Kultur, medier,

trossamfund och

fritid

17

Förslag till statsbudget för 2001

Kultur, medier, trossamfund och fritid

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 11

2 Lagförslag 15

2.1 Förslag till lag om ändring i begravningslagen (1990:1144) 15

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift 16

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:1046) om

överlämnande av förvaltningsuppgifter inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområde 17

3 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 19

3.1 Omfattning 19

3.2 Utgiftsutveckling 20

3.3 Skatteavvikelser 20

4 Politikområde 28 Kulturpolitik 21

4.1 Omfattning 21

4.2 Utgiftsutveckling 22

4.3 Mål 23

4.4 Politikens inriktning 23

4.5 Insatser 31

4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 31

4.5.2 Insatser utanför politikområdet 38

4.6 Resultatbedömning 40

4.7 Revisionens iakttagelser 56

4.8 Ändring i begravningslagen 56

4.9 Budgetförslag 57

4.9.1 28:1 Statens kulturråd 57

4.9.2 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt

internationellt kulturutbyte och samarbete 58

4.9.3 28:3 Nationella uppdrag 59

4.9.4 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av

kulturpolitiska medel 60

4.9.5 28:5 Bidrag till Riksteatern, Operan, Dramaten,

Dansens Hus och Svenska rikskonserter 60

4.9.6 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala

och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner 63

4.9.7 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 64

4.9.8 28:8 Bidrag till regional biblioteksverksamhet 66

4.9.9 28:9 Litteraturstöd 66

4.9.10 28:10 Stöd till kulturtidskrifter 67

4.9.11 28:11 Stöd till bokhandeln 68

4.9.12 28:12 Talboks- och punktskriftsbiblioteket 68

4.9.13 28:13 Bidrag till Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation

och litteratur 70

4.9.14 28:14 Bidrag till Svenska språknämnden och Sverigefinska

språknämnden 71

4.9.15 28:15 Statens konstråd 72

4.9.16 28:16 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 72

4.9.17 28:17 Nämnden för hemslöjdsfrågor 73

4.9.18 28:18 Främjande av hemslöjden 74

4.9.19 28:19 Bidrag till bild- och formområdet 74

4.9.20 28:20 Konstnärsnämnden 75

4.9.21 28:21 Ersättningar och bidrag till konstnärer 76

4.9.22 28:22 Riksarkivet och landsarkiven 77

4.9.23 28:23 Bidrag till regional arkivverksamhet 79

4.9.24 28:24 Språk- och folkminnesinstitutet 80

4.9.25 28:25 Svenskt biografiskt lexikon 81

4.9.26 28:26 Riksantikvarieämbetet 81

4.9.27 28:27 Bidrag till kulturmiljövård 83

4.9.28 28:28 och 28:29 Centrala museer 84

4.9.29 28:30 Bidrag till regionala museer 88

4.9.30 28:31 Bidrag till vissa museer 89

4.9.31 28:32 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 90

4.9.32 28:33 Riksutställningar 92

4.9.33 28:34 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa

kulturföremål 92

4.9.34 28:35 Filmstöd 93

4.9.35 28:36 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom

kulturområdet 93

4.9.36 28:37 Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund 94

4.9.37 28:38 Stöd till trossamfund 95

5 Politikområde 27 Mediepolitik 97

5.1 Omfattning 97

5.2 Utgiftsutveckling 97

5.3 Mål 98

5.4 Politikens inriktning 98

5.5 Insatser 102

5.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 102

5.6 Resultatbedömning 104

5.7 Revisionens iakttagelser 106

5.8 Utbyggnad av digital marksänd TV 106

5.9 Budgetförslag 107

5.9.1 27:1 Statens biografbyrå 107

5.9.2 27:2 Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige och Finland 109

5.9.3 27:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska

utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 109

5.9.4 27:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 110

5.9.5 Radio och TV i allmänhetens tjänst 110

6 Politikområde 29 Ungdomspolitik 115

6.1 Omfattning 115

6.2 Utgiftsutveckling 115

6.3 Mål 116

6.4 Politikens inriktning 116

6.5 Insatser 117

6.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 117

6.5.2 Övriga insatser 118

6.6 Resultatbedömning 119

6.6.1 Resultat 119

6.6.2 Analys och slutsatser 120

6.7 Revisionens iakttagelser 121

6.7.1 29:1 Ungdomsstyrelsen 121

6.7.2 29:2 Bidrag till nationell och internationell

ungdomsverksamhet m.m. 121

7 Politikområde 30 Folkrörelsepolitik 123

7.1 Omfattning 123

7.2 Utgiftsutvecklingen 123

7.3 Mål 124

7.4 Politikens inriktning 124

7.5 Insatser 127

7.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 127

7.5.2 Insatser utanför politikområdet 129

7.6 Resultatbedömning 130

7.6.1 Analys och slutsatser 131

7.6.2 30:1 Stöd till idrotten 131

7.6.3 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 133

7.6.4 30:3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet 133

7.6.5 30:4 Stöd till friluftsorganisationer 134

8 Politikområde 25 Utbildningspolitik under utgiftsområde 17 135

8.1 Budgetförslag 135

8.1.1 25:1 Bidrag till folkbildningen 135

8.1.2 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen 136

8.1.3 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning 137

9 Politikområde 26 Forskning under utgiftsområde 17 139

9.1 Budgetförslag 139

9.1.1 26:1 Statens ljud- och bildarkiv 139

10 Politikområdet 2 Finansiella system och tillsyn under utgiftsområde 2

141

10.1 Omfattning 141

10.2 Budgetförslag 141

10.2.1 2:1 Lotteriinspektionen 141

 Bilaga 1 Nya anslagsbenämningar

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 12

3.1 Utgiftsutvecklingen 20

3.2 Skatteavvikelser inom utgiftsområde 17 20

4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 22

4.2 Antal besökare vid de centrala museerna 48

4.3 Regionalt utfall för Riksteatern, Riksutställningar och Rikskonserter

52

4.4 procentuell fördelning av vissa bidrag 53

4.5 Hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner under år 1999 55

4.6 Anslagsutveckling 57

4.7 Statliga utställningsgarantier 57

4.8 Beräkning av anslaget för år 2001 57

4.9 Anslagsutveckling 58

4.10 Beräkning av anslaget för år 2001 59

4.11 Anslagsutveckling 59

4.12 Beräkning av anslaget för år 2001 60

4.13 Anslagsutveckling 60

4.14 Beräkning av anslaget för år 2001 60

4.15 Anslagsutveckling 60

4.16 Ekonomisk redovisning för år 1999 61

4.17 Beräkning av anslaget för år 2001 63

4.18 Anslagsutveckling 63

4.19 Anslagets fördelning år 2000 64

4.20 Beräkning av anslaget för år 2001 64

4.21 Anslagsutveckling 64

4.22 Beräkning av anslaget för år 2001 66

4.23 Anslagsutveckling 66

4.24 Anslagets fördelning 66

4.25 Beräkning av anslaget för år 2001 66

4.26 Anslagsutveckling 66

4.27 Beräkning av anslaget för år 2001 67

4.28 Anslagsutveckling 67

4.29 Anslagsutveckling 68

4.30 Anslagsutveckling 68

4.31 Bemyndiganden 69

4.32 Beräkning av anslaget för år 2001 70

4.33 Anslagsutveckling 70

4.34 Beräkning av anslaget för år 2001 71

4.35 Anslagsutveckling 71

4.36 Beräkning av anslaget för år 2001 71

4.37 Anslagsutveckling 72

4.38 Beräkning av anslaget för 2001 72

4.39 Anslagsutveckling 72

4.40 Bemyndigande 73

4.41 Anslagsutveckling 73

4.42 Beräkning av anslaget för år 2001 74

4.43 Anslagsutveckling 74

4.44 Beräkning av anslaget för år 2001 74

4.45 Anslagsutveckling 74

4.46 Beräkning av anslaget för 2001 74

4.47 Anslagsutveckling 75

4.48 Beräkning av anslaget för år 2001 76

4.49 Anslagsutveckling 76

4.50 Beräkning av anslaget för år 2001 77

4.51 Anslagsutveckling 77

4.52 Redovisning av vissa mätbara prestationer 78

4.53 Redovisning av arkivbeståndens omfattning vid Riksarkivet och

landsarkiven 78

4.54 Beräkning av anslaget för år 2001 79

4.55 Anslagsutveckling 79

4.56 Beräkning av anslaget för år 2001 80

4.57 Anslagsutveckling 80

4.58 Beräkning av anslaget för år 2001 80

4.59 Anslagsutveckling 81

4.60 Beräkning av anslaget för år 2001 81

4.61 Anslagsutveckling 81

4.62 Uppdragsverksamhet 82

4.63 Entrébelagda besök vid RAÄ:s fastigheter 82

4.64 Beräkning av anslaget för år 2001 83

4.65 Anslagsutveckling 83

4.66 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 83

4.67 Beräkning av anslaget för år 2001 84

4.68 Anslagsutveckling 28:28 84

4.69 Anslagsutveckling 28:29 84

4.70 Sammanställning över avgiftsinkomsterna år 1999 till de

centrala museerna 85

4.71 Sammanställning över medelsfördelningen till

Centrala museerna: Myndigheter 85

4.72 Sammanställning över medelsfördelningen till

Centrala museer: Stiftelser 86

4.73 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 86

4.74 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 86

4.75 Beräkning av anslaget Centrala museer: Myndigheter för år 2001 88

4.76 Beräkning av anslaget Centrala museer: Stiftelser för år 2001 88

4.77 Anslagsutveckling 88

4.78 Beräkning av anslaget för år 2001 89

4.79 Anslagsutveckling 89

4.80 Sammanställning över medelstilldelningen 90

4.81 Beräkning av anslaget för år 2001 90

4.82 Anslagsutveckling 90

4.83 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 91

4.84 Anslagsutveckling 92

4.85 Beräkning av anslaget för år 2001 92

4.86 Anslagsutveckling 92

4.87 Anslagsutveckling 93

4.88 Anslagsutveckling 93

4.89 Beräkning av anslaget för år 2001 94

4.90 Anslagsutveckling 94

4.91 Anslagsutveckling 95

4.92 Fördelning av bidrag 95

4.93 Beräkning av anslaget för år 2001 95

5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 97

5.2 Anslagsutveckling 107

5.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 108

5.4 Beräkning av anslaget för år 2001 108

5.5 Anslagsutveckling 109

5.6 Beräkning av anslaget för år 2001 109

5.7 Anslagsutveckling 109

5.8 Anslagsutveckling 110

5.9 Beräkning av anslaget för år 2001 110

5.10 Ordinarie medelstilldelning 111

5.11 Särskilda medel 111

29.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 115

29.2 Anslagsutveckling 121

29.3 Beräkning av anslaget för år 2001 121

29.4 Anslagsutveckling 121

29.5 Beräkning av anslaget för år 2001 122

7.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 123

7.2 Anslagsutveckling 131

7.3 Beräkning av anslaget för år 2001 132

7.4 Anslagsutveckling 133

7.5 Beräkning av anslaget för år 2001 133

7.6 Anslagsutveckling 133

7.7 Anslagsutveckling 134

8.1 Anslagsutveckling 135

8.2 Beräkning av anslaget för 2001 136

8.3 Anslagsutveckling 136

8.4 Beräkning av anslaget för 2001 137

8.5 Anslagsutveckling 137

8.6 Beräkning av anslaget för 2001 137

9.1 Anslagsutvecklingen för Statens ljud- och bildarkiv 139

9.2 Beräkning av anslaget för år 2001 140

10.1 Anslagsutveckling 141

10.2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 141

10.3 Beräkning av anslaget för 2001 141

1.1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001 145

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring

i begravningslagen (1990:1144) (avsnitt

4.8),

2. antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1989:41) om TV-avgift (avsnitt

5.9.5),

3. antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1976:1046) om överlämnande av

förvaltningsuppgifter inom Utbildningsde-

partementets verksamhetsområde (avsnitt

8.1.1),

4. godkänner det föreslagna målet för politik-

området Mediepolitik (avsnitt 5.3),

5. godkänner det föreslagna målet för politik-

området Folkrörelsepolitik (avsnitt 7.3),

6. bemyndigar regeringen att besluta om

ändrade riktlinjer för statens stöd till pro-

duktion och utgivning av fonogram, att

gälla under en prövotid av tre år (avsnitt

4.9.7),

7. bemyndigar regeringen att under år 2001, i

fråga om ramanslaget 28:12 Talboks- och

punktskriftsbiblioteket, beställa talböcker,

punktskriftsböcker och informationsmate-

rial som inklusive tidigare åtaganden

medför utgifter på högst 4 000 000 kronor

under år 2002 (avsnitt 4.9.12),

8. bemyndigar regeringen att under år 2001, i

fråga om ramanslaget 28:16 Konstnärlig ge-

staltning av den gemensamma miljön, be-

ställa konstverk som inklusive tidigare åta-

ganden medför utgifter på högst 15 000 000

kronor efter år 2001 (avsnitt 4.9.16),

9. bemyndigar regeringen att under år 2001, i

fråga om ramanslaget 28:27 Bidrag till kul-

turmiljövård, besluta om bidrag som in-

klusive tidigare åtaganden medför utgifter

på högst 70 000 000 kronor efter år 2001,

dock längst t.o.m. år 2004 (avsnitt 4.9.27),

10. bemyndigar regeringen att, i fråga om ram-

anslaget 28:32 Stöd till icke-statliga kultur-

lokaler, besluta om bidrag som inklusive

tidigare åtaganden medför utgifter på högst

2 000 000 kronor efter år 2001, dock längst

t.o.m. år 2004 (avsnitt 4.9.31),

11. godkänner vad regeringen föreslår om att

digital marksänd TV får byggas ut till att

omfatta hela landet (avsnitt 5.8),

12. godkänner regeringens förslag till medels-

beräkning för år 2001 för den avgiftsfinan-

sierade verksamhet som bedrivs av Sveriges

Television AB (inkl. Dövas TV), Sveriges

Radio AB (inkl. Radio Sweden) och Sve-

riges Utbildningsradio AB (avsnitt 5.9.5),

13. godkänner regeringens förslag till medels-

tilldelning för år 2001 från rundradiokontot

till statsbudgetens inkomstsida avseende

Granskningsnämnden för Radio och TV

(avsnitt 5.9.5),

14. godkänner regeringens förslag att Sveriges

Television AB, Sveriges Radio AB och Sve-

riges Utbildningsradio AB sammanlagt för

år 2001 tilldelas 45 000 000 kronor ur

rundradiokontot för satsning på förnyelse

(avsnitt 5.9.5),

15. godkänner regeringens förslag att Sveriges

Television AB för år 2001 skall tilldelas

särskilda medel på 75 000 000 kronor ur

rundradiokontot för särskilt kvalificerad

programproduktion (avsnitt 5.9.5),

16. godkänner regeringens förslag att Sveriges

Radio AB för år 2001 skall tilldelas särskilda

medel på 5 000 000 kronor ur rund-

radiokontot för att värna mångfald och

kvalitet i programutbudet (avsnitt 5.9.5),

17. godkänner att regeringen på AB Svenska

Spels bolagsstämma år 2001 verkar för att

bolagsstämman beslutar om ett stöd till

idrotten i form av ett bidrag på 60 000 000

kronor (avsnitt 7.6.2),

18. för år 2001 anvisar anslagen under utgifts-

område 17 Kultur, medier, trossamfund och

fritid enligt följande uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

2:1

Lotteriinspektionen

ramanslag

28 878

25:1

Bidrag till folkbildningen

obetecknat anslag

2 513 068

25:2

Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen

obetecknat anslag

73 422

25:3

Bidrag till kontakttolkutbildning

obetecknat anslag

9 237

26:1

Statens ljud- och bildarkiv

ramanslag

35 092

27:1

Statens biografbyrå

ramanslag

9 172

27:2

Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige och Finland

obetecknat anslag

23 454

27:3

Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till

europeiskt mediesamarbete

ramanslag

821

27:4

Forskning och dokumentation om medieutvecklingen

obetecknat anslag

1 288

28:1

Statens kulturråd

ramanslag

37 503

28:2

Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt

kulturutbyte och samarbete

ramanslag

224 463

28:3

Nationella uppdrag

ramanslag

8 000

28:4

Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska

medel

obetecknat anslag

143 073

28:5

Bidrag till Riksteatern, Operan, Dramaten, Dansens Hus och Svenska

rikskonserter

obetecknat anslag

779 264

28:6

Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-,

dans- och musikinstitutioner

obetecknat anslag

544 933

28:7

Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål

ramanslag

113 000

28:8

Bidrag till regional biblioteksverksamhet

obetecknat anslag

36 657

28:9

Litteraturstöd

ramanslag

91 917

28:10

Stöd till kulturtidskrifter

ramanslag

20 650

28:11

Stöd till bokhandeln

ramanslag

9 801

28:12

Talboks- och punktskriftsbiblioteket

ramanslag

62 529

28:13

Bidrag till Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur

obetecknat anslag

14 211

28:14

Bidrag till Svenska språknämnden och Sverigefinska språknämnden

obetecknat anslag

4 569

28:15

Statens konstråd

ramanslag

5 558

28:16

Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön

ramanslag

40 438

28:17

Nämnden för hemslöjdsfrågor

ramanslag

1 509

28:18

Främjande av hemslöjden

ramanslag

17 712

28:19

Bidrag till bild- och formområdet

ramanslag

29 234

28:20

Konstnärsnämnden

ramanslag

10 176

28:21

Ersättningar och bidrag till konstnärer

ramanslag

264 933

Anslag

Anslagstyp

28:22

Riksarkivet och landsarkiven

ramanslag

256 913

28:23

Bidrag till regional arkivverksamhet

obetecknat anslag

4 699

28:24

Språk- och folkminnesinstitutet

ramanslag

26 489

28:25

Svenskt biografiskt lexikon

ramanslag

3 878

28:26

Riksantikvarieämbetet

ramanslag

163 934

28:27

Bidrag till kulturmiljövård

ramanslag

247 038

28:28

Centrala museer: Myndigheter

ramanslag

665 966

28:29

Centrala museer: Stiftelser

obetecknat anslag

192 919

28:30

Bidrag till regionala museer

obetecknat anslag

117 857

28:31

Bidrag till vissa museer

obetecknat anslag

30 500

28:32

Stöd till icke-statliga kulturlokaler

ramanslag

10 000

28:33

Riksutställningar

ramanslag

38 046

28:34

Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål

ramanslag

80

28:35

Filmstöd

ramanslag

205 161

28:36

Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet

ramanslag

36 236

28:37

Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund

ramanslag

2 500

28:38

Stöd till trossamfund

ramanslag

50 750

29:1

Ungdomsstyrelsen

ramanslag

16 829

29:2

Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m.

ramanslag

89 889

30:1

Stöd till idrotten

ramanslag

457 240

30:2

Bidrag till allmänna samlingslokaler

ramanslag

19 000

30:3

Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet

obetecknat anslag

3 432

30:4

Stöd till friluftsorganisationer

obetecknat anslag

13 000

Summa

7 806 918

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i begravningslagen

(1990:1144)

Härigenom föreskrivs att 9 kap. 5 § begravningslagen (1990:1144) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 kap.

5 §

Vid beräkning, debitering,

redovisning och betalning av

begravningsavgiften gäller

skattebetalnings-lagen (1997:483).

Vid bestämmande, debitering,

redovisning och betalning av

begravningsavgiften gäller

skattebetalnings-lagen (1997:483).

Vid tillämpningen av 1 och 2 §§

skall den avgiftsskyldiges folkbokföring

den 1 november året före inkomståret

anses gälla hela inkomståret.

Denna lag träder i kraft den 31 december 2000 och tillämpas första gången i

fråga om preliminär skatt för 2001 och slutlig skatt enligt 2001 års taxering.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om

TV-avgift

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1989:41) om TV-avgift skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 §

TV-avgiften är 1 644 kronor för

ett år. Den skall betalas i fyra poster

om 411 kronor.

TV-avgiften är 1 668 kronor för

ett år. Den skall betalas i fyra poster

om 417 kronor.

Varje post avser en avgiftsperiod om tre månader och skall betalas senast

sista vardagen före avgiftsperiodens början.

För innehav av TV-mottagare under tiden före den första avgiftsperioden

skall avgiften betalas med så stort belopp i förhållande till årsavgiften som

motsvarar innehavstiden. Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:1046) om

överlämnande av förvaltningsuppgifter inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

Härigenom föreskrivs att 7 b § lagen (1976:1046) om överlämnande av

förvaltningsuppgifter inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 b §

Folkbildningsrådet prövar frågor

om fördelning av statsbidrag mellan

folkhögskolor och studieförbund.

Folkbildningsrådet prövar frågor

om fördelning av statsbidrag mellan

folkhögskolor, studieförbund och

studerandeorganisationer inom

folkhögskolan.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001

3 Utgiftsområde 17 Kultur, medier,

trossamfund och fritid

3.1 Omfattning

Utgiftsområdet består av politikområdena Kul-

turpolitik, Mediepolitik, Ungdomspolitik och

Folkrörelsepolitik. Dessutom ingår delar av po-

litikområdena Finansiella system och tillsyn,

Forskningspolitik och Utbildningspolitik.

I årets budgetproposition har den statliga

verksamheten delats in i politikområden, vilket

är en förändring jämfört med föregående år. Re-

geringen redogör i volym 1 för syftet med denna

förändring. För utgiftsområde 17 innebär för-

ändringen följande. Kulturpolitik består av de

tidigare verksamhetsområdena Allmän kultur-

verksamhet, Teater, dans och musik, Bibliotek,

litteratur och kulturtidskrifter, Bild och form

samt konsthantverk, Ersättningar och bidrag till

konstnärer, Arkiv (frånsett anslaget Arkivet för

ljud och bild), Kulturmiljö, Museer och utställ-

ningar samt Trossamfund. Dessutom ingår an-

slagen Filmstöd samt Forsknings- och utveck-

lingsinsatser inom kulturområdet.

Mediepolitik består av anslag under både ut-

giftsområde 17 och 1. Under utgiftsområde 17

ingår anslagen Statens biografbyrå, Utbyte av

TV-sändningar mellan Sverige och Finland,

Bidrag till dokumentation om den mediepoli-

tiska utvecklingen och till europeiskt medie-

samarbete samt Forskning och dokumentation

om medieutvecklingen. Under utgiftsområde 1

ingår det tidigare verksamhetsområdet Mediefrå-

gor.

Sammanlagt omfattar förslag till anslag för

2001 inom kultur- och mediepolitiken 5,2 mil-

jarder kronor.

Ungdomspolitik består av det tidigare verk-

samhetsområdet Ungdomsfrågor och Folkrörel-

sepolitik består av det tidigare verksamhets-

området Folkrörelse- och idrottsfrågor.

Anslaget Arkivet för ljud och bild ingår i poli-

tikområdet Forskningspolitik och det tidigare

verksamhetsområdet Folkbildning i Utbild-

ningspolitik. Båda dessa politikområden beskrivs

under utgiftsområde 16. Anslaget Lotteriinspek-

tionen ingår i politikområdet Finansiella system

och tillsyn.

Av bilaga 1 framgår benämningen på anslagen

åren 2000 och 2001 för att underlätta övergången

till de nya benämningar som följer av att politik-

områden införts.

3.2 Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Kulturpolitik

4 277

4 324

4 372

4 513

4 639

4 772

Mediepolitik 2

53

35

36

35

35

35

Ungdomspolitik

112

110

111

107

107

107

Folkrörelsepolitik

492

494

496

493

493

493

Forskningspolitik 3

28

28

28

35

36

36

Utbildningspolitik 4

2 570

2 571

2 571

2 596

2 626

2 618

Finansiella system och tillsyn 5

22

26

28

29

29

30

Totalt för utgiftsområde 17

7 554

7 588

7 642

7 807

7 965

8 092

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Delar av politikområdet Mediepolitik ingår i utgiftsområde 1. Dessa delar

omfattar fem anslag, som för år 2001 föreslås summera till ca 691 miljoner

kronor.

Sammanlagt omfattar förslag till anslag för 2001 inom kultur- och mediepolitiken

 5,2 miljarder kronor.

3 Politikområdet beskrivs under utgiftsområde 16.

4 Politikområdet beskrivs under utgiftsområde 16.

5 Politikområdet beskrivs under utgiftsområde 2.

3.3 Skatteavvikelser

Ett antal olika särregler i skattelagstiftningen, s.k.

skatteavvikelser, berör verksamheter inom ut-

giftsområde 17. En skatteavvikelse innebär att

det existerande skattesystemet sätts i relation till

en jämförelsenorm. Den jämförelsenorm som

har använts vid beräkningen av skatteavvikel-

serna baserar sig i huvudsak på principen om en

enhetlig beskattning av olika ekonomiska akti-

viteter. För en närmare redogörelse av jämförel-

senormer hänvisas till 1997 års ekonomiska vår-

proposition.

Inom utgiftsområde 17 kan följande redovisas.

Mervärdesskatt utgår t.ex. inte på TV-avgifter,

lotterier eller idrottsevenemang som anordnas av

en allmännyttig ideell förening, staten eller

kommuner. Kulturevenemang med entréavgift

och bioföreställningar var tidigare befriade från

mervärdesskatt, men fr.o.m. den 1 januari 1996

utgår mervärdesskatt med 6 procent. Inom ut-

giftsområdet finns förutom de avvikelser som

redovisas i tabellen nedan ett antal skatteavvikel-

ser som inte kan uppskattas i pengar, bl.a. under-

skott i litterär verksamhet m.m. och undantag

från mervärdesskatt på periodiska medlemsblad.

Regeringen har i bilaga 4 till 2000 års ekono-

miska vårproposition (prop. 1999/2000:100)

redovisat skatteavvikelserna inom varje utgifts-

område.

Tabell 3.2 Skatteavvikelser inom utgiftsområde 17

Miljarder kronor netto

Namn på skatteavvikelsen

2000

2001

Registrerade trossamfund, allmän-

nyttiga stiftelser m.fl.

0,10

0,10

Utländska artister

0,05

0,05

Bidrag från Sveriges författarfond

och Konstnärsnämnden

0,00

0,00

TV-avgifter

1,55

1,61

Lotterier

3,67

4,03

Idrottsevenemang

0,05

0,05

Skidliftar

0,08

0,08

Biografföreställningar

0,22

0,21

Konserter, teatrar m.m.

0,15

0,15

Kommersiell idrott

0,26

0,27

Upphovsrätter

0,01

0,01

Ideella föreningar

0,05

0,05

4 Politikområde 28 Kulturpolitik

4.1 Omfattning

Kulturpolitik omfattar frågor om allmän kultur-

verksamhet, teater, dans och musik, bibliotek,

litteratur och kulturtidskrifter, arkitektur, bild

och form samt konsthantverk, ersättningar och

bidrag till konstnärer, film, arkiv, kulturmiljö,

museer och utställningar, forsknings- och ut-

vecklingsinsatser inom kulturområdet samt tros-

samfund. Genom 1996 års kulturpolitiska beslut

(prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129) lades inriktningen för kulturpoli-

tiken fast. Även insatser inom andra politikom-

råden bidrar till att uppnå målen för den natio-

nella kulturpolitiken, liksom insatser inom det

kulturpolitiska området bidrar till att uppnå mål

inom andra politikområden.

