Regeringens proposition

1997/98:93

Läroplan för förskolan

Prop.

1997/98:93

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 2 mars 1998

Lena Hjelm-Wallén

 Ylva[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att en läroplan skall införas för förskolan.

Läroplanen skall till sin struktur vara uppbyggd på samma sätt som

övriga läroplaner. Läroplanen skall ange förskolans värdegrund och

uppdrag samt mål och riktlinjer.

Mål och riktlinjer bör preciseras för normer och värden, utveckling och

lärande, barns inflytande samt förskola och hem. Läroplanen skall vända

sig till alla som arbetar i förskolan samt till arbetslaget.

För familjedaghem skall läroplanen vara vägledande. Allmänna råd bör

utfärdas för familjedaghem samt för öppen förskola.

Vidare föreslås att benämningarna daghem och deltidsgrupp utgår ur

skollagen (1985:1100) och att förskola därmed skall vara den enda

benämningen för den verksamheten samt att benämningen integrerad

skolbarnsomsorg utgår ur skollagen.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 4

3 Ärendet och dess beredning 7

4 Principiella utgångspunkter 7

5 Förskolans utveckling under 1990-talet 10

6 Benämningarna inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen 12

6.1 Nuvarande benämningar 12

6.2 Förskola och fritidshem 13

7 Läroplanen struktur och inriktning 14

7.1 Läroplanen 14

8 Läroplanens innehåll 19

8.1 Normer och värden 20

8.2 Omsorg, lek och lärande 20

8.3 Barns inflytande 24

8.4 Förskola och hem 24

8.5 Samverkan 24

9 Planering och utvärdering 25

10 Allmänna råd 25

11 Ekonomiska konsekvenser 27

12 Författningskommentarer 27

Bilaga 1 Sammanfattning av kommittén förslag 28

Bilaga 2 Sammanfattning av remissyttranden över Barnomsorg

och skolakommitténs betänkande Att erövra omvärlden - Förslag

till läroplan för förskolan (SOU 1997:157) 47

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 mars 1997 52

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen

(1985:1100),

2. godkänner det som regeringen föreslår om en läroplan för förskolan

(avsnitt 7.1).

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs att 2 a kap. 2, 4, 7, 9, 10 och 13 §§ skollagen

(1985:1100) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 a kap.

2 §

Förskoleverksamheten bedrivs i

form av förskola, som organiseras

som daghem eller deltidsgrupp, i

form av familjedaghem och i form

av kompletterande förskoleverk-

samhet (öppen förskola).

Skolbarnsomsorgen bedrivs i

form av fritidshem, integrerad

skolbarnsomsorg eller familjedag-

hem. För barn mellan tio och tolv

år kan skolbarnsomsorgen även

bedrivas i form av öppen fritids-

verksamhet. Skolbarnsomsorgen

skall ta emot barn under den del av

dagen då de inte vistas i skolan

och under lov.

Förskoleverksamheten bedrivs i

form av förskola, familjedaghem

och kompletterande

förskoleverksamhet (öppen

förskola).

Skolbarnsomsorgen bedrivs i

form av fritidshem och familje-

daghem. För barn mellan tio och

tolv år kan skolbarnsomsorgen

även bedrivas i form av öppen fri-

tidsverksamhet. Skolbarnsomsor-

gen skall ta emot barn under den

del av dagen då de inte vistas i

skolan och under lov.

4 §

Om ett barn vårdas på sjukhus

eller i någon annan institution,

skall huvudmannen för institutio-

nen sörja för att barnet får tillfälle

att delta i verksamhet som motsva-

rar den som erbjuds i förskola, fri-

tidshem eller integrerad skol-

barnsomsorg.

Om ett barn vårdas på sjukhus

eller i någon annan institution,

skall huvudmannen för institutio-

nen sörja för att barnet får tillfälle

att delta i verksamhet som motsva-

rar den som erbjuds i förskola eller

fritidshem.

7 §

När vårdnadshavaren har anmält behov av plats inom

förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen, skall kommunen erbjuda

plats utan oskäligt dröjsmål.

Kommunen kan fullgöra sin

skyldighet enligt 6 § också genom

att utan oskäligt dröjsmål hänvisa

barnet till en motsvarande plats i

enskild förskola, enskilt fritidshem

eller enskild integrerad skol-

barnsomsorg.

Kommunen kan fullgöra sin

skyldighet enligt 6 § också genom

att utan oskäligt dröjsmål hänvisa

barnet till en motsvarande plats i

enskild förskola eller enskilt fri-

tidshem.

Kommunen skall ta skälig hänsyn till vårdnadshavarens önskemål om

omsorgsform när den erbjuder plats inom förskoleverksamheten eller

skolbarnsomsorgen enligt första eller andra stycket.

9 §

Barn som av fysiska, psykiska

eller andra skäl behöver särskilt

stöd i sin utveckling skall anvisas

plats i förskola, fritidshem eller

integrerad skolbarnsomsorg, om

inte barnens behov av sådant stöd

tillgodoses på något annat sätt.

Barn som av fysiska, psykiska

eller andra skäl behöver särskilt

stöd i sin utveckling skall anvisas

plats i förskola eller fritidshem,

om inte barnens behov av sådant

stöd tillgodoses på något annat

sätt.

Kommunen skall genom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn

som behöver anvisas plats enligt första stycket. Kommunen skall verka

för att barnen utnyttjar den anvisade platsen och informera föräldrarna

om verksamheten och syftet med denna.

Om ett barn efter beslut av en kommun vistas i familjehem eller i hem

för vård eller boende i en annan kommun, har den kommun som beslutat

om vistelsen ansvaret för det individuellt behovsprövade stöd enligt

första stycket som barnet kan behöva. Placeringskommunens ansvar upp-

hör om ärendet överflyttas enligt 72 § socialtjänstlagen (1980:620).

10 §

För plats i förskola, fritidshem,

integrerad skolbarnsomsorg och

familjedaghem som kommunen

anordnar får skäliga avgifter tas ut

enligt grunder som kommunen

bestämmer. Avgifterna får dock

inte överstiga kommunens själv-

kostnader.

För plats i förskola, fritidshem

och familjedaghem som kommu-

nen anordnar får skäliga avgifter

tas ut enligt grunder som kommu-

nen bestämmer. Avgifterna får

dock inte överstiga kommunens

självkostnader.

För sådana platser i förskola som avses i 9 § får avgift tas ut endast till

den del verksamheten överstiger 15 timmar i veckan eller 525 timmar om

året.

13 §

Ett bolag, en förening, en sam-

fällighet, en stiftelse eller en en-

skild individ som yrkesmässigt vill

driva en förskola, ett fritidshem

eller integrerad skolbarnsomsorg

skall ha tillstånd till detta av den

kommun där verksamheten skall

bedrivas. Ett sådant tillstånd med-

delas tillsvidare eller för viss tid.

Ett bolag, en förening, en sam-

fällighet, en stiftelse eller en en-

skild individ som yrkesmässigt vill

driva en förskola eller ett fritids-

hem skall ha tillstånd till detta av

den kommun där verksamheten

skall bedrivas. Ett sådant tillstånd

meddelas tillsvidare eller för viss

tid.

Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom av-

tal enligt 5 § andra stycket har överlämnat till en enskild att utföra.

Denna lag träder i kraft den 1 augusti 1998.

3 Ärendet och dess beredning

Regeringen bemyndigade den 22 augusti 1996 statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] att

tillkalla en kommitté med uppdrag att utarbeta ett förslag till gemensamt

måldokument för den obligatoriska skolan, förskolans s.k.

sexårsverksamhet och skolbarnsomsorgen (dir. 1996:61). Kommittén

antog namnet Barnomsorg och skolakommittén. Kommittén överlämnade

i februari 1997 betänkandet Växa i lärande Förslag till läroplan för

barn och unga 6-16 år (SOU 1997:21). Förslagen i betänkandet kommer

att behandlas i en proposition som regeringen avser att förelägga

riksdagen inom kort.

Regeringen beslutade den 13 februari 1997 om tilläggsdirektiv till

Barnomsorg och skolakommittén (dir. 1997:30). Kommittén fick i

uppdrag att dels utarbeta förslag till måldokument för den pedagogiska

verksamheten i förskolan, dels att göra en översyn av skollagen utifrån de

krav integrationen av förskola, skola och skolbarnsomsorg ställer och

utifrån förslagen till nya måldokument. Betänkandet Att erövra

omvärlden Förslag till läroplan för förskolan (SOU 1997:157)

överlämnades i november 1997 och har därefter remissbehandlats. En

sammanfattning av förslagen, inklusive kommitténs förslag till läroplan

för förskolan, finns i bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna

samt en sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 2.

4 Principiella utgångspunkter

Den 1 juli 1996 överfördes ansvaret inom Regeringskansliet för

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen från Socialdepartementet

till Utbildningsdepartementet. Bakgrunden till denna förändring gavs i

regeringsförklaringen samma år, där det lades fast att det livslånga

lärandet skall vara en hörnsten i regeringens politik. Sverige skall kunna

konkurrera med hög kompetens och förutsättningarna för det skall ges

genom en hög kvalitet i alla skolformer, från förskolan till högskolan.

Kvalitet och likvärdighet skall prägla det svenska skolväsendet för barn

och ungdom.

Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att föra in

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i utbildningssystemet.

Den 1 januari 1998 övertog Skolverket tillsynsansvaret för

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Lagstiftningen för dessa

verksamheter har från samma datum överförts från socialtjänstlagen

(1980:620) till skollagen (1985:1100).

Regeringen avser dessutom att inom kort föreslå att läroplanen för det

obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) kompletteras så att den även kan

användas av förskoleklassen och fritidshemmet.

Förskoleverksamheten, varav förskolan är en väsentlig del, men där

även andra verksamhetsformer som familjedaghem och öppen förskola

inryms, har i vårt land byggts upp som en del av familjepolitiken.

Målsättningen har varit att förverkliga ett samhälleligt stöd för barns

omsorg, omvårdnad och utveckling med det dubbla syftet att ge föräldrar

möjlighet att förena föräldraskap med förvärvsarbete och att ge barn goda

uppväxtvillkor för utveckling och lärande.

Utbyggnaden av barnomsorgen har inneburit ett stort åtagande för stat

och kommun som nu i princip är genomfört. Den nordiska modellen för

en heldagsomsorg med god kvalitet är av avgörande betydelse för den

generella välfärdspolitiken och en förutsättning för jämställdhet mellan

kvinnor och män och barns goda uppväxtvillkor.

Den sociala miljö och den pedagogiska stimulans som barn möter

under barndomsåren påverkar på ett avgörande sätt deras förutsättningar

för utveckling och lärande. Därför har förskoleverksamheten och

skolbarnsomsorgen en viktig pedagogisk uppgift. Genom en integration

av förskola, skola och fritidshem kan förutsättningar skapas för

samverkan och gemensamma synsätt på barns och ungas utveckling och

lärande.

Regeringen anser att det nu är viktigt att utveckla förskolans inre

arbete och förstärka och tydliggöra förskolans pedagogiska roll.

Detta innebär en perspektivförskjutning som är både viktig och möjlig

att göra, eftersom förskolan genom ett målinriktat och framgångsrikt

arbete i dag kan erbjudas det stora flertalet barn. Dessutom ställer

samhällsutvecklingen ökande krav på en kunskaps- och

kompetensutveckling för individen som kan grundläggas redan i

förskolan.

Regeringens avsikt med att göra förskolan till en del av

utbildningspolitiken är inte att frångå grundläggande principer om

förskolans familjepolitiska uppgift. Förskolan skall både kunna erbjuda

omsorg och främja barns utveckling samt vara organiserad så att

föräldrar kan förvärvsarbeta eller studera. Däremot innebär det att det

pedagogiska barnperspektivet blir tydligare att förskolan i första hand

skall vara till för barnets egen omsorg, utveckling och lärande. Detta

innebär att det pedagogiska innehållet skall betonas och förtydligas och

sambanden förstärkas med de skolformer som barnen fortsätter till efter

avslutad förskola.

I denna proposition behandlas frågor som rör förskola för barn i åldern

1-5 år. Genom att ge förskolan en läroplan, motsvarande den som finns

inom skolan, som bygger på förskolepedagogisk tradition, vill regeringen

skapa förutsättningar för en förskola som kan inta sin rättmätiga plats

som det första steget i det livslånga lärandet. En läroplan för förskolan

kan leda till att verksamhetens kvalitet utvecklas på en hög och jämn

nivå. Läroplanen kan också leda till diskussioner om kunskapsbegreppet i

förskola och skola och stimulera förskolans pedagogiska utveckling. Det

pedagogiska innehållet blir synligt och tillgängligt för alla som berörs av

förskolans verksamhet.

Förskola för alla barn

Allt eftersom förskoleverksamheten byggts ut till full behovstäckning

och en allt större andel barn får del av den, har frågan om de barn som

ställs utanför förskolan blivit allt viktigare. Idag omfattar förskolan cirka

57 procent av alla barn i åldern 1-5 år. Ytterligare cirka 13 procent finns i

familjedaghem. Kommunerna är skyldiga att tillhandahålla

förskoleverksamhet för barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar

eller om barnet har ett eget behov. Alla barn med behov av särskilt stöd

har rätt till förskola, oavsett familjens situation. I en del kommuner

erbjuds alla barn plats i förskola. I andra erbjuds förskoleverksamhet,

utöver för barn med behov av särskilt stöd, endast de barn vars föräldrar

förvärvsarbetar eller studerar.

Regeringen har med oro kunnat konstatera att barn till arbetslösa i

ökande omfattning utestängs från förskoleverksamheten. I hälften av

landets kommuner får barn behålla platsen i förskoleverksamheten också

när deras föräldrar blir arbetslösa. I hälften av kommunerna mister barnet

platsen direkt eller inom några månader. Detta ger ett intryck av att

frågan inte bara ses ur ett kommunalekonomiskt perspektiv, utan även

speglar olika synsätt på den vikt man lägger vid förskoleverksamheten

och dess värde för barnens utveckling och lärande. I en del kommuner

erbjuds arbetslösa föräldrar med tillfälliga behov av barntillsyn särskilda

verksamheter för sina barn. Regeringen anser att det är värdefullt för barn

till arbetslösa föräldrar att få behålla sina platser i förskoleverksamheten.

Frågan bör dock i första hand lösas av kommunerna själva.

Barnpsykiatrikommittén har i betänkandet Det gäller livet Stöd och

vård till barn och ungdomar med psykiska problem (SOU 1998:31) tagit

upp förskolans förebyggande roll. Kommittén föreslår att barn skall få

möjlighet att vara kvar i samma barngrupp, även när föräldern blir

arbetslös. När det gäller barn som inte har plats inom barnomsorgen

förordar kommittén en generös bedömning av barnets eget behov.

Slutligen föreslår kommittén att möjligheten att jämställa arbetslösa

föräldrar med föräldrar som arbetar, när det gäller kommunernas

skyldighet att erbjuda förskoleplats, bör utredas.

Regeringen ser allvarligt på att vissa grupper av barn, för vilka

förskolan skulle kunna vara ett stort stöd, riskerar att inte alls få del av

den. Det kan gälla barn med invandrarbakgrund och barn i socialt utsatta

områden med hög arbetslöshet, vilket innebär en allvarlig risk för ökad

segregering. Storstadskommittén har i delbetänkandet Att växa bland

betong och kojor Om barns och ungdomars uppväxtvillkor i

storstädernas utsatta områden (SOU 1997:61) behandlat frågan om de

barn som står utanför den reguljära förskoleverksamheten i de socialt

utsatta stadsdelarna i storstadskommunerna. Kommittén visar att

betydligt färre barn får del av förskolan i dessa områden, jämfört med

landet i övrigt. Kommittén föreslår att en förskola för alla barn i åldern 3-

5 år skall inrättas som en försöksverksamhet under fem år i de socialt

utsatta bostadsområdena i storstäderna. Även Barnomsorg och

skolakommittén har pekat på behovet av rätten till förskola för yngre

barn.

