Regeringens skrivelse

1998/99:8

Investeringsplaner för trafikens infrastruktur

Skr.

1998/99:8

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 5 oktober 1998

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ines[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Kommunikationsdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen redovisar regeringen för riksdagens kännedom en samman-

fattning av innehållet i Vägverkets nationella väghållningsplan, Banver-

kets stomnätsplan och länsplanerna för regional transportinfrastruktur.

Skrivelsen redovisar även regeringens ställningstaganden till planerna.

Innehållsförteckning

1 Bakgrund 3

2 Stomnätsplan för åren 1998 2007 4

2.1 Omfattning av stomnätsplanen 4

2.2 Investeringar enligt Banverkets stomnätsplan 4

2.3 Effekter av åtgärderna i stomnätsplanen 5

2.4 Regeringens fastställelse av stomnätsplanen 7

3 Nationell väghållningsplan för åren 1998 2007 8

3.1 Omfattningen av nationell väghållningsplan 8

3.2 Investeringar enligt Vägverkets nationella

väghållningsplan 9

3.3 Effekter av åtgärderna på det nationella stamvägnätet 11

3.4 Regeringens fastställelse av den nationella

väghållningsplanen 12

4 Länsplaner för regional transportinfrastruktur 13

4.1 En ny länsplaneprocess 13

4.2 Länsplanernas innehåll 14

4.3 Effekter av åtgärderna i länsplanerna 15

5 Regeringens överväganden 16

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 oktober 1998 19

1 Bakgrund

Efter förslag från regeringen beslutade riksdagen (prop. 1996/97:53, bet.

1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) i mars 1997 om en långsiktig inriktning

för investeringar i trafikens infrastruktur. Mot bakgrund av riksdagens

beslut gav regeringen i april 1997 Banverket, Vägverket och länen i upp-

drag att upprätta investeringsplaner för perioden 1998 2007. Länens pla-

ner upprättas i tre försökslän av regionala självstyrelseorgan och i övriga

fall av länsstyrelserna.

I denna skrivelse redovisar regeringen för riksdagens kännedom en

sammanfattning av innehållet i Vägverkets nationella väghållningsplan,

Banverkets stomnätsplan och länsstyrelsernas och i förekommande fall

självstyrelseorganens länsplaner för regional transportinfrastruktur. Skri-

velsen redovisar även regeringens ställningstaganden.

Kraven på transportinfrastrukturen blir alltmer komplexa, vilket har

ökat behovet av en väl fungerande samordning och planering av investe-

ringar.

Länsstyrelserna och självstyrelseorganen (fortsättningsvis kallade

länen) har i denna planeringsomgång i enlighet med riksdagens beslut om

en ny regional planeringsprocess beslutat om användningen av en större

del av investeringsmedlen än tidigare. Investeringsplanerna är framtagna

inom ramen för en samordnad investeringsplaneringsprocess.

Vägverket, Banverket och länen upprättade på grundval av riksdagens

beslut och regeringens planeringsdirektiv planförslag. Boverket, Statens

naturvårdsverk och Riksantikvarieämbetet utvecklade på regeringens

uppdrag en metod för strategiska miljöbedömningar, som tillämpades vid

utformningen av planerna. Utkast till planerna remitterades samlat från

hösten 1997 till början av år 1998. För att främja planernas kvalitet

genomförde Riksrevisionsverket på regeringens uppdrag under remiss-

tiden en granskning av kvaliteten i underlaget till remissplanerna. Trafik-

verken och länen bearbetade sina planförslag sedan synpunkter inkom-

mit.

Vägverket och Banverket lämnade sina planförslag till regeringen för

fastställande i mars 1998. Länsplanerna fastställdes under februari och

mars av respektive länsstyrelse eller självstyrelseorgan. I juni fastställde

regeringen den nationella väghållningsplanen och stomnätsplanen med

vissa justeringar. Samtidigt fick länsstyrelserna i Kronobergs och

Blekinge län i uppdrag att samordna sina planer på några punkter sedan

Vägverket överklagat dem. Under augusti 1998 fastställdes även dessa

två länsplaner.

Infrastrukturplaneringen för perioden 1998 2007 har baserats på 1988

års trafikpolitik och samtidigt beaktat överväganden inför det nya trans-

portpolitiska beslut som fattades den 2 juni 1998. Regeringen har i fast-

ställandet av långtidsplanerna ytterligare justerat planerna med hänsyn

till det nya transportpolitiska beslutet.

Långtidsplanerna anger en prioritering av investeringar. Prövningen av

projekt och medelstilldelningen för enskilda år kan medföra avvikelser

när det gäller de kostnader och genomförandetidpunkter som planen an-

ger för enskilda objekt.

2 Stomnätsplan för åren 1998 2007

I det följande sammanfattas innehållet i Banverkets förslag till stom-

nätsplan för åren 1998 2007. Därefter följer regeringens ställnings-

tagande till planen. För ytterligare information hänvisas till Banverkets

dokument Stomnätsplan 1998 2007, upprättad 1998-03-06 ,

 Effektredovisning av förslag till stomnätsplan och länsplaner samt till

regeringens fastställelsebeslut den 11 juni 1998 (K98/886/3).

2.1 Omfattning av stomnätsplanen

I Banverkets upprättade stomnätsplan presenteras åtgärder för 37,7

miljarder kronor. I planen ingår utbyggnader och upprustningar av järn-

vägar, plankorsningsåtgärder, tågradio och standardhöjande reinveste-

ringar. Cirka 8 miljarder kronor under planperioden är kostnader för på-

gående projekt, såsom byggande av anslutningar till Arlandabanan samt

utbyggnader till dubbelspår på delar av sträckan Hallsberg Mjölby,

Mälarbanan och Norra stambanan. Utbyggnaden av Botniabanan finan-

sieras helt i särskild ordning och ingår därmed inte i planeringsramen.