Inom politikområdet finns följande myndig-

heter: Statens kulturråd, Talboks- och punkt-

skriftsbiblioteket, Statens konstråd, Nämnden

för hemslöjdsfrågor, Konstnärsnämnden, Riks-

arkivet och landsarkiven, Språk- och folkmin-

nesinstitutet, Svenskt biografiskt lexikon, Riks-

antikvarieämbetet, Statens historiska museer,

Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemars-

udde, Naturhistoriska riksmuseet, Statens mu-

seer för världskultur, Livrustkammaren, Sko-

klosters slott och Hallwylska museet, Statens

sjöhistoriska museer, Arkitekturmuseet, Statens

musiksamlingar, Statens försvarshistoriska mu-

seer, Moderna museet, Riksutställningar samt

Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossam-

fund. Vidare finns tre statliga bolag med verk-

samhet inom området: Operan, Dramaten och

Voksenåsen Norges nationalgåva till Sverige.

Dessutom finns ett stort antal övriga institu-

tioner med verksamhet inom området, varav

följande kan nämnas: Riksteatern, Dansens Hus,

Svenska rikskonserter, Stiftelsen för lättläst ny-

hetsinformation och litteratur, Svenska språk-

nämnden, Sverigefinska språknämnden, Nor-

diska museet, Skansen, Tekniska museet,

Arbetets museum, Dansmuseifonden för Dans-

museet, Drottningholms teatermuseum, Carl

och Olga Milles Lidingöhem, Thielska galleriet,

Föremålsvård i Kiruna samt Svenska Filmin-

stitutet.

4.2

4.2 Utgiftsutveckling

Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999 1

Anslag

2000 2

Utgifts-

prognos

2000 1

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Anslag inom utgiftsområde 17:

28:1 Statens kulturråd

31,1

35,5

35,7

37,5

38,3

39,2

28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling

samt internationellt kulturutbyte och samarbete

126,1

128,7

136,8

224,5 3

227,5

228,5

28:3 Nationella uppdrag

7,0

7,0

7,0

8,0

8,0

8,0

28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördel-

ning av kulturpolitiska medel

138,6

141,1

141,1

143,1

148,1

152,6

28:5 Bidrag till Riksteatern, Operan, Dramaten,

Dansens Hus och Svenska rikskonserter

750,5

764,1

764,1

779,3

793,4

809,6

28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt

regionala och lokala teater-, dans- och musikinsti-

tutioner

532,2

537,3

537,3

544,9

561,5

576,8

28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och

musikändamål

110,3

115,2

121,0

113,0

113,0

113,0

28:8 Bidrag till regional biblioteksverksamhet

35,7

36,1

36,1

36,7

37,9

39,1

28:9 Litteraturstöd

84,8

89,9

94,6

91,9

91,9

91,9

28:10 Stöd till kulturtidskrifter

20,9

20,7

20,7

20,7

20,7

20,7

28:11 Stöd till bokhandeln

10,9

9,8

12,0

9,8

9,8

9,8

28:12 Talboks- och punktskriftsbiblioteket

57,3

59,7 4

66,9

62,5

63,8

65,1

28:13 Bidrag till Stiftelsen för lättläst nyhets-

information och litteratur

13,3

13,5

13,5

14,2

14,5

14,8

28:14 Bidrag till Svenska språknämnden och

Sverigefinska språknämnden

4,0

4,4

4,4

4,6

4,7

4,7

28:15 Statens konstråd

5,0

5,5

5,5

5,6

5,7

5,8

28:16 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma

miljön

42,8

40,4

43,8

40,4

40,4

40,4

28:17 Nämnden för hemslöjdsfrågor

1,4

1,5

1,5

1,5

1,5

1,6

28:18 Främjande av hemslöjden

17,1

17,5

17,9

17,7

18,1

18,4

28:19 Bidrag till bild- och formområdet

27,3

27,8

27,8

29,2

29,2

29,2

28:20 Konstnärsnämnden

10,0

10,0

10,1

10,2

10,4

10,6

28:21 Ersättningar och bidrag till konstnärer

248,9

259,7

261,6

264,9

269,7

275,1

28:22 Riksarkivet och landsarkiven

233,1

246,4 4

246,7

256,9

262,2

267,8

28:23 Bidrag till regional arkivverksamhet

3,0

4,6

4,6

4,7

4,8

4,9

28:24 Språk- och folkminnesinstitutet

25,4

26,2

26,2

26,5

27,1

27,6

28:25 Svenskt biografiskt lexikon

3,7

3,8

3,6

3,9

4,0

4,1

28:26 Riksantikvarieämbetet

154,6

166,8 4

160,7

163,9

167,4

170,7

28:27 Bidrag till kulturmiljövård

327,7

249,6

250,4

247,0

239,9

216,9

28:28 Centrala museer: Myndigheter

610,0

641,7 4

654,4

666,0

682,4

722,0

28:29 Centrala museer: Stiftelser

172,9

174,0

174,0

192,9 5

196,4

200,3

28:30 Bidrag till regionala museer

102,3

103,4

103,4

117,9

121,6

125,1

28:31 Bidrag till vissa museer

41,3

40,7

40,7

30,5 5

31,0

31,5

28:32 Stöd till icke-statliga kulturlokaler

3,8

10,0

13,6

10,0

10,0

10,0

28:33 Riksutställningar

36,3

37,7 4

39,1

38,0

38,8

39,7

28:34 Statliga utställningsgarantier och inköp av

vissa kulturföremål

0,2

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

28:35 Filmstöd

141,8

205,2

205,5

205,2

205,2

205,2

Utfall

1999 1

Anslag

2000 2

Utgifts-

prognos

2000 1

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

28:36 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom

kulturområdet

37,2

35,5

36,4

36,2

37,0

37,7

28:37 Samarbetsnämnden för statsbidrag till

trossamfund

-

-

-

2,5

2,6

2,6

28:38 Stöd till trossamfund

54,7

53,3

53,3

50,8

50,8

50,8

Äldre anslag:

1995/96: 11B13 Sysselsättningsinsatser inom

kulturområdet

-2,4

-

-

-

-

-

1995/96: 11C2 Bidrag till utvecklingsverksamhet

inom kulturområdet m.m.

0,3

-

-

-

-

-

1995/96: 11C17 Litteraturstöd

0,9

-

-

-

-

-

1995/96: 11C19 Stöd till bokhandel

1,7

-

-

-

-

-

1995/96: 11C31 Stöd till fonogram och musikalier

2,8

-

-

-

-

-

1998: 17A3 Kulturåret 1998

0,7

-

0,5

-

-

-

1999: 17G3 Restaureringsarbeten vid de kungliga

slotten och rikets fästningar

50,0

-

-

-

-

-

Totalt för politikområde Kulturpolitik

4 277,1

4 324,3

4 372,5

4 513,1

4 639,2

4 771,8

1 Inklusive ev. anslagssparande eller anslagskredit.

2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

3 Ca 78 mkr av ökningen förklaras av ändrade beräkningar av pensionspremier för

vissa arbetstagare med icke-statlig anställning vid offentligstödda teater-,

dans-

och musikinstitutioner.

4 Anslagen har i regleringsbrevet minskats på grund av att för hög kompensation

för pensionspremier beräknats.

 Disponibelt anslag

28:12 Talboks- och punktskriftsbiblioteket 59,7

28:22 Riksarkivet och landsarkiven 245,5

28:26 Riksantikvarieämbetet 161,7

28:28 Centrala museer: Myndigheter 638,9

28:33 Riksutställningar 37,5

5 Bidraget till Arbetets museum på 11,3 mkr överförs från anslaget 28:31 Bidrag

till vissa museer till anslaget 28:29 Centrala museer: Stiftelser.

4.3 Mål

Riksdagen har beslutat om målen för en nationell

kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet.

1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen är att

värna yttrandefriheten och skapa reella förutsätt-

ningar för alla att använda den; att verka för att

alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och

till kulturupplevelser samt till eget skapande; att

främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse

och kvalitet och därigenom motverka kommersi-

alismens negativa verkningar; att ge kulturen

förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande

och obunden kraft i samhället; att bevara och

bruka kulturarvet; att främja bildningssträvan-

dena samt att främja internationellt kulturutbyte

och möten mellan olika kulturer inom landet.

4.4 Politikens inriktning

Inledning

I detta avsnitt redogör regeringen närmare för de

reformer som presenteras i årets budgetproposi-

tion samt för planerade utredningar och pågå-

ende arbete inom politikområdet.

Genom 1996 års kulturpolitiska beslut lades

inriktningen på kulturpolitiken fast. Regeringens

arbete utifrån detta beslut fortsätter. I årets bud-

getproposition har regeringen valt att prioritera

satsningar på i första hand konstnärernas villkor

samt kulturinstitutionerna, främst de centrala

och regionala museerna.

Konstnärernas villkor

Statens insatser för att förbättra konstnärernas

villkor är en fortsatt prioriterad fråga inom kul-

turpolitiken. Syftet är att skapa sådana villkor för

de professionella konstnärerna att de kan basera

sin försörjning på ersättning för utfört konstnär-

ligt arbete.

Konstnärernas arbetsmarknad

Efter förslag i 2000 års ekonomiska vårproposi-

tion har riksdagen beslutat om att permanenta

och delvis utöka de försöksverksamheter och de

tidsbegränsade stödinsatser som inleddes 1999

för att stimulera konstnärernas arbetsmarknad

(prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000: FiU27,

rskr. 1999/2000:262). För dessa ändamål avsätts

sammanlagt 40 miljoner kronor.

Därigenom är det möjligt att fortsätta stödet

till den utvecklade och intensifierade arbetsför-

medling som bedrivits vid olika konstnärliga

centrumbildningar som Musikcentrum, Teater-

centrum, Filmcentrum, Centrum för fotografi,

Författarcentrum, Konsthantverkscentrum,

Danscentrum, Konstnärscentrum, Illustratörs-

centrum, Översättarcentrum och Folkparkerna.

Gemensamt för samtliga centrumbildningar är

att de formats av frilansande yrkesverksamma

konstnärer med syfte att främja konstartens

ställning samt deras egna villkor och arbetsmöj-

ligheter.

Stödet till en tredje anställningsform inom

teatern (TeaterAlliansen AB) kan permanentas

och utökas. Alliansen fungerar som arbetsgivare

för ett antal frilansande skådespelare, vilka får en

garanterad grundlön under perioder då den an-

ställde inte har anställning hos andra arbetsgivare

inom teaterområdet. Syftet är att öka skåde-

spelarnas trygghet och kompetensutveckling

samt att öka den konstnärliga friheten.

Vidare permanentas de tidsbegränsade resur-

ser som ställts till myndigheternas förfogande för

ersättningar och bidrag inom konstnärsområdet.

Bild- och formkonstnärer

Med utgångspunkt från senare års utredningar

och analyser av konstnärernas situation kan rege-

ringen konstatera att bild- och formkonstnärer

har särskilt svårt att försörja sig på sitt konstnär-

liga yrke. Beroendet av olika stödformer är större

än för andra grupper. Regeringens slutsats är att

det finns behov av att följa upp senare års refor-

mer med en satsning på bild- och formkonst-

närerna. Regeringen föreslår därför en särskild

satsning på denna konstnärsgrupp för att ge dem

ökade möjligheter att ägna sig åt konstnärligt ut-

vecklingsarbete och att möta sin publik. Försla-

get innebär förstärkningar av visningsersätt-

ningen, den individuella visningsersättningen,

det särskilda verksamhetsbidraget till vissa ut-

ställare av bild- och formkonst samt en försöks-

verksamhet med ett nytt stöd till arrangerande

konstföreningar.

Bristen på ekonomiskt stöd till arrangerande

konstföreningar har uppmärksammats av bl.a.

Sveriges konstföreningars riksförbund och Folk-

rörelsernas Konstfrämjande. Kulturrådet, som

hösten 1999 inbjöd till ett seminarium i frågan,

har sedan framfört önskemål om att på försök få

komplettera den befintliga utställningsersätt-

ningen till konstnärer med ett sådant stöd. Stö-

det stärker utställningsmöjligheterna för bild-

konstnärer, framför allt utanför landets stor-

stadsområden. Mot den bakgrunden föreslår

regeringen att ett försök med stöd till arrange-

rande konstföreningar bör genomföras. Sam-

manlagt omfattar satsningen på bild- och form-

konstnärer 7,5 miljoner kronor.

Biblioteksersättningen

Regeringen har den 8 juni 2000 godkänt en över-

enskommelse med Sveriges Författarförbund

m.fl. om biblioteksersättningen för år 2001. En-

ligt denna skall grundbeloppet för hemlån av ori-

ginalverk vara 107 öre, vilket är en höjning med 3

öre jämfört med nivån för år 2000. Medelsberäk-

ningen utgår från den senaste slutgiltigt fast-

ställda biblioteksstatistiken från år 1998. Den

totala kostnaden för biblioteksersättningen år

2001 uppgår till 112 369 000 kronor.

Nya a-kasseregler

Konstnärernas arbetsmarknad skiljer sig i

väsentliga delar från den som gäller för de flesta

andra yrken. I propositionen (prop.

1999/2000:139) En rättvisare och tydligare

arbetslöshetsförsäkring uttalar regeringen att

rimlig hänsyn bör tas till de särskilda behov som

kan gälla för grupper med projektanställningar

och andra tillfälliga anställningar och osäkra

anställningsförhållanden eller andra speciella för-

hållanden, liksom till villkor som gäller för per-

soner som har upprepade perioder av arbetslös-

het. Detta gäller bl.a. kulturarbetsmarknaden.

Socialförsäkringsfrågor m.m.

Det är viktigt att fördjupa kunskapen om hur

sociala skyddsnät och regelverk som styr avgifts-

uttag och villkor för förmåner tillämpas på de

speciella villkor som kännetecknar konstnärlig

verksamhet. Regeringen överväger därför att

under år 2001 inleda en kartläggning av bl.a.

socialförsäkringsfrågor i förhållande till konst-

närlig verksamhet.

Pensioner på teater-, dans- och musikområdet

För konstnärer inom teater-, dans- och musik-

området gäller delvis särskilda pensionsför-

hållanden. Vissa pensionsfrågor med anknytning

till dessa konstnärsgrupper är f.n. aktuella för

övervägande.

Statens nuvarande pensionsåtaganden för an-

ställda vid statsunderstödda teater-, dans- och

musikinstitutioner kostnadsberäknas till totalt ca

162 miljoner kronor. Av detta belopp ingår ca 84

miljoner kronor i de befintliga statsbidragen.

Resterande ca 78 miljoner kronor är en dold

utgift i statsbudgeten genom att institutionerna

f.n. betalar låga schabloniserade pensionspremier.

I denna budgetproposition föreslår regeringen

att premierna fr.o.m. år 2001 anpassas till de

faktiska kostnaderna, dvs. höjs med totalt ca 78

miljoner kronor, samtidigt som statsbidragen till

institutionerna justeras i motsvarande mån. Där-

med tydliggörs den totala statliga insatsen för de

institutionsanställdas pensioner.

Inom Regeringskansliet pågår vidare en över-

syn av statens tjänstepensionsåtaganden för olika

grupper av konstnärer inom teater-, musik- och

dansområdet och av hur bestämmelserna kring

dessa samverkar med reglerna för den reforme-

rade allmänna pensionen. Arbetet bedrivs i fort-

löpande samråd med arbetsmarknadens parter.

För fria teatergrupper utan tillgång till det

statliga tjänstepensionssystemet har Teaterför-

bundet och Teatercentrum preliminärt enats om

att införa en kompletterande avtalspension.

Regeringen ser positivt på initiativet och har för

avsikt att se över villkoren för statsbidragen till

fria grupper i syfte att underlätta en anslutning

till pensionsavtal.

Kulturinstitutionerna

Centrala museer

De offentligt finansierade museerna har en viktig

roll i att bevara, förmedla och bygga upp kun-

skap om kulturarvet.

Satsningarna på industrisamhällets kulturarv,

på arkitektur, formgivning och design, på sam-

tida konst och på att uppmärksamma kultur-

arvets betydelse för en demokratisk samhällsut-

veckling är prioriterade och ställer höga och

delvis nya krav på dem.

Regeringen anser att det är angeläget att ansla-

gen till vissa av de centrala museerna höjs för att

säkra utvecklingen av verksamheten inom områ-

det. Regeringen föreslår fr.o.m. år 2001 en för-

stärkning av anslaget till de centrala museerna

om sammanlagt 15,3 miljoner kronor enligt

följande:

Statens historiska museer ges fr.om. år 2001 en

förstärkning med 2 miljoner kronor, utöver den

museipedagogiska satsning som redogörs för

nedan.

År 2000 höjdes Moderna museets anslag med

3,5 miljoner kronor. Regeringen föreslår nu att

Moderna museet ges en ytterligare anslagsför-

stärkning med 6,5 miljoner kronor. Det tillfälliga

anslag för inköp av samtida konst, som tidigare

beräknats i form av en treårig satsning 2000

2002, föreslås i stället omvandlas till ett perma-

nent årligt inköpsstöd på 3,2 miljoner kronor

fr.o.m. 2001.

Till Nationalmuseum med Prins Eugens Wal-

demarsudde ges ett förstärkt stöd med samman-

lagt 4,3 miljoner kronor. Till Nationalmuseum

har beräknats 3,5 miljoner kronor och till Prins

Eugens Waldemarsudde 800 000 kronor. I

tilläggsbudgeten för år 2000 föreslås dessutom en

förstärkning av anslagen till Nationalmuseum

med Prins Eugens Waldemarsudde och Moderna

museet om sammanlagt 8,5 miljoner kronor.

Regeringen avser att inom anslaget omfördela

medel till Moderna museet och Nationalmuseum

med Waldemarsudde på ytterligare sammanlagt

2,5 miljoner kronor år 2000.

För att utveckla verksamheten vid Marin-

museum i Karlskrona, föreslås en höjning av an-

slaget till Statens sjöhistoriska museer med 1

miljon kronor fr.o.m. år 2001. Detta innebär att

myndigheten, inklusive den anslagsförstärkning

som föreslogs i förra årets budgetproposition,

ges en permanent förstärkning med 2 miljoner

kronor. Mot bakgrund av riksdagens tillkänna-

givande den 10 december 1999 avser regeringen

att vidta åtgärder så att den organisations-

förändring inom Statens sjöhistoriska museer

som riksdagen har föreslagit kommer att genom-

föras.

Arkitekturmuseets anslag höjs med 1,5 miljoner

kronor fr.o.m. år 2001 och ytterligare 1 miljon

kronor i förstärkning beräknas fr.o.m. år 2002.

Regeringen avser att inom anslaget omfördela

medel till Arkitekturmuseet på 2 miljoner

kronor under år 2000.

Statens museer för världskultur

Som regeringen tidigare aviserat är det nödvän-

digt med en förstärkning av anslaget till Statens

museer för världskultur i samband med öppnan-

det av det nya museet i Göteborg år 2003. Rege-

ringen beräknar därför en anslagshöjning till

myndigheten med 28 miljoner kronor fr.o.m. år

2003.

Operan och Dramaten

Nationalscenernas uppdrag är omfattande och

betydelsefulla för den konstnärliga utvecklingen i

stort. Detta ställer särskilda krav på en strikt och

framsynt ekonomisk planering. Trots den

stränga utgiftskontroll som nationalscenerna

ålagt sig själva är deras ekonomiska ställning inte

stabil.

I statsbudgeten för år 2000 har Operan fått en

förstärkning av sitt årliga bidrag med 5,9 miljo-

ner kronor. Operan räknar med att kunna redo-

visa ett balanserat resultat vid årets slut medan

prognoserna för 2001 och framåt är negativa, var-

för det blir nödvändigt för regeringen att upp-

märksamt följa utvecklingen.

Dramaten befinner sig i en extraordinär situa-

tion, eftersom teatern får årliga avräkningar på

sitt statsbidrag med anledning av ett övertaget

lån. Tack vare god publiktillströmning och egna

rationaliseringar har Dramaten bemästrat situa-

tionen över förväntan, men det är ingen realistisk

bedömning att de återstående tre åren med av-

räkning på statsbidraget kan klaras utan allvarliga

återverkningar på verksamheten. Dramaten bör

därför få en förstärkt anslagsbas. Förstärkningen

beräknas till 4,6 miljoner kronor.

Hyror

En framgångsrik och långsiktig kulturpolitik

bygger på en infrastruktur av väl fungerande

kulturinstitutioner. I 2000 års ekonomiska vår-

proposition uppmärksammade regeringen att

kulturinstitutionernas ekonomiska läge är be-

kymmersamt och att den ekonomiska basen

allmänt sett behöver stärkas. För vissa statliga

myndigheter och bolag däribland många kul-

turinstitutioner utgör hyreskostnaden en bety-

dande del av tilldelat anslag, vilket dessa upp-

märksammat som en orsak till ekonomiska

problem. Med anledning av detta skall Rege-

ringskansliet skyndsamt se över frågan om lokal-

försörjning för statliga myndigheter och vissa

bolag.

Museipedagogisk satsning

De regionala museerna har i olika sammanhang

uppmärksammat behovet av att samarbetet mel-

lan centrala och regionala museer stärks och att

museerna får särskilda resurser för att genomföra

ett utvecklingsarbete inom museipedagogikens

område. Redan i dag genomförs en rad viktiga åt-

gärder men bristen på resurser, framför allt rör-

liga medel, tvingar museerna att sänka sin ambi-

tionsnivå.

Genom att stärka anslaget Bidrag till regionala

museer med 10 miljoner kronor, som särskilt

anvisas samarbetsprojekt inom museipedagogi-

kens område, får museerna en ekonomisk möj-

lighet att genomdriva många av de projekt inom

området som planerats men där bristen på

pengar tidigare varit ett hinder. Medlen skall för-

delas av Statens kulturråd genom ett ansök-

ningsförfarande.

Statens historiska museum och Nordiska

museet är ansvarsmuseer inom sina respektive

områden. För att en museipedagogisk satsning

skall fungera i praktiken är det viktigt att dessa

institutioner medverkar och stödjer de regionala

museernas arbete samt bidrar till erfarenhetsut-

byte, metodutveckling och forskning inom

museisektorn. En förstärkning av dessa museers

anslag med vardera 2,5 miljoner kronor föreslås.

Dessa medel skall särskilt avse insatser som

främjar samverkan med de regionala museerna.

I satsningen skall även insatser för att utveckla

kunskapsförmedling, IT och marknadsföring

rymmas.

Regeringen föreslår att sammanlagt 15 miljoner

kronor årligen under tre år anvisas till de

regionala museerna samt till Statens historiska

museer och Nordiska Museet för denna satsning.

Utvecklingsbidraget till de regionala museerna

Det särskilda utvecklingsbidraget till de regionala

museerna, som avser riktade, tidsbegränsade in-

satser, uppgår år 2000 till 1,7 miljoner kronor. En

ökning av anslagsposten är en viktig åtgärd för

att få en bredare samverkan med institutioner

och organisationer på regional och lokal nivå.

Regeringen föreslår därför att utvecklingsbi-

draget till de regionala museerna höjs med 3

miljoner kronor fr.o.m. år 2001.

Judiska museet

Judiska museet i Stockholm bedriver en natio-

nellt angelägen verksamhet. Regeringen föreslår

därför en ökning med 100 000 kronor av

bidraget till Judiska museet.

Museum Vandalorum

Projektet Museum Vandalorum i Värnamo är ett

intressant initiativ för att bl.a. stärka den regio-

nala utvecklingen inom konst- och design-

området. Förutsatt att projektet realiseras har

regeringen beräknat ett årligt verksamhetsstöd

med ca 8 miljoner kronor fr.o.m. år 2003.

Länsteaterorganisation i Södermanland

Utan ett nätverk av konstnärligt producerande

regionala och lokala institutioner är det inte möj-

ligt att nå ut till alla med god scenkonst och

musik. Riksdag och regering har under senare år

prioriterat insatser för att stärka dansens regio-

nala ställning, vilket bl.a. lett till att Skånes Dans-

teater och Norrdans kunnat etableras som fasta

regionala dansensembler. I nuläget vill rege-

ringen prioritera fullföljandet av länsteaternätets

utbyggnad och genom ett statligt stöd på 1,5

miljoner kronor medverka till att en länstea-

terorganisation i Södermanlands län det sista

länet utan regional teaterverksamhet kan byg-

gas upp.

Svenska rikskonserter

För år 2000 har medel anvisats för etablering av

en folkmusikscen i anslutning till Svenska riks-

konserters lokaler i Stockholm. Syftet är att där

skapa en mötesplats för hela landets folkmusik

och folkmusik från andra delar av världen. För

att den tanken skall bli verklighet behöver

Rikskonserter utveckla ett nära och aktivt

samarbete med folkmusikcentrum som Folk-

musikens Hus i Rättvik och Eric Sahlström-

institutet i Tobo samt med folkmusikens in-

tresseorganisationer. För insatser i anslutning till

den nyinrättade folkmusikscenen föreslår rege-

ringen att Rikskonserter får en ökning av det

årliga anslaget med 400 000 kronor.

Litteraturen, läsandet och språket

Digitalisering av talböcker och lättläst litteratur för

barn och unga

Tillgången till språket och litteraturen är ytterst

en fråga om yttrandefrihet och demokrati, men

även en jämlikhets- och rättvisefråga.

I enlighet med riksdagens beslut med anled-

ning av 2000 års ekonomiska vårproposition

samt propositionen (prop. 1999/2000:79, bet.

1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) Från

patient till medborgare en nationell handlings-

plan för handikappolitiken, föreslås en förstärk-

ning på 2,5 miljoner kronor till digitalisering av

talböcker och utgivning av lättläst litteratur för

barn och unga. Satsningen sker inom ramen för

de sammanlagt 10 miljoner kronor som i enlighet

med propositionen bör anvisas för att öka till-

gängligheten inom kultursektorn för alla med

funktionshinder.

En bok för alla

Staten stödjer sedan 1970-talet utgivningen av

bokserien En bok för alla. Utgivningen uppgår

årligen till ca 40 titlar, varav 20 för vuxna och 20

för barn och ungdom. Förutom bilderböcker för

barn och antologier är utgivningen i pocketfor-

mat. Upplagorna ligger i genomsnitt på mellan

10 000 25 000 exemplar och priset är ungefär

hälften av andra pocketbokpriser. Det låga priset,

titelbredden, utgivningens kvalitet och det eta-

blerade varumärket samverkar med en bred och

väl förankrad läsfrämjande verksamhet som visar

på positiva resultat. I syfte att förbättra tillgången

till barn- och ungdomslitteratur och förstärka de

läsfrämjande insatserna föreslår regeringen att de

årliga medlen till En bok för alla AB ökar med 2

miljoner kronor till sammanlagt 10,2 miljoner

kronor. Förstärkningen är främst avsedd för en

utökad utgivning av barn- och ungdomsböcker

till ett lågt pris.