Att rätten till förskola bör omfatta fler barn förs också fram från olika

håll. En allmän förskola för alla barn från tidig ålder är ett önskemål som

många vill se förverkligat. Regeringen uppfattar detta som ett tecken på

att förskolans värde för barns omsorg, utveckling och lärande har vunnit

erkänsla.

Regeringen anser att det finns mycket som talar för att förskolan borde

erbjudas alla barn. Utan ökade resurser är det dock inte möjligt att med

bibehållen god kvalitet införa en allmän förskola.

Översyn av skollagen

Regeringen anser att den reglering som finns i skollagen för skolan inte i

alla avseenden går att använda för förskola och fritidshem.

Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen bär med sig ett nytt

perspektiv in i skollagen, som inte i första hand skall anpassas till

skolans. Barnomsorgen har under lång tid utvecklats genom i huvudsak

målstyrning och ramlagstiftning. Kommunerna har t.ex. trots att det inte

föreligger några behörighetsbestämmelser för personal i förskola, satsat

på en välutbildad och kompetent personalkår. Mycket av det

utvecklingsarbete som gjorts när det gäller integrationen mellan förskola,

skola och fritidshem har också vuxit fram utan statliga regleringar.

Många frågor återstår att lösa för att skollagens struktur och

bestämmelser skall återspegla synen på förskolan som det första steget i

det livslånga lärandet. Regeringen gav Barnomsorg och skolakommittén i

uppdrag att överväga vissa frågor som rör förskoleverksamheten och

skolbarnsomsorgen i lagstiftningshänseende. En viktig fråga rörde t. ex.

hur förskolan kan bilda en egen skolform inom det offentliga

skolväsendet för barn och ungdom.

Regeringen anser att en översyn av skollagen, varvid samtliga

lagstiftningsfrågor kan behandlas i ett sammanhang, kommer att bli

nödvändig.

5 Förskolans utveckling under 1990-talet

Full behovstäckning

Över en halv miljon förskolebarn finns idag inom förskoleverksamheten,

vilket motsvarar drygt 70 procent av alla barn i åldern 1-5 år. Den

vanligast förekommande verksamhetsformen är förskola organiserad som

daghem. I förskoleklassen, som sedan den 1 januari 1998 är en egen

skolform inom det offentliga skolväsendet, finns över 90 procent av alla

sexåringar, vilket i princip är samtliga barn som inte börjat årskurs 1 i

skolan. Antalet barn i förskoleverksamheten har ökat mycket markant

under 1990-talet. Ökningen har skett i förskolan. I familjedaghem har

antalet barn minskat.

Sedan den 1 januari 1995 är kommunerna skyldiga att tillhandahålla

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn i åldern 1-12 år, vars

föräldrar förvärvsarbetar eller studerar eller om barnet har ett eget behov

av verksamheten. Verksamheten kan också anordnas av enskilda. Cirka

12 procent av platserna i förskolan drivs av annan huvudman än

kommunen. Förskoleverksamheten skall tillhandahållas i den omfattning

det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller

barnets eget behov. Plats skall erbjudas så nära barnets eget hem som

möjligt och med hänsyn tagen till föräldrarnas önskemål. När föräldrarna

har anmält behov av plats inom förskoleverksamheten skall kommunen

erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål.

Alla kommuner hade inte möjlighet att uppfylla lagens intentioner när

den infördes. Genom en kraftfull utbyggnad är målet om full

behovstäckning, i enlighet med den gällande lagstiftningen, nu i princip

nått. Av de förvärvsarbetande och studerande föräldrarnas barn har ca 85

procent plats, vilket motsvarar efterfrågan. De som ansöker om plats kan

oftast räkna med att få en sådan inom några månader.

Produktivitet och kvalitet

Den årliga utbyggnaden av förskoleverksamheten och

skolbarnsomsorgen har aldrig varit så stor som under 1990-talet.

Sammantaget fanns det närmare 170 000 fler barn i förskola och

fritidshem år 1996 än 1991 vilket är ett resultat av den nya lagstiftningen

i kombination med de ökande födelsetalen. Antalet inskrivna barn ökade

från 622 000 till 790 000, eller med nästan 30 procent under denna

period.

Hela denna utbyggnad har skett inom oförändrade ekonomiska ramar.

Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen kostade lika mycket i

fasta priser 42 miljarder kronor, år 1991 som år 1996. Timkostnaden

har minskat med 20 procent i förskolan och 22 procent i fritidshemmen

under 1990-talet.

Besparingarna i förskola och fritidshem har åstadkommits framför allt

genom att personaltätheten minskats och barngrupperna gjorts större,

men även andra åtgärder har vidtagits i syfte att pressa ned kostnader.

Nya avgiftssystem har påverkat barnens närvarotider, modersmålsstödet

har minskat och många öppna förskolor har lagts ned.

Det finns ännu ingen samlad bild av hur kvaliteten påverkats under

denna period. I rapporten Barns villkor i förändringstider konstaterade

Socialstyrelsen år 1993 att den generella kvaliteten fortfarande var god,

men att det fanns ett växande antal kommuner med brister i flera viktiga

avseenden. Sedan dess har inga studier gjorts på nationell nivå som gör

det möjligt att ge ett sammanfattande omdöme om de senaste årens

kvalitetsutveckling i förskola och fritidshem.

Det ligger i Skolverkets uppdrag att utöva tillsyn, uppföljning och

utvärdering av de verksamheter som överförts till verkets ansvarsområde.

Det är angeläget att Skolverket påbörjar en mer systematisk utvärdering

av förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Regeringen har gett

Skolverket i uppdrag att presentera en samlad bedömning av

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen och lämna en redogörelse

för verkets planerade insatser och prioriteringar. Särskilt skall

utformningen av tillsynen belysas. Uppdraget skall redovisas senast den

30 oktober 1998.

Avgifterna

Kommunerna har, enligt 2 a kap. 10 § skollagen (1985:1100), rätt att ta

ut skäliga avgifter för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (2 a

kap.10§, skollagen 1985:1100). Förskola skall erbjudas för barn i behov

av särskilt stöd oavsett ålder och den skall vara avgiftsfri upp till 525

timmar om året.

Föräldraavgifternas genomsnittliga andel av kommunernas totala

bruttokostnad för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har ökat från

10 till 15 procent under 1990-talet. Variationerna är stora, från 12

procent i glesbygdskommuner till 18 procent i förortskommuner. De

flesta kommuner använder sig av inkomstrelaterade avgiftssystem. Så

gott som samtliga kommuner i landet har dessutom någon form av

tidsrelaterade avgifter dvs. avgifterna är beroende av den tid barnen

vistas i verksamheten.

Regeringen anser att det finns anledning att uppmärksamma avgifterna

inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Av särskilt intresse

är att analysera avgifternas betydelse för utnyttjandet av förskolan samt

hur avgifternas koppling till barnens närvarotider påverkar den

pedagogiska verksamheten.

6 Benämningarna inom förskoleverksamheten

och skolbarnsomsorgen

6.1 Nuvarande benämningar

Enligt 2 a kap. skollagen är förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

den övergripande benämningen på den verksamhet inom barnomsorgen

som bedrivs för barn i åldern 1-12 år. Förskoleverksamhetens uppgift är

att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn fostran och omvårdnad.

Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera skolan samt erbjuda barn

en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen.

Förskoleverksamheten bedrivs i form av förskola, som organiseras

som daghem eller deltidsgrupp, i form av familjedaghem och i form av

kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola).

Skolbarnsomsorgen bedrivs i form av fritidshem, integrerad

skolbarnsomsorg eller familjedaghem. För barn i åldern 10-12 år kan

skolbarnsomsorgen bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet.

Begreppet barnomsorg förekommer inte i skollagen och gjorde det inte

heller i socialtjänstlagen, som tidigare reglerade förskoleverksamheten

och skolbarnsomsorgen.

För sexåringar är kommunen skyldig att anordna förskoleklass. Denna

verksamhet tillhör inte förskoleverksamheten, utan är sedan den 1 januari

1998 en skolform inom det offentliga skolväsendet.

Verksamheterna kan beskrivas på följande sätt:

Förskoleverksamhet

Skolbarnsomsorg

Förskola

Familje-

daghem

Öppen

förskola

Fritids-

hem

Integrerad

skolbarns-

omsorg

Familje-

daghem

Öppen

fritidsverk-

samhet

Daghem del-

tidsgrupp

6.2 Förskola och fritidshem

Regeringens förslag: Organisationsformerna daghem och deltidsgrupp

utgår ur skollagen (1985:1100) och förskola blir därmed den enda

benämningen för den verksamheten. Benämningen integrerad

skolbarnsomsorg utgår ur skollagen.

Kommitténs förslag: Sammanfaller delvis med regeringens förslag.

Kommittén föreslår att begreppen förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg skall utgå ur skollagen, att begreppen daghem och

deltidsgrupp ersätts med begreppet förskola och att begreppet integrerad

skolbarnsomsorg ersätts med fritidshem.

Remissinstanserna: Av de remissinstanser som kommenterat

förslaget är de flesta positiva. Skolverket anser dock att

samlingsbegreppet förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg behöver

behållas av praktiska skäl.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är en viktig

markering att förskola nu etableras som enda benämning för den

pedagogiska verksamhet som bedrivs för barn i åldern 1-5 år i daghem

och deltidsgrupper. Genom införandet av en läroplan för förskolan kan

förskolans pedagogiska roll förstärkas och förtydligas. Det finns därför

anledning att föra fram förskolan som en enhetlig benämning för

verksamheten.

Deltidsgrupp och daghem är två organisationsformer av förskolan som

egentligen avser olika tider för öppethållande daghem på heltid och

deltidsgrupp på deltid. I praktiken har deltidsgruppen mest omfattat de

äldre förskolebarnen som varit hemma eller i familjedaghem, medan

daghemmen tagit emot barn från ett år och under hela förskoleåldern. Till

sitt pedagogiska innehåll är daghem och deltidsgrupp likvärdiga

verksamheter, men anpassade till de förutsättningar som barnens åldrar

och verksamhetens öppethållande ger.

Regeringen anser att organisationsformerna daghem och deltidsgrupp

skall utgå som benämningar ur skollagen och att förskola skall vara den

enda benämningen för dessa verksamheter. I övrigt föreslås inga

förändringar för de verksamheter och benämningar som skollagen anger

inom förskoleverksamheten.

Benämningen integrerad skolbarnsomsorg infördes i lagstiftningen år

1995. Avsikten var att ge en särskild benämning åt den verksamhet som

innebar att fritidshemmen lokalmässigt integrerades i skolan. Att

fritidshemmen integreras i skolan har blivit allt vanligare och är en

utveckling som sker i allt fler kommuner. Regeringen ser ingen

anledning att nu särskilja benämningarna för fritidshem utifrån hur de

lokaliseras. Tvärtom är det viktigt att se fritidshemsverksamheten i ett

gemensamt sammanhang, med läroplanen som det gemensamma

måldokumentet. Därför föreslås att benämningen integrerad

skolbarnsomsorg utgår ur skollagen.

Regeringen anser att de övergripande begreppen förskoleverksamhet

och skolbarnsomsorg bör kvarstå i skollagen tills vidare.

Enligt regeringens förslag skall verksamheterna delas in på följande

sätt:

Förskoleverksamhet

Skolbarnsomsorg

Förskola

Familjedag-

hem

Öppen

förskola

Fritidshem

Familjedag-

hem

Öppen

fritidsverk-

samhet

7 Läroplanen struktur och inriktning

Kort historik

Det första måldokumentet som Socialstyrelsen år 1945 gav ut om

förskolan, eller barnträdgårdar och daghem som verksamheten då

kallades, var Pedagogiska anvisningar ( RoA nr 27:1945). Året innan

hade de första statliga bidragen införts till denna verksamhet. I

anvisningarna betonades att verksamheterna skulle lägga grunden till en

demokratisk samhällsfostran och utveckla barnens sinnen, fantasi,

skaparglädje, uppfinningsförmåga och en sund och självkritisk in-

ställning. År 1959 kom nya anvisningar som utgick ifrån

utvecklingspsykologiska teorier och som betonade barnens utveckling till

självständighet och social anpassning.

I 1968 års Barnstugeutredning gjordes en omfattande utredning om

hela förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Den behandlade

ingående förskolans mål, inre arbete och organisation, vilket år 1975

resulterade i förskolelagen. I samband med genomförandet av reformen

utarbetade Socialstyrelsen en serie arbetsplaner som vägledning för det

pedagogiska arbetet i förskolan.

I början av 1980-talet ökade kraven på tydligare mål och riktlinjer.

Sedan riksdagen antagit propositionen Förskola för alla barn (prop.

1984/85:209) fick Socialstyrelsen regeringens uppdrag att sammanställa

ett Pedagogiskt program för förskolan (Allmänna råd från Socialstyrelsen

1987:3). Programmet tar sin utgångspunkt i barns uppväxtvillkor,

utveckling och socialisation. Det pedagogiska innehållet i förskolan är

indelat i tre områden: natur, kultur och samhälle. Om arbetssättet sägs att

utveckling och inlärning sker i ett ständigt samspel som skall tas tillvara i

alla situationer under dagen. Det pedagogiska programmet för förskolan

vänder sig dels till kommunernas ledningsorganisation, dels till

förskolans personal.

Förskolans pedagogiska verksamhet har således aldrig tidigare styrts

av en läroplan i form av en förordning. Statens styrning av förskolan har

hittills, förutom lagstiftning, främst utgjorts av råd och

rekommendationer till kommunerna, som själva utformat egna riktlinjer

för verksamheten. Tidigare statsbidragsregler hade endast en styrande

effekt på barnomsorgens utbyggnad och organisation.

7.1 Läroplanen

Regeringens förslag: En läroplan skall införas för förskolan. Förskolans

läroplan skall utformas enligt följande riktlinjer.

 Läroplanen skall till sin struktur vara uppbyggd på i huvudsak samma

 sätt som övriga läroplaner.

 Läroplanen skall ange värdegrunden och förskolans uppdrag.

 Läroplanen skall ange mål och riktlinjer för verksamheten.

 Läroplanen skall vända sig till alla som arbetar i förskolan samt till

 arbetslaget.

Kommitténs förslag: Sammanfaller delvis med regeringens förslag.

Kommittén föreslår därutöver att läroplanens mål skall vara av två slag -

mål att sträva mot och mål att uppnå, att läroplanen skall innehålla

riktlinjer för förskolläraren och alla som arbetar i förskolan, att

läroplanen skall ha ett avsnitt om förskolechefens/rektors ansvar samt att

skolplanen skall omfatta förskolan.

Remissinstanserna: En övervägande majoritet av remissinstanserna är

positiva till förslaget om en läroplan för förskolan. Bland dessa ingår

bl.a. Socialstyrelsen, Skolverket, Lärarförbundet, Lärarnas riksförbund,

Sameskolstyrelsen de flesta av högskolorna, en majoritet av kommunerna

samt flertalet av de förskolor som inbjudits att lämna synpunkter på

betänkandet. Många anser att det är bra med en struktur som liknar de

läroplaner som gäller för det offentliga skolväsendet. Förslaget att ge

förskolläraren ett särskilt ansvar samt att reglera rektors ansvar möter

både positiva och negativa reaktioner.