Citytunneln delfinansieras med medel från stomnätsplanen.

2.2 Investeringar enligt Banverkets stomnätsplan

Banverkets stomnätsplan följer den inriktning som riksdagen har beslu-

tat. Banverket fortsätter satsningarna för snabbtågstrafik (200 km/h) på

linjerna Stockholm Göteborg, Stockholm Malmö, Stockholm Sundsvall

och Göteborg Malmö. Slutförandet av förbättringar för persontrafiken

från föregående plan ligger i början av planperioden. De projekt som

startar under planperioden har en starkare godstrafikprofil än tidigare.

Behov av kapacitetsinvesteringar har varit en viktig utgångspunkt för

planen. Satsningar på ökad spårkapacitet görs över hela järnvägsnätet.

Godstrafik i relationen Norrland/Bergslagen Göteborg leds i första hand

via Bergslagsbanan och Norge/Vänerbanan på ett nytt godsstråk väster

om Vänern, där kapaciteten höjs genom olika typer av åtgärder. Dess-

utom ingår medel för höjning av högsta tillåtna axellast till 25 ton och

åtgärder för utökad lastprofil som skall förbättra godstrafikens konkur-

renskraft. Åtgärderna är i detta fall inte fördelade stråkvis, eftersom de

skall samordnas med trafikoperatörernas och godskundernas önskemål

och planer eller beslut om anskaffning av vagnar. I första hand prioriteras

inrikes systemflöden. Under första delen av planperioden påbörjas också

höjning till 30 ton som högsta tillåtna axellast på sträckan Gällivare

Luleå.

Den tidsmässiga prioriteringen i planen har påverkats av stora investe-

ringsprojekt som Öresundsbron, Citytunneln och Botniabanan, som krä-

ver samordning med andra objekt. För att ge trafiken till och från Övre

Norrland via Botniabanan goda förutsättningar föreslår Banverket åtgär-

der i länsjärnvägen Ådalsbanan mellan Sundsvall och Nyland.

Andra större investeringar är bangårdsombyggnad i Uppsala samt dub-

belspår norrut från Uppsala, ombyggnad av Hallsbergs rangerbangård

och bangården i Trelleborg.

Av tabell 2.1 framgår Banverkets avsättningar i stomnätsplanen.

Tabell 2.1 Investeringsmedel i Banverkets förslag till stomnätsplan

Stråk

Mkr åren

1998 2007

Kommentarer

Västra stambanan

958

Södra stambanan

1 927

Västkustbanan

6 738

Fastställelsebeslutet omfattar inte åtgärder som

berör tunnelprojektet vid Hallandsås se

avsnitt 2.4

Kust till kust-banan

648

Ostkustbanan

2 133

Dalabanan

83

Stambanan genom

 Övre Norrland

430

Norra stambanan

842

Godsstråket genom

 Bergslagen

2 231

Bergslagsbanan

748

Norge/Vänerbanan

2 268

Värmlandsbanan

46

Skånebanan

323

Jönköpingsbanan

69

Älvsborgsbanan

590

Mälarbanan

2 413

Svealandsbanan

86

Åtgärderna skall utföras i enlighet med avtal

mellan staten och Mälarbanans intressenter AB

från 1998-03-23

Sala Oxelösund

208

Nynäsbanan

22

Mittbanan

601

Malmbanan

467

Stockholm

3 533

Fastställelsebeslutet avser fyra spår mellan

Stockholm södra och Årsta samt 2 400 mkr för

icke specificerade kapacitetshöjande åtgärder

Göteborg

108

Malmö

3 109

Av beloppet avser 3 041 mkr Citytunneln i

Malmö. Regeringen reducerade detta belopp till

1 900 mkr i enlighet med gällande avtal

Rangerbangårdar

462

Godsstråket genom

 Skåne

298

Länsjärnvägar

2 100

Hela beloppet avser förbättringar av

Ådalsbanan. Regeringen minskar i

fastställelsebeslutet beloppet till 1 600 mkr

Haparandabanan

83

Gemensamt

4 249

SUMMA

37 770

2.3 Effekter av åtgärderna i stomnätsplanen

Tillgänglighet

Investeringar som ger kortare restider görs på samtliga stomjärnvägar

med persontrafik. Genom tidigare insatser har restiderna redan förkortats

betydligt på sträckorna Stockholm Göteborg och Stockholm Malmö. I

stomnätsplanen för åren 1998 2007 minskas restiden framför allt i rela-

tionerna Stockholm Östersund, Göteborg Malmö, Göteborg Kalmar

Karlskrona, Göteborg Karlstad/Oslo, Malmö Karlskrona samt Stock-

holm Umeå.

Förbättringarna i stomnätsplanen innebär förbättrade möjligheter för

kollektivtrafik och skapar t.ex. förutsättningar för regional tågtrafik på

sträckorna Uppsala Gävle, Göteborg Vänersborg och Ängelholm

Helsingborg samt genom Citytunneln i Skåne. Planen skapar också in-

frastrukturella förutsättningar för snabbtågstrafik Stockholm Östersund.

Konsekvenser för godstrafiken

Stomnätsplanen innebär att järnvägens konkurrenskraft för godstrafik

stärks. Åtgärderna i stomnätsplanen höjer tillsammans med Botniabanan

den genomsnittliga hastigheten för godstrafiken genom avståndsförkort-

ningar, hastighetshöjningar och kapacitetsförbättringar i järnvägssyste-

met. Kvaliteten i tågföringen ökar genom förbättrad driftsäkerhet. Antalet

förseningstimmar minskar.

