutveckling...................................................................................................

65

3.50

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:20 Finansiering av

rättegångskostnader .............................................................................................

66

3.51

Anslagsutveckling...................................................................................................

66

3.52

Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden ..............................................

66

3.53

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:21 Utvecklingsprogram för

ökad konkurrenskraft...........................................................................................

67

3.54

Offentligrättslig verksamhet..................................................................................

67

3.55

Offentligrättslig verksamhet..................................................................................

67

3.56

Offentligrättslig verksamhet..................................................................................

67

3.57

Uppdragsverksamhet..............................................................................................

67

4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Utrikeshandel, handels- och

investeringsfrämjande ..........................................................................................

70

4.2 Anslagsutveckling.....................................................................................................

80

4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet – Ackreditering m.m...................................

80

4.4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet - Metrologi m.m..........................................

81

4.5 Härledning av anslagsnivån 2008–2010 för 39:1 Styrelsen för ackreditering

och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet....................................................

81

4.6 Anslagsutveckling.....................................................................................................

81

4.7 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 39:2 Kommerskollegium..................

81

4.8 Anslagsutveckling.....................................................................................................

82

4.9 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 39:3 Exportfrämjande ......................

82

4.10

Anslagsutveckling...................................................................................................

82

4.11

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, 39:4 Investeringsfrämjande..................

83

4.12

Anslagsutveckling...................................................................................................

83

4.13

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, 39:5 Avgifter till internationella

handelsorganisationer...........................................................................................

83

4.14

Anslagsutveckling...................................................................................................

83

7

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

4.15 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, 39:6 Bidrag till standardiseringen.........

84

4.16 Uppdragsverksamhet ..............................................................................................

84

5.1

Anslagsutveckling......................................................................................................

85

5.2

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 26:1 Verket för

innovationssystem: Förvaltningskostnader.........................................................

85

5.3

Anslagsutveckling......................................................................................................

85

5.4

Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden.................................................

86

5.5

Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 26:2 Verket för

innovationssystem: Forskning och utveckling....................................................

86

8

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Diagramförteckning

3.1

Nyföretagaraktivitet som andel av befolkningen 18-64 år, 2000-2006,

procent ..................................................................................................................

28

3.2

Andel företag med innovationsverksamhet, 2002-2004, procent..........................

34

3.3

Andel av företagens omsättning från produkter som är nya på marknaden,

2004, procent ........................................................................................................

35

9

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1.godkänner det mål för politikområde Näringspolitik som regeringen föreslår och upphäver nuvarande mål för politikområdet (avsnitt 3.4),

2.godkänner att regeringen avvecklar Förvaltningsaktiebolaget Stattum genom likvidation och att i samband med denna delas utdelningsbara medel ut till ägaren (avsnitt 3.13.1),

3.bemyndigar regeringen att under 2008 för ramanslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför

behov av

framtida

anslag

på

högst

230 000 000

kronor

under

2009

och

240 000 000

kronor

under

2010-2011

(avsnitt 3.14.2),

4.bemyndigar regeringen att under 2008 för

ramanslaget 38:5 Geologisk undersökningsverksamhet m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 000 000 kronor under 2009 och 4 000 000 kronor under 2010–2011 (avsnitt 3.14.5),

5.bemyndigar regeringen att under 2008 för ramanslaget 38:12 Rymdverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 459 000 000 kronor under 2009 och 1 741 000 000 kronor under 2010–2013 (avsnitt 3.14.12),

6.godkänner att regeringen under 2008 vidtar åtgärder för en förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda bolag enligt de villkor som regeringen förordar (avsnitt 3.14.18),

7.bemyndigar regeringen att under 2008 ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 200 000 000 000 kronor för exportkreditgarantier (avsnitt 4.8.7),

8.bemyndigar regeringen att under 2008 ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 10 000 000 000 kronor för investeringsgarantier (avsnitt 4.8.7),

9.bemyndigar regeringen att under 2008 besluta att Exportkreditnämnden får

obegränsad upplåningsrätt i Riksgäldskontoret för skadeutbetalningar (avsnitt 4.8.7),

10.bemyndigar regeringen att under 2008 för

ramanslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 000 000 000 kronor under 2009 och 800 000 000 kronor under 2010– 2012 (avsnitt 5.1.2),

11.för budgetåret 2008 anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning:

11

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

26:1

Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader

Ramanslag

135 322

26:2

Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling

Ramanslag

1 809 966

38:1

Verket för Näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader

Ramanslag

334 323

38:2

Näringslivsutveckling m.m.

Ramanslag

579 146

38:3

Institutet för tillväxtpolitiska studier: Förvaltningskostnader

Ramanslag

77 308

38:4

Turistfrämjande

Ramanslag

99 763

Sveriges geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet

38:5

m.m.

Ramanslag

170 946

38:6

Sveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning

Ramanslag

5 364

Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring av

38:7

oljelagringsanläggningar, m.m.

Ramanslag

11 868

38:8

Patentbesvärsrätten

Ramanslag

15 666

38:9

Bolagsverket: Finansiering av likvidatorer

Ramanslag

7 952

38:10

Bidrag till FoU inom experimentell teknik m.m.

Ramanslag

42 357

38:11

Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader

Ramanslag

23 268

38:12

Rymdverksamhet

Ramanslag

616 382

38:13

Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademien

Ramanslag

5 327

38:14

Konkurrensverket

Ramanslag

98 151

38:15

Konkurrensforskning

Ramanslag

6 773

38:16

Medel till AB Göta kanalbolag för upprustning och drift av kanalen

Ramanslag

14 910

Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag

38:17

m.m.

Ramanslag

129 850

38:18

Kapitalinsatser i statliga bolag

Ramanslag

1 000

38:19

Avgifter till vissa internationella organisationer

Ramanslag

5 780

38:20

Finansiering av rättegångskostnader

Ramanslag

20 000

38:21

Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft

Ramanslag

199 000

39:1

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet

Ramanslag

20 710

39:2

Kommerskollegium

Ramanslag

67 121

39:3

Exportfrämjande verksamhet

Ramanslag

248 836

39:4

Investeringsfrämjande

Ramanslag

56 264

39:5

Avgifter till internationella handelsorganisationer

Ramanslag

15 417

39:6

Bidrag till standardiseringen

Ramanslag

29 793

Summa

4 848 563

12

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

2 Näringsliv

2.1Omfattning

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik (N) och Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande (UD). Inom utgiftsområdet ingår även delar av politikområdet Forskningspolitik (U).

2.2

Utgiftsutveckling

Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet

Miljoner kronor

Utfall

Budget

Prognos

Förslag

Beräknat

Beräknat

2006

1

2007

2008

2009

2010

2007 P

P

2

1 505

1 537

1 527

1 945

2 013

2 070

Politikområde Forskningspolitik P

P

Politikområde Näringspolitik

1 926

2 328

2 323

2 465

2 400

2 331

Politikområde Utrikeshandel, handels- och investe-

ringsfrämjande

484

420

424

438

440

407

Totalt för utgiftsområde 24 Näringsliv

3 914

4 286

4 273

4 849

4 853

4 808

1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P P Politikområdet hör till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning.

Regeringen föreslår att 4 849 miljoner kronor anvisas till utgiftsområdet för 2008 vilket innebär en ökning med ca 13 procent jämfört med 2007. Huvuddelen av ökningen kan hänföras till politikområde Forskningspolitik.

I tabell 2.2 redovisas förändringen av anslagsnivån för perioden 2008–2010 jämfört med statsbudgeten för 2007 fördelat på olika komponenter.

13

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2008–2010. Utgiftsområde 24 Näringsliv

Miljoner kronor

2008

2009

2010

1

4 089

4 089

4 089

Anvisat 2007 P

P

Förändring till följd av:

Pris- och löneomräkning

19

109

197

Beslut

715

653

519

Övriga makroekonomiska

förutsättningar

0

0

0

Volymer

0

0

0

Överföring till/från andra

utgiftsområden

26

2

2

Övrigt

0

0

0

Ny ramnivå

4 849

4 853

4 808

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

Den pris- och löneomräkning som görs årligen av anslagen för förvaltningsändamål för att kompensera myndigheterna för pris- och löneökningar utgör en del av den föreslagna anslagsförändringen.

Av tabell 2.3 framgår utgiftsområdets ram för 2008 realekonomiskt fördelad på transfereringar, verksamhetskostnader samt investeringar.

Tabell 2.3 Ramnivå 2008 realekonomiskt fördelad. Utgifts- område 24 Näringsliv

Miljoner kronor

2008

Transfereringar

3 492

Verksamhetskostnader

1 345

Investeringar

12

Summa ramnivå

4 849

Den realekonomiska fördelningen av utgiftsområdesramen visar hur anvisade medel beräknas utnyttjas budgetåret 2008. Drygt två tredjedelar av anvisade medel beräknas betalas ut som transfereringar. De största transfereringarna sker från Vinnovas anslag för forskning och utveckling (transfereringar främst till

företagssektorn),rymdverksamhet (transfereringar till utlandet), Nuteks

näringslivsutvecklingsanslag (transfereringar till företag) och exportfrämjande där den största delen utgörs av bidrag till exportrådet.

2.3Skatteutgifter

Skatteutgifter för utgiftsområdet utgår från förhållandena som gällde vid tiden för 2007 års ekonomiska vårproposition. Skatteförslagen i budgetpropositionen för 2008 kommer till den del det påverkar skatteutgifterna att redovisas i 2008 års ekonomiska vårproposition.

Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 24 Näringsliv redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett ”överuttag” av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex.

konjunktur-,

bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i bilaga 2 till 2007 års ekonomiska vårproposition. I tabellen nedan redovisas de nettoberäknade skatteavvikelserna med politikområdesanknytning som är att hänföra till utgiftsområde 24 Näringsliv.

Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 24 Näringsliv,

netto Miljoner kronor

Prognos

Prognos

2007

2008

Politikområde Näringsliv

19 063

23 510

Totalt för utgiftsområdet

19 063

23 510

14

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

3 Näringspolitik

3.1Omfattning

Politikområde Näringspolitik omfattar verksamhetsområdena:

−Entreprenörskap och företagande,

−Innovation och förnyelse,

−Konkurrens,

−Regler, tillstånd och tillsyn,

−Omvärldsanalys, utvärdering och statistik

Inom politikområdet ryms företagsutveckling,

främjande av entreprenörskap,

innovationsutveckling, regelförenkling, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologi och mineralhantering, tillstånd och tillsyn enligt minerallagen (1991:45) samt miljösäkring. Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling inom bl.a. metrologi samt bidrag till rymdverksamhet. Ytterligare

områden är ansvar för teknisk provning och kontroll, legal mätteknik och ädelmetallkontroll, bidrag till riksmätplatserna, ansvar för säkerhetsfrågor inom elområdet samt bidrag till svenska standardiseringsorganisationen.

Inom politikområdet verkar myndigheterna Verket för näringslivsutveckling (Nutek), Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS), Sveriges geologiska undersökning (SGU), Bergsstaten, Patentbesvärsrätten (PBR), Patent- och registreringsverket (PRV), Bolagsverket,

Konkurrensverket, Elsäkerhetsverket, Rymdstyrelsen och Revisorsnämnden.

Andra statliga aktörer inom politikområdet är bolagen Almi Företagspartner AB (Almi), VisitSweden AB, AB Göta kanalbolag, Sveriges provnings- och forskningsinstitut AB (SP), Innovationsbron AB samt Sveriges

Standardiseringsråd (SSR), Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID).

15

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

3.2Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet

Miljoner kronor

Utfall

Budget

Prognos

Förslag

Beräknat

Beräknat

2006

1

2007

2008

2009

2010

2007 P

P

Anslag inom utgiftsområde 6

2

37,3

42,6

48,6

42,6

43,5

44,6

38:1 Elsäkerhetsverket P

P

Totalt för utgiftsområde 6

37,3

42,6

48,6

42,6

43,5

44,6

Anslag inom utgiftsområde 24

38:1 Verket för Näringslivsutveckling:

Förvaltningskostnader

224,3

310,9

333,4

334,3

350,6

359,6

38:2 Näringslivsutveckling m.m.

256,7

463,9

386,0

579,1

539,1

539,1

38:3 Institutet för tillväxtpolitiska studier:

Förvaltningskostnader

78,0

77,3

75,9

77,3

79,1

81,1

38:4 Turistfrämjande

101,2

111,1

109,1

99,8

102,8

95,1

38:5 Sveriges geologiska undersökning: Geologisk

undersökningsverksamhet m.m.

168,2

169,6

173,2

170,9

171,6

176,0

38:6 Sveriges geologiska undersökning:

Geovetenskaplig forskning

5,3

5,3

5,2

5,4

5,6

5,8

38:7 Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring

av oljelagringsanläggningar, m.m.

35,2

11,9

14,2

11,9

11,9

11,9

38:8 Patentbesvärsrätten

15,6

15,5

15,5

15,7

16,0

16,5

38:9 Bolagsverket: Finansiering av likvidatorer

6,6

8,0

7,8

8,0

8,0

8,0

38:10 Bidrag till FoU inom experimentell teknik m.m.

42,3

42,1

41,3

42,4

43,6

44,7

38:11 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader

22,6

23,1

23,3

23,3

23,8

24,4

38:12 Rymdverksamhet

657,5

612,8

623,8

616,4

583,1

597,4

38:13 Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademien

5,3

5,3

5,2

5,3

5,3

5,3

38:14 Konkurrensverket

83,6

85,7

86,3

98,2

100,4

103,1

38:15 Konkurrensforskning

6,6

6,7

6,8

6,8

7,0

7,2

38:16 Medel till AB Göta kanalbolag för upprustning

och drift av kanalen

14,9

14,9

14,6

14,9

14,9

14,9

38:17 Kostnader för omstrukturering och

genomlysning av statligt ägda företag m.m.

6,8

124,2

137,5

129,9

121,9

24,9

38:18 Kapitalinsatser i statliga bolag

0,0

1,0

0,0

1,0

0,0

0,0

38:19 Avgifter till vissa internationella organisationer

5,6

5,8

5,8

5,8

5,8

5,8

38:20 Finansiering av rättegångskostnader

0,3

5,0

4,4

20,0

10,0

10,0

38:21 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft

161,0

200,0

225,4

199,0

200,0

200,0

2007 24 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi

m.m.

28,2

28,1

27,6

-

-

-

Totalt för utgiftsområde 24

1 925,8

2 328,3

2 322,5

2 465,1

2 400,4

2 330,7

Totalt för politikområde Näringspolitik

1 963,2

2 370,9

2 371,1

2 507,7

2 443,9

2 375,3

1

Inklusive tilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

P

P

2

Fr.o.m. 2007 hör anslaget till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet men tillhör fortfarande politikområdet Näringspolitik.

P

P

År 2006 uppgick de sammanlagda utgifterna inom politikområdet till ca 1 963 miljoner kronor, vilket är en ökning med drygt 6 procent jämfört med 2005. Ökningen kan främst hänföras till anslaget 38:21 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft som uppfördes på

statsbudgeten 2006 för

konkurrenskraftsfrämjande åtgärder i strategiska branscher.

För 2007 prognostiseras de totala utgifterna inom politikområdet uppgå till ca 2 371 miljoner kronor, vilket innebär att utgifterna ligger i nivå med årets tilldelade anslag.

16

Regeringens förslag till anslag 2008 för politikområdet innebär att ca 2 508 miljoner kronor anvisas, vilket är en ökning med knappt 6 procent jämfört med 2007. Ökningen kan främst hänföras till anslaget 38:2 Näringslivsutveckling

m.m.och den satsning på tillväxt och utveckling inom miljöteknikområdet som aviserades i vårpropositionen för 2007 (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222).

3.3Skatteutgifter

Skatteutgifter för politikområdet utgår från förhållandena som gällde vid tiden för 2007 års ekonomiska vårproposition. Skatteförslagen i budgetpropositionen för 2008 kommer till den del det påverkar skatteutgifterna att redovisas i 2008 års ekonomiska vårproposition.

Skatteutgifterna inom utgiftsområde 24 Näringsliv samt en definition av begreppet redovisas i avsnitt 2.3. I tabell 3.2 nedan följer en redovisning av de nettoberäknade skatteutgifter som kan hänföras till politikområde Näringspolitik och i anslutning till tabellen ges en kortfattad beskrivning av respektive skatteutgift.

Tabell 3.2 Skatteutgifter inom politikområdet

Näringspolitik, netto

Miljoner kronor

Prognos

Prognos

2007

2008

Löneunderlaget i fåmansaktiebolag

390

410

Sjöinkomstavdrag

170

170

Underskott i aktiv verksamhet m.m.

10

20

Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner

160

170

Utjämning av småföretagares inkomst

-

-

Matching-credit-klausuler i olika dubbelbe-

-

-

skattningsavtal

Koncernbidragsdispens

-

-

Rabatter och liknande från ekonomiska före-

-

-

ningar

Utdelning på aktier i onoterade bolag

2 430

2 480

Utdelning av aktier

-

-

Nedsättning med viss inriktning mot mindre före-

730

0

tag, egenavgifter

Nedsättning av egenavgifter i vissa delar av

660*

tjänstesektorn

Nedsättning med inriktning mot mindre företag

293

330

och regional nedsättning för arbetsgivaravgifter

Tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifter för

u

u

enmansföretag 2006-2007

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Nedsättning av arbetsgivaravgifter i vissa delar

3 950*

av tjänstesektorn

Ersättning skiljemannauppdrag

-

-

Tillfälligt slopad särskild löneskatt för

u

u

enmansföretag

Slopad särskild löneskatt för egenföretagare som

90

90

fyllt 65 år men är födda 1938 eller senare

Slopad särskild löneskatt för egenföretagare som

80*

är födda 1937 eller tidigare

Slopad särskild löneskatt för anställda som fyllt

470

470

65 år men är födda 1938 eller senare

Slopad särskild löneskatt för anställda som är

260*

födda 1937 eller tidigare

Transport i skidliftar

200

210

Rumsuthyrning

1 050

1 120

Bränsleförbrukning inom industrin

1 190

1 220

Elförbrukning inom industrin

12 980

13 300

Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i

150

150

program för energieffektivisering inom industrin

Generell nedsättning av koldioxidskatt för indu-

4 630

5 030

strin

Särskild nedsättning av koldioxidskatt för indu-

180

190

strin

Skattereduktion för sjöinkomst

80

80

Fastighetsskatt på lokaler

-3 770

-3 770

Fastighetsskatt på industri- och elproduktions-

-2 370

-2 370

enheter

Totalt för politikområde Näringspolitik

19 063

23 510

- Skatteutgiften är inte beräkningsbar.

*Skatteutgiften är nytillkommen och riksdagen hade inte fattat beslut om den vid tiden för 2007 års ekonomiska vårproposition.

u Skatteutgiften har upphört.

Löneunderlaget i fåmansaktiebolag

Genom reglerna om löneunderlag ökar den kapitalbeskattade inkomsten för aktiva delägare i fåmansaktiebolag och närstående till dessa. Därigenom beskattas viss avkastning på arbetskraft i inkomstslaget kapital. Avkastning på arbete är lön, som bör beläggas med arbetsgivaravgifter och beskattas i inkomstslaget tjänst. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt och består i skillnaden i skattesats mellan dubbelbeskattad tjänste- och dubbelbeskattad kapitalinkomst.

Sjöinkomstavdrag

Sjömän som har haft s.k. sjöinkomst medges sjöinkomstavdrag som uppgår till 36 000 kronor om fartyget till övervägande del går i fjärrfart

17

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

och 35 000 kronor om det går i närfart. Om man inte har arbetat ombord hela året, för varje dag som sjöinkomst uppbärs ska avdrag medges till 1/365 av sjöinkomstavdraget. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst.

Underskott i aktiv verksamhet m.m.

Underskott av aktiv näringsverksamhet får dras av som allmänt avdrag under vissa förutsättningar (maximalt under 5 års tid med högst 100 000 kronor per år; restriktionerna gäller dock inte litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet). Normen är annars att underskottet får sparas och kvittas mot senare överskott i den aktiva näringsverksamheten. Den tidigarelagda kvittningen är en skattekredit. Skatteutgiften utgörs av räntan på skattekrediten och avser inkomst av tjänst.

Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner

Vissa förmåner och ersättningar till utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner kan undantas från beskattning. För skattefrihet krävs beslut av Forskarskattenämnden. 25 procent av lönen undantas från beskattning. Vissa ersättningar för utgifter är också undantagna från skatteplikt. Undantagen gäller under högst tre år. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

Utjämning av småföretagares inkomst

I småföretag bidrar inkomstutjämnande åtgärder, t.ex. avsättningar till skogskonto och periodiseringsfond samt överavskrivningar, till skatteutgiften i den mån åtgärderna medför att ägarens marginalskatt blir olika vid avsättning och uttag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst.

Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal

I vissa fall kan en skattskyldig få avräkning för den skatt som skulle ha utgått i det andra avtalslandet även om sådan skatt inte har erlagts.

Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet.

Koncernbidragsdispens

Regeringen kan i vissa fall medge att avdrag får göras för lämnade bidrag trots att reglerna för koncernbidrag ej är uppfyllda. Detta förutsätter dels att avdraget redovisas öppet, dels att den verksamhet som bedrivs av berörda företag ska vara av samhällsekonomiskt intresse. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet.

Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar

Ekonomiska föreningar får göra avdrag för rabatter, utdelningar m.m. trots att dessa inte är skattepliktiga hos mottagaren. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet.

Utdelning på aktier i onoterade företag

Lättnadsreglerna för delägare i onoterade bolag medför en skatteförmån. En avkastning på 70 procent av statslåneräntan på ett speciellt definierat underlag undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Fr.o.m. inkomståret 2006 har lättnadsreglerna ersatts med en sänkt kapitalinkomstskattesats för delägare i onoterade bolag. I båda fallen avser skatteutgiften skatt på inkomst av kapital.

Utdelning av aktier

Beskattning av aktieutdelning i form av aktier skjuts i vissa fall upp till dess att mottagaren säljer aktierna. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital.

Nedsättning med viss inriktning mot mindre företag, egenavgifter

Vid beräkning av egenavgifter får under 2007 en enskild näringsidkare göra avdrag med 2,5 procent av avgiftsunderlaget, dock högst med

18

4 500 kronor per år, vilket motsvarar ett underlag på 180 000 kronor. Skatteutgiften avser egenavgifter.

Nedsättning av egenavgifter i vissa delar av tjänstesektorn

Egenavgifterna,exklusive ålderspensionsavgiften, och den allmänna löneavgiften aviseras bli slopad för vissa delar av tjänstesektorn från och med den 1 januari 2008. Nedsättningen motsvarar 20,50 procentenheter. Detta innebär att egenavgifterna för vissa delar av tjänstesektorn kommer att uppgå till 10,21 procent av avgiftsunderlaget, vilket motsvarar ålderspensionsavgiften.

Nedsättning med inriktning mot mindre företag och regional nedsättning för arbetsgivaravgifter

Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får under 2007 en arbetsgivare göra ett avdrag med 2,5 procent av lönesumman, dock högst med 1 545 kronor per kalendermånad. Därutöver får arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag med 10 procent av lönesumman, dock högst med 7 100 kronor per kalendermånad. Den sistnämnda nedsättningen på 10 procent gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-,

vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättningen om 10 procent pga. EG- regler. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter.

Tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifter för enmansföretag 2006-2007

Den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter, som skulle löpa under tiden den 1 juni 2006 till och med den 31 december 2007, för enmansföretag som anställer en person upphörde att gälla den sista december 2006.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Nedsättning av arbetsgivaravgifter i vissa delar av tjänstesektorn

Arbetsgivaravgifterna,exklusive ålderspensionsavgiften, och den allmänna löneavgiften aviseras bli slopad för vissa delar av tjänstesektorn från och med den 1 januari 2008. Nedsättningen motsvarar 22,21 procentenheter. Detta innebär att arbetsgivaravgifterna för vissa delar av tjänstesektorn kommer att uppgå till 10,21 procent av avgiftsunderlaget, vilket motsvarar ålderspensionsavgiften.

Ersättning skiljemannauppdrag

Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet. Skatteutgiften avser särskild löneskatt.

Tillfälligt slopad särskild löneskatt för enmansföretag

Tillfälligt slopad särskild löneskatt på förvärvsinkomster (SLF), som skulle löpa under tiden den 1 juni 2006 till och med den 31 december 2007, för enmansföretag som anställer en person upphör att gälla den sista december 2006.

Slopad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt 65 år men är födda 1938 eller senare

Den särskilda löneskatten för vissa förvärvsinkomster (SLF) på 16,16 procent har slopats fr.o.m. den 1 januari 2007 och enbart ålderspensionsavgiften, på 10,21 procent, betalas för egenföretagare som har fyllt 65 år. Nedsättningen omfattar endast enskild näringsidkare som är födda 1938 eller senare, dvs. näringsidkare som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet.

Slopad särskild löneskatt för egenföretagare som är födda 1937 eller tidigare

Den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster (SLF) som uppgår till 24,26 procent, aviseras bli slopad från och med den 1

19

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

januari 2008 för egenföretagare som är födda 1937 eller tidigare.

Slopad särskild löneskatt för anställda som fyllt 65 år men är födda 1938 eller senare

Den särskilda löneskatten för vissa förvärvsinkomster (SLF) på 16,16 procent har slopats fr.o.m. den 1 januari 2007 och enbart ålderspensionsavgiften, på 10,21 procent, betalas för anställda som har fyllt 65 år. Nedsättningen omfattar endast anställda som är födda 1938 eller senare, dvs. personer som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet.

Elförbrukning inom industrin

El som används i tillverkningsprocesser inom industrisektorn beskattas med 0,5 öre/kWh. Normen utgörs av normalskattesatsen på el, dvs. 26,5 öre/kWh.

Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering inom industrin

För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering medges befrielse från energiskatten på el. Skatteutgiften uppgår till 0,5 öre/kWh.

Slopad särskild löneskatt för anställda som är

Generell nedsättning av koldioxidskatt för

födda 1937 eller tidigare

industrin

Den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster (SLF) som uppgår till 24,26 procent, aviseras bli slopad från och med den 1 januari 2008 för anställda som är födda 1937 eller tidigare.

Transport i skidliftar

Även för transport i skidliftar kommer nedsatt skattesats till 6 procent (tidigare 12 procent) att tillämpas fr.o.m. 1 januari 2007 (dvs. samma skattesats som gäller för personbefordran och kommersiell idrott). Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt.

Rumsuthyrning

Skattesatsen är nedsatt till 12 procent. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt.

Bränsleförbrukning inom industrin

Industrisektorn är energiskattebefriad för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocesser. Normen för alla fossila bränslen utgörs av full skattesats på eldningsolja, 7,5 öre/kWh.

För industrisektorn medges en nedsättning på 79 procent av koldioxidskattesatsen för all användning av fossila bränslen för uppvärmning. Normen utgörs av full koldioxidskattesats, som 2008 bedöms bli 101 öre/kg koldioxid.

Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industrin

För energiintensiva industriföretag medges nedsättning utöver den generella nedsättningen om koldioxidskatten överstiger 0,8 procent av det enskilda företagets försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till 24 procent. Fram till utgången av året 2006 var företag inom cement-,

kalk-, glas- och stenindustri dock befriade från den del av koldioxidskatten på kol och naturgas som överstiger 1,2 procent av försäljningsvärdet. EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras.

Skattereduktion för sjöinkomst

Utöver sjöinkomstavdrag har den som har haft sjöinkomst rätt till skattereduktion med 14 000 kronor om fartyget till övervägande del gått i fjärrfart och med 9 000 kronor om det gått i närfart. Om man inte har arbetat ombord hela året, ska reduktion medges med 1/365 av dessa belopp för varje dag som sjöinkomst uppbärs.

20

Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

Fastighetsskatt på lokaler, industri- och elproduktionsenheter

Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den

inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion.

3.4Mål

Politikområde Näringspolitik är indelat i fem verksamhetsområden med ett mål för varje område. Resultat och analyser redovisas

huvudsakligen under respektive verksamhetsområdesavsnitt i denna volym. Målstrukturen för politikområdet beskrivs i nedanstående tabell.

Tabell 3.3 Målstruktur för politikområde Näringspolitik

Politikområde Näringspolitik

Mål: Stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet.

Verksamhetsområde Entreprenörskap och företagande

Mål: Goda möjligheter för företagande och ökat nyföretagande.

Verksamhetsområde Innovation och förnyelse

Mål: Ökad kunskap och kompetens så att tillväxt, innovationer och företagsutveckling stimuleras.

Verksamhetsområde Konkurrens

Mål: En effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna.

Verksamhetsområde Regler, tillstånd och tillsyn

Mål: Säkerställa goda grundläggande förutsättningar inom i första hand näringslivet och ett enkelt regelverk för företagande.

Verksamhetsområde Omvärldsanalys, utvärdering och statistik

Mål: Förbättra kunskapsunderlaget och därigenom skapa förutsättningar för att utveckla närings- och innovationspolitiken.

De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Regeringens förslag: Målet för politikområde Näringspolitik är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet.

Skälen för regeringens förslag: En av regeringens viktigaste prioriteringar är att bryta det utanförskap som präglat alltför många människors liv i Sverige under alltför lång tid.

Det privata företagandet är centralt för samhällets utveckling och de svenska företagen, stora som små, är viktiga för tillväxten, sysselsättningen och välfärden i Sverige. Vårt välstånd och möjligheterna att få fler människor i arbete bygger på att fler entreprenörer kan och vill driva företag och engagera sig som arbetsgivare. För att fler människor ska komma i arbete och ur utanförskap, måste fler företag vilja anställa. Detta kan bara ske genom att fler företag vill växa, att fler väljer att starta företag och att fler väljer att investera i Sverige. Därför måste det vara enkelt att anställa och bli mer attraktivt att starta och driva företag. Regelverk som bromsar investeringar och företagande måste förenklas så att det blir både enklare och mer lönsamt att driva företag.

En positiv och öppen attityd till företagare och företagsamhet är en förutsättning för ett ökat nyföretagande. Att driva företag ska vara ett lika självklart val som att vara en engagerad och initiativrik medarbetare.

Den skärpta globala konkurrensen innebär både möjligheter och utmaningar för Sverige. Näringspolitiken måste utformas för att vara viktig pelare i politiken för internationell konkurrenskraft på längre sikt. Fler företag och jobb kräver ett mer dynamiskt näringsliv och fler framgångsrika innovationer. Om ny kunskap och nya idéer kan omsättas i kommersiellt lönsamma verksamheter, nya tjänster och nya produkter skapas bättre förutsättningar för en långsiktigt hållbar tillväxt i hela Sverige.

En viktig grund för ett vitalt och konkurrenskraftigt näringsliv är förekomsten av god konkurrens på väl fungerande marknader. Regeringen förordar en restriktiv syn på användandet av statligt stöd för företagande och statligt ägande i bolag, samt sunda spelregler mellan privat och offentlig sektor.

21

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

3.5Resultatredovisning

Tidigare var målet för näringspolitiken att främja en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning genom insatser för ökad konkurrenskraft och fler och växande företag. Redovisningen nedan görs i förhållande till detta mål. En mer detaljerad och analyserande beskrivning av

måluppfyllelsen återfinns i de verksamhetsområdesspecifika avsnitten.