Landsorganisationen (LO), Svenska kommunalarbetareförbundet

(SKAF) samt Centrum för forskning i lärande vid Luleå tekniska

universitet är negativa till förslaget, som de anser är alltför anpassat till

skolans synsätt. Skolverket, Lärarhögskolan i Malmö, ett antal

kommuner m.fl. anser att skillnaden mellan de två målnivåerna är

otydlig. Många spontana remissvar är kritiska mot att läroplansförslaget

inte omfattar familjedaghem eller öppen förskola, medan andra anser att

det är positivt att dessa verksamheter föreslås få specifika allmänna råd.

Ett antal av instanserna, bl.a. Statens Invandrarverk, LO och flera

kommuner påpekar risken för ökad segregering om inte alla barn får del

av förskolan.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att förskolan i

likhet med skolan skall styras av en läroplan i form av en förordning.

Avsikten med att införa en läroplan för förskolan är att tydliggöra

förskolans pedagogiska roll. Genom en läroplan skapas bättre

förutsättningar för en förskola med hög och jämn kvalitet.

Ett enhetligt läroplanssystem inom utbildningssektorn har också stor

betydelse för den integration som sker mellan förskola och skola. För att

denna process skall fortsätta behövs nationella mål för arbetet med barns

och ungdomars utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv.

Det är angeläget att förskolan på ett kvalitativt och professionellt sätt

kan verka inom utbildningssystemet. Det är dock inte avsikten att

förskolan därmed skall förändras till sin funktion. Förskolan skall

fortsätta att vara ett viktigt komplement till föräldrarnas omsorg och

fostran. Föräldrar skall, genom förskolans verksamhet, kunna förena

föräldraskap med förvärvsarbete. Barnen skall ges en trygg, lärorik och

utvecklande verksamhet i ett förtroendefullt samarbete mellan hem och

förskola.

Enskilt driven förskola

Läroplanen för förskolan skall gälla för de förskolor som kommunen är

huvudman för. När det gäller förskolor som drivs av enskilda är det

kommunerna som ger tillstånd till verksamheten och som har tillsyn över

den. Tillstånd får beviljas endast om verksamheten uppfyller kravet på

god kvalitet och säkerhet (2 a kap. 13 a §, första stycket skollagen).

Läroplanen kommer inte att gälla enskilt drivna förskolor. Den kommer

dock att ligga till grund för bedömningen om den enskilt drivna

verksamheten uppfyller kvalitetskravet. I detta avseende kommer

förskolans läroplan att ha samma funktion för enskilt drivna förskolor

som skolans läroplan har för fristående skolor.

Läroplanen och familjedaghem

Familjedaghemmen är ett viktigt komplement till förskolan.

Verksamheten bedrivs vanligen huvudsakligen i dagbarnvårdarnas egna

hem. Under senare år har familjedaghemmens verksamhet ofta

organiserats i dagbarnvårdargrupper, med tillgång till egna lokaler eller

öppen förskola. Detta förstärker möjligheterna för gemensamt arbete och

gruppaktiviteter med barnen.

Regeringen anser att en läroplan för förskolan inte skall gälla för

familjedaghem. Familjedaghemmen är inte tillgängliga för samma

reglering, kontroll och utvärdering som förskolan. Däremot skall

läroplanen för förskolan vara vägledande för familjedaghem. Det innebär

att familjedaghemmen kan tillämpa delar av läroplanen, utifrån de

förutsättningar som denna verksamhet ger. De avsnitt i läroplanen som

behandlar normer och värden är lika relevanta för familjedaghemmen

som för förskolan. Läroplanen skall också i övrigt fungera vägledande.

Regeringen anser, i likhet med kommittén, att det i övrigt för

familjedaghemmen bör finnas riktlinjer för verksamheten i form av

allmänna råd, som utfärdas av Skolverket (kapitel 9, Allmänna råd).

Läroplanens struktur

Med en läroplan intar förskolan sin rättmätiga plats i det livslånga

lärandet. Det pedagogiska innehållet i läroplanen skall vara anpassat till

barn i förskoleåldrarna och till den verksamhet som bedrivs i förskolan.

Mål och riktlinjer skall avse en pedagogisk verksamhet för förskolebarn.

Regeringen anser att förskolans läroplan till sin struktur skall vara

uppbyggd på i huvudsak samma sätt som läroplanerna inom det

offentliga skolväsendet. Därigenom kan gemensamma synsätt på barns

och ungas lärande och kunskaper bättre utvecklas. Läroplanerna kan

länka i varandra så att de gemensamma målen blir tydliga.

I likhet med skolans läroplaner kommer läroplanen för förskolan att

vara av betydligt mindre omfång och mer koncentrerad än det

pedagogiska program som tidigare styrt verksamheten. Läroplanen skall

ange de nationella målen, men inte ge anvisningar om hur målen skall

uppnås eller om arbetssätt och metoder.

Värdegrunden och förskolans uppdrag

Läroplanen skall inledas med den värdegrund som verksamheten skall

bygga på och som övriga delar i läroplanen skall avspegla. Värdegrunden

skall utgå från de demokratiska principer som samhället vilar på.

De remissinstanser som kommenterat kommitténs förslag till formule-

ringar av förskolans värdegrund, har varit positiva.

I läroplanen skall finnas ett avsnitt som tar upp förskolans uppdrag.

Förskolan har ett omfattande uppdrag och skall i sin verksamhet arbeta

med barnets allsidiga utveckling. Det pedagogiska arbetet i förskolan

utgår ifrån att det finns ett starkt samband mellan omsorg, fostran och

barnets utveckling och lärande i en verksamhet som tar ansvar för hela

barnet under hela dagen.

Mål

Regeringen ser ett värde i att förskolans läroplan har en med skolans

läroplan likartad struktur. Därmed kommer barns och elevers lärande att

kunna ses som obrutna processer från tidig ålder i förskolan och genom

skolsystemet. Därför anser regeringen, i likhet med kommittén, att det

skall finnas mål att sträva mot i förskolans läroplan. Dessa skall ange

inriktningen på vad förskolan skall arbeta mot och sträva efter när det

gäller det enskilda barnets utveckling och lärande. Genom att såväl

förskolans som skolans läroplaner innehåller mål att sträva mot kan en

kontinuitet skapas mellan de båda läroplanerna.

Utöver mål att sträva mot föreslår kommittén att det i läroplanen även

skall finnas mål att uppnå. Dessa mål skall, enligt kommitténs förslag,

uttrycka förskolans ansvar för en eftersträvad utveckling av det enskilda

barnets förmåga inom ett antal områden.

Flera remissinstanser, däribland Skolverket, anser att det är svårt att

använda begreppet mål att uppnå på det sätt som kommittén föreslår.

Lärarhögskolan i Malmö är kritisk till otydligheten mellan de två

målnivåerna, Göteborgs universitet anser att mål att uppnå blir alltför

styrande, Luleå tekniska universitet talar om ett okritiskt övertagande av

skolans begrepp och flera kommuner är också kritiska till mål att uppnå i

förskolan.

Begreppet mål att uppnå har tagits över från Lpo 94, men av

kommittén givits en annan innebörd, då de föreslås ange vad barn skall

ha utvecklat istället för ha uppnått. Att använda samma begrepp i de båda

läroplanerna, men med förändrad innebörd är, enligt regeringens mening,

inte oproblematiskt. Skillnaden mellan de två målnivåerna är otydlig.

Avsikten med mål att uppnå i skolan är att de skall kunna utvärderas

och utgöra grunden för en resultatbedömning. I förskolan är det inte det

enskilda barnets resultat som skall utvärderas och inga betyg eller

omdömen skall utfärdas. Förskolan är en pedagogisk verksamhet i vilken

barn kan börja vid olika åldrar och delta i under olika lång tid. Förskolan

skall vara trygg, utvecklande och lärorik för alla barn som deltar, utifrån

vars och ens förutsättningar. Av den anledningen anser regeringen att det

inte är lämpligt att använda mål att uppnå i förskolans läroplan.

Sammanfattningsvis anser regeringen att förskolans läroplan skall

innehålla endast en typ av verksamhetsmål, nämligen mål att sträva mot

för det enskilda barnets utveckling och lärande. Dessa mål bör kunna

formuleras utifrån kommitténs förslag till såväl mål att sträva mot som

mål att uppnå.

Riktlinjer för dem som arbetar i förskolan

Regeringen anser att riktlinjerna i läroplanen för det målinriktade arbetet

i förskolan skall vända sig till alla som arbetar i förskolan samt till

arbetslaget. Kommittén har föreslagit att riktlinjerna skall vända sig till

alla som arbetar i förskolan samt till förskolläraren.

En del remissinstanser och merparten av de spontana remissyttrandena

har framhållit att istället för förskolläraren borde arbetslaget ges riktlinjer

i läroplanen. LO betonar vikten av att de som i dag är verksamma inom

barnomsorgen får möjlighet till en meningsfull högre utbildning och

SKAF menar att barnskötare och förskollärare har olika kompetens som

inte är liktydigt med högre och lägre utbildning. Lärarhögskolan i

Malmö föreslår att förskolläraren ersätts med arbetslaget. Några

remissinstanser anser att det borde föras en diskussion om

kompetensutveckling för barnskötare.

Över 100 000 personer är anställda i förskola och fritidshem. Av dessa

har närmare 60 procent utbildning till förskollärare eller fritidspedagog.

35 procent har barnskötarutbildning. Endast 2 procent saknar utbildning

för arbete med barn. I förskolan kan det dessutom finnas personal som

arbetar som resurspersoner i barngrupperna, personal som har hand om

matlagning och städning, vaktmästare m.fl. Vanligtvis är det en

förskollärare som är ansvarig för ledningen av förskolan. Med alla som

arbetar i förskolan avses all personal med de olika uppgifter som finns i

förskolan.

Regeringen anser att det i läroplanen, utöver riktlinjer för alla som

arbetar i förskolan, bör finnas riktlinjer som vänder sig till arbetslaget.

Personalen i förskolan arbetar praktiskt taget uteslutande i arbetslag.

Arbetslagen i förskolan består av minst två, men oftast flera personer

som varaktigt arbetar tillsammans. Vanligtvis har ett arbetslag hand om

verksamheten för en barngrupp, som oftast är åldersblandad i

småbarnsgrupper 1-3 år och syskongrupper 3-5 år. Helt åldersblandade

barngrupper förekommer, liksom mer åldersindelade. I arbetslagen ingår

förskollärare och barnskötare för alla förskoleåldrar. Det förekommer

också att fritidspedagoger arbetar i förskolan.

Förskolan har en lång erfarenhet av arbete i arbetslag med olika

yrkesgrupper. Förskollärare och barnskötare arbetar tillsammans och har

under åren i samverkan utvecklat sina yrkesidentiteter, vilket lett till en

fruktbar utveckling av förskolans pedagogiska verksamhet. Arbetslaget

ger möjligheter att arbeta temainriktat där olika kunskapsområden kan

belysas utifrån olika perspektiv.

Regeringen förutsätter att kommunens fortbildningsinsatser ger alla i

arbetslaget möjlighet att utveckla sina olika yrkeskompetenser.

Regeringen utgår ifrån att kommunerna, liksom hittills, satsar på en

välutbildad och erfaren personal i förskolan, som en garanti för hög

professionalitet i förskolan.

Kommunerna, som har det övergripande ansvaret för den pedagogiska

verksamheten, är enligt regeringens uppfattning, väl medvetna om att ett

bra ledarskap är väsentligt för förskolans verksamhet. Ledningen för

förskolan är inte reglerad i skollagen, så som rektorsfunktionen är för

skolan. Regeringen ser heller ingen anledning att särskilt reglera

förskolans ledning. Ibland kan det te sig naturligt att samordna förskolans

ledningsfunktion med skolans. Det är dock en fråga för varje kommun att

besluta om ledningen för förskolan och regeringen ser ingen anledning

att ändra på detta förhållande. Därav följer att det i läroplanen för

förskolan inte bör finnas något särskilt avsnitt som behandlar

rektors/förskolechefens ansvar.

Regeringen anser att läroplanen för förskolan skall kunna träda i kraft

den 1 augusti 1998.

8 Läroplanens innehåll

Regeringens bedömning: I förskolans läroplan bör mål och riktlinjer

preciseras inom följande områden:

 normer och värden

 utveckling och lärande

 barns inflytande

 förskola och hem.

Kommitténs förslag: Sammanfaller i huvudsak med regeringens

bedömning.

Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna är i huvudsak

positiva till den föreslagna läroplanens innehåll. Många nämner särskilt

läroplansförslagets helhetssyn på barns utveckling och lärande samt att

lekens roll betonas. Riksrevisionsverket (RRV) anser dock att det är svårt

att tolka om förslaget innebär en förändring av förskolans innehåll. Några

instanser är starkt kritiska, däribland LO, SKAF och Centrum för

forskning i lärande vid Luleå tekniska universitet. Huvudkritiken riktar

sig mot att förslaget till läroplan är alltför skolbetonat och därför kan

medverka till ett alltför formaliserat lärande och att omsorgens betydelse

inte framförs tillräckligt i förslaget.

Skälen för regeringens bedömning: Det ankommer på regeringen att

närmare utforma läroplanstexten och fastställa läroplanen. Då det är

första gången som en läroplan införs för förskolan vill vi för riksdagens

information ge vår bedömning av läroplanens innehåll, vilka områden

som läroplanen i huvudsak bör behandla samt motiven för formuleringar

av mål och riktlinjer.

8.1 Normer och värden

Förskolans uppdrag är att utifrån demokratiska principer ge barn en god

omsorg och fostran samt främja deras utveckling och lärande. Alla som

arbetar i förskolan har ansvar för att i aktiv handling se till att förskolan

omges av goda normer och stödja barnens utveckling till vuxna

människor. Barns moraliska värderingar grundläggs tidigt. Barn tar efter

och införlivar vad de känslomässigt upplever och ser som en norm.

Förskolan har en unik möjlighet att påverka barn och utveckla deras

synsätt och handlingar i positiv bemärkelse. Regeringen vill framhålla

förskolans betydelse för att hos barnen utveckla värden som öppenhet,

respekt, solidaritet och tolerans.

Förskolans personal skall i det vardagliga arbetet aktivt och medvetet

påverka och stimulera varje barn med hänsyn till dess mognad och

förutsättningar. En strävan skall vara att stödja barnen i att utveckla

förståelse för och efter hand omfatta vårt samhälles gemensamma

demokratiska värderingar. Den grundläggande principen om människors

lika värde skall levandegöras och gestaltas i förskolans verksamhet. I

förskolan skall respekten för vår miljö främjas och ett demokratiskt

arbetssätt tillämpas. Alla som arbetar i förskolan skall aktivt hävda de

grundläggande värden som anges i läroplanen och ta avstånd från

uppfattningar som strider mot dem.

Förskolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsroller. Den

skall därför ge flickor och pojkar möjligheter att utveckla och pröva sin

förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet.

Det svenska samhällets internationalisering och den växande

rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på

förskolepersonalens förmåga att förstå och leva sig in i andras villkor och

värderingar. I den mångkulturella förskolan finns möjligheter för barnen

att grundlägga respekt och aktning för varje människa oavsett bakgrund.

8.2 Omsorg, lek och lärande

Förskolan skall erbjuda barnen en god pedagogisk verksamhet där

omsorg, fostran och lärande integreras. Förskolan skall vara rolig, trygg

och lärorik. Barns behov av trygghet och kontinuitet skall tillgodoses i

förskolan.

Förskolan har en lång tradition av att i det pedagogiska arbetet ta

tillvara vardagliga situationer för barns utveckling och lärande. Genom

läroplanen kommer den kompetens för barns lärande som finns i

förskolan att lyftas fram och få bärkraft. Därtill kan de mål och riktlinjer

som läggs fast i läroplanen fungera som pedagogiska utmaningar för

förskolan.