Bärigheten höjs på stora delar av järnvägsnätet. Efter planens genom-

förande tillåter över 50 % av stomjärnvägsnätet (inklusive Botniabanan)

en axellast på 25 ton, jämfört med 18 % i dag. Bärighetshöjningen inne-

bär en betydande kostnadssänkning för godskunder och operatörer, som

kan lasta 5 10 ton mer per vagn. Huvuddelen av stomjärnvägsnätet er-

håller dessutom den nya större lastprofilen (bredd 360 cm och höjd 480

cm).

Miljö

Åtgärderna i stomnätsplanen innebär att person- och godstrafiken stärker

sin konkurrenskraft gentemot andra transportslag. Detta innebär en viss

överflyttning av resenärer och gods till järnvägen, vilket i sin tur innebär

minskade utsläpp från väg-, luft- och sjötransporter.

För att begränsa intrångseffekter av järnvägsinvesteringar studerar

Banverket möjligheter att utveckla användningen av befintlig infrastruk-

tur. Åtgärderna i stomnätsplanen har mer karaktären av åtgärder i befint-

ligt nät än stora satsningar på nya banor i ny sträckning.

Trafiksäkerhet

Den pågående satsningen på att minska antalet plankorsningar och öka

skyddet vid de kvarvarande har givit resultat. Såväl antalet olyckor som

antalet omkomna har reducerats. För närvarande finns ca 4 300 plankors-

ningar i stomjärnvägsnätet. Under planperioden minskas antalet med

40 %, samtidigt som skyddet vid kvarvarande plankorsningar förbättras.

Tillsammans med åtgärder på länsjärnvägarna i länsplanerna innebär åt-

gärderna en minskning av antalet döda med fyra och av antalet skadade

med 10 personer per år.

Med åtgärderna i planen ökar järnvägens konkurrenskraft. Överflytt-

ning av resande och gods från andra transportmedel beräknas också med-

föra att antalet dödade i trafiken minskar med tre personer och antalet

skadade minskar med 122 personer per år.

Regional balans

Stomnätsplanen innebär förbättringar för person- och godstrafik i hela

landet och nyttan av åtgärderna har stor geografisk spridning. Ett område

med låg tillgänglighet som får betydande restidsförkortningar genom

snabbtågsanpassningen Stockholm Östersund är Jämtland. Upprustning-

arna av Kust till kust-banan (Göteborg Kalmar Karlskrona), Älvsborgs-

banan (Uddevalla Herrljunga) och Mittbanan öster om Krokom ger

också förbättrad hastighetsstandard.

2.4 Regeringens fastställelse av stomnätsplanen

Regeringen fastställde den 11 juni 1998 Banverkets stomnätsplan med

vissa ändringar.

De åtgärder som ingår i Banverkets förslag skall reduceras så att de be-

räknade kostnaderna för stomnätsplanen inte överstiger planeringsramen

36 miljarder kronor. Reduktionen skall inte påverka kostnaderna för icke

specificerade åtgärder för att öka tillåten axellast.

Kostnaderna för Citytunneln i Malmö upptas i planen med 1 900 mil-

joner kronor, i stället för 3 041 miljoner kronor som i Banverkets förslag.

Anledningen är att det för närvarande inte finns underlag som visar att

statens åtagande i Citytunnelprojektet behöver utökas i förhållande till

den i avtalet angivna kostnaden plus justering av prisnivån. Om Citytun-

nelkonsortiet finner att kostnaderna för projektet avviker från beloppen i

avtalet skall Banverket anmäla detta till regeringen och redovisa ett be-

slutsunderlag som beskriver kostnadsnivåer för alternativa handlings-

vägar samt alternativens konsekvenser.

Som regeringen tidigare meddelat i vårpropositionen (sid. 152) ingick

staten och Mälarbanans intressenter AB den 23 mars 1998 en överens-

kommelse med anledning av försening av utbyggnad av Kallhäll

Kungsängen. Regeringens fastställelse avser åtgärder på Svealandsbanan

och Mälarbanan i enlighet med denna överenskommelse.

Vad gäller investeringar i centrala Stockholm avser fastställelsen en

utbyggnad till fyra spår mellan Stockholms södra och Årsta. Vidare av-

sätts 2 400 miljoner kronor för icke specificerade kapacitetshöjande åt-

gärder, dvs. regeringen utesluter inte andra lösningar än utbyggnad till tre

spår mellan Stockholms södra och Stockholms central. Regeringen har

givit Banverket och Vägverket i uppdrag att med medverkan från Stock-

holms kommun utreda de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för

alternativa åtgärder i centrala Stockholm. En utgångspunkt för spårut-

byggnad genom centrala Stockholm skall vara Banverkets utredning från

augusti 1996, Nya spår genom Stockholm. Alternativet med ett tredje

spår i ytläge bör därvid kombineras med en vägtunnel som ersätter

Centralbron. Uppdraget skall redovisas senast den 30 september 1999.

Botniabanan finansieras i särskild ordning och omfattas inte av försla-

get till stomnätsplan. Behovet av investeringar i Ådalsbanan är avhängigt

av fortsatta beslut om byggande av Botniabanan. Ett utrymme på 1 600

miljoner kronor skall reserveras för Ådalsbanan, dvs. ett lägre belopp än i

Banverkets förslag. Regeringen ger också Banverket i uppdrag att senast

den 31 augusti 1999 redovisa en järnvägsutredning med miljökon-

sekvensbeskrivning och samhällsekonomisk bedömning av olika alterna-

tiva investeringsåtgärder på Ådalsbanan innefattande olika standard- och

kostnadsnivåer.