Barents Litteraturcentrum

För att främja litteraturen och författarskap i

Barentsregionen föreslår regeringen att Barents

Litteraturcentrum i Överkalix får ett statligt

verksamhetsbidrag på 500 000 kronor årligen.

Språkutredning

Mot bakgrund av Svenska språknämndens för-

slag och riksdagens beslut hösten 1999 har rege-

ringen för avsikt att inom kort besluta om direk-

tiv till en parlamentarisk kommitté med uppdrag

att lägga fram förslag till ett handlingsprogram

för det svenska språket. Syftet skall vara att

främja svenska språkets ställning, samt att ge alla

i Sverige, oavsett språklig och social bakgrund,

likvärdiga möjligheter att tillägna sig.

Bibliotekslagen

Bestämmelser om det allmänna biblioteksväsen-

det regleras i bibliotekslagen (1996:1596). Lagen

som varit i kraft i snart fyra år ses nu över. Ut-

vecklingen på biblioteksområdet har bl.a. visat

att det alltjämt är stora skillnader mellan olika

kommuner vad gäller tillgänglighet och kvalitet i

biblioteksverksamheten. Regeringen anser därför

att det är angeläget att bibliotekslagen komplet-

teras på flera punkter. Förslag till ändringar av

bibliotekslagen planeras att föreläggas riksdagen

under år 2001.

Övriga prioriteringar

Funktionshindrades deltagande i kulturlivet

Möjligheten för personer med funktionshinder

att delta i kulturlivet har på många områden för-

bättrats avsevärt. Deltagandet är dock fortfa-

rande lägre bland personer med funktionshinder

än bland befolkningen i övrigt. I enlighet med

riksdagens ställningstagande till 2000 års eko-

nomiska vårproposition samt propositionen Från

patient till medborgare en nationell handlings-

plan för handikappolitiken föreslås därför att in-

satserna för att genomföra och fortsätta det

handlingsprogram för ökad tillgänglighet till

kulturlivet för funktionshindrade personer, som

Statens kulturråd påbörjat under år 1999, ökas

med 7,5 miljoner kronor. Satsningen sker inom

ramen för de sammanlagt 10 miljoner kronor

som i enlighet med propositionen bör anvisas för

att öka tillgängligheten inom kultursektorn för

funktionshindrade personer.

Drottningholmsteatern

Drottningholmsteatern samarbetar med Operan

när det gäller att levandegöra äldre tiders opera

och danskonst. Drottningholmsteatern har ett

årligt verksamhetsbidrag på ca 6,6 miljoner kro-

nor. För att samarbetet med Operan skall kunna

fortgå föreslår regeringen att Drottningholms-

teatern, i likhet med de två senaste åren, får ett

engångsstöd på 1 miljon kronor.

Vadstena-Akademien

Vadstena-Akademien bedriver en verksamhet,

som inte bara berikar det egna länets musikliv

utan även har allmän betydelse för opera-

konstens utveckling. I dag utgår ett årligt stöd på

2,3 miljoner kronor till Vadstena-Akademien.

Det stödet bör förstärkas med 750 000 kronor.

Regeringen förutsätter att även regionala reform-

medel av av samma omfattning tillskjuts.

Dalhalla festspelsscen

Dalhalla festspelsscen i Rättvik är ett exempel på

hur en naturresurs i detta fall ett övergivet

kalkbrott med särskilda akustiska förutsättningar

 kan ges ett nytt användningsområde med kul-

turell inriktning. År 1999 fick Dalhalla ett statligt

engångsbidrag på 500 000 kronor för ett nytt

scentak. Då verksamheten i ett inledningsskede

belastas av höga kostnader för investeringar och

marknadsföring finns det skäl att gå in med

ytterligare ett tillfälligt stöd på 500 000 kronor

avseende år 2001.

Teatro Avenida

Teatro Avenida i Maputo, Moçambique, arbetar

för att återerövra gamla kulturtraditioner och

levandegöra dem för en ung publik. Sedan mitten

av 1990-talet samarbetar Teatro Avenida med

svenska scenkonstnärer. Teatern har erhållit

ekonomiskt stöd bl.a. genom Sida.[REDACTED_EFTERNAMN] Teater i

Göteborg och Teatro Avenida har gemensamt

producerat två teaterföreställningar, som spelats

både i Sverige och Moçambique. För båda teat-

rarna har samarbetet inneburit konstnärlig ut-

veckling och möjligheter att erbjuda den unga

publiken annorlunda teaterupplevelser. På grund

av akuta problem med lokaler och utrustning i

Maputo riskerar nu samarbetet med Sverige att

avbrytas. Regeringen anser det angeläget att detta

konstnärliga kan fortsätta. Regeringen föreslår

därför att 2,5 miljoner kronor anvisas för ett

tillfälligt stöd till Teatro Avenida under år 2001.

Arkiv

Kyrkliga arkiv

Till följd av de ändrade relationerna mellan staten

och Svenska kyrkan har arkivmyndigheternas

uppgifter utökats. För att förbättra arkiv-

myndigheternas möjligheter att fullgöra sina

uppgifter vad gäller de kyrkliga arkiven i enlighet

med vad som anges i propositionen Staten och

trossamfunden begravningsverksamheten, kul-

turminnena, personalen, avgiftsbetalningen,

m.m. (prop. 1998/99:38) ökas anslaget till Riks-

arkivet och landsarkiven med 500 000 kronor.

Arbetarrörelsens arkiv och bibliotek

Stiftelsen Arbetarrörelsens arkiv och bibliotek

förvaltar en viktig del av vår samtidshistoria. För

att främja stiftelsens verksamhet ökas anslaget till

Riksarkivet och landsarkiven med 800 000 kro-

nor för förstärkning av bidraget till Stiftelsen

Arbetarrörelsens arkiv och bibliotek (se prop.

1999/2000:1, utg.omr. 17, avsnitt 9).

Arkivutredning

Arkiven är en viktig del av kulturarvet och har

stort värde när det gäller att belysa samhället och

dess utveckling. Tillgängligheten till allmänna

handlingar och annat arkivmaterial är av stor

betydelse för möjligheten till insyn och till att

bygga upp kunskap på olika områden. Rege-

ringen avser att under hösten 2000 tillkalla en

särskild utredare för att se över arkivväsendet.

Ett av syftena är att föreslå åtgärder som under-

lättar för nya grupper att använda arkiven och

som förbättrar arkivens tillgänglighet. Avsikten

är att utredaren skall redovisa sina förslag till

regeringen under år 2001.

Filmvårdscentral i Grängesberg

Regeringen tillkallade i maj 1998 en särskild ut-

redare (Ku 1998:03) med uppgift att se över för-

utsättningarna för att bevara respektive göra

dokumentära filmer tillgängliga i framtiden samt

att analysera förutsättningarna för att etablera en

filmvårdscentral i Grängesberg. Betänkandet

(SOU 1999:41) Bevara dokumentärfilmens kul-

turarv lämnades till regeringen i mars 1999 och

har därefter remissbehandlats. Regeringskansliet

utreder nu hur en filmvårdscentral i Grängesberg

på sikt kan organiseras och finansieras och rege-

ringen avser att återkomma i denna fråga.

Museer och utställningar

Genusperspektiv i museernas verksamhet

I arbetet med att öka medvetenheten om kultur-

arvets betydelse för en demokratisk samhällsut-

veckling är genusperspektiven en viktig utgångs-

punkt. Regeringen gav i regleringsbrevet för år

1999 de centrala museerna i uppdrag att redovisa

och analysera hur kvinnofrågorna behandlas på

museerna. Detta uppdrag redovisades till

regeringen den 1 mars 2000. Av redovisningarna

framkommer att museerna har uppmärksammat

kvinnofrågor såväl i sin utställningsverksamhet,

som när det gäller bevarande och kunskaps-

uppbyggnad. Det finns dock ett behov av

ytterligare utvecklingsarbete inom detta område.

Kontakterna mellan museerna och forskar-

samhället behöver stärkas. Museerna bör i högre

grad ses som en resurs för att föra ut

forskningsinformation till en bredare allmänhet

så att samlingar och arkiven utnyttjas bättre. För

att föra fram och sprida goda exempel bör kon-

takter och erfarenhetsutbyte uppmuntras, både

på ett nationellt och ett internationellt plan.

Regeringen avser därför att under hösten 2000

tillsätta en särskild arbetsgrupp med uppgift att

ta fram förslag till hur genusperspektivet kan få

större genomslag i museernas verksamhet.

Arbetet bör genomföras i nära samverkan med

universitet och högskolor.

Forum för Levande historia

Regeringen tillkallade i september 1999 en

kommitté med uppgift att utreda etablerandet av

ett Forum för Levande historia (Ku 1999:196).

Detta forum skall med utgångspunkt i För-

intelsen stärka medvetenheten om alla män-

niskors lika värde. Kommittén skall lägga fram

ett slutbetänkande senast den 15 december 2000

och avsikten är att det nya forumet skall inleda

sin verksamhet senast år 2003. För att fortsätta

den utåtriktade verksamhet som bedrivs av kom-

mittén och som pågått sedan projektet Levande

historia började år 1998, avser regeringen att

tillsätta en särskild arbetsgrupp. Regeringen avser

att återkomma med förslag om Forum för

Levande historia under år 2001.

Nobelcenter

Regeringen tillkallade i januari 1997 en särskild

utredare för att se över frågan om etablering av

ett Nobelcenter i Stockholm. Uppdraget redo-

visades i september samma år (SOU 1997:117).

Av olika skäl, främst oklarheter kring lokalise-

ring, ledde inte förslaget till vidare åtgärder.

Regeringen bereder nu på nytt frågan om ett

Nobelcenter i Stockholm, tillsammans med

Stockholms stad och Nobelstiftelsen. Rege-

ringen avser att under den kommande treårs-

perioden närmare redogöra för omfattningen

och inriktningen av det statliga engagemanget i

satsningen.

Kulturmiljö

Kulturreservat

Kulturreservat är en ny skyddsform som inför-

des med miljöbalken. Skyddsformen, som inne-

bär en möjlighet att skydda värdefulla kultur-

präglade landskap, har mötts av ett stort intresse

runt om i landet och fyller ett mycket viktigt

behov. Genom att 5 miljoner kronor årligen av-

sätts från anslaget Bidrag till kulturmiljövård

finansierar staten värdering, intrångsersättning,

restaurering samt skötsel och löpande underhåll

av de statligt beslutade kulturreservaten. I syfte

att förbättra förutsättningarna för bildande, till-

syn och underhåll av kulturreservaten föreslår

regeringen en höjning av det statliga anslaget till

kulturreservaten med 5 miljoner kronor fr.o.m.

år 2001.

Utredning om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse

Riksdagen har under våren 2000 fastställt nya

övergripande mål för kulturmiljöarbetet (prop.

1998/99:114, bet 1999/2000:KrU7, rskr.

1999/2000:196). De nya målen innebär bl.a. ett

förtydligande av kulturmiljösektorns ansvar för

att i sitt arbete integrera frågor om resurshus-

hållning och hållbarhet, bevarande, delaktighet,

tolerans för olika gruppers kulturarv samt ett

internationellt engagemang.

I propositionen Kulturarv kulturmiljöer och

kulturföremål (1998/99:114) uppmärksammade

regeringen behovet av en fortsatt utredning av

bebyggelseskyddet. Regeringen avser därför att

tillkalla en särskild utredare med uppdrag att ut-

reda och lämna förslag om ett förbättrat skydd

för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse samt att

överväga möjligheten att låta byggnadsminnes-

förklaringar omfatta även lösöre. Resultatet av

denna utredning avses redovisas under år 2002.

Uppdragsarkeologin

Arkeologiska undersökningar skall vara av veten-

skapligt god kvalitet och genomföras till en

kostnad som inte är högre än vad som är motive-

rat med hänsyn till omständigheterna. De

mycket stora svängningarna mellan olika år vad

gäller omfattningen av offentliga infrastruktur-

investeringar innebär problem för den avgifts-

finansierade uppdragsarkeologin. Bland annat

har Riksantikvarieämbetet uppmärksammat

problemen inom myndighetens avdelning för

uppdragsarkeologisk verksamhet. Med anledning

av detta genomförs en analys och översyn av

formerna för den arkeologiska uppdrags-

verksamheten. Regeringen avser att återkomma

till riksdagen i dessa frågor.

Arkitektur, formgivning och design

Arkitekturåret 2001

Regeringen fortsätter den långsiktiga satsningen

på arkitektur, formgivning och design. År 2001

har av regeringen utnämnts till Arkitekturår i

Sverige. Verksamheter i hela landet berörs och

kampanjen leds av Arkitekturmuseet. Rege-

ringen föreslår bl.a. mot bakgrund av detta att

Arkitekturmuseets årliga anslag förstärks med

1,5 miljoner kronor.

Form- och designutredningen

Regeringen tillsatte i februari 1999 en utredning

om statens ansvar för formgivnings- och design-

området. I ett delbetänkande har utredningen

bl.a. föreslagit att en Mötesplats för form och

design etableras som en ny myndighet i Stock-

holm (SOU 1999:123). Förslaget har remiss-

behandlats. I september 2000 avser kommittén

att lämna sitt slutbetänkande och detta kommer

att remitteras under hösten 2000. Regeringen

avser att återkomma till riksdagen i dessa frågor

under 2001.

Forskning

Kulturens ökade betydelse för samhällsutveck-

ling, samhällsdebatt och normbildning innebär

att kraven på forskningens inriktning delvis för-

ändrats. Av tradition bedriver kulturinstitutio-

nerna ett omfattande forsknings- och utveck-

lingsarbete inom sina respektive områden.

Betydelsen av att behålla och vidareutveckla kva-

liteten på detta arbete har bl.a. uppmärksammats

av Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsk-

ningsrådet (HSFR) i den rapport som presente-

rades i mars 2000 (dnr Ku97/711/Ka). För att

uppnå detta är det viktigt att skapa goda förut-

sättningar för utbyte av erfarenheter och sprid-

ning av forskningsresultat, såväl nationellt som

internationellt. Det är också angeläget med en

ökad samverkan mellan kultursektorn och uni-

versitetsforskningen. Bland annat med anledning

av detta föreslår regeringen att ett nytt nationellt

uppdrag med inriktning mot samverkan mellan

barnkultur och forskning inrättas.

Inom kulturområdet finns ett stort behov av

erfarenhetsutbyte, metodutveckling och forsk-

ning. Detta gäller inte minst inom museiom-

rådet. Regeringens riktade satsning på musei-

pedagogik är ett led i att möta detta behov.

Vissa övergripande frågor

Forum för världskultur

En försöksverksamhet, benämnd Forum för

världskultur, med syfte att lyfta fram andra län-

ders kultur i det svenska kulturlivet startade

hösten 1998 enligt avtal mellan staten, Stock-

holms stad och Stockholms läns landsting. Verk-

samheten, som bedrivs inom kommittén (Ku

1998:01) för Forum för världskultur, skall pågå

till och med år 2000 (dir.1998:14 och 1999:55).

En delrapport lämnades den 1 mars 2000 och en

slutrapport över försöksverksamheten skall läm-

nas senast den 31 december 2000.

För kommittékostnader har anvisats 1,5 mil-

joner kronor för vart och ett av åren 1998 och

1999 inom detta utgiftsområde. Härutöver har

kommittén under en tvåårsperiod disponerat

verksamhetsmedel på sammanlagt 10 miljoner

kronor, varav 4 miljoner kronor är statliga medel

anvisade från utgiftsområde 8 Invandrare och

flyktingar samt totalt 6 miljoner kronor tillskott

från Stockholms läns landsting och Stockholms

stad.

Eftersom Stockholms stad och Stockholms

läns landsting inte är beredda till fortsatta lång-

siktiga åtaganden vad gäller Forum för världs-

kultur finns enligt regeringens bedömning inte

förutsättningar för att fortsätta verksamheten i

självständig organisatorisk form efter år 2000.

Kommitténs delrapport visar dock att

utvecklingen inom kulturlivet behöver drivas på

när det gäller att ta till vara influenser från andra

kulturer. Regeringen föreslår därför att Statens

kulturråd får en anslagshöjning med 1,5 miljoner

kronor för initiativtagande insatser inom det

mångkulturella området. Det är regeringens

uppgift att besluta om närmare riktlinjer för den

fortsatta verksamheten bl.a. med utgångspunkt i

det slutbetänkande som kommittén för Forum

för världskultur kommer att lämna vid utgången

av år 2000.

Nytt nationellt uppdrag

Den konstnärliga processens roll och betydelse

för unga människors utveckling och deras egna

kreativa skapande är ett område som bör ut-

forskas ytterligare. Dessutom bör samverkan

mellan det professionella kulturlivet och den eta-

blerade forskningen kring barns och ungdomars

utveckling stärkas. Regeringen förslår därför att

ett nytt tidsbegränsat nationellt uppdrag med in-

riktning mot samverkan mellan barnkultur och

forskning inrättas samt att 1 miljon kronor av-

sätts för detta ändamål.

Kulturen och EU-ordförandeskapet

Att bidra till att utvidgningen förverkligas har

högsta prioritet för det svenska ordförandeska-

pet. Ett informellt kulturministermöte kommer

att äga rum i Falun den 20 22 maj 2001. I anslut-

ning till detta möte kommer ett särskilt möte att

hållas med kandidatländerna.

Sverige kommer på kulturområdet att leda

förhandlingarna inom rådsarbetsgruppen för

kultur. Ett informellt möte i rådsarbetsgruppen

kommer att hållas i Jokkmokk den 31 januari till

och med den 1 februari 2001. Ett expert-

möte/seminarium om villkor för konstnärligt

skapande kommer att äga rum i Visby den 30

mars till och med den 1 april 2001.

4.5 Insatser

4.5.1 Statliga insatser inom

politikområdet

Inledning

I detta avsnitt redovisar regeringen inriktningen

på de insatser som tidigare gjorts inom politik-

området.

Konstnärernas villkor

Statens insatser för konstnärerna handlar både

om direkta stöd- och stimulansåtgärder för

konstnärligt arbete, om upphovsrättsliga frågor,

men också om att anpassa generella regelverk på

andra samhällsområden till de speciella villkor

som gäller för konstnärer.

Under perioden 1997 2000 har totalt 90 mil-

joner kronor satsats på nivåhöjande reformverk-

samhet. Sammantaget uppgår insatserna för bi-

drag och ersättningar till konstnärer år 2000 till

drygt 260 miljoner kronor. Därutöver beräknas

upphovsrättsligt grundade ersättningar till konst-

närer och rättighetshavare, s.k. kassettersättning

och vidareförsäljningsersättningen, s.k. droit de

suite, under år 2000 uppgå till närmare 50 mil-

joner kronor.

Med de förslag som lämnas i denna proposi-

tion för år 2001 kommer ytterligare ca 48 miljo-

ner kronor att satsas på att förbättra konstnärer-

nas villkor. Statens insatser på området har

därmed ökat med 138 miljoner kronor sedan år

1997. Delar av dessa medel fördelas som stöd

inom områdena teater, dans och musik samt bild

och form.

Bland de reformer i syfte att förbättra konst-

närernas villkor som genomförts sedan 1997 kan

nämnas införandet av den individuella vis-

ningsersättningen, kassettersättning, fonogram-

ersättning, dramatikerstöd, verksamhetsbidrag

till vissa utställare av bild- och formkonst samt

införandet av den s.k. vidareförsäljningsersätt-

ningen (droit de suite). Regeringen har även sat-

sat stora resurser på det internationella utbytet,

bl.a. genom att inrätta ett internationellt ateljé-

centrum i Sverige (IASPIS International

Artists Studio Program in Sweden).

Vidare lämnas bidrag i form av konstnärs-

bidrag, projektbidrag och långtidsstipendier. För

år 2000 utgår 102 långtidsstipendier. Inkomst-

garantier fördelas till konstnärer som står för

konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och bety-

delse för svenskt kulturliv. Regeringen har fast-

ställt antalet inkomstgarantier till 157. Stöd läm-

nas även till produktion av kortfilm. Bidraget ges

företrädesvis antingen som startbidrag till unga

filmare för film- och videoexperiment i mindre

skala eller i form av bidrag till icke kommersiell,

konstnärligt syftande film.

Försöksverksamheter har bedrivits inom

ramen för arbetsmarknadspolitiken med statligt

stöd till arbetsförmedling vid centrumbildning-

arna och till TeaterAlliansen AB. Avsikten är att

förbättra villkoren för de yrkesverksamma

konstnärerna genom tryggare anställningsformer

och förbättrad effektivitet vid förmedling av

konstnärliga uppdrag. Dessa försöksverksamhe-

ter permanentas fr.o.m. år 2001 genom riksda-

gens beslut i anslutning till 2000 års ekonomiska

vårproposition.

Teater, dans och musik

En viktig del av de kulturpolitiska insatserna är

den infrastruktur av konstnärliga institutioner

som med statligt stöd byggts upp på nationell,

regional och lokal nivå. Nationalscenerna Ope-

ran och Dramaten har tillsammans med Rikste-

atern, Rikskonserter och Dansens Hus viktiga

initierande, främjande och producerande upp-

gifter. Genom länsmusiken samverkar staten och

landstingen om att göra musiken tillgänglig för

så många som möjligt. Staten lämnar även ett

betydande stöd till det fria teater- och musiklivet

genom bidrag till bl.a. fria grupper, arrangörs-

föreningar och fonogramproduktion.

Teater, dans och musik är det största in-

satsområdet inom den statliga kulturpolitiken.

Insatserna uppgår år 2000 totalt till 1,4 miljarder

kronor. Under perioden 1997 2000 har drygt 77

miljoner kronor satsats på långsiktiga åtgärder

inom teater-, dans- och musikområdet, varav 22

miljoner kronor ingår i 1999 års konstnärspoli-

tiska reform. Med de förslag som lämnas i denna

proposition uppgår reformerna sedan år 1997 till

ca 86 miljoner kronor. Härtill kommer ett antal

engångsinsatser på sammanlagt ca 40 miljoner

kronor för bl.a. krisdrabbade institutioner. Som

ett led i satsningen på förbättrade villkor för

konstnärerna har vidare avsatts 10 miljoner kro-

nor under åren 1999 och 2000 inom utgiftsom-

råde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv till försök

med en ny anställningsform inom teatern, den

s.k. TeaterAlliansen. Som tidigare nämnts

kommer denna verksamhet, i enlighet med riks-

dagens beslut, att permanentas och utökas

fr.o.m. år 2001.

Inom området har bl.a. följande åtgärder möj-

liggjorts under den senaste treårsperioden:

Dansen har tillförts medel för regional verk-

samhet samt för utökad verksamhet vid bl.a.

Dansens Hus. Stödet till fria teater-, dans- och

musikgrupper har ökat med 15 miljoner kronor

och bidragen till musiklivets arrangörsorganisa-

tioner har i det närmaste fördubblats. En ny

regional musikteaterinstitution (Norrlands Mu-

sik- och Dansteater), två dansinstitutioner

(Skånes Dansteater och Norrdans) samt tre mu-

sikinstitutioner (Göteborgsmusiken, Musica

Vitae i Växjö och Norrbottens kammarorkester )

har införlivats i det regionala stödsystemet. Ett

särskilt stöd lämnas under tre år försök med att

bygga upp en länsteaterorganisation i Jämtlands

län.

I anslutning till den av riksdagen år 1997

beslutade anslagsjusteringen avseende länsmu-

siken har särskilda nivåhöjande insatser gjorts för

ett antal länsmusikorganisationer med fast

orkester eller annan specialinriktad verksamhet.

Ett förstärkt stöd har sålunda lämnats till bl.a.

Svenska Kammarorkestern i Örebro och Got-

landsmusiken samt till Dala-Sinfoniettan för

samverkan med festspelsscenen Dalhalla. Sär-

skilda insatser har gjorts för att förstärka

folkmusikens ställning i landet genom att Eric

Sahlström-institutet i Tobo, Uppland, tilldelats

ett årligt verksamhetsstöd och Rikskonserter

getts möjlighet inrätta en scen för folkmusik i

lokalerna Nybrokajen 11 i Stockholm.

Från och med år 1998 har medel avsatts för

riktade utvecklingsinsatser inom ramen för verk-

samhetsstödet till regionala och lokala teater-,

dans- och musikinstitutioner. Denna avsättning,

som under åren 1998 och 1999 utgjort 2 procent

av det totala bidraget, har fr.o.m. år 2000 perma-

nentats som en särskild anslagspost.

Under åren 1998 och 1999 fördelades tillfälliga

stöd med sammanlagt drygt 31 miljoner kronor

till kulturinstitutioner i olika delar av landet med

akuta ekonomiska problem, huvudsakligen inom

teaterområdet.

Dramaten har beviljats engångsmedel med

anledning av Lilla scenens ombyggnad. Operan

har med hjälp av engångsanslag givits möjlighet

att år 1998 förvärva Vasateatern som andrascen.

Operan har därefter även fått allmänna förstärk-

ningar av sitt driftsstöd.

Litteraturen, läsandet och språket

Under senare år har flera reformer genomförts

för att förbättra villkoren för litteraturen och

läsandet. År 1997 infördes, tillsammans med en

bibliotekslag ett nytt permanent stöd för inköp

av barn- och ungdomsböcker till folkbiblioteken.

Därutöver anvisades medel för läsfrämjande in-

satser. Från och med år 1999 utökades de statliga

insatserna ytterligare och då handlade det i första

hand om att förstärka och utveckla utgivnings-

stödet till att även omfatta distribution av kva-

litetslitteratur till bibliotek och bokhandel samt

att införa ett permanent stöd för läsfrämjande

insatser för barn och ungdom. Därutöver utöka-

des stödet till bokhandeln och kultur-

tidskrifterna samt till Statens kulturråd för att

utveckla statistiken på bokmarknaden. Från och

med år 2000 har en förstärkning skett med 1

miljon kronor för att särskilt kunna beakta de

nationella minoriteterna vid fördelning av stöd

till litteratur och kulturtidskrifter. Perioden

1997 2000 uppgick reformerna till sammanlagt

60 miljoner kronor, vilket innebär en för-

dubbling av det årliga litteraturstödet. Samman-

taget uppgår statens insatser till ca 347 miljoner

kronor år 2000, inkl. den s.k. bibliotekser-

sättningen till författare.

Det statliga stödet rymmer även tal- och

punktskriftsböcker, lättläst litteratur, tidskrifter

samt studentlitteratur riktad till personer med

olika former av läshandikapp och lässvårigheter.

Under senare år har omfattande insatser gjorts i

syfte att göra litteraturen och tidskrifterna till-

gängliga för människor med olika typer av läs-

handikapp.

Med de förslag som lämnas i denna proposi-

tion kommer ytterligare drygt 5 miljoner kronor

att satsas på litteraturen, läsandet och språket.

Den totala ökningen sedan år 1997 uppgår där-

med till 65 miljoner kronor. Dessutom tillkom-

mer biblioteksersättningen som under samma

period ökat med drygt 10 miljoner kronor.

Bild och form samt konsthantverk

De statliga insatserna är inriktade på att göra den

samtida bild- och formkonsten tillgänglig för så

många som möjligt, samtidigt som förut-

sättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga

arbetet.