Barn lär i alla sammanhang, såväl i omsorgssituationer som under lek

och temaarbete. Utveckling och lärande är ömsesidigt beroende av

varandra och bestäms av hur barnet blir bemött, att det är tryggt och att

det känner tillit till sin omgivning. Det tidiga lärandet utgår från kroppen

och känslolivet och utvecklas i nära kontakt och i samspel med andra.

Omsorgen är nödvändig både för barnets fysiska välbefinnande och för

dess utveckling och lärande. Under förskoleåren skall barnet börja ta

ansvar för sig själv och sitt välbefinnande och lägga grunden till goda

levnadsvanor.

Lekens värde för barns utveckling och lärande har under det senaste

decenniet blivit allt mer uppmärksammat i förskolan. Leken har många

pedagogiska möjligheter. Därför bör ett medvetet bruk av leken ingå i

förskolans pedagogiska verksamhet. Barns egna lekar uppstår spontant

och styrs av tillfälliga ingivelser och idéer. I leken utforskar och erövrar

barnen sin omgivning. I den viktiga rolleken eller låtsasleken tränar sig

barnen att gå in i tänkta sammanhang. Hur samhället fungerar avspeglas i

barnens lekar. De återskapar sina upplevelser och ställer upp hypoteser:

de går till affären, leker familj, går till doktorn. Inlevelse, fantasi,

kommunikation och förmåga att samarbeta övas och utvecklas. Lek leder

till social kompetens. De sociala lekreglerna som samförstånd,

ömsesidighet och turtagande som krävs för att leken skall fortgå, är

grundläggande demokratiska principer. När barnen har tillgång till en

stimulerande miljö och olika material utvecklas leken.

Förskolans syn på kunskap och barns utveckling och lärande skall

präglas av att barnen kan och vill, att de är nyfikna och rika på

inneboende förmågor. Det innebär att se barnet som en tänkande individ,

som skapar mening och innebörd i sina erfarenheter och upplevelser. Det

är en pedagogik som utgår ifrån att se hela barnet i olika situationer

under dagen.

Kunskap erövras genom lärande. Kunskap är inte något entydigt

begrepp. I betänkandet Skola för bildning (SOU 1992:94) behandlas

kunskapssynen utifrån olika kunskapsformer. I betänkandet preciserades

fyra olika former av kunskap: fakta, förståelse, färdighet, förtrogenhet.

Kunskap beskrivs som ett sätt att göra världen begriplig, vilket utvecklas

i ett växelspel mellan vad man vill uppnå och den kunskap man redan

har, problem man upplever och erfarenheter man gör.

Denna kunskapssyn bör vara utgångspunkt för en diskussion om hur

man såväl inom förskolan som skolan ser på kunskap och barns lärande.

Kunskap och lärande i detta perspektiv blir inte endast relaterade till

barnet, utan något som skapas och definieras tillsammans med andra.

Detta förutsätter ett aktivt barn som är med och skapar sin egen kunskap

och som därigenom får en positiv uppfattning om sin egen förmåga och

drivkraft.

Språk och matematik

I förskolan skall barnens språkutveckling främjas. Läs- och

skrivinlärning är inte något som påbörjas under en speciell fas under

uppväxten. Förmågan att läsa och skriva utvecklas under lång tid och är

en del i den livslånga språk- och kunskapsutvecklingen. När barnets eget

intresse för skriftspråket visar sig är det viktigt för den fortsatta

utvecklingen att denna lust stimuleras. Barnen börjar ofta spontant visa

intresse för läsning och skrivning. De låtsasläser och låtsasskriver,

härmar och prövar i leken sådant som de ser att vuxna gör.

Språkutveckling och identitetsutveckling går hand i hand. Förskolan

bör bidra till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att

både lära sig svenska och bibehålla och utveckla sitt modersmål.

Förskolan skall även stimulera barns intresse och förståelse för

matematiska begrepp. På samma sätt som språket utvecklas genom olika

former av lek och med vuxna som tar tag i barnets spontana lust och

intresse, börjar barnen sortera, gruppera och jämföra föremål.

Ramsräknandet kan börja tidigt, men det tar tid innan taluppfattningen

har utvecklats. Barnen skall få stöd av personalen när de visar intresse för

att lära sig matematiska begrepp.

Natur, kultur och samhälle

Barn skall i förskolan grundlägga sina kunskaper om naturen och få

förståelse för allt liv. Barnen lär sig successivt samband och förändringar

i livslopp hos djur, människor och växter och får ökade kunskaper om

hur människan, samhället och naturen påverkar det ekologiska

kretsloppet. Det ökade informationsflödet i samhället gör att barn tidigt

nås av olika budskap om miljöförstöring och ekologisk obalans. Barn

behöver positiva förebilder och exempel på hur de själva kan påverka

miljöfrågorna. För detta krävs ett väl genomtänkt miljöarbete i

förskolan.

Förskolan skall vara öppen mot det omgivande samhället och använda

det som en resurs i det pedagogiska arbetet. Barnen skall få upplevelser

och erfarenheter av olika arbetsplatser och servicefunktioner i

närsamhället hur man uträttar olika ärenden, beter sig i trafiken och

använder kommunkationsmedel.

Att lära sig är en skapande process. Kulturella språk som exempelvis

musik finns hos barn och är en naturlig del av deras värld, liksom

behovet av att uttrycka sig. De estetiska verksamheterna är

grundläggande för barns förmåga att tolka och förstå vad som händer i

omgivningen och att uttrycka upplevelser och händelser. Bild, film,

musik, sång, drama och dans har språkliga och kommunikativa sidor som

har betydelse för barns läroprocesser.

Våra barnböcker är ett kulturarv som barn skall få riklig del av i

förskolan. Mycket högläsning utvecklar språk, fantasi och koncen-

trationsförmåga. Genom att berätta, använda rim, ramsor, sagor, drama

och sånger stimuleras barns språkutveckling och lärande. Tillgång till

böcker öppnar och ger perspektiv på omvärlden. Att en bok kan ge

kunskaper och nya upplevelser är viktigt för förskolan att förmedla till

barnen.

Förskolan skall även ge barnen möjligheter att ta del av såväl

samhällets kulturutbud, det egna kulturarvet som minoriteternas och

invandrarbarnens kultur. I den mångkulturella förskolan finns barn med

olika bakgrunder. Att stärka barns identitet är ett viktigt uppdrag i

förskolan, liksom att utveckla barns inlevelseförmåga och respekt för

olikheter mellan människor. Barnen bör ges grundläggande kunskaper

om enkel teknik som används i vardagliga sammanhang. Att använda

enkla redskap och tekniker tillhör förskolans dagliga aktiviteter. Pojkar

och flickor skall ges samma möjligheter att grundlägga dessa kunskaper.

Den nya informationstekniken börjar också komma in i förskolan. Det

finns projekt som visar att barn redan i förskolan kan hantera datorer på

många sätt, t.ex. olika multimediaprogram och program för

kommunikation. För barn med funktionshinder kan datorn öka

förutsättningarna för ett mer aktivt deltagande i samhällslivet.

Temaarbete i pedagogisk miljö

Den pedagogiska miljön har stor betydelse för barns möjlighet till

utveckling och lärande i förskolan. Med ett temainriktat arbetssätt i en

kreativ och lustfylld förskolemiljö kan barnen få del av ett mångsidigt

och sammanhängande lärande. I det temainriktade arbetssättet finns inga

ämnesgränser. Verksamheten koncentreras under en längre period kring

ett särskilt område. Temat kan utifrån ett medvetet pedagogiskt

förhållningssätt utvecklas och varieras på olika sätt, med de olika

uttrycksmedel som finns att tillgå.

För att uppfylla läroplanens mål bör miljö, arbetssätt och tillgängligt

material inspirera barn och vuxna att leka, utforska och att tillsammans

göra nya upptäckter. Förskolans verksamhet och miljö bör vara

tillgänglig för experiment, skapande och teknik.

Förskolan skall även tillgodose barns behov av vila och lugn och deras

behov av utrymmeskrävande och rörliga lekar. Att utomhusvistelsen sker

i såväl planerad miljö som i utmanande naturmiljö har visat sig vara

betydelsefullt för ett gott växande och lärande.

Barn med behov av särskilt stöd

Förskolans ansvar för barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl är i

behov av särskilt stöd för sin utveckling, beslutades redan i 1975 års

förskolelag. Barn med behov av särskilt stöd fick därmed rätt till förskola

före sex års ålder. Kommunen skall genom uppsökande verksamhet ta

reda på vilka barn som behöver erbjudas plats i förskolan och verka för

att barnen utnyttjar den erbjudna platsen samt informera föräldrarna om

verksamheten och syftet med den.

Barn som behöver särskilt stöd för sin utveckling skall ges en god

omsorg och deras utveckling och lärande skall främjas i förskolan.

Alla barn behöver få erfara den tillfredsställelse det ger att få vara

tillsammans med andra barn på lika villkor, övervinna svårigheter och

göra framsteg. Därför är förskolan en resurs för barn som tillfälligt eller

varaktigt behöver särskilt stöd.

För barn med behov av särskilt stöd är en generellt god kvalitet i

förskolan den viktigaste insatsen. Andra insatser som främjar barnens

utveckling är handledning till personal som arbetar med barn som är i

behov av särskilt stöd. Vissa barn behöver därutöver andra stödinsatser.

8.3 Barns inflytande

Förskolans verksamheten skall utformas utifrån demokratiska

värderingar och med aktning för varje människas egenvärde. Barnen

skall själva ha inflytande i förskolan och deras synpunkter skall

efterfrågas.

Personalen i förskolan måste uppmärksamma och lyssna på barnen.

Redan tidigt börjar barn visa att de kan och vill. På sitt eget sätt vill de

vara med och bestämma. Förskolan skall ge både flickor och pojkar

möjlighet att påverka och ha inflytande. Genom att barn får ta ansvar för

olika uppdrag i förskolan växer deras tillit till den egna förmågan.

Förskolans dagliga arbete ger rikliga tillfällen till detta. Flickor och

pojkar behöver också få uttrycka egna åsikter, berätta och vara

uppmärksammade i gruppen. Att få vara med om att fatta beslut

tillsammans med andra barn och vuxna stärker självkänslan och

förmågan att ta konsekvenser av demokratiskt fattade beslut.

8.4 Förskola och hem

Moderna uppväxtvillkor innebär en tillvaro för barn där förskola och

hem skall samverka och vara olika arenor för barnen. Förskolan har en

viktig del i barnens fostran och lärande.

Föräldrasamarbetet är en grundläggande utgångspunkt för förskolans

verksamhet. Samverkan mellan hem och förskola skall bygga på

öppenhet, ömsesidighet och respekt. I förskolan har föräldrar och

personal kontinuerliga samtal om barnets utveckling och lärande.

Föräldrasamverkan och föräldrainflytande innebär också att det mellan

förskola och hem förs en diskussion om planering och genomförande av

förskolans verksamhet. Olika barn, olika situationer och olika föräldrar

kräver olika förhållningssätt från personalens sida. Det är viktigt att det

föräldrasamarbete som byggs upp i förskolan kan fortsätta med barnet in

i förskoleklassen och in i grundskolan.

8.5 Samverkan

När barnen slutar i förskolan kommer de flesta att gå vidare till

förskoleklass och fritidshem. För att en pedagogisk kontinuitet skall vara

möjlig och övergången underlättas för barnen, krävs en aktiv samverkan

mellan förskolan, förskoleklassen, grundskolan och fritidshemmet. Det är

i dessa sammanhang som ett gemensamt synsätt på kunskap och barns

lärande kan utvecklas och förhållningssätten i de olika pedagogiska

verksamheterna befrukta varandra. Läroplanerna kan användas som

utgångspunkt i diskussioner och erfarenhetsutbyten mellan de olika

verksamheterna.

9 Planering och utvärdering

Allt fler kommuner har organiserat barn- och ungdomsfrågorna under

samma ledning. Samordningen och integrationen mellan förskoleklass,

skola och fritidshem fortsätter i kommunerna. Regeringen ser denna

utveckling som positiv. För att en helhetssyn på barns och ungdomars

uppväxtvillkor, utveckling och lärande skall kunna utvecklas krävs allt

mer ett samlat grepp över dessa frågor.

Skollagen föreskriver inte att förskolan skall ingå i kommunens

skolplan. Det är dock numera vanligt att kommunerna har fört in

förskoleklassens och fritidshemmens verksamhet i skolplanen. Som en

följd av att kommunerna allt mer utvecklar ett helhetsperspektiv på barn-

och ungdomsfrågor är det naturligt och troligt att även förskolan

kommer att ingå som en del i allt fler kommuners skolplaner. Förskolan

har också en lång tradition av arbete med egna arbetsplaner. Mot

bakgrund av denna utveckling ser regeringen inget behov av att reglera

dessa frågor.

När läroplanen införs för förskolan blir den bindande för kommunen

att följa. Utvärderingar av förskolans kvalitet måste ställas i relation till

läroplanens mål. I förskolans läroplan preciseras mål som gör

kvalitetsutvecklingen och utvärderingen av verksamheten viktig.

Avsikten med utvärderingen är inte att kontrollera enskilda barns resultat,

utan att få underlag för en bedömning av den pedagogiska verksamhetens

kvalitet. Denna bedömning kan ligga till grund för hur den pedagogiska

verksamheten skall utvecklas.

Ett ökande intresse för att genom olika typer av dokumentation

synliggöra det pedagogiska arbete har utvecklats under senare år inom

förskolan. Genom dokumentation av det pedagogiska arbetet blir barns

utvecklings- och läroprocesser möjliga att följa för såväl föräldrar som

personal.

10 Allmänna råd

Regeringens bedömning: För familjedaghem och för öppen förskola bör

allmänna råd finnas.

Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning.

Remissinstanserna: De remissinstanser som kommenterat förslaget

har såväl positiva som negativa synpunkter. Lärarförbundet, Barnom-

budsmannen (BO) och flera kommuner understryker betydelsen av att

särskilda riktlinjer utformas för familjedaghem och öppen förskola.

Många spontana remissvar anser att läroplanen även bör omfatta

familjedaghemmen.

Skälen för regeringens bedömning: Familjedaghemmen är ett viktigt

komplement till förskolan. Cirka 13 procent av alla barn i åldern 1-5 år

omfattas av verksamhet i familjedaghem. Av samtliga dagbarnvårdare

hade år 1996 ungefär 3 procent förskollärarutbildning, 26 procent hade

barnskötarutbildning och knappt 38 procent hade en utbildning i form av

dagbarnvårdarkurs (90-100 timmar). 29 procent av dagbarnvårdarna

saknade utbildning för arbete med barn.

Barns lärande och utveckling är en ständigt pågående process. Barns

behov av omsorg, omvårdnad och trygghet är detsamma, oavsett i vilken

verksamhet de befinner sig. Därför är det nödvändigt att alla som arbetar

med barn har ett medvetet förhållningssätt till sin egen uppgift i

förhållande till detta. Familjedaghem kan stå för andra kvaliteter än

förskolan. För föräldrar som av olika skäl föredrar familjedaghemmet för

sina barn är det viktigt att denna valmöjlighet finns. Familjedaghemmen

bör ha ett visst mått av frihet att utveckla och profilera sin verksamhet,

utifrån de olika förutsättningar som olika familjedaghem ger.

Under senare år har dagbarnvårdarna allt oftare organiserat sig i

dagbarnvårdargrupper, ibland med tillgång till egna lokaler eller öppen

förskola. Fördelarna med denna organisationsform är flera. Ensamarbetet

minskar och dagbarnvårdare kan vikariera för varandra vid sjukdom eller

tillfällig frånvaro. Barnen får tillgång till fler vuxna omkring sig.