Internationell konkurrenskraft

Sedan 1990-talskrisen har Sveriges export trendmässigt ökat som andel av BNP till följd av en god efterfrågan på svenska produkter och en stark internationell konjunktur. Exporten har ökat snabbare än importen vilket lett till stigande bytesbalansöverskott. Sett över en längre tid har

dock Sveriges sammanlagda världsmarknadsandel minskat, från 2,1 procent 1970 till 1,34 procent 2006.TF1FTTill viss del förklaras detta av ökade handelsvolymer i världen, men av betydelse är också ett kontinuerligt försämrat bytesförhållande. Den goda ekonomiska utvecklingen sedan mitten av 1990-talet har lett till en viss stabilisering av Sveriges världsmarknadsandel men samtidigt har Sveriges bytesförhållande, dvs. kvoten mellan export- och importpriser, i genomsnitt minskat med 0,9 procent per år mellan 1995 och 2006.TF2FT

Om produktivitetsutvecklingen i Sverige tappar fart kan ett fortsatt försämrat bytesförhållande utgöra ett problem eftersom Sverige måste exportera mer för att få en given mängd import. Hittills har exportindustrins produktivitet ökat i sådan utsträckning att det har kompenserat för det försämrade bytesförhållandet. För att förbättra den svenska konkurrenskraften måste fler människor och företag i alla delar av Sverige bidra till den ekonomiska utvecklingen.

Det är viktigt att nya företag etableras för förnyelsen i näringslivet. De nya företagen bidrar över tiden till stigande produktivitet på åtminstone två sätt. Dels har de företag som

1T T Sverige har ökat sin världsmarknadsandel inom tjänstehandeln de

senaste 10 åren. Handelsstatistik från WTO, Trade Statistics 2007.

2T T Konjunkturinstitutet, Konjunkturläget mars 2007.

läggs ned i regel lägre produktivitetsnivå än de som tillkommer, dels bidrar nya företag till att upprätthålla konkurrenssituationen och förstärker på så sätt incitamentet till ökad produktivitet bland befintliga företag. Genom stigande produktivitet kan reallöner och levnadsstandard stiga. Det är därför angeläget att underlätta för företagen genom att undanröja onödiga hinder för att starta och driva företag, men även underlätta för företag att lämna marknaden i syfte att skapa en effektiv företagsdynamik.

Regeringen har genomfört åtgärder inom flera områden i syfte att stimulera fler kvinnor och män att bli företagare och att driva företag. Åtgärderna syftar till att öka arbetsutbudet och öka efterfrågan på arbetskraft i nya och växande företag i alla delar av landet.

3.6Politikens inriktning

En förutsättning för att bryta utanförskapet är att fler jobb skapas genom fler och växande företag. Det är möjligt om Sverige har ett av världens bästa företagsklimat.

I den allt hårdare globala konkurrensen måste företagens konkurrenskraft stärkas. Regional och nationell utvecklingskraft måste frigöras.

Genom att förena miljö- och näringspolitik kan omställningen till ett uthålligt energisystem öka förutsättningarna för en starkare teknisk utveckling, nya affärsmöjligheter och svenska exportframgångar. Det leder inte bara till tillväxt, nya jobb och stärkt välfärd i vårt eget land utan att politiken får ett större globalt genomslag genom att svenska företag ges bättre förutsättningar att agera på större marknader.

Insatserna inom politikområdet är inriktade på att göra det enkelt, roligt och lönsamt att driva företag, att förbättra konkurrensen genom väl fungerande marknader och att stimulera till ett dynamiskt och innovativt näringsliv i alla delar av landet.

Många andra politikområden, t.ex.transporter,

utbildning, forskning, handel och investeringsfrämjande, skatter, arbetsmarknad, energi, miljö, kultur och regional tillväxt har stor betydelse i ett näringspolitiskt perspektiv. Regeringen lägger fram förslag på en rad områden som bidrar till att förbättra villkoren för entreprenörer och företagande, såsom

22

skattelättnader, regelförenklingar och konkurrensförbättrande åtgärder. Regeringen fortsätter också arbetet med att utveckla en mer samlad och tvärsektoriell näringspolitik.

Regeringen har tagit många förvaltningspolitiska initiativ för en mer samlad förvaltningsstruktur inom politikområden med

strategisk betydelse för Sveriges konkurrenskraft. Inom näringspolitikens och den regionala utvecklingspolitikens områden har en översyn gjorts av Verket för

näringslivsutveckling, Institutet för tillväxtpolitiska studier och Glesbygdsverket. Översynen syftar till att skapa en tydligare och effektivare myndighetsstruktur. Regeringen avser att återkomma i frågan under 2008.

Fler och växande företag

Sverige ska ha Europas bästa företagsklimat Nyföretagandet är lågt i Sverige i förhållande till

andra länder. Det entreprenöriella förhållningssättet i samhället ska stärkas och attityden till företagande behöver förändras. Det måste vara lika självklart att vara företagare som att vara anställd. Den potential till företagande som finns bland unga, kvinnor och personer med utländsk bakgrund ska tas tillvara. Ungas intresse för och förmåga att starta och driva företag måste stärkas. Regeringen avser därför att under hösten 2007 presentera en nationell strategi för entreprenörskap inom hela utbildningsväsendet. (Se utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 8.6.14 Entreprenörskap i skolan.)

Den särskilda satsningen för att öka kvinnors företagande med affärsutvecklingsinsatser, stärkt innovationsfinansiering, arbete med förebilder, forskning m.m. ska fortsätta. Regeringens mål är att 40 procent av nyföretagarna ska vara kvinnor 2010.

Ytterligare insatser för att öka företagandet bland personer med invandrarbakgrund ska genomföras under 2008. Den påbörjade integrationen mellan Almi och stiftelsen IFS kommer att slutföras. En försöksverksamhet med Nystartcenter kommer att inledas i ett antal kommuner och stadsdelar där utanförskapet är särskilt stort. Försöket ska bidra till ökat företagande och arbetskraftsutbud.

Ett arbete har påbörjats inom Regeringskansliet för att främja socialt

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

företagande. Arbetet sker i samverkan med i

huvudsak Socialdepartementet och Arbetsmarknadsdepartementet.

Kulturen har fått allt större betydelse för företags och regioners utveckling. En ökad samverkan mellan kulturskapare och näringsliv kan öka kvinnors och mäns entreprenörskap i kultursektorn och stärka näringslivets konkurrenskraft. Ett samarbete kring detta mellan närings-, regionala tillväxt- och

kulturpolitiken har påbörjats. Näringsdepartementet och Kulturdepartementet kommer att inleda en dialog med aktörer inom kulturområdet och näringsliv under hösten 2007.

I den alltmer hårdnande internationella konkurrensen har staten en viktig roll när det gäller att skapa förutsättningar för en god kapitalförsörjning för företag i alla delar av landet. Det är angeläget att statliga insatser ges en utformning som stimulerar företagens egen kapitaluppbyggnad och i största möjliga utsträckning främjar privata aktörers medverkan. Regeringen avser att från dessa utgångspunkter tillsätta en utredning som ska se över statens näringspolitiska insatser avseende finansiering och incitament för förbättrad kapitalförsörjning. Utredningen ska omfatta inriktning, effektivitet och omfattning av dessa insatser.

Kunskaper och erfarenheter på regional, nationell och europeisk nivå ska användas till att utveckla politiken. Uppföljningar och utvärderingar ska i större utsträckning än idag bidra till att utveckla lärandet inom politiken och politikens strategiska inriktning.

Enklare, roligare och lönsammare att driva företag De generella incitamenten för att våga starta och driva företag behöver stärkas. Regeringen avser främja företagande genom tydligare och bättre regler i de sociala trygghetssystemen. En utgångspunkt är att det ska skapas en ökad balans i villkoren för och behandlingen av företagare och anställda i trygghetssystemen. Det ska vara enkelt att starta och driva företag. Regeringens mål för förenklingsarbetet är att företagens administrativa kostnader till följd av statliga regelverk ska minska med minst 25 procent till hösten 2010. Regelförenklingsarbetet ska leda till en märkbar förändring i företagens vardag. Genom att företagarna kan lägga mer tid och resurser på att utveckla sitt företag stärks företagens konkurrenskraft och fler jobb skapas.

23

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Nuteks uppföljningar visar att företagens administrativa kostnader inte har minskat under 2004-2006. Regelförenklingsarbetet måste därför intensifieras. Regeringen kommer i början av 2008 att redovisa en handlingsplan för det fortsatta regelförenklingsarbetet i en skrivelse till riksdagen.

Konsekvensutredningar är ett viktigt verktyg för att belysa regelförslags effekter på företag och företagande. Regeringen har för avsikt att stärka arbetet med konsekvensutredningar och ett nytt regelverk om konsekvensutredning vid regelgivning bereds inom Regeringskansliet.

Regeringen har för avsikt att inom kort inrätta ett regelråd med uppgift att under regeringens

beredningsprocess säkerställa att konsekvensutredningarna håller erforderlig kvalitet. Inom Regeringskansliet pågår för närvarande ett arbete med att slutligt utforma formerna för ett sådant råd. Detta råd ska arbeta under en begränsad tid för att skynda på regelförenklingsarbetet.

Sverige ska vara aktivt och pådrivande i regelförenklingsarbetet inom EU. Europeiska rådets mål om att administrativa bördor som orsakas av EG-lagstiftning bör minskas med 25 procent till 2012 stärker arbetet på nationell nivå.

En viktig åtgärd för att göra det enklare att starta företag är att underlätta möjligheten att få F-skatt, framför allt för dem med endast en eller ett fåtal uppdragsgivare. I den utredning som nyligen har tillsatts kommer ett lagförslag tas fram som ska förenkla reglerna för F-skatt.

Utredningen om revisioner och revision TF3FT skapar förutsättningar för fortsatta förenklingar och förbättrade villkor för företagande. Genom tilläggsdirektivet ges utredaren i uppdrag att föreslå de ändringar i regelverket som krävs för att ta bort revisionsplikten för de små företagen.

En utredning kommer att tillsättas om förenklingar i de associationsrättliga reglerna för små aktiebolag och om en ny företagsform. Ytterligare en utredning om förenklingar av redovisningsreglerna startar hösten 2007. Denna kommer bl.a. att se över om Sverige i större utsträckning än idag bör utnyttja de möjligheter till lättnader för små och medelstora företag som EG:s redovisningsdirektiv medger.

3T T Ju2006:11, Dir 2006:128

Väl fungerande marknader

Förstärkt konkurrens på olika marknader Konkurrenspolitiken ska bidra till effektiva, öppna och väl fungerande marknader som stimulerar och släpper fram nya idéer, företag och produkter. Väl fungerande marknader förutsätter såväl sund konkurrens mellan företagen som aktiva konsumenter. En väl fungerande konkurrens leder till lägre priser och högre kvalitet samt nya varor och tjänster.

För att en sund konkurrens ska kunna uppstå krävs tydlig lagstiftning och effektiva myndigheter. Förslag till en mer effektiv och ändamålsenlig lagstiftning kommer att lämnas som en följd av den genomförda översynen av konkurrenslagen. Regeringen avser att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att mångfalden och konkurrensen inom vård-, omsorgs- och utbildningssektorn ska öka.

Sunda spelregler mellan privat och offentlig sektor Företag ska ges förutsättningar att verka på marknader i konkurrens på lika och rättvisa villkor. Denna princip innebär också att sunda spelregler mellan privat och offentlig sektor måste gälla. Fler små företag ska ges förutsättningar att delta i offentliga upphandlingar. Regeringen anser att en effektiv konkurrensmyndighet som även ansvarar för tillsynen över den offentliga upphandlingen skapar förutsättningar för väl fungerande marknader för offentlig upphandling. För att skapa förutsättningar för en effektiv tillämpning och tillsyn av upphandlingsreglerna krävs fungerande rättsmedel och sanktionsmöjligheter. Regeringen avser också att remittera en promemoria rörande konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden. En proposition avses presenteras 2008. Syftet är att tillskapa ett system för att i domstol lösa konkurrenskonflikter mellan offentlig och privat säljverksamhet när sådana uppstår. Regeringen avser därutöver att tillsätta en utredning för att se över vissa andra frågor inom området konkurrens på lika villkor mellan offentlig och

privat sektor.

Minskat statligt ägande av företag

Den svenska staten äger helt eller delvis 55 företag som förvaltas av Regeringskansliet. Flertalet verkar under marknadsmässiga villkor, medan övriga har särskilda samhällsintressen att infria.

24

Regeringen anser att det inte är statens uppgift att driva företag på konkurrensutsatta marknader. Våra gemensamma resurser bör istället användas för att skapa förutsättningar för en god och hållbar välfärd. Därför bör det statliga ägandet av företag minska. På sikt bör staten kvarstå som ägare endast då särskilda skäl talar för detta. Genom att minska det statliga ägandet skapas en tydligare rollfördelning mellan det privata och det offentliga, där staten ger privata företag goda förutsättningar att konkurrera på lika villkor utan att samtidigt driva egna konkurrerande företag. Statens främsta näringspolitiska uppgift är att ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt.

Regeringens uppfattning är att ett privatägt företag har bättre utvecklingsmöjligheter än ett statligt ägt, bland annat genom att det lättare kan erhålla kapital för en expansion. Staten måste som ägare väga varje kapitaltillskott till ett företag mot angelägna satsningar på välfärdstjänster såsom sjukvård och utbildning samt omsorgen om barn och äldre. Detta gör att staten kan ha större svårigheter att tillföra kapital för expansion än ägare som kan finansiera sin verksamhet på kapitalmarknaden.

Ett minskat statligt ägande i ett företag har ofta varit gynnsamt för det berörda företaget. Effektiviteten har ökat, lönsamheten har förbättrats och investeringarna har ökat. Regeringens bedömning är att försäljningar av statligt ägda företag på sikt också bidrar till en starkare sysselsättningsutveckling i de företag och branscher som berörs. Därmed bidrar en minskning av det statliga ägandet även till att uppnå regeringens övergripande mål om fler arbetstillfällen och ett minskat utanförskap.

Det är mot bakgrund av detta regeringen avser att minska statens ägande i Nordea, OMX, SBAB, TeliaSonera, Vin Sprit samt Civitas Holding, som äger Vasakronan (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217). Dessa sex bolag verkar i dag på marknader som är helt kommersiella och präglas av fungerande konkurrens. Tre av dem är börsnoterade. Regeringen anser därför att det inte finns skäl för staten att fortsätta äga de sex ovan nämnda bolagen. I maj 2007 avyttrade staten motsvarande åtta procent av sina aktier i TeliaSonera (se avsnitt 3.13.2). Regeringen

fullföljer även den påbörjade

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

bolagsgenomgången för att identifiera vilka ytterligare bolag som bör utvecklas i privat ägande och vilka som bör vara kvar i statlig ägo.

Försäljningen av statligt ägda företag måste ske på ett ansvarsfullt sätt, med stor omsorg om skattebetalarnas pengar. Försäljningsintäkterna ska användas för att amortera på statsskulden.

Ett dynamiskt och innovativt näringsliv

Ökad tillväxtTmed nya och växande företag samt nya jobbTär målsättningen med regeringens insatser för ett dynamiskt och innovativt näringsliv. En viktig uppgift för regeringen är att skapa goda villkor för företagande och främja förutsättningarna för innovationer att utvecklas. Långsiktig konkurrenskraft kräver ett gott investeringsklimat med god tillgång på kapital för nya och växande näringsverksamheter i alla delar av landet.

För att möta globaliseringens möjligheter och utmaningar krävs att Sverige leder utvecklingen av varor och tjänster med ett högt kunskapsinnehåll. Vi måste därför förbättra vår förmåga att omsätta kunskap i kommersiellt gångbara lösningar. Utvecklingen av tydliga och effektiva innovationssystem på både regional och nationell nivå ska stödjas. God tillgång på kompetens och en väl fungerande

kunskapsöverföring mellan universitet, högskolor, industriforskningsinstitut och näringsliv är tillsammans med goda ramvillkor för näringslivet viktiga frågor.

Världen står inför en klimatomställning av historiska mått. Vi har ett gemensamt ansvar för att möta globaliseringens utmaningar, där miljö- och klimatförändringarna nu ställer särskilt stora krav. Bara genom en sammanhållen miljö- och klimatpolitik förmår vi möta dessa utmaningar. Produktion och konsumtion med miljöhänsyn behöver stimuleras. En grön näringspolitik ska utvecklas och utvecklingen av ett grönt näringsliv ska stödjas. Ny, grön teknik kommer att vara viktig och efterfrågas när energi- och transportsystem ska ställas om för att möta miljö- och klimatutmaningarna.

Sverige har mycket goda förutsättningar att möta klimatutmaningen, med spetskompetens inom områden som hållbara energi-, miljö- och transportlösningar. Sverige har också god tillgång till förnybara resurser, väl fungerande styrmedel och marknader samt goda industriella

25

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

förutsättningar inom t.ex. transport- och energiområdet. Men kunskaper och teknik inom dessa områden behöver tas tillvara ytterligare, så att kommersialisering av sådan teknik kan utvecklas vidare på såväl lokala som globala marknader. Regeringens bedömning är att miljö- och klimatutmaningarna kan och ska nyttjas som en ekonomisk hävstång. Ny, grön teknik ger möjligheter till ekonomisk utveckling, ökad svensk export och nya jobb i Sverige. En viktig roll för regeringen i främjandet av en sådan utveckling är att skapa goda villkor och förutsättningar för innovationer och företagande. Men för att möta den globala miljö- och klimatutmaningen genom utveckling av ny, effektiv och miljövänlig teknik har också internationell samverkan en avgörande betydelse. Regeringen har under det senaste året stärkt det internationella samarbetet på energiteknikområdet på ett sätt som både kommer att bidra till att motverka de globala klimathoten och till att öka svenska företags konkurrenskraft på världsmarknaden. I denna budget föreslås därutöver en satsning på ytterligare en miljard kronor inom klimatområdet för perioden 2008 t.o.m. 2010.

Insatserna kommer att genomföras inom den politik som rör miljö, skogs- och jordbruk samt energiområdena, men väntas också ha stor

betydelse för svenskt näringslivs

utvecklingsmöjligheter och långsiktiga konkurrenskraft. Genom att stärka teknisk utveckling som bidrar till nya affärsmöjligheter och möjligheter till export kan tillväxt, nya jobb och stärkt välfärd uppnås.

Regeringen avser att lägga fram en forskningspolitisk proposition för riksdagen i mitten av mandatperioden. Propositionen ska ge långsiktiga förutsättningar för svensk forskning på högsta internationella nivå och för forskning av strategisk betydelse för Sverige och svensk

industris framtida utveckling. De innovationspolitiska frågorna är av stor betydelse i det fortsatta arbetet för att stärka den svenska omställningsförmågan. Sveriges förmåga att konkurrera globalt är beroende av en god förmåga att kombinera hög vetenskaplig kvalitet med hög relevans för näringslivet.

Industriforskningsinstituten kan ha betydelse för företags beslut om lokalisering av FoU- verksamhet och företags möjligheter till internationalisering genom deltagande i internationellt forskningssamarbete. Regeringen

avser att återkomma till frågan om en långsiktigt stärkt institutssektor.

Förutom de generella åtgärderna för att utveckla näringslivsklimatet är det också viktigt

för regeringen att uppmärksamma förutsättningarna för tillväxt inom olika näringslivssektorer. Därför är det angeläget för regeringen att föra en dialog med näringslivet kring viktiga frågeställningar. Arbetet har en stark koppling till EU:s industripolitik och syftar också till att stärka de svenska positionerna och svenskt näringsliv i EU-arbetet.

Regeringen ser en stor potential för fler jobb och fler företag inom tjänstesektorn och vill särskilt prioritera åtgärder som bidrar till att utveckla tjänsteföretagandet i Sverige. Besöksnäringen är en framtidsnäring med stor betydelse för hela Sverige. En dialog mellan Näringsdepartementet och näringen inleds under hösten.

Finansieringen av de nuvarande fordonsforskningsprogrammen löper i huvudsak ut 2008. En fortsatt långsiktig satsning på fordonsforskning är av största betydelse för att möjliggöra omställningen till ett hållbart transportsystem och skapa goda förutsättningar för den svenska fordonsindustrin att ytterligare stärka sin konkurrenskraft. Regeringen avser att under 2008 återkomma med förslag om en fortsatt finansiering av den långsiktiga fordonsforskningen.

Rymdsamarbetet inom Europa är av stor betydelse för näringsliv, forskning och samhälle. Verksamheten möjliggör för svenska företag och forskare att delta i avancerade internationella

teknikutvecklingssamarbeten. För att upprätthålla en bra nivå tillför regeringen, på samma sätt som för 2007, 50 miljoner kronor på anslaget för 2008.

RegeringenTavser att under det kommande året genomföra insatser för att svenskt näringsliv ska kunna spela en aktivare roll i låginkomstländer, så att tillväxt och sysselsättning stimuleras både i Sverige och i omvärlden. Insatserna ska öka samstämmigheten mellan politikområden för utveckling, såsom närings-, handels- och biståndspolitiken samt förstärka de synergier som finns mellan dessa, i enlighet med grundtanken i propositionen Politik för global utveckling (prop. 2002/2003:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). För att näringslivet ska kunna

26

spela en aktivare roll i låginkomstländer krävs en tydligt kommunicerad kursändring.

Väl fungerande kommunikationer som underlättar vardagen för människor och företag

Väl fungerande kommunikationer har betydelse för företagande och tillväxt på ett flertal sätt. När standarden och kapaciteten i transportsystemet ökar innebär det lägre transportkostnader, kortare transporttider och ökad leveranssäkerhet, vilket i sin tur ger utrymme för ökad konkurrens, mer

välfungerande marknader, utvidgade

arbetsmarknader som stöder ökat arbetskraftsdeltagande, bättre matchning av arbetskraft mot företagens behov, möjligheter till omlokalisering och bättre logistiska system. Förutsättningarna för ökad produktivitet och tillväxt förbättras. God IT-infrastruktur är också en viktig möjliggörare. Infrastrukturåtgärder och andra insatser i transportsystemet är därför att se som en viktig del i regeringens jobb- och företagspolitik. Regeringen avser att första halvåret 2008 återkomma med en proposition för infrastrukturområdet.

Tillväxt i hela landet

Regeringen vill stärka Sveriges konkurrenskraft och tillväxt genom att varje regions unika utvecklingsförutsättningar tas tillvara som konkurrensfördelar för hela landet. Detta underlättas genom åtgärder inom flera av regeringens politikområden.

Inom den regionala tillväxtpolitiken görs stora insatser för att stimulera till entreprenörskap, för att skapa innovativa miljöer och för att bredda näringslivet, som en del av regeringens arbete med att skapa förutsättningar för fler jobb genom fler och växande företag i alla delar av landet.

En god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet är en av flera grundläggande faktorer för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Regeringens åtgärder för att öka den tvärsektoriella samverkan mellan myndigheter och mellan myndigheter och lokala och regionala aktörer är en del i regeringens arbete för att

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

effektivisera styrningen av den statliga verksamheten och ge utrymme för ökad hänsyn till de olika förutsättningar som finns i landet och därmed stärka Sveriges tillväxt.

Hinder för landsbygdens utvecklingskraft skal rivas. Som ett led i att stimulera företagande och tillväxt i hela landet kommer regeringen att utarbeta en nationell strategi för landsbygdens utvecklingskraft.

3.7Entreprenörskap och företagande

3.7.1Mål

Målet för verksamhetsområdet Entreprenörskap och företagande är: Goda möjligheter för företagande och ökat nyföretagande.

3.7.2Resultatredovisning

Resultat

Internationella jämförelser

Det finns ett flertal olika mått för att jämföra företagande i olika länder. Antal befintliga företag, antal nystartade företag, antal företagare och antal personer som är involverade i att starta företag är exempel på några vanliga mått på företagsamhet. Förekomsten av företagare kan även mätas med andelen företagare som finns i arbetskraften eller i sysselsättningen.

Olika länderjämförelser ger en något splittrad bild av Sveriges position inom företagsområdet. Sverige har en relativt låg andel företagare i arbetskraften jämfört med andra OECD-länder. Diagram 3.1 visar andelen individer i befolkningen som var involverade i att starta ett företag eller var aktiv i ett nytt företag i olika länder under perioden 2000-2006. Sverige har under många år haft en låg nyföretagaraktivitet i en internationell jämförelse.

27

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Diagram 3.1 Nyföretagaraktivitet som andel av befolkningen 18-64 år, 2000-2006, procent

Nya Zeeland

Australien

Island

USA

Norge

Grekland

Irland

Spanien

2006

Kanada

Storbritannien

2003

Nederländerna

Danmark

Finland

2000

Frankrike

Tyskland

Italien

SVERIGE

Japan

Belgien

0

5

10

15

20

Källa: Global Entrepreneurship Monitor (GEM) 2007.

Anm.: Nyföretagande definieras som antalet personer som vid en given tidpunkt var involverade i att starta ett företag eller som är ägare eller ledare för ett aktivt företag som är yngre än 42 månader.

Några viktiga faktorer som påverkar utvecklingen av företagande och antal företag är branschsammansättningen i näringslivet, omfattningen av offentliga tjänster, konjunkturläge, institutionella förhållanden, kapitalförsörjning samt skatte- och socialförsäkringssystemens utformning. Dessa förhållanden kan förklara skillnader i företagande mellan olika länder.

En stor del av variationen mellan olika länders företagande och antal företag har att göra med rådande branschstruktur.TF4FT Vissa branscher, som exempelvis basindustrin, har i regel betydande stordriftsfördelar vilket medför ett starkt incitament till sammanslagning och därmed färre antal företag. Sverige och Finland tillhör de länder som har många företag i branscher där företagen traditionellt är stora, vilket bidrar till lägre andel företagare i arbetskraften.

Omfattningen av offentlig tjänsteproduktion har betydelse för förekomsten av företagare och antalet företag. Ju större den offentliga tjänsteproduktionen är desto mindre blir utrymmet för privata företag att sälja tjänster. Dessutom är offentlig tjänsteverksamhet ofta reglerad på ett sådant sätt att privata företag inte kan bedriva verksamhet i vissa marknadssegment. Eftersom Sverige har en

förhållandevis stor offentlig tjänsteproduktion bidrar detta till färre egenföretagare jämfört med andra länder där den offentliga tjänsteproduktionen är mindre omfattande.

Konjunkturläget är en annan faktor som inverkar, särskilt på antalet nystartade företag. Ett bättre ekonomiskt klimat brukar medföra att fler nya företag startas. Ett uttryck för detta är att arbetslösheten tenderar att vara negativt korrelerad med antalet nystartade företag.TF5FT Institutionella förhållanden kan ha stor betydelse bl.a. genom inverkan på den administrativa bördan i företagen och därmed företagens kostnadsnivå. Utformningen av skatte- och socialförsäkringssystemen kan inverka på incitamentet till att starta och bedriva företag. Ett exempel på detta är att ju högre de sociala ersättningarna för anställda är i relation till sociala ersättningar för egenföretagare desto lägre kan benägenheten förväntas vara att övergå från att vara anställd till att bli egenföretagare. Alla dessa förhållanden har inverkan på olika mått av företagande.

Entreprenörskap

Verket för näringslivsutveckling, Nutek, bedriver sedan 2005 ett nationellt

entreprenörskapsprogram. Syftet med programmet är att öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap främst bland unga i grund- och gymnasieskolan samt på universitet och högskola. Merparten av programmets projekt är fleråriga, vilket betyder att de allra flesta av de 70 projekten som beviljades medel 2005 har fortsatt sin verksamhet 2006.

Det är för tidigt att nu redovisa resultaten av

insatserna inom programmet. Utvärderingsverktyg har tagits fram och presenterats för projektledarna i programmet, vilket har lagt grunden för kommande resultatredovisningar. En delredovisning ska lämnas till Näringsdepartementet senast den 31 oktober 2007 och en slutredovisning ska lämnas senast den 30 september 2008.

Unga människor är positivt inställda till företagande. Nära tre av fyra i åldern 18-30 år kan tänka sig att bli företagare. Män är mer

4T EnligtTen studie av[REDACTED_EFTERNAMN] (2004) kan omkring 50 procent av variationen mellan länder för nystartade företag i förhållande till stocken företag förklaras med branschstruktur och särskilda land- och tidsspecifika omständigheter.

5T DettaTkan observeras på bl.a. svenska data åren 1994-2004 för såväl

öppen som total arbetslöshet korrelerad med antal nystartade företag.

28

positivt inställda till företagande än kvinnor. Andelen är 80 procent bland män och 67 procent bland kvinnor. Unga bosatta i Stockholm och mellersta delarna av Norrland kan i högre grad tänka sig att bli företagare än unga i övriga delar av landet.

Nutek har under 2006 publicerat ett antal skrifter som rör kvinnors företagande samt organiserat en föreläsningsturné i ämnet. Sedan sitt tillträde har regeringen lyft fram kvinnors företagande som ett prioriterat område. I budgeten för 2007 avsattes 100 miljoner kronor för att främja kvinnors företagande och öka kunskaperna och forskningen om kvinnors företagande. Som ett led i detta fick Nutek under våren 2007 i uppdrag att genomföra och samordna ett treårigt program för att främja kvinnors företagande. Under 2007 avsätts 80 miljoner kronor till programmet.

Programmet består av fyra delprogram: Information, rådgivning och affärsutveckling, Insatser inom nationella program, Finansiering samt Attityder och förebilder. Insatserna inom

området entreprenörskap inkluderar synliggörande av kvinnors företagande, arbete med förebilder och insatser för att öka tillgängligheten till aktörer och nätverk samt stärkning av bl.a. entreprenörskapsprogrammet för att öka kvinnors kunskaper om och intresse för att delta i entreprenöriella processer.

Regeringen bedriver även inom andra politikområden insatser för att stärka entreprenörskapet i hela landet. Inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen, som genomförs och samordnas på regional nivå, kanaliserades under 2006 cirka sju miljarder kronor, såväl statliga, kommunala som privata medel, till insatser för entreprenörskap, företagsutveckling och förbättrat företagsklimat.

Information och rådgivning

Internetportalen Företagarguiden respektive informationstjänsten Startlinjen, som Nutek ansvarar för, syftar till att underlätta för företagare och blivande företagare att få tillgång till information från olika myndigheter. Arbetet med information och rådgivning har under 2006 inriktats mot nyföretagare, den grupp företagare som främst använder Startlinjen och Företagarguiden. Antalet unika besökare på Företagarguiden var närmare 360 000 under 2006. Det är en ökning med 58 procent jämfört med året innan, enligt Nuteks nya

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

statistikverktyg. Andelen nöjda besökare uppgick till över 95 procent och motsvarande siffra för Startlinjen var 80 procent. Målet om att 90 procent av de företag som söker information ska anse att den är användbar, begriplig och lättillgänglig har uppnåtts. Könsfördelningen bland Startlinjens kunder är relativt jämn, medan andelen kvinnor som använt Företagarguiden är något fler än andelen män (54 procent kvinnor och 46 procent män). Under 2006 har Företagarguiden fortsatt att utvecklas och bl.a. kompletterats med verktyg för att räkna fram prissättning på varor och tjänster samt en skattekalkylator. Guiden har dessutom kompletterats med information om vilka regler som gäller för en arbetsgivare vid en anställning.

I syfte att effektivisera myndigheters information och rådgivning till företagare och potentiella företagare startade under 2005 en s.k. samverkansgrupp mellan Nutek, Bolagsverket, Skatteverket, Försäkringskassan, Tullverket och Statskontoret. Under 2006 har även AMS anslutit sig. Myndigheterna har tillsammans hållit ett tjugotal Starta företag-dagar i Stockholm, Göteborg, Malmö och Sundsvall. Totalt har 1 600 personer deltagit. Enligt en undersökning bland deltagarna ansåg sig 90 procent nöjda med informationen.