Regeringen fastslår att planen inte omfattar fortsatta åtgärder som be-

rör tunnelprojektet vid Hallandsås eller åtgärder på andra sträckor med

anledning av projektet. Regeringen kommer att fatta beslut i dessa frågor

först då Kommissionen (M 1997:04) med anledning av tunnelbygget

genom Hallandsåsen har lämnat sitt slutbetänkande och Banverket i en-

lighet med regeringsuppdrag senast den 30 november 1998 har lämnat

underlag.

Banverket tar fram en fastställd version av stomnätsplanen utifrån re-

geringens fastställelsebeslut.

Regeringens fastställelse innebär inte något ställningstagande till de

olika projektens utformning eller exakta lokalisering. Projekten skall före

genomförande prövas på sedvanligt sätt med tillämpning av gällande lag-

stiftning.

3 Nationell väghållningsplan för åren 1998

2007

I det följande sammanfattas innehållet i Vägverkets förslag till nationell

väghållningsplan för åren 1998 2007. Därefter följer regeringens ställ-

ningstagande till planen. För ytterligare information hänvisas till Väg-

verkets Nationell plan för vägtransportsystemet 1998 2007 , regering-

ens fastställelsebeslut den 11 juni 1998 (K98/891/3) samt Vägverkets till

regeringen avrapporterade konsekvenssammanställning av nationell

plan för vägtransportsystemet och de länsvisa planerna för regional in-

frastruktur .

3.1 Omfattningen av nationell väghållningsplan

Nationell väghållningsplan ingår som en del i Vägverkets nationella plan

för vägtransportsystemet. Övriga delar är planer för åtgärder inom miljö-

och trafiksäkerhetsområdet samt inom Vägverkets övriga sektors-

områden och myndighetsutövning. Det finns dels en samlad beskrivning

av konsekvenserna av alla olika typer av åtgärder som diskuteras i pla-

nen, dels en beskrivning av de förväntade effekterna av väghållningspla-

nen. Dessutom finns en beskrivning av Vägverkets strategier och syn på

vägtransportsystemets utvecklingsbehov. I det följande koncentreras be-

skrivningen till innehållet i väghållningsplanen och de förväntade kon-

sekvenserna av åtgärderna i väghållningsplanen.

Vägverkets upprättade väghållningsplan innehåller investeringar i

stamvägnätet såsom ny- och ombyggnader, fysiska trafiksäkerhetsåtgär-

der, riktade åtgärder för ökad tillgänglighet och trafikövervakning samt

väginformatikinvesteringar för 31,2 miljarder kronor. 7 miljarder kronor

av investeringsmedlen avser redan pågående objekt. Dessutom anges mål

för olika drift- och underhållsåtgärder som skall uppnås med de 56 mil-

jarder kronor som avsätts för drift- och underhållsåtgärder under 10-års-

perioden.

3.2 Investeringar enligt Vägverkets nationella väghåll-

ningsplan

De investeringar som Vägverket föreslår uppfyller ett eller flera av fyra

huvudkriterier för prioriteringen som Vägverket ställt upp på grundval av

riksdagens och regeringens krav på investeringarna. Lönsamhetskriteriet

innebär att den beräknade samhällsekonomiska lönsamheten av en in-

vestering skall ligga över en viss nivå. Flödeskriteriet innebär att vid ett

givet trafikflöde bör vägen ges en viss utformning oberoende av om an-

läggningskostnaderna är höga. Kriteriet för regional balans innebär att

åtgärder som på ett avgörande sätt förbättrar tillgängligheten i områden

som har låg tillgänglighet inom vissa gränser kan prioriteras. Trafik-

säkerhetskriteriet innebär att åtgärder som förväntas ge en större minsk-

ning av antalet döda och skadade per satsad miljon kronor än

genomsnittet av lönsamma åtgärder kan prioriteras.

Lönsamma åtgärder på ett strategiskt viktigt vägnät bestående av E 4

Helsingborg Stockholm, E 6 (Trelleborg) Malmö Göteborg, riksväg 40

Göteborg Jönköping, E 18 Örebro Västerås Stockholm samt E 4 Stock-

holm Gävle Sundsvall har prioriterats särskilt högt. Huvuddelen av

investeringarna inom ramen för flödeskriteriet går till utbyggnad av E 6

genom Bohuslän, men även till åtgärder på E 22 i Blekinge.

Fördelningen av investeringsmedel i Vägverkets upprättade nationella

väghållningsplan redovisas i tabell 3.1.

Tabell 3.1. Investeringsmedel i Vägverkets förslag till nationell väghåll-

ningsplan

Åtgärd

Mkr åren

1998 2007

Kommentarer

Nybyggnads- och om-

byggnadsåtgärder

(se spec. nedan)

26 656

Inkl. fysiska trafiksäkerhetsåtgärder för

2 290 mkr

E 4 Helsingborg Stockholm

2 748

Av det avsatta beloppet lyfte regeringen

bort 740 mkr avsedda för förbifart

Markaryd se avsnitt 3.4

E 4 Stockholm Sundsvall

Haparanda

4 482

Rv 40

Göteborg Jönköping

1 141

E 6

Trelleborg Svinesund

6 839

Regeringen påpekar att Vägverket för varje

objekt särskilt skall motivera vald standard

E 20

Göteborg Stockholm

2 346

E 18 Örje Kapellskär

2 075

E 22

Malmö Norrköping

2 312

Rv 45

Göteborg Segmon

194

Rv 44

Uddevalla Båberg

260

Medlen får endast användas under

förutsättning att Länsstyrelsen i Västra

Götalands län, från 1/1 1999 Västra

Götalands läns landsting, åtar sig att senare

avsätta motsvarande utrymme för

investeringar i det nationella stamvägnätet

i länsplanen

Rv 70 Enköping[REDACTED_EFTERNAMN]

638

Rv 26

Halmstad Bottnaryd

200

Rv 47/48/64 Jönköping

Kristinehamn

564

Rv 50/60

Ödeshög Borlänge

920

Regeringen anger att ombyggnad av

riksväg 50 vid Motala skall ingå i planen.