Ända sedan inrättandet av Statens konstråd

har staten tagit en ledande roll vad gäller den

offentliga konsten i landet. Sedan år 1997 har

Konstrådet ett vidgat uppdrag att, utöver ansva-

ret att förvärva konst för de statliga lokalerna,

även verka för att konst blir ett naturligt och

framträdande inslag i hela samhällsmiljön. För

sitt vidgade uppdrag har Konstrådet successivt

tillförts 12 miljoner kronor och rådets samman-

lagda anslag för konstnärlig gestaltning av den

gemensamma miljön uppgår därmed år 2000 till

36,5 miljoner kronor.

Vidare fördelar Statens kulturråd 3,9 miljoner

kronor till folkparker, Folkets Hus, bygdegårdar

och nykterhetsorganisationer för inköp och ut-

placering av konst i samlingslokaler.

Nämnden för hemslöjdsfrågor har till uppgift

att öka intresset för, kunskapen om och utövan-

det av hemslöjd i hela landet. Detta gör man bl.a.

genom ett nätverk av hemslöjdskonsulenter.

Totalt finns det 48 konsulenter i landet. Statens

insats för hemslöjden uppgår år 2000 till 18,9

miljoner kronor.

Staten stöder utställningar av samtida bild-

och formkonst genom Moderna museets och

Riksutställningars verksamhet, genom Natio-

nalmuseums verksamhet inom formområdet och

genom det statliga stödet till länsmuseerna, där

vissa museer arrangerar utställningar med sam-

tidskonst. Vidare lämnar staten verksamhetsstöd

till utställande institutioner som Rooseum, Mil-

lesgården och Thielska galleriet, förutom till

konstfrämjande och landsomfattande organisa-

tioner som Sveriges Konstföreningars Riksför-

bund (SKR) och Folkrörelsernas Konstfräm-

jande (FKf). De två senare organisationerna,

Konsthantverkscentrum och ett tiotal konst-

närsdrivna gallerier har därtill möjlighet att för-

dela en statligt finansierad utställningsersättning,

i syfte att bredda de konstnärliga uttrycksfor-

merna i verksamheten och att förbättra konst-

närernas intäkter i samband med utställningen.

Utställningsersättningen tillfördes år 1999 ytter-

ligare medel, vilket möjliggjorde en bidragsgiv-

ning på totalt 7,7 miljoner kronor.

Det nya bidrag för vissa utställare inom bild-

och formområdet som inrättades år 1999 har

inneburit att 5 miljoner kronor årligen har kun-

nat fördelas till utvalda institutioner från olika

delar av landet. Med det förslag som lämnas i

denna proposition kommer fr.o.m. år 2001 totalt

6,5 miljoner kronor att kunna fördelas till denna

grupp av utställare.

Staten lämnar bidrag till ett antal mindre

främjandeorganisationer inom bild- och form-

området, i syfte att förbättra möjligheterna att

visa bild- och formkonst i hela landet, nå ny

publik, utveckla metoder, samverkansformer och

erfarenhetsutbyte samt att främja konstnärernas

villkor. År 1999 inrättades också ett nytt stöd för

utrustning till konstnärers kollektivverkstäder,

vilket möjliggjort att 2,5 miljoner kronor kunnat

fördelas i bidrag till verkstäderna.

Sedan år 1997 har Röhsska museet ett nät-

verksansvar inom form- och konsthantverksom-

rådet. År 2000 fick Bildmuseet i Umeå ett natio-

nellt uppdrag inom samtidskonsten. Den konst-

närliga utvecklingen inom området får ett be-

tydelsefullt stöd genom Konstnärsnämndens bi-

dragsgivning.

Arkitektur, formgivning och design

Regeringen vill främja en utveckling där arki-

tektur, formgivning och design ges goda förut-

sättningar för sin utveckling. Utgångspunkten

för det statliga engagemanget på området är den

proposition med ett handlingsprogram för arki-

tektur, formgivning och design som regeringen

beslutade i mars 1998 (prop. 1997/98:117). Riks-

dagen beslutade i maj 1998 om nya mål, en för-

ändrad lagstiftning och vissa riktlinjer för områ-

dets inriktning. I Regeringskansliet finns sedan

år 1996 en särskild arbetsgrupp för arkitektur,

formgivning och design.

Av de statliga myndigheterna har länsstyrel-

serna, Boverket och Riksantikvarieämbetet

centrala uppgifter när det gäller utvecklingen av

den fysiska miljön i hela landet. De har därför

fått särskilda mål och återrapporteringskrav för

att bidra till en positiv utveckling för i första

hand arkitekturområdet. För att utveckla form-

givnings- och designområdet tillsatte regeringen

i februari 1999 en särskild utredning om statens

ansvar på området.

Kravet på funktionalitet och tillgänglighet för

så många som möjligt är ett starkt allmänt in-

tresse. Konceptet Design för alla bör därför

genomsyra statens arbete inom arkitektur, form-

givning och design. I den nationella hand-

lingsplanen för handikappolitiken (prop.

1999/2000:79) utvecklas bakgrunden till detta.

Föreningen Svensk Form innehar under

perioden 1999 2001 ett nationellt uppdrag på

formområdet och Arkitekturmuseet är en av de

centrala statliga institutioner som har viktiga

uppgifter inom ramen för handlingsprogrammet.

För att etablera hela detta tvärsektoriella om-

råde på ett tydligare sätt beslutade regeringen

under våren 1998 om att ta initiativ till en sär-

skild kampanj; Arkitekturåret 2001. Arkitektur-

museet samordnar arbetet och den långsiktiga

målsättningen är att efterfrågan på och förståel-

sen för god arkitektur, formgivning och design

ska öka i hela landet. I februari 2000 lämnade

regeringen uppdrag till 44 myndigheter och in-

bjöd samtidigt ytterligare ungefär 500 institutio-

ner, organisationer och myndigheter att delta i

Arkitekturåret 2001. Det är angeläget att också

verksamheter på form- och designområdet

kommer till stånd under Arkitekturåret 2001.

Sambanden mellan de olika områden som ingår i

regeringens handlingsprogram för arkitektur,

formgivning och design är många. Enligt rege-

ringens bedömning bör de kunna ge dragkraft åt

varandra genom nya typer av samverkan under

Arkitekturåret 2001.

Film

Till och med år 1999 omfattade stödet till svensk

film produktionsstöd och andra branschrelate-

rade stöd inom ramen för 1993 års finansierings-

avtal för Stiftelsen Svenska Filminstitutet, stöd

till filmkulturell verksamhet och till regionala

resurscentrum för film och video, samt Konst-

närsnämndens stöd till produktion av kortfilm.

Ett nytt filmavtal mellan staten, filmbranschen

och TV-företagen trädde i kraft den 1 januari

2000 och gäller t.o.m. den 31 december 2004.

Avtalet innebär en kraftig förstärkning av pro-

duktionsstöden till svensk film, liksom en

satsning på lanseringsstöd, stöd till distribution

av parallellkopior och stimulansbidrag till bio-

grafägare för visning av svensk film. Avtalet

omfattar också ett ökat stöd till visningsorga-

nisationer och regional verksamhet samt medel

för internationell lansering av svensk film, stöd

till textning på svenska av film och video och till

syntolkning, liksom medel för bevarande och

tillgängliggörande av det svenska filmarvet. Av-

talet innefattar alla filmpolitiska stöd som hante-

ras av Filminstitutet.

Statens bidrag till Filminstitutet enligt det nya

filmavtalet uppgår år 2000 till 200,5 miljoner

kronor. Det innebär en ökning med 67,6 miljo-

ner kronor jämfört med år 1999, varav 5 miljoner

kronor utgörs av de medel som regeringen år

1999 disponerade för restaurering av svensk

färgfilm i Ingmar Bergmans namn. Den sist-

nämnda satsningen möjliggör en fortsättning på

det arbete som påbörjades år 1996, då regeringen

beviljade Filminstitutet ett engångsbidrag på 12

miljoner kronor ur de s.k. SESAM-medlen för

restaurering av färgfilm. Sammanlagt har de stat-

liga insatserna för filmen under perioden 1997

2000 ökat med ca 83 miljoner kronor.

Utöver ökningen i samband med 2000 års

filmavtal har reformerna bl.a. möjliggjort ett stöd

till regionala resurscentrum för film och video.

Det infördes år 1997 och har därefter förstärkts i

omgångar åren 1998 och 1999. År 1997 inrätta-

des också ett nationellt uppdrag inom området

regional filmverksamhet. Under perioden 1997

1999 innehades uppdraget av Film i Väst, och för

perioden 2000 2002 har uppdraget gått till Film-

pool Nord i Luleå. Konstnärsnämndens filmstöd

förstärktes fr.o.m. år 1999 med 2 miljoner kro-

nor som ett led i den konstnärspolitiska refor-

men.

Arkiv

Staten anvisar årligen ca 290 miljoner kronor till

arkivområdet inom ramen för anslagen till Riks-

arkivet och landsarkiven, Bidrag till regional

arkivverksamhet, Språk- och folkminnesinstitu-

tet och Svenskt biografiskt lexikon.

Den statliga verksamheten på området syftar

bl.a. till att öka möjligheterna att ta del av all-

männa handlingar och annat arkivmaterial samt

till att tydliggöra arkivens betydelse som källa för

information och kunskap.

Under åren 1997 2000 har anslagen till Riks-

arkivet och landsarkiven samt Bidrag till regional

arkivverksamhet förstärkts med totalt 3,45 miljo-

ner kronor. Av detta belopp avser 400 000 kro-

nor förstärkning till Riksarkivet och landsarki-

ven för ökade kostnader i samband med

mottagandet av kyrkliga arkiv med anledning av

stat-kyrkareformen, 850 000 kronor avser

Arbetarrörelsens arkiv och bibliotek samt 2,2

miljoner kronor avser bidrag till regional arkiv-

verksamhet.

Museer och utställningar

Statens insatser inom musei- och utställningsom-

rådet sker främst inom ramen för anslagen till de

centrala museerna, till Riksutställningar och till

de regionala museerna. Vidare ges statliga bidrag

till ett antal andra museer och institutioner inom

området. Genom de statliga medlen samt syste-

met med statliga utställningsgarantier och stödet

till icke-statliga kulturlokaler främjas musei- och

utställningsverksamhet i hela landet. År 2000

uppgår det samlade statliga stödet till musei- och

utställningssektorn till drygt 1,1 miljarder kro-

nor. De förslag som nu lämnas innebär en

ökning med 33,3 miljoner kronor fr.o.m. år

2001.

Samarbete med utländska institutioner sker

främst vad gäller forskning och utställningsverk-

samhet. Museerna deltar i flera internationella

nätverk och samarbetsprojekt. Regeringens sats-

ning på samarbetet mellan länderna i Östersjö-

regionen genom den s.k. Östersjömiljarden har

delvis tillfallit museiområdet. Samarbete med

andra Östersjöländer har prioriterats i museernas

internationella arbete.

Samtida konst är ett prioriterat område inom

regeringens kulturpolitik. Yngre svenska konst-

närer har på senare år fått stor uppmärksamhet

nationellt och internationellt och bidragit till en

vitalisering av konstscenen. Moderna museet har

ett särskilt ansvar för att spegla den samtida

konstutvecklingen och att tillgängliggöra den för

en större publik. Museet har därför föreslagits få

särskilda medel under tre år för att kunna för-

bättra samlingarna av samtida konst. Regeringen

föreslår i denna budgetpropostition att inköps-

stödet permanentas redan från år 2001.

Regeringen har tidigare i en skrivelse till riks-

dagen redogjort för satsningen på sysselsätt-

ningsåtgärder inom kulturområdet, det s.k.

Sesam-projektet (skr. 1999/2000:65, bet.

1999/2000:KrU14, rskr. 1999/2000:199). Staten

satsade 235 miljoner kronor mellan åren 1995

och 1998 för att bl.a. skapa bättre förutsättningar

för ett långsiktigt bevarande av kulturarvet.

Sesam-projektets syfte var utöver ökad

sysselsättning att möta det stora behov av vård,

ändamålsenlig magasinering, registrering och

digitalisering som uppstått på främst museerna

och arkiven.

Frågor om museernas struktur har behandlats

i flera olika utredningar under senare år och

inom det statliga museiområdet har en rad för-

ändringar genomförts. Den 1 januari 1999 bilda-

des den nya myndigheten Statens museer för

världskultur. I myndigheten ingår Folkens muse-

um etnografiska, Medelhavsmuseet, Östasia-

tiska museet och Göteborgs etnografiska mu-

seum. År 2003 kommer det nya Världs-

kulturmuseet i Göteborg att öppnas. Myndig-

heten har bl.a. till uppgift att visa och levande-

göra världens kulturer och att dokumentera och

belysa kulturmöten historiskt och i dagens sam-

hälle. Den 1 juli 1999 avskildes Moderna museet

från Statens konstmuseer. Nationalmuseum med

Prins Eugens Waldemarsudde bildar därmed

också en egen myndighet. Statens musiksam-

lingar fick den 1 juli 1999 en förstärkt lednings-

organisation samtidigt som Svensk visarkiv för-

des till denna myndighet. År 1998 avskildes Sta-

tens historiska museer från Riksantikvarie-

ämbetet och bildar sedan dess en egen myn-

dighet. Marinmuseum fördes den 1 juli 1997

organisatoriskt över från Statens försvarshisto-

riska museer till Statens sjöhistoriska museer.

Ett internt översynsarbete av museiområdet

pågår inom Kulturdepartementet. Det tar sin ut-

gångspunkt i olika konkreta problem som rege-

ringen uppmärksammats på.

Sedan år 1997 har exempelvis regeringen gett

de centrala museerna i uppdrag att årligen redo-

visa sina planer för samlingarnas långsiktiga be-

varande. Av bl.a. dessa redovisningar framgår att

det generellt finns ett fortsatt stort eftersläpande

behov av vård, registrering, dokumentation och

digitalisering.

Museerna har inte minst inom Sesam-pro-

jektet arbetat för en förbättrad magasinering av

sina samlingar och flera av museerna har de

senaste åren flyttat sina samlingar till magasin

med bättre klimat- och säkerhetsförhållanden

m.m. Trots detta kvarstår betydande behov av

ändamålsenlig förvaring för samlingarna. Rege-

ringen avser att som en del av genomlysningen

av museiområdet göra en särskild granskning av

de centrala museernas magasinssituation.

Museernas ekonomiska situation är på flera

håll ansträngd, det gäller inte minst de centrala

museerna.

Regeringen bedömer att ökad samordning och

samarbete inom flera av för sektorn viktiga om-

råden, som exempelvis magasinering, vård, kon-

servering, IT och kompetensutveckling, kan ge

goda utvecklingsmöjligheter. Möjligheterna att

främja samverkan kommer att undersökas. I den

fortsatta analysen av de centrala museerna kom-

mer även hyres- och lokalfrågor att beaktas.

Kulturmiljö

De statliga insatserna på kulturmiljöområdet

syftar bl.a. till att öka intresset samt tillgänglig-

heten och hänsynstagandet till kulturmiljön.

Inom ramen för anslagen till Riksantikvarie-

ämbetet, Bidrag till kulturmiljövård och Bidrag

till regionala museer fördelar staten årligen ca

520 miljoner kronor till kulturmiljöområdet.

Dessutom har länsstyrelserna en mycket viktig

roll i det regionala kulturmiljöarbetet.

Regeringen genomför under åren 1999 2001

en särskild satsning på industrisamhällets kultur-

arv. En delegation Delegationen för Industri-

samhällets kulturarv (Ku 1999:06) har tillkal-

lats med uppgift att, tillsammans med berörda

myndigheter och institutioner, praktiskt

genomföra satsningen och bl.a. utarbeta förslag

till regeringen för fördelning av de medel som

avsatts. Sammanlagt har 24,5 miljoner kronor

anvisats för satsningen. Under åren 1999 2001

genomförs vidare en satsning på storstädernas

kulturmiljöer. Till ändamålet har regeringen

totalt anvisat 24 miljoner kronor.

En treårig försöksverksamhet (Kulturarvs-IT)

påbörjades under år 1999 i syfte att erbjuda per-

soner med arbetshandikapp arbete och att öka

tillgängligheten till kulturarvet. Riksantikvarie-

ämbetet har ett samordningsansvar för länsmu-

seernas deltagande i verksamheten och Stiftelsen

Föremålsvård i Kiruna för verksamheten i

Kiruna, Grängesberg och Ulriksfors.

Inom ramen för regeringens satsning på

Östersjösamarbetet har ett flertal kulturmiljö-

vårdande insatser genomförts. Med medel från

regeringens s.k. Östersjömiljard har byggnads-

vårdsprojekt i Polen, Lettland och Estland

genomförts. Sammanlagt har ca 71 miljoner kro-

nor använts till kulturmiljövårdande projekt i

Östersjöområdet.

Med miljöbalken infördes möjligheten att

skydda värdefulla kulturpräglade landskap som

kulturreservat. För närvarande har ett kultur-

reservat inrättats och ytterligare tre befinner sig i

slutfasen för att bli inrättade. Målsättningen är

att det vid utgången av år 2001 skall finnas ett

tiotal väl fungerande kulturreservat.

Forskning inom kulturområdet

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsknings-

rådet (HSFR) fick i mars 1997 (dnr

Ku97/711/Ka) i uppdrag att utreda och föreslå

åtgärder för uppbyggnad och utveckling av sek-

torsforskningen inom kulturområdet. I uppdra-

get ingick att kartlägga befintlig forskning inom

området, delvis i ett internationellt jämförande

perspektiv, samt att identifiera forskningsområ-

den som inte uppmärksammas tillräckligt inom

dagens organisation.

Utredningen visar på att sektorsforskningen

inom kulturområdet spänner över ett vidsträckt

område som inte bara innefattar konstarter,

kulturarv eller kulturinstitutioner utan även

berör grundläggande värderingar och förhåll-

ningssätt. Forskningsbehovet motiveras och

definieras av sektorn, men forskningen och

utvecklingsarbetet som bedrivs kan organiseras

på många olika sätt och vara tillämpad eller av

grundforskningskaraktär.

I forskningspropositionen (prop.

2000/2001:3) föreslås att kulturområdets forsk-

ning och utvecklingsarbete i första hand inriktas

mot insatser inom det museivetenskapliga om-

rådet, forskning om kulturmiljön, forskning om

kulturarvet och kulturpolitisk forskning. HSFR

framhåller i sin rapport att kultursektorns

sektorsforskningsresurser är små i förhållande till

de medel andra sektorer förfogar över, men av

stor betydelse för att kunna bedriva en verk-

ningsfull kulturpolitik. Det särskilda anslaget för

forsknings- och utvecklingsinsatser inom kul-

turområdet uppgår år 2000 till 36 miljoner

kronor.

Trossamfund

Vårt samhälle präglas i allt högre grad av religiös

mångfald. Det är av stor betydelse för vitaliteten

i den svenska demokratin att olika ideologier och

trosriktningar som verkar för att vårt demo-

kratiska statsskick upprätthålls, stärks och ut-

vecklas, får goda möjligheter att göra sig gäl-

lande.

Under senare delen av 1990-talet bedrevs ett

omfattande arbete för att förbereda och genom-

föra stat-kyrkareformen som trädde i kraft den 1

januari 2000. En av utgångspunkterna för refor-

men är att öka likställigheten mellan olika

trossamfund. Genom lagen (1998:1593) om tros-

samfund öppnas en möjlighet för trossamfund

att verka i en ny juridisk form, registrerat tros-

samfund.

Principerna för statens stöd till trossamfund

anges i lagen (1999:932) om stöd till trossam-

fund. Målet för det statliga stödet, som kan ges i

form av statsbidrag eller statlig avgiftshjälp, är att

bidra till att skapa förutsättningar för trossam-

funden att bedriva en aktiv och långsiktigt inrik-

tad religiös verksamhet i form av gudstjänst,

själavård, undervisning och omsorg (prop.

1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr.

1999/2000:45).

Anslaget för stöd till trossamfund uppgår år

2000 till ca 53 miljoner kronor.

Regeringen har under år 2000 beslutat att det

skall inrättas ett särskilt råd för kontakt mellan

staten och trossamfunden. Rådet, som skall bestå

av representanter för staten och trossamfunden,

skall vara ett forum för diskussion i övergripande

frågor av gemensamt intresse.

Konstområdesövergripande verksamhet

De statliga insatser som kan hänföras till

konstområdesövergripande verksamhet uppgår

år 2000 till ca 300 miljoner kronor. Under perio-

den 1997 2000 har reformmedel på totalt ca 22

miljoner kronor tillförts det konstområdesöver-

gripande området. Under åren 1997 och 1998

anvisades dessutom totalt 148,6 miljoner kronor

för att bidra till genomförandet av Kulturåret

1998. Med de förslag som lämnas i denna propo-

sition har de statliga insatserna till konstom-

rådesövergripande verksamhet ökat med 32 mil-

joner kronor sedan år 1997.

I syfte att ta till vara kunnande och idéer från

hela landet för att bidra till utveckling och förny-

else inom olika delar av kulturområdet har

fr.o.m. år 1997 sex tidsbegränsade nationella

uppdrag inom områdena barn- och ungdoms-

teater, regional filmverksamhet, ungdomskultur,

musik, samtidskonst samt museiverksamhet in-

rättats. Från och med år 1999 har ytterligare ett

tidsbegränsat nationellt uppdrag inrättats inom

området formgivning och design. Sammanlagt år

2000 avsätts 7 miljoner kronor till nationella

uppdrag.

Vidare har ett stöd på totalt 7,6 miljoner kro-

nor till verksamhet med s.k. länskonstnärer in-

rättats fr.o.m. år 1997. Syftet med denna verk-

samhet är att sprida, stimulera och öka kun-

skapen om konst och kultur, framför allt bland

barn och ungdom, samt att höja kvaliteten inom

amatörkulturen.

Ett särskilt stöd på 2 miljoner kronor har in-

rättats fr.o.m. år 1999 för att förverkliga delar av

det handlingsprogram för att främja funktions-

hindrades tillgång till kultur som Statens kultur-

råd på regeringens uppdrag presenterade år 1998.

Bidragen till samisk kultur har förstärkts med

4 miljoner kronor för att möjliggöra satsningen

på en samisk teater. Vidare erhåller Kurdiska

biblioteket numera ett årligt verksamhetsbidrag

på 1 miljon kronor.

För att stärka och vidareutveckla arbetet med

kultur i skolan på nationell nivå har en gemen-

sam handlingsplan för Kulturrådet och Skolver-

ket utarbetats. Handlingsplanen utgår från FN:s

konvention om barns rättigheter, läroplanerna

och de nationella målen för kulturpolitiken.

Kulturrådet och Skolverket arbetar gemensamt

för att samordna och informera om de statliga

insatserna; stimulera till nätverksbygge och

ordna möten och seminarier på nationell, regio-

nal och lokal nivå; samla och sprida kunskap om

skapande processers betydelse för aktivt lärande;

stimulera och stödja metodutvecklingsarbete,

forskning och utvärdering; dokumentera och

sprida praktiska erfarenheter samt ta fram mate-

rial av olika slag som stöd för lärare och kultur-

pedagoger. Från och med år 2000 har en barn-

och ungdomsteaterkonsulent knutits till Kultur-

rådet, vilket bl.a. underlättar arbetet med att följa

utvecklingen inom området.

Insatser på det mångkulturella området har

bl.a. gjorts inom ramen för försöksverksamheten

med Forum för världskultur. Verksamheten har

varit initiativtagande och stödjande samt inriktad

på att stimulera det svenska kulturlivet till att

uppmärksamma och ta till sig kulturyttringar

som tillförts vårt samhälle genom invandring.

För verksamheten har sammanlagt disponerats

13 miljoner kronor, varav 6 miljoner tillskjutits

av Stockholm läns landsting och Stockholms

stad.

Försöksverksamhet med ändrad regional för-

delning av kulturpolitiska medel inleddes den 1

juli 1998 i Skåne, Gotlands och Kalmar län. En

parlamentariskt tillsatt kommitté (In 1997:08)

har att utvärdera hela den försöksverksamhet

som enligt lagen (1996:1414) om försöksverk-

samhet med ändrad regional ansvarsfördelning

skall pågå t.o.m. år 2002. Kommittén skall över-

lämna sitt slutbetänkande till regeringen senast

den 1 oktober 2000.

4.5.2 Insatser utanför politikområdet

En rad andra politikområden bidrar på olika sätt

till arbetet för att uppnå de kulturpolitiska

målen. Detta gäller inte minst Mediepolitik som

från och med i år redovisas som ett eget politi-

kområde. Andra exempel som bör nämnas i detta

sammanhang är Arbetsmarknadspolitik, Utbild-

ningspolitik och Storstadspolitik.

Arbetsmarknadspolitik

Som redovisats under avsnittet Politikens inrikt-

ning uttalar regeringen i propositionen En rättvi-

sare och tydligare arbetslöshetsförsäkring att

rimlig hänsyn bör tas till de särskilda behov som

kan gälla för grupper med projektanställningar

och andra tillfälliga anställningar och osäkra an-

ställningsförhållanden eller andra speciella för-

hållanden, liksom till villkor som gäller personer

som har upprepade perioder av arbetslöshet.

Detta gäller bl.a. kulturarbetsmarknaden. Vidare

får ett stort antal museer och arkiv arbete utfört

delvis genom personal som deltar i arbetsmark-

nadspolitiska program eller har anställning med

lönebidrag.

Utbildningspolitik m.m.

Insatser inom utbildningspolitiken är viktiga.

Statens bidrag till folkbildningen skall bl.a. syfta

till att bredda kulturintresset i samhället, öka del-

aktigheten i kulturlivet samt främja kulturupp-

levelser och eget skapande. Under år 1999 arran-

gerade studieförbunden drygt 200 000 kultur-

arrangemang med ca 17,9 miljoner deltagare.

Utöver detta genomför folkhögskolorna och

studieförbund flera kurser med en estetisk in-

riktning. Folkbildningens resultat redovisas

under utgiftsområde 16. Förutom folkbildningen

kan nämnas att de konstnärliga högskoleutbild-

ningarna innebär viktig stimulans till det lokala

och nationella konstlivet. Insatserna inom ramen

för t.ex. miljö-, jordbruks- och trafikpolitiken

har stor betydelse för kulturmiljön. I arbetet med

arkitektur, formgivning och design deltar åtta

departement och många politikområden berörs.

Insatser för det internationella kulturutbytet sker

även inom andra politikområden.

Regeringen har också inom ramen för de

förslag som presenteras i den handikappolitiska

propositionen lämnat förslag till åtgärder som

syftar till att öka tillgängligheten för funktions-

hindrade inom kulturlivet. Inom Socialdeparte-

mentets område kommer ett nationellt till-

gänglighetscenter, med uppgift att vara ett råd-

givande organ i frågor om tillgänglighet för

funktionshindrade, att tillskapas under 2001. Det

sker bl.a. med anledning av att stora eller besöks-

viktiga statliga myndigheter senast den 31

december 2001 skall redovisa handlingsplaner för

hur myndighetens lokaler, information och övrig

verksamhet skall göras tillgänglig för personer

med funktionshinder. Begreppet Design för alla

och frågor om estetik och kvalitet kommer att

vara viktiga inom det nya centrat.