Genom rådgivningsinsatser och finansiering medverkade Almi till att 3 700 företag startades under 2006. Därutöver har drygt 2 000 innovationsprojekt erhållit rådgivning och finansiering. Av dessa gick 23 procent till projekt som leds av kvinnor och 77 procent till projekt som leds av män.

Under 2006 har Nutek beviljat medel till 36 projekt inom Almis regionala bolag och

Nyföretagarcentrumför affärsrådgivningsinsatser riktade till kvinnor som överväger att starta eller redan driver företag. Kundnöjdheten är hög, de projekt som påbörjades under 2005 och avslutades under våren 2006 har följts upp och 94 procent av deltagarna ansåg att projekten fungerat bra eller mycket bra. Projektet Mentoregetföretag som drivs i samarbete mellan Almi och Jobs and Society Nyföretagarcentrum har under 2006 och första halvåret 2007 utvecklats väl och väntas bli rikstäckande under året. Under 2007 väntas ca 950 mentorer bidra med råd till nyföretagare och projektets omfattning kommer att utökas under 2008.

29

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Det nya programmet för att främja kvinnors företagande, som lanserats under 2007, innebär en avsevärd förstärkning av insatserna, särskilt vad avser affärsutvecklingsinsatser och rådgivning, men även förbättrad information samt förstärkning av ägarskiftes- respektive mentorskapsprogrammen.

För att stärka kunskaperna om kvinnors företagande har regeringen dessutom beslutat att könsuppdelad företagsstatistik ska tas fram. Beslut har även tagits om ett treårigt program för forskning om kvinnors företagande i Vinnovas regi.

Vad avser insatserna för att främja invandrarföretagande fortgår integreringen av Insamlingsstiftelsen IFS Rådgivningscentrum (IFS) i Almi. Integreringen förväntas vara helt genomförd under 2008.

Euro Info Centre (EIC) tillhandahåller löpande EU-relaterad information, hjälp och rådgivning till små och medelstora företag. Under 2006 har det funnits åtta EIC-kontor i Sverige. Nutek har betalat ut cirka 2 miljoner kronor i syfte att stödja samordningen av nätverket och de enskilda kontoren. Antalet besvarade frågor har ökat under de senaste åren och under 2006 besvarade kontoren totalt cirka 4 660 frågor. Frågorna handlar t.ex. om

finansiering, internationalisering och företagssamarbete. Vidare är en central del i verksamheten knuten till olika typer av evenemang, bl.a. med inriktning på marknadsutveckling och internationella affärskontakter.

Kooperativa Utvecklingscentrum har under 2006 medverkat till att 359 nya företag bildats.

Representanter för kooperativa utvecklingscentra har lämnat råd till 1 470 grupper vilka nyligen startat eller avser att starta kooperativa företag. Könsfördelningen är jämn bland dem som startade företag.

Kapitalförsörjning

Almis förvaltade låneportfölj uppgick vid årsskiftet 2006/07 till 12 699 lån om totalt 3 193 miljoner kronor.

Almi beviljade under 2006 lån om totalt 632

(579)miljoner kronor till 1 903 nya företag, varav 39 procent av antalet lån till företag som ägs eller leds av kvinnor och 61 procent till företag som ägs eller leds av män. 510 (553) miljoner kronor lånades ut till 847 etablerade företag, varav 25 procent av antalet lån till

företag som ägs eller leds av kvinnor och 75 procent till företag som ägs eller leds av män. Sammanlagt har 301 innovatörer beviljats 51 miljoner kronor i form av lån respektive 10 miljoner kronor i form av förstudiemedel (bidrag).

Tabell 3.4 Nyutlåning till alla kategorier företag år 1999 –

2006

År

Nya lån, mnkr

Antal företag

1999

776

2 292

2000

831

2 384

2001

825

2 023

2002

918

2 282

2003

928

2 239

2004

1 083

2 588

2005

1 182

2 911

2006

1 194

3 051

Tabell 3.5 Nyutlåningen per län

Län

2006,

2005,

Nyutlåning kr/antal

mnkr

mnkr

företag i länet*

Stockholm

264

252

1 250

Uppsala

19

22

642

Södermanland

28

40

1 265

Östergötland

65

40

1 833

Jönköping

47

47

1 346

Kronoberg

33

31

1 428

Kalmar

35

37

1 344

Gotland

16

15

2 223

Blekinge

20

21

1 480

Skåne

67

65

580

Halland

61

52

1 962

Västra Götaland

200

179

1 313

Värmland

33

29

1 084

Örebro

13

19

541

Västmanland

24

50

1 129

Dalarna

74

73

2 179

Gävleborg

43

42

1 525

Västernorrland

73

71

2 786

Jämtland

31

28

1 510

Västerbotten

26

35

846

Norrbotten

21

20

782

* Källa: SCB:s Företagsregister, antal arbetsställen per län

Almi har ökat sin utlåningsvolym till företag som ägs eller leds av kvinnor under 2006. Av det

30

totala antalet beviljade lån gick 33 procent till sådana företag vilket dock är en oförändrad andel jämfört med 2005. Även om andelen företag i kundstocken som leds av en kvinna ökat under senare år står de fortfarande för en relativt liten andel av lånestocken. En möjlig förklaring är att kvinnor ofta söker mindre lån. Detta avspeglar sig i att kvinnor står för en större andel av minilånen (49 procent) jämfört kvinnors andel av det totala antalet beviljade lån (33 procent). Regeringens beslut att höja gränsen för minilånet upp till 100 000 kronor väntas öka utlåningsvolymen till denna kundgrupp.

Andelen beviljade lån till personer med utländsk bakgrund var drygt 14 procent av den totala lånestocken 2006, vilket är en liten ökning jämfört med 2005. Integreringen av IFS i Almi har lett till att IFS kunder fått en närmare koppling till finansiering.

Varje år genomför Almi en uppföljning av tillväxten i samtliga kundföretag. Uppföljningen görs i samarbete med SCB. 2006 genomfördes mätningen för nionde året i rad och avsåg perioden 2001 till 2005. Mätningen visar att Almis kundföretag växer mer än andra jämförbara företag. Omsättningen i kundföretagen har ökat med 33 procent, vilket motsvarar i genomsnitt tre miljoner kronor per företag. I en jämförbar kontrollgrupp ökade omsättningen med 13 procent. Kundföretagen har under perioden anställt fler än 3 500 personer vilket motsvarar en ökning på 11 procent. Motsvarande för kontrollgruppen var en minskning med 10 procent. Statens avkastningskrav på Almi, att på sikt hålla lånefonden nominellt intakt, har uppnåtts.

För att främja framväxten av kreditgarantiföreningar i Sverige har under året 15 projekt beviljats fortsatt eller initialt stöd med fem miljoner kronor. Tio regionala kreditgarantiföreningar har för närvarande en operativ verksamhet, det vill säga har fått garantier för lån beviljade eller är klara att behandla ansökningar om garantier. Under året har sju föreningar fått 66 garantier beviljade och utställda till ett garantivärde för cirka 23 miljoner kronor (totalt sedan 2005: drygt 80 garantier för cirka 27 miljoner kronor). Många ärenden, även beviljade garantiärenden, behöver inte leda till att garantier ställs ut eftersom de sökande hittar andra finansieringslösningar. På flera håll har kärnverksamheten kreditgarantier kompletterats

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

med regionala partnerskap och nätverk för stöd och rådgivning till företag och företagare. En första nationell konferens för att sprida erfarenheter om kreditgarantiföreningar genomfördes i Karlstad under 2007.

Turism

Nutek har sedan den 1 januari 2006 ansvaret för turistnäringsfrågor och är också statistikansvarig myndighet för turiststatistik. Huvudfokus har under året varit inriktat mot statistikuppdraget. Bl.a. har Nutek tillsammans med SCB tagit fram

en ny teknisk plattform för inkvarteringsstatistiken. Nutek har vid ett tjugotal tillfällen under året presenterat turistnäringen, dess affärslogik och näringens effekter på ekonomi och sysselsättning.

VisitSweden AB har under året marknadsfört Sverige internationellt på image- och produktnivå. Medfinansieringen från näringen har ökat med 14 procent, vilket indikerar en ökad efterfrågan på bolagets tjänster. Uppdraget från staten har bedrivits genom olika former av

marknadsföringsaktiviteteroch marknadsbearbetning. Exempel på resultat av detta arbete är att VisitSweden har medverkat till etableringen av en ny flyglinje mellan London och Kiruna inom ramen för ett strategiskt partnerskap mellan näringsliv och myndigheter för att produktutveckla och marknadsföra Swedish Lapland. En särskild digital produktmarknadsföring mot den engelska marknaden har ökat efterfrågan på resor till Sverige. Främjande av affärsmöten mellan Tyskland och Sverige har skapat intäkter i svensk turistnäring flera gånger investeringens storlek och konceptet kommer därför att breddas till fler marknader. Samarbetet med Exportrådet har intensifierats för att tillvarata exportpotentialen hos turistföretag.

Geologisk verksamhet

Sveriges geologiska undersökning (SGU) har av riksdag och regering fått långsiktiga mål till och med 2008 för tillhandahållandet av geologisk information med en given kvalitetsnivå.

Vid slutet av 2006 hade 76 procent av den

totala måluppfyllelsen för karteringsverksamheten relativt planmålet 2008 uppnåtts. Årsmålet för 2006 nåddes till 96 procent. SGU:s prognos är att målen för 2008 kommer att nås till omkring 95–96 procent. Samtidigt som myndigheten ligger efter i karteringen för vissa informationsslag ligger

31

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

SGU före uppsatta mål gällande flyggeofysisk kartering. Även för maringeologisk kartering har SGU slutfört fältinsatserna för målen till 2008 och börjat kartera enligt nyuppsatta mål.

Nya flygmätningar för identifierade behov

inom främst havsmiljöarbetet och mineralprospekteringen kommer att påbörjas

under 2007 för att säkerställa informationsförsörjningen.

Antalet prospekterande företag ökade under 2006 till 75 stycken, vilket innebär en ökning med 50 procent på två år. Antalet besök vid Mineralinformationskontoret i Malå ökade också kraftigt. SGU:s uppdragskunder dominerades under 2006 av beställare inom den statliga förvaltningen. Dessa stod för 61 procent av omsättningen under 2006, med Naturvårdsverket, länsstyrelserna, trafikverken och Statens strålskyddsinstitut (SSI) som de största kunderna. Andelen företagskunder har under året ökat från 25 till 30 procent.

Analys och slutsatser

Entreprenörskap

En politik som syftar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag måste stärka incitamenten för företagande i alla delar av landet. Det gäller såväl förutsättningar för företagsstart som tillväxt i befintliga företag.

Antalet företag som startades under 2006 ökade något jämfört med året innan. Den stora ökningen skedde inom branschgruppen personliga tjänster, en bransch som förväntas fortsätta att växa. Antalet nystartade företag ledda av en kvinna ökade med 5 procent mellan 2005 och 2006 och kvinnor står därmed för ungefär 35 procent av nyföretagandet. Regeringens ambition är att stärka denna utveckling ytterligare.

För att på sikt få ännu fler nystartade företag krävs att fler individer ser företagande som en lika självklar och möjlig väg som traditionell anställning. Utbildningsväsendet spelar en betydelsefull roll i att främja denna nödvändiga attitydförändring. Studier visar att inställningen till eget företagande genomgående är mer positiv hos unga som i skolan fått en uppfattning om företagande eller uppmuntras att bli företagare.

Det finns en mängd enskilda entreprenörskapsprojekt som genomförs runt

om i landet på olika nivåer i utbildningssystemet. Utbildningar och insatser är dock i liten utsträckning integrerade i utbildningen utan genomförs ofta i form av avgränsade och externt finansierade insatser i projekt. Det saknas ofta ett helhetsperspektiv gällande såväl strategi för hur insatser på olika nivåer i utbildningssystemet ska länkas samman som för att skapa former för långsiktighet i utförandet. För att skapa bättre förutsättningar för att arbeta mer integrerat med dessa frågor i utbildningen kommer regeringen under hösten 2007 att presentera en strategi för entreprenörskap inom hela utbildningsväsendet.

Regeringen anser att det är angeläget att tillvarata den ytterligare potential till tillväxt som finns i ett ökat företagande bland kvinnor. De insatser som gjorts tidigare har varit uppskattade men otillräckliga. Insatserna för att främja kvinnors företagande har därför stärkts kraftigt, med 100 miljoner kronor per år 2007-2009. Det ger möjlighet att arbeta mer långsiktigt och med en större bredd i insatserna för att främja entreprenörskap bland kvinnor.

Riktade satsningar är nödvändiga för att kunna ta tillvara hela den potential som finns för ökat företagande. För att stärka företagandet och incitamenten att starta och driva företag bland kvinnor och män med utländsk bakgrund satsar regeringen 20 miljoner kronor om året 2008- 2010. Satsningen ska bidra till både fler och växande företag samtidigt med integration och motverkande av utanförskap såväl på kort som på lång sikt.

Förutom riktade åtgärder till särskilda grupper pågår ett omfattande arbete för att stärka företagsklimatet genom generella åtgärder. Till exempel kan insatser som underlättar små företags deltagande i offentlig upphandling ha stor betydelse för möjligheterna att driva och expandera företag inom inte minst utbildning, vård och omsorg, där många kvinnor är verksamma.

Information och rådgivning

Det är inom tjänstesektorn nyföretagandet ökar, och det är i stor utsträckning inom denna sektor som kvinnor driver företag. Expansionen inom tjänstesektorn ställer krav på att den rådgivning och de insatser som erbjuds anpassas efter detta. De satsningar som görs inom programmet för att främja kvinnors företagande, med bland annat förstärkningar av affärsutvecklingsinsatser,

32

information, utbildning m.m. är därför mycket angelägna.

För att kunna följa och påverka utvecklingen behövs även väl utvecklad statistik och forskning om kvinnors företagande. Idag finns brister avseende könsuppdelad statistik för bl.a. företagsstocken. De insatser som nu görs för att förbättra statistiken kommer att ge ökade kunskaper om hur kvinnors och mäns företagande ser ut, men också om hur olika insatser kan påverka företagandet. Det finns ett behov av ökade kunskaper om hur t.ex. regelverk och branschstrukturer påverkar kvinnors företagande. Det treåriga forskningsprogram om kvinnors företagande som Vinnova genomför ska stärka kunskaperna på detta område.

Regeringens förstärkning av Almis anslag har bidragit till utrymme för att förbättra stödet till landets småföretagare. Förstärkningen på 80 miljoner kronor innebär bland annat att Almi kan fortsätta att stärka rådgivningen till personer med utländsk bakgrund som startar och driver företag. Integreringen av IFS i Almi innebär bland annat att rådgivning och finansiering till kvinnor och män med utländsk bakgrund som startar och driver företag förbättras.

Almi ska utveckla metoder för att förbättra resultatuppföljningen av rådgivningsinsatserna fördelat efter kön och utländsk bakgrund. Bolaget har de senaste åren genomfört organisationsförändringar för att effektivisera verksamheten och skapa ytterligare utrymme för bl.a. rådgivningsinsatser. Rationaliseringarna tillsammans med ökat anslag möjliggör en budget i balans.

När det gäller myndigheters information och service till blivande företagare har det länge efterfrågats samordning och att endast en myndighetskontakt ska behövas vid start av företag. Nuteks internettjänst, Företagarguiden, är ett exempel på samordning av myndighetsinformation. De starta-eget seminarier som Nutek, Bolagsverket, Skatteverket, Försäkringskassan, Tullverket, samt Arbetsmarknadsstyrelsen genomfört är ett annat exempel. Båda initiativen är mycket uppskattade. Även om flera initiativ har tagits för att underlätta företagens kontakter med myndigheter finns det utrymme för att rationalisera myndighetskontakterna för befintliga och blivande företagare. Ytterligare arbete pågår därför med att vidareutveckla en

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

interaktiv tjänst, ”Mitt företag” i syfte att underlätta hela processen att starta företag.

I syfte att underlätta för små företag att delta i offentliga upphandlingar kommer Nuteks internettjänst att utökas med anpassad information och en guide kring offentlig upphandling.

Kapitalförsörjning

Regeringens bedömning är att en god kapitalförsörjning är viktigt för företagsklimatet. Efterfrågan på marknadskompletterande lån är fortsatt hög. Under 2006 har Almis utlåning ökat ytterligare. Enligt de årliga uppföljningar som genomförts av bl.a. SCB har statens långivning via Almi haft god effekt på tillväxten i de företag som fått finansiering.

Regeringen ser positivt på den ökande andelen kvinnor i Almis kundregister. Fortfarande är lånevolymen som går till företag som ägs eller leds av kvinnor relativt låg. Almi har därför fått förtydligade mål för kundgruppen och har också fått i uppgift att tydligare följa upp och redovisa finansierings- och rådgivningsinsatserna för företagare som är kvinnor samt hur Almi möter de finansieringsbehov som finns. Minilånen är ett exempel på en ny tjänst som visat sig vara efterfrågad. Regeringen har därför ytterligare förbättrat minilånet och lån kan nu ges upp till 100 000 kronor. En särskild insats om 7 miljoner kronor för att stärka innovationsfinansieringen görs också inom programmet för att främja

kvinnors företagande. Förbättrade förutsättningar för privat kapitalbildning och tillgång på riskkapital är särskilt viktig för små företag.

Globaliseringen har inneburit dels en ökad konkurrens både nationellt och internationellt dels nya möjligheter i form av nya marknader och affärsmöjligheter. För att möta de nya möjligheterna och utmaningarna har företagens behov av utvecklings- och finansieringsinsatser förändrats. En utredning kommer därför att tillsättas för att se över de näringspolitiska finansieringsinsatserna. Utredningen ska genomföra en analys av företagens behov och det kommersiella utbudet. Utifrån analysen ska utredningen bedöma om dagens statliga insatser kompletterar marknadens utbud samt motsvarar det företagen efterfrågar. Vidare ska utredningen undersöka behovet av att komplettera eller ersätta det statliga utbudet med nya former av finansieringsinsatser. Vidare ska möjligheterna

33

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

till en mer enhetlig och flexibel organisationsstruktur som bättre skulle kunna hantera omvärldens förändringar belysas.

Turism

Turistnäringen är en framtidsnäring med stor betydelse för hela Sverige. För att underbygga den positiva utveckling som turistnäringen

uppvisar, genomförde regeringen i budgetpropositionen för 2007 en ökad satsning på marknadsföring av Sverige som turistland.

Regeringen bedömer att insatserna under året har bidragit till att öka attraktionskraften av Sverige som turistland och medverkat till en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring.

Geologisk verksamhet

Beslut i samhället om stora nationella infrastruktursatsningar, planerings- och miljömålsarbeten samt det fortsatta stora intresset för malmprospektering i Sverige, har medfört ett ökat behov och användning av geologisk information. Regeringens bedömning är att kvalitetssäkrad geologisk information är nödvändig för att tillgodose samhällets behov inom områdena miljö- och hälsa, fysisk planering, hushållning och försörjning med naturresurser, jord- och skogsbruk samt totalförsvar. Målen för tillhandahållandet av geologisk information kommer inte att nås fullt ut under 2008. Regeringen avser att ha detta resultat i åtanke när de nya målen efter 2008 ska utformas.

3.8Innovation och förnyelse

3.8.1Mål

Målet för verksamhetsområdet Innovation och förnyelse är: Ökad kunskap och kompetens så att tillväxt, innovationer och företagsutveckling stimuleras.

3.8.2Resultatredovisning

Resultat

Innovationer i företag

Innovationer, forskning och utveckling har fått en allt större betydelse för den ekonomiska tillväxten och är idag av strategisk betydelse för

näringslivet. Innovationer, forskning och utveckling har även stor betydelse för en framtida hållbar utveckling.

En indikation på resultat av FoU är hur stor andel av företagen som introducerar nya produkter (både varor och tjänster) på marknaden. Företag som under en viss tidsperiod har introducerat en eller flera nya produkter sägs, enligt undersökningen Community Innovation Survey, vara innovativt eller har innovationsverksamhet.TF6FT I diagram 3.2

visas andelen företag med innovationsverksamhet. Resultaten bygger på en urvalsundersökning bland företag och bör därför tolkas med viss försiktighet.

Diagram 3.2 Andel företag med innovationsverksamhet,

2002-2004, procent

Tyskland Österrike Luxemburg Island Danmark Belgien

SVERIGE

Finland

Storbritannien

Portugal

Norge

Italien

Grekland

Spanien

Nederländerna

Frankrike

Schweiz

0

10

20

30

40

50

60

70

Källa: Eurostat, CIS 4 statistics.

I Sverige har ungefär hälften av företagen innovationsverksamhet, vilket placerar Sverige på en sjunde plats bland de jämförda länderna.

Innovationsverksamhet är avhängigt företagsstorleken. Andelen företag med innovationsverksamhet är högre bland större företag. Det gäller generellt i alla studerade länder.

Ett annat mått på betydelsen av innovationsverksamhet är hur stor andel av omsättningen i de innovativa företagen som genereras av nya produkter. Det ger en bild av hur betydande innovationsverksamheten är för dessa företag. Andelen av de innovativa företagens omsättning som kommer från

6T FöretagTmed innovationsverksamhet har antingen en ny eller påtagligt förbättrad produkt (vara eller tjänst) på marknaden eller inom företaget en helt ny eller en påtagligt förbättrad process.

34

produkter som är nya på marknaden visas i diagram 3.3.

Diagram 3.3 Andel av företagens omsättning från produkter som är nya på marknaden, 2004, procent

Finland

SVERIGE

Luxemburg Portugal Österrike Spanien Belgien Tyskland Italien Danmark Grekland Nederländerna Norge

0

2

4

6

8

10

12

14

16

Källa: Eurostat, CIS 4 statistics.

Diagrammet visar att Sverige näst efter Finland är det land där den största andelen av de innovativa företagens omsättning kommer från nya produkter.

Lägger man samman resultaten framkommer att Sverige ligger just över medelnivå när det gäller andelen företag som är innovativa. Dessa företag har dock en större del av sin omsättning knuten till nya produkter på marknaden än i de flesta andra länder.

Företagsutveckling Produkt-, tjänsteutveckling och produktionsprocesser

Programmet ”Produktutveckling i små företag – av varor och tjänster” som startade 2005 har fortsatt 2006. Uppdraget har genomförts i samarbete med 20 partnerskap, varav 17 är regionala och tre branschinriktade. År 2006 deltog 287 företag. Hälften av de beviljade projekten var inom teknik och design. 16 procent av företagsledarna i de beviljade projekten var kvinnor, 84 procent män. Företagen har i första hand anlitat privata företag som konsulter för insatserna.

En första effektutvärdering av de insatser som gjordes 2005 genomfördes under hösten 2006. Utvärderingen visar att ungefär hälften av de utvecklade produkterna redan kommit ut på marknaden. Av de företag som marknadsintroducerat sin produkt anser 94,1 procent att deras marknadsposition förändrats positivt eller mycket positivt, 65,5 procent har nått en ny marknad genom produktutvecklingen och 63 procent har ökat sina marknadsandelar.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Industriella utvecklingscentra

Industriella utvecklingscentra (IUC) har tre huvuduppgifter: att utveckla samverkan mellan IUC och industriforskningsinstituten, att stödja

avknoppningar samt att utveckla samverkansformer för mindre och medelstora företag. Under våren 2006 tillsattes ett programråd med representanter från

myndigheter,fackförbund, branschorganisationer och IUC Sverige AB.

Design

Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) har genomfört rådgivning till näringslivet, initierat, utvecklat och drivit regionala aktiviteter i egen regi och som partner. SVID har även genomfört aktiviteter för att bidra till att utveckla svensk designforskning.

Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri

Under 2005 och 2006 bedrevs ett strategiskt utvecklingsarbete tillsammans med företrädare för sex branscher. Till stöd för en konkurrensbefrämjande utveckling av dessa branscher avsattes en miljard kronor för särskilda insatser. Huvuddelen av de medel som är avsatta har gått till samverkansprogram med industrin. Verket för innovationssystem (Vinnova) och ett flertal andra myndigheter har bl.a. uppdragits att ta fram FoU-program i samverkan med de branscher som deltagit i arbetet. Myndigheternas arbete har inletts under året genom främst utlysningar och samverkansavtal med industrierna inom ett tjugotal strategiska områden.

Hållbar utveckling/miljöteknik

Miljödriven affärsutveckling

Utifrån strategin ”Nationell kraftsamling för miljödriven näringslivsutveckling – ett förslag till strategi” och inom ramen för programmet Miljödriven näringslivsutveckling har Nutek till och med 2006 beviljat medel till drygt 40 pilotprojekt. Under 2007 används ytterligare fem miljoner kronor till ca femton projekt som driver utvecklingen framåt på området. Inom ramen för Produktutvecklingsprogrammet satsas därutöver omkring fem miljoner kronor på ett tjugotal miljöpåverkande projekt. Den övergripande målsättningen med satsningarna är att svenska företag som berörs av Nuteks program, ska få en ökad konkurrenskraft på miljödrivna marknader. En uppföljning av

35

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

projekten som sedan 2004 har ingått i programmet Miljödriven näringslivsutveckling ska genomföras under hösten 2007.

Miljöteknik

SWENTEC, Sveriges miljöteknikråd, har under 2006 bedrivit arbete i syfte att stärka svenska företags affärsmöjligheter och konkurrenskraft inom området miljöteknik. Bl.a. har

nätverksträffar organiserats för miljöteknikföretag. Swentec har även arbetat med inventering och analys av det svenska utbudet av varor och tjänster inom området miljöteknik.

Kommersialisering och innovation Innovationsbron AB bedriver arbete med en kombination av aktivt stöd i form av inkubatorer och såddfinansiering i tidiga skeden. Resultatet av detta arbete syns i långsiktiga effekter men kan också ses i utvecklingen av de enskilda företagen.

Under året har bolaget utvärderat ca 2 600 idéer varav ca 16 procent blev antagna att få stöd. Bolagets målsättning var att anta 10–15 procent av idéerna och bolaget har därmed uppfyllt sitt uppsatta mål. Majoriteten av idéerna kommer från universitet och högskolor (drygt 50 procent), enskilda innovatörer och näringslivet. Av de antagna idéerna kommer 22 procent från kvinnor och 78 procent från män.

Innovationsbron AB har under året arbetat med bidrag, villkorslån och ägarkapital inom sin såddfinansieringsverksamhet. Ägarkapital står för knappt hälften av insatserna på detta område.

Bolagets arbete med inkubatorer visar att ca

30 procent av de undersökta företagen som haft möjlighet att lokalisera sig inom en inkubator anser att detta haft betydelse eller mycket stor betydelse för att över huvud taget kunna starta företaget. Nästan lika många anser att inkubatorn hjälpt till att generera de första kunderna. Det tycks också föreligga ett samband mellan extern kapitalfinansiering i form av riskkapitalister och lokalisering i en inkubator.

Även Almi arbetar med innovationsfrämjande verksamhet, inriktad på produkter och tjänster från innovatörer med lägre kapitalbehov. Almis innovationsverksamhet består av finansiering och rådgivning. Rådgivningen till enskilda innovatörer är en stor och viktig del av Almis innovationsverksamhet. Efterfrågan på resurser för att utveckla innovativa idéer ökade under 2006. Stöd gavs till 2 000 projekt och 500 av

kundernas idéer kommersialiserades. Almi beviljade drygt 300 lån på totalt 51 miljoner kronor och tio miljoner kronor beviljades i förstudiemedel för en första utvärdering av idéernas kommersialiserbarhet. Almi och Innovationsbron har ett nära samarbete inom området.

Rymdverksamhet

De teknikutvecklingsprojekt som samordnas av European Space Agency (ESA) bidrar till att

utveckla den svenska industrins konkurrenskraft. Nationella och bilaterala utvecklingsprogram spelar också en viktig roll för att stärka konkurrenskraften. Svensk industri inom rymdområdet uppvisade under 2006 en viss omsättningsökning, och antalet anställda visade en positiv trend för första gången sedan 2001. Rymdverksamheten säkerställer tillgång till infrastruktur som är avgörande för stora delar av samhälle och näringsliv. Särskilt telekommunikation och navigation är exempel på områden där rymdtekniken erbjuder kritiska tjänster för många branscher. Värdet av tillgången till dessa system för företagens konkurrenskraft är svår att kvantifiera, dels för att det utgör en grundläggande infrastruktur, dels för att denna är gemensam för många länder.

Även mindre företag återfinns inom rymdindustrin. Genom teknikutveckling i små företag har nya produkter och tjänster utvecklats, såsom mjukvarubaserade GPS-

mottagare, med tillämpning inom infrastrukturprojekt, jordbruk och skogsskötsel.

På Esrange utvecklas både sondraket- och ballongverksamheten positivt. ESA beslutade under året om fortsatta satsningar på sondraketprogram på Esrange. Kapaciteten för ballonguppsändningar är kraftigt utbyggd och NASA genomförde två större forskningsprojekt under 2006. Esrange konkurrerar också framgångsrikt när det gäller styrning och datanedtagning från olika typer av satelliter. Under året tecknades ett kontrakt med ESA om att etablera en av markstationerna till det

kommande satellitnavigeringssystemet GALILEO på Esrange.

Sverige är fortsatt en betydelsefull partner i det europeiska samarbetet för att vidmakthålla ett europeiskt tillträde till rymden. Ett framträdande bidrag är utveckling och produktion av munstycken och turbiner till

36

bärraketen Ariane. En uppdaterat version av denna raket är i drift efter ett omfattande utvecklingsarbete som involverat svensk industri Svenska myndigheter har stärkt sin förmåga att utnyttja satellitdata. Ett exempel är Skogsstyrelsen som använder satellitdata för att

kartera hyggen.

Upprätthållande av nationell metrologi Under 2007 utreds delar av metrologiområdet. Utredningen förväntas ge underlag och förslag vad gäller bl.a. reglering, omfattning, ansvar, finansiering m.m. avseende legal metrologi, spårbar tid och frekvens samt riksmätplatser (dir. 2006:106).

Som följd av att Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) har myndighetsansvar för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/22/EG, det s.k. mätinstrumentdirektivet (MID), har Vägverkets, Boverkets och Statens energimyndighets tidigare föreskrifts- och tillsynsansvar för återkommande kontroll av mätinstrument på marknaden förts över till SWEDAC. Det övertagna ansvaret gäller för de mätinstrument som omfattas av MID.

Experimentell teknik

Inom ramen för den verksamhet som finansieras från anslaget för experimentell teknik har SP Sveriges Tekniska Forskningsinstitut (SP) framgångsrikt genomfört insatser för att uppfylla målet för verksamheten, som bl.a. avser kunskapsöverföring. Institutet har i kundundersökningar fått mycket goda resultat med avseende på kundnytta. Under 2006 publicerades 81 rapporter och 205 vetenskapliga publikationer, varav 114 genomgått vetenskaplig granskning, s.k. ”peer review”. Man har också genomfört ett antal utbildningsinsatser med särskild satsning på metrologi.

Geovetenskaplig forskning

Genom det stöd till geovetenskaplig forskning som SGU ger skapas ett effektivt flöde från grundforskningen över tillämpad forskning till utvecklingsarbete och användning av geologisk kunskap och information. Stor vikt läggs vid tvärvetenskaplig forskning som ger nya infallsvinklar och möjliggör tillämpning av ny forskningsmetodik för geodata.