Möjligheterna till gemensamma gruppaktiviteter med barnen ökar.

Regeringen har tidigare i denna proposition (avsnitt 7.1) anfört att

läroplanen för förskolan inte skall gälla, men vara vägledande för

familjedaghem. Regeringen anser att det bör finnas riktlinjer för

verksamheten i form av allmänna råd, som utfärdas av Skolverket.

De allmänna råden bör ha sina utgångspunkter i läroplanen för

förskolan, men vara anpassade till de förutsättningar som

familjedaghemmet ger för barns fostran och omsorg. De allmänna råden

bör ge riktlinjerna för hur familjedaghemmet kan bidra till barns

utveckling och lärande.

Öppen förskola

Den öppna förskolan vänder sig till barn som inte är i förskola och kan

också vara ett komplement till familjedaghem. Barnen är inte inskrivna i

den öppna förskolan. Oftast krävs att en vuxen, t.ex. förälder eller

dagbarnvårdare, deltar tillsammans med barnet. Barnets behov av

aktiviteter tillsammans med andra barn är det huvudsakliga syftet med en

öppen förskola. Även föräldrar, dagbarnvårdare och andra vuxna ges

tillfälle till kontakter och gemenskap i en öppen förskola. I vissa

bostadsområden har den öppna förskolan mer av en socialt stödjande

karaktär. Det förekommer att socialtjänst, barnavårdscentral och

mödravårdscentral samarbetar inom den öppna förskolans ram.

Verksamheten leds ofta av en förskollärare, men även fritidspedagoger,

socionomer, socialpedagoger och barnskötare arbetar i den öppna

förskolan.

Den öppna förskolan är ett viktigt komplement inom

förskoleverksamheten. Regeringen anser att det bör finnas riktlinjer för

verksamheten i form av allmänna råd, som utfärdas av Skolverket.

11 Ekonomiska konsekvenser

I enlighet med den s.k. finansieringsprincipen skall kommuner och

landsting inte åläggas nya arbetsuppgifter, utan att de samtidigt ges

möjligheter att finansiera dessa på annat sätt än med höjda skatter. Om

statsmakterna fattar beslut som medför utgiftsökningar för

kommunsektorn, bör dessa således finansieras genom en ökning av

statsbidragen, eller genom att staten fattar beslut som möjliggör

besparingar. Finansieringsprincipen innebär också att statsbidragen bör

minska om kommunerna fråntas skyldigheter eller om de till följd av

regelförändringar får möjlighet att bedriva en mer kostnadseffektiv

verksamhet.

Regeringens bedömning är att de förslag som lämnats när det gäller en

läroplan för förskolan inte innebär ökade kostnader för kommunerna.

Förskolans grundläggande uppdrag förändras inte av läroplanen och

förutsätter inte organisationsförändringar. Ansvar för allmänna råd,

kommentarmaterial och övriga insatser för kompetensutveckling i

samband med införandet av läroplanen ingår i de resurser som Skolverket

disponerar.

12 Författningskommentarer

Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

2 a kap.

2, 4, 9, 10 och 13 §§

Ändringarna har behandlats i avsnitt 6.

Ändringen i 2 § första stycket innebär att organisationsformerna

daghem och deltidsgrupp utgår ur lagen. Skollagen innehåller inte längre

några organisationsformer av förskolan.

Övriga ändringar innebär att integrerad skolbarnsomsorg utgår som

benämning. Verksamheten ingår i stället i benämningen fritidshem.

Sammanfattning av kommitténs förslag

Barnomsorg och skolakommitténs betänkande Att erövra omvärlden

Förslag till läroplan för förskolan SOU 1997:157, inleds med en

historisk bakgrund om förskolans framväxt. Motivtexterna till

betänkandets förslag, en läroplan för förskolan och förändringar i

skollagen, behandlar exempelvis barns utveckling och lärande, synen på

kunskap och lärande, föräldrasamarbete, jämställdhet, förskolan i det

mångkulturella samhället, barn och kultur, barn med behov av särskilt

stöd. Bestämmelserna om förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och

skolan redovisas också.

Kommittén föreslår att förskolan skall styras av en läroplan som läggs

fram i betänkandet. Läroplanen skall vara en förordning, vilket är en

garanti för att förskolans verksamhet blir likvärdig. Läroplanen har också

en sådan utformning att den kan användas för tillsyn av likvärdigheten.

Till sin struktur liknar läroplanen skolans läroplaner. Läroplanen

innehåller grundläggande värden för förskolans arbete, förskolans

uppdrag samt mål och riktlinjer för verksamheten.

Läroplanen föreslås innehålla två typer av mål. Mål att sträva mot

anger inriktningen av förskolans pedagogiska verksamhet och uttrycker

en önskad kvalitetsutveckling. Mål att uppnå är mål som uttrycker vad

barnen med hänsyn till sina individuella förutsättningar skall ha uppnått

när de lämnar förskolan. Målen beskriver en eftersträvad utveckling av

det enskilda barnet på olika områden. Riktlinjerna för de som arbetar i

förskolan vänder sig till alla som arbetar i förskolan, förskolläraren och

förskolechef/rektor. Även om förskolläraren har ett särskilt ansvar

förutsätter läroplanen att riktlinjerna följs av barnskötaren och att

barnskötarens kompetens tillvaratas i verksamheten.

Kommittén föreslår att förskolan bildar en egen skolform inom det

offentliga skolväsende. Förskolan kan inte ge alla barn lika tillgång till

verksamheten. Kommittén föreslår därför att förskolan ges en egen

portalparagraf i skollagen. Kommittén menar att undervisning kan

definieras som en medveten pedagogisk handling i riktning mot ett mål.

Kommittén föreslår att förskollärare som arbetar i förskolan skall

användas för undervisningen i det offentliga skolväsendet (jmf. prop

1997/98:6). Kommittén föreslår också en reglering av förskolans ledning

på samma sätt som för skolan men tar inte ställning till benämningen av

ledningsfunktionen. Kommittén konstaterar att dessa förslag bör kunna

genomföras, men att de i nästa steg leder till att skollagen som helhet bör

ses över.

Kommittén föreslår att den öppna förskolan och familjedaghem inte

skall bilda egna skolformer inom det offentliga skolväsendet och att det

utarbetas allmänna råd för den öppna förskolan och familjedaghem. För

barn på sjukhus föreslår kommittén att läroplanen i tillämpliga delar

skall vara vägledande. Kommittén föreslår att fritidshem skall inrymmas

som en frivillig del inom grundskolan och att fritidspedagoger som

arbetar i fritidshem skall användas för undervisningen i det offentliga

skolväsendet. Kommittén föreslår att den öppna fritidsverksamheten inte

skall bilda en egen skolform och att allmänna råd utformas för

verksamheten. I och med att förskola och fritidshem föreslås ingå i det

offentliga skolväsendet omfattas dessa även av bestämmelserna gällande

skolplan och fortbildning i skollagen. Kommittén föreslår att begreppen

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg inte skall kvarstå i skollagen

samt att begreppen daghem och deltidsgrupp ersätts med förskola och att

begreppet integrerad skolbarnsomsorg ersätts med fritidshem.

Kommittén menar att de direkta kostnader förslagen kan innebära kan

relateras till de eventuella fall där någon förskola inte har förskollärare.

På kort sikt kan inordnandet i skolplanen, den lokala arbetsplanen och

kraven på utvärdering och kvalitetssäkring innebära ökade kostnader.

Särskilda medel för implementering av reformen föreslås.

Kommittén framhåller slutligen att det blir allt viktigare att förskolan

bli tillgänglig för alla barn. Kommittén anser att det är mycket viktigt att

barnen, åren före de skall börja i förskoleklass, har möjlighet att delta i

en organiserad och planerad pedagogisk verksamhet som leds av

professionell personal, inte minst för barns möjlighet till tvåspråkighet

Kommitténs förslag till läroplan för förskolan

Läroplanen gäller för förskolans pedagogiska verksamhet för barn i

åldrarna 1-5 år.

Inledning

Denna läroplan är förskolans första läroplan, vilket innebär att förskolan

numera ingår i och utgör det första steget i samhällets samlade ut-

bildningssystem för barn och ungdom. Läroplanen för förskolan har en

struktur som i stort överensstämmer med skolans läroplaner.

Skollag och läroplan är de centrala styrdokumenten för den pedagogiska

verksamheten i förskolan. Läroplanen anger den värdegrund som

verksamheten skall utgå från samt mål och riktlinjer.

I läroplanens första del klargörs värdegrunden. I den andra delen

redovisas målen för verksamheten i sin helhet, dvs. förskolans uppdrag.

Här anges också vad som speciellt åvilar varje förskola.

I den tredje delen anges två typer av mål för det enskilda barnets ut-

veckling och lärande samt riktlinjer för arbetet att nå målen. Mål att

sträva mot anger inriktningen av förskolans pedagogiska verksamhet och

uttrycker en önskad kvalitetsutveckling i förskolan. Mål att uppnå skall

anpassas till det enskilda barnets förutsättningar. Det är förskolans och

huvudmannens ansvar att barnet ges möjlighet att uppnå dessa mål.

Förskolans verksamhet skall vara så utformad att alla barn, även barn

med exempelvis funktionshinder och barn med psykosociala svårigheter,

skall kunna delta. Förskolan är dessutom en frivillig pedagogisk

verksamhet, i vilken barn kan börja vid olika åldrar och delta under olika

lång tid. Mål att uppnå kan därför inte fullt ut ha samma funktion i

förskolan som i den obligatoriska skolan utan behöver vara mer

personrelaterade. Dessa mål skall beskriva förskolans ansvar för en

eftersträvad utveckling av det enskilda barnets förmåga inom ett antal

områden. Härigenom kan målen inte sägas ge uttryck för en viss lägsta

nivå som alla barn i förskolan skall uppnå. Målen har dessutom betydelse

för hur resurser skall fördelas och användas.

I läroplanens tredje del anges också riktlinjer för de som arbetar i för-

skolan. I det konkreta arbetet i barngruppen kan arbetsdelningen mellan

arbetslagets olika personalgrupper förskollärare och barnskötare -

variera. Förskolläraren har dock ett specifikt ansvar för att läroplanen

följs. Även om riktlinjerna ger förskolläraren ett särskilt ansvar är

barnskötarens kompetens betydelsefull i förskolans verksamhet. Det är

av stor vikt att alla som arbetar i den pedagogiska verksamheten följer

riktlinjerna. Förskolechefens/rektors övergripande ansvar för att

verksamheten i förskolan som helhet inriktas mot att nå det nationella

målen anges särskilt i riktlinjerna.

Läroplanen anger de nationella målen och riktlinjerna för verksamheten i

förskolan. I den kommunala skolplanen skall anges hur verksamheten i

kommunens förskolor skall gestaltas och utvecklas. Särskilt skall framgå

vilka åtgärder kommunen avser att vidta för att uppnå de mål som satts

upp för förskolan. Läroplanen och skolplanen skall fungera som

planeringsunderlag för verksamheten i kommunens förskolor. Det är

avgörande för ett genomförande av läroplanen att alla, som arbetar i

och/eller ansvarar för förskolan, är införstådda med läroplanens mål och

krav. Varje förskola skall utforma en lokal arbetsplan där konkreta mål

för den pedagogiska verksamheten skall anges. Såväl den kommunala

skolplanen som den lokala arbetsplanen skall följas upp, utvärderas och

utvecklas.

Värdegrunden, målen och riktlinjerna utgör en odelbar enhet. Läropla-

nen kan därför inte användas fragmentariskt eller med fokusering på

vissa delar. Enskilda mål skall förstås utifrån läroplanen i sin helhet.

Grundläggande värden

Förskolan vilar på demokratins grund. Verksamheten skall utformas i

överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och var

och en som verkar inom förskolan skall främja aktningen för varje

människas egenvärde och respekten för vår gemensamma miljö.

En viktig uppgift för förskolans verksamhet är att grundlägga och

förankra de värden som vårt samhällsliv vilar på. Människans lika värde

oavsett kön, kulturell, etnisk eller religiös tillhörighet är ett

grundläggande värde.

Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, jäm-

ställdhet mellan könen samt solidaritet med svaga och utsatta är värden

som skall gestaltas och hållas levande i arbetet med barnen.

Att hävda grundläggande värden ställer krav på att värderingar levan-

degörs och tydligt framträder i förskolans dagliga verksamhet.

Förskolans uppgift innebär också att i samarbete med föräldrarna verka

för att varje barn får möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar.

Förskolan skall bedrivas i demokratiska arbetsformer och därigenom

lägga grunden till ett växande ansvar och intresse hos barnen för deras på

sikt aktiva deltagande i samhällslivet.

Värdegrunden uttrycker ett bestämt förhållningssätt till etik och moral.

Detta förhållningssätt skall prägla verksamheten. Frågor som berör om-

sorg om och hänsyn till andra människor liksom frågor kring rättvisa och

jämställdhet samt egna och andras rättigheter skall lyftas fram och

synliggöras i verksamheten. Barn införlivar etiska värden och normer

främst genom konkreta upplevelser, varför stor vikt måste läggas vid de

vuxnas roll som förebilder. Detta ställer krav på att vuxna äger

medvetenhet om sina egna attityder och värderingar. Vuxnas

förhållningssätt till gemensamma regler och normer påverkar barns

utveckling av förståelse och respekt för de rättigheter och skyldigheter

som gäller i ett demokratiskt samhälle.

Förskolan skall uppmuntra och stärka barnens medkänsla och inlevelse i

andra människors situation. Förskolan skall värna omsorgen om indi-

viden och verka för att barnens förmåga till omtanke och omsorg om

andra utvecklas. Verksamheten skall präglas av öppenhet och respekt för

skillnader i människors uppfattningar och levnadssätt. Barnens

uppmärksamhet på likheter och olikheter mellan människor skall tas

tillvara på ett konstruktivt sätt. Intresse för och behov av att på olika sätt

uttrycka, reflektera över samt dela sina tankar om livsfrågor med andra

skall stödjas och uppmuntras i förskolan. Förskolan har en unik möjlighet

att ta till vara och utveckla barnens förmåga till empati, ansvarskänsla

och social handlingsberedskap på ett sådant sätt att solidaritet och

tolerans tidigt grundläggs. Verksamheten skall förebygga och aktivt

motverka alla tendenser till kränkande behandling såsom mobbning eller

andra former av respektlöst eller föraktfullt bemötande.

Det sätt på vilket de vuxna i förskolan bemöter pojkar och flickor liksom

vilka krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma

barnens uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Förskolan

har ett viktigt ansvar för att motverka traditionella könsmönster och

könsroller. Flickor och pojkar skall i förskolan ha samma möjligheter att

pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar utifrån

stereotypa könsroller. Detta ställer krav på att personalen i förskolan äger

medvetenhet om hur egna attityder och värderingar liksom det egna

agerandet och samspelet mellan kvinnor och män bidrar till att forma

barnens upplevelse av vad som är adekvat könsrollsbeteende. Förskolan

skall aktivt medverka i samhällets strävan för jämställdhet.

Förskolan skall vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de

förs fram. Varje barn skall ges möjlighet att bilda egna uppfattningar och

göra val utifrån de egna förutsättningarna så att delaktighet och tilltro till

den egna förmågan grundläggs och växer. Alla föräldrar skall med

samma förtroende kunna lämna sina barn till förskolan, förvissade om att

barnen inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller andra

åskådningen.