Däremot avser regeringens fastställelse inte

objektet i riksväg 50 Omberg Vadstena

se avsnitt 3.4

Rv 55/56/53/67 Norrköping Gävle

50

Rv 25

Halmstad Kalmar

134

Rv 31/33

Jönköping Västervik

170

E 10 Töre Riksgränsen

65

E 12

Holmsund Umbukta

736

E 14

Sundsvall Storlien

115

E 65 Malmö Ystad

235

Rv 45

Segmon Karesuando

432

Fysiska trafiksäker-

hetsåtgärder ej specificerade

på stråk

2 210

Riktade åtgärder för ökad

tillgänglighet och

trafikövervakning

500

Väginformatik

1 000

Övriga åtgärder

800

Avser rekonstruktion av broar och vägar på

stamvägnätet

SUMMA

31 166

3.3 Effekter av åtgärderna på det nationella stamvägnätet

Tillgänglighet

Investeringarna i planen innebär att restiderna förkortas främst genom

byggande av nya vägar med bättre geometrisk standard, byggande av

förbifarter och förbättrad beläggningsstandard. Den totala restidsminsk-

ningen vid planperiodens slut till följd av väghållningsplanens åtgärder

beräknas till ca 12,5 miljoner fordonstimmar per år. Dessutom beräknas

fordonskostnaderna minska med ca 0,3 miljarder kronor per år. Hastig-

hetssänkningar som i enlighet med separat trafiksäkerhetsplan genomförs

av trafiksäkerhetsskäl kan i praktiken komma att innebära en ökning av

restider. Denna ökning skulle dock bli större utan investeringarna i pla-

nen.

Miljö

De föreslagna åtgärderna innebär mycket marginella förändringar när det

gäller utsläpp av koldioxid, kväveoxider, svaveldioxid och flyktiga kol-

väten. Antalet personer som utsätts för buller över 65 dB(A) beräknas

minska med 6 900 personer till följd av åtgärderna på stamvägnätet.

Vägverket har identifierat risker för konflikter med natur-, kultur- och

miljöintressen på samtliga strategiskt viktiga vägar. I och med att ris-

kerna är kända menar Vägverket att möjligheterna är stora att reducera

eller undvika intrång. Genom att vägstandarden inte låses fast på samma

sätt som i tidigare plan finns större möjligheter till miljöanpassning. Lös-

ningarna kan innebära nya avvägningar där flexibel vägstandard samt

möjligheter att använda befintlig väg och trafikstyrning beaktas tillsam-

mans med övriga krav på ökad miljöanpassning. Regeringen har valt att i

fastställelsebeslutet särskilt behandla investeringar i relationen Motala

väg E 4, där investeringar i befintlig riksväg 50 Ödeshög Motala skulle

innebära en konflikt med området Omberg Tåkern, som är av riksin-

tresse för natur, kultur och friluftsliv.

Trafiksäkerhet

Nyinvesteringarna utformas med utgångspunkt från nollvisionens inten-

tioner att ingen på lång sikt skall dödas eller skadas svårt i trafiken. Ett

antal sträckor och åtgärder har motiverats specifikt av trafiksäker-

hetsskäl. Även på stamvägnätet i övrigt genomförs åtgärder som är moti-

verade utifrån nollvisionens krav, t.ex. förbättringar av vägens sidoom-

råden och korsningar. Den ökade satsningen på drift och underhåll inne-

bär en förbättrad vinterväghållning.

Vägverket beräknar att åtgärderna i väghållningsplanen kommer att

leda till 50 färre dödade och 230 färre svårt skadade per år vid utgången

av år 2007. De ytterligare trafiksäkerhetsförbättringar som krävs för att

uppnå verksamhetsmålen skall klaras genom reformarbete.

Regional balans

En jämnare regional fördelning har preciserats som att restiderna skall

minska lika mycket i områden med låg tillgänglighet som i övriga om-

råden. Väghållningsplanens åtgärder på nationella stamvägar kan inte

ensamma leva upp till detta. Bärighetsåtgärder i länsplanerna bidrar dock

till en utjämning.

3.4 Regeringens fastställelse av den nationella väghåll-

ningsplanen

Regeringen fastställde den 11 juni 1998 Vägverkets nationella väghåll-

ningsplan med vissa ändringar.

Omfattningen av åtgärderna som ingår i Vägverkets förslag skall redu-

ceras så att de beräknade kostnaderna för väghållningsplanen inte över-

stiger planeringsramen 30,5 miljarder kronor. Objektet förbifart

Markaryd på E 4 utgår ur planen eftersom objektet inte uppfyller något

av de prioriteringskriterier som Vägverket ställt upp.

Under hela 1990-talet har antalet dödade och svårt skadade i vägtrafi-

ken minskat. Under år 1997 bröts denna positiva trend. Samtidigt har

reformarbetet inte gett önskat resultat. Regeringen vill därför tidigare-

lägga fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Vägverket har givits i uppdrag att

upprätta och genomföra en särskild trafiksäkerhetsplan för åren 1999

2003. Planen skall redovisas till regeringen senast den 31 december

1998.

Mot bakgrund av riksdagens beslut om inriktning av infrastrukturin-

vesteringarna (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174),

som anger att varje del av stamvägnätet bör byggas ut i den takt som är

motiverad av trafikförhållandena på respektive del, fastställer inte rege-

ringen Vägverkets förslag till fyrfältsväg för väg E 6 mellan Rabbalshede

och Svinesund. I stället skall Vägverket för varje objekt pröva vilken

standard som är motiverad av trafikförhållandena och andra omständig-

heter.