Storstadspolitik

Även inom storstadspolitiken har betydande in-

satser gjorts på kulturområdet. Kulturinsatser

har stor betydelse för en positiv utveckling av

storstadsregionerna. Utöver de satsningar på 10

miljoner kronor per år som görs inom ramen för

kulturpolitiken när det gäller storstädernas

kulturmiljö, avsattes i samband med propositi-

onen (1997/98:165) Utveckling och rättvisa en

politik för storstaden på 2000-talet särskilda

medel om minst 10 miljoner kronor per år till

kulturverksamhet. Syftet med denna satsning är

förbättra barns och ungdomars uppväxtvillkor i

utsatta stadsdelar inom storstadsregionerna.

Fördelningen av dessa medel sker inom ramen

för de lokala utvecklingsavtal som tecknas mellan

staten och berörda kommuner. I de avtal som

hittills tecknats uppgår de sammanlagda kultur-

satsningarna till drygt 20 miljoner kronor. Rege-

ringen ser mycket positivt på berörda kom-

muners ambitioner att satsa på kultur i dessa

sammanhang.

Regionala tillväxtavtal m.m.

I de regionala tillväxtavtal som lämnats till rege-

ringen framhålls ofta kulturens roll för regional

attraktivitet och identitet liksom kulturens bety-

delse för skapande av nya företag och arbetstill-

fällen.

Under utgiftsområde 19, regional utjämning och

utveckling, har regeringen under perioden 1998

2000 avsatt 30 miljoner kronor för projekt som

stärker kulturell utveckling och infrastruktur,

främst i de regionalpolitiska stödområdena.

Medlen har fördelats av Statens kulturråd som i

en delredovisning framhållit att de projekt som

erhållit stöd i flertalet fall fungerat väl enligt upp-

satta mål.

Kommuner och landsting

Av avgörande betydelse för måluppfyllelsen

inom kulturområdet är även de insatser som görs

av kommuner och landsting som tillsammans

står för drygt hälften av det offentliga stödet till

kulturen.

Norden

Kultursamarbetet i Norden har en omslutning på

150 miljoner svenska kronor. Island har haft

ordförandeskapet under år 1999. Västnorden har

varit ett prioriterat område. Den stora vikingaut-

ställningen "The North Atlantic Saga" invigdes i

Washington i januari 2000. Inom Östersjö-

samarbetet har satsningar skett på kulturarvsom-

rådet. Under året har rapporten "Cultural Heri-

tage in the Baltic Sea States" färdigställts och

antagits vid ett kulturministermöte i Gdansk,

Polen.

EU

EU ger olika former av bidrag till kultur- och

medieverksamhet. Under år 1999 tilldelades

svenska projekt eller projekt med svenskt delta-

gande ca 10,2 miljoner kronor ur kulturarvspro-

grammet Raphael, ca 10,1 miljoner kronor ur

kulturprogrammet Kalejdoskop, ca 4,3 miljoner

kronor ur litteraturprogrammet Ariane och ca 16

miljoner kronor ur MEDIA II-programmet.

EU:s bidrag genom strukturfonderna till

svenska projekt med kulturanknytning under

perioden den 1 november 1998 till och med den

31 december 1999 uppskattas till ca 260 miljoner

kronor. För perioden den 1 januari 1995 till och

med den 31 oktober 1999 har därmed totalt 960

miljoner kronor fördelats ur strukturfonderna

till svenska projekt med kulturanknytning.

EU bidrar även till vård av odlingslandskapet.

Det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet

utgår från rådets förordning (EG) nr 1257/1999

om stöd till utveckling av landsbygden. Pro-

grammet är en utveckling av tidigare program.

Stöd utgår till värdefulla natur- och kulturmiljöer

i och i anslutning till åkermark samt till biologisk

mångfald och kulturhistoriska värden i betes-

marker och slåtterängar. Dessutom utgår stöd till

natur- och kulturvärden i renskötselområdet. 177

miljoner kronor utbetalades år 1999 till hävd av

värdefulla natur- och kulturmiljöer medan 334

miljoner kronor utbetalades för skötsel av

betesmarker och slåtterängar. En utvärdering

utförd av Jordbruksverket, Naturvårdsverket

och Riksantikvarieämbetet (SJV Rapport

1999:28) visar att ersättningarna är mycket vik-

tiga för kulturlandskapets hävd.

Europarådet

När det gäller Europarådet kan bl.a. nämnas att

under 1999 erhöll svenska projekt stöd med

drygt 12 miljoner kronor ur Europarådets film-

stödsfond Eurimages.

4.6 Resultatbedömning

Inledning

I detta avsnitt redovisar regeringen olika resultat

av insatser både inom och utom kulturpolitiken

och analyserar hur väl regeringen har lyckats i sin

strävan att uppnå målen. Regeringen har bedömt

resultatet inom politikområdet i förhållande till

de av riksdagen beslutade målen för den natio-

nella kulturpolitiken. Vidare drar regeringen sina

slutsatser utifrån dessa resultatanalyser.

Att beskriva och bedöma resultaten av de

kulturpolitiska insatserna är dock svårt, vilket

även riksdagens kulturutskott har påpekat i sitt

betänkande 1999/2000:1. Kulturområdet är ett

politikområde där målen inte så lätt låter sig ut-

tryckas i siffror, utan snarare måste vara mer

kvalitativt formulerade. Regering och riksdag har

betonat att mål- och resultatstyrning inom kul-

turområdet inte handlar om att styra innehållet i

den konstnärliga utövningen. Inom Regerings-

kansliet pågår ett utvecklingsarbete kring mål-

och resultatstyrning i syfte att ge riksdagen ett

bättre beslutsunderlag.

Konstnärernas villkor

Resultaten inom konstnärsområdet visar att i

stort sett samtliga bidrags- och stipendieformer,

bortsett från ett fåtal s.k. efterlevandebidrag,

leder till att mottagarnas möjligheter att arbeta

med sitt konstnärliga skapande ökar. Stipendi-

erna är också direkt avgörande för bidragsmotta-

garnas möjligheter att upprätthålla och utveckla

det yrkeskunnande som är själva grunden för

deras möjligheter att skaffa inkomster av konst-

närligt arbete. När det gäller exempelvis Bild-

konstnärsfondens tvååriga arbetsstipendier be-

dömer ca 85 procent av bidragsmottagarna att de

under de närmaste åren kommer att ha bättre

möjligheter att försörja sig på konstnärligt ar-

bete.

De internationella stipendierna leder ofta till

att svenska konstnärers verk säljs utomlands.

Dessutom skapas kontakter som är av betydelse

för kommande arbetsmöjligheter. Regeringens

satsning på det internationella utbytet inom bild-

och formområdet har bidragit till att IASPIS på

några få år utvecklats till en vital kulturinstitu-

tion, något som givit återverkningar över hela

landet. Med relativt små resurser har IASPIS

kunnat arrangera internationella utställningar

och konferenser i Sverige. Man har också under

det gångna året verkat som en aktiv agent som

skapar nya förbindelser i det svenska kulturlivet

och öppnar den svenska konstscenen för impul-

ser från andra länder. Under år 1999 genomför-

des 34 seminarier och utställningar. Ateljéverk-

samheten har under året utökats till att utöver

Stockholm även omfatta verksamhet i Göteborg,

Malmö och Umeå. Därtill samarbetar man med

ateljéhus i bl.a. London, New York, Berlin och

San Francisco.

Den konstnärliga arbetsmarknaden känne-

tecknas fortfarande av strukturella problem.

Betänkandet Konstnärernas verksamhetsinrikt-

ning och ekonomiska förhållanden (SOU

1997:190) visade att konstnärer har i genomsnitt

17 procent lägre inkomster än befolkningen i

övrigt. Utredningen visade bl.a. att bland grup-

pen bildkonstnärer var den genomsnittliga årliga

bruttoinkomsten 98 500 kronor. En fjärdedel av

bildkonstnärerna redovisade bruttoinkomster på

under 40 000 kronor per år. Arbetstillfällen av

mer fast karaktär finns endast i begränsad om-

fattning och då främst för ett begränsat antal

konstnärsgrupper som scenartister och vissa

musikerkategorier. Även för dessa har dock

under senare år möjligheterna till anställning in-

skränkts genom att många kulturinstitutioner

minskat sin fasta personal. De har därigenom

blivit allt mer beroende av kortare projektan-

ställningar. En följd av detta är bl.a. att efterfrå-

gan på de olika bidragssystemen stadigt ökar.

Regeringen bedömer att den statliga bidrags-

givningen och de statliga ersättningarna ger

många yrkesverksamma konstnärer ekonomisk

grundtrygghet och möjlighet att försörja sig på

sitt arbete. På grund av de förhållanden som

råder på den konstnärliga arbetsmarknaden har

de statliga stödformerna för konstnärer ytterli-

gare ökat i betydelse då inkomsterna av konst-

närligt arbete oftast är mycket låga. Utan statliga

bidrag och ersättningar skulle många konstnärer,

även bland de mest etablerade, få väsentligt

större svårigheter att försörja sig på sitt

konstutövande.

Teater, dans och musik

Den svenska teatern, dansen och musiken befin-

ner sig konstnärligt på en i internationell

jämförelse mycket hög nivå. Scenkonsten och

musiken ligger också i frontlinjen när det gäller

att ta till sig nya uttrycksformer. Den preliminära

föreställnings- och besöksstatistik som rege-

ringen har tagit del av pekar på en fortsatt god

efterfrågan på teater, dans och musik även efter

Kulturåret 1998. Den regionala spridningen av

utbudet är dock fortfarande ojämn. Ett rikt och

varierat utbud året runt finns alltjämt bara i stor-

stadsområdena. Många av institutionerna har en

tydlig ambition att satsa mer på turnéer, men

ofta saknas de nödvändiga organisatoriska och

finansiella resurserna för att turnerande skall bli

en reguljär del av verksamheten. Härtill kommer

att många mindre orter inte har de lokaler och

den arrangörskompetens som krävs för att ta

emot större turnéproduktioner.

Danskonsten har fått en starkare ställning ute

i landet bl.a. genom goda insatser från de regio-

nala danskonsulenter som numera finns i ett

stort antal län. Det finns också ett ökat intresse

hos bl.a. länsteatrarna att arbeta med dans. Inom

ramen för projektet Dans i hela landet prövas

vidare nya former av arrangörsskap för dans.

Dansen har dock en svag regional förankring i

den meningen att det finns få fasta dansen-

sembler. Det är därför viktigt att värna om dessa

och ta till vara alla möjligheter till samverkan

nationellt, regional och lokalt för att utveckla och

sprida intresset för danskonsten.

En förhållandevis omfattande barn- och ung-

domsverksamhet ingår numera i spelplanen hos

de allra flesta institutioner. En mycket stor del av

de fria teater- och dansgrupperna ägnar sig

huvudsakligen åt att producera föreställningar

för skolor och förskolor, men de har ofta svårt

att få avsättning för sitt utbud ute i kommu-

nerna.

Regeringen bedömer att de statliga insatserna

på teater-, dans- och musikområdet har haft god

effekt, sett i förhållande till de kulturpolitiska

målen för verksamheten. Regeringen bedömer

vidare att institutionerna bedriver ett publik-

arbete på hög ambitionsnivå, vilket i många fall

återspeglas i ökade besökssiffror. Det återstår

dock att finna rimliga och lämpliga verksam-

hetsformer för att nå en publik utanför hem-

kommunen, vilket det riktade statliga utveck-

lingsstödet till de regionala institutionerna bl.a.

har som syfte att främja. Det är svårt att hitta

belägg för att de ökade besökssiffrorna också in-

nebär att teatern, dansen och musiken lyckats

med uppgiften att nå nya publikgrupper. På

många håll bedrivs dock ett omfattande utåtrik-

tat arbete i syfte att bredda publikunderlaget.

Särskilt påtaglig är den starka satsning som görs

för att nå en ung publik. Fortfarande återstår

emellertid enligt regeringens bedömning ett ut-

vecklingsarbete för att bredda publiken och hitta

former för att möta det mångkulturella samhäl-

let. Statens stöd bör därför även i fortsättningen

knytas till villkor om ökad tillgänglighet, socialt

och geografiskt.

Litteraturen, läsandet och språket

Folkbiblioteken är den mest spridda av alla kul-

turinstitutioner. Antalet besök på bibliotek var

under år 1998 närmare 50 miljoner. De allt mer

frekventa besöken på folkbiblioteken samman-

faller med den expansiva utbildningspolitiken.

Utlåningsverksamheten visar på en positiv ut-

veckling för barnböcker och AV-medier. Bokbe-

ståndet på folkbiblioteken har de senaste fyra

åren varit i stort sett oförändrat, dvs. 44 miljoner

böcker. Barnböcker utgör 30 procent av bokbe-

ståndet. De årliga bokinköpen har totalt sett

börjat öka men det föreligger stora skillnader

mellan kommunerna. Inköpen varierar mellan 13

och 100 kronor per invånare och år.

De sedan år 1997 införda bidragen till bokin-

köp till folk- och skolbibliotek och det sedan år

1999 nya distributionsstödet har bidragit till att

biblioteken årligen får bättre tillgång till ny och

efterfrågad litteratur och att bokbeståndet, sär-

skilt för barn och unga, kan öka. En god låneser-

vice kan fortsatt upprätthållas vid de lokala bib-

lioteken tack vare länsbiblioteken, lånecentra-

lerna och depåbiblioteken. De statliga bidragen

innebär också att viss utvecklingsverksamhet

kommer till stånd. De statliga IT-satsningarna

medverkar till att förbättra tillgängligheten till

information för allmänheten.

En ökad utgivning av barn- och ungdomslitte-

ratur har sannolikt samband med det statliga in-

köpsstödet med ökad efterfråga från biblioteken.

Utgivningsstödet, som efterfrågas i större ut-

sträckning än tidigare, innebär för de mindre och

medelstora förlagen att en bredd i utgivningen

kan upprätthållas. Distributionsstödet har, för-

utom att tillgången på kvalitetslitteratur för-

bättrats, gett upphov till en mängd aktiviteter

som bokinformation på nätet, litteraturkurser

för bibliotekspersonal, bokmässor, skrivarkurser,

författarturnéer och bokcirklar. Möjligheten att

få statligt stöd för litterära evenemang har in-

spirerat nya aktörer. Författare som skriver på

annat språk än svenska får ökad möjlighet att

hitta en plats i det litterära fältet.

Genom de statliga åtgärderna har möjlighe-

terna att främja läsning förbättrats. Bokhandeln

har fått utökade möjligheter att hålla ett brett

sortiment och följa med i den tekniska utveck-

lingen. Vidare har kulturtidskrifterna fått bättre

möjligheter att marknadsföra sig på folk-

biblioteken.

Utvecklingen på den svenska bokmarknaden

har under de senaste åren inte inneburit några

större förändringar. Kulturrådet bedömer att det

finns ca 300 allmänutgivande förlag med regel-

bunden utgivning, omkring 400 bokhandlar och

ytterligare minst 5000 försäljningsställen för

böcker. Den totala försäljningen av böcker

beräknas uppgå till drygt 5,7 miljarder kronor

(exkl. moms). Bokhandeln står för den största

delen av detaljhandelns försäljning med intäkter

på 2,13 miljarder kronor, inkl. läromedel. För-

läggareföreningens medlemmar uppvisar för år

1999 en fortsatt mycket positiv utgivnings- och

försäljningsutveckling. Utgivningen av nya barn-

och ungdomstitlar och nya upplagor ökade med

155 st. och försäljningen (inklusive backlist)

ökade med närmare 15 procent. De barn- och

ungdomsböcker som förekommit inom utgiv-

ningsstödet har i genomsnitt ett förlagsnettopris

på 75 kronor, vilket kan jämföras med år 1990 då

förlagsnettopriset var 41 kronor. Enligt Statens

kulturråds beräkningar är det särskilt under de

två senaste åren som prisökningar skett. Under

år 1999 har marginella förändringar inträffat i det

bokhandelsbestånd som omfattas av förord-

ningen om statligt stöd till bokhandeln, dvs. den

fullsorterade bokhandeln och servicebokhandeln.

Antalet bidragsansökningar till läsfrämjande-

projekt har visat på att det finns ett stort intresse

för denna verksamhet. Prioriterade områden har

under år 1999 varit skolbibliotek, barn och unga

med behov av särskilt stöd i sin språkutveckling

samt projekt med inriktning på att sprida kun-

skaper om barns språkutveckling till föräldrar

och personal inom barnomsorgen. Barnbokska-

talogen har tryckts i 400 000 exemplar och dist-

ribuerats till skolor, bibliotek, bokhandel,

barnomsorg m.m.

Det finns dock oroande tecken på att den

unika svenska bibliotekstraditionen ifrågasätts,

att den svenska bokutgivningen alltmer präglas

av kommersialisering och likriktning samt att

tillgången på kvalitetslitteratur fortfarande är en

klassfråga.

Under år 1999 fanns totalt 1 472 folkbibliotek,

varav 289 huvudbibliotek och 1 183 filialer vilket

innebär att antalet filialbibliotek minskat med 19

bibliotek jämfört med 1998, enligt preliminära

uppgifter från SCB. Vidare visar statistiken att

antalet folkbibliotek som integreras med skol-

bibliotek fortsätter att öka.

När det gäller talboksverksamheten har antalet

registrerade bibliotek och enskilda låntagare

minskat. Utlåningen fortsätter dock att öka.

Beståndet av talböcker som överförts till digitalt

medium har ökat från noll titlar år 1998 till 780

titlar år 1999. Talboksförvärven uppgick år 1999

till 25 procent av den årliga bokutgivningen i

Sverige, vilket är en ökning med 1,5 procent

jämfört med år 1998. Antalet låntagare av punkt-

skriftsböcker har ökat något till sammanlagt 682

personer (605 personer år 1998). Produktionen

och förvärven av titlar fortsätter också att öka.

Trycket på de s.k. utskrivningstjänsterna har

ökat med 31 procent. Utskriftstjänsten spelar en

viktig roll när det gäller berörda gruppers möj-

ligheter att ta del av exempelvis tidskrifter.

Lättläst litteratur vänder sig till en mängd

olika grupper. Bland dessa finns personer som

inte fullt ut behärskar det svenska språket. Rege-

ringen beräknar att det finns ett behov av lättläst

hos minst en halv miljon människor. Under år

1999 gavs 33 lättlästa böcker ut vilket är en bok

mindre än föregående år. Även inom detta om-

råde fortsätter intäkterna att öka. Antalet läsom-

bud fortsätter att öka kraftigt. Antalet läsombud

under år 1999 var 2 100 vilket är en ökning med

300 jämfört med år 1998. Nyhetstidningen 8

SIDOR kom ut med 52 nummer under år 1999.

Upplagan fortsätter att öka, under år 1999 med

närmare 500 till en genomsnittlig upplaga på

11 670. Försäljnings- och uppdragsintäkterna

fortsätter också att öka.

I ett helhetsperspektiv är svenskans ställning

som nationalspråk stabil, men de senaste årens

samhällsutveckling har ändå inneburit att

svenska språkets ställning i viss mån förändrats

och att språkvården ställts inför stora uppgifter

av delvis nytt slag. Sverige framträder allt tydli-

gare som ett mångspråkigt samhälle. Fem språk

har fått ställning som minoritetsspråk med sär-

skilda rättigheter och ett par hundra s.k. invand-

rarspråk är modersmål för många svenskar. Sam-

tidigt ökar bruket av engelska inom åtskilliga

områden.

Regeringens bedömning är att de statliga in-

satserna på litteraturområdet har en avgörande

betydelse för att stimulera en bred utgivning av

kvalitetslitteratur, öka tillgången till och intresset

för litteratur i hela landet och därmed även

främja svenska språket. Regeringens slutsats är

dock att ytterligare insatser är nödvändiga.

Bild och form samt konsthantverk

Den aktuella samtidskonstens tillgänglighet har

genom statens insatser ökat på många orter och i

många miljöer över hela landet. Genom statens

inköp får konstnärer i de flesta delar av landet

ökade försörjningsmöjligheter. Inköpen har

också stor ekonomisk betydelse för gallerier och

andra inköpsställen som är öppna för allmänhe-

ten. Kravet att sprida uppdragen stöder konst-

närlig mångfald och leder till inkomster för

många konstnärer, inte bara till de mest etable-

rade. Genom den statliga bidragsgivningen får

utställningslivet i landet ett viktigt stöd. Statliga

projektbidrag och resestipendier har haft stor

betydelse för det internationella utbytet och

möjligheter till konstnärligt utvecklingsarbete.

Det stöd till konstinköp som fördelas till folk-

parker, Folkets Hus, bygdegårdar och nykter-

hetsorganisationernas samlingslokaler berör

många, förutom miljontals besökare i landets

omkring 2 400 föreningshus och folkparker,

även de många yrkesverksamma konstnärer som

inbjuds att delta i inköpsutställningarna.

Internationaliseringen av framför allt den unga

bild- och formkonsten fortsätter. Utbyte och

samverkan mellan de nordiska länderna har

stärkts, liksom med länderna runt Östersjön. Ett

allt större antal både yngre och mer etablerade

konstnärer förlägger i dag delar av eller hela sin

verksamhet i utlandet. Samtidigt är närvaron av

utländska konstnärer i Sverige i dag större än

tidigare.

Ny statistik visar en ökning av antalet besök

på utställningar inom bild- och formområdet.

Under 1998 hade konstmuseerna och konsthal-

larna i landet ca 3,8 miljoner besök och de 55

gallerier som är medlemmar av Svenska Galleri-

förbundet ca en halv miljon besök, eller sam-

mantaget ca 4,3 miljoner besök. Till detta kom-

mer besök på de många oorganiserade galle-

riernas utställningar, utställningar i Konstfräm-

jandets och Riksutställningars regi och de många

arbetsplatsutställningar som arrangeras av konst-

föreningar. I statistiken ingår inte heller den

offentliga konstens möte med publiken.

Konstmuseer och konsthallar är företrädesvis

lokaliserade till landets större städer. Därav följer

att dessa i högre grad besöks av den storstadsbo-

ende befolkningen jämfört med dem som bor i

övriga landet. Förhållandet utjämnas något av

den kontakt med konsten som möjliggörs

genom den omfattande utställningsverksamhe-

ten inom de konstfrämjande organisationerna på

arbetsplatser och i föreningslivet över hela lan-

det, även om detta arbete bedrivs med betydligt

mindre resurser. Dock finns det även på lokal

nivå ett mindre antal utställningsarrangörer som

bedriver en verksamhet av nationellt intresse,

som t.ex. Virserums konsthall i Småland och

Stiftelsen Wanås i Skåne.

Det fortsatt låga nybyggandet av framför allt

bostäder har återverkningar på konstnärers möj-

ligheter till uppdrag för den offentliga miljön.

Men det innebär också att allmänhetens möjlig-

heter att möta de nyaste konstuttrycken i den

gemensamma miljön är mindre i dag än för tio år

sedan.

I motsats till många andra offentliga beställare

av konst fortsätter dock Statens konstråds verk-

samhet att öka i omfattning, huvudsakligen

genom samverkan med kommuner och andra

aktörer för satsningar i icke-statliga miljöer. Det

är påfallande att det är en stor andel unga konst-

närer som får uppdrag i projekten, liksom att den

geografiska spridningen av verksamheten som

helhet är god. Antalet avslutade konstansök-

ningar (placering av kollektioner av lös konst till

statliga myndigheter) är i nivå med året dessför-

innan, vilket innebär god service till de flesta

myndigheter. Inom informations- och utveck-

lingsverksamheten har, förutom den löpande

rådgivningen och informationen till allmänheten

och till mottagare av konsten, flera utvecklings-

projekt, seminarier och utställningar genomförts

där Konstrådet på ett mer kraftfullt sätt än tidi-

gare axlat uppgiften att vara nationell inspiratör

på området offentlig konst.

Statens kulturråd har vid bidragsfördelningen

1999 inom området lagt särskild vikt vid verk-

samheter som främjar konstnärernas villkor och

möten med publiken. Vidare prioriteras verk-

samheter som når olika publikkategorier och ger

ökade möjligheter att se bild- och formkonst

över hela landet, liksom verksamheter som ut-

vecklar olika metoder och samverkansformer

eller innebär erfarenhetsutbyte nationellt och

internationellt.

När det nya verksamhetsstödet till vissa ut-

ställare på bild- och formområdet inrättades 1999

fördelade Kulturrådet ett treårigt bidrag med

belopp på 800 000 900 000 kronor till Färgfabri-

ken i Liljeholmen, Form/Design Center i Malmö

och Wanås utställningar utanför Kristianstad.

Under år 2000 har ytterligare elva institutioner

från olika orter fått ettåriga bidrag med belopp

som varierat mellan 50 000 och 500 000 kronor.

Kulturrådet har valt att inte splittra resurserna på

alltför många utställare, vilket har inneburit att

flera institutioner som är väl meriterade inte har

kunnat få verksamhetsstöd. Erfarenheterna från

bidragsgivningen motiverar enligt regeringens

uppfattning en förstärkning av stödet till vissa

utställare.

Nämnden för hemslöjdsfrågor driver flera

större externfinansierade projekt, bl.a. en med-

veten satsning på att stärka hemslöjden som

forskningsområde, samt en breddning av verk-

samheten mot mångfald och näringspolitik.

Vidare har hemslöjdens barn- och ungdomsverk-

samhet stärkts under år 1999 genom bildandet av

Riksförbundet Unga slöjdare.

Regeringen bedömer att statens insatser för

bild och form har haft stor betydelse för utveck-

lingen inom området. De bidrar till att göra den

samtida bild- och formkonsten tillgänglig för så

många som möjligt, oavsett var de bor i landet,

samtidigt som förutsättningar ges för hög kvali-

tet i det konstnärliga arbetet. Spridningen av

kvalificerad samtidskonst utanför storstadsmiljö-

erna är fortfarande en prioriterad uppgift, liksom

den konstfrämjande uppgiften att göra inbryt-

ningar i nya publikgrupper.

Arkitektur, formgivning och design

Regeringens handlingsprogram för arkitektur,

formgivning och design utgör en bas för arbetet.

De fastighetsförvaltande myndigheterna Riks-

antikvarieämbetet, Statens fastighetsverk, Forti-

fikationsverket, Luftfartsverket, Sjöfartsverket,

Vägverket, Banverket och Statens järnvägar, har

utvecklat sina kvalitetsprogram för hur arkitek-

toniska och gestaltningsmässiga kvaliteter kan

främjas. Enligt regeringens bedömning har det

hittillsvarande arbetet lagt en god grund för ut-

vecklingen av verkens fastighetsförvaltning.

Samtidigt återstår det ett långsiktigt och strate

giskt arbete för att förankra de riktlinjer och

arbetssätt som kvalitetsprogrammen innehåller.