Förskolan skall, varhelst den anordnas, arbeta mot de uppställda målen

för den pedagogiska verksamheten. Omsorg om det enskilda barnets

välbefinnande, trygghet, utveckling och lärande skall prägla arbetet i

förskolan. Hänsyn skall tas till barnens olika förutsättningar och behov,

vilket betyder att verksamheten inte kan utformas på samma sätt överallt,

ej heller att förskolans resurser skall fördelas lika.

Alla som verkar i förskolan skall hävda de grundläggande värden som

anges i denna läroplan och klart ta avstånd från det som strider mot dem.

Förskolans uppdrag

Förskolans uppdrag är att lägga grunden för ett livslångt lärande. För-

skolan skall vara rolig, trygg och lärorik för alla barn som deltar. För-

måga att kunna kommunicera, söka ny kunskap och att kunna samarbeta

är viktiga kompetenser i ett samhälle präglat av förändringar. Förskolan

skall erbjuda barnen en trygg miljö som samtidigt utmanar och lockar till

lek och aktivitet. Den skall inspirera barnen att undersöka och utforska

omvärlden. I förskolan skall barnen möta vuxna som ser barnets

möjligheter och som engagerar sig såväl känslomässigt som tankemässigt

i samspelet med det enskilda barnet och barngruppen.

Genom pedagogisk verksamhet skall förskolan erbjuda omsorg och

fostran samt främja barnens lärande. Förskolan skall ta hänsyn till att

barnen lever i olika livsmiljöer och att det är med de egna erfarenheterna

som grund barnet söker skapa förståelse, sammanhang och mening. De

vuxna skall ge barnen stöd i att utveckla tillit och självförtroende,

uppmuntra deras nyfikenhet och intressen och stimulera deras vilja och

lust att lära. Att bedriva en pedagogisk verksamhet är i djupare mening

en fråga om att såväl utveckla barns förmågor och barns eget

kulturskapande som att överföra ett kulturarv värden, traditioner och

historia, språk och kunskaper från en generation till nästa.

Förskolan skall vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens

fostran, utveckling och växande.

Leken är viktig för barns utveckling och lärande. Ett medvetet bruk av

leken för att främja barnens utveckling och lärande skall prägla verk-

samheten i förskolan. I lekens och det lustfyllda lärandets olika former

stimuleras fantasi, inlevelse, kommunikation, och förmåga till symbo-

liskt tänkande samt förmåga att samarbeta och lösa problem. Barnet kan i

den skapande och gestaltande leken få möjligheter att uttrycka känslor,

reflektera och bearbeta sina upplevelser, tankar, intryck och erfarenheter.

I leken kan motorik och rumsuppfattning tränas. Den pedagogiskt

meningsfulla leken kräver därför inspiration, ett gott utnyttjande av tid,

rum och material samt ett medvetet förhållningssätt från alla vuxna i

förskolan. Barnet kan behöva hjälp från de vuxna för att delta i lek samt

för att genomföra det de tänkt och planerat i sin lek.

Barnen skall kunna växla mellan olika aktiviteter under dagen. Verk-

samheten skall ge utrymme för barnens egna planer, fantasi och kreati-

vitet i lek och lärande såväl inomhus som utomhus. Utomhusvistelsen

bör ge möjlighet till lek och andra aktiviteter både i planerad miljö och i

mer utmanande naturmiljö. Detta kan bidra till att öka barnens

välbefinnande och ha en positiv inverkan på deras motoriska utveckling

och koncentrationsförmåga.

Förskolan skall erbjuda barnen en i förhållande till deras ålder och

vistelsetid väl avvägd dagsrytm och miljö där såväl omvårdnad och

omsorg, som vila och andra aktiviteter på ett balanserat sätt vägs samman

till ett rikt och varierat innehåll som tillför nya kunskaper och

erfarenheter.

Förskolans uppdrag att främja läroprocesser förutsätter en aktiv diskus-

sion och tydlighet om begreppen kunskap och lärande. Det gäller kun-

skapsbegreppets innebörd och former och vad som är viktig kunskap. Det

gäller även frågan om hur barn lär och aktivt söker och erövrar kunskap

genom, lek, socialt samspel, utforskande, experimenterande och

skapande men också genom att iaktta, lyssna, samtala och reflektera.

Språk och lärande hänger oupplösligt samman liksom språk och iden-

titetsutveckling. Förskolan skall lägga stor vikt vid att stimulera barnens

språkutveckling och uppmuntra och ta till vara barnens nyfikenhet och

intresse för den skriftspråkliga världen. Förskolan skall bidra till att barn

med ett annat modersmål än svenska får möjligheter att både lära sig

svenska och att bibehålla och utveckla sitt modersmål samt att utveckla

en dubbel kulturtillhörighet.

Kunskap är inget entydigt begrepp. Kunskap kommer till uttryck i olika

former såsom fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet, kunskaper

som förutsätter och samspelar med varandra. I förskolan skall innehållet

utgå från barnens erfarenhetsvärld, intressen, motivation och drivkraft att

söka kunskaper. Barnen skall få stimulans och vägledning av vuxna för

att genom egen aktivitet öka sin kompetens och utveckla nya kunskaper

och insikter. Detta förhållningssätt förutsätter med nödvändighet att olika

språk- och kunskapsformer och olika sätt att lära balanseras och bildar en

helhet.

Förskolan skall ge barnen stöd i att utveckla en positiv uppfattning om

sig själva som lärande och skapande individer. De skall få hjälp att känna

tilltro till sin egen förmåga att tänka själv, att handla, röra sig och att lära

sig dvs. bilda sig utifrån olika aspekter som intellektuella, språkliga,

etiska, praktiska, sinnliga och estetiska. Genom att pröva, utforska,

tillägna sig och gestalta olika kunskaper och erfarenheter skall barnen ha

möjlighet att ge uttryck för hur de erfar olika saker i sin omvärld. I olika

uttrycksformer skall barnen få uppleva känslor och stämningar. Att skapa

och kommunicera med hjälp av olika uttrycksformer såsom bild, musik,

drama, rytmik, dans och rörelse liksom med hjälp av tal- och skriftspråk

utgör både innehåll och metod i förskolans strävan att främja barns

utveckling och lärande. Detta inbegriper också att forma och att

konstruera samt att nyttja material och teknik inte minst inom de snabbt

växande utvecklingsområdena multimedia och informationsteknik, såväl

i skapande processer som i tillämpning.

Förskolan skall lägga grunden till att barnen på sikt kan tillägna sig de

kunskaper som utgör den gemensamma referensram alla i samhället

behöver. Verksamheten i förskolan skall härvid bygga på barnens

intresse, nyfikenhet och lust att lära och utgå från deras egna

erfarenheter. Barnen lär främst genom egen aktivitet och i för dem

vardagliga sammanhang. Lärandet skall baseras såväl på samspelet

mellan vuxna och barn som på att barnen lär av varandra. Barngruppen

skall ses som en viktig och aktiv del i alla utvecklings- och läroprocesser.

Förskolan skall medverka till att barnen utvecklas till ansvarskännande

individer. Barnen skall få det stöd och den vägledning som behövs för att

kunna orientera sig i en verklighet med ett stort informationsflöde och en

snabb förändringstakt. De skall få möjligheter att utveckla sin förmåga

att iaktta och reflektera över information, intryck och upplevelser för att

kunna se sammanhang och skapa förståelse och mening. Förskolan skall

vara en levande social miljö som stimulerar barnen att ta initiativ och

som utvecklar deras sociala och kommunikativa kompetens. De skall ha

möjlighet att fördjupa sig i en fråga och söka svar och lösningar både

enskilt och i samarbete med andra barn och vuxna.

Förskolan skall lägga stor vikt vid miljö- och naturvårdsfrågor. Ren luft,

rent vatten och giftfri jord är grundförutsättningar för mänskligt liv. Ett

ekologiskt förhållningssätt och en positiv framtidstro skall prägla

förskolans verksamhet. Detta innebär bl.a. en medvetenhet om

människans beroende av de samlade ekologiska livsbetingelserna.

Förskolan skall medverka till att barnen tillägnar sig ett varsamt

förhållningssätt till natur och samhälle och förstår sin delaktighet i

naturens kretslopp. De skall få uppleva konkreta exempel på hur barn och

vuxna kan ta ett gemensamt ansvar för den miljö de själva lever i och kan

påverka. Verksamheten skall hjälpa barnen att förstå hur vardagsliv och

arbete kan utformas så att det bidrar till en bättre miljö både i nutid och i

framtid.

Den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på

människors förmåga att leva med och förstå de värden som ligger i en

kulturell mångfald. Medvetenhet om det egna kulturarvet och delaktighet

i andras kultur skall bidra till att barnen utvecklar sin förmåga att förstå

och leva sig in i andras villkor och värderingar. Förskolan är en social

och kulturell mötesplats som både har möjlighet och ansvar att stärka

denna förmåga och förbereda barnen för ett liv i ett alltmer in-

ternationaliserat samhälle. Vitaliteten i mångkulturella barngrupper skall

på ett naturligt och meningsfullt sätt användas i det pedagogiska arbetet.

Genom att barnen får ökade kunskaper om och förståelse för kulturella

likheter och olikheter motverkas fördomar och intolerans.

Den pedagogiska verksamheten skall anpassas till alla barn som är

inskrivna i förskolan. Ett särskilt ansvar måste då tas för att barn som av

olika skäl, tillfälligt eller varaktigt, behöver mer stöd än andra får detta

stöd utformat med hänsyn till egna behov och förutsättningar. Hänsyn

måste tas till att barnet både påverkar och påverkas av förhållandena i

förskolan. Verksamheten skall planeras utifrån klara mål och

genomtänkta strategier och metoder. Personalens förmåga att förstå och

samspela med barnet och få föräldrarnas förtroende är avgörande för att

vistelsen i förskolan skall kunna vara ett positivt stöd för barn med

svårigheter. Detta ställer specifika krav på ledning och personal i fråga

om lyhördhet, medvetenhet, engagemang och kunskap men också i

förmågan till flexibilitet och beredskap att förändra och anpassa

verksamheten med hänsyn till barnens skiftande behov och villkor. Alla

barn skall få känna växandets glädje och erfara den tillfredsställelse det

ger att göra framsteg och övervinna svårigheter och att få uppleva sig

vara en tillgång i gruppen.

Planering, genomförande, utveckling

Verksamheten i varje förskola skall utvecklas så att den svarar mot

uppställda mål. Huvudmannen har ett givet ansvar för att så sker. Av den

kommunala skolplanen, som också skall omfatta förskolan, skall framgå

hur läroplanen för förskolan skall genomföras. Vid varje förskoleenhet

skall utformas en lokal arbetsplan, där målen för förskolans verksamhet

anges och konkretiseras. Varje medarbetare skall vara delaktig i denna

plan. Det är med stöd av observationer, uppföljning och pedagogisk

dokumentation och med barngruppens och det enskilda barnets

intentioner, behov, intressen, tidigare erfarenheter och kunskaper som

grund, som personalen skall planera och genomföra den konkreta

verksamheten i varje förskola. Läroplanen för förskolan är utformad så

att den kan användas flexibelt med hänsyn till det enskilda barnets

förutsättningar. För planering, genomförande och uppföljning av arbetet

när det gäller det enskilda barnets utveckling och lärande skall en

individuell planering göras. Den individuella planeringen skall vara ett

stöd för personalen, inte minst i utvecklingssamtalen med barnets

föräldrar/vårdnadshavare.

Alla barn skall få sina behov av näring, vila och utevistelse tillgodo-

sedda under den tid de vistas i förskolan.

Den pedagogiska ledningen av förskolan, i förening med det ansvar för

det konkreta arbetet i barngrupperna som förskollärare, barnskötare och

övriga anställda har, utgör förutsättningarna för att förskolans pedago-

giska verksamhet utvecklas mot en bra kvalitet. Detta kräver att målen

ständigt prövas, att processer och resultat dokumenteras, följs upp och

utvärderas och att nya metoder för sådant arbete prövas och utvecklas.

Detta förutsätter i sin tur ett nära samarbete mellan förskolans personal,

föräldrar och barn. Det förutsätter också samverkan med det omgivande

samhället. Utvärdering kan ha en styrande effekt. Det är därför angeläget

att utveckla och använda perspektiv och metoder för utvärdering som är

tydligt relaterade till de uppställda målen för verksamheten och som

bidrar till en utveckling av det pedagogiska arbetet. Den pedagogiska

dokumentationen utgör, genom att den synliggör verksamheten i

förskolan, ett viktigt underlag i diskussionen kring och bedömningen av

verksamhetens kvalitet och utvecklingsbehov.

Samverkan mellan samhällets olika verksamheter för barn och ungdom;

förskolan, förskoleklassen, grundskolan, jämte motsvarande skolformer,

fritidshemmet, familjedaghemmen och öppna förskolan är nödvändigt.

De gemensamma övergripande målen för de olika verksamheterna har till

syfte att förbättra möjligheterna att utveckla en gemensam syn på barns

utveckling och respekt för barns vilja till lärande.

Mål och riktlinjer

I denna del behandlas dels förskolans mål för det enskilda barnet och för

samarbetet med föräldrarna, dels riktlinjer för arbetet att nå målen.Mål

och riktlinjer omfattar sex olika avsnitt:

Normer och värden

Utveckling och lärande

Barns inflytande

Förskola och hem

Samverkan med andra skolformer

Förskolechefens/rektors ansvar

I samtliga avsnitt som tar upp förskolans mål för det enskilda barnet

anges Mål att sträva mot. I avsnitten Utveckling och lärande och Barns

inflytande finns dessutom Mål att uppnå. Riktlinjerna för personalen i

förskolan anger dels det ansvar för arbetet som åvilar Alla som arbetar i

förskolan, dels det specifika ansvar Förskolläraren har för att läroplanen

följs. I praktiken kommer dock arbetslaget dvs. förskollärare och

barnskötare att tillsammans planera och genomföra det pedagogiska

arbetet mot de uppställda målen. Avsnittet Förskola och hem anger Mål

att sträva mot när det gäller föräldrarnas rätt att påverka och vara

delaktiga i förskolans verksamhet samt riktlinjer för personalen.

Förskolans ansvar i anslutning till att barnen lämnar förskolan tas upp i

avsnittet Samverkan med andra skolformer. Det sista avsnittet beskriver

Förskolechefens/rektors övergripande ansvar för att verksamheten i

förskolan bedrivs i riktning mot de uppställda målen.

Mål att sträva mot anger inriktningen för förskolans pedagogiska ar-

bete. De anger därmed en önskad kvalitetsutveckling i förskolan.

Mål att uppnå skall anpassas till det enskilda barnets förutsättningar. Det

är förskolans och huvudmannens ansvar att barnet ges möjlighet att nå

dessa mål. Förskolan är en för barnen frivillig pedagogisk verksamhet.

Barnen kan börja vid olika ålder och delta under olika långa perioder och

barn med behov av särskilt stöd integreras i förskolans barngrupper.

Detta betyder att alla barn inte har samma möjligheter att nå de

uppställda målen. Mål att uppnå kan därför inte fullt ut ha samma

funktion i förskolan som i den obligatoriska skolan utan behöver vara

mer personrelaterade. Dessa mål skall beskriva förskolans ansvar för en

eftersträvad utveckling av det enskilda barnets förmåga på olika

områden. Härigenom kan målen inte sägas ge uttryck för en viss lägsta

nivå som alla barn i förskolan skall uppnå. De mål som anges har inte

någon inbördes rangordning. Ej heller är målen av den karaktären att de

är gradvis mätbara.

Normer och värden

Förskolan skall i det vardagliga arbetet aktivt och medvetet påverka och

stimulera barnen att med hänsyn till ålder och förutsättningar utveckla

förståelse för och efterhand omfatta vårt samhälles gemensamma

demokratiska värderingar.