Ombyggnaden av riksväg 50 i Motala skall ingå i planen. Däremot av-

ser regeringens fastställelse inte objektet i riksväg 50 Omberg Vadstena,

men motsvarande belopp reserveras i planen för investeringar mellan

Motala och väg E 4. Vägverket skall lämna ytterligare underlag för att ge

regeringen förutsättningar för ett fastställelsebeslut. I samråd med Riks-

antikvarieämbetet och Statens naturvårdsverk skall Vägverket redovisa

dels åtgärder för att på lång sikt nå en hållbar helhetslösning, dels förslag

till investeringar för den kommande tioårsperioden.

Regeringen anger att åtgärder på riksväg 44 får finansieras med medel

från nationella väghållningsplanen endast under förutsättning att länssty-

relsen för Västra Götalands län, från 1/1 1999 Västra Götalands läns

landsting, enligt särskild överenskommelse med Vägverket åtar sig att

senare ställa motsvarande utrymme i länsplanen för regional transportin-

frastruktur till förfogande för investeringar i det nationella stamvägnätet.

Regeringens fastställelsebeslut innebär att Vägverket måste ompröva

prioriteringen av och tidsplanen för objekt i planen. Vägverket tar fram

en fastställd version av planen som är i enlighet med regeringens fast-

ställelsebeslut.

Regeringens beslut att fastställa den nationella väghållningsplanen för

perioden 1998 2007 innebär inte något ställningstagande till Vägverkets

förslag till målstandard för de nationella stråken och ej heller till de olika

projektens utformning eller exakta lokalisering. Projekten skall före ge-

nomförande prövas på sedvanligt sätt med tillämpning av gällande lag-

stiftning.

4 Länsplaner för regional transportinfrastruktur

4.1 En ny länsplaneprocess

Länen har i enlighet med riksdagens beslut hanterat en större del av in-

vesteringsramen i denna planeringsomgång än tidigare. Länsplanerna

omfattar investeringar och förbättringsåtgärder i statliga vägar som inte

är nationella stamvägar och statliga järnvägar som inte är stomjärnvägar,

samt bidrag till regionala kollektivtrafikanläggningar, åtgärder för för-

bättrad miljö eller trafiksäkerhet samt för att öka tillgängligheten till

kollektivtrafiken för funktionshindrade resenärer.

Fördelningen av planeringsram till respektive länsplan har skett i två

steg. I ett första steg tilldelade regeringen olika s.k. regionberednings-

grupper, motsvarande Vägverkets regioner, en medelsram. Fördelningen

av medel baserades på ett fördelningsförslag som utarbetades av Statens

institut för kommunikationsanalys (SIKA), Vägverket och Banverket i

samråd med Sjöfartsverket, Luftfartsverket och länen. Förslaget presente-

rades i februari 1997 och utgångspunkten var att nyckeln för fördel-

ningen på respektive regionberedningsgrupp skulle bygga på vad som

angavs i infrastrukturpropositionen (prop. 1996/97:53). Arbetet resulte-

rade i att finansiella planeringsramar fastlades för respektive regionbe-

redningsgrupp och för planeringsperioden som helhet.

I ett andra steg fördelade sedan de i regionberedningsgruppen ingående

länen planeringsmedlen mellan sig med möjlighet att ta hänsyn till regio-

nala förhållanden.

I det planeringsuppdrag som verken och länen fick i regeringens beslut

1997-04-17 angavs vissa riktlinjer för planeringsmedlens fördelning på

olika åtgärdstyper av vikt för att de nationella målen skall kunna upp-

fyllas.

Sedan länsplanerna remitterats och bearbetats utifrån de synpunkter

som inkommit fastställdes de under februari och mars 1998. För Gotland

fastställdes planen av Gotlands kommun, för Skåne av Regionförbundet i

Skåne, för Kalmar län av Regionförbundet i Kalmar län och i övriga län

av respektive länsstyrelse. Länsplanerna för Kronobergs och Blekinge

län överklagades av Vägverket till regeringen. Överklagandet avsåg den

bristande samordningen av den planerade utbyggnaden av riksväg 29

som berör båda länen. Regeringen beslöt att uppdra åt respektive länssty-

relse att revidera länsplanerna och att samråda med Vägverket innan jus-

terade planer fastställdes. Båda länsplanerna är numera fastställda.

I det följande sammanfattas länsplanernas innehåll översiktligt. Väg-

verket och Banverket fick i planeringsuppdraget även särskilda uppdrag

att redovisa konsekvensanalyser av länsplanerna. Effektbeskrivningen i

avsnitt 4.3 baseras på dessa konsekvensanalyser. SIKA har fått i uppdrag

att följa det regionala planeringsarbetet och senast den 1 mars 1999

lämna en utvärdering av hur processen för framtagandet av länsplanerna

har motsvarat riksdagens och regeringens krav.

4.2 Länsplanernas innehåll

I Vägverkets och Banverkets redovisning konstateras att fördelningen

mellan väg- och järnvägsåtgärder i planerna fördelar sig med 25,7 mil-

jarder kronor till vägtrafikåtgärder och med 3,5 miljarder kronor till

järnvägsåtgärder. Fördelningen på olika typer av åtgärder framgår av

tabell 4.1 nedan.