För 2006 inlämnades 63 nya ansökningar på närmare 28 miljoner kronor. Av dessa beviljades 17 projekt forskningsmedel från SGU. Under

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

året har tolv forskningsprojekt slutförts och dokumenterats i särskilda rapporter. Samtliga slutförda projekt har lett till värdefulla resultat för SGU och har kunnat implementeras i verksamheten.

Analys och slutsatser

Företagsutveckling

I takt med att kundernas efterfrågan blir allt mer avancerad, kunskapsinnehållet i våra varor och tjänster ökar och produktlivscyklerna kortas, ökar behovet av kompetensutveckling hos producenterna. Företagens konkurrenskraft kommer att ligga i en god kunskapsförsörjning,

produktförnyelse,effektiva produktionsprocesser och en flexibel och ändamålsenlig organisation. För att stödja de processer som är viktiga för ett företags utveckling krävs kompetensutvecklande insatser riktade till framför allt de små företagen. Insatser för ökad produkt- och affärsutveckling samt mentorprogram kan vara betydelsefulla verktyg.

Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri

Vinnova, Nutek och andra myndigheter har inrättat ett 20-tal samverkansprogram

tillsammans med industrin i konkurrensbefrämjande syfte. Den berörda industrin har visat ett mycket stort intresse för utveckla samarbetet med staten kring viktiga konkurrensfrågor, vilket bl.a. visar sig genom industrins intresse att delfinansiera samverkansprogrammen.

Hållbar utveckling/miljöteknik

Regeringens bedömning är att miljöutmaningarna ska nyttjas som en ekonomisk hävstång. Grön teknik kommer att efterfrågas när energi- och transportsystem ställs om. Behovet av teknik med minimal miljöpåverkan kommer därför att vara stort, och ger växande möjligheter till ökad svensk export av miljöteknik. För att bidra till att uppnå regeringens övergripande målsättning att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag är tillväxten inom miljötekniksektorn särskilt intressant, eftersom en sådan utveckling samtidigt också leder till positiva miljöeffekter.

Det har under en längre tid funnits förhoppningar om att miljötekniksektorn ska

37

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

kunna utvecklas till en exportframgång för Sverige. För att åstadkomma en sådan utveckling är det dock viktigt att rätt saker görs, i samverkan mellan regering, berörda myndigheter och näringslivet. Viktigt är att eftersträva ett ökat tillvaratagande av de nya affärs- och exportmöjligheter för små och medelstora företag som uppstår när teknik för hållbar utveckling efterfrågas alltmer. En översyn görs för närvarande av myndighetsverksamheten inom det näringspolitiska området. I samband med detta avser regeringen också att se över och utveckla de organisatoriska formerna för statlig verksamhet inom miljöteknikområdet.

En stor utmaning är att uppnå en hållbar väg- och flygtrafik genom att utveckla ny, mer miljöanpassad teknik. Forskning, utveckling och demonstration av ny fordonsteknik utgör därför en viktig del i regeringens satsning på miljöteknikutveckling.

Kommersialisering och innovation Innovationsbron AB har under året uppfyllt sina mål och utvecklat bolaget både nationellt och regionalt. Regeringen kommer följa bolagets insatser för att fortsatt förbättra

kommersialiseringen av idéer och forskningsresultat.

Rymdverksamhet

Utvecklingen ställer höga krav på kunskapsinnehåll inom såväl näringsliv som akademi, och bidrar därför till stärkt konkurrenskraft. Satsningarna görs främst i internationellt, främst europeiskt, samarbete. Det offentliga inslaget är omfattande och utgör cirka hälften av den totala beställningsvolymen hos företagen. Sverige och Europa uppvisar en relativt sett lägre andel offentlig finansiering än t.ex. USA som har omfattande offentliga program, inte minst på den militära sidan.

Det är regeringens bedömning att verksamheten bidragit till att stärka Sveriges konkurrenskraft.

Upprätthållande av nationell metrologi

Det statliga stödet till riksmätplatsverksamheten bör avvägas utifrån främst de små och medelstora företagens behov. Regeringen bedömer att en sådan avvägning bäst görs utifrån ett samlat småföretagsperspektiv. I denna proposition föreslås därför att de medel som avsatts under ett särskilt anslag för

upprätthållande av nationell metrologi överförs till Nutek respektive Statens strålskyddsinstitut.

Experimentell teknik

Anslaget för experimentell teknik används av SP för att kunna arbeta med egen kompetensutveckling och kunskapsöverföring inom området. Av bl.a. kundundersökningar framgår att SP utför ett uppskattat arbete.

SP deltar också i omstruktureringsarbetet inom industriforskningsinstituten inom IRECO. Dessa institut erhåller bl.a. en finansiering för kompetensutveckling från forskningsanslag. I takt med att industriforskningsinstituten integreras och särskilt som några är dotterbolag till SP, bör det på sikt övervägas om anslaget för experimentell teknik bör sammanföras med det anslag som

finansierarIRECO-institutens kompetensutveckling.

Geovetenskaplig forskning

Det är regeringens bedömning att verksamheten bidragit till att nå uppsatta mål. De projekt som fått stöd koncentreras på för samhället viktiga geologiska problem och kompletterar SGU:s egen forskning.

3.9Konkurrens

3.9.1Mål

Målet för verksamhetsområdet Konkurrens är: En effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna.

3.9.2Resultatredovisning

Resultat

Effektivare konkurrensregler

Flera åtgärder vidtas för att stärka konkurrenslagen och dess tillämpning. I september 2004 tillsatte den dåvarande regeringen en utredning med uppdrag att se över hur förfarandet enligt konkurrenslagen kan effektiviseras. Den 6 april 2006 fick utredningen ett tilläggsdirektiv vilket innebar att utredaren även skulle föreslå regler som tydligare än i dag

utvisar att speciellt kännbara konkurrensskadeavgifter ska fastställas i särskilt

38

allvarliga fall. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen i slutet av november 2006. Betänkandet har varit föremål för remissbehandling, tillsammans med ett förslag från Konkurrensverket om ändrade

tröskelvärden för nationell koncentrationsprövning. Regeringen avser att presentera en proposition om en effektivare konkurrenslag under våren 2008.

En effektiv konkurrensmyndighet

Förutom Konkurrensverkets arbete inom den lagtillämpande verksamheten och den tillfredsställande redovisningen av de uppdrag som regeringen givit har verket också initierat ett antal granskningar och förstudier av konkurrensproblem, till exempel granskningen av elmarknaden som lämnades till regeringen i maj 2007. Verket har därtill drivit ett antal processer i domstol. Under hösten 2006 inleddes huvudförhandling i Sveriges hittills största konkurrensmål, det s.k. asfaltmålet, i Stockholms tingsrätt. Den 10 juli 2007 meddelade tingsrätten dom i målet vari samtliga berörda företag fälldes för kartellsamverkan. Under 2006 har Stockholms tingsrätt också avgjort tre konkurrensmål. Efter att

Konkurrensverket analyserat domarna

överklagades två av dem till Marknadsdomstolen. Verket har också bidragit till en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor genom att lämna ett flertal förslag till

regelförändringar och andra konkurrensförbättrande åtgärder.

För fjortonde året i rad har Konkurrensverket, genom SIFO, gjort utvärderande mätningar bland sina intressenter med avseende på måluppfyllelse, kvalitetsnivå, prestationer och effekter. Mätningen för 2006 visar att en majoritet av de tillfrågade anser att Konkurrensverkets beslut och åtgärder ger företag och myndigheter vägledning i konkurrensfrågor och att Konkurrensverket

aktivt motverkar allvarliga konkurrensbegränsningar. Kunskapen om konkurrensreglerna är fortsatt hög och en fortsatt positiv trend för konkurrensfrågorna och verkets verksamhet kan noteras. Vidare framgår det av mätningen att det finns ett behov av att på ett bättre sätt ta om hand de som lämnar tips och klagomål till verket.

Riksdagen har beslutat att upphandlingsfrågorna ska inordnas i

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Konkurrensverkets verksamhet. Nämnden för offentlig upphandling (NOU) har slagits samman med Konkurrensverket den 1 september 2007 som ett led i att vidareutveckla tillsynen av den offentliga upphandlingen. Samtidigt avvecklas NOU. Anslag 1:7 Nämnden för offentlig upphandling under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning som NOU disponerat flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv vilket innebär att Konkurrensverkets ramanslag 38:14 Konkurrensverket höjs med motsvarande belopp från 2008.

Regeringen anser att en prioriterad uppgift för Konkurrensverket ska vara att öka förutsättningarna för små och medelstora företag att deltaga i offentliga upphandlingar.

Regeringen föreslår därför att Konkurrensverkets anslag förstärks med 5 miljoner kronor årligen från 2008.

Det är viktigt att det finns goda förutsättningar för att Konkurrensverket ska kunna arbeta med att bekämpa karteller och för att myndigheten ska kunna driva ärenden till domstol. Som ett led i att stärka denna verksamhet föreslår regeringen att anslaget för finansiering av rättegångskostnader vid en eventuell förlust i domstol 38:20 Finansiering av rättegångskostnader ökar med 15 miljoner kronor 2008 och 5 miljoner kronor per år 2009-2010.

Öppna och väl fungerande marknader Effektiva, öppna och väl fungerande marknader stimulerar och släpper fram nya idéer, företag och produkter. Regeringen har tydligt aviserat att man bl.a. kommer att öka utrymmet för enskilda initiativ och eget företagande inom välfärdsområdet. Konkurrensverket har utarbetat en rapport som behandlar regelverk av särskild betydelse för företagande inom offentlig sektor med särskild inriktning på vård och omsorg. Rapporten överlämnades till regeringen den 1 juli 2007.

Regeringen överlämnade i februari 2007 propositionen Driftsformer för sjukhus (prop. 2006/07:52). I propositionen föreslogs bl.a. att

inskränkningarna upphävs beträffande landstingens möjligheter att överlämna driften av regionsjukhus, regionkliniker och övriga sjukhus till annan. De nya reglerna trädde i kraft den 1 juli 2007.

Genom att det blir fler utförare med olika inriktningar ökar möjligheterna för den enskilde att få sina behov och önskemål tillgodosedda.

39

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Konkurrens bidrar också till att medarbetarnas engagemang, kreativitet och nytänkande tas tillvara. Utgångspunkten ska vara att öka valfriheten och inflytandet för dessa grupper. Regeringen beslutade därför den 15 mars 2007 om ett direktiv (dir. 2007:38) till en utredning om fritt val inom äldre- och handikappomsorgen. Utredningen ska bland annat lämna förslag på utformningen av ett system för att öka valfriheten och inflytandet för äldre och personer med funktionshinder när det gäller vård, omsorg och stöd och service enligt socialtjänstlagen. Uppdraget ska slutredovisas senast den 1 januari 2008.

Det behövs tydligare gränser för vad som bör vara myndighetsuppgifter och vad som bör vara förbehållet den politiska och allmänna opinionsbildningen eller marknadsekonomin. Den enskilde konsumenten och företagaren måste kunna lita på att det finns starka institutioner som bevakar marknader som öppnats för konkurrens och marknader kring viktig infrastruktur. Regeringen har därför tillsatt en utredning i syfte att effektivisera den statliga förvaltningen (dir. 2006:123). Regeringen har också tillsatt en särskild utredare för att göra en översyn av regeringens stabsmyndigheter (dir. 2007:20). I uppdraget ingår bland annat att pröva det offentliga åtagandet och se över konkurrensutsatt verksamhet vid myndigheterna.

Analys och slutsatser

Regeringen har för avsikt att arbeta brett med åtgärder för att förbättra konkurrensen på olika marknader i Sverige. Genom att i ökad utsträckning öppna upp sektorer för konkurrens som tidigare varit skyddade ökar mångfalden och valfriheten. För att en effektiv konkurrens ska kunna uppstå krävs en tydlig lagstiftning samt starka och effektiva myndigheter med hög trovärdighet. Det är också viktigt att lagstiftningen på området ständigt utvecklas så att en anpassning till villkoren på de olika marknaderna möjliggörs.

En större mångfald och initiativkraft inom området för vård och omsorg bidrar till att patienten och omsorgstagaren kan få bästa möjliga vård och omsorg. En mångfald av olika aktörer ger också förutsättningar för bättre arbetsmiljö för de anställda och för vården och

omsorgen att utvecklas. Regeringen avser att genomföra förändringar som syftar till att öka mångfalden och konkurrensen mellan olika aktörer inom vård och omsorg. En ökad konkurrens kommer att öka valfriheten, men också bidra till utvecklingen i de kvinnodominerande sektorerna.

Ökad valfrihet för konsumenterna ger en ökad samhällsnytta. Samtidigt ökar konsumenternas behov av information och större krav ställs på konsumentskyddet.

För att de affärsmöjligheter som offentlig upphandling medför ska kunna utnyttjas av små och medelstora företag är det viktigt att dessa företag har kompetens och kunskap om offentliga upphandlingar och regelverket kring dessa. Det är också angeläget att processerna och kraven kring offentlig upphandling, i så stor utsträckning som möjligt, anpassas till de små och medelstora företagens förutsättningar. Det saknas en samlad plats där de företag som vill lämna ett anbud lätt kan hitta relevant myndighetsinformation samt en konkret vägledning och hjälp om hur processen fungerar.

Nuteks webbtjänst, Företagarguiden, erbjuder samlad myndighetsinformation till företagare och blivande företagare. I syfte att underlätta för små företag att delta i offentliga upphandlingar kommer Företagarguiden att utökas med anpassad information och en guide kring offentlig upphandling.

För att skapa förutsättningar för en effektiv tillämpning av upphandlingsreglerna krävs fungerande rättsmedel och sanktionsmöjligheter. Regeringen har för avsikt att vidta förberedelser för en översyn av de svenska reglerna om tillsyn och domstolsprövning m.m. med anledning av

kommande ändringar av EU:s rättsmedelsdirektiv.

Regeringen anser att sammanslagningen av NOU och Konkurrensverket bidrar till att tillsynen över offentlig upphandling får en ökad tyngd och blir mindre sårbar samtidigt som den leder till utveckling av konkurrens- och upphandlingsfrågorna. Vidare anser regeringen att kvaliteten i verksamheten därmed kan höjas.

En omreglering av apoteksmarknaden är nödvändig i syfte att åstadkomma effektivisering, bättre tillgänglighet för konsumenterna, prispress samt en säker och

ändamålsenlig läkemedelsanvändning. Regeringen har därför givit en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som möjliggör även

40

för andra aktörer än Apoteket att bedriva detaljhandel med receptbelagda och receptfria läkemedel och hur man kan möjliggöra försäljning av ett begränsat sortiment receptfria läkemedel på andra platser än på apotek. Uppdraget ska slutredovisas senast den 1 april 2008.

3.10Regler, tillstånd och tillsyn

3.10.1 Mål

Målet för verksamhetsområdet Regler, tillstånd och tillsyn är: Säkerställa goda grundläggande förutsättningar inom i första hand näringslivet och ett enkelt regelverk för företagande.

3.10.2 Resultatredovisning

Resultat

Regelförenkling

Regelförenklingsarbetet är centralt för att Sverige ska bli ett av världens bästa länder att starta och driva företag i. Regeringens mål för regelförenklingsarbetet är att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regelverk med minst 25 procent till hösten 2010 och skapa en märkbar förändring i företagens vardag.

Förenkling av lagstiftning inom Europeiska unionen är nödvändigt för att det nationella målet ska uppnås. I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel i mars 2007 behandlas både konsekvensbedömningar och mål för minskade administrativa kostnader. Rådet betonar att minskning av administrativa bördor är en viktig åtgärd för att stimulera Europas ekonomi, särskilt genom dess återverkningar för små och medelstora företag. Europeiska rådet var enigt om att administrativa bördor som orsakas av EU-lagstiftning bör minskas med 25 procent till 2012.

I syfte att intensifiera regelförenklingsarbetet gav regeringen den 30 november 2006 Regeringskansliet i uppdrag att ta fram underlag för en handlingsplan.

Ett 50-tal myndigheter har haft i uppdrag att bistå Regeringskansliet. Myndigheterna har till den 19 februari 2007 redovisat ett stort antal

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

åtgärder. Det gäller exempelvis förenkling av regler, förenklingar av processen för att följa reglerna, ökat samarbete mellan myndigheter, förbättrad service och tillgänglighet och förkortade handläggningstider. Departementen redovisade till den 19 mars 2007 inriktningen av

sittregelförenklingsarbete. Näringsdepartementet har därefter sammanställt underlaget till första steget i regeringens handlingsplan för regelförenklingsarbetet.

Nutek har under 2006 fortsatt att utveckla verksamheten inom regelförenklingsområdet för att verka för enkla och ändamålsenliga regler och för att kostnaderna för att följa regelverket ska minska. Arbetet har helt inriktats på de uppdrag verket har inom konsekvensanalyser enligt Simplexförordningen (1998:1820), mätningar av företagens administrativa kostnader och att följa upp myndigheternas åtgärder enligt regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen (Regeringens skrivelse 2005/06:49).

Resultat från utförda mätningar finns redan på ett stort antal områden och används i förenklingsarbetet på departement och myndigheter. Under 2007 slutförs mätningar på ett flertal områden och därefter kommer underlag i form av mätresultat att finnas på i det närmaste samtliga för företagen relevanta områden. Nutek har utvecklat en databas, Malin, i vilken resultaten från mätningarna samlas. Med hjälp av databasen är det möjligt att simulera vad en ändring i gällande regler skulle medföra i minskning av företagens administrativa kostnader. Detta verktyg kan användas när

departement och myndigheter gör konsekvensutredningar av förslag till ändrade regler.

För att underlätta för myndigheterna att

hantera konsekvensanalyser enligt

Simplexförordningensamt konsekvensutredningar enligt verksförordningen

har Nutek (i samarbete med Ekonomistyrningsverket) tagit fram ett webbverktyg. Webbverktyget, som är uppbyggt efter de krav som de nuvarande förordningarna ställer, ger myndigheterna möjlighet att hantera konsekvensanalyser och konsekvensutredningar i ett gemensamt dokument. Nutek skapade under våren 2005 ett forum för konsekvensanalyser. Forumet, bestående av kontaktpersoner för 53 myndigheter, har under 2006 samlats vid ett tillfälle. Intresset från

41

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

myndigheterna för forumet och utbildningar har varit stort.

Till följd av en beställning från riksdagen anmälde den förra regeringen i mars 2003 Sverige till OECD för granskning ur ett

regelreformeringsperspektiv (Regulatory Reform). Syftet med granskningen har varit att få genomlyst hur Sverige arbetar med regelreformeringsfrågor, bl.a. i jämförelse med andra OECD-länder. Granskningen avslutades med en rapport med rekommendationer om förbättringar från OECD till Sverige. Arbetet pågick från hösten 2005 till december 2006. Slutrapporten, Achieving Results for Sustained Growth, OECD 2007, presenterades i mars 2007 och består av delrapporter som tagits fram på flera delområden. OECD framhåller i sina rekommendationer vikten av att stärka samordningen i regelreformeringsarbetet och att rollerna för inblandade parter på departements- och myndighetsnivå behöver klargöras. Vidare anser de att det borde finnas ett bättre fokus och ledarskap i regelgivningsprocessen. OECD har även framhållit vikten av tillskapande av ett rådgivande organ i frågor som rör regelreformering, för att bl.a. tillförsäkra att de åtgärder som vidtas på området ifråga är fokuserade, harmoniserade och effektiva. OECD har framfört att kvalitetskontrollen av genomförda konsekvensanalyser avseende regler som berör företagen bör förbättras liksom det system som för närvarande tillämpas för sådana konsekvensanalyser. OECD har vidare bl.a. framhållit betydelsen av att fortsätta att arbeta aktivt med regelförenkling, inte minst för små och medelstora företag, att användningen av elektroniska mekanismer behöver förbättras, att en one-stop shop för företagen borde etableras, och att fortsatt kraft måste ägnas åt att mäta de administrativa bördorna för företagen på olika områden.

Redovisning

Nuteks har gjort en uppföljning av den tidigare mätningen 2004-2006 av näringslivets

administrativa kostnader för årsredovisningslagen. Uppföljningen visar att dessa är i stort oförändrade.

Företagsregistrering

Bolagsverket registrerar bl.a. nya företag och ändringar i befintliga företag, tar emot

årsredovisningar,registrerar

företagsinteckningar och fattar beslut i likvidationer.

Den 1 januari 2006 trädde den nya aktiebolagslagen och aktiebolagsförordningen i

kraft. Genom förändringar i aktiebolagsförordningen den 1 juli 2006 kan aktiebolag sedan dess skicka in anmälningar för registrering samt ge in årsredovisningar till Bolagsverket helt elektroniskt med hjälp av e- legitimation. Möjligheten att elektroniskt ge in ärenden har sedan tidigare funnits för enskilda näringsidkare. Tjänsterna nås via Bolagsverkets och Skatteverkets gemensamma tjänst www.foretagsregistrering.se.

Bolagsverket har under 2006 haft en ökad efterfrågan inom registreringsverksamheten. Det kom in 393 000 ärenden och 290 000 årsredovisningar till Bolagsverket att jämföra med 364 000 respektive 270 000 året innan. Den procentuella ökningen är störst vad gäller

ändringar i handelsregistret och föreningsregistret. Av de inkomna ärendena gavs 25 000 in elektroniskt vilket motsvarar 6,4 procent av den totala ärendemängden. Störst andel elektroniskt ingivna ärenden rör enskilda näringsidkare.

Målsättningen för Bolagsverkets verksamhet inom verksamhetsgrenen Bolag är att registrering eller meddelande om komplettering ska ske inom sju arbetsdagar från det att ärendet kom in till verket. Den stora efterfrågan i registreringsärenden har gjort att Bolagsverket inte klarat att hålla de handläggningstider som varit målet. Målen för verksamhetsgrenarna

finansiering av likvidatorer och företagsinteckningar har nåtts.

Bolagsverket är en helt avgiftsfinansierad verksamhet bortsett från finansieringen av likvidatorer. Av årsredovisningen framgår att verksamheten för 2006 genererat ett överskott om drygt 39 miljoner kronor. Bolagsverket har dock ett negativt myndighetskapital från en IT- satsning under 1990-talet. Bolagsverket redovisar således totalt ett underskott i årsredovisningen för 2006. Regeringen bedömer att den stora efterfrågan på verkets tjänster gör att Bolagsverket inom rimlig tid kommer att kunna reglera skulden avseende IT-satsningen.

Den 1 januari 2007 förvärvade Bolagsverket rätten att ge ut Post- och Inrikes Tidningar och ger nu ut tidningen elektroniskt. Kungörelserna är tillgängliga dygnet runt på Bolagsverkets

42

hemsida utan kostnad. Bolagsverkets kostnader för kungörelserna har minskat betydligt.

Patenträttsliga frågor

Patent- och registreringsverket (PRV) är en avgiftsfinansierad myndighet och ekonomiskt mål för verksamheten är full kostnadstäckning. Verksamhetens överskott uppgår enligt resultaträkningen till 27,5 miljoner kronor (föregående år 34,7 miljoner kronor). Det ekonomiska resultatet är bättre än budget i regleringsbrev och något över prognos i delårsrapport. Överskott finns även detta år inom patentverksamheten och inom delområdet varumärken. Målen inom de olika verksamhetsgrenarna har inte helt kunnat uppfyllas. Målen förväntas dock nås under 2008.

Till följd av det balanserade överskottet inom patentverksamheten kunde ansökningsavgiften i en svensk patentansökan sänkas från 4 000 kronor till 3 000 kronor från den 1 oktober 2006.

Antalet inkomna nationella patentansökningarna har under flera år visat en vikande trend. Nedgången fortsatte under 2006 om än i minskad omfattning. Den tidigare nedgången gällande antalet internationella ansökningar för nyhetsgranskning har brutits och efterfrågan stabiliserats.

Antalet internationella ärenden var ungefär i nivå med året innan. De internationella ärendena omfattar i nuläget drygt hälften av verksamheten inom patentavdelningen. Det medför att ett stort fokus måste riktas mot det internationella samarbetet, främst med det europeiska patentverket (EPO) och det spanska patentverket (OEPM).

För Patentbesvärsrätten (PBR) ökade medelbehandlingstiden för patentmålen 2006 i förhållande till året innan. Den låg därmed också över den nivå på ett år som är det uppställda målet för patentmålens del. PBR gör bedömningen att målen på sikt kommer att förbättras.

Medelbehandlingstiden för övriga mål (främst varumärken) ökade marginellt under 2006 och det i regleringsbrevet uppställda målet på ett år kunde inte uppnås. Domstolen har anledning att i vart fall under 2007 räkna med en oförändrad tillströmning av överklaganden från PRV. PBR gör dock också här bedömningen att målen på sikt kommer att förbättras.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Minerallagen, miljömål och miljösäkring Bergsstaten har som mål att handläggningstiden för nya undersökningstillstånd ska vara längst tre månader. Målet har med god marginal uppnåtts under 2006. Handläggningstiderna för undersökningstillstånd och förlängningar har dock blivit längre i genomsnitt 37 respektive 32 dagar. Detta beror dels på att ärendetillströmningen varit rekordartad, dels på att rutinerna för informationen till markägare efter lagändringarna 2005 blivit mer omfattande än förut. Under 2006 har 15 528 markägare och andra sakägare delgivits beslut om nya undersökningstillstånd, jämfört med 8 374 markägare 2005. Det totala antalet gällande undersökningstillstånd vid utgången av 2006 var 998 stycken och täckte totalt 2,3 procent av landets yta. Antalet tillstånd har ökat med 60 procent på två år och tillståndsarealen har under 2006 ökat med 4,6 procent.

Antalet gruvor i drift i landet uppgick vid årsskiftet till 17 stycken.

Inom miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet samt det så kallade grusmålet under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har SGU under året lämnat underlag till miljömålsrådets årliga uppföljning av miljömålen. SGU har också

utarbetat ett förslag till hur

kunskapsförsörjningenavseende grundvattenkvalitet kan förbättras och hur grundvattenövervakningen principiellt bör organiseras samt beskrivit konsekvenserna av

förslaget. Databasen för grundvattenförekomster och vattentäkter (DGV) har ytterligare utvecklats.

Vid utgången av 2006 har 31 av totalt 42 oljelagringsanläggningar avvecklats i enlighet med SGU:s avvecklingsstrategi. Efter avvecklingen av anläggningarna återstår en långsiktig miljö- och funktionskontroll av vidtagna åtgärder.

Elsäkerhet

Elsäkerhetsverksamheten bedrivs för att förebygga skada på person och egendom, orsakad av elektricitet, samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC).

Inom elsäkerhetsområdet har nya föreskrifter om elarbete vid yrkesmässig verksamhet arbetats fram under året. Arbete har även bedrivits med att revidera föreskrifter gällande innehavarens

43

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

ansvar för starkströmsanläggning och varselmärkning vid starkströmsanläggning. Arbetet har inriktats på att förenkla föreskrifter och i huvudsak hänvisa till standard på området beträffande detaljer. Detta skapar goda förutsättningar för en fri marknad för elmateriel i Europa.

Vad beträffar standardiseringsverksamheten har insatserna resursmässigt koncentrerats till sådana tekniska kommittéer som utarbetar standarder av stor betydelse för elinstallationer och konsumentprodukter.

Elsäkerhetsverkets ansvar för elanläggningstillsynen omfattar cirka 5,2 miljoner el-anläggningar, varav cirka 900 000 arbetsställen och cirka 4,3 miljoner bostäder. Antalet fältbesök inom anläggningstillsynen har varit något högre jämfört med föregående år. Under året har verkets tillsynsroll blivit tydligare och insatser effektiviserats vilket resulterat i att fler anläggningar kunnat förbättras från elsäkerhetssynpunkt.

Tillsynen på elmaterielområdet genom marknadskontroll har resulterat i att produkter med allvarliga elsäkerhets- eller EMC-brister har fått försäljningsförbud. Antalet produkter av respektive typ, som genom försäljningsförbuden förhindras att komma till användning varierar från något tiotal till åtskilliga tusental. Därmed har ca 200 000 farliga produkter hindrats från att komma ut på marknaden. Resultatet från verkets marknadskontroll under året visar att det finns ett betydande antal produkter med elsäkerhets- eller EMC-brister på marknaden.

Tillsyn över revisorer

Revisorsnämnden har till uppgift att handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet, att pröva frågor om disciplinära åtgärder samt att ansvara för att god revisorssed och god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. Nämnden ska också följa den internationella utvecklingen inom revisionsområdet.

Revisorsnämndens verksamhet ska bidra till att olika aktörer och intressenter har tillgång till trovärdig ekonomisk information avseende företagens redovisning och förvaltning, att samhällets behov av kvalificerade och oberoende externa revisorer och revisionsbolag tillgodoses samt att den revisionsverksamhet som dessa

bedriver är av hög kvalitet och uppfyller höga etiska krav.

Genom sin verksamhet ska Revisorsnämnden också upprätthålla förtroendet för revisorers verksamhet och för auktorisationssystemet. Revisorsnämnden ska ingripa mot revisorer som förfar oredligt, som utför ett bristfälligt arbete, som äventyrar sitt oberoende eller som av andra skäl inte är lämpliga att utöva revisionsverksamhet. Förutom handläggning av anmälningar ska tyngdpunkten ligga på den systematiska och uppsökande tillsynen och utvecklingen av dess former.

Målen för Revisorsnämndens verksamhet avseende anordnande av prov för revisorsexamen

och högre revisorsexamen samt handläggningstiderna för disciplinärenden och beslut om godkännande, auktorisation, registrering och förhandsbesked har med något enstaka undantag uppfyllts under 2006. Antalet avgjorda disciplinärenden uppgick sammanlagt till 139 stycken, vilket är 15 procent färre än 2005.

Tillsynsverksamheten innefattar systematisk och uppsökande tillsyn (SUT), löpande kvalitetskontroll, disciplinärenden samt förhandsbesked rörande oberoende eller sidoverksamhet.

Den systematiska och uppsökande tillsynen är det viktigaste instrumentet för att planmässigt finna och ingripa disciplinärt mot revisorer som arbetar felaktigt. Uppdagas i ett SUT-ärende allvarliga brister i en revisors verksamhet överförs ärendet till ett disciplinärende. Antalet avslutade SUT-ärenden har märkbart ökat medan antalet öppnade SUT-ärenden har minskat något under 2006 jämfört med 2005.

Analys och slutsatser

Regelförenkling

Regelförenkling är ett av medlen för att regeringens övergripande mål om fler jobb i fler och växande företag ska uppnås. Det ska vara enkelt att starta och driva företag. Genom regelförenkling vill regeringen skapa bra ramvillkor för företagen. Många företagare upplever idag att reglerna är krångliga och att de utgör ett kostsamt hinder i verksamheten. Om reglerna utformas på ett enklare och mer ändamålsenligt sätt kan företagarna ägna mer tid och resurser till att driva och utveckla sin

44

verksamhet så att de kan växa och anställa. Enklare regler leder till fler jobb.

Regeringen beslutade den 31 maj 2007 om inriktningen av regelförenklingsarbetet för perioden 2007-2010. I beslutet redovisas första steget i arbetet med en handlingsplan. I planen finns en beskrivning av inriktningen på det regelförenklingsarbete som varje departement bedriver eller avser att bedriva samt ett urval av åtgärder från departement och berörda myndigheter. Flera av departementens åtgärder är översyner i syfte att i ett senare skede presentera mer konkreta förslag. Till den 19 oktober respektive 19 november 2007 ska 53 myndigheter och samtliga departement utveckla och konkretisera sin redovisning. En handlingsplan för det fortsatta arbetet kommer i början av 2008 att redovisas i en skrivelse från regeringen till riksdagen.