 Mål

Mål att sträva mot

Förskolan skall sträva efter att varje barn

 utvecklar medvetenhet om etiska frågor; dvs. vidgar sin förmåga att

upptäcka, reflektera över och ta ställning till olika etiska dilemman

och livsfrågor i vardagen,

 får sina behov respekterade och tillgodosedda och får uppleva sitt

eget värde för att kunna utveckla förmåga att ta hänsyn och leva sig in

i och förstå andra människors situation samt vilja att hjälpa och bistå

andra människor,

 utvecklar förståelse för att alla människor har lika värde oberoende av

kön, social eller etnisk bakgrund och att ingen skall behöva utsättas

för respektlöshet, förtryck eller annan kränkande behandling,

 utvecklar respekt för allt levande och omsorg om sin närmiljö.

 Riktlinjer

Alla som arbetar i förskolan skall

 visa respekt för den enskilda individen och medverka till att det skapas

ett demokratiskt klimat i barngruppen, där samhörighet och ansvar

utvecklas och där barnen får möjlighet till konkret solidariskt

handlande,

 i ord och handling stimulera till samarbete och därigenom förebygga

och aktivt motverka våld, trakasserier, utstötning och förtryck av in-

divider eller grupper,

 se konflikter mellan barnen som möjliga inlärningstillfällen och hjälpa

dem att reda ut missförstånd, kompromissa och respektera varandra.

Förskolläraren skall

 ansvara för att förskolan tillämpar ett demokratiskt arbetssätt i vilket

barnen är aktivt delaktiga,

 lyfta fram och problematisera etiska dilemman och livsfrågor i var-

dagen,

 göra barnen uppmärksamma på att människor kan ha olika attityder

och värderingar som styr deras synpunkter och handlande

 ansvara för att det utvecklas normer för arbetet och samvaron i den

egna barngruppen.

Utveckling och lärande

Den pedagogiska verksamheten skall bedrivas mot givna mål och pla-

neras och genomföras så att den stimulerar och utmanar barnets intel-

lektuella och sociala utveckling. Miljön skall vara öppen, innehållsrik

och inbjudande. Verksamheten skall främja leken, kreativiteten och det

lustfyllda lärandet och ta till vara och stärka barnets intresse för att lära

och erövra nya erfarenheter, kunskaper och färdigheter.

Verksamheten skall bidra till att barnen utvecklar en förståelse för sig

själva och sin omvärld. Utforskande, nyfikenhet och lust skall utgöra

grunden för den pedagogiska verksamheten. Verksamheten skall utgå

ifrån barnens erfarenheter, intressen behov och åsikter. Flödet av bar-

nens tankar och idéer skall tas till vara och mångfalden i lärandet skall

utnyttjas. Frågor, problemställningar eller områden som aktualiseras i

barngruppen kan belysas och bearbetas i lek och tema/projektarbeten där

barnens egen aktivitet, tankeförmåga, upptäckar- och skaparlust skall

utgöra grunden.

Personalgruppens samlade kompetens skall användas i det pedagogiska

arbetet.

 Mål

Mål att sträva mot

Förskolan skall sträva efter att varje barn

 utvecklar sin identitet och känner trygghet i denna,

 utvecklar sin nyfikenhet och sin lust och förmåga att leka och lära,

 utvecklar självständighet och tillit till sin egen förmåga,

 känner delaktighet i sin egen kultur och utvecklar känsla och respekt

för andra kulturer,

 utvecklar sin förmåga att lyssna, samtala, berätta, reflektera, ställa

frågor, ifrågasätta och ge uttryck för sina uppfattningar om ett

problem, en fråga eller ett fenomen,

 utvecklar ett rikt och nyanserat talspråk och ett intresse för den

skriftspråkliga världen,

 utvecklar förmåga att skapa och kommunicera med hjälp av olika

uttrycksformer och uttrycksmedel,

 utvecklar sin förmåga att skapa och konstruera i olika material, och

tekniker,

 tillägnar sig och nyanserar innebörder i begrepp, erfar samband och

upptäcker nya sätt att förstå sin omvärld,

 utvecklar sin förmåga att upptäcka, använda och kommunicera ma-

tematik i meningsfulla situationer,

 utvecklar sin egen kulturskapande förmåga och sitt intresse för att ta

del av närsamhällets kulturutbud,

 förstår att värna om sin hälsa och sitt välbefinnande,

 utvecklar förståelse för sin egen delaktighet i naturens kretslopp och

tillägnar sig ett varsamt förhållningssätt till människor, samhälle och

natur för att kunna bidra till att ett ekologiskt uthålligt samhälle på sikt

kan förverkligas.

Mål att uppnå i förskolan

Dessa mål uttrycker vad barnen, med hänsyn till sina individuella för-

utsättningar, skall ha uppnått när de lämnar förskolan. Förskolan ansva-

rar för att varje barn har utvecklat

 sin sociala kompetens, sin förmåga att fungera enskilt och i grupp med

goda relationer till barn och vuxna, förmåga till inlevelse och

samarbete med andra och förmåga att hantera konflikter och att förstå

och ta ansvar för gemensamma regler, rättigheter och skyldigheter,

 sin motorik, koordinationsförmåga och kroppsuppfattning samt sin

kompetens och självständighet när det gäller vardagliga praktiska

färdigheter och göromål, som påklädning, hygien och måltider och sin

förståelse för vikten av att värna om sin hälsa och sitt välbefinnande,

 sitt talspråk och sin förmåga att kommunicera med andra och att

uttrycka idéer och tankar, lyssna koncentrerat och delta aktivt i samtal

i grupp, förstå symboler och deras kommunikativa värde,

 sitt ord- och begreppsförråd, förmåga att leka med ord samt en be-

gynnande förståelse för skriftspråkets konstruktion och dess kom-

munikativa funktioner,

 sin skapande förmåga och sin förmåga att kommunicera upplevelser,

tankar och erfarenheter i en mångfald av andra "språk" och ut-

trycksformer såsom lek, bild, rörelse, sång och musik, dans och

drama,

 sin förmåga att bygga, skapa och konstruera med hjälp av olika ma-

terial och tekniker och sin förmåga att använda enkla verktyg och

arbetsredskap liksom vissa tekniska hjälpmedel för vardagsliv och

kommunikation,

 viss förståelse för matematik och för grundläggande egenskaper i

begreppen tal, mätning och form samt sin förmåga att orientera sig i

tid och rum,

 viss förståelse för naturens kretslopp och för enkla naturvetenskapliga

fenomen,

 sitt kunnande om växter och djur och deras betingelser.

 Riktlinjer

Alla som arbetar i förskolan skall

 samverka och samarbeta för att erbjuda en god miljö för utveckling,

lek och lärande och särskilt uppmärksamma att de barn som av olika

skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling får detta stöd.

Förskolläraren skall

 ansvara för att arbetet i barngruppen genomförs så att barnen

- utvecklas efter sina förutsättningar och samtidigt stimuleras att

använda och att utveckla hela sin förmåga,

- upplever att det är meningsfullt och roligt att lära sig nya saker,

- ställs inför nya utmaningar, som stimulerar lusten att enskilt och

tillsammans med andra utforska, experimentera, pröva, finna lösningar

för att erövra nya färdigheter, erfarenheter och kunskaper,

- får stöd och stimulans i sin sociala utveckling,

- ges goda förutsättningar att bygga upp varaktiga relationer och känna

sig trygga i barngruppen,

- får stöd och stimulans i sin språk- och kommunikationsutveckling och

att det enskilda barnets kulturella och språkliga bakgrund härvid

respekteras och beaktas,

- ges rika tillfällen att utveckla sin förmåga att bearbeta intryck och

upplevelser, tankar och känslor med hjälp av olika uttrycksmedel,

- får stöd och stimulans i sin motoriska utveckling,

- erbjuds en väl avvägd dagsrytm ifråga om måltider, lek, vila och andra

aktiviteter.

 ta vara på barns vetgirighet, vilja och lust att lära samt stärka barns

tillit till den egna förmågan,

 ge stimulans och särskilt stöd till de barn som befinner sig i svårig-

heter av olika slag,

 väcka, stimulera och stödja barns nyfikenhet och begynnande för-

ståelse för skriftspråk och matematik,

 ge barn möjlighet att uppleva praktisk natur- och kulturvård för att

förstå hur egna handlingar kan påverka miljön,

 ge barn möjlighet att lära känna sin närmiljö och de funktioner som

har betydelse för det dagliga livet, komma i kontakt med olika yr-

kesfunktioner samt få bekanta sig med det lokala kulturlivet.

Barns inflytande

I förskolan läggs grunden för att barnen skall förstå och införliva de

demokratiska principerna att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktiga.

Personalen skall med stöd av kontinuerliga observationer, samtal och

dokumentation av såväl enskilda barn som barngruppen ta reda på vilka

intentioner, behov och intressen som barnen själva på olika sätt ger

uttryck för. Detta underlag skall ligga till grund för utformningen av

miljön och planeringen av den pedagogiska verksamheten. Barnens

sociala utveckling förutsätter att de allt efter förmåga får ta ansvar för

sina egna handlingar och för miljön i förskolan.

 Mål

Mål att sträva mot

Förskolan skall sträva efter att varje barn

 har möjlighet att påverka sin situation och får uppleva delaktighet i

förändringsarbete,

 utvecklar sin förmåga att ta ansvar för sina egna handlingar och för

förskolans miljö,

 utvecklar sin förmåga att förstå demokratiska principer, att handla

efter dessa och att arbeta i demokratiska former.

Mål att uppnå

Dessa mål uttrycker vad barnen, med hänsyn till sina individuella för-

utsättningar, skall ha uppnått när de lämnar förskolan. Förskolan ansva-

rar för att varje barn har utvecklat sin förmåga

 att säga vad de tänker och tycker,

 att delta i olika former av samarbete och beslutsfattande.

 Riktlinjer

Alla som arbetar i förskolan skall

 verka för att det enskilda barnet utvecklar förmåga och vilja till an-

svar och inflytande över den sociala och fysiska miljön i förskolan,

 verka för att varje barns uppfattningar och åsikter respekteras.

Förskolläraren skall

 ta till vara varje barns förmåga och vilja att ta ett allt större ansvar för

sig själv och för samvaron i barngruppen,

 se till att alla barn får möjlighet att efter ökande förmåga påverka

verksamhetens innehåll och arbetssätt och bli delaktiga i utvärdering

av verksamheten,

 verka för att flickor och pojkar får lika stort inflytande över och ut-

rymme i verksamheten,

 svara för att barnen erbjuds ett varierat arbetssätt där såväl hela

barngruppen som organiserade eller spontant bildade smågrupper

används i det pedagogiska arbetet,

 förbereda barnen för delaktighet och ansvar och för de rättigheter och

skyldigheter som gäller i ett demokratiskt samhälle.

Förskola och hem

Även om föräldrarna/vårdnadshavarna har det yttersta ansvaret för sina

barns fostran och utveckling har förskolans betydelse som komplette-

rande funktion till föräldraansvaret blivit allt viktigare. Förskolan och

barnens föräldrar har ett härigenom ett ömsesidigt ansvar för att skapa

bästa möjliga förutsättningar för att varje barn skall kunna utvecklas rikt

och mångsidigt. Förskolans arbete med barnen skall därför ske i ett nära

och förtroendefullt samarbete med hemmen. Föräldrarna skall göras

medvetna om att de har möjlighet att inom ramen för de nationella målen

vara med och påverka verksamheten i förskolan. Att varje förskola är

tydlig i fråga om mål, innehåll, arbetsformer samt ömsesidiga rättigheter

och skyldigheter är en förutsättning för barnens och föräldrarnas

möjligheter till reellt inflytande och påverkan.

 Mål

Mål att sträva mot

Förskolan skall sträva efter att föräldrarna/vårdnadshavarna

 får reella möjligheter att utöva inflytande på hur målen konkretiseras i

lokala arbetsplaner,

 tar del i och ges möjlighet att kunna påverka verksamhetens planering

och genomförande,

 blir delaktiga i utvärderingar av verksamheten.

 Riktlinjer

Alla som arbetar i förskolan skall

 tillsammans svara för att alla barn får en väl anpassad och positiv start

i förskolan,

 visa respekt och förståelse för föräldrarna och känna ansvar för att det

utvecklas en nära, och tillitsfull relation mellan förskolans personal

och barnets egen familj.

Förskolläraren skall

 ansvara för att varje barn tillsammans med föräldrar/vårdnadshavare

får en individuellt anpassad introduktion i förskolan,

 i samarbetet med barnens föräldrar fortlöpande informera dem om det

egna barnets trivsel, utveckling och lärande, ta upp frågor, synpunkter

och problem som rör det dagliga arbetet i förskolan samt regelbundet

genomföra planerade utvecklingssamtal med föräldrarna,

 informera om verksamheten i stort, vad man strävar efter och hur man

arbetar för att nå målen,

 hålla sig informerad om det enskilda barnets situation utanför för-

skolan och därvid iaktta respekt för barnets integritet,

 tillsammans med föräldrarna göra en individuell planering för varje

barn,

 tillsammans med övrig personal utveckla formerna för en aktiv daglig

kontakt med barnens föräldrar,

 informera om och diskutera förskolans normer och regler med för-

äldrarna,

 beakta föräldrarnas synpunkter när det gäller planeringen och utvär-

deringen av den pedagogiska verksamheten.

Samverkan med andra skolformer

När barnen slutar i förskolan kommer de att gå vidare till förskoleklas-

sen eller den obligatoriska skolan och många av dem samtidigt också till

fritidshem, verksamheter som i allt större utsträckning integreras såväl

lokal- som verksamhetsmässigt. För att en pedagogisk kontinuitet skall

vara möjlig och övergången underlättas för barnen krävs att de olika

verksamheterna har utvecklat en gemensam pedagogisk grundsyn.

Förskola, förskoleklass, fritidshem och den obligatoriska skolan har ett

gemensamt ansvar för att en samverkan kommer till stånd och att den

omfattar både barnen, föräldrarna/vårdnadshavarna och personalen.

Förskolan har ansvar för att informera förskoleklassen, den obligatoriska

skolan och fritidshemmet om sin verksamhet. När övergången till de nya

verksamheterna närmar sig har förskolan den särskilda uppgiften att

finna former för att avrunda och avsluta förskoleperioden. Förskolan

skall ansvara för att vissa praktiska förberedelser är gjorda och att barnen

får en mental förberedelse och beredskap inför den kommande

förändringen. Tillsammans med barnens blivande förskollärare, lärare

och fritidspedagoger har personalen i förskolan ansvar för att barnen och

föräldrarna genom besök och andra arrangemang i god tid får kontakt

med den blivande förskoleklassen eller grundskolan och det blivande

fritidshemmet.

Vid övergången till nya verksamheter skall särskild uppmärksamhet

ägnas de barn som har behov av särskilt stöd. I samarbete med barnens

föräldrar är det angeläget att ta ställning till hur kontinuiteten i olika

stödinsatser samt hur ett eventuellt samarbete med landstingskommunala

insatser skall kunna upprätthållas.

Förskolechefens/Rektors ansvar

Som pedagogisk ledare och chef för förskolan har förskolechef/rektor det

övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas på att nå

de nationella målen. Förskolechefen/rektorn ansvarar för att en lokal

arbetsplan upprättas samt för att förskolans verksamhet följs upp och

utvärderas i förhållande till de nationella målen och till målen i

kommunens skolplan och förskolans egen arbetsplan. Det åligger

förskolechefen/rektor att hålla sig väl informerad om gällande

lagstiftning och aktuell utveckling inom förskolans verksamhetsområde.