Statens fastighetsverk har genom ett särskilt

regeringsuppdrag verkat för ett ökat samarbete

mellan myndigheterna i de frågor som hand-

lingsprogrammet tar upp. Verket har bl.a., i sam-

arbete med Boverket, Riksantikvarieämbetet och

Arkitekturmuseet, publicerat en skrift Hur bra

hus blir till och förvaltas.

Statens konstråd har i uppdrag att verka för

estetiska förbättringar i den offentliga miljön.

Under år 1999 har byggkeramik lyfts fram

genom utställningar, bl.a. på bomässan H99 i

Helsingborg och på Röhsska museet i Göteborg,

samt genom en bok. Det vidgade intresset för

byggkeramik har resulterat i ett antal keramiska

uppdrag med både Konstrådet och olika fastig-

hetsägare som uppdragsgivare. Under år 2000 är

temat Stadsförnyelse på konstnärlig grund.

Flera projekt har inletts och några av dessa har

gällt bostadsområden från 1960- och 70-talen.

Arkitekturmuseet har påbörjat arbetet med

kampanjen för Arkitekturåret 2001. Regeringens

långsiktiga målsättning är att efterfrågan på och

förståelsen för god arkitektur, formgivning och

design skall öka i hela landet.

Svensk Form har inom ramen för sitt natio-

nella uppdrag på formområdet etablerat en ny

publik verksamhet med bl.a. utställningar på

Skeppsholmen i Stockholm.

Genom den statliga utredningen om formgiv-

ning och design som tillsattes i februari 1999 har

nu detta område för första gången getts en mer

grundlig genomgång och kartläggning.

Högskoleverket har på regeringens uppdrag

utrett de högre designutbildningarna i Sverige. I

uppdraget utfördes, som ett underlag för Hög-

skoleverket, en särskild utvärdering av en inter-

nationellt sammansatt grupp av sakkunniga.

Högskoleverkets rapport har bl.a. lett till ett ut-

vecklingsarbete inom högskolorna och universi-

teten.

Många av länsstyrelserna redovisar att hand-

lingsprogrammet för arkitektur, formgivning

och design fungerat som utgångspunkt för olika

regionala insatser och flera länsstyrelser har på-

börjat ett utvecklingsarbete tillsammans med

kommunerna. Också Boverket har genomfört

verksamheter för att utveckla arkitekturfrågorna.

Det har bl.a. gällt samarbete med enskilda kom-

muner i syfte att utveckla lokala handlingspro-

gram för kvalitet i stadsbyggande och arkitektur.

Film

Trots konkurrensen från TV och IT-medier har

Sverige flitiga biobesökare. Under år 1999 upp-

gick antalet biobesök till nästan 16 miljoner, vil-

ket är en ökning med 1 procent jämfört med år

1998. En genomsnittlig vecka går 7 procent av

svenskarna på bio. Ungdomar mellan 20 och 24

år är biobesökare i större utsträckning än andra.

Svensk film har en stark ställning på hemma-

marknaden. Under år 1999 har svensk films an-

del av det totala antalet biobesök ökat från 16,2

procent år 1998 till 21,5 procent. Under året har

23 svenska långfilmer haft premiär, varav 10 med

utländska samproducenter.

Svensk filmproduktion är beroende av offent-

ligt stöd, vilket är en situation som Sverige delar

med alla länder i Europa. Till filmpolitikens

främsta uppgifter hör att upprätthålla och ut-

veckla värdefull svensk filmproduktion. Stödet

till svensk filmproduktion finansierades t.o.m. år

1999 genom 1993 års finansieringsavtal för Stif-

telsen Svenska Filminstitutet. Under år 1999 in-

gick inte längre videobranschen i avtalet. Detta

medförde att intäkterna från filmavtalet blev

omkring 30 miljoner kronor lägre år 1999 jäm-

fört med året innan, vilket innebar att färre fil-

mer kunde få stöd. Under året har förhandsstöd

getts till 15 långfilmer och 30 filmer i annat for-

mat. Andelen kvinnliga regissörer var på lång-

filmssidan 26 procent och för annan film 36 pro-

cent. Inom ramen för förhandsstödet har också

utvecklingsstöd, manuskriptstöd och planerings-

stöd fördelats. Under året utdelades 72 fortbild-

ningsstipendier, varav hälften till kvinnor. Nio

svenska filmer fick efterhandsstöd under år 1999.

Genom filmavtalet har också biografstöd samt

stöd till parallelldistribution fördelats.

Stöd till filmkulturell verksamhet samt till

regionala resurscentrum för film och video

finansierades t.o.m. år 1999 helt med statliga

medel. Stöd har fördelats av Filminstitutet för

spridning och visning av värdefull film i hela lan-

det, bl.a. till visningsorganisationer och filmfesti-

valer. En av filmpolitikens viktigaste uppgifter är

att regionalt och lokalt stärka filmens roll i kul-

turlivet. En viktig del i denna verksamhet är att

stimulera en fortsatt uppbyggnad av regionala

resurscentrum för film och video. Under år 1999

har 16 regionala resurscentrum fått stöd. Totalt

fördelades 13,5 miljoner kronor, vilket genere-

rade en regional motprestation på 30,8 miljoner

kronor. För innevarande år får 17 resurscentrum

del av stödet. Därutöver räknar Filminstitutet

med att ytterligare tre län kommer att kunna

etablera regional filmverksamhet under kom-

mande år under förutsättning att tillräckliga

filmpolitiska medel kan ställas till förfogande. De

aktuella länen är Gävleborg, Jönköping och

Östergötland. Enligt vad regeringen inhämtat

kommer Filminstitutet att kunna stödja en fort-

satt regional utbyggnad, bl.a. genom värdefulla

insatser från Stiftelsen framtidens kultur.

Till filmpolitikens många viktiga uppgifter hör

att prioritera insatser som riktar sig till barn och

ungdomar. Det blir allt viktigare för barn och

ungdomar att lära sig tyda de budskap och den

information som möter dem i det omfattande

mediebruset. Skolbio är i dag ett betydelsefullt

inslag i skolans undervisning, och har under läs-

året 1998/99 bedrivits i 164 av landets kom-

muner. Det innebär en ökning med tio kom-

muner jämfört med läsåret 1997/98.

När det gäller Sveriges deltagande i interna-

tionellt samarbete på filmområdet har Filmin-

stitutet fortsatt sitt arbete med bl.a. EU:s stöd-

program MEDIA II och Europarådets produk-

tionsfond Eurimages. När det gäller MEDIA II

har Sverige under 1999 uppnått den bästa ut-

delningen hittills. Programmet löper ut den 31

december 2000, och förhandlingar om en fort-

sättning för perioden 2001-2005 (MEDIA Plus)

pågår.

Filminstitutet arbetar också för att sprida

svensk film och svensk filmkultur i olika delar av

världen. Sammanlagt förmedlade Filminstitutet

35 svenska långfilmer och 63 svenska kortfilmer

för visning vid 170 olika internationella festivaler

under året.

Filminstitutets filmarkiv ökade år 1999 med

828 titlar och sammanlagt finns nu knappt

19 000 lång- och kortfilmer arkiverade. Filmerna

måste förvaras i kylkasematter som håller en viss

temperatur och luftfuktighet för att inte förstö-

ras. Omkopieringen av den brandfarliga nitrat-

filmen från perioden 1897 1953 fortsätter. I

stort sett all långfilm från nitratperioden är om-

kopierad. Antalet kortfilmer som ännu inte om-

kopierats är emellertid betydande.

Konstnärsnämndens bidrag till projekt inom

filmområdet har kommit att få allt större bety-

delse för filmarna. Antalet beviljade bidrag låg år

1999 kvar på samma nivå som året dessförinnan,

nämligen 34 stycken. Av dessa utgör två projekt-

bidrag till filmorganisationer, nämligen bidrag till

Stiftelsen Filmform för distribution och arkiv-

verksamhet samt till Folkets Bio för dagliga gra-

tisvisningar av kortfilm. Det genomsnittliga bi-

dragsbeloppet har ökat även om dessa orga-

nisationsbidrag räknas bort. Kvinnornas andel av

antalet bidrag var 44 procent år 1999.

Regeringen bedömer att det statliga filmstödet

är av avgörande betydelse för svensk filmkultur.

Enligt riksdagens beslut (prop. 1998/99:131, bet.

1999/2000:KrU5, rskr. 1999/2000:13) samlas alla

filmpolitiska stöd som hanteras av Filminstitutet

i 2000 års filmavtal, som trädde i kraft den 1

januari 2000. Avtalet innebär såväl förändringar

av tidigare stödformer som en kraftig förstärk-

ning av stödet. Det nya filmavtalet sträcker sig

t.o.m. år 2004. Därmed har det skapats en god

grund för ett kreativt filmklimat i Sverige. Sam-

tidigt kan det under en så pass lång avtalsperiod

naturligtvis inte uteslutas att delvis nya och för-

ändrade behov uppstår inom filmområdet och att

det därför kan finnas anledning att göra vissa

omprioriteringar inom ramen för de av avtal-

sparterna givna förutsättningarna. 2000 års

filmavtal innehåller därför en viss flexibilitet för

Filminstitutet att göra sådana bedömningar.

Hösten 1999 notifierades 2000 års filmavtal till

Europeiska kommissionen, som godkände av-

talets stödformer i februari 2000. Diskussioner

fortgår inom EU om förhållandet mellan natio-

nella filmstöd och unionens statsstödsregler.

Regeringen följer denna fråga noga, eftersom

den påverkar Sveriges möjligheter att föra en

aktiv och självständig filmpolitik.

Konstnärsnämndens stöd till produktion av

kortfilm har stor betydelse för unga filmares

möjligheter att utöva sin konstnärliga verksam-

het. Som tidigare redovisats arbetar regeringen

med att på sikt etablera en filmvårdscentral i

Grängesberg.

Sesam-projektet på filmområdet

Riksdagen anslog våren 1995 sammanlagt 235

miljoner kronor för sysselsättningsåtgärder inom

kulturområdet (prop. 1994/95:100 bil. 12, bet.

1994/95:KrU18, rskr. 1994/95:251). Riksdagen

menade därvid att en del av de anvisade medlen

borde användas för restaurering av svenska fil-

mer. I maj 1996 beviljade regeringen Svenska

Filminstitutet ett bidrag på 12 miljoner kronor

för ett projekt rörande restaurering av färgfilm.

I skrivelsen Sysselsättningsåtgärder inom kul-

turområdet, Sesam-projektet (skr. 1999/2000:65)

har regeringen redogjort för Sesam-projektet.

Riksdagen har därvid förutsatt att regeringen i

kommande budgetproposition lämnar en redo-

görelse för det filmrestaureringsprojekt som

kunde genomföras tack vare Sesam-medlen (bet.

1999/2000:KrU14, rskr. 1999/2000:199).

Filmrestaureringsprojektet, som avsåg svensk

färgfilm producerad under perioden 1953 1979,

påbörjades år 1996. Projektet inleddes med loka-

lisering av originalnegativ, eftersom en stor del

av de aktuella filmerna inte var deponerade i

Filminstitutets arkiv. Av de 312 filmer som pro-

ducerats under perioden 1953 1979 har 225 ori-

ginalnegativ lokaliserats. För att få en uppfatt-

ning om filmernas kondition och vilken restau-

reringsmetod som var lämplig att tillämpa beslöt

man att välja ut tio titlar från den aktuella peri-

oden, representerande olika produktionsbolag,

olika lagringsförhållanden och olika ålder på

originalnegativen. De tio inledningsvis utvalda

titlarna visade upp många olika skador och pro-

blem, där färgblekningen inte alltid var det

största.

I restaureringsarbetet har Filminstitutet sam-

arbetat bl.a. med filmernas fotografer och regis-

sörer, vilket har haft stor betydelse för arbetet. I

ett tidigt skede arrangerade Filminstitutet ett

seminarium där bl.a. restaureringsmetoder dis-

kuterades. Filminstitutets beslut om omfatt-

ningen och inriktningen av restaureringen har

fått stöd av upphovsmännen och laboratorie-

personalen. Vid utgången av år 1998, då projektet

avslutades, hade 16 filmer färdigrestaurerats,

exempelvis Änglar, finns dom? (1961), Utvand-

rarna (1971) och Bröderna Lejonhjärta (1977).

Tio av dessa hade visats för publik i regi av

Filminstitutets filmklubb. Nyrestaurerade film-

kopior har också visats under Göteborg Film

Festival samt under kulturhuvudstadsåret.

I vissa fall är digital teknik nödvändig för

restaurering av filmmaterial. En del av Sesam-

medlen har därför använts för att delfinansiera

digital utrustning. I övrigt har medlen i huvudsak

använts till personalkostnader samt laboratorie-

arbete. Filminstitutet anställde hösten 1996 yt-

terligare en filmtekniker. För arbetet med digital

färgfilmsrestaurering anställde Filminstitutets

dotterbolag Rotebro Filmservice två datatekni-

ker och en filmtekniker. Därutöver har ordinarie

personal inom Filminstitutet engagerats i arbetet.

Restaureringen och visningarna har fått stor

uppmärksamhet i press och av allmänhet. Upp-

märksamheten har lett till ökad kunskap om

problem som hänger samman med vård, beva-

rande och restaurering av film. Arbetet har fått

starkt gensvar hos regissörer och filmare som

varit verksamma under den aktuella perioden.

Med hjälp av de ytterligare medel som i Ing-

mar Bergmans namn tilldelats för färgfilms-

restaurering fr.o.m. år 1999 fortgår arbetet med

den stora mängd filmer som återstår att restau-

rera. Totalt har hittills 31 svenska långfilmer i

färg omkopierats.

Arkiv

Arkivmyndigheterna skapar genom sin verksam-

het förutsättningar för en god arkivhantering hos

bl.a. arkivbildande myndigheter, något som är av

grundläggande betydelse för att offentlighets-

principen skall fungera på ett tillfredsställande

sätt. Vidare bidrar insatserna på området till att

kulturarvet bevaras.

Den ökade användningen av informationstek-

nik och digitalisering medför att man kan nå fler

och nya grupper av användare, bl.a. eftersom in-

formation finns tillgänglig på andra ställen än på

arkivinstitutionerna. Samtidigt minskar risken

för slitage på originalhandlingar. Genom arbetet

med att utveckla digitala register och förteck-

ningar samt med referensdatabaser ökar över-

blicken över arkiven.

Arkivmyndigheternas utåtriktade verksamhet,

t.ex. konferenser, utställningar och andra arran-

gemang, bidrar till att tydliggöra arkivens bety-

delse när det gäller att bygga upp kunskap om

samhällsutvecklingen och människors levnads-

förhållanden. Regionala projekt inom arkivom-

rådet speglar regionen och dess villkor genom

tiderna och påvisar arkivens betydelse för regio-

nal utveckling, bl.a. genom att bidra till att skapa

arbetstillfällen, och för att stärka den regionala

identiteten. Arkivens betydelse som del av kul-

turarvet stärks.

Förutsättningarna för arkivmyndigheternas

verksamhet förändras ständigt. Bland annat in-

nebär den ökade användningen av ny informa-

tionsteknik att villkoren ändras när det gäller

mottagande, bevarande, vård och gallring samt

tillhandahållande av arkivmaterial. Härigenom

ökar möjligheterna att tillgängliggöra arkivmate-

rial och att nå nya och flera grupper av använ-

dare. Samtidigt ställs arkivmyndigheterna inför

nya frågeställningar, t.ex. i fråga om hantering

och förvaring av elektroniskt material, samt

ökade krav på kompetens. Även strukturföränd-

ringar inom den offentliga förvaltningen liksom

de ändrade relationerna mellan staten och

Svenska kyrkan får konsekvenser för arkivmyn-

digheterna, bl.a. genom ökade leveranser av

material. Det är många gånger fråga om material

som fortfarande är aktuellt och som i förhållan-

devis stor utsträckning efterfrågas av såväl för-

valtningen som forskningen. Tillhandahållandet

får delvis en annan karaktär än när det gäller

äldre material, bl.a. i fråga om sekretesspröv-

ningar och krav på kompetens inom olika

sakområden. Andra faktorer som påverkar

arkivmyndigheternas verksamhet är den ökande

mängden information i samhället samt interna-

tionaliseringen som medför krav på anpassning

till internationella regler och normer t.ex. i fråga

om personlig integritet och upphovsrätt. Det allt

större allmänna intresset för arkiven innebär bl.a.

en ökad efterfrågan på information och uppgif-

ter. Detta gäller inte minst inom släkt- och hem-

bygdsforskningen.

Regeringen bedömer att de statliga insatserna

på arkivområdet har gett goda resultat i förhål-

lande till uppställda mål. Genom arkivmyndig-

heternas arbete ökar möjligheterna att ta del av

allmänna handlingar och annat arkivmaterial och

därmed också möjligheterna till insyn och till

ökad kunskap om samhället och dess utveckling.

De ändrade förutsättningarna för verksamheten

på området innebär dock ständigt ökande krav

och förväntningar på arkivmyndigheterna. Det är

angeläget att myndigheternas medvetna arbete

för att möta dessa krav och förväntningar fort-

sätter.

Museer och utställningar

Under år 1998 besökte drygt halva svenska

befolkningen något museum. Statens kulturråds

statistik för museiområdet har visat på ca 15 17

miljoner besök årligen under 1990-talet. Om-

kring hälften av museibesöken görs på statliga

museer.

Jämfört med år 1998, då Stockholm var Euro-

pas kulturhuvudstad och då Moderna museet och

Arkitekturmuseet återöppnade i nya lokaler har

besökssiffror för de centrala museerna totalt sett

minskat. Vissa museer har dock ökat antalet

besökare.

Tabell 4.2 Antal besökare vid de centrala museerna

Museum

1997

1998

1999

Statens

historiska museer

193 000

150 000

122 000

Nationalmuseum

med Prins Eugens

Waldemarsudde

480 000

407 000

428 000

Naturhistoriska

riksmuseet

844 000

820 000

846 000

Statens museer

för världskultur

172 000

187 000

179 000

Livrustkammaren,

Skoklosters slott och

Hallwylska museet

209 000

234 000

196 000

Statens

sjöhistoriska museer

826 000

1 065 000

953 000

Arkitekturmuseet

15 000

160 000

88 000

Statems musiksam-

lingar (Musikmuseet)

32 000

38 000

24 000

Statens försvars-

historiska museer

45 000

47 000

43 000

Moderna museet

134 000

566 000

283 000

Stiftelsen

Nordiska museet

233 000

254 000

292 000

Stiftelsen Skansen

1 319 000

1 371 000

1 274 000

Stiftelsen

Tekniska museet

189 000

157 000

207 000

Stiftelsen

Arbetets museum

152 000

158 000

186 000

Summa

4 843 000

5 605 000

5 121 000

Museerna har fortsatt att arbeta med samlingar-

nas långsiktiga bevarande, att öka tillgänglig-

heten till samlingarna och att nå nya grupper av

besökare. Arbetet för att motverka främlings-

fientlighet och rasism är fortsatt prioriterat.

Särskilda satsningar har gjorts för barn och

ungdom. Så har t.ex. Sjöhistoriska museet haft

ett museipedagogiskt utvecklingsarbete inriktat

på gymnasieungdomar och Vasamuseet har

samarbetat med Lärarhögskolan i Stockholm.

Östasiatiska museet har haft särskild verksamhet

för förskolebarn och Skoklosters slott har

samarbetat med skolor och med stiftelsen Abra-

hams barn. På Nationalmuseum öppnade under

året Ateljén, där man bl.a. har Barnens konst-

skola. Teknorama på Tekniska museet öppnade

efter att under en tid ha varit stängd för om-

byggnad.

Utställningar och aktiviteteter med utgångs-

punkt i det mångkulturella samhället har

genomförts på t.ex. Medelhavsmuseet (Bosnien

ett islamiskt kulturarv i Europa) och på

Hallwylska museet (Kvinna i världen). Medel-

havsmuseet har också skapat ett nätverk för isla-

miska samlingar i hela landet inom ramen för

projektet Sverige och den islamiska världen ett

svenskt kulturarv.

Många museer arbetar med att öka tillgänglig-

heten till sina samlingar genom att visa föremål i

digitaliserad form. Etnografiska museet i Göte-

borg, inom Statens museer för världskultur, har

målet att samlingarna i sin helhet skall finnas till-

gängliga i digitaliserad form vid öppnandet av

Världskulturmuseet år 2003. Naturhistoriska

riksmuseet har under året ökat antalet föremål

som kan ses via Internet och museets hemsida

har haft nära dubbelt så många besökare som

under föregående år.

De centrala museerna bedriver alla någon

form av forskningsverksamhet. Forskningsre-

sultaten presenteras genom utställningar och

publikationer. Naturhistoriska riksmuseet har i

detta avseende en särställning genom sin om-

fattande forskning. Se även anslaget 28:36 Forsk-

nings- och utvecklingsinsatser inom kulturom-

rådet.

Museerna och Riksutställningar har aktivt del-

tagit i flera internationella nätverk och samar-

betsprojekt. Samverkan med andra Östersjölän-

der har prioriterats. Som exempel kan nämnas

Nationalmuseums och Livrustkammarens sam-

arbete med ryska museer.

Många museer har ett omfattande och aktivt

samarbete med andra museer och övriga kultur-

institutioner samt med universitet och högsko-

lor. Till exempel samarbetar Statens musiksam-

lingar med Kungl. musikaliska akademien i

projektet Musik- Medier-Mångkultur och med

Arkivet för ljud och bild m.fl. för att bygga upp

ett svenskt rockarkiv. Arkitekturmuseet har ett

pågående samarbete med det allmännyttiga

hyresbolaget Familjebostäder. Flera museer

samarbetar inom ramen för satsningen på in-

dustrisamhällets kulturarv.

Trots att flera posititva resultat har redovisats

konstaterar regeringen att det inom museiområ-

det finns vissa genomgående problem. Det är

angeläget att de centrala museernas ekonomiska

situation ses över. I detta sammanhang bör även

museernas hyreskostnader beaktas. Sesam-pro-

jektet har förbättrat situationen för samlingarna,

men betydande behov av vård, registrering och

digitalisering av museernas samlingar kvarstår

ännu. Stora problem finns även vad gäller ända-

målsenlig förvaring av samlingarna. Regeringen

avser att inom ramen för den genomlysning av

museernas verksamhet som görs på departe-

mentet, göra en översyn av de centrala muse-

ernas magasinssituation.

De centrala museerna har på regeringens upp-

drag under försommaren 2000 redovisat vilka

etiska riktlinjer som tillämpas i samband med

föremålsförvärv. Redovisningarna ger vid handen

att museerna i allt väsentligt följer den interna-

tionella museiorganisationen ICOM:s rekom-

mendationer vad gäller förvärv av museiföremål.

Detta innebär att illegal handel med kultur- och

naturföremål motverkas bl.a. genom att muse-

erna inte förvärvar föremål med osäkert ur-

sprung till sina samlingar.

Kulturmiljö

De insatser som görs inom kulturmiljösektorn,

av Riksantikvarieämbetet, länsstyrelserna m.fl.

har lett till att kulturmiljöhänsyn allt mer upp-

märksammas inom olika samhällssektorer bl.a.

när det gäller infrastrukturinvesteringar, byg-

gande, jord- och skogsbruk samt energiutvin-

ning. I detta sammanhang är samverkan med

andra centrala verk t.ex. Vägverket, Jordbruks-

verket och Naturvårdsverket, men också Svenska

kyrkan och Svenska kommunförbundet av stor

betydelse. Det tvärsektoriella arbetet har under

senare år fått en allt större betydelse för kultur-

miljöarbetets inriktning och resultat. Till exem-

pel väntas miljömålsarbetet och de regionala till-

växtavtalen på sikt få stora effekter för kultur-

miljön. Olika omvärldsfaktorer och förändringar

i samhället påverkar kulturvärdena i miljön och

utgör både hot och möjligheter. Omstrukture-

ringarna inom jord- och skogsbruket, omfatt-

ningen av de offentliga infrastrukturinvestering-

arna, förändringarna inom Försvarsmakten och

de ändrade relationerna mellan staten och

Svenska kyrkan är exempel på samhällsför-

ändringar som påverkar kulturmiljösektorns

arbete.

Genom de olika projekt som nu är under

genomförande och genom uppbyggnaden av

register, t.ex. fornminnesregistret, kommer kun-

skap om och tillgänglighet till kulturarvet att

fortsätta öka, vilket är nödvändigt för att på sikt

svara mot bl.a. samhällsplaneringens behov och

allmänhetens intresse.

Det nya regelverket för uppdragsarkeologin

har gett positiva effekter bl.a. när det gäller att

bestämma undersökningarnas inriktning och

omfattning. Däremot har urvalsförfarandet inte

nått den omfattning som avsågs, vilket till stor

del beror på ett begränsat utbud av undersökare.

Då omfattningen av större offentliga infra-

struktursatsningar varierat stort de senaste åren

har Riksantikvarieämbetets avdelning för arkeo-

logisk uppdragsverksamhet (UV) tvingats göra

omfattande omstruktureringar.

Förutsättningarna för att bevara kulturvärden

i byggda och obebyggda miljöer har förbättrats

under året. Kunskapsuppbyggnaden när det gäl-

ler stads- och industrimiljöer, skogens kultur-

lämningar och kulturvärden i landskapet, har

prioriterats. Besluts- och planeringsunderlagen

för samhällsplaneringen i stort har förbättrats.

Länsstyrelserna arbetar aktivt för att integrera

kulturarvsaspekterna inom andra samhällsområ-

den. Kulturarvets betydelse för den regionala

utvecklingen har tydliggjorts. Länsstyrelsernas

samverkan med de regionala museerna bör dock

vidareutvecklas.

Bidraget till kulturmiljövård möjliggör att vård

och information om vårt kulturarv kommer till

stånd i hela landet. Medlen bidrar dessutom i hög

grad till att skapa förutsättningar för och bidra

till en ökad tillväxt och sysselsättning.

Av de medel som år 1999 betalades ut från

anslaget har 92 procent beslutats av länsstyrel-

serna och den resterande delen av RAÄ. De

medel som beslutades av länsstyrelserna har

använts till vård av 1 700 byggnadsmiljöer, 2 200

fornlämningsmiljöer och 150 kulturlandskaps-

miljöer. Därutöver har medlen använts till olika

typer av inventerings- och informationsinsatser.

Satsningen på bevarande av fädbodkulturen och

det samiska kulturarvet har fortsatt. Medel har

också betalats ut inom ramen för regeringens

satsning på industrisamhällets kulturarv.

Kulturutskottet föreslog i betänkandet

1991/92:KrU18 att det förslag som lagts fram i

betänkandet Att förvalta kulturmiljöer (SOU

1991:64) om inrättandet av en nationell stiftelse

för kulturmiljöförvaltning, skulle bli föremål för

ingående överväganden. Riksdagen biföll ut-

skottets hemställan (rskr. 1991/92:204). Enligt

regeringens bedömning finns det i dag inte eko-

nomiska förutsättningar för att inrätta en sådan

stiftelse och det är därför inte aktuellt att över-

väga frågan ytterligare.