Tabell 4.1. Ändamål och åtgärder i länsplanerna för åren 1998 2007

Ändamål/åtgärd

Mkr åren 1998 2007

Järnvägsåtgärder

3 570

Väginvesteringar

8 179

Fysiska miljöåtgärder

1 842

Fysiska trafiksäkerhetsåtgärder

2 713

Bärighet, rekonstruktion, tjälsäkring

8 811

Väginformatik

105

Bidrag till trafiksäkerhet och miljö

887

Bidrag till handikappanpassning

1 055

Bidrag till kollektivtrafikåtgärder

2 129

SUMMA

29 291

Fördelningen av medel når i stort upp till de riktlinjer om planerings-

medlens fördelning som regeringen angav i direktiven för planeringen.

För ändamålsområdet bidrag till handikappanpassning har fördelningen i

länsplanerna inte nått upp till den av regeringen anvisade planerings-

ramen på 1,5 miljarder kronor.

4.3 Effekter av åtgärderna i länsplanerna

Tillgänglighet

Investeringsåtgärder och förbättringsåtgärder i länsplanerna på den del av

det statliga vägnätet som inte är stamvägar ger en total restidsminskning

på 8,5 miljoner fordonstimmar per år. En förbättrad beläggningsstandard

som ger kortare restider uppnås i början av planperioden genom att re-

konstruktionsåtgärder ingår i länsplanerna. Vägnätets jämnhet förbättras

under planperioden och komforten ökar.

Oskyddade trafikanters tillgänglighet ökar eftersom länsplanerna inne-

fattar utbyggnad av 600 km gång- och cykelvägar.

Funktionshindrades möjligheter att använda väg- och kollektivtrafik-

systemet kommer att öka genom att busshållplatser, terminaler, knut-

punkter i övrigt, fordon och gångvägar etc. anpassas. Effekterna hade

kunnat vara större om hela den anvisade delramen hade kunnat användas

för denna åtgärdstyp. Trafikhuvudmän och kommuner har emellertid inte

kunnat presentera åtgärder/åtgärdspaket som fullt ut fyller upp pla-

neringsramen. Detta torde bl.a. bero på att förutsättningar lämnades sent

vilket medförde att arbetet med dessa åtgärder påbörjades sent under pla-

neringsprocessen.

Kapacitetshöjningar och förbättringsåtgärder på länsjärnvägar ger

bättre förutsättningar för kollektivtrafiken, bl.a. på sträckorna Södertälje

hamn Södertälje central och Jönköping Värnamo, bangården i

Linköping samt på Trelleborgsbanan, Staffanstorpsbanan och Bohus-

banan. Flera stationer byggs om till resecentra, vilket ökar tillgänglig-

heten till och attraktiviteten i kollektivtrafiksystemen.

Konsekvenser för godstrafiken

Framkomligheten för den tunga trafiken på vägarna ökar genom att

bärigheten på vägarna höjs. Målet för andel vägar i den högsta bärighets-

klassen (BK1) från förra planperioden uppnåddes redan under år 1996.

Genom åtgärderna i länsplanerna avseende åren 1998 2007 ökar längden

BK1-väg med 1 860 km. Åtgärderna ligger i enlighet med direktiven

huvudsakligen under planperiodens första hälft. Det innebär att BK1-an-

delen på det statliga vägnätet vid utgången av år 2003 uppgår till ca

92 %. 1 940 km väg med nedsatt bärighet under del av året på grund av

tjällossning åtgärdas, vilket motsvarar 14 % av det berörda vägnätet.

En del av den godstrafik som är aktuell för 25 tons axellast på

stomjärnvägsnätet berör länsjärnvägar. I länsplanerna ingår därför åtgär-

der för att öka axellasten till 25 ton på flera länsjärnvägar. Åtgärderna är

nödvändiga för att de positiva effekterna av bärighetsökningen på

stomjärnvägsnätet skall kunna uppnås. Den andel av länsjärnvägarna som

klarar en axellast på 25 ton ökar från 2 % till 16 % under planperioden.

Efter planernas genomförande kommer endast 6 % av länsjärnvägarna

inte att klara en axellast på 22,5 ton och det rör sig då om sträckor som i

dagsläget endast har godstrafik i begränsad utsträckning.

Miljö

Länsplanerna innehåller endast i begränsad utsträckning skattningar av

miljöeffekter. De problembeskrivningar som finns i planerna är med

några undantag tämligen översiktliga. Regeringens uppfattning är därför

att planeringsunderlaget och kunskapen om miljösituationen i flera av-

seenden måste förbättras, se vidare avsnitt 5. Med reservation för osäker-

heter i underlagsmaterialet redovisas nedan några uppskattningar av

miljöeffekter av länsplanerna.

Åtgärder på de regionala vägarna minskar antalet personer utsatta för

vägbuller över 65 dB(A) med knappt 30 000 personer. Det innebär att

antalet utsatta längs det nationella stamvägnätet och de regionala vägarna

reduceras med 90 % jämfört med 1997-12-31. För det kommunala väg-

nätet saknas kunskap om vilka åtgärder som kommer att genomföras till

följd av det statsbidrag om 50 % som ingår i planerna för perioden 1998

2002. En vägverksanalys indikerar att ca en tredjedel av ca 156 000 ut-

satta kommer att kunna åtgärdas.

17 000 lägenheter som i dag har ljudnivåer från järnvägar över 55

dB(A) minst 5 ggr per natt får del av bullerdämpande åtgärder om man

antar att samtliga län uppfyller målet med de medel som avsatts.

Drygt 100 konfliktpunkter mellan vägar och vattentäkter kommer att

åtgärdas under planperioden.

Trafiksäkerhet

Som tidigare nämnts förväntas plankorsningsåtgärder på stomjärnvägar

och länsjärnvägar sammantaget ge en minskning av antalet döda med 4

och av antalet skadade med 10 personer per år. Vägåtgärder i länspla-

nerna förväntas ge 20 färre dödade och 140 färre svårt skadade per år vid

planperiodens slut år 2007. Effekterna av det statsbidrag som kommuner

kan söka för att genomföra trafiksäkerhetshöjande åtgärder på det kom-

munala vägnätet har ännu inte kunnat uppskattas i flertalet län.