Förskolechefen/rektorn har det yttersta ansvaret för förskolans verk-

samhet och utveckling och därmed inom givna ramar ett särskilt ansvar

för

 att arbetsmiljön i förskolan utformas så att det finns goda förutsätt-

ningar att utveckla en god social gemenskap och att bedriva en god

pedagogisk verksamhet för barnen,

 att det skapas ett klimat där utstötning, trakasserier och mobbning

bland barn och anställda inte förekommer,

 att det finns lämplig utrustning och nödvändigt material för verk-

samhetens bedrivande såväl inomhus som utomhus,

 att förskolans personal får möjlighet till den kompetensutveckling och

pedagogiska handledning som krävs för att de professionellt skall

kunna utföra sitt uppdrag,

 att det utvecklas former för samarbetet med föräldrar-

na/vårdnadshavarna och för information till föräldrarna om verk-

samhetens mål,

 att det i samarbete med hemmet görs en individuell planering för varje

barn,

 att det genomförs regelbundna planerade utvecklingssamtal med

föräldrarna,

 kontakten mellan förskolan och hemmet om det uppstår problem för

barnet i förskolan,

 hälso-, kost- och säkerhetsfrågor i förskolan,

 resursfördelningen inom förskolan och den förstärkning av resurser

som krävs för att tillgodose behovet av stödåtgärder för enskilda barn,

 att personalen vid behov får tillgång till handledning och konsultation

för arbete med barn i behov av särskilt stöd,

 att förskolan i samarbete med hemmet och, om föräldrarna så önskar,

personal från landstinget och eventuellt andra resurspersoner utarbetar

ett individuellt handlingsprogram för barn i behov av särskilt stöd,

 samarbetet med socialtjänstens individ- och familjeomsorg, barna-

vårdscentralen och landstingskommunala insatser,

 samarbetet med familjedaghemmen och den öppna förskolan,

 att det utvecklas samverkansformer för övergången från förskola till

förskoleklass, obligatorisk skola och fritidshem,

 förskolans samverkan med skola, kultur-, arbets- och övrigt sam-

hällsliv,

 att all personal är förtrogen med de nationella lagar som har nära

beröring med förskolans verksamhet samt FN:s Barnkonvention.

Sammanfattning av remissyttranden över Barnomsorg

och skolakommitténs betänkande Att erövra

omvärlden - Förslag till läroplan för förskolan (SOU

1997:157)

Remissinstanser: Remissyttranden har inkommit från Statens

invandrarverk, Socialstyrelsen, Handikappombudsmannen (HO),

Barnombudsmannen (BO), Jämställdhetsombudsamannen (JämO),

Statskontoret, Riksrevisionsverket (RRV), Statens skolverk, Statens

institut för handikappfrågor i skolan (SIH), Lärarhögskolan i Stockholm,

Högskolan i Gävle/Sandviken, Linköpings universitet, Lärarhögskolan i

Malmö, Högskolan i Kalmar, Göteborgs universitet, Högskolan i

Karlstad, Luleå tekniska universitet (Centrum för forskning i lärande),

Arbetarskyddsstyrelsen, Alingsås kommun, Botkyrka kommun,

Gislaveds kommun, Gävle kommun, Göteborgs stad, Haparanda

kommun, Kalix kommun, Kalmar kommun, Ludvika kommun, Luleå

kommun, Lunds kommun, Malungs kommun, Malmö stad, Ovanåkers

kommun, Skurups kommun, Skövde kommun, Stockholms stad,

Sundsvalls kommun, Södertälje kommun, Uddevalla kommun, Uppsala

kommun, Västerviks kommun, Vännäs kommun, Växjö kommun,

Svenska Kommunförbundet, Landsorganisationen i Sverige (LO),

Tjänstemännes Centralorganisation (TCO), Sveriges Akademikers

Centralorganisation (SACO), Handikappförbundens Samarbetsorgan

(HSO), Riksförbundet för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna

(FUB), Friskolornas Riksförbund, Sveriges Kristna Råd, Föreningen för

en demokratiserande och aktiverande skola (DAKS), Svenska

Montessoriförbundet, Waldorfskolefederationen, Daghemmet Bjällran

Vännäs, Förskolan Bullerbyn Kista, Daghemmet Höjden Johanneshov,

Lilla Ellen Key Spånga, Magnetens förskola Ludvika, Solskenets

förskola Uppsala, Öjaby daghem Växjö, Solrosens förskola Malmö,

Föräldrakooperativet Tetraliten[REDACTED_EFTERNAMN] samt Nya Varvets obligatoriska

skola Göteborg.

Dessutom har yttranden inkommit från Svensak kommunalarbetare-

förbundet (SKAF), personalen vid Karlskrona kommuns öppna förskolor,

Skolledarna, Bergvretens Öppna Förskola Enköping, Lillsidans Öppna

förskola Enköping, Lärarnas riksförbund (LR), Förskollärare vid öppna

förskolan i Boden, Konsumentgillesförbundet, verksamhetsansvariga

förskola 1 - 5 år Örebro, Kommunal Norrbotten sektion 1/klubb 3,

Laholm centrum område 2, Kommunal Norrbotten sektion 1 Luleå,

barnskötarna i Sörmland, Kommunal Sörmland, Fortbildning AB Brian

Ashley, Unga Örnar, Öppna förskolor Västerås, personalen vid de öppna

förskolorna i Lunds kommun, Tidningen Familjedaghem, Sveriges

Förskollärares Yrkesförening, Körsbärets daghem[REDACTED_EFTERNAMN], Madeleine

Rietchel m.fl., Lärarförbundets Lokalavdelning i Herrljunga,

Lärarförbundet Askersunds Lokalavdelning, Elsie Hanneryd Härnösand,

Marie[REDACTED_EFTERNAMN] Helsingborg, Lärarförbundet, Friluftsfrämjandet,

barnskötarna i Stigtomta, Tängsta daghem och Skräddargården, Mjölby

kommun, barnskötarna i Nyköping - daghemmet Oppeby, Vilhelmina

kommuns heltidsförskolor, personal vid Förskolan Bofinken, Maud

Dackeus och Birgitta Schönander, Olof[REDACTED_EFTERNAMN] Vilboksskolan

Olofström, Barn- och utbildningsförvaltningen Varbergs kommun,

Förskolan Växthuset Umeå, Ia[REDACTED_EFTERNAMN] Floda, förskollärare i Sölvesborgs

kommun, Elevens förskola Smultronet och Lingonet Haparanda, de

öppna förskolorna i Uppvidinge Åseda samt Sameskolstyrelsen.

Allmänna synpunkter på en läroplan för förskolan

En övervägande majoritet av remissinstanser är positiva till en läroplan

för förskolan. De flesta instanser som kommenterar frågan om förordning

är också positiva. RRV kan ställa sig bakom en läroplan för förskolan då

den understödjer en integrering mellan förskola och skola, men anser att

det är svårt att ta ställning till förslagets innehållsmässigt.

Svenska Kommunförbundet välkomnar statens stöd till integrering

mellan förskola, skola och skolbarnsomsorg. Några kommuner menar att

förslaget innebär ökade kostnader, främst för genomförandet.

Yttrandena från de förskolor som inbjudits att delta som

remissinstanser är mycket positiva till läroplanen. Många av dem anser

att förslaget bekräftar den verksamhet som de bedriver. Några av

förskolorna nämner särskilt förordning och egen skolform som en positiv

förändring. LR anser att förslaget är i rätt riktning, även när det gäller

förskolan som en egen skolform, men att det måste göras klart vilka

skolformer som är obligatoriska och vilka som är frivilliga.

Sameskolstyrelsen är positiv till läroplansförslaget och anser att det bör

ligga till grund för en särskild läroplan för samisk förskola. Sveriges

Kristna Råd tillstyrker att ett förslag till läroplan utformas.

En helt avvikande mening framförs av Statskontoret och SKAF som

menar att en läroplan för förskolan inte skall införas. Luleå tekniska

universitet anser att förslaget bör omarbetas. SKAF anser att en läroplan

gör förskolan alltför skollik och att omsorgspedagogiken inte görs

tillräckligt viktig i förslaget. LO stöder denna inställning, och anser att

det är för tidigt att fatta beslut om en läroplan för förskolan.

Tillgänglighet

Ett antal remissinstanser t.ex. Statens Invandrarverk, Statskontoret, ett

antal högskolor och kommuner, anser att så länge förskolan inte är till för

alla barn finns det en risk för segregation och ökade klyftor i samhället.

Några anser att det vore rimligt med allmän förskola på sikt, men framför

också oro för ökade kostnader för en sådan reform. Botkyrka kommun,

liksom TCO menar att det vore bra om läroplansförslaget bands ihop med

Storstadskommitténs förslag om allmän förskola i storstadsområdena..

TCO tar särskilt upp barn till arbetslösa som ofta ställs utanför

förskoleverksamhet. Statskontoret förespråkar allmän förskola från 3 - 4

års ålder. Svenska Montessoriförbundet är positivt till förslaget om en

läroplan, men menar att förskola från tre år skall prioriteras. De

förespråkar en flytande övergång mellan förskola och skola.

Läroplan och allmänna råd

Sveriges psykologförbund samt många av de spontana remissvaren anser

att även familjedaghem bör omfattas av läroplanen. Några anser att även

öppen förskola tillhör läroplanens område. Socialstyrelsen anser att dessa

verksamheter bör ha ett motsvarande dokument. B0, Lärarförbundet,

Botkyrka, Herrljunga och Skurups kommuner samt Göteborgs stad

understryker betydelsen av att särskilda riktlinjer utformas för

familjedaghem och öppen förskola. Skolverket konstaterar att förslaget

innebär att endast 60 procent av alla barn 4 -5 år kommer att omfattas av

läroplanen. Skolverket anser att allmänna råd skall utformas för

familjedaghem och öppen förskola. Waldorfskolefederationen anser att

läroplanen borde omfatta åldrarna 1 - 6 år. Friskolornas Riksförbund

saknar enskilda förskolor i betänkandet. Förbundet menar att Skolverket

bör få ansvaret för tillståndsgivning, tillsyn och bidrag för enskilda

förskolor.

Läroplanens struktur

Många instanser anser att det är bra med en struktur som liknar de

läroplaner som gäller för det offentliga skolväsendet. Förslaget att ge

förskolläraren ett särskilt ansvar samt att reglera rektors ansvar möter

både positiva och negativa reaktioner. Några instanser hävdar att

ansvarsfördelningen mellan förskollärare och arbetslag är otydlig i

förslaget. Svenska Kommunförbundet, Socialstyrelsen och ett antal

kommuner anser att en så detaljerad styrning som föreslås är olämplig.

Några instanser framhåller att den förstärkning av förskollärarens roll

som föreslås blir kostsam.

Flera instanser framför skäl mot förslaget att förskola och skola skulle

ha gemensamma målnivåer i form av mål att uppnå och mål att sträva

mot. Göteborgs universitet anser t.ex. att det är en risk med alltför

styrande uppnåendemål. Skolverket menar att det är svårt att ha

uppnåendemål i en verksamhet där barn vistas under så skiftande tid och

former. Andra instanser är kritiska till att införa samma typ av mål, men

med olika innebörd i förskola och skola. Några kommuner anser att det

är problematiskt att skillnaderna mellan målnivåerna är otydlig, en kritik

som även Skolverket och flera av högskolorna instämmer i.

Uppnåendemålen liknar strävansmålen alltför mycket, vilket skapar

osäkerhet om målens betydelse.

Synpunkter om mål och riktlinjer

Remissinstanserna är i huvudsak positiva till den föreslagna läroplanens

innehåll. Många nämner särskilt förslagets helhetssyn på barns

utveckling samt att lekens roll betonas.

Flera av högskolorna har dock synpunkter på innehållet i läroplanen.

RRV menar att det är svårt att tolka om förslaget innebär förändringar av

förskolans uppdrag. Malmö lärarhögskola och Högskolan i Kalmar anser

att kunskapssynen är otydlig och att omsorgsuppdraget inte är utrett i

förhållande till pedagogiken. Högskolan i Karlstad välkomnar att lekens

betydelse framhålls i betänkandet och anser, liksom daghemmet Höjden,

att förslaget ställer berättigade och mer uttalade krav på förskolans inre

arbete. Flera av remissinstanserna, däribland de flesta av förskolorna är

positiva till att leken är så väl synliggjord i förslaget. Solrosens förskola i

Rosengård önskar dock att språket lyfts fram ytterligare i läroplanen.

Centrum för forskning i lärande vid Luleå tekniska universitet anser att

förslaget bör omarbetas och menar att läroplanen innebär ett ojämlikt

möte mellan förskolan och skolan, där formaliserad, traditionell

skolundervisning riskerar att ta överhanden. Även Högskolan i Kalmar

anser att läroplanen är alltför skolinriktad, liksom B0 som varnar för att

skolans begrepp får för stort genomslag. SIH är positivt till helhetssynen

i förslaget och till förslag om en individuell handlingsplan, men är

tveksam till mål som berör att utveckla talspråk.

SKAF anser att barns behov av helhet och att barn lär sig på så många

olika sätt är otydliggjort. SKAF menar vidare att det vore bättre att

tydliggöra vilken slags kompetens barn har nytta av, än att föreskriva att

särskilda yrkesgrupper är lämpligast.

Lärarförbundet är positivt till helheten i förslaget och instämmer också

i stort vad gäller målnivåer och riktlinjer. LR avstår från att kommentera

innehållet.

HSO anser att det kan vara värdefullt med en läroplan och är positivt

till förslaget om individuell planering för det enskilda barnet. Däremot är

HSO skeptiskt till det praktiska genomförandet av en sådan plan, med

erfarenhet från skolan. HO stöder förslaget i princip, men menar att

funktionshindrade måste lyftas fram mer.

Skollagsändringar

Ett stort antal remissinstanser är positiva till förskolan som en egen

skolform, men de allra flesta som berör skollagsändringar menar att en

genomgripande skollagsöversyn måste genomföras. Svenska

Kommunförbundet, m.fl. motsätter sig ytterligare regleringar.

Arbetarskyddsstyrelsen menar att förskolan som egen skolform skulle få

omfattande konsekvenser för arbetsmiljölagstiftningen, vilket skulle

medföra ökade kostnader inom berörda myndigheter. Även BO påpekar

att arbetsmiljölagen bör gälla som en konsekvens av att förskolan blir en

egen skolform. BO menar också att anmälningsplikten i förskolan måste

lyftas fram och att staten bör precisera kvaliteten i förskolan i allmänna

råd eller förarbeten till lag.

Socialstyrelsen stödjer läroplansförslaget och förskolan som en egen

skolform, men motsätter sig en reglering som de uppfattar vara alltför

detaljerad och som begränsar kommunernas självständighet. Ett fåtal

instanser framhåller att behörighetskrav för förskollärare bör införas.

Benämningar

En övervägande del av de instanser som uppmärksammat betänkandets

förslag till förändringar av benämningar i skollagen är positiva till

kommitténs förslag. Skolverket anser dock att ett samlingsbegrepp

behövs av praktiska skäl och föreslår därför att förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg bibehålls i detta syfte.

Genomförande

Betydelsen av fortbildning, tid för planering, reflexion och utvärdering

framhålls särskilt av bl.a. Skolverket, Lärarhögskolan i Malmö samt ett

antal kommuner och förskolor.

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 mars 1998

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds, Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

______________________

Regeringen beslutar proposition 1997/98:93 Läroplan för förskolan

 Lagen omtryckt 1997:1212.

Prop. 1997/98:93

28

6

Prop. 1997/98:93

Bilaga 1

Prop. 1997/98:93

Bilaga 1

Prop. 1997/98:93

Bilaga 2

Prop. 1997/98:93

Bilaga 2

Prop. 1997/97:93

28

52