Utredningar av författningsförslags konsekvenser för företagen är en viktig uppgift i arbetet inom Regeringskansliet och hos myndigheterna. Konsekvensutredningar ska ge ett allsidigt beslutsunderlag och innehålla bedömningar av bl.a. hur förslag påverkar företagens administrativa och andra kostnader. Regeringen har för avsikt att stärka arbetet med konsekvensutredningar och ett nytt regelverk om konsekvensutredning vid regelgivning bereds inom Regeringskansliet.

Regeringen har för avsikt att inom kort inrätta ett regelråd med uppgift att under regeringens

beredningsprocess säkerställa att konsekvensutredningarna håller erforderlig kvalitet. Inom Regeringskansliet pågår för närvarande ett arbete med att slutligt utarbeta formerna för ett sådant råd. Rådet ska arbeta under en begränsad tid för att skynda på regelförenklingsarbetet.

Nutek har en central roll i regelförenklingsarbetet. Det gäller mätningar av företagens administrativa kostnader och uppdateringar av dessa. Det finns ett stort behov av utbildning och stöd både riktat till departement och myndigheter när det gäller att använda mätresultaten och för att få till stånd en

väl fungerande uppföljning av regelförenklingsarbetet. Nutek kommer också att ha en fortsatt viktig roll för att ge stöd och utbildning när det gäller arbetet med konsekvensutredningar. Regeringens bedömning är att måluppfyllelsen är god vad avser Nuteks insatser på dessa områden.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Nutek har gjort en uppföljning av de administrativa kostnadernas utveckling 2004- 2006 på områdena skatter, miljö, årsredovisning och arbetsmarknad/arbetsrätt. Uppföljningen visar att kostnaderna ökade på arbetsmarknadsområdet under perioden, främst avseende medbestämmande och arbetsmiljö. De författningsändringar som leder till ökade kostnader beror i huvudsak på genomförande av EG-direktiv. Kostnaderna på de övriga tre områdena var i stort sett oförändrade. Utvecklingen under den förra mandatperioden har inte inneburit minskade administrativa bördor för företagen. Det behövs således kraftfulla insatser för att uppnå märkbara förenklingar och förändringar i företagens vardag. Uppföljningen visar också att det är väsentligt att bevaka att EG-direktiv förhandlas och genomförs med beaktande av effekterna på företagens administrativa kostnader.

Företagsregistrering

Bolagsverket har under 2006 ökat personalstyrkan för att möta efterfrågan. I början av 2006 genomfördes en omorganisation för att effektivisera verksamheten och få en

flexiblareorganisation. Organisationsförändringen har dock inte slagit

igenom ännu. Den elektroniska ärendehanteringen har ännu inte medför några rationaliseringseffekter hos verket. På sikt väntas dock en ökad ingivning av ärenden och årsredovisningar medföra positiva effekter både för kunderna och för verkets ekonomi.

Regeringen bedömer att verksamheten vid Bolagsverket är effektiv och att Bolagsverket är väl medvetet om vikten av att hålla korta handläggningstider. Bolagsverket tillhandahåller

elektroniska beställnings- och registreringstjänster vilket ger goda förutsättningar för att nå bättre måluppfyllelse, inte minst när fler årsredovisningar ges in elektroniskt.

Patenträttsliga frågor

De internationella förändringar som pågår kan komma att påverka både efterfrågan och ekonomin i PRV. Exempel på detta är den pågående diskussionen om den framtida utvecklingen inom patentområdet i Europa, lättnader i översättningskraven för patent (Londonöverenskommelsen) samt frågan om ett eventuellt gemenskapspatent. Den europeiska

45

7T ITPS

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

utvecklingen inom varumärkesområdet kommer också att kunna ge en påverkan på PRV.

Kommissionen lämnade den 3 april 2007 till Europaparlamentet och Rådet ett meddelande om förbättring av det europeiska patentsystemet. Meddelandet innehåller dels ett avsnitt om gemenskapspatentet och ett med detta samordnat domstolssystem för patenttvister och dels ett avsnitt om andra stödjande åtgärder på patentområdet. Kommissionen meddelande kan också komma att påverka PRV:s arbete på området.

Arbete pågår med att se över om man kan avskaffa den officiella granskningen av relativa hinder vid varumärkesprövningen. Detta kommer att innebära kortare handläggningstider för registrering av varumärken.

Vad det gäller PBR pågår ett arbete inom Regeringskansliet för att föra samman tillgängliga resurser inom det industriella rättsskyddet i en samlad domstolsorganisation för immaterialrätten, se vidare utgiftsområde 4, Rättsväsendet, avsnitt 3.5.4, verksamhetsområde 3, Dömande verksamhet.

Minerallagen, miljömål och miljösäkring

Regeringens bedömning är att verksamhetsmålen för Bergsstaten har nåtts. Handläggningstiderna är föredömligt korta.

Årets åtgärder inom miljömålsarbetet med samordning, uppföljning och rapportering har genomförts tillfredsställande.

Avvecklingen av oljelagringsanläggningar följer plan.

Elsäkerhet

De åtgärder som vidtagits under året bedöms ha åstadkommit fortsatt utveckling för att upprätthålla en god elsäkerhet. Verksamheten under det kommande budgetåret bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för innevarande budgetår. De övergripande mål som gäller för verksamheten bör ligga fast. I anslutning till insatserna bör Elsäkerhetsverket följa den internationella utvecklingen samt främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde.

Tillsyn över revisorer

Regeringens bedömning är att nämndens verksamhet på ett bra sätt har bidragit till att uppnå det övergripande målet. Dessutom har verksamhetsmålen i regleringsbrevet för 2006 i

stort sett uppnåtts. Det är viktigt att Revisorsnämnden fortsätter arbetet med att utveckla tillsynsverksamheten.

3.11Omvärldsanalys, utvärdering och statistik

3.11.1 Mål

Målet för verksamhetsområdet Omvärldsanalys, utvärdering och statistik är: Förbättra kunskapsunderlaget och därigenom skapa förutsättningar för att utveckla närings- och innovationspolitiken.

3.11.2 Resultatredovisning

Resultat

ITPS egen uppföljning av verksamheten avseende 2006 indikerar att relevanta kunskapsunderlag tagits fram.TF7FT Under 2006 har ITPS på regeringens uppdrag bl.a. fördjupat

studierna om handelns och direktinvesteringarnas effekter på produktivitet och sysselsättning i Sverige(N2007/3642/SAM). ITPS finner, i överensstämmelse med annan forskning, att utrikeshandel bidrar till högre produktivitet och därmed till högre BNP- tillväxt. Man finner inga belägg för att en ökad utrikeshandel eller utgående direktinvesteringar ger negativa effekter på den totala sysselsättningen eller på nivån på arbetslösheten i Sverige. Däremot finner ITPS att den relativa efterfrågan på mindre kvalificerad arbetskraft minskar när importen från, och direktinvesteringarna i, låglöneländer ökar.

ITPS har även gjort en jämförande studie av designpolitiken i Nederländerna, Flandern, Sydkorea och USA för att belysa hur design kan användas som ett tillväxtpolitiskt medel för ökad konkurrenskraft.

genomför årligen en avnämarundersökning. Undersökningen avseende 2006 genomfördes i form av en webbenkät till 6 000 personer, vara ca 2 000 svar erhölls. Av dessa hade drygt 1 400 haft kontakt med ITPS under 2006. ITPS avnämare utgörs av målgruppen, dvs. tillväxtpolitikens aktörer i första hand inom Regeringskansliet, riksdagens utskott samt myndigheter både nationellt och regionalt.

46

ITPS har också kartlagt företagsdynamiken i Sverige, d.v.s. omsättningen av antalet nya och nedlagda företag, och ökningen av arbetsproduktiviteten (ITPS A2006:016). ITPS finner ett positivt samband mellan företagsdynamik och produktivitet. Antalet små och nya företag har vuxit i omfattning och betydelse sedan början av 1980-talet, vilket är ett trendbrott jämfört med tidigare. Trendbrottet beror till stor del på att antalet företag i tjänstesektorn har ökat. Att nya företag startas är viktigt för förnyelsen i näringslivet. ITPS framhåller särskilt vikten av att nya högproduktiva företag tillkommer, dels för att de har störst sannolikhet att överleva, dels för att de på längre sikt bidrar till högre BNP-tillväxt. ITPS drar slutsatsen att näringspolitiken bör verka för fler växande företag.

Den 15 juni i år slutrapporterade ITPS en utvärdering den s.k. förmånsrättsreformens effekter som genomförts på regeringens uppdrag (Ju2007/5867/L2). Utvärderingens resultat visar bl.a. att reformen hittills inte bidragit till att fler företag rekonstrueras efter konkurs, vilket var lagstiftarens förhoppning. Däremot förefaller företagens möjligheter att låna pengar ha försämrats på grund av den förändrade förmånsrätten, i synnerhet för små och medelstora företag. ITPS drar bl.a. slutsatsen att regering och riksdag bör överväga en ändring av företagens inteckningsvärde från 55 procent till 100 procent.

Analys och slutsatser

Omvärldsanalys, inklusive studier av andra länders politik och analyser av internationaliseringen, utvärdering och statistik bidrar till framsynta, relevanta och tillförlitliga beslutsunderlag inom närings- och innovationspolitiken samt den regionala tillväxtpolitiken. Regeringens bedömning är att utvärderingar av åtgärder inom näringspolitikens område och i synnerhet analyser av effekter på företagandets villkor kommer att öka i betydelse. Regeringens mål är att skapa fler jobb i fler och växande företag. Därför arbetar regeringen på olika sätt för att ta bort hinder som försvårar för människor att starta och driva företag. Regeringens bedömning är att det framöver är angeläget att identifiera tillväxthinder för specifika näringslivssektorer, däribland för

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

företag inom tjänstesektorn. Livskraftiga företag ska inte hindras att växa, investera och anställa.

ITPS studier indikerar även vikten av en väl fungerande insolvensrätt för att stärka entreprenörerna och öka tillväxten.

3.12Revisionens iakttagelser

Riksrevisionen har lämnat revisionsberättelser utan invändning för samtliga myndigheter inom politikområdet, dvs. Riksrevisionen har bedömt att myndigheternas årsredovisningar för räkenskapsåret 2006 i allt väsentligt är rättvisande.

Effektivitetsrevisionen har lämnat ett antal granskningsrapporter som berör politikområdet. Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av rapporterna redovisas nedan.

Det ärende som föranletts av Riksrevisionens granskningsrapport 2004:23 Regelförenklingar för företag är att anse som slutbehandlat, se även kapitel 9.3.1 i volym 1.

3.12.1Statens företagsfrämjande insatser. Når de kvinnor och personer med utländsk bakgrund? (RiR 2007:11)

Riksrevisionen har i sin rapport (RiR 2007:11)

behandlat genomslaget av statliga företagsfrämjande insatser riktade till kvinnor och personer med utländsk bakgrund. I rapporten pekar Riksrevisionen bl.a. på att i insatserna till särskilda grupper behöver

definitionen av målgrupperna och prioriteringarna förtydligas samt att ett större fokus bör läggas på att tillvarata särskilda gruppers intresse i de generella företagsfrämjande insatserna.

Riksrevisionen konstaterar i sin rapport att Nutek i sina program når de prioriterade grupperna i mycket liten utsträckning. Flera av Nuteks program är utformade så att de inte når eller attraherar kvinnor eller personer med utländsk bakgrund att delta. I Riksrevisionens rapport anges vidare att regeringen inte ställt några generella krav på Nutek att redovisa i vilken utsträckning insatser når kvinnor och personer med utländsk bakgrund.

Ägardirektivet för Almis moderbolag anger att representativitet ska eftersträvas och att jämn

47

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

könsfördelning ska eftersträvas i

finansieringsverksamheten. Riksrevisionen konstaterar dock att regeringen inte förtydligat eller konkretiserat vad representativitet eller jämn könsfördelning innebär och att de regionala bolagen tolkat skrivningarna olika. När det gäller affärsutvecklingen saknas tydliga riktlinjer med avseende på utsatta grupper. Variationen är stor mellan regionala dotterbolag, verksamheter och inom branscher när det gäller förmågan att nå utsatta grupper.

Regeringens bedömning

Från och med 2007 ställer regeringen kravet i Nuteks regleringsbrev att Nutek för samtliga program ska redovisa hur insatserna anpassats till olika målgruppers behov, särskilt behovet hos kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Regeringen avser att följa upp vilket genomslag detta fått samt hur deltagandet i programmen fördelat sig med avseende på kvinnor och personer med utländsk bakgrund.

I det ägardirektiv som överlämnades till Almi Företagspartner AB i samband med bolagsstämman den 23 april 2007 betonades ett antal mål som syftar till att förstärka insatserna för utsatta grupper som ett led i att uttrycka en konkret inriktning och ambition för verksamheten. Uppföljning kommer att ske för finansieringsverksamheten såväl som för rådgivningsverksamheten. Införandet av det s.k. minilånet som får beviljas med maximalt 100 000 kronor är ett led i regeringens arbete med att förbättra kapitalförsörjningen, särskilt för prioriterade gruppers företagande.

Vad gäller insatser till särskilda grupper avser Regeringen att återkomma i frågan med bl.a. tydligare krav på myndigheterna angående redovisning av vilka grupper olika insatser når och hur respektive myndighet arbetar med att ta tillvara särskilda gruppers behov.

3.12.2Regeringens redogörelse med anledning av Riksrevisionens iakttagelser avseende statligt ägda bolag

Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska regeringen årligen till riksdagen redovisa de

åtgärder regeringen vidtagit med anledning av Riksrevisionens iakttagelser.

Regeringen avser i det följande redogöra för sin syn avseende rapporterna Regeringens beredning av förslag om försäljning av sex bolag (RiR 2007:8), Almi Företagspartner AB och samhällsuppdraget (RiR 2007:15) samt redogöra för åtgärder som vidtagits i enlighet med vad regeringen aviserade i samband med de rapporter som behandlades i budgetpropositionen för 2007.

Regeringens beredning av förslag om försäljning av sex bolag (RiR 2007:8)

Riksrevisionen har granskat regeringens genomgång av argument för och emot statligt ägarengagemang för de sex bolag som regeringen aviserat ska säljas. Granskningen har utgått från två frågeställningar:

•Har regeringen genomfört den genomgång av argument för och emot statligt ägarengagemang som aviserades i budgetpropositionen för 2007?

•Har regeringen berett propositionen 2006/07:57, såvitt avser denna genomgång, på ett tillfredsställande sätt? Har beredningen dokumenterats?

Riksrevisionens bedömning är att beredningen av ärendet inte uppfyller regeringsformens beredningskrav och att regeringen för de sex aktuella bolagen inte har gjort en genomgång enligt vad som aviserades i budgetpropositionen. Riksrevisionen har även bedömt att det underlag regeringen har tagit fram inför riksdagens beslut inte är ett tillräckligt heltäckande underlag för bedömningen av förutsättningar för försäljning. Riksrevisionens slutsats är att dokumentationen vid Näringsdepartementet inte uppfyller de krav på dokumentation som konstitutionsutskottet uttalat. Riksrevisor Grufberg har vid utskottsförhör den 29 maj 2007 lämnat information om Riksrevisionens granskning.

Regeringens bedömning

Regeringen anser att den redovisat erforderliga argument för och emot ett statligt ägande i de sex företag som angivits i proposition 2006/07:57 Försäljning av vissa statligt ägda

48

företag. Exempelvis konstaterar regeringen i propositionen att Civitas Holding AB som äger Vasakronan, SBAB och VS AB idag verkar på marknader som är helt kommersiella och därmed präglas av fritt tillträde och fri konkurrens. Regeringen anser därför inte att det finns något skäl för staten att fortsätta äga företagen. För Nordea Bank AB, OMX AB och Telia Sonera AB fanns redan lämnade bemyndiganden.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] har i riksdagens näringsutskott svarat på frågor i ärendet. Som framgår av Riksrevisionens rapport har näringsminister[REDACTED_EFTERNAMN] och statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] även förmedlat regeringens syn på ärendet i ett möte med Riksrevisionen.

Enligt regeringens uppfattning har regeringsformens krav på beredning vid framtagande av propositionen uppfyllts och därmed även kravet på dokumentation.

Ärendet har i riksdagen beretts av näringsutskottet, efter hörande av finans-, trafik- och försvarsutskotten. En gemensam offentlig utfrågning har hållits och ett flertal interna utfrågningar. När näringsutskottet värderar den sammantagna beredningen anser utskottet - i likhet med finans- och trafikutskottet bedömningar - att det finns ett fullödigt beslutsunderlag inför beslut av propositionen om att bemyndiga regeringen att avyttra ägandet i tre statligt ägda företag och att utvidga tidigare givna bemyndiganden för tre andra (bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217).

Näringsutskottet konstaterar att det inte föreligger särskilda skäl att äga de företag som regeringen pekar på i propositionen (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217).

Konstitutionsutskottet har under beredningen av propositionen i riksdagen beretts tillfälle att yttra sig i frågan om beredningen men har den 31 maj 2007 beslutat att inte avge yttrande under hänvisning att detta i sedvanlig ordning kommer att ske under nästa riksmöte.

Regeringen har därmed inga ytterligare kommentarer till rapportens innehåll.

Almi Företagspartner AB och samhällsuppdraget (RiR 2007:15)

Riksrevisionen har i sin rapport om Almi Företagspartner AB angett att förutsättningarna för Almi har förändrats sedan bildandet 1994

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

och att samhällsuppdraget därmed är något oprecist. De regionala variationerna bedöms som betydande inom området affärsutveckling, ett område där Riksrevisionen också ifrågasätter omfattningen på verksamheten. Riksrevisionen lyfter samtidigt fram att Almis finansieringsverksamhet ligger i linje med de ursprungliga intentionerna och den s.k. marknadskompletterande roll som är vägledande för Almi. Finansieringsverksamheten uppfyller de förväntningar som ställs från kunder såväl som från andra kreditgivare. Riksrevisionen bedömer att regeringens ekonomiska mål för Almi, så som det är utformat idag, inte tillräckligt styr och främjar verksamheten. Ett eventuellt vinstsyfte eller annat syfte är inte tydligt formulerat i bolagsordningen.

Regeringens bedömning

Regeringen instämmer till stor del i Riksrevisionens kritik. Samhället och kapitalmarknaderna har förändrats sedan Almis bildande 1994 och styrningen av bolaget har under denna tid inte fullt ut anpassats efter nya omständigheter. Riksrevisionens rapport kan därför vara till hjälp för att förbättra och förtydliga Almis samhällsuppdrag. Regeringen vill samtidigt understryka att vissa regionala skillnader är en följd av att Almi till 49 procent är delägt av landsting, regionala

självstyrelseorgan och kommunala samverkansorgan. En regional och lokal anpassning av delar av verksamheten kan vara viktig för att få en bra förankring i det regionala näringslivet. Almi behöver se över sitt åtagande när det gäller området affärsutveckling. Det finns skäl att se över de ekonomiska målen för Almis verksamhet samtidigt som regeringen bedömer att alltför snäva mål när det gäller områden som t.ex. Almis kapitalstruktur riskerar att hämma fokus på Almis övergripande samhällsuppdrag, att främja utvecklingen av små- och medelstora företag och nyföretagandet i syfte att skapa tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv.

49

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Rapportering av åtgärder som aviserades i budgetpropositionen för 2007

Rapport om statligt ägda bolags hållbarhetsredovisning

Regeringen framhöll i budgetpropositionen för 2007 att genomlysning är ett viktigt verktyg i utvärderingen av de statligt ägda bolagen. Som ett i led i arbetet med att utveckla och förbättra

bolagens redovisning avseende

hållbarhetsinformationhar Näringsdepartementet under hösten 2006 givit två externa konsulter uppdraget att utvärdera de statligt ägda bolagens hållbarhetsredovisning utifrån; samhällsnytta och ”best practice”. Resultatet av utvärderingarna presenterades i maj 2007 i skriften ”Genomlysning av de statligt ägda företagens hållbarhetsredovisning 2006”.

Riktlinjer för extern rapportering

Nästa steg i arbetet med att förbättra och utveckla rapporteringen från bolagen är att utforma nya tydligare riktlinjer för bolagens externa rapportering. Arbete pågår inom Näringsdepartementet för detta. Regeringen avser att under hösten 2007 presentera reviderade riktlinjer med bland annat tydligare

informationskravavseende hållbarhetsinformation.

Bolagsgenomgång och genomgång av kapitalstruktur

Näringsdepartementet har påbörjat arbetet med den bolagsgenomgång som utlovades i

budgetpropositionen för 2007. I bolagsgenomgången vägs motiven för eller emot ett statligt ägarengagemang. Regeringens första bedömning var att försäljningsprocesser kunde inledas med sex statligt ägda bolag (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217).

I de fall genomgången leder till slutsatsen att staten bör kvarstå som ägare, ska regeringen bland annat analysera om det finns delar av tillgångar i bolag som inte stödjer verksamheten enligt riksdagens uppdrag, och som därmed kan avyttras. Resultatet av genomgången kan även innebära att regeringen kommer att framföra förslag till riksdagen om avyttring av statligt ägda bolag, delar eller hela därav eller förändringar eller förtydliganden av vissa statligt ägda bolags uppdrag.

Parallellt med genomgången pågår en översyn av kapitalstrukturen i de statligt ägda bolagen.

Avsikten är att med utgångspunkt från de enskilda bolagens mål för kapitalstrukturen, och med hänsyn tagen till framtida investeringsbehov, säkerställa att ägarens kapital utnyttjas effektivt. Kapital som inte kan investeras i värdeskapande verksamheter ska återföras till ägaren.

Finansförvaltningen i statliga fastighetsbolag Riksrevisionen har i sin rapport Finansförvaltningen i statliga fastighetsbolag (RiR 2006:21) rekommenderat regeringen att återföra kapital till staten från Vasallen AB samt pröva kapitalstrukturen även i övriga granskade bolag.

Regeringen har i budgetpropositionen för 2007 framhållit att prövning och ställningstaganden om kapitalisering och nivån på en effektiv kapitalstruktur måste göras kontinuerligt mot bakgrund av förändringar i omvärlden liksom i bolagens verksamhet.

Regeringen anger också att det för varje statligt ägt fastighetsbolag, liksom för flertalet övriga statligt ägda bolag finns beslutade finansiella mål och en utdelningspolicy som löpande prövas och justeras vid behov. Regeringen kommer även fortsättningsvis att löpande pröva kapitalstrukturen i de statligt ägda bolagen, något som även innefattar frågan om återföring av kapital från Vasallen AB.

När Vasallen bildades 1997 försågs bolaget med ett stort eget kapital beroende på osäkerheten om riskerna i verksamheten samt hur omfattande investeringar verksamheten skulle kräva, framförallt i de tidiga skedena av fastighetsutvecklingen. Sedan Vasallen under år 2005 och 2006 sålt flera färdigutvecklade fastigheter har bolaget kunnat göra säkrare bedömningar om framtida kapitalbehov och risker. Bolaget bedöms därför i framtiden kunna finansiera sin verksamhet också via kapitalmarknaden. Mot bakgrund av detta genomförde Vasallen AB en översyn av bolagets kapitalbehov vilken resulterade i en efterutdelning om 700 miljoner kronor på en extra bolagsstämma i december 2006 och en extra utdelning om 400 miljoner kronor (utöver utdelningen om 71 miljoner kronor enligt bolagets utdelningsmål) i samband med årsstämman i april 2007. Totalt har Vasallen betalt 1 100 miljoner kronor i extra utdelning till staten under 2006 och 2007. Regeringen har godkänt utdelningarna och avser liksom tidigare

50

att löpande pröva fastighetsbolagens finansiella mål och utdelningspolicy.

Översyn av nomineringsförfarandet Riksrevisionens granskning av fastighetsbolagen (RiR 2006:21) innehåller rekommendationer till regeringen. En av dessa rekommendationer är att vid styrelsenomineringarna pröva behovet av finansiell sakkunskap i styrelserna.

De statligt ägda bolagen ska, enligt ägarpolicyn, utgå från kompetensbehovet i varje bolags styrelse vid varje nominering av en styrelseledamot. Därför är det viktigt att styrelsens sammansättning är sådan att styrelsen alltid har sådan branschkunskap eller annan kompetens som är direkt relevant för bolaget, även när bolaget utvecklas och omvärlden

förändras. Regeringen lyfte i budgetpropositionen för 2007 fram att man avsåg att se över nomineringsförfarandet vid tillsättningen av de statligt ägda bolagens styrelser. Detta framstod som angeläget, bland annat mot bakgrund av Riksrevisionens kritik.

Regeringen har i nomineringsprocessen för verksamhetsåret 2007 (årsstämmor 2007) genomfört ett större antal förändringar i styrelserna. Till grund för förändringarna har noggranna analyser av kompetensbehoven i respektive styrelse gjorts. Det är den samlade kompetensen i respektive styrelse som avgör val av ledamot. De statligt ägda fastighetsbolagens

styrelser har efter analyser av kompetensbehoven i flera fall kompletterats med finansiell kompetens.

I syfte att kontinuerligt förbättra processen

utvärderas årligen förgående års nomineringsprocess.

Riksrevisionens rekommendationer avseende redovisning av bolagens mål och i förekommande fall särskilda samhällsuppdrag

Riksrevisionen har lämnat synpunkter på bolagens redovisning av mål och samhällsuppdrag och efterfrågat tydligare redovisning av dessa i bolagens årsredovisningar.

En del i den tidigare nämnda bolagsgenomgången är att se över bolagens samhällsuppdrag. Resultat av genomgången kan leda till att regeringen överväger förslag till riksdagen avseende förändringar eller förtydliganden av vissa statligt ägda bolags uppdrag. Därutöver avser regeringen, som nämnts ovan, att under hösten 2007 presentera reviderade riktlinjer för extern rapportering, med

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

bland annat tydligare informationskrav avseende icke-finansiell information.

Slutbehandlade ärenden

Följande ärenden, som föranletts av Riksrevisionens granskningsrapporter, är att anse som slutbehandlade: Vattenfall AB – Uppdrag och statens styrning (RiR 2004:18), Regeringens förvaltning och styrning av sex statliga bolag, (RiR 2004:28), Representation och förmåner i statliga bolag och stiftelser (RiR 2005:8), Bolagiseringen av Statens järnvägar (RiR 2005:11), Statliga bolag och offentlig upphandling (RiR 2006:15), Finansförvaltningen i statliga fastighetsbolag (RiR 2006:21).

3.13Vissa frågor angående förvaltningen av statligt ägda bolag

3.13.1 Förvaltningsaktiebolaget Stattum

Regeringens förslag: Förvaltningsaktiebolaget Stattum avvecklas genom likvidation och i samband med denna delas utdelningsbara medel ut till ägaren.

Förvaltningsaktiebolaget Stattum (Stattum) är ett förvaltningsbolag med uppgift att förvalta vissa aktieposter. Stattum har fungerat som ett holdingbolag för vissa statligt ägda aktieposter som skulle avvecklas eller på annat sätt omstruktureras, såsom senast i Sveaskog och tidigare även t.ex. i Pharmacia och Celsius. Stattumkoncernen förvaltar i dag aktier i det vilande dotterbolaget Statsföretag, övriga innehav är avvecklade. De delar av försäljningslikviderna som inte delats ut till ägaren (staten) eller satts in på det kontot i Riksgäldskontoret dit extra utdelningar kan föras, har placerats i statsskuldväxlar som i dag uppgår till ett nominellt belopp om cirka 581 miljoner kronor.

Regeringens bedömning

Stattums verksamhet begränsas i dag till finansiella placeringarna i statsskuldsväxlar. De

51

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

aktieposter som skulle avvecklas genom Stattums försorg är samtliga avvecklade, varför Stattums uppdrag är slutfört. Det finns heller inga utestående fordringar i bolaget gentemot annan part. Regeringen föreslår därför att Stattum likvideras. I samband med likvidationen delas utdelningsbara medel ut till ägaren.

3.13.2Försäljning av aktier i bolag med statligt ägande

Regeringer avser att minska statens ägande i företagen Nordea, OMX, SBAB, TeliaSonera, Civitas Holding AB som äger Vasakronan och Vin Sprit. För detta har regeringen inhämtat riksdagens bemyndigande (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217). Försäljningsintäkterna ska användas för att amortera på statsskulden.

Regeringen har också informerat riksdagen om sin avsikt att redovisa respektive försäljning i kommande budgetpropositioner.

TeliaSonera

Den 3 maj 2007 avyttrade staten motsvarande 8 procent av sina aktier i TeliaSonera. Staten har fortfarande huvudägarskapet med full kontroll över framtida strategiska beslut bland annat gällande det fasta telenätet och en eventuell framtida strukturaffär. Regeringens mål med försäljningen var att bredda aktieägarbasen i bolaget. Därutöver ville regeringen maximera intäkterna från försäljningen och samtidigt genomföra en transaktion med låg risk samt skapa en stabil eftermarknad.

Investmentbankerna Deutsche Bank AG och UBS Investment Bank ledde transaktionen som så kallade joint bookrunners. Carnegie Investment Bank AB assisterade vid distributionen som så kallad selling agent.

Valet av tidpunkt för att sälja var bland annat att TeliaSoneras aktiekurs var den högsta på sex år och att aktiekursen låg över aktieanalytikernas konsensusvärdering av bolaget. Samtidigt fanns det en hög likviditet på marknaden när årets stora aktieutdelningar skulle återinvesteras. Dessutom ville regeringen minska exponeringen för värdeminskningar i TeliaSonera aktien genom att minska sitt innehav. För att nå målen riktade regeringen erbjudandet till institutionella investerare genom en så kallad accelererad bookbuilding. Priset fastställdes till 50 kronor

per aktie. 359 236 578 aktier såldes till ett 200-tal institutionella placerare varav 70 procent var utländska institutioner.

Statens kostnader för bankrådgivning uppgick

till 10 777 098

kronor och

avräknades

mot

försäljningsintäkterna.

Denna

kostnad

inkluderar

kostnader

för

kommunikationsrådgivare,

resor

med mera.

Staten erhöll

17 951 051

803

kronor

i

försäljningsintäkter. Statens kostnader för legal rådgivning uppgick till 2 846 202 kronor och belastade anslaget 38:18 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m.

Regeringen nådde även målet om en stabil eftermarknad samtidigt som det inte funnits några tecken på att marknadsaktörer försökt driva på kursutvecklingen under själva transaktionen.

Efter transaktionen är den svenska staten fortsatt den största ägaren i TeliaSonera – med 37,3 procents innehav av aktierna. Regeringen har åtagit sig att inte avyttra ytterligare aktier i TeliaSonera över börsen före april 2008 utan samtycke från Deutsche Bank AG och UBS Investment Bank.

Regeringens bedömning är att

försäljningsorganisationeninom Regeringskansliet fungerade väl genom en tydlig målbild, en noggrant strukturerad process, en tydlig ledning samt tydlig kommunikation.

3.14Budgetförslag

3.14.138:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader

Tabell 3.6 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

224 266

P

sparande

13 037

P

Utgifts-

2007

Anslag

310 908

1

prognos

333 405

P

2008

Förslag

334 323

P

P

2009

Beräknat

350 610

2

P

P

2010

Beräknat

359 599

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P MotsvararP342 855 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP342 855 tkr i 2008 års prisnivå.