Forskning inom kulturområdet

Myndigheterna har fortsatt att öka forsk-

ningsinformationen till både verksamma inom

kultur- och utbildningssektorerna och allmän-

heten. Inom ramen för EU:s femte ramprogram

för forskning och utveckling (1998 2002) finns

flera tematiska program som innehåller delområ-

den för kulturområdet bl.a. Morgondagens stad

och kulturarvet och Multimediainnehåll. Flera av

myndigheterna har ett etablerat nationellt och

internationellt samarbete med universitet, hög-

skolor och andra myndigheter.

Trossamfund

Den religiösa mångfalden i vårt samhälle liksom

intresset för etiska och existentiella frågor inne-

bär ett ökat intresse av insatser från trossam-

funden.

Den verksamhet som bedrivs bidrar till att

fylla framför allt de religiösa behoven och till att

ge den enskilde en grundläggande identitet samt

social och kulturell gemenskap. Under senare år

har trossamfundens insatser i krissituationer

uppmärksammats i olika sammanhang. Tros-

samfunden fyller genom sin verksamhet en vik-

tig funktion i samhället. De statliga insatserna på

området bidrar till att främja den religiösa

mångfalden i landet.

Konstområdesövergripande verksamhet

Regeringens bedömning är att Statens kulturråds

bidragsgivning till kulturverksamhet på regional

och lokal nivå och inom organisationslivet har

haft en positiv inverkan på kulturlivets utveck-

ling och bidrar till att uppfylla flertalet av målen

för en nationell kulturpolitik. Viktiga kulturpro-

jekt har genomförts med hjälp av statliga bidrag

och betydelsefull kulturverksamhet utanför

kulturinstitutionerna har kunnat fortleva i bety-

dande utsträckning. Även de statliga insatserna

för att främja samisk kultur samt för att stärka

det internationella kulturutbytet har haft positiv

effekt på utvecklingen.

År 1999 var det sista året i den första

treårsperioden för de tidsbegränsade nationella

uppdragen inom områdena barn och ungdoms-

teater, regional filmverksamhet, ungdomskultur,

musik, samtidskonst samt museiverksamhet. In-

nehavare av dessa uppdrag under denna period

var Backateatern i Göteborg, Film i Väst i Troll-

hättan, Kulturskolan Rosteriet i Luleå, Falu

Folkmusik Festival, Malmö Konsthall och

Arbetets museum i Norrköping. Statens kultur-

råd och Svenska Filminstitutet har utvärderat

uppdragen vilket redovisades i budgetproposi-

tionen för 2000 (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 17

s. 39). Regeringen har för treårsperioden 2000

2002 utsett följande innehavare av ovanstående

nationella uppdrag: Gottsunda Teater i Uppsala,

Filmpool Nord i Luleå, Cirkus Cirkör i Stock-

holm, Sveriges Musik- och Kulturskoleråd

(SMOK), BildMuseet i Umeå samt Kalmar läns

museum. Det tidsbegränsade nationella uppdra-

get inom området form och design innehas

under perioden 1999 2001 av Föreningen Svensk

Form. De nationella uppdragen uppfyller enligt

regeringens bedömning syftet att ta till vara

kunnande och idéer från hela landet för att bidra

till utveckling och förnyelse inom olika områden.

Uppdragen medverkar på ett betydelsefullt sätt

till att de nationella kulturpolitiska målen upp-

fylls. Den tydliga inriktning mot barn och

ungdomar som flera av uppdragen med nuva-

rande innehavare har är något som bör utvecklas

och förstärkas.

Statens kulturråd har på regeringens uppdrag

utvärderat Kulturåret 1998. Inom K 98, Kultur-

huvudstadsprojektet, fanns enligt utvärderingen

en tydlig strävan att medverka till utveckling

inom kultursektorn och dess institutioner men

man hade svårt att fullfölja denna ambition.

Detta berodde enligt utvärderingen främst på

bristande målformuleringar, otydliga organisa-

tionsformer och problem med de interna proces-

serna.

När det gäller satsningen Kultur i hela landet

under år 1998 konstateras att de statliga bidragen

i flera fall varit direkt avgörande för den lokala

eller regionala satsning som genomförts. De

långsiktiga effekterna av satsningen är dock

mindre uppenbara. I många fall har genomförda

satsningar haft tydlig engångskaraktär.

Sammanfattningsvis konstaterar utvärde-

ringen att olika former av kulturprojekt kan in-

nebära en välbehövlig injektion i stelnade struk-

turer, såväl i huvudstadsregionen med sina stora

institutioner som i det lilla glesbygdssamhället

med mycket knappa resurser. Det är dock viktigt

att erfarenheterna tas tillvara och används i det

fortsatta, långsiktiga arbetet.

Kulturrådet har regeringens uppdrag att även

kartlägga de långsiktiga effekterna av Kulturåret.

Denna rapport skall lämnas i början av år 2002.

Regional fördelning av statens stöd till kultur

Ett av målen för den nationella kulturpolitiken är

att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i

kulturlivet och till kulturupplevelser. Detta inne-

bär bl.a. att kulturpolitiken skall främja ett rikt

kulturutbud i hela landet och skapa möjligheter

för kulturutbyte mellan olika regioner. Alla skall

ha möjlighet att uppleva kultur och ägna sig åt

eget skapande oberoende av var de bor. Medlen

för att uppnå detta mål är flera. Förutom de sats-

ningar som görs av stat, landsting och kommu-

ner har t.ex. radio och TV i allmänhetens tjänst

en viktig roll som kulturbärare. Även informa-

tionstekniken utnyttjas för att göra kulturen till-

gänglig i hela landet.

En av huvudfrågorna vid riksdagens beslut i

mitten av 1970-talet om nya statliga satsningar

inom kulturområdet gällde uppbyggnaden av

kulturens infrastruktur i hela landet. Nya stöd-

former infördes för regionala och lokala kultur-

institutioner som ett komplement till statens in-

satser för bl.a. nationalscenerna och de centrala

museerna. Den kulturella infrastrukturen är en

viktig bas för regionernas kulturliv och för vär-

nandet av kulturarvet. Statens bidrag till regio-

nala teater-, dans- och musikinstitutioner,

länsmusikverksamhet, regional biblioteksverk-

samhet, regionala museer och länskonstnärer

syftar till att möjliggöra en mångsidig verksam-

het av hög kvalitet; att ge varje medborgare en

god tillgång till böcker och information; att

stödja museerna i deras uppgift att samla in,

bearbeta och förmedla kunskap om regionens

kulturarv, dess konstutveckling samt om sam-

hället och miljön i övrigt samt att sprida, stimu-

lera och öka kunskapen om konst och kultur,

framför allt bland barn och ungdomar.

I samband med 1996 års kulturpolitiska beslut

aktualiserades frågan om fördelningen av det

statliga kulturstödet till storstadsområdena och

till övriga delar av landet. Riksdagen gav rege-

ringen till känna att det var motiverat med en

skyndsam utredning som omfattar samtliga om-

råden där staten ger stöd till kulturinstitutioner.

Resultaten av utredningen borde läggas till grund

för statsmakternas ställningstagande till princi-

perna för fördelningen av stödenheter till den

regionala och lokala kulturen. Regeringen har i

de senaste budgetpropositionerna redovisat

resultaten av det pågående kartläggnings- och

analysarbetet inom både myndigheter och Rege-

ringskansliet. Kulturutskottet utgår i bet.

1999/2000:KrU1 från att regeringen i nästa bud-

getproposition presenterar en analys av den

regionala fördelningen av de statliga insatserna på

kulturområdet och sin bedömning av vilka åtgär-

der som bör vidtas för en bättre regional sprid-

ning av insatserna. För det fall att det fortfarande

skulle finnas hinder vid denna tidpunkt för slut-

förandet av analysutvecklingen och av analysen

förutsätter utskottet att regeringen redovisar hur

dessa eventuella hinder skall undanröjas.

Statens kulturråd har regeringens uppdrag att

kartlägga och analysera det regionala utfallet av

myndighetens verksamhet samt att sammanställa

och analysera motsvarande redovisningar från

vissa andra myndigheter och institutioner inom

Kulturdepartementets ansvarsområde. Vidare

skall Kulturrådet redovisa resultatet av det fort-

satta utvecklingsarbetet med att analysera det

regionala utfallet av statens stöd till kultur. Kul-

turrådet skall bl.a. redovisa och analysera

eventuella hinder och lämna förslag på hur dessa

kan undanröjas. Kulturrådet har till regeringen

redovisat utfallet för år 1999 (dnr

Ku2000/2353/Sam). Utifrån detta underlag har

regeringen gjort följande analys.

Statens insatser inom kulturområdet har både

en lokal, regional, nationell och internationell in-

riktning. Myndigheterna och de centrala institu-

tionerna inom kulturområdet har alla ett natio-

nellt ansvar inom sina respektive områden. För

flera av dessa är det endast en del av verksamhe-

ten som har regionalt mätbara inslag och det

regionala inslaget varierar dessutom starkt i sina

praktiska uttryck. Regeringen har därför valt att i

sin analys dela in statens insatser i fyra katego-

rier.

Den första kategorin avser nationella verksam-

heter där publiken och användarna, oavsett hem-

ort, har samma tillgång till kulturutbudet, men

där regionen där verksamheten är lokaliserad kan

ha vissa fördelar, t.ex. i fråga om sysselsättnings-

tillfällen. Exempel på sådana insatser är stöd till

litteraturutgivning, tidskriftstöd, bidrag till riks-

organisationer samt verksamheten vid ett flertal

myndigheter vilka huvudsakligen är lokaliserade

till Stockholms län.

Regeringens bedömning av det regionala ut-

fallet av statens insatser inom denna kategori är

att de flesta nationellt inriktade verksamheterna

visserligen geografiskt är belägna i Stockholms

län men att den verksamhet som bedrivs kom-

mer hela landet till godo.

 Den andra kategorin avser nationella verk-

samheter där publiken och användarna på den

aktuella orten har bättre tillgång till kulturutbu-

det än man har i landet i övrigt, t.ex. de centrala

museerna, arkiven och nationalscenerna. Flerta-

let av dessa nationella institutioner är belägna i

Stockholms län. Ett antal institutioner har dock

verksamheter i flera län, såsom Riksarkivet och

landsarkiven, Språk- och folkminnesinstitutet

samt vissa museer. Vad gäller Riksarkivet och

landsarkiven bedrivs verksamhet i nio län. Näs-

tan två tredjedelar av forskarbesöken sker utan-

för Stockholms län. Nationalscenerna har i sina

regionala analyser bl.a. redovisat antal föreställ-

ningar i Sverige utanför Stockholms län. Knappt

4 procent av Dramatens och knappt 1 procent av

Operans föreställningar ägde rum utanför

Stockholms län.

Nationalscenernas möjligheter att turnera

begränsas dock av deras uppdrag att hålla en stor

repertoar av material- och personalkrävande pro-

duktioner. Noteras bör att nationalscenernas ut-

bud också görs tillgängligt för en bred publik i

hela landet genom att ett antal av deras föreställ-

ningar sänds i radio eller visas i TV. Det

förekommer också ett nära samarbete med bl.a.

reseföretag som erbjuder paketresor i kombina-

tion med rabatterade biljetter till nationalsce-

nerna. Dramatens sommarföreställningar har

regelmässigt en mycket stor andel besökare från

övriga landet

Regeringens bedömning av utfallet inom den

andra kategorin är att de flesta nationellt inrik-

tade verksamheterna visserligen geografiskt är

belägna i Stockholms län men att den verksam-

het som bedrivs kommer hela landet till godo i

skilda former.

Den tredje kategorin avser regionala och lokala

uppgifter och verksamheter som kulturpolitiskt

huvudsakligen är motiverade för kulturlivet i en

region eller centrala insatser som till stor del för-

brukas regionalt och lokalt inom en kulturinsti-

tution, kommun eller annan organisation, t.ex.

bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner

samt verksamheten vid Riksutställningar, Riks-

konserter och Riksteatern.

Riksutställningar redovisar för 1999 högsta

antalet bokningar och visningsdagar i Skåne län

och att man nådde 21 procent av landets kom-

muner. Svenska Rikskonserter redovisar liksom

förra året att 45 procent av statsbidraget gick till

regional verksamhet. Flest antal konserter hölls

liksom förra året i Stockholms län (inkl.

konsertsalen Nybrokajen 11). Även Riksteatern

redovisar ett mycket stort antal föreställningar i

Stockholms län (inkl. Södra teatern), se tabell

nedan.

Tabell 4.3 Regionalt utfall för Riksteatern, Riksutställningar och Rikskonserter

Län

Riksteatern

Riksutställningar

Rikskonserter

Antal föreställningar

Publik

Antal bokningar

Antal vistningsdagar

Antal konserter

Stockholm

540

98735

12

275

131

Uppsala

21

3623

2

37

5

Södermanland

41

9601

3

46

18

Östergötland

57

9856

7

242

14

Jönköping

45

7852

7

139

14

Kronoberg

43

9794

2

28

15

Kalmar

76

12647

2

36

8

Gotland

10

2040

3

66

4

Blekinge

38

7029

7

223

13

Skåne

112

23026

16

513

49

Halland

92

16631

2

57

22

Västra Götaland

170

29540

9

260

48

Värmland

96

19023

2

38

12

Örebro

38

8010

7

157

4

Västmanland

50

6888

4

103

33

Dalarna

70

13597

7

197

29

Gävleborg

123

20629

4

124

50

Västernorrland

118

17595

3

130

9

Jämtland

41

7088

3

46

4

Västerbotten

122

21288

6

208

43

Norrbotten

127

17476

10

236

23

Riket totalt

2 030

361 968

 118

3 161

 548

Källa: Statens kulturråd

Vad gäller bidragsgivningen kan följande kon-

stateras. Sammanlagt uppgick det bidrag som

Statens kulturråd betalade ut under år 1999 till

knappt 1,2 miljarder kronor (inkl. medel som

fördelas av respektive regionförbund i de tre län

där regional försöksverksamhet pågår). År 1999

var 79 procent av bidragen från Kulturrådet

regionala (bl.a. bidrag till regionala och lokala

kulturinstitutioner), 19 procent nationella (bl.a.

litteraturstöd och bidrag till riksorganisationer)

och 2 procent internationella (bl.a. bidrag för

gästspel utomlands). I tabellen nedan redovisas

den regionala fördelningen av Kulturrådets och

Riksantikvarieämbetets regionala bidrag. Dess-

utom redovisas den regionala fördelningen av

Konstnärsnämndens bidrag och stipendier, bok-

handelsstödet, stöd till regionala resurscentrum

för film samt stödet till trossamfunden. Som

referens anges i tabellen nedan de olika länens

andel av rikets totala folkmängd.

Tabell 4.4 procentuell fördelning av vissa bidrag

Län

Folkmängd

Bidrag från

Kulturrådet

Utbetalning

ar från RAÄ

Bidrag och

stipendier från

Konstnärsnämnden

Bokhandelsstödet

Stöd till regionala

resurscentrum för

film

Stöd till

trossamfund

Stockholm

20,4

11,6

11,9

63,9

15,3

0

26,1

Uppsala

3,3

3,2

4,4

1,6

2,2

1,5

2,8

Södermanland

2,9

1,8

2,4

0,6

3,7

3,0

3,2

Östergötland

4,6

5,5

4,6

0,6

2,1

0

4,9

Jönköping

3,7

3,0

3,0

0,1

1,0

0

4,6

Kronoberg

2,0

2,7

2,7

0,6

1,5

4,4

1,5

Kalmar *

2,7

2,0

4,4

0,6

2,9

1,5

1,7

Gotland *

0,6

1,6

4,6

1,6

0,9

3,7

0,9

Blekinge

1,7

1,2

1,8

0,5

1,6

0

1,6

Skåne *

12,7

14,3

8,2

11,2

15,7

7,4

10,7

Halland

3,1

2,0

4,8

0,9

0,1

3,0

1,4

Västra Götaland

16,8

21,4

14,2

12,4

19,1

17,0

18,1

Värmland

3,1

3,3

2,7

0,6

3,9

8,9

1,6

Örebro

3,1

2,8

3,2

0,9

2,9

3,7

4,9

Västmanland

2,9

2,5

3,8

0,7

1,8

3,7

2,5

Dalarna

3,2

3,0

4,2

0,8

8,5

8,9

2,3

Gävleborg

3,2

3,2

5,2

0,2

7,1

0

1,8

Västernorrland

2,8

3,5

3,0

0,3

3,6

8,9

2,5

Jämtland

1,5

2,0

3,4

0,4

1,2

5,9

1,1

Västerbotten

2,9

5,9

3,2

0,7

1,2

6,7

3,2

Norrbotten

2,9

3,4

4,3

0,8

3,7

11,8

2,6

Riket totalt

100,1

99,9

 100,00

 100,00

 100,00

 100,00

 100,00

Summa tkr

932 751

352 761

78 053

14 457

13 500

48 851

Källa: Statens kulturråd

* Län med regional försöksverksamhet. Bidragsmedel som fördelats av Kulturrådet

via regionförbunden ingår.

Vad avser Kulturrådets regionala bidrag gick den

största bidragssumman till Västra Götalands län

(ca 200 miljoner kronor), Skåne län (ca 134

miljoner kronor), Stockholms län (ca 108 miljo-

ner kronor) och Västerbottens län (ca 55 miljo-

ner kronor). Omräknat till kronor per invånare

fick Gotlands län det största bidraget (265 kr per

invånare). Därefter följde Västerbottens län (216

kr per invånare), Jämtlands län och Kronobergs

län (båda 141 kr per invånare) samt Västra

Götalands län (134 kr per invånare). Det lägsta

beloppet noterades för Stockholms län (60 kr per

invånare). Det regionala utfallet för de olika

konstområdena visar inga större skillnader jäm-

fört med föregående år.

Vad gäller de av Riksantikvarieämbetet under

år 1999 utbetalade medlen, sammanlagt nära 353

miljoner kronor, kan konstateras att de största

beloppen gått till Västra Götalands län (ca 50

miljoner kronor) och Stockholms län (ca 42

miljoner kronor). Därefter följer Skåne, Gävle-

borgs och Hallands län. De höga siffrorna för

Gävleborgs län beror på inlösen av fängelset i

Gävle. Omräknat till kronor per invånare fick

Gotlands län mest medel (240 kr per invånare),

vilket förklaras av att länet får ett särskilt bidrag

för vård av kyrkor och att det i länet finns ett

stort antal medeltida byggnader. Även Jämtlands

län får ett relativt högt belopp (ca 91 kr per in-

vånare), vilket förklaras av en särskild satsning på

same- och fäbodkultur samt anslagssparande.

Svenska Filminstitutet fördelar stöd till regio-

nala resurscentrum i 16 län. Under år 1999 fick

69 kommuner i 18 län stöd för skolbioverksam-

het. 54 biografer i 16 län fick medel för teknisk

upprustning. Drygt 60 procent av antalet stipen-

dier och bidrag som Konstnärsnämnden förde-

lade under året gick till mottagare i Stockholms

län.

Regeringens bedömning är att de regionalt

fördelningsbara verksamheterna inom kategori

tre har en relativt god spridning, särskilt vad gäl-

ler myndigheternas bidragsgivning. En jämfö-

relse mellan länen vad avser andel av rikets folk-

mängd och andel av Kulturrådets regionala

bidrag visar att det för endast tre län finns en av-

vikelse som är större än två procentenheter.

Detta gäller Stockholms län, vars andel av folk-

mängden är betydligt större än andelen av bidra-

gen från Kulturrådet samt Västra Götalands län

och Västerbottens län där andel av folkmängden

är mindre än andelen av bidragen. Konstnärs-

nämndens bidragsgivning är dock starkt kon-

centrerad till storstadslänen, vilket kan förklaras

av att konstnärsgruppen också till stor del åter-

finns i storstäderna. Även Riksteatern och Riks-

konserter redovisar liksom föregående år en

relativt stor verksamhet i Stockholms län.

Den fjärde kategorin avser internationell verk-

samhet, t.ex. bidrag för gästspel utomlands eller

andra projekt i syfte att främja det internationella

kulturutbytet. Denna verksamhet ingår inte i den

regionala analysen.

Regeringens slutsats är att en god regional

spridning fortsatt är en viktig del av målen för en

nationell kulturpolitik och därmed en viktig ut-

gångspunkt för den långsiktiga kulturpolitiken,

som lades fast genom 1996 års riksdagsbeslut.

Insatser bör därför fortlöpande göras för att

bättre sprida de statliga kultursatsningarna i lan-

det. Regeringen har i tidigare budgetpropositio-

ner redovisat flera satsningar av regional natur

som vidtagits under senare år. Som exempel på

åtgärder som gjorts för innevarande år kan näm-

nas att regeringen i regleringsbrev för år 2000 har

angivit som mål för Riksteatern att föreställning-

arna skall ha en bred spridning över landet samt

att publiktalen utanför Stockholmsområdet yt-

terligare skall ökas. För Operan och Dramaten

har regeringen satt som mål att de om möjligt

skall ge fler människor utanför Stockholms-

området tillfälle att se föreställningarna, i Stock-

holm eller genom gästspel. Rikskonserter har

getts målet att få en god spridning över landet på

sina musikproduktioner.

Regeringen kommer att noggrant följa upp

hur kulturinstitutionernas regionala mål uppfylls.

I den fortlöpande dialogen med institutionerna

avser regeringen att genom ytterligare precise-

ring i regleringsbrev och på annat sätt tydliggöra

vikten av en god regional balans. Det är av stor

vikt att verksamheten vid Riksteatern, Rikskon-

serter och Riksutställningar kommer hela landet

till godo.

Årets regionala analys föranleder inte några

förändringar i principerna för fördelningen av

statsbidrag till regional och lokal kultur. Staten

har under de senaste decennierna medverkat till

att bygga upp en regional infrastruktur inom

kulturområdet. I denna budgetproposition redo-

visas fortsatta satsningar som bidrar till en bättre

regional spridning, bl.a stöd till utveckling av en

länsteaterorganisation i Södermanlands län och

en satsning på regionala museer. Vidare redovisas

ett nytt nationellt uppdrag, en förstärkning av

statens stöd till Vadstena-Akademien, ett statligt

engångsstöd till Dalhalla festspelsscen i Rättvik,

samarbete mellan Teatro Avenida och Backatea-

tern i Göteborg, en ökning av anslaget till

Marinmuseum i Karlskrona, ett stöd till arrange-

rande konstföreningar, en satsning på Barents

Litteraturcentrum i Överkalix samt en satsning

på TeaterAlliansen och centrumbildningarna

som arbetar över hela landet.

Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyres-

kostnader

Riksdagen beslöt under våren 1999 på kulturut-

skottets förslag att begära redovisning i kom-

mande budgetpropositioner av hur stor andel av

föregående års bidrag till olika institutioner som

använts till att betala hyreskostnader (bet.

1998/99:KrU6, rskr. 1998/99:188). Utskottet

ansåg att det är viktigt att bidragen till verksam-

heten vid olika kulturinstitutioner kan jämföras

med varandra och att det kan utläsas hur stor del

av bidragen som är avsatta till den faktiska verk-

samheten vid institutionerna respektive till

hyreskostnader.

Av tabellen nedan framgår hyreskostnader

m.m. för ett antal kulturinstitutioner under år

1999.

Tabell 4.5 Hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner under år 1999

Institution

Hyreskostnad inkl. uppvärmning och el

Statligt anslag

Hyreskostnadens, inkl.

uppvärmning och el, andel av

statligt anslag

Riksteatern

19 941

222 985

8,9%

Operan

49 283

286 605

17,2%

Dramaten

29 402

159 700

18,4%

Dansens hus

8 113

15 432

52,6%

Rikskonserter

7 299

58 260

12,5%

Riksarkivet

85 049

242 550

35,1%

Språk och folkminnesinstitutet

4 996

27 326

18,3%

Riksantikvarieämbetet

26 304

165 961

15,8%

Statens historiska museer

23 422

62 595

37,4%

Nationalmuseum med Prins Eugens

Waldemarsudde 1

47 815

96 357

49,6%

Naturhistoriska riksmuseet

46 873

115 969

40,4%

Statens museer för världskultur

23 056

83 204

27,7%

Livrustkammaren, Skoklosters slott,

Hallwyska museet

10 764

27 983

38,5%

Statens sjöhistoriska museer

52 855

77 812

67,9%

Arkitekturmuseet 2

11 500

26 607

43,2%

Statens försvarshistoriska museer

22 665

46 204

49,1%

Statens musiksamlingar

10 302

32 248

31,9%

Moderna museet 3

21 200

39 991

53,0%

Tekniska museet

20 399

38 498

53,0%

Nordiska museet

23 459

95 333

24,6%

Arbetets museum

1 474

11 955

12,3%

Dansmuseet

3 428

7 824

43,8%

Drottningsholms teatermuseum

1 636

5 316

30,8%

Thielska galleriet

1 038

2 336

44,4%

1 Moderna museet och Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemarsudde ingick i

Statens konstmuseer under första halvåret 1999. Moderna museets anslag och

hyreskostnad under det första halvåret ingår därför i beloppen för

Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemarsudde.

2 Endast en uppskattning av hyreskostnaden är gjord då det inte finns något

gällande hyreskontrakt.

3 Endast en uppskattning av hyreskostnaden är gjord då det inte finns något

gällande hyreskontrakt. Moderna museet ingick i Statens konstmuseer under första

 halv-

året 1999. Hyres- och anslagsbeloppet avser därför endast andra halvåret 1999.

Denna redovisning visar att hyreskostnadens

andel av tilldelat anslag varierar mellan olika

kulturinstitutioner. För många institutioner ut-

gör hyreskostnaden en betydande del av tilldelat

anslag. Utvecklingen av hyreskostnaden är där-

för av stor betydelse för kulturinstitutionerna.

När det gäller förvaltningen av s.k. ändamåls-

fastigheter skall särskilda hänsyn tas enligt riks-

dagens beslut 1997/98 (prop. 1997/98:137, bet.

1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252). Bland annat

uttalades att fastighetsverksamheten bör utfor-

mas så att den är ett stöd till den verksamhet som

bedrivs i lokalerna.

4.7 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har granskat de inkomna

årsredovisningarna och har bedömt att årsredo-

visningarna i allt väsentligt varit rättvisande, med

undantag för Moderna museets årsredovisning,

som har fått invändning i revisionsberättelsen för

år 1999.

Nationalmuseum med Prins Eugens Walde-

marsudde och Moderna museet rekommenderas

i en kommentar att skyndsamt klarlägga mellan-

havandena mellan myndigheterna och att reglera

eventuella skulder och fordringar. Riksrevisions-

verket har också anmärkt på Arkitekturmuseets

redovisning av skattepliktiga förmåner m.m.

Regeringens åtgärder med anledning av revi-

sionens iakttagelser redovisas under anslaget

Centrala museer: Myndigheter.

4.8 Ändring i begravningslagen

Ärendet och dess beredning: Riksskatteverket

har i en skrivelse till regeringen föreslagit vissa

ändringar i begravningslagen (1990:1144). Riks-

skatteverkets förslag har remitterats till Kam-

marrätten i Sundsvall, Länsrätten i Stockholms

län, Kammarkollegiet, Stockholms kommun,

Tranås kommun, Svenska kyrkan och Svenska

kyrkans församlingsförbund.