Regional balans

Länsplanerna bidrar starkt till att områden med låg tillgänglighet får en

rimlig del av de totala restidsförkortningarna till följd av investeringar i

vägtrafiksystemet. 64 % av de 1 940 km väg som åtgärdas i länsplanerna

ligger i områden med låg tillgänglighet, där väginvesteringar bedöms ge

stor eller medelstor potential för jämnare regional fördelning. Effekten av

bärighetshöjningar blir större i områden med låg tillgänglighet eftersom

avstängningarna och begränsningar varar längre tider i sådana områden.

5 Regeringens överväganden

Denna första planeringsomgång med ett nytt regionalt planeringssystem

har på ett tillfredsställande sätt kunnat kombinera ett ökat regionalt an-

svarstagande med de övergripande mål som riksdag och regering har satt

upp för planeringsmedlens användning. Kommande utvärderingar och

årliga rapporter om planernas genomförande kommer att bilda underlag

för regeringens och riksdagens fortsatta uppföljning.

Regeringen kan konstatera att de uppsatta målen för planeringen i

huvudsak har kunnat uppfyllas. Den förnyade planeringsprocessen har

trots tidspress och nya arbetsformer kunnat leda fram till långtidsplaner

som motsvarar de förväntade effekterna. Åtgärderna i planerna kommer

att förbättra trafiksäkerheten, transportsystemets funktion både vad gäller

persontrafik och godstrafik samtidigt som belastningarna på miljön be-

gränsas. Samtidigt är det viktigt att uppmärksamma möjligheter till

ytterligare förbättringar.

Avsättningar i länsplanerna till bidrag till åtgärder för ökad tillgänglig-

het för funktionshindrade i kollektivtrafiken når inte upp till de 1,5

miljarder kronor som riksdagen beslutat om. Regeringen bedömer att fler

angelägna åtgärder för ökad tillgänglighet för funktionshindrade i kol-

lektivtrafiken än de som tagits upp i länsplanerna kommer att kunna pre-

senteras när trafikhuvudmän och kommuner genomfört inventeringar och

detaljerat planeringsarbete. Det är därför ännu för tidigt att dra slutsatsen

att den av riksdagen angivna planeringsramen för detta åtgärdsområde

inte kommer att kunna tas i anspråk. Regeringen kommer noggrant att

följa utvecklingen för åtgärdsområdet i budgetarbetet och i trafikverkens

och länens årliga avrapportering av länsplanerna.

Generellt gäller att kunskapen om omfattningen av många mil-

jöproblem kopplade till transportsektorn behöver utvecklas. Detta gäller

inte minst på lokal och regional nivå där länsstyrelsernas nya ansvar i

planeringsomgången satt fokus på att det ofta saknas överblick över mil-

jöproblemen, resursbehovets omfattning samt hur konkreta åtgärder skall

prioriteras. Några exempel är att det inte finns någon bestämd målbild att

relatera åtgärder för skydd av vattentäkter till, att omfattningen av natur-

resursanvändningen i nuläget och till följd av planerna är oklar och att

uppgifter om bullerproblem längs det regionala och kommunala vägnätet

är osäkra. För att de resurser som finns skall kunna användas på ett bra

sätt är det angeläget att planeringsunderlaget, effektbeskrivningarna och

problembeskrivningarna förbättras. Ett genomgående intryck är dock att

insatser görs för att förbättra kunskapsunderlaget. Till stöd för arbetet

med att inventera och värdera behoven pågår också metodutveckling på

flera områden, t.ex. vad gäller beskrivning av intrångseffekter. Rege-

ringen föreslår i proposition 1997/98:145 Svenska miljömål Miljöpoli-

tik för ett hållbart Sverige ett uppdrag till länsstyrelserna att anpassa och

konkretisera de nationella miljökvalitetsmålen på lokal och regional nivå

och i samhällsplaneringen. Det bör också kunna bidra till underlaget.

En bättre nulägesbild kan ge en uppfattning om var förändringar kan

vara mest effektiva och bidra till ytterligare måluppfyllelse. En sådan

beskrivning har hittills endast översiktligt gjorts för miljöanknutna åtgär-

der för vägtrafiken. Vidare har Vägverket översiktligt studerat hur ram-

fördelningen skulle kunna förändras för en bättre måluppfyllelse. Studier

av denna typ kommer att vidareutvecklas i nästa planeringsomgång. Det

finns också behov av att vidareutveckla användningen av strategiska

miljöbedömningar i den kommande planeringsomgången.

Effekterna på trafiksäkerheten av länsplanerna har ännu inte kunnat

analyseras. Vägverket bör därför snarast och inom ramen för arbetet med

det kommande tioåriga trafiksäkerhets- och miljöprogrammet fördjupa

dessa studier.

Utvärderingar av den genomförda planeringsomgången genomförs av

Vägverket, länen och Banverket. Dessutom har SIKA haft i uppdrag att

kontinuerligt följa det regionala planeringsarbetet och lämna en utvärde-

ring av hur processen för framtagandet av länsplanerna har motsvarat

riksdagens och regeringens krav. Uppdraget skall avrapporteras senast

den 1 mars 1999. Dessa utvärderingar kommer att bli ett viktigt underlag

för uppläggningen av nästa planeringsomgång avseende åren 2002 2011.

Kommunikationsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 oktober 1998

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist

Föredragande: statsrådet Ines[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar skrivelse 1998/99:8 Investeringsplaner för trafikens

infrastruktur.

Skr. 1998/99:8

17

1

19

19