52

Anslaget täcker förvaltningskostnader för Verket för näringslivsutveckling samt används för driftsbidrag till Almi Företagspartner AB.

Regeringens överväganden

Från anslag 38:4 Turistfrämjande överförs 11 429 000 kronor fr.o.m. 2008 till Nutek för förvaltnings- och administrationskostnader.

Vidare överförs 10 900 000 kronor från anslaget 32:1 Länstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 Rikets styrelse, för förvaltande och attesterande myndighet för de åtta regionala programmen inom regional konkurrenskraft och sysselsättning.

Regeringen föreslår att 334 323 000 kronor anvisas under anslaget 38:1 Verket för

näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader för

2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till

350 610 000 kronor respektive 359 599 000 kronor.

Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

310 908

310 908

310 908

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

1 462

8 527

16 717

Pris- och löneomräkningP

P

Beslut

10 524

19 487

19 987

Överföring till/från andra

anslag

11 429

11 688

11 987

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

334 323

350 610

359 599

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

3.14.2 38:2 Näringslivsutveckling m.m.

Tabell 3.8 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

256 747

P

sparande

114 776

P

Utgifts-

2007

Anslag

463 909

1

prognos

385 955

P

2008

Förslag

579 146

P

P

2009

Beräknat

539 146

P

P

2010

Beräknat

539 146

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Anslaget ska användas för näringslivsfrämjande åtgärder. Anslaget får även användas till försöket med Nystartcenter.

Regeringens överväganden

Anslaget ökar, enligt beslut med anledning av vårpropositionen för 2007, med 20 000 000 kronor för att främja företagande bland personer med utländsk bakgrund och med 150 000 000 kronor för att främja tillväxt och utveckling inom miljöteknikområdet.

Anslaget ökar med 24 637 000 kronor fr.o.m. 2008 till följd av en överföring från anslaget (2007) 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. Medlen får användas för bidrag till riksmätplatserna vid SP Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut AB (SP), i övergripande syfte att tillgodose framförallt små och medelstora företags behov av riksmätplatser.

Anslaget föreslås öka med 20 000 000 kronor under 2008 till följd av en överföring från

anslagen 22:1 Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader och 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader

inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Medlen ska finansiera försöket med Nystartcenter.

Anslaget föreslås minska med 10 000 000 kronor pga. en överföring till anslaget 90:5 Regeringskansliet m.m. inom utgiftsområde 1 Rikets styrelse. Överföringen görs med anledning av inrättandet av ett regelråd.

Regeringen föreslår att 579 146 000 kronor anvisas under anslaget 38:2 Näringslivsutveckling

m.m.för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 539 146 000 kronor respektive 539 146 000 kronor.

Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:2 Näringslivsutveckling m.m.

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

374 509

374 509

374 509

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

Beslut

160 000

140 000

140 000

Överföring till/från andra

anslag

44 637

24 637

24 637

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

579 146

539 146

539 146

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

53

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Bemyndigande om ekonomiska åtaganden

Regeringen föreslår ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden för 2008. Detta möjliggör att det för delar av verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden som omfattar

långsiktiga program samt deltagande i fleråriga samarbetsprojekt, t.ex. EU-finansierade projekt.

Tabell 3.10 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden

Tusental kronor

Utfall

Prognos

Förslag

Beräknat

Beräknat

2006

2007

2008

2009

2010–2011

Ingående åtaganden

0

0

0

-

-

Nya åtaganden

0

0

470 000

-

-

Infriade åtaganden

0

0

0

-230 000

-240 000

Utestående åtaganden

0

0

470 000

-

-

Erhållet/föreslaget bemyndigande

0

0

470 000

-

-

3.14.338:3 Institutet för tillväxtpolitiska studier: Förvaltningskostnader

Tabell 3.11 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

78 007

P

sparande

512

P

Utgifts-

2007

Anslag

77 347

1

prognos

75 874

P

2008

Förslag

77 308

P

P

2009

Beräknat

79 066

2

P

P

2010

Beräknat

81 107

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P MotsvararP77 308 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP77 308 tkr i 2008 års prisnivå.

Anslaget används för Institutet för tillväxtpolitiska studiers förvaltningskostnader.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 77 308 000 kronor anvisas under anslaget 38:3 Institutet för tillväxtpolitiska studier: Förvaltningskostnader för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 79 066 000 kronor respektive 81 107 000 kronor.

Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för

38:3 Institutet för tillväxtpolitiska studier:

Förvaltningskostnader

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

76 747

76 747

76 747

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

561

2 319

4 360

Pris- och löneomräkningP

P

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

77 308

79 066

81 107

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

3.14.4 38:4 Turistfrämjande

Tabell 3.13 Anslagsutveckling

Tusental kronor

Anslags-

0

2006

Utfall

101 209

sparande

2007

Anslag

111 111

1

Utgifts-

109 119

prognos

P

P

2008

Förslag

99 763

2009

Beräknat

102 754

2

P

P

2010

Beräknat

95 137

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P MotsvararP99 763 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP89 756 tkr i 2008 års prisnivå.

54

Från anslaget finansieras statens aktieägartillskott till VisitSweden AB.

Regeringens överväganden

Anslaget föreslås minska med 11 429 000 kronor fr.o.m. 2008 till följd av en överföring till anslaget 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader. Medlen har även tidigare disponerats av Nutek för att täcka kostnader för myndighetens arbete med turistfrämjande insatser och ska även fortsättningsvis användas till detta ändamål.

Regeringen föreslår att 99 763 000 kronor anvisas under anslaget 38:4 Turistfrämjande för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till

102 754 000 kronor

respektive 95 137 000

kronor.

Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för

38:4 Turistfrämjande

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

111 111

111 111

111 111

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

81

3 415

6 747

Pris- och löneomräkningP

P

Beslut

0

0

-10 607

Överföring till/från andra

anslag

-11 429

-11 772

-12 114

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

99 763

102 754

95 137

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

3.14.538:5 Sveriges geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m.

Tabell 3.15 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

168 167

P

sparande

5 134

P

Utgifts-

2007

Anslag

169 612

1

prognos

173 162

P

2008

Förslag

170 946

P

P

2009

Beräknat

171 590

2

P

P

2010

Beräknat

176 040

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P MotsvararP167 720 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP167 720 tkr i 2008 års prisnivå.

Anslaget finansierar myndighetsverksamhet inom Sveriges geologiska undersökning (SGU), Bergsstaten samt förvaltning av anläggningar som tidigare använts för statens civila beredskapslager för olja.

Bemyndigande om ekonomiska åtaganden

Regeringen föreslår ett bemyndigande om ekonomiska förpliktelser för 2008. Detta

möjliggör deltagande i fleråriga samarbetsprojekt, t.ex. EU-finansierade projekt.

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Tabell 3.16 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden

Tusental kronor

Utfall

Prognos

Förslag

Beräknat

Beräknat

2006

2007

2008

2009

2010–2011

Ingående åtaganden

-

758

3 000

-

-

Nya åtaganden

-

3 000

3 000

-

-

Infriade åtaganden

-

-758

-1 000

-2 000

-4 000

Utestående åtaganden

-

3 000

5 000

-

-

Erhållet/föreslaget bemyndigande

-

12 000

6 000

-

-

55

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 3.17 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter till

Intäkter

Kostnader

Resultat

rättslig

inkomsttitel

som får

(intäkt -

verksamhet

disponeras

kostnad)

Utfall 2006

14 288

187

8 050

6 425

Prognos 2007

1 400

180

8 844

5 336

Budget 2008

11 000

180

8 650

2 530

Tabell 3.18 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 2006

27 773

27 833

-60

(varav tjänsteexport)

885

1 279

-394

Prognos 2007

30 300

29 800

500

(varav tjänsteexport)

3 500

3 200

300

Budget 2008

29 000

28 800

200

(varav tjänsteexport)

2 000

1 800

200

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 170 946 000 kronor anvisas under anslaget 38:5 Sveriges geologiska

undersökning:Geologisk undersökningsverksamhet m.m. för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 171 590 000 kronor respektive 176 040 000 kronor.

Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:5 Sveriges geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m.

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

169 612

169 612

169 612

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

1 334

5 278

9 814

Pris- och löneomräkningP

P

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

-3 300

-3 386

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

170 946

171 590

176 040

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

3.14.638:6 Sveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning

Tabell 3.20 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

5 284

P

sparande

0

P

Utgifts-

2007

Anslag

5 330

1

prognos

5 234

P

2008

Förslag

5 364

P

P

2009

Beräknat

5 565

2

P

P

2010

Beräknat

5 792

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P MotsvararP5 364 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP5 364 tkr i 2008 års prisnivå.

Anslaget finansierar kostnader för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 5 364 000 kronor anvisas under anslaget 38:6 Sveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 5 565 000 kronor respektive 5 792 000 kronor.

Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för

38:6 Sveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig

forskning Tusental kronor

2008

2009

2010

1

5 330

5 330

5 330

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

34

235

462

Pris- och löneomräkningP

P

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

5 364

5 565

5 792

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

56

3.14.738:7 Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m.

Tabell 3.22 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

35 244

P

sparande

2 609

P

Utgifts-

2007

Anslag

11 868

1

prognos

14 218

P

2008

Förslag

11 868

P

P

2009

Beräknat

11 868

P

P

2010

Beräknat

11 868

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

Anslaget finansierar statens kostnader för

efterbehandling av tömda oljelagringsanläggningar och det statliga gruvfältet i Adak, Malå kommun.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 11 868 000 kronor anvisas under anslaget 38:7 Sveriges geologiska

undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar m.m. för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 11 868 000 kronor respektive år.

Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:7 Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m.

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

11 868

11 868

11 868

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

11 868

11 868

11 868

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

3.14.8 38:8 Patentbesvärsrätten

Tabell 3.24 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

15 625

P

sparande

198

P

Utgifts-

2007

Anslag

15 544

1

prognos

15 460

P

2008

Förslag

15 666

P

P

2009

Beräknat

16 034

2

P

P

2010

Beräknat

16 456

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P MotsvararP15 666 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP15 666 tkr i 2008 års prisnivå.

Anslaget används till förvaltningskostnader för Patentbesvärsrätten.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 15 666 000 kronor anvisas under anslaget 38:8 Patentbesvärsrätten 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 16 034 000 kronor respektive 16 456 000 kronor.

Tabell 3.25 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:8 Patentbesvärsrätten

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

15 544

15 544

15 544

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

122

490

912

Pris- och löneomräkningP

P

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

utgiftsområden

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Ny ramnivå

15 666

16 034

16 456

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

57

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

3.14.938:9 Bolagsverket: Finansiering av likvidatorer

Tabell 3.26 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

6 614

P

sparande

1 653

P

Utgifts-

2007

Anslag

7 952

1

prognos

7 809

P

2008

Förslag

7 952

P

P

2009

Beräknat

7 952

P

P

2010

Beräknat

7 952

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

AnsTlT agetTfinansierar verksamheten vid Bolagsverket avseende ersättning till likvidatorer i samband med likvidation av företag i vissa fall.T

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 7 952 000 kronor anvisas under anlaget 38:9 Bolagsverket: Finansiering av likvidatorer för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 7 952 000 kronor respektive 7 952 000 kronor.

Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:9 Bolagsverket: Finansiering av likvidatorer

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

7 952

7 952

7 952

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

7 952

7 952

7 952

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

3.14.1038:10 Bidrag till FoU inom experimentell teknik m.m.

Tabell 3.28 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

42 320

P

sparande

0

P

Utgifts-

2007

Anslag

42 088

1

prognos

41 333

P

2008

Förslag

42 357

P

P

2009

Beräknat

43 633

2

P

P

2010

Beräknat

44 676

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P MotsvararP42 357 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP42 357 tkr i 2008 års prisnivå.

Från anslaget finansieras forskning och utveckling inom experimentell teknik vid SP Sveriges Tekniska Forskningsinstitut AB. Vidare lämnas bidrag till terminologisk verksamhet.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 42 357 000 kronor anvisas under anslaget 38:10 Bidrag till FoU inom experimentell teknik m.m. för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 43 633 000 kronor respektive 44 676 000 kronor.

Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för

38:10 Bidrag till FoU inom experimentell teknik m.m.

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

42 088

42 088

42 088

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

269

1 545

2 588

Pris- och löneomräkningP

P

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

42 357

43 633

44 676

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

58

3.14.1138:11 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader

Tabell 3.30 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

22 599

P

sparande

828

P

Utgifts-

2007

Anslag

23 082

1

prognos

23 343

P

2008

Förslag

23 268

P

P

2009

Beräknat

23 803

2

P

P

2010

Beräknat

24 421

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P MotsvararP23 268 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP23 268 tkr i 2008 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel till förvaltningskostnader för Rymdstyrelsen.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 23 268 000 kronor anvisas under anslaget 38:11 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 23 803 000 kronor respektive 24 421 000 kronor.

Tabell 3.31 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:11 Rymdstyrelsen

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

23 082

23 082

23 082

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

186

721

1 339

Pris- och löneomräkningP

P

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

23 268

23 803

24 421

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

3.14.12 38:12 Rymdverksamhet

Tabell 3.32 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

657 532

P

sparande

4 064

P

Utgifts-

2007

Anslag

612 780

1

prognos

623 841

P

2008

Förslag

616 382

P

P

2009

Beräknat

583 078

2

P

P

2010

Beräknat

597 365

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P MotsvararP566 382 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP566 382 tkr i 2008 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel för industriutvecklingsprojekt, fjärranalys och forskning, som bedrivs inom ramen för deltagande i internationellt samarbete, framför allt inom det europeiska rymdsamarbetet inom European Space Agency (ESA). Verksamheten kan också bedrivas i nationella eller bilaterala

program. Vidare bekostas vissa informationsinsatser från anslaget.

Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden

Regeringen föreslår ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden även för 2008. Detta möjliggör att det för delar av verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga program under en flerårig planeringsperiod.

59

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Tabell 3.33 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden

Tusental kronor

Utfall

Prognos

Förslag

Beräknat

Beräknat

2006

2007

2008

2009

2010–2013

Ingående åtaganden

1 543 000

1 600 000

1 194 000

-

-

Nya åtaganden

685 000

304 000

1 577 000

-

-

Infriade åtaganden

-628 000

-710 000

-582 000

-459 000

-1 741 000

Utestående åtaganden

1 600 000

1 194 000

2 189 000

-

-

Erhållet/föreslaget bemyndigande

1 600 000

1 200 000

2 200 000

-

-

Regeringens överväganden

Anslaget föreslås tillföras 50 000 000 kronor under 2008 för att bidra till svensk rymdverksamhet.

Regeringen föreslår att 616 382 000 kronor anvisas under anslaget 38:12 Rymdverksamhet för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 583 078 000 kronor respektive 597 365 000 kronor.

Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:12 Rymdverksamhet

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

612 780

612 780

612 780

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

3 922

22 101

37 658

Pris- och löneomräkningP

P

Beslut

-320

-51 803

-53 073

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

616 382

583 078

597 365

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

3.14.1338:13 Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademien

Tabell 3.35 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

5 327

P

sparande

0

P

Utgifts-

2007

Anslag

5 327

1

prognos

5 232

P

2008

Förslag

5 327

P

P

2009

Beräknat

5 327

P

P

2010

Beräknat

5 327

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

Från anslaget lämnas bidrag till

Ingenjörsvetenskapsakademiens (IVA) grundläggande verksamhet, som till exempel ledningsfunktion, utrednings-, informations- och ekonomiverksamhet. IVA:s verksamhet inriktas på att följa, analysera och sprida information om aktuella utvecklingstendenser, samt på att skapa och initiera samverkan mellan olika aktörer i samhället.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 5 327 000 kronor anvisas under anslaget 38:13 Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademien för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 5 327 000 kronor respektive år.

60

Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:13 Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademien

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

5 327

5 327

5 327

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

5 327

5 327

5 327

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

3.14.14 38:14 Konkurrensverket

Tabell 3.37 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

83 598

P

sparande

2 150

P

Utgifts-

2007

Anslag

85 741

1

prognos

86 316

P

2008

Förslag

98 151

P

P

2009

Beräknat

100 436

2

P

P

2010

Beräknat

103 060

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P MotsvararP98 151 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP98 151 tkr i 2008 års prisnivå.

Anslaget täcker förvaltningskostnader för Konkurrensverket

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 98 151 000 kronor anvisas under anslaget 38:14 Konkurrensverket för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 100 436 000 kronor respektive 103 060 000 kronor.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Tabell 3.38 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:14 Konkurrensverket

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

85 741

85 741

85 741

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

-900

1 075

3 343

Pris- och löneomräkningP

P

Beslut

5 000

5 116

5 250

Överföring till/från andra

anslag

8 310

8 503

8 726

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

98 151

100 436

103 060

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

3.14.15 38:15 Konkurrensforskning

Tabell 3.39 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

6 640

P

sparande

185

P

Utgifts-

2007

Anslag

6 730

1

prognos

6 791

P

2008

Förslag

6 773

P

P

2009

Beräknat

6 988

2

P

P

2010

Beräknat

7 204

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P MotsvararP6 773 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP6 773 tkr i 2008 års prisnivå.

Anslaget finansierar konkurrensrelaterad forskning inom i första hand disciplinerna ekonomi och juridik.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 6 773 000 kronor anvisas under anslaget 38:15 Konkurrensforskning för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 6 988 000 kronor respektive 7 204 000 kronor.

61

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Tabell 3.40 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:15 Konkurrensforskning

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

6 730

6 730

6 730

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

43

258

474

Pris- och löneomräkningP

P

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

6 773

6 988

7 204

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

3.14.1638:16 Medel till AB Göta kanalbolag för upprustning och drift av kanalen

Tabell 3.41 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

14 910

P

sparande

0

P

Utgifts-

2007

Anslag

14 910

1

prognos

14 643

P

2008

Förslag

14 910

P

P

2009

Beräknat

14 910

P

P

2010

Beräknat

14 910

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

Anslaget används för att täcka kostnader i samband med upprustning och drift av kanalen.

Regeringens överväganden

Riksdagen beslöt våren 1992 (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) bl.a. att finansieringen av kanalens upprustning ska tillförsäkras genom statsmakternas försorg.

Varje budgetår sedan anslaget inrättades budgetåret 1992/93 har riksdagen anvisat medel för upprustning och drift av kanalen. De statliga insatserna har bidragit till att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål ökat. För 2008 bedöms 14 910 000 kronor vara tillräckligt för att klara av nödvändig upprustning och drift av kanalen. Även för 2009 och 2010 bedöms denna anslagsnivå vara tillräcklig.

Tabell 3.42 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för

38:16 Medel till AB Göta kanalbolag för upprustning och

drift av kanalen Tusental kronor

2008

2009

2010

1

14 910

14 910

14 910

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

14 910

14 910

14 910

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år

3.14.1738:17 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m.

Tabell 3.43 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

6 793

P

sparande

17 051

P

Utgifts-

2007

Anslag

124 150

1

prognos

137 491

P

2008

Förslag

129 850

P

P

2009

Beräknat

121 850

P

P

2010

Beräknat

24 850

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

Anslaget används för att täcka kostnader för omstrukturering, genomlysning och försäljning av företag med statligt ägande. Anslaget används även för att täcka kostnader för IRECO Holding AB:s administration.

Regeringens överväganden

Genom Regeringskansliet förvaltas 55 företag/koncerner, varav 41 ägs helt av staten och 14 ägs tillsammans med andra. Värdet av de

förvaltade

bolagen

bedöms

till

ca

770 000 000 000 kronor.

Statens

andel

av

bolagens utdelningar på 2006 års resultat var ca 36 300 000 kronor. Dessa värden medför ett stort ansvar och ställer krav på att regeringens ägarförvaltning är aktiv och professionell. Det övergripande målet för ägarförvaltningen är att skapa värde.

I regeringens arbete med förvaltningen av bolag ingår att arbeta med olika typer av

62

ägarfrågor och att såväl förbereda som genomföra de beslut riksdagen fattat avseende det statliga ägandet och ett antal specifika bolag.

Regeringen har utöver tidigare bemyndiganden fått riksdagens bemyndigande att helt eller delvis avyttra aktier i företagen Civitas Holding AB (som äger Vasakronan), Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag SBAB samt V S Vin Sprit (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217).

Extern rådgivning är ett komplement till Regeringskansliets löpande ägarförvaltning. Till exempel anlitas extern expertis vid försäljning av aktier i statligt ägda bolag.

Ett viktigt verktyg i utvärderingen av förvaltningen av den del av statens tillgångar som finns i företag med statligt ägande är genomlysning. Regeringen lämnar varje år en skrivelse till riksdagen med en redogörelse för företag med statligt ägande, (skr. 2006/07:120) där Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande ingår som bilaga. Regeringskansliet rapporterar även om den sammanlagda utvecklingen i fyra delårsrapporter.

Mot bakgrund av pågående försäljningsprocesser och därpå ökade behov av att anlita externa rådgivare har anslaget höjts med 100 000 000 kronor (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222).

Regeringen har den 6 september 2007 beslutat att tillkalla ett råd för försäljning av aktier i bolag med statligt ägande. Inrättandet av rådet kommer att medföra ökade kostnader för Regeringskansliet. Rådets arbete är en del av förberedelsearbetet inför den försäljning av statligt ägda bolag som riksdagen beslutat om (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217). Rådets kostnader föreslås finansieras från anslaget 38:17 Kostnader för omstrukturering och genomlysning statligt ägda företag m.m. genom att 3 000 000 kronor överförs från nämnda anslag till anslaget 90:5 Regeringskansliet m.m. under budgetåret 2008 och 2009.

Anslaget föreslås även höjas med 8 000 000 kronor för att under 2008 täcka kostnader för IRECO:s administration. I det pågående arbetet med den framtida industriforskningsstrukturen övervägs den långsiktiga finansieringen av IRECO:s administration från 2009 och framåt.

Regeringen föreslår att 129 850 000 kronor anvisas under anslaget 38:17 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

företag m.m. för 2008. För 2009 har 121 850 000 kronor beräknats och för 2010 har anslaget beräknats till 24 850 000 kronor.

Tabell 3.44 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:17 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m.

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

24 150

24 150

24 150

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

Beslut

105 700

97 700

700

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

129 850

121 850

24 850

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år

3.14.1838:18 Kapitalinsatser i statliga bolag

Tabell 3.45 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

0

P

sparande

1 000

P

Utgifts-

2007

Anslag

1 000

1

prognos

0

P

2008

Förslag

1 000

P

P

2009

Beräknat

0

P

P

2010

Beräknat

0

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

Anslaget disponeras av regeringen, efter beslut av riksdagen i varje enskilt fall, för kapitalinsatser i statligt ägda bolag. Anslaget ska endast belastas om det vid tillfälle för en kapitalinsats inte finns medel på det särskilda konto i Riksgäldskontoret (RGK) som kan användas för kapitalinsatser i statligt ägda bolag.

Anslaget uppgår under 2007 till 1 000 000 kronor och får överskridas med 2 000 000 000 kronor under förutsättning av att det inte finns medel på kontot i RGK och att hela underskottet jämte ränta återbetalas till anslaget från kontot i RGK före utgången av 2007 (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:NU1, rskr. 2006/07:62).

Extra utdelningar inom en total ram om högst 5 000 000 000 kronor har kunnat föras från statligt ägda bolag till det särskilda kontot i RGK under perioden 2003–2007 för att användas för

63

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

kapitalinsatser i statliga bolag. Riksdagen beslutar om kapitaltillskott i varje enskilt fall (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235, prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274, prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU1, rskr. 2004/05:117, prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:NU1, rskr. 2005/06:121, prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:NU1, rskr. 2006/07:62). Under 2007 bemyndigade riksdagen (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222).

2 998 000 000 kronor har förts till det särskilda kontot under perioden den 1 januari 2003 till den 1 augusti 2007. Under perioden har ränteinkomster om 12 266 483 kronor ackumulerats på kontot. Under samma period har 3 007 615 313 kronor tagits i anspråk för kapitalinsatser i statligt ägda bolag.

Under 2007 har systemet utnyttjats vid ett tillfälle. Den 20 juni 2007 beslutade regeringen att tillskjuta 30 000 000 kronor till Arbetslivsresurs AR AB.

Den 1 augusti 2007 fanns 2 651 170 kronor, inklusive ränta, på det särskilda kontot.

Regeringens överväganden

Regeringen anser att det finns betydande principiella invändningar mot den rådande ordningen för kapitaltillskott. Regeringen har i enlighet med budgetpropositionen för 2007 därför inlett en översyn av systemet med ett konto i Riksgäldskontoret. Näringsutskottet tillstyrkte regeringens förslag om godkännande av att regeringen under 2007 skulle få vidta åtgärder för en förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag. Dock betonade utskottet att detta bara kunde godkännas övergångsvis under 2007 i avvaktan på den aviserade översynen av systemet med ett särskilt konto i Riksgäldskontoret (bet. 2006/07:NU1). Regeringens översyn pågår dock fortfarande och regeringen avser att återkomma med förslag i denna fråga under 2008.Under våren 2007 inledde regeringen arbetet med att se över kapitalstrukturen i alla företag med statligt ägande. Under hösten 2007 och våren 2008 kommer det underlag som framkommit i översynens första fas att analyseras.

Mot denna bakgrund anser regeringen att ordningen med ett konto i RGK och ett anslag som får överskridas under året tillämpas även under 2008. Anslaget föreslås därför tillföras 1 000 000 kronor 2008 till följd av en överföring från anslaget 38:21 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft. Detta görs mot bakgrund av att regeringen i budgetpropositionen för 2007 bedömde att anslaget skulle utgå.

Regeringen bör även under 2008 få föra extra utdelningar från statligt ägda bolag till kontot i RGK, och efter riksdagens beslut i varje särskilt fall få använda medlen för kapitaltillskott i statliga bolag. Den sammantagna ramen, dvs. inklusive de extra utdelningar som tillförts kontot mellan 2003 och 2007, bör även under 2008 vara 5 000 000 000 kronor. Motsvarande villkor för anslagets utnyttjande som riksdagen beslutade om för 2007 bör gälla även för 2008. Det betyder att anslaget bör uppgå till 1 000 000 kronor, att det disponeras av regeringen efter beslut av riksdagen i varje särskilt fall och att det endast får belastas om det vid tillfället för en kapitalinsats inte finns medel på kontot i RGK.

Anslaget bör under loppet av 2008 få överskridas med högst 2 000 000 000 kronor. Endast om belastning och överskridande av anslaget skett ska medel från kontot i RGK föras till anslaget. Om anslaget belastas ska hela underskottet inklusive ränta återbetalas före utgången av 2008 genom att medel från kontot i RGK tillförs anslaget.

Anslaget ska således inte vara belastat vid utgången av 2008. Medel som finns på kontot vid utgången av 2007 bör få användas för avsett ändamål även under 2008. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 000 000 kronor anvisas under anslaget 38:18 Kapitalinsatser i statliga bolag för 2008.

Tabell 3.46 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för

38:18 Kapitalinsatser i statliga bolag

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

1 000

1 000

1 000

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

Beslut

0

-1 000

-1 000

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

1 000

0

0

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

64

3.14.1938:19 Avgifter till vissa internationella organisationer

Tabell 3.47 Anslagsutveckling

Tusental kronor

Anslags-

385

2006

Utfall

5 589

sparande

2007

Anslag

5 780

1

Utgifts-

5 846

prognos

P

P

2008

Förslag

5 780

2009

Beräknat

5 780

2010

Beräknat

5 780

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

Anslaget används för avgifter och bidrag för Sveriges deltagande i vissa internationella näringspolitiska organ. Utgiftspåverkande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen och för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationsinhämtning på för Sverige viktiga områden. Bidrag ges bl.a. till följande organisationer:

−Internationella byrån för mått och vikt (BIPM),

−Internationella organisationen för legal metrologi (OIML),

−Organisationen för intellektuell äganderätt (WIPO),

−Internationella bly- och zinkstudiegruppen (ILZSG),

−Internationella nickelstudiegruppen (INSG),

−Eureka,

−Efta, Ädelmetallkonventionen,

−COST, 4:th Fund (tekniskt-vetenskapligt samarbete),

−Internationella frysinstitutet samt

−United Nations Conference on Trade and Development (UNCTAD) Trust Fund on Iron Ore Information.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 5 780 000 kronor anvisas under anslaget 38:19 Avgifter till vissa internationella organisationer för 2008. För

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

2009 och 2010 beräknas anslaget till 5 780 000 kronor för respektive år.

Tabell 3.48 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:19 Avgifter till vissa internationella organisationer

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

5 780

5 780

5 780

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

Beslut

0

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

5 780

5 780

5 780

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

3.14.2038:20 Finansiering av rättegångskostnader

Tabell 3.49 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

253

P

sparande

4 747

P

Utgifts-

2007

Anslag

5 000

1

prognos

4 419

P

2008

Förslag

20 000

P

P

2009

Beräknat

10 000

P

P

2010

Beräknat

10 000

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

Anslaget ska finansiera kostnader med anledning av mål och ärenden som avser överklagande av Konkurrensverkets beslut eller vari Konkurrensverket för talan.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 20 000 000 kronor anvisas under anslaget 38:20 Finansiering av rättegångskostnader för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 10 000 000 kronor respektive 10 000 000 kronor.

65

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Tabell 3.50 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:20 Finansiering av rättegångskostnader

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

5 000

5 000

5 000

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

Beslut

15 000

5 000

5 000

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

20 000

10 000

10 000

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

3.14.2138:21 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft

Tabell 3.51 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

2006

Utfall

160 970

P

Anslags-

sparande

39 030

P

Utgifts-

1

2007

Anslag

200 000

prognos

225 416

P

2008

Förslag

199 000

P

P

2009

Beräknat

200 000

P

P

2010

Beräknat

200 000

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

Anslaget används för åtgärder som främjar ökad konkurrenskraft.

Bemyndigande om ekonomiska åtaganden

För 2006 och 2007 har det för anslaget funnits ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden. De ingångna åtagandena beräknas falla ut i enlighet med tabellen nedan.

Tabell 3.52 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden

Tusental kronor

Utfall

Prognos

Förslag

Beräknat

Beräknat

2006

2007

2008

2009

2010–

Ingående åtaganden

800 000

600 000

-

-

Nya åtaganden

50 000

0

-

-

Infriade åtaganden

-250 000

-200 000

-200 000

-200 000

Utestående åtaganden

600 000

400 000

-

-

Erhållet/föreslaget bemyndigande

800 000

600 000

-

-

-

66

Regeringens överväganden

Anslaget föreslås minska med 1 000 000 kronor under 2008 till följd av en överföring till anslaget 38:18 Kapitalinsatser i statliga bolag.

Regeringen föreslår att 199 000 000 kronor anvisas under anslaget 38:21 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 200 000 000 kronor respektive år.

Tabell 3.53 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 38:21 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

200 000

200 000

200 000

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

Beslut

-1 000

0

0

Överföring till/från andra

anslag

0

0

0

Övrigt

0

0

0

Förslag/beräknat anslag

199 000

200 000

200 000

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

3.15Övrig statlig verksamhet

3.15.1 Bolagsverket

Bolagsverket finansieras genom avgifter. Intäkterna i den offentligrättsliga verksamheten utgörs av stämpelskatt (inkomsttitel 1341, tabell 3.53) och förseningsavgifter (inkomsttitel 2529, tabell 3.54).