De föreslagna ändringarna är av enklare

beskaffenhet och Lagrådets hörande skulle sakna

betydelse.

Regeringens förslag: Det förtydligas att folkbok-

föringen den 1 november året före inkomståret

är avgörande för frågan om skyldigheten att

betala begravningsavgift.

Riksskatteverkets förslag överensstämmer

med regeringens.

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser

tillstyrker förslaget.

Skälen till regeringens förslag: Enligt 9 kap.

1 § begravningslagen skall den som är folkbok-

förd i Sverige betala en avgift för begravnings-

verksamheten (begravningsavgift). Enligt 9 kap.

2 § samma lag skall avgiften betalas till huvud-

mannen för begravningsverksamheten, inom vars

förvaltningsområde den avgiftsskyldige är folk-

bokförd. Begravningsavgiften beräknas på

grundval av den beskattningsbara förvärvsin-

komsten (9 kap. 3 §) och tas in med hjälp av

skattebetalningssystemet. Enligt 9 kap. 5 § gäller

skattebetalningslagen (1997:483) vid beräkning,

debitering, redovisning och betalning av begrav-

ningsavgiften. De som tillhör Svenska kyrkan

och är folkbokförda i ett område där en försam-

ling i Svenska kyrkan är huvudman för begrav-

ningsverksamheten betalar begravningsavgiften

som en del av kyrkoavgiften till församlingen.

I begravningslagen anges inte vid vilken tid-

punkt en person skall vara folkbokförd för att

vara skyldig att betala begravningsavgift. Detta

innebär att det kan vara oklart om betalnings-

skyldighet alls föreligger, t.ex. för personer som

flyttar till Sverige. Vidare kan det vara oklart vil-

ken huvudman som har rätt till avgiften när

personer flyttar.

Uppgifter om de som är skyldiga att betala

begravningsavgift skall för att följa den tidscykel

som gäller för avgifter och skatter som tas in

med hjälp av skattebetalningssystemet, avse för-

hållandena den 1 november året före inkomståret

och gälla för hela inkomståret. Detta gäller enligt

5 § lagen (1999:291) om avgift till registrerat

trossamfund för kyrkoavgiften till Svenska kyr-

kan och andra trossamfund vars avgifter tas in

med hjälp av staten. Av prop. 1998/99:38 fram-

går att avsikten var att i fråga om tidpunkter och

rutiner samma bestämmelser skulle gälla för

begravningsavgiften som för kyrkoavgiften (s.

120). Således bör begravningslagen ändras så att

det framgår att förhållandena den 1 november

året före inkomståret är avgörande för skyldig-

heten att betala begravningsavgift.

Riksskatteverket har också föreslagit att

begreppet "beräkning" i 9 kap. 5 § begravningsla-

gen ändras till "bestämmande" för att stämma

överens med de begrepp som används i skatte-

betalningslagen (1997:483). Regeringen föreslår

att en sådan ändring görs.

Regeringens lagförslag redovisas under avsnitt

2 Lagtext.

4.9 Budgetförslag

4.9.1 28:1 Statens kulturråd

Tabell 4.6 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

31 066

Anslags-

sparande

152

2000

Anslag

35 510

Utgifts-

prognos

35 662

2001

Förslag

37 503

2002

Beräknat

38 302

1

2003

Beräknat

39 152

2

1 Motsvarar 37 503 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 37 503 tkr i 2001 års prisnivå.

Statens kulturråd är en central förvaltningsmyn-

dighet inom kulturområdet. Rådet skall följa ut-

vecklingen och ge ett samlat underlag för den

statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen

med genomförandet av denna. I den uppgiften

ligger en skyldighet att verka för samordning och

effektivitet i de statliga åtgärderna på kulturom-

rådet. Kulturrådet handlägger ärenden som rör

teater, dans, musik, konst, museer, utställningar,

litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folk-

rörelser i den mån sådana ärenden inte ankom-

mer på någon annan myndighet. Statens kultur-

råd är vidare tillsammans med Riksantik-

varieämbetet kontaktkontor för EU:s rampro-

gram för kultur, Kultur 2000 programmet.

För Statens kulturråd gäller förordningen

(1988:676) med instruktion för Statens kultur-

råd.

Myndighetens avgiftsinkomster uppgick under

år 1999 till 1 428 000 kronor.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Statliga utställningsgarantier

Statens kulturråd hanterar sedan den 1 juni 1998

verksamheten med statliga utställningsgarantier.

Kostnaderna har under 1998 och 1999 finansie-

rats över anslaget. Från och med 2000 finansieras

verksamheten genom avgifter. Eventuella över-

skott skall vid utgången av resp. budgetår redovi-

sas på statsbudgetens inkomstsida under rubri-

ken 2511 Expeditions- och ansökningsavgifter.

Tabell 4.7 Statliga utställningsgarantier

Tusental kronor

Intäkter till

inkomsttitel

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

Utfall

1999

725

Prognos

2000

250

750

750

+ 250

Budget

2001

250

750

750

+ 250

Regeringens överväganden

Regeringen bedömer att Statens kulturråds verk-

samhet stämmer väl med uppsatta mål och att

någon förändring av inriktningen inte är aktuell.

I enlighet med den bedömning som regeringen

redovisat under inledningen till politikområdet

får Kulturrådet ett utökat ansvar för insatser

inom det mångkulturella området. Med anled-

ning av detta föreslår regeringen att anslaget

förstärks med 1,5 miljoner kronor.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

ansvisas 37 503 000 kronor.

Tabell 4.8 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

35 510

Pris- och löneomräkning

+ 493

Utökade uppgifter

+ 1 500

Förslag 2001

37 503

4.9.2 28:2 Bidrag till allmän kultur-

verksamhet, utveckling samt

internationellt kulturutbyte och

samarbete

Tabell 4.9 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

126 067

Anslags-

sparande

8 089

2000

Anslag

128 696

1

Utgifts-

prognos

136 785

2001

Förslag

224 463

2002

Beräknat

227 463

2003

Beräknat

228 463

1 Varav 12 500 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropo-

sitionen 2000.

Under detta anslag beräknas medel till en rad

skilda ändamål på kulturområdet. Inom anslaget

beräknas bl.a. medel till Statens kulturråds dispo-

sition för tillfälliga insatser av utvecklingskarak-

tär eller som på annat sätt är kulturpolitiskt an-

gelägna. Vidare beräknas inom anslaget bidrag till

centrala amatörorganisationer, centrumbild-

ningar, lokalhållande organisationer för kultur-

verksamhet, organisationer med mångkulturell

inriktning samt bidrag till internationellt kultur-

utbyte och samarbete.

Inom anslaget beräknas också medel för kul-

turinsatser i arbetslivet, bidrag till länsbild-

ningsförbund m.fl. för kultur- och föreläsnings-

verksamhet, bidrag till länskonstnärer, bidrag till

samisk kultur samt bidrag till Svenska institutet.

Svenska statens bidrag till svenskhemmet Vok-

senåsen i Norge och Hanaholmens Kultur-

centrum för Sverige och Finland finns uppförda

under anslaget.

För bidragsgivningen gäller förordningen

(1984:326) om statsbidrag till kulturella ändamål,

förordningen (1991:975) om statsbidrag till ide-

ella föreningars kulturprogram, förordningen

(1996:1598) om statsbidrag till regional kultur-

verksamhet och sametingslagen (1992:1433).

Anslagssparandet beror på dels den försening

av projektstarten för Forum för världskultur som

uppstod 1998, dels beslutade men ej utbetalda

bidrag. Regeringen har beslutat att ställa 754 000

kronor av anslagssparandet till regeringens dis-

position. Resterande anslagssparande beräknas

förbrukas under år 2000.

Regeringens överväganden

Regeringen bedömer att bidragsgivningen och

medelsförbrukningen under anslaget skett i en-

lighet med fastställd inriktning. Det bör an-

komma på regeringen att i regleringsbrev fördela

medlen mellan de olika ändamålen. Regeringen

vill redovisa följande förändringar.

Med anledning av riksdagens ställningstagande

till 2000 års ekonomiska vårproposition (prop.

1999/2000:100 s. 184, bet. 1999/2000:FiU27,

rskr. 1999/2000:262) med beslut om att perma-

nenta det statliga stödet till centrumbildningar-

nas arbetsförmedlande verksamhet samt att per-

manenta och utöka stödet till en tredje

anställningsform inom teatern (TeaterAlliansen

AB) föreslås att 25 miljoner kronor överförs till

anslaget från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad

och arbetsliv. Satsningen sker inom ramen för de

totalt 40 miljoner kronor som i enlighet med

2000 års ekonomiska vårproposition beräknas

tillföras utgiftsområdet i syfte att permanenta de

konstnärpolitiska försöksverksamheter och de

tidsbegränsade stödinsatser riktade till konstnä-

rer som pågått under åren 1999 och 2000.

I enlighet med riksdagens ställningstagande

till propositionen (prop. 1999/2000:79, bet.

1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) Från

patient till medborgare en nationell handlings-

plan för handikappolitiken föreslås insatserna för

att genomföra och fortsätta Statens kulturråds

handlingsprogram för ökad tillgänglighet till

kulturlivet för funktionshindrade personer öka

med 7,5 miljoner kronor. Satsningen sker inom

ramen för de totalt 10 miljoner kronor som i en-

lighet med propositionen beräknas tillföras ut-

giftsområdet i syfte att öka tillgängligheten inom

kultursektorn för funktionshindrade personer

I enlighet med den bedömning som rege-

ringen redovisat under inledningen till politik-

området föreslås en förstärkning av Kulturrådets

utvecklingsanslag med 1 miljon kronor för för-

söksverksamhet med stöd till arrangerande

konstföreningar. Vidare har ytterligare 1,5 miljo-

ner kronor beräknats för bidrag till ett treårigt

försök med länsteaterverksamhet i Sörmland.

Kulturrådets medel för internationellt kultur-

utbyte bör förstärkas med 3 miljoner kronor för

att möjliggöra dels ett verksamhetsbidrag på

500 000 kronor till Barents Litteraturcentrum,

dels ett engångsstöd på 2,5 miljoner kronor till

Teatro Avenida i Maputo, Moçambique.

Slutligen har under anslaget för 2001 beräk-

nats 2,5 miljoner kronor för engångsvis förstärk-

ning av vissa teaterinstitutioner. Härigenom

möjliggörs särskilda insatser för bl.a. Drottning-

holms slottsteater och festspelsarenan Dalhalla i

Rättvik.

De anställda vid flertalet offentligstödda tea-

ter-, dans- och musikinstitutioner har rätt till

statlig pension enligt förordningen (1999:1427)

om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring

för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning

(den s.k. PISA-förordningen). För pensions-

rätten betalar institutionerna för närvarande

premier av en storlek som anknyter till äldre

pensionsavgiftssystem inom den statliga sektorn.

Som redan skett vad gäller statliga myndigheter

bör premierna vid teater-, dans- och musikinsti-

tutionerna fr.o.m. år 2001 anpassas till de fak-

tiska pensionskostnaderna, vilket medför ett

betydligt högre premieuttag. Statsbidragen till

institutionerna bör i likhet med anslagen till stat-

liga myndigheter justeras med hänsyn till detta.

De institutioner på teater-, dans- och musikom-

rådet som berörs av premieomläggningen är

Riksteatern, Operan, Dramaten och Rikskon-

serter, flertalet regionala och lokala teater-, dans-

och musikinstitutioner samt länsmusiken. Av

tekniska skäl har det samlade justeringsbeloppet,

beräknat till ca 78 miljoner kronor, förts upp un-

der detta anslag. Det ankommer på regeringen

att meddela föreskrifter om medlens fördelning.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 224 463 000 kronor. För år 2002 beräknas

medel för vissa engångsinsatser.

Tabell 4.10 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

116 196

Pris- och löneomräkning

+ 195

Överföring från utg.omr. 14

+ 25 000

Reformer

+ 15 500

Engångsanvisning för Kulturbro 2000 upphör

- 2 500

Omprioriteringar

- 7 900

Pensionspremier

+77 972

Förslag 2001

224 463

4.9.3 28:3 Nationella uppdrag

Tabell 4.11 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

7 000

Anslags-

sparande

-

2000

Anslag

7 000

Utgifts-

prognos

7 000

2001

Förslag

8 000

2002

Beräknat

8 000

2003

Beräknat

8 000

Under anslaget beräknas medel för tidsbegrän-

sade nationella uppdrag inom områdena barn-

och ungdomsteater, regional filmverksamhet,

ungdomskultur, musik, samtidskonst, musei-

verksamhet samt formgivning och design. Under

perioden 1999 2001 är Föreningen Svensk Form

innehavare av det nationella uppdraget inom om-

rådet formgivning och design. Inom de sex övri-

ga områdena är i nämnd ordning Gottsunda

Teater i Uppsala, Filmpool Nord i Luleå, Cirkus

Cirkör i Botkyrka, Sveriges Musik- och Kultur-

skoleråd (SMOK), BildMuseet i Umeå och Kal-

mar läns museum innehavare av nationella upp-

drag under treårsperioden 2000 2002.

Regeringens överväganden

Samverkan mellan det professionella kulturlivet

och den etablerade forskningen kring barns och

ungdomars utveckling bör stärkas. Som ett led i

denna process, samt för att ytterligare stärka de

nationella uppdragens inriktning mot barn och

ungdomar, föreslår regeringen att ett tidsbegrän-

sat nationellt uppdrag med inriktning mot sam-

verkan mellan barnkultur och forskning inrättas

fr.o.m. år 2001. Syftet är att samla nya erfaren-

heter och bygga upp bredare kunskaper om den

konstnärliga processens roll för unga människor

och det egna kreativa skapandet. För detta

ändamål föreslår regeringen att anslaget förstärks

med 1 miljon kronor.

Regeringen avser att för perioden 2001 2003

ge detta uppdrag till Regionteatern Blekinge-

Kronoberg som under flera år nära samarbetat

med Växjö universitet, Institutionen för pedago-

gik och Centrum för kulturforskning med

inriktning mot barn- och ungdomskultur. Hit

tills har samarbetet skett kring konst, konstupp-

levelse, konstutövande, kreativitet och kultur-

politik. Inom ramen för ett nationellt uppdrag

får Regionteatern möjlighet att utveckla detta

samarbete ytterligare samt föra värdefull erfaren-

het vidare till andra institutioner i landet.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 8 000 000 kronor.

Tabell 4.12 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

7 000

Reform

+ 1000

Förslag 2001

8 000

4.9.4 28:4 Försöksverksamhet med

ändrad regional fördelning av

kulturpolitiska medel

Tabell 4.13 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

138 626

2000

Anslag

141 056

Utgifts-

prognos

141 056

2001

Förslag

143 073

2002

Beräknat

148 115

1

2003

Beräknat

152 561

2

1 Motsvarar 143 073 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 143 073 tkr i 2001 års prisnivå.

Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet

med ändrad regional ansvarsfördelning genom-

förs under tiden den 1 juli 1997 31 december

2002 en försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning i Kalmar, Gotlands och Skåne

län. I dessa försökslän har regionala självstyrelse-

organ fr.o.m. den 1 juli 1998 från Statens kultur-

råd övertagit befogenheten att besluta om för-

delningen av statsbidrag till regional

kulturverksamhet. Under anslaget beräknas me-

del för denna försöksverksamhet.

För verksamheten gäller förordningen

(1998:305) om försöksverksamhet med ändrad

fördelning av statsbidrag till regional kulturverk-

samhet.

Regeringens överväganden

Försöksverksamheten med ändrad regional an-

svarsfördelning på kulturpolitikens område

inleddes den 1 juli 1998. Regeringen har den 29

maj 1997 utfärdat direktiv (dir. 1997:80) för en

parlamentarisk kommitté (In 1997:08) med upp-

drag att följa upp och utvärdera hela försöksverk-

samheten samt utforma vissa förslag om den

framtida regionala organisationen. Kommittén

skall redovisa sina överväganden och förslag till

regeringen senast den 1 oktober 2000.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 143 073 000 kronor.

Tabell 4.14 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

141 056

Pris- och löneomräkning

+ 2 017

Förslag 2001

143 073

4.9.5 28:5 Bidrag till Riksteatern,

Operan, Dramaten, Dansens Hus

och Svenska rikskonserter

Tabell 4.15 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

750 501

2000

Anslag

764 055

Utgifts-

prognos

764 055

2001

Förslag

779 264

2002

Beräknat

793 449

1

2003

Beräknat

809 574

2

1 Motsvarar 779 264 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 779 264 tkr i 2001 års prisnivå.

Från anslaget lämnas bidrag till fem riksinstitu-

tioner på teater-, dans- och musikområdet, näm-

ligen Riksteatern, Operan, Dramaten, Dansens

Hus och Svenska rikskonserter. Riksteatern be-

driver turnerande teaterverksamhet och är orga-

niserad som en folkrörelse med lokala och regio-

nala arrangörsföreningar samt en central enhet

med producerande, förmedlande och främjande

uppgifter. Operan och Dramaten är nationalsce

ner för talteater respektive opera och balett.

Nationalscenerna drivs genom två av staten hel-

ägda aktiebolag, Kungliga Operan AB och

Kungliga Dramatiska Teatern AB. Dansens Hus

är en stiftelse, bildad av de institutioner som har

större fasta dansembler. Stiftelsen har till ända-

mål att främja och utveckla den samtida dansen,

främst genom att ta emot svenska och interna-

tionella dansgästspel. Verksamheten samfinansie-

ras med Stockholms stad. Svenska rikskonserter är

en av staten bildad stiftelse med uppgift att

främja utvecklingen av musiklivet i hela landet

genom kompletterande musikproduktion, ser-

vice till musiklivet och presentation av svensk

musik i utlandet.

Tabell 4.16 Ekonomisk redovisning för år 1999

Verksamhets-

medel

Tkr

%

Lokalkost-

nader

Tkr

%

Anslag

Tkr

Avgifts-

inkomster

Tkr

Bidrag

Tkr

Summa

inkomster

Tkr

Riksteatern

245 753

91

23 419

9

222 985

39 000

16 831

278 816

Operan

291 058

84

55 990

16

286 605

46 573

14 165

347 343

Dramaten

178 474

84

33 172

16

159 700

28 828

21 880

210 408

Dansens Hus

20 032

69

8 960

31

15 432

4 572

6 842

26 845

Rikskon-

serter

80 531

90

8 712

10

58 260

17 641

16 244

92 145

Summa

815 848

130 253

742 982

136 614

75 962

955 557

Regeringens överväganden

Riksteatern

Riksteaterns publik har sedan år 1997 ökat med

närmare 70 procent i Stockholmsområdet och

med 67 procent i övriga landet. Antalet före-

ställningar och uppsättningar i samarbete med

andra producenter av scenkonst har också ökat

väsentligt.

Egenproduktionen av barn- och ungdoms-

teater har bibehållits och särskilda insatser görs

för att öka teaterintresset hos de unga. Rege-

ringen vill i detta sammanhang betona vikten av

en fortsatt stark satsning på stöd och service till

amatörteatern.

Regeringen utgår vidare från att Riksteatern

fortsätter ansträngningarna att omvandla Södra

teatern till en mötesplats för skilda kulturer. I

likhet med andra kulturinstitutioner har Riks-

teatern också ett allmänt krav på sig att i verk-

samheten beakta de nationella minoriteternas

behov. Regeringen noterar att ett samarbete in-

letts med den nyinrättade Finska Teatern i Sve-

rige.

Riksteaterns redovisar för år 1999 ett över-

skott på ca 10 miljoner kronor, vilket medger en

ökning av produktionsreserven till drygt 23 mil-

joner kronor.

Bidraget till Riksteatern pris- och löneomräk-

nas med 3 020 000 kronor.

Operan

Operan har under år 1999 haft något färre pro-

duktioner på repertoaren än under år 1998, då

extra resurser stod till förfogande med anledning

av Kulturhuvudstadsåret. Trots detta har antalet

föreställningar och andra arrangemang i Operans

regi fortsatt att öka. Besökstalen överstiger totalt

sett 1997 års nivå. Förutom att bedriva egen

verksamhet på Vasateatern har Operan under

perioder upplåtit teatern till andra producenter.

Avsikten är dock att successivt öka den egna

verksamheten med inriktning bl.a. på barnföre-

ställningar och produktioner anpassade för turné.

Det ekonomiska resultatet för år 1999 visar ett

överskott på 0,9 miljoner kronor till följd av egen

rationalisering och ett extra medelstillskott på 3,9

miljoner kronor från staten. Med stöd av den

permanenta anslagsförstärkning på 5,9 miljoner

kronor som anvisats i statsbudgeten för år 2000

räknar Operan med att redovisa ett balanserat

resultat även för år 2000. Däremot är prognoser-

na för år 2001 och framåt negativa. Detta under-

stryker vikten av en fortsatt sträng utgiftskon-

troll

Regeringen förutsätter att samarbetet med

Stiftelsen Drottningholms teatermuseum fort-

sätter enligt den gemensamma spelplan som upp-

rättats för perioden 2000 2002. Enligt denna

svarar Operan för 7 9 föreställningar och stiftel-

sen för 16 20 föreställningar per säsong.

Bidraget till Operan pris- och löneomräknas

med 3 908 000 kronor. Mot bakgrund av den re-

dovisade prognosen avseende år 2001 och framåt

kommer regeringen att uppmärksamt följa Ope-

rans ekonomiska utveckling.

Dramaten

Verksamhetsmässigt har år 1999 varit framgångs-

rikt med fler produktioner på repertoaren än

t.o.m. under Kulturåret 1998 och med beak-

tande av att Lilla scenen hållits stängd för om-

byggnad under större delen av året goda pub-

liktal. Barn- och ungdomsverksamhetens

omfattning har ökat markant under de senaste

två åren.

För år 1999 redovisar Dramaten ett under-

skott på ca 1 miljon kronor, vilket bör betraktas

mot bakgrund av att 6,4 miljoner kronor har av-

räknats från statsbidraget för ränta och amorte-

ring på det lån i Riksgäldskontoret som rege-

ringen har övertagit från Dramaten. Prognosen

fram t.o.m. år 2003 pekar dock på nya under-

skott. I år räknar Dramaten med att balansera

ekonomin med hjälp av reserverade medel, men

fr.o.m. år 2001 måste åtgärder vidtas.

Bidraget till Dramaten pris- och löneomräknas

med 2 250 000 kronor. Av skäl som redovisats i

inledningen till politikområdet beräknas härut-

över en bidragsförstärkning med 4 600 000 kro-

nor. Regeringen utgår från att Dramaten fort-

sätter att ha en sträng utgiftskontroll.

Dansens Hus

Sedan år 1998 disponerar Dansens Hus båda sina

scener under såväl höst- som vårsäsong. För att

möjliggöra konstnärlig verksamhet av en om-

fattning som motsvarar den större scenkapacite-

ten har Dansens Hus i år fått en permanent an-

slagshöjning av staten och Stockholms stad på

sammanlagt närmare 3 miljoner kronor. På

grund av ändrade hyresförhållanden fr.o.m. den

1 januari 2000 beräknas dock större delen av an-

slagsökningen gå åt till att täcka mervärdesskatt

på lokalhyran.

Dansens Hus bidrar till danskonstens utveckling

i Sverige genom att tillgängliggöra svensk och

internationell samtida koreografi på hög

professionell nivå. Regeringen har dock inte

bedömt det möjligt att ge prioritet åt ytterligare

en kraftig uppräkning av anslaget till Dansens

Hus. En rimlig åtgärd för att på sikt frigöra

verksamhetsmedel är att pröva möjligheterna till

samlokalisering med annan dansverksamhet. Er-

farenheterna av vad Dansens Hus hittills åstad-

kommit med begränsad tillgång till scenutrymme

talar för att en konstnärlig verksamhet av högsta

kvalitet går att bedriva även under sådana för-

hållanden.

Bidraget till Dansens Hus pris- och löneom-

räknas med 236 000 kronor.

Rikskonserter

Regeringen noterar att Rikskonserter åter ökat

sina insatser ute i landet efter en tillfällig kon-

centration på Stockholmsaktiviteter under Kul-

turåret 1998. Samarbetet med länsmusiken har

utvecklats ytterligare.

Insatserna för smala musikgenrer har fortsatt.

En särskild satsning har gjorts på utlandslanse-

ring av svensk jazz. Den nutida musiken främjas

genom en rad återkommande insatser. Kompo-

sitionsbeställningar är en viktig del av verksam-

heten och avsättningen av medel till sådana har

ökat. Regeringen utgår från att Rikskonserter

ger fortsatt hög prioritet åt beställningsverksam-

heten och vill även betona vikten av ett nära sam-

arbete mellan Rikskonserter och radio/TV-bola-

gen om framförande av nyskriven musik.

I år befinner sig folkmusiken och den mång-

kulturella musiken i fokus hos Rikskonserter

bl.a. genom förberedelserna för att inrätta en

scen för folkmusik i det gamla stallet på Nybro-

kajen 11. Staten har markerat den kulturpolitiska

vikten av denna satsning genom att bevilja ett

årligt driftstöd på 400 000 kronor till Stallet. Om

Stallet skall bli den samlingspunkt för hela

landets folkmusik och för musik från andra

kulturer som är avsikten krävs stora sam-

ordnande insatser. Samtidigt är det angeläget att

verksamheten inte blir en belastning för Riks-

konserters andra viktiga ansvarsområden. Mot

den bakgrunden förordar regeringen ett ökat

stöd för verksamhet med anknytning till Stallet.

Pris- och löneomräkningen beräknas till

795 000 kronor. För insatser inom folkmusikens

område bör bidraget till Rikskonserter härutöver

öka med 400 000 kronor.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 779 264 000 kronor.

Tabell 4.17 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

764 055

Pris- och löneomräkning

+ 10 209

Ökat resursbehov

+ 5 000

Förslag 2001

779 264

4.9.6 28:6 Bidrag till regional

musikverksamhet samt regionala

och lokala teater-, dans- och

musikinstitutioner

Tabell 4.18 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

532 223

2000

Anslag

537 250

Utgifts-

prognos

537 250

2001

Förslag

544 933

2002

Beräknat

561 506

1

2003

Beräknat

576 848

2

1 Motsvarar 544 933 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 544 933 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel till länsmusikverk-

samhet samt regionala och lokala teater-, dans-

och musikinstitutioner.

Från anslaget har under år 1999 lämnats verk-

samhetsbidrag till 17 länsmusikinstitutioner, 11

orkestrar samt 25 teater- och dansinstitutioner.

Härutöver har utvecklingsbidrag beviljats vissa

institutioner efter särskild ansökan. Fr.o.m. år

1999 lämnas även särskilda bidrag för samarbete

med tonsättare.

Med anledning av pågående försöksverksam-

het i Skåne, Kalmar och Gotlands län med regio-

nal fördelning av kulturpolitiska medel lämnas

från detta anslag endast utvecklingsbidrag samt

bidrag för samarbete