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 3.54 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter till

Intäkter

Kostnader

Resultat

rättslig

1

som får

(intäkt -

inkomsttitelP

P

verksamhet

disponeras

kostnad)

Utfall 2006

146 239

0

0

0

Prognos 2007

155 000

0

0

0

Budget 2008

160 000

0

0

0

1P AvserPinkomsttitel 1341. Stämpelskatt. Expeditionsavgiften får myndigheten disponera i sin helhet och redovisas inte här.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Tabell 3.55 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter till

Intäkter

Kostnader

Resultat

rättslig

1

som får

(intäkt -

inkomsttitelP

P

verksamhet

disponeras

kostnad)

Utfall 2006

61 993

7 768

7 768

0

Prognos 2007

58 939

9 304

9 304

0

Budget 2008

58 629

9 613

9 613

0

1P AvserPinkomsttitel 2529. Förseningsavgifter. De administrativa kostnaderna för hanteringen får räknas av.

3.15.2 Patent- och registreringsverket

Patent- och registreringsverket finansieras genom avgifter. Verksamheten med patent, varumärken och mönster ska ge intäkter som motsvarar kostnaderna för Patentbesvärsrättens verksamhet.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 3.56 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

Intäkter till

Intäkter

Kostnader

Resultat

rättslig

1

som får

(intäkt -

inkomsttitelP

P

verksamhet

disponeras

kostnad)

Utfall 2006

15 625

353 378

325 909

27 469

Prognos 2007

15 544

365 131

367 930

-2 799

Budget 2008

15 666

352 670

372 820

-20 150

1P AvserPinkomsttitel 2529.

3.15.3 Revisorsnämnden

Revisorsnämndens verksamhet är helt avgiftsfinansierad. Intäkterna uppgick under 2006 till knappt 26 000 000 kronor, varav årsavgifter utgjorde ca 16 300 000 kronor. Nämndens kostnader uppgick till 26 200 000 kronor, varav personalkostnader utgjorde ca 16 200 000 kronor. Vid utgången av 2006 hade Revisorsnämnden ett positivt myndighetskapital om 1 768 000 kronor.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 3.57 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 2006

25 932

26 229

-297

Prognos 2007

24 594

26 672

-2 078

Budget 2008

25 000

26 947

-1 947

67

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

4Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande

4.1Omfattning

Politikområdet Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande består av följande verk- samhetsområden:

−handels- och investeringsfrämjande och

−internationell handelspolitik och inre mark- naden.

Politikområdets verksamhet syftar till att skapa tillväxt och sysselsättning i Sverige genom att främja frihandel och avveckla handelshinder. Det sker genom att göra EU:s inre marknad mer effektiv, vilket också förbättrar EU-ländernas konkurrenskraft, samt genom att verka för öppenhet i EU:s handel med omvärlden. Globalt värnas och utvecklas ramvillkor för internationell frihandel och investeringar i Världshandels- organisationen (WTO) och genom EU:s bilate- rala och regionala handelsavtal med andra länder. OECD är ett viktigt forum för att skapa tydliga regler och riktlinjer för internationell ekonomisk

samverkan, erfarenhetsutbyte mellan länder och kvalificerad analys. Som en del av verksamheten ingår en genomlysning av de faktorer, såsom demokrati, rättsväsende och sociala välfärdssy- stem, som påverkar internationellt företagande. Kampen mot korruption är central.

Målet med politikområdet uppnås genom att bl.a. främja utrikeshandeln och utländska inve- steringar i Sverige samt att stärka profileringen av Sverige i utlandet.

Inom politikområdet finns följande myndig- heter och andra statliga verksamheter: Kommerskollegium, Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), Export- kreditnämnden (EKN), Myndigheten för ut- ländska investeringar i Sverige (Invest in Sweden Agency, ISA), Sveriges exportråd (Exportrådet) och AB Svensk Exportkredit (SEK). Vidare anslås medel för svenskt deltagande i inter- nationella handelsorganisationer och bidrag till Sveriges Standardiseringsråd (SSR).

Utrikesdepartementet är inom Regerings- kansliet ansvarigt för politikområdet.

69

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

4.2Utgiftsutveckling

Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande

Miljoner kronor

Utfall

Budget

Prognos

Förslag

Beräknat

Beräknat

2006

1

2007

2008

2009

2010

2007 P

P

39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll:

Myndighetsverksamhet

22,3

20,6

20,2

20,7

21,2

21,7

39:2 Kommerskollegium

62,4

67,9

68,7

67,1

68,7

70,5

39:3 Exportfrämjande verksamhet

303,3

230,8

233,6

248,8

246,8

208,8

39:4 Investeringsfrämjande

67,4

55,9

56,9

56,3

57,5

59,0

39:5 Avgifter till internationella handelsorganisatio-

ner

15,5

15,4

15,3

15,4

15,4

15,4

39:6 Bidrag till standardiseringen

29,3

29,6

29,1

29,8

30,4

31,2

2003 24 39:6 Näringslivsutveckling i Östersjöregionen

-16,4

-

-

-

-

Totalt för politikområde Utrikeshandel, handels- och

investeringsfrämjande

483,9

420,2

423,7

438,1

440,1

406,7

1T InklusiveTtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med denna proposition.T

4.3Mål för politikområdet

Målet är en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom Världshandelsorganisatio- nen (WTO), ökad svensk handel och ökade ut- ländska direktinvesteringar i Sverige.

Resultatbedömning för respektive verksamhetsområde

4.4Handels- och investeringsfrämjande

4.4.1Mål för verksamhetsområdet

Ökad handel och ökade direktinvesteringar i Sverige.

4.4.2Resultatredovisning

Handels- och investeringsfrämjande

Handels- och investeringsfrämjandet syftar till att förbättra förutsättningarna för svenska före- tag att ta tillvara de möjligheter som globalise- ringen ger.

Översyn av export- och investeringsfrämjandet

UnderTvåren 2007 har en översyn av de handels-

och investeringsfrämjande insatsernaTgenomT- förts i enlighet med budgetpropositionen för 2007. EnTslutrapport från ett oberoende konsult- företag överlämnades till regeringen i slutet av

juni 2007. EnligtTrapporten är export- och inve- steringsfrämjandet viktigt för Sveriges tillväxt och det finns grund för ett offentligt åtagande på området.

Inom ramen för det statligt finansierade exportfrämjandet har informationstjänster och rådgivning på hemmaplan till små och medel- stora företag en framträdande plats för att öka företagens förmåga att ta sig ut i världen. Exportrådet bör enligt översynens slutsatser fortsätta att göra detta arbete på ungefär samma sätt som idag. Investeringsfrämjandet bör också enligt översynen fortsätta på samma sätt som det görs idag. Jämförelser med fem andra länders export- och investeringsfrämjande pekar på att Exportrådet och Invest in Sweden Agency (ISA) presterar bra i internationellt perspektiv. Enligt översynen lägger Sverige i internationell jämför- else ned relativt små resurser på denna verksam- het. Exportrådet och ISA kännetecknas i ett internationellt perspektiv av genomtänkt struk- tur, noggrann styrning och resultatuppföljning.

70

Som ett led i beredningen har myndigheter och organisationer inbjudits att lämna kom- mentarer på nämnda översyn.

Exportfrämjande

Exportfrämjandet syftar till att stärka framförallt små och medelstora företags förmåga till inter- nationalisering. Exportfrämjandet sker i huvud- sak genom Exportrådet. Utlandsmyndigheterna har en viktig roll i arbetet.

Exportrådet stödjer och främjar svenska fö- retag att växa internationellt. Exportrådet har egen utlandsrepresentation på 57 platser i 48 länder. I länder där Exportrådet saknar kontor företräds man av berörd ambassad. Exportrådet har även en nationell närvaro i Sverige genom re- gionala exportrådgivare.

Exportrådets verksamhet delas in i fyra områ- den: grundläggande exportservice, kompetensut- veckling för företag, riktade satsningar för interna- tionellt affärsfrämjande och företagsspecifik affärs- utveckling.

Den grundläggande exportservicen finansieras i huvudsak av statliga medel och är därmed kost- nadsfri för företagen. Den riktar sig till små och medelstora företag. Inom ramen för verksam- heten har Exportrådets utlandskontor och kon- toret i Stockholm under 2006 besvarat ca 7 000 affärsförfrågningar. Viktiga aktiviteter har varit att ta emot och utforma program för inkom- mande och utgående delegationer samt att fort- sätta utvecklingen av elektroniska verktyg för exportfrämjandet.

Kompetensutveckling för företag riktar sig framförallt till små och medelstora företag. Under 2006 hade Exportrådet kontakt med ca 1 300 småföretag, varav 950 har lett till en kon- kret rådgivning kring internationalisering. De regionala exportrådgivarna uppgår nu till 22 och täcker samtliga län. Under 2006 gavs Export- rådet i uppdrag att genomföra en pilotverksam- het med s.k. exportmentorer. Under året genomfördes tolv exportsäljarprogram med ca 140 deltagare. Vidare genomförde Exportrådet ett 20-tal kurser inom det exporttekniska områ- det med ca 350 deltagare .

Inom området Riktade satsningar för interna- tionellt affärsfrämjande har Exportrådet genom- fört en rad aktiviteter på ett flertal marknader och inom ett antal affärssektorer där Sverige står starkt. Exportrådet har 2006 inom ramen för sitt statliga uppdrag genomfört särskilda satsningar

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

för att främja i första hand små och medelstora företags exportmöjligheter.

Företagsspecifik affärsutveckling innebär skräd- darsydda konsulttjänster som helt finansieras av företagen. Under 2006 genomfördes nära 1 750 konsultuppdrag åt såväl små och medelstora som stora företag inom en rad sektorer, en ökning med ca 30 procent jämfört med 2005. Omsätt- ningen uppgick till 205 miljoner kronor. Verk- samheten, som är helt avgiftsfinansierad, bedrivs endast vid utlandskontoren.

Främjande av projektexport sker bl.a. genom strategisk projektutveckling. Hittills bedöms insat- serna under åren 2000 – 2007 ha bidragit till kon- trakt för svenska företag med en exportvolym på cirka 6 miljarder kronor. Insatserna bidrar även till export från små och medelstora företag med spridd regional förankring, i egenskap av under- leverantörer. Vidare sker främjandeinsatser för att befästa och förstärka svenska företags andel av upphandlingen inom internationella finans- institutioner, regionala utvecklingsbanker, FN och EU. Särskilda insatser görs för att främja projektexport till EU:s nya medlemsländer och grannländer.

De näringslivs- och Sverigefrämjande aktivi- teter som svenska ambassader och generalkon- sulat genomför tillsammans med framförallt Exportrådet, Invest in Sweden Agency (ISA) och lokala partners m.fl. innebär goda möjligheter för exponering på olika marknader. Dessa kompletterar en omfattande bas- verksamhet på främjandeområdet, bl.a. ett aktivt arbete med handelshinderfrågor. De svenska ho- norärkonsulerna är en resurs för den Sverige- främjande verksamheten i utlandet.

Samspelet mellan främjandets aktörer när det gäller profileringen av Sverige i utlandet har stärkts under senare år. Nämnden för Sverige- främjande i utlandet (NSU) är ett forum för in- formationsutbyte, samordning och gemensamt agerande vad gäller Sverigeprofilering mellan de statliga och halvstatliga organisationerna inom Sverigefrämjandet.

Exportfinansiering

Genom att erbjuda exportkredit- och invester- ingsgarantier ger Exportkreditnämndens (EKN) verksamhet svenskt näringsliv goda konkurrens- förutsättningar på de internationella markna- derna.

Under 2006 lämnade EKN garantier till ett värde av cirka 40 miljarder kronor samt garanti-

71

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

offerter till ett värde av cirka 51 miljarder kro- nor. Garantierna avsåg export till 102 länder. EKN noterade 74 nya kunder 2006. Under första halvåret 2007 lämnades garantier till ett värde av 10,1 miljarder kronor och garantioffer- ter till ett värde av 25,1 miljarder kronor. EKN noterade 57 nya kunder under första halvåret 2007.

Den 31 december 2006 hade EKN bundna åtaganden om ca 92 miljarder kronor, vilka minskade till 90 miljarder kronor fram till den 30 juni 2007. EKN:s resultat uppvisade 2006 ett överskott på 1,8 miljarder kronor. Första halv- året 2007 redovisade EKN ett överskott på ca 1,1 miljard kronor. Överskottet 2006 samt första halvåret 2007 beror dels på de mycket stora åter- betalningar av fordringar som gjordes, dels på fortsatt lågt behov av riskreserveringar. Myndig- hetskapitalet uppgick i slutet av 2006 till 7,6 miljarder kronor och till ca 8,7 miljarder kronor per den 30 juni 2007.

Regeringen fick den 20 juni 2007 riksdagens bemyndigande att besluta om ändrade riktlinjer för EKN. Den nya förordningen (2007:656) om exportkreditgaranti från den 28 juni 2007 inne- bär att EKN får bevilja exportkreditgarantier i syfte att främja svensk export av varor eller tjänster samt det svenska näringslivets interna- tionalisering och konkurrenskraft för att täcka förlust i anslutning till exportaffärer om det finns ett betydande svenskt intresse. Export- kreditgarantierna ska även fortsättningsvis be- viljas i enlighet med Sveriges internationella åtaganden om statstödd exportfinansiering och som ett komplement till de garantier som er- bjuds av privata aktörer.

AB Svensk Exportkredit (SEK) främjar när- ingslivets utveckling och internationella konkur- renskraft genom att tillhandahålla långsiktigt hållbara finansieringslösningar för export och infrastruktur. Därutöver administrerar SEK det statsstödda exportkreditsystemet. Under 2006 lämnade SEK nya kundfinansieringar på 63,9 miljarder kronor, varav 27,7 miljarder kronor ut- gör utlåning till företag. Under första halvåret 2007 lämnade SEK nya kundfinansieringar på 27,2 miljarder kronor, varav 13,6 kronor utgör utlåning till företag.

Resultatet före skatt var 538 miljoner kronor 2006 och 287 miljoner kronor första halvåret 2007. SEK hade i juni 2007 en kapitaltäcknings- grad på 19,8 procent. Systemet med statsstödda exportkrediter gav 2006 ett överskott på 26,6

miljoner kronor och första halvåret 2007 ett underskott på 1,6 miljoner kronor. Systemet med statsstödda exportkrediter är mycket bero- ende av världsmarknadsläget och utvecklingen av räntorna på världsmarknaden.

Investeringsfrämjande

Utlandsägda företag utgör ett mycket viktigt in- slag i svensk ekonomi. Över 560 000 personer arbetar i utlandsägda företag, vilket motsvarar ca en fjärdedel av samtliga anställda inom den pri- vata sektorn. Utländska direktinvesteringar till- för kapital och kompetens samt stärker den svenska ekonomin och därmed tillväxt och sys- selsättning. Under de senaste åren har betydel- sen av utländska investeringar ökat. Globalise- ringen innebär att nya aktörer börjar bli betydelsefulla investerare.

År 2005 uppgick de utländska direktinve- steringarna i Sverige till 1 363 miljarder kronor, vilket motsvarar ca 48 procent av BNP.

Investeringsfrämjandet bidrar till att attrahera utländska direktinvesteringar till Sverige. Hu- vudaktör i detta arbete är Myndigheten för ut- ländska investeringar i Sverige (Invest in Sweden Agency, ISA) som aktivt verkar för att utländska företag investerar eller samverkar med svenska företag och regioner för att få till stånd investeringar i Sverige. ISA har tre egna utlandskontor samt finns representerad på ytterligare sex marknader. Utöver detta har ISA ett nära samarbete med ett 40-tal utlandsmyn- digheter.

ISA tillhandahåller tjänster och informations- material, besvarar förfrågningar från utländska investerare eller företag samt hjälper dessa att kostnadsfritt etablera kontakter med relevanta aktörer. En central del av investeringsfrämjandet är att i en årlig rapport identifiera de möjligheter och hinder som finns när det gäller utländska in- vesteringar.

Myndigheten har vidare bedrivit fokusprojekt som marknadsför områden där Sverige har sär- skilda förutsättningar att attrahera utländska in- vesteringar.

Under 2006 medverkade ISA till 193 nya in- vesteringar, en ökning med 38 procent jämfört med 2005, vilket innebar cirka 1 700 nya arbets- tillfällen. Resultaten från det första halvåret 2007 tyder på en fortsatt god utveckling. Under pe- rioden har ISA medverkat till 78 investeringar, vilka beräknas ge drygt 1 240 nya arbetstillfällen.

72

4.4.2.1 Insatser inom andra politikområden

Inom handels- och investeringsfrämjandet är ett flertal offentliga och privata aktörer verksamma. Exportrådet och ISA samarbetar med dessa inom sina respektive verksamhetsfält, t.ex. ALMI Företagspartner AB, Verket för närings- livsutveckling (Nutek), Verket för innovations- system (Vinnova), Visit Sweden AB och In- stitutet för Tillväxtpolitiska studier (ITPS).

Med finansiering från utgiftsområde 23, Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, genomför Exportrådet sedan 2002 särskilda in- satser för främjande av export av svenska föräd- lade livsmedel. Målgruppen är i första hand små och medelstora livsmedelsföretag.

En mycket stor handelspotential finns i flera av de länder som är eller har varit aktuella för svenskt utvecklingssamarbete. Många av dessa länder kan också öka sin export till Sverige och EU, vilket gynnar såväl Sverige som dessa län- ders egen utveckling. Svenska företags bidrag till tillväxt och utveckling i fattiga länder stärks när företag på frivillig basis integrerar respekt för de mänskliga rättigheterna, sociala och miljömässiga hänsyn i sitt arbete.

Regeringen vill förbättra förutsättningarna för samverkan mellan det statliga utvecklingssam- arbetet och det svenska näringslivet utan att därmed göra avsteg från den svenska principen om avbundet bistånd. Som ett led i detta arbete förbereder regeringen inrättandet av ett råd- givande organ med företrädare på hög nivå från svenska företag med erfarenhet från arbete i ut- vecklingsländer och med företrädare från myn- digheter med särskild roll för genomförandet av biståndspolitiken.

I Sveriges internationella utvecklingssam- arbete spelar ömsesidigheten i handeln en viktig roll. Handeln med utvecklingsländer står i fokus i de pågående WTO-förhandlingarna. Open Trade Gate Sweden vid Kommerskollegium hjälper till att lösa de hinder som exportörer från utvecklingsländer kan möta på den svenska marknaden.

Analys och slutsatser

Exportfrämjande

Exportrådet har väl uppfyllt de mål som riksda- gen och regeringen fastställt för dess verksam- het. Små och medelstora företag har fått tillgång

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

till grundläggande exportservice, kompetens- utveckling och rådgivning. Räckvidden för exportfrämjandet utomlands liksom tillgänglig- heten till exportrådgivning i Sverige och kompetensutveckling för små och medelstora företag har bibehållits på hög nivå och inneburit mycket goda möjligheter för dessa företag att få stöd i sitt agerande på internationella marknader.

Samarbetet mellan myndigheter och organisa- tioner som arbetar med företags- och närings- livsutveckling samt främjande har väsentligt vi- dareutvecklats och förbättrats i viktiga hänseen- den. Exportrådet och ALMI Företagspartner AB har utvecklat ett samarbetskoncept för att kunna erbjuda en mer komplett service genom att samarbeta kring internationalisering av svenska företag. Dessa och andra myndigheter och organisationer har inlett samarbete för att ytterligare tydliggöra sina roller gentemot fö- retagen. Processen att utöka samarbetet mellan aktörerna har bl.a. konkretiserats i det s.k. Exportlånet för att främja små och medelstora företags exportsatsning, se nedan Exportfinan- siering.

Främjandet av svensk projektexport och in- ternationell upphandling bedöms vara kostnads- effektiv. Efterfrågan är stor. Med begränsade fi- nansiella insatser har hög utväxling i form av exportkontrakt och sysselsättning i Sverige upp- nåtts. Genomförda satsningar inom projekt- exporten har enligt näringslivet bidragit till ökad förmåga till kraftsamling i avgörande affärs- skeden.

Utlandsmyndigheterna har bidragit till att främja svenska ekonomiska intressen och svenska företags affärsmöjligheter i utlandet ge- nom en löpande basverksamhet och vissa sär- skilda aktiviteter i samverkan med framförallt Exportrådet. Ett aktivt arbete för att hjälpa svenska företag att lösa handelshinder innebär förbättrade möjligheter att genomföra affärer.

Exportfinansiering

Exportkreditnämnden (EKN) har genom sin ga- rantigivning medverkat till att svenska export- företag kan erbjuda villkor som huvudsakligen är likvärdiga med konkurrerande företag i andra länder. EKN har på ett framgångsrikt sätt för- enat målet om garantigivning för svensk ex- portindustri på gynnsamma villkor med restrik- tionen att verksamheten ska vara självbärande på sikt. De ändrade riktlinjer för EKN som reger- ingen beslutade om den 28 juni 2007 genom för-

73

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

ordningen (2007:656) om exportkreditgaranti gör det möjligt för EKN att möta nya behov hos den svenska exportindustrin på grund av för- ändrade handels- och produktionsmönster, som EKN med sitt tidigare mandat inte har kunnat möta fullt ut. För EKN innebär den nya för- ordningen större möjligheter att erbjuda de tjänster som exportindustrin efterfrågar.

Mycket viktiga uppgifter har varit att ytter- ligare underlätta små och medelstora företags exportmöjligheter samt fortsätta att anpassa verksamheten till kundernas behov. Från och med den 5 juli 2007 infördes det nya s.k. Exportlånet som ska underlätta för svenska fö- retag att verka på nya marknader och bidra till finansiering. Lånet har tillkommit i samarbete mellan EKN, AB Svensk Exportkredit, ALMI Företagspartner AB, Exportrådet och Swedfund International AB.

AB Svensk Exportkredit (SEK) har genom sin exportfinansiering medverkat både med finan- siering och med rådgivning i flera viktiga affärer till förmån för svensk exportindustri.

Investeringsfrämjande

ISA har väl uppfyllt de mål som riksdagen och regeringen har ställt på verksamheten. ISA:s verksamhet har bidragit till utländska direktin- vesteringar i Sverige liksom till att stärka svenska kompetenskluster inom exempelvis IT och tele- kom, bioteknik, läkemedel och fordon.

4.5Internationell handelspolitik och inre marknaden

Inom verksamhetsområdet redovisas internatio- nell handelspolitik och inre marknaden.

4.5.1Mål för verksamhetsområdet

Målet är att bidra till ett förstärkt multilateralt handelssystem samt en öppen handelspolitik och en effektiv inre marknad i EU.

4.5.2Internationell handelspolitik

Den internationella handelspolitiken syftar till ökad frihandel genom att värna och utveckla

öppna, enkla, rättvisa och legitima ramvillkor för internationell handel och investeringar.

4.5.2.1 Resultatredovisning

Målet för regeringens arbete med EU:s gemen- samma externa handelspolitik har varit att bidra till de övergripande målen om tillväxt och syssel- sättning, en hållbar utveckling, ett öppet Europa, ekonomisk utveckling i utvecklingsländer samt demokrati och säkerhet.

I detta syfte har regeringens absoluta prioritet varit att bidra till ett ambitiöst avslut på de på- gående handelsförhandlingarna i Världshandels- organisationen (WTO), den s.k. Doharundan, vilken inleddes i november 2001. Ett ambitiöst resultat av Doharundan kan ge världsekonomin en skjuts och bidra till ökad tillväxt, inte minst för utvecklingsländerna. Doharundan utgör också en unik möjlighet att förbättra svenska fö- retags marknadstillträde för jordbruksprodukter, industrivaror och tjänster i tredje land.

Sverige har inom EU verkat för att ge kom- missionen utrymme att kunna agera konstruk- tivt och visa nödvändig flexibilitet i WTO-för- handlingarna. Arbetet har fokuserat på nära kontakter med kommissionen, samarbete mellan EU:s handelsliberala medlemsstater men också omfattande kontakter med medlemsländer i EU som normalt intar defensiva positioner i han- delspolitiska frågor. En av huvudanledningarna till att EU kunnat agera konstruktivt för att föra Doharundan framåt har just varit positionsänd- ringar hos vissa nyckelländer. Det är dessa länder som Sverige fokuserat extra på att knyta starkare band till. Utöver arbetet inom EU har Sverige lagt ner betydande tid och resurser på kontakter med viktiga WTO-medlemmar i syfte att under- stryka behovet av att Doharundan kan slutföras och vilka värden som står på spel.

Sverige har under året genom konkreta inspel och dialog företrätt svenska intressen vad avser bl.a. marknadstillträde, offentlig upphandling och respekten för internationella regler. Inom ramen för WTO-förhandlingarna har Sverige fortsatt att arbeta för långtgående marknads- öppningar, särskilt för varor och tjänster som fattiga länder producerar.

Sverige har under flera år aktivt arbetat för att EU:s Lissabonprocess − med ambitionen att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga ekonomi år 2010 − ska inbegripa den externa

74

dimensionen. Detta har bidragit till att kom- missionen har presenterat en extern handels- politisk strategi för att förbättra EU:s globala konkurrenskraft, Globala Europa. Den utgör ett paraply för en rad olika initiativ och strategier. Marknadstillträdesstrategin är t.ex. tänkt att hjälpa EU:s företag att lösa olika handelshinder i tredje land. Sverige har deltagit i utformningen av strategin i nära kontakt med kommissionen och kommer att arbeta för att svenska intressen tillgodoses i detta arbete.

För att ta tillvara möjligheter till ett mer in- tensivt handelsutbyte med vissa länder har Sve- rige stått bakom kommissionens linje att inleda förhandlingar om frihandelsavtal respektive associeringsavtal med en rad länder i Asien och Latinamerika. Sverige har verkat för så breda och ambitiösa förhandlingsmandat som möjligt. Sverige har också nära engagerat sig i utform- ningen av den gemensamma plattform för ut- ländska direktinvesteringar som EU utformade hösten 2006.

Sverige har därutöver mycket aktivt drivit frå- gan om en reform av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument (TDI), särskilt antidumpning. Antidumpningsåtgärder som används för att be- gränsa importkonkurrens blir till hinder för den fria handeln och motarbetar möjligheterna att ta tillvara globaliseringens fördelar. Sverige har bi- lateralt och i EU bearbetat andra medlemsländer och kommissionen för att söka åstadkomma en långtgående reformering av regelverket, in- klusive en betydligt mer restriktiv användning av skyddsåtgärderna. Sverige har även i WTO- sammanhanget verkat för att de pågående regel- förhandlingarna ska leda till en påtagligt minskad användning av antidumpningsåtgärder i världs- handeln.

Sverige har på det handelspolitiska området bidragit till arbetet med att bromsa den globala uppvärmningen. Sverige agerar för frihandel med etanol och en fungerande världsmarknad för biobränslen.

4.5.2.2 Insatser inom andra politikområden

Genom att ta hänsyn till ett utvecklingsper- spektiv i dess utformning och genomförande bi- drar handelspolitiken till förverkligandet av Sveriges politik för global utveckling.

Genom handelsrelaterat bistånd görs insatser som förbättrar fattiga länders möjligheter att

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

delta i internationella handelsförhandlingar, genomföra avtal, uppfylla internationella stan- dards och bygga den infrastruktur som behövs för att handla regionalt och internationellt. Han- del och utveckling är identifierat som ett priori- terat område för svenskt bistånd. Detta mani- festeras både genom ökad medelstilldelning för handelsrelaterade insatser och ett särskilt arbete inom Sida för att stärka insatserna på området.

Inom ramen för EU:s förhandlingar om eko- nomiska partnerskapsavtal (EPA) med de s.k. AVS-länderna (ett 70-tal länder i Afrika, Väst- indien och Stilla havet) har Sverige argumenterat för att de bör ges generösast möjliga tillträde till EU:s marknad. Denna linje har fått tämligen gott genomslag. Tillsammans med ett antal lika- sinnade länder driver Sverige arbetet för att öka fattiga länders möjligheter att kunna nyttja tull- förmåner genom enkla och mer utvecklings- vänliga ursprungsregler. Frågan drivs även i EPA-förhandlingarna och olika frihandels- förhandlingar. Enkla och förutsägbara ur- sprungsregler har även betydelse för vår egen in- dustris möjligheter att minska sina kostnader vid export och import.

Under året har också handelns bidrag till konfliktförebyggande manifesterats genom ar- betet inom Kimberleyprocessen, som syftar till att hindra handeln med s.k. konfliktdiamanter. Betydande informationsinsatser har genomförts i Sverige.

En konsultationsprocess har inletts med fö- reträdare för svenska företag och näringslivets organisationer kring frågor som berör företagens sociala ansvar (Corporate Social Responsibility, CSR) och företagens förväntningar kring de- partementets engagemang i frågan. Ett aktivt informationsarbete bedrivs kring verktyg för fö- retag som är verksamma i konfliktområden och sviktande stater. Ett omfattande arbete har genomförts mot korruption i anslutning till in- ternationell handel.

4.5.3Inre marknaden

4.5.3.1 Resultatredovisning

En effektiv inre marknad kännetecknas av en öppen handel på lika villkor, genom undanröjan- det av handelshinder, fri konkurrens och regel- förenkling. Svenska företags och konsumenters intressen står i fokus. Den inre marknaden är

75

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

kittet i det europeiska bygget. För ett land som Sverige är det logiskt att delta i detta samarbete. I likhet med de nordiska grannländerna har Sve- rige utvecklat en ekonomi baserad på handel med omvärlden. Handeln är, och har varit, avgö- rande för tillväxt och sysselsättning. Utan en fungerande inre marknad riskerar konjunktur- utvecklingen att avta och utvecklas negativt.

En fortsatt viktig uppgift är att ta bort onö- diga handelshinder för att motverka hämmande effekter på den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen.

Regeringen har som mål att minska företagens administrativa kostnader för samtliga statliga regelverk med minst 25 procent till hösten 2010. Regeringens syfte är också att regelförenklings- arbetet ska leda till en märkbar förändring i fö- retagens vardag.

Den inre marknaden är den viktigaste regio- nen för Sveriges utrikeshandel och stod 2006 för 59,7 procent av exporten och 70,3 procent av importen (EU 25).

Förenkling av EG:s regelverk är därför viktigt för näringslivets möjligheter att utnyttja förde- larna med den inre marknaden. Utvecklingen av olika regleringsinstrument på den inre markna- den, som t.ex. harmonisering enligt Nya meto- den, av effektivare konkurrens genom regler och ökad användning av standarder som främjar fri och öppen konkurrens, är därmed aktuella in- satser.

En effektiv och fullbordad inre marknad är en central del av Lissabonstrategin. Tydliga regler för fri rörlighet på den inre marknaden under- lättar även relationerna mellan EU och tredje land och skapar förutsättningar för ökad handel och exportmöjligheter för svenska företag. Det gemensamma europeiska regelverket utgör en grund på vilken förhandlingar kan ske med res- ten av världen om rörlighet av produkter och tjänster. På så sätt skapas såväl ökade möjligheter för import till EU som för ökad export från svenska företag till marknader utanför EU.

Utvecklingen av moderna och effektiva regler för skydd av immateriella rättigheter i en global ekonomi är av stor vikt för en hållbar utveckling i EU.

Antagandet av tjänstedirektivet i Konkur- renskraftsrådet och i Europaparlamentet under 2006 är ett av de viktigaste stegen i arbetet för att fullborda den inre marknaden. Direktivet ska nu genomföras i medlemsstaterna till december 2009 och arbetet med att organisera det svenska

genomförandet har hög prioritet och fortskrider enligt plan.

Information om möjligheter och rättigheter på den inre marknaden till företag och enskilda är en nyckelfråga för att företag och medborgare ska kunna flytta och verka över nationsgrän- serna. Upprättandet av IMI (Internal Market Information system) som elektroniskt instru- ment i förhållande till direktivet om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer har inletts och planeras vara färdigt under hösten 2007. Yt- terligare rättsakter där informationsverktyget IMI är aktuellt är t.ex. tjänstedirektivet liksom förordningen om ömsesidigt erkännande på va- ruområdet.

De nationella insatserna för att mer effektivt hantera handelshinder som svenska företag stö- ter på har systematiserats. Arbetet med att ta fram en handbok om handelshinder för ambas- sader och konsulat har påbörjats. Riktlinjebrevet avseende det statliga uppdraget till Exportrådet har kompletterats för att vidga kretsen av ansva- riga att hantera uppkomna problem i handeln. Kommerskollegium är redan tidigare tydligt knutet till detta arbete som central kontaktpunkt för handelshinder liksom s.k. SOLVIT-center på den inre marknaden.

Anmälningsproceduren för tekniska regler (direktiv 98/34) visar sig fortsatt viktig för att kontrollera och fånga upp såväl svenska förslag till tekniska föreskrifter som för att Kommers- kollegium ska kunna kontrollera utländska an- mälningar. Det finns en tydlig koppling mellan regelförenkling och anmälningsproceduren, där flertalet föreskrifter har ändrats i frihandelsvänli- gare inriktning efter påpekanden.

Den inre marknaden bygger i hög grad på att gemensamma beslut genomförs i de nationella rättsordningarna. Sveriges genomförande- underskott (andelen inre marknadsdirektiv där ett medlemsland är sent med genomförandet) uppgick i juli 2007 till 1,4 procent (23 direktiv), vilket innebär att Sverige uppfyller målet om en- dast 1,5 procent genomförandeunderskott. Det kan dock noteras att nio medlemsstater redan nu uppfyller det nya målet om endast en procent underskott i genomförandet och som gäller från 2009. En kontinuerlig process pågår, på såväl re- geringskansli- som myndighetsnivå, för att för- bättra Sveriges genomförandestatistik.

Effektiviseringen av sektorsöverskridande in- strument, t.ex. principen om ömsesidigt erkän- nande, standardisering och den nya harmonise-

76

ringsmetoden är högaktuell. En översyn av den nya harmoniseringsmetoden liksom en förord- ning om ömsesidigt erkännande presenterades i början av 2007. Syftet är att införa effektivare regler för marknadskontroll som främjar fri rör- lighet och konkurrens samtidigt som väsentliga skyddsintressen omhändertas. Samtidigt som de nya rättsakterna förhandlas i rådet har nationellt flertalet regleringsbrev under 2006 justerats så att marknadskontroll uppmärksammats som en central verksamhet hos myndigheterna.

Ett ökat intresse för kompetensbedömning och ackreditering av certifierings-, provnings- och kontrollorgan kan noteras. En utredning av- seende det ”öppna systemet” där dessa instru- ment är verksamma har under året presenterats; efter avslutad remissrunda kommer förslag om ökad effektivisering och eventuell spridning till nya områden att övervägas.

Standardiseringens betydelse för företagens möjligheter att verka utomlands liksom dess centrala roll såväl i EU:s harmoniseringsarbete som på områden som avser skydd av medbor- garnas liv och hälsa samt miljö har hamnat i fo- kus. Ansvaret för standardiseringen är fördelat mellan å ena sidan näringslivet och å andra sidan det offentliga. Utredningen Den osynliga infra- strukturen – om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering (SOU 2004:47) har bl.a. pekat på behovet av en bättre samordning inför EU-beslut om IT-standardisering.

4.6Revisionens iakttagelser

Riksrevisionen har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för 2006 avseende myndigheterna inom området.

4.7Politikens inriktning

Handels- och investeringsfrämjande

Handels- och investeringsfrämjandet ska stärka svenska företags förmåga att ta tillvara de möj- ligheter som globaliseringen erbjuder. Globalise- ringen med världsomspännande handel, inve- steringar och utveckling av ny teknik innebär att människor, kapital, varor, tjänster, information och teknik rör sig över region- och nationsgrän- ser snabbare och billigare än någonsin tidigare.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Förändringstakten ökar och de geografiska be- gränsningarna för såväl utbud som efterfrågan minskar i betydelse. Konkurrensen och kraven på kontinuerlig förnyelse ökar.

De möjligheter som globaliseringen ger att stärka svensk ekonomi och handel ska tas till- vara. Det sker inom detta verksamhetsområde genom att främja svenska små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på strategiskt viktiga marknader. Det sker också genom att attrahera utländska direktinvesteringar. Arbetet med att stärka profileringen av Sverige i utlandet under- lättas genom en gemensam plattform utarbetad inom ramen för Nämnden för Sverigefrämjande i utlandet (NSU).

RegeringenTfäster stor vikt vid internationellt affärsfrämjande som skapar förutsättningar för marknads- och företagsutveckling, och vill vida- reutveckla och effektivisera denna verksamhet. Den potential som finns bland småföretag att komma ut på exportmarknaden ska tas tillvara genom att underlätta deras förmåga till interna- tionalisering. Exportfrämjandet ska göra det enklare för svenska företag att växa internatio- nellt. Exportrådet ska inom ramen för sitt stat- liga uppdrag erbjuda goda förutsättningar för internationell affärsutveckling med grund- läggande exportservice, kompetensutveckling och kunskapsspridning om internationella marknader.

ExportrådetTska också liksom Kommerskolle- gium och de svenska utlandsmyndigheterna ak- tivt arbeta med att hjälpa företag att hantera hin- der i handelnT. T Satsningar på affärsområden som är intressanta för svenskt näringsliv på olika marknader ska genomföras med utgångspunkt från företagens intressen. Företagsspecifik af- färsutveckling med skräddarsydda lösningarT ska erbjudas företagen på marknadsmässiga villkor.

Exportfrämjandet har vidareutvecklats under 2007 genom närmare samarbete mellan myndig- heter och organisationer som arbetar med före- tags- och näringslivsutveckling samt genom nya finansieringsinstrument som ska underlätta för svenska företag att verka på nya marknader och bidra till finansiering. Denna utveckling ska fort- sätta och förstärkas. Projektexport och svenska företags medverkan i affärer med internationell upphandling ska främjas. Svenska ambassader och konsulat ska medverka till att skapa goda förutsättningar för svenskt näringsliv i utlandet.

77

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Företagens frivilliga engagemang för grund- läggande principer för ansvarsfullt företagande, såsom FN:s Global Compact och OECD:s riktlinjer för multinationella företag, ska upp- muntras.

Svensk export har utvecklats starkt på senare år. Sverige förefaller dock ha tappat marknads- andelar på Europamarknaden. Det är viktigt att närmare studera hur den svenska exporten ut- vecklas och vilka faktorer som påverkar denna. Regeringen har därför den 5 juli 2007 beslutat att tillsätta en utredning som ska analysera svensk exportutveckling (Dir. 2007:101).

Utländska direktinvesteringar är viktiga för svensk ekonomi. De fördelar som ökade flöden av varor, kapitel, tjänster och arbetskraft erbju- der ska tas tillvara. Utländska investeringar ska- par nya affärsmöjligheter, öppnar nya markna- der, tillför ny kompetens och ökar utbytet av teknik och tekniskt kunnande, vilket leder till ekonomisk tillväxt. För att det samlade svenska näringslivet ska kunna tillvarata globaliseringens möjligheter är det viktigt att attrahera utländska investeringar. Därför är investeringsfrämjande ett viktigt instrument inom tillväxtpolitiken. Utländska intressenter ska ges kvalificerad in- formation om investeringsmöjligheter i Sverige med syfte att underlätta valet av investering. Ar- betet med att identifiera investeringsmöjligheter liksom investeringshämmande faktorer ska fort- sätta.

Svenska ambassader och konsulat ska med- verka till att marknadsföra Sverige som inve- steringsland.

Regeringen aviserade i 2007 års vårproposition svenskt deltagande i världsutställningen EXPO 2010 i Shanghai på temat ”Better City, Better Life”. Deltagande i en världsutställning bygger för Sveriges del på ett gemensamt åtagande från stat och näringsliv, vilket innebär att regeringens beslut om statlig finansiering sker under förut- sättning att näringslivsintressenter ställer mot- svarande medel till förfogande. Regioner, kom- muner och landsting kommer också att beredas tillfälle att medverka i det gemensamma åtagan- det att genomföra det svenska deltagandet i världsutställningen.

Internationell handelspolitik

Globaliseringen − med ett allt intensivare flöde av varor, tjänster, kapital och arbetskraft mellan länder − innebär möjligheter men också utma- ningar. Svenska företag behöver tillförsäkras

goda och stabila villkor för att kunna verka på internationella marknader. Också de fattiga län- derna måste kunna skörda globaliseringens frukter. Handelspolitiken kan lämna viktiga bi- drag för att tillvarata globaliseringens möjlighe- ter och begränsa dess möjliga avigsidor. Tydliga, icke-diskriminerande, globala regler för interna- tionell handel är avgörande för tillväxt och ut- veckling.

Regeringen prioriterar det fortsätta arbetet med att genomföra de initiativ som presentera- des i kommissionens meddelande om Globala Europa, dvs. den externa handelspolitiska strate- gin för att förbättra EU:s globala konkurrens- kraft.

Ett ambitiöst avslut på de pågående WTO- förhandlingarna i den s.k. Doharundan kan ge världsekonomin en skjuts och bidra till ökad till- växt, inte minst för utvecklingsländerna. Därtill har Sverige avsevärt mer att vinna på en fram- gångsrik Doharunda än genomsnittet av indu- striländerna. Regeringen verkar för att EU ska agera konstruktivt och drivande i Doha-för- handlingarna. För att ta tillvara svenska intressen prioriterar regeringen handel med jordbruks- och industrivaror, tjänstehandel, förenklade handelsprocedurer och regelfrågor (bl.a. anti- dumping, skyddsåtgärder och subventioner). Eftersom industrivaror står för ca 70 procent av värdet av den svenska exporten är det särskilt angeläget att svenska intressen tillgodoses i för- handlingarna på detta område.

Regeringen lägger stor vikt vid att utveck- lingsländernas intressen och särskilda behov till- varatas i såväl i WTO som i andra handelsför- handlingar. Här är målet att stärka fattiga människors och länders möjligheter att ta del av globaliseringen. En öppnare och friare handel är i det sammanhanget grundläggande. Regeringen driver konsekvent linjen att EU ska visa största möjliga öppenhet gentemot fattiga länder. Sve- rige har ett gott förtroende hos många fattiga länder. Vi har här en viktig roll att spela som brobryggare.

Ett starkt multilateralt handelssystem gynnar små utrikeshandelsberoende länder samt utveck- lingsländer med en begränsad förhandlings- styrka. En framgångsrik Doharunda prioriteras därför av regeringen. Vid sidan av multilaterala förhandlingar kan dock bilaterala och regionala initiativ spela en viktig kompletterande roll. Re- geringen stödjer därför EU:s förhandlingar om bilaterala och regionala frihandelsavtal med en

78

rad länder och regioner i världen. Detta gäller inte minst Asien där svenska företag har starka intressen. För att skapa goda förutsättningar för svenska företag att konkurrera på världsmarkna- den är det också viktigt att frihandelsavtalen, ut- över avveckling av traditionella handelshinder, också innehåller effektiva regler som rör t.ex. in- vesteringar och immaterialrätt.

De internationella handelspolitiska regelver- ken ska utvecklas för att främja den fria handeln och de internationella investeringarna, undanröja handelshinder samt underlätta och bana väg för svensk industri på den globala arenan. Antidum- ping är ett exempel på en fråga där Sverige redan ligger i framkant och där regeringen vill verka för ytterligare minskning av restriktiva åtgärder inom EU och WTO. Genom kommissionens översyn av EU:s handelspolitiska skyddsinstru- ment ser regeringen ökade möjligheter för ett bättre regelverk på främst antidumpingområdet, vilket i högre utsträckning anpassas till den glo- balisering som ägt rum inom näringslivet. Sve- rige stödjer fortsatt EU:s arbete för att säker- ställa immaterialrättslig lagstiftning och efter- levnad av denna lagstiftning i olika delar av världen.

EU:s marknadstillträdesstrategi ska hjälpa EU:s företag att lösa olika handelshinder i tredje land. Det är viktigt att strategin tillämpas på ett sådant sätt att den blir ett effektivt hjälpmedel för EU:s företag. Regeringen ambition när det gäller offentlig upphandling är att åstadkomma förbättrat marknadstillträde på internationella upphandlingsmarknader. Det är också viktigt att tillträdet till europeiska upphandlingsmarknader inte begränsas.

Klimatförändringarna kommer alltmer i fo- kus, liksom ansträngningarna att nå globala lös- ningar. Handelspolitiken ska nyttjas för att mot- verka klimatförändringarna. Regeringen anser att en väl fungerande världsmarknad för biodriv- medel måste upprättas och driver frågan om att ta bort tullar på biobränslen såsom etanol. Det särskilda villkoret som gäller för att etanol som låginblandas i bensin ska vara skattebefriad bör slopas så snart det är möjligt, dock senast den 1 januari 2009.

Det behövs en ökad produktion av biobräns- len på global nivå för att vi ska kunna nå upp- ställda mål om minskade utsläpp. Marknaden för biobränslen ska utformas så att dessa bränslen produceras i länder där det är mest effektivt. Många fattiga länder har naturliga förutsätt-

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

ningar för odling av grödor till biodrivmedel. Samtidigt behöver de potentiella ekologiska och sociala konsekvenserna av ökad produktion av biodrivmedel analyseras och hanteras.

OECD har en viktig roll att spela för att föra den internationella handelspolitiska agendan framåt genom arbete med handelspolitiska framtidsfrågor i ett tillväxt- och globaliserings- perspektiv.

Globaliseringen medför också nya utmaningar för företag som verkar i länder eller områden där det saknas lagstiftning och/eller där lagar inte efterlevs. Det arbete som bedrivs inom ramen för ”Företagens sociala ansvar”, CSR, kan bistå företag att hantera utmaningar kring mänskliga rättigheter, miljö, grundläggande arbetsvillkor och korruption. Regeringen anser det angeläget att företagens ansträngningar stöds, bl.a. genom att bidra till verktyg som företagen kan använda i sin verksamhet. Exempel på detta finns både inom OECD och FN. Det är också viktigt att information sprids om tillgängliga antikorrup- tionsinstrument och om hur dessa tillämpas ef- fektivt.

Inre marknaden

Den inre marknaden utgör fortsatt kärnan i det europeiska samarbetet och utvecklas kontinuer- ligt.

Tillämpningsfrågorna står i fokus liksom ge- nomförandet av redan fattade beslut. Tillämp- ningsfrågorna präglas i hög grad av nationell kompetens och genomslag på regional och kommunal nivå är viktigt. Åtgärder planeras för att stärka tillämpningen och de skyldigheter som följer av Sveriges medlemskap i EU genom tyd- liga skrivningar i såväl den nya myndighets- förordningen som i den nya konsekvensanalys- förordningen.

Antagandet av tjänstedirektivet innebär att det nu ska genomföras i medlemsstaterna. Utveck- lingen av tjänstesektorn är av avgörande bety- delse för att bryta utanförskapet och skapa sys- selsättning. Trots att tjänstesektorn står för 70 procent av sysselsättningen och BNP och är den sektor där flest nya jobb skapas utgör den bara 20 procent av den totala handeln av tjänster inom OECD-området. Genomförandet av tjänstedirektivet kommer därför att ha en tydlig inriktning för att skapa ökade möjligheter till gränsöverskridande handel och etablering. Ett särskilt sekretariat har inrättats vid Utrikes-

79

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

departementet för att säkerställa ett brett och enhetligt genomförande i Sverige.

Ökade insatser för att motverka och hantera handelshinder har vidtagits bl.a. genom en hand- bok för utrikesförvaltningen och berörda myn- digheter. Kommerskollegium har fortsatt en viktig funktion att fylla genom dess ansvar som central kontaktpunkt för handelshinder.

Samordningen av och kunskap om de hori- sontella instrumenten på den inre marknaden blir allt viktigare. Flertalet av nya horisontella rättsakter innehåller liknande regler och funk- tioner där samordningen nationellt blir viktig ur såväl ett företagar- som ur ett statsfinansiellt perspektiv. Förutom tjänstedirektivet väntas un- der 2007 antagande av två större rättsakter på va- ruområdet. Det administrativa samarbetet ut- vecklas och initiativet kring ett övergripande informationssystem på den inre marknaden (IMI – Internal Market Information system) kommer under hösten 2007 att börja användas för erkännande av yrkeskvalifikationer. Mark- nadskontrollens betydelse för olika politik- och ansvarsområden tydliggörs också genom den på- gående översynen av den s.k. Nya metoden. SWEDAC:s samordnande roll i marknads- kontrollen är fortsatt viktig och nya regler för ökad samordning mellan marknadskontrol- lerande myndigheter och t.ex. Tullen har ökat effektiviseringen. Det är vidare angeläget för att systemet med öppna kontrollordningar fortsatt utvecklas och uppföljning av utredningen om Öppna system kommer att ske under hösten 2007. Standardiseringens betydelse för funge- rande handel och tillväxt och sysselsättning ska tydliggöras. Regeringen planerar en skrivelse till riksdagen om standardisering.

4.8Budgetförslag

4.8.139:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet

Tabell 4.2 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

22 295

P

sparande

– 395

P

Utgifts-

2007

Anslag

20 555

1

prognos

20 187

P

2008

Förslag

20 710

P

P

2009

Beräknat

21 180

2

P

P

2010

Beräknat

21 718

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropo- sitionen för 2008.

2P MotsvararP20 710 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP20 710 tkr i 2008 års prisnivå.

Anslaget används för Styrelsens för ackredi- tering och teknisk kontroll (SWEDAC) verk- samhet.

Ackrediteringsverksamheten svarar för drygt 57 procent av SWEDAC:s omsättning. Som ackrediteringsorgan åligger det SWEDAC att i internt och externt arbete uppfylla högt ställda kvalitetskrav och genomgå internationella kvali- tetsrevisioner. Teknisk kontroll omfattar bl.a. stöd åt andra myndigheters regelgivning, till- stånd, tillsyn och marknadskontroll samt ansvar för dessa verksamheter inom områden där SWEDAC har sektorsansvar. Formerna för den framtida finansieringen av denna tillsyn och marknadskontroll är för närvarande under ut- redning (2007).

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet –

Ackreditering m.m.

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 2006

104 057

106 681

– 2 624

(varav tjänsteexport)

32 894

32 604

290

Prognos 2007

130 100

135 500

– 5 400

(varav tjänsteexport)

49 400

49 050

350

Budget 2008

126 900

131 300

– 4 400

(varav tjänsteexport)

44 900

44 300

600

80

Tabell 4.4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet - Metrologi

m.m. Tusental kronor

Metrologi (offentlig-

Intäkter

Kostnader

Resultat

rättslig verksamhet)

(intäkt -

kostnad)

Utfall 2006

3 770

5 083

– 1 313

(varav tjänsteexport)

0

0

0

Prognos 2007

4 150

4 470

– 320

(varav tjänsteexport)

0

0

0

Budget 2008

4 200

7 200

– 3 000

(varav tjänsteexport)

0

0

0

Under 2006 uppgick resultatet från uppdrags- verksamheten till –2 624 miljoner kronor. För 2007 beräknas resultatet till –5 400 miljoner kro- nor.

Viss tillsyn inom teknisk kontroll är för när- varande avgiftsbelagd.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 20 710 000 kronor anvi- sas under anslaget 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 21 180 000 kronor respektive 21 718 000 kronor.

Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 2008–2010 för 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

20 555

20 555

20 555

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

155

625

1 163

Pris och löneomräkningP

P

Beslut

Överföring till/från andra

anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

20 710

21 180

21 718

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

4.8.239:2 Kommerskollegium

Tabell 4.6 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

62 414

P

sparande

5 940

P

Utgifts-

2007

Anslag

67 901

1

prognos

68 667

P

2008

Förslag

67 121

P

P

2009

Beräknat

68 680

2

P

P

2010

Beräknat

70 474

3

P

P

1P P Inklusive tilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropo- sitionen för 2008. .

2P MotsvararP67 121 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP67 121 tkr i 2008 års prisnivå.

Anslaget används för Kommerskollegiums verk- samhet exkl. Open Trade Gate Sweden. Kolle- giet är central förvaltningsmyndighet för ut- rikeshandel och handelspolitik.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 67 121 000 kronor an- visas under anslaget 39:2 Kommerskollegium för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 68 680 000 kronor respektive 70 474 000 kronor.

Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 39:2 Kommerskollegium

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

67 901

67 901

67 901

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

– 780

779

2 573

Pris och löneomräkningP

P

Beslut

Överföring till/från andra

anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

67 121

68 680

70 474

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

81

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

4.8.339:3 Exportfrämjande verksamhet

Tabell 4.8 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

303 259

P

sparande

19 371

P

Utgifts-

2007

Anslag

230 836

1

prognos

233 584

P

2008

Förslag

248 836

P

P

2009

Beräknat

246 836

20109

Beräknat

208 836

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpro- positionen för 2008.

Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för

39:3 Exportfrämjande Tusental kronor

2008

2009

2010

1

223 836

223 836

223 836

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

BeslutP

25 000

23 000

– 15 000

P

Överföring till/från andra

anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

248 836

246 836

208 836

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

Anslaget finansierar det statliga uppdraget till Sveriges exportråd (Exportrådet), exportfräm- jande insatser, särskilda främjande- och handels- politiska insatser samt Sverigeprofilering till stöd för främjande.

Exportrådets verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och Sveriges Allmänna Utri- keshandelsförening (SAU).

Regeringens överväganden

Regeringen prioriterar ett aktivt exportfräm- jande som möter de små och medelstora företa- gens behov. Anslaget föreslås därför ökas med 7 miljoner kronor 2007 och med 85 miljoner kro- nor 2008. För åren 2009 och 2010 beräknas an- slaget öka med 33 respektive 20 miljoner kronor. Detta inkluderar förberedelser och genom- förande av det svenska deltagandet i världs- utställningen EXPO 2010 i Shanghai, för vilket statens kostnad beräknas uppgå till 70 miljoner kronor under 2007 – 2010.

Regeringen har den 5 juli 2007 (Dir. 2007:101 Den svenska exportens utveckling) gett en sär- skild utredare i uppdrag att analysera svensk ex- portutveckling.

Regeringen föreslår att 248 836 000 kronor anvisas under anslaget 39:3 Exportfrämjande för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 246 836 000 kronor respektive 208 836 000 kro- nor.

4.8.439:4 Investeringsfrämjande

Tabell 4.10 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

67 434

P

sparande

2 093

P

Utgifts-

2007

Anslag

55 851

1

prognos

56 889

P

2008

Förslag

56 264

P

P

2009

Beräknat

57 547

2

P

P

2010

Beräknat

59 037

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpro- positionen för 2008.

2P MotsvararP56 264 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP56 264 tkr i 2008 års prisnivå.

Anslaget används för verksamheten vid Myndig- heten för utländska investeringar i Sverige (Invest in Sweden Agency, ISA), som är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder i Sverige.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 56 264 000 kronor an- visas under anslaget 39:4 Investeringsfrämjande för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 57 547 000 kronor respektive 59 037 000 kronor.

82

Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, 39:4 Investeringsfrämjande

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

55 851

55 851

55 851

Anvisat 2007P

P

Förändring till följd av:

2

413

1 696

3 186

Pris och löneomräkningP

P

Beslut

Överföring till/från andra

anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

56 264

57 547

59 037

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris-och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

4.8.539:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer

Tabell 4.12 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

15 506

P

sparande

196

P

Utgifts-

2007

Anslag

15 417

1

prognos

15 333

P

2008

Förslag

15 417

P

P

2009

Beräknat

15 417

2010

Beräknat

15 417

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropo- sitionen för 2008.

Anslaget används för avgifter och bidrag för Sveriges deltagande i vissa internationella när- ings- och handelspolitiska organ.

Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifter- nas utveckling i aktuell valuta och valutakurser- nas utveckling.

Anslaget disponeras av regeringen och be- lastas främst för avgifter och bidrag till nedan- stående organ. Deltagandet bedöms av reger- ingen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationshämtning på för Sverige viktiga områden. Anslaget täcker avgifter till följande organisationer:

−Världshandelsorganisationen (WTO)

−Internationella rådet för samarbete på tull- området (WCO)

−Internationella Tulltariffbyrån (I.C.T.B.)

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

−Internationella Byrån för Utställningar i Paris (BIE).

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 15 417 000 kronor an- visas under anslaget 39:5 Avgifter till interna- tionella handelsorganisationer för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 15 417 000 kronor respektive 15 417 000 kronor.

Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, 39:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer

Tusental kronor

200820092010

Anvisat 2007P

1

15 417

15 417

15 417

P

Förändring till följd av:

BeslutP P

Överföring till/från andra anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

15 417

15 417

15 417

1 Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

4.8.639:6 Bidrag till standardiseringen

Tabell 4.14 Anslagsutveckling

Tusental kronor

P

Anslags-

2006

Utfall

29 349

P

sparande

0

P

Utgifts-

2007

Anslag

29 604

1

prognos

29 073

P

2008

Förslag

29 793

P

P

2009

Beräknat

30 440

2

P

P

2010

Beräknat

31 204

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpro- positionen för 2008.

2P MotsvararP29 793 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP29 793 tkr i 2008 års prisnivå.

Anslaget används för statsbidrag till Sveriges Standardiseringsråd (SSR) som är huvudman för standardiseringen i Sverige.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 29 793 000 kronor an- visas under anslaget 39:6 Bidrag till standardi- seringen för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 30 440 000 kronor respektive 31 204 000 kronor.

83

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, 39:6 Bidrag till standardiseringen

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

29 604

29 604

29 604

P

Anvisat 2007P

Förändring till följd av:

189

836

1 600

2

Pris- och löneomräkningP

P

Beslut

Överföring till/från andra

anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

29 793

30 440

31 204

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

4.8.7Exportkreditnämnden

Exportkreditnämndens verksamhet ska bedrivas så att den är självbärande över tiden och sam- tidigt erbjuda den svenska exporten villkor som motsvarar vad konkurrerande företag i andra länder kan erhålla.

Ramutnyttjandet uppgick den 30 juni 2007 till 130,7 miljarder kronor för ordinarie export- kreditgarantier (varav 89,8 miljarder kronor är förbindelser) och till 0,1 miljard kronor för in- vesteringsgarantier. Obundna utfästelser med- räknas till 50 procent i ramutnyttjandet medan bundna utfästelser och förbindelser medräknas till 100 procent.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 4.16 Uppdragsverksamhet

Miljoner kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 2006

3 404

1 617

1 787

(varav tjänsteexport)

Prognos 2007

2 454

364

2 090

(varav tjänsteexport)

Budget 2008

1 533

527

1 006

(varav tjänsteexport)

0

0

0

Budgeten är upprättad enligt riskmässiga prin- ciper, som även belastas för reservationer för riskerna i engagemang och skadefordringar. Re- sultatet för första halvåret 2007 är ett överskott på ca 1,1 miljard kronor.

Regeringens överväganden

RegeringenTföreslår att riksdagen bemyndigar regeringen att under 2008 ställa ut exportkredit- garantier intill ett belopp av högst 200 miljarder kronor inklusive tidigare utfärdade garantier samt att under 2008 ställa ut investerings- garantier intill ett belopp av högst 10 miljarder kronor inklusive tidigare utfärdade garantier. Vi- dare föreslår regeringen att riksdagen be- myndigar regeringen att för 2008 besluta att EKN liksom tidigare år får obegränsad upp- låningsrättTi Riksgäldskontoret för skadeut- betalningar.

Regeringen fick den 20 juni 2007 riksdagens bemyndigande att besluta om ändrade riktlinjer för EKN. Den nya förordningen (2007:656) om exportkreditgaranti innebär att EKN får bevilja exportkreditgarantier i syfte att främja svensk export av varor eller tjänster samt det svenska näringslivets internationalisering och konkur- renskraft för att täcka förlust i anslutning till exportaffärer om det finns ett betydande svenskt intresse.

84

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

5Politikområde Forskningspolitik under Utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning

5.1Budgetförslag

5.1.126:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader

Tabell 5.1 Anslagsutveckling

Tusental kronor

Anslags-

2 695

2006

Utfall

116 237

sparande

2007

Anslag

132 288

1

Utgifts-

132 564

prognos

P

P

2008

Förslag

135 322

2009

Beräknat

138 459

2

P

P

2010

Beräknat

142 061

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P MotsvararP135 322 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP135 322 tkr i 2008 års prisnivå.

Tabell 5.2 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

132 288

132 288

132 288

Anvisat 2007 P

P

Förändring till följd av:

2

3 034

6 171

9 773

Pris- och löneomräkning P

P

Beslut

Överföring till/från andra

anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

135 322

138 459

142 061

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

Anslaget finansierar förvaltningskostnader vid Verket för innovationssystem (Vinnova). Myndighetens uppgift är att främja hållbar till- växt för näringsliv, samhälle och arbetsliv genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 135 322 000 kronor anvisas under anslaget 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 138 459 000 kronor respektive 142 061 000 kronor.

5.1.226:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling

Tabell 5.3 Anslagsutveckling

Tusental kronor

Anslags-

2006

Utfall

1 388 456

sparande

-10 057

2007

Anslag

1 404 974

1

Utgifts-

1 394 465

prognos

P

P

2008

Förslag

1 809 966

2009

Beräknat

1 874 150

2

P

P

2010

Beräknat

1 928 227

3

P

P

1P InklusivePtilläggsbudget i samband med 2007 års ekonomiska vårproposition (bet. 2006/07:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2P MotsvararP1 817 966 tkr i 2008 års prisnivå.

3P MotsvararP1 817 966 tkr i 2008 års prisnivå.

85

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Anslaget finansierar behovsmotiverad forsk- nings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystemet och liknande.

Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden

Regeringen föreslår ett bemyndigande för eko- nomiska åtaganden även för 2008. Detta möjlig- gör att det för delar av verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga program under en flerårig plane- ringsperiod.

Tabell 5.4 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden

Tusental kronor

Utfall

Prognos

Förslag

Beräknat

Beräknat

2006

2007

2008

2009

2010–2012

Ingående åtaganden

1 040 875

1 240 094

Nya åtaganden

1 508 209

1 600 000

Infriade åtaganden

-1 308 990

-1 400 000

-1 450 000

-1 000 000

-800 000

Utestående åtaganden

1 240 094

1 440 094

Erhållet/föreslaget bemyndigande

1 500 000

1 700 000

1 800 000

Regeringens överväganden

I 2007 års ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222) aviserades en utökning av anslaget med 100 miljoner kronor per år fr.o.m. 2008 för en förlängd satsning på FoU i små och medelstora företag inom ramen för programmet ForskaVäx. Anslaget föreslås därför ökas med 100 miljoner kronor fr.o.m. 2008.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 809 966 000 kronor anvisas under anslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling för 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget till 1 874 150 000 kronor respektive 1 928 227 000 kronor.

Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 2008–2010, för 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling

Tusental kronor

2008

2009

2010

1

1 404 974

1 404 974

1 404 974

Anvisat 2007 P

P

Förändring till följd av:

2

8 992

52 691

94 750

Pris- och löneomräkning P

P

Beslut

396 000

416 485

428 503

Överföring till/från andra

anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag

1 809 966

1 874 150

1 928 227

1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006 (bet. 2006/07:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2P P Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2007 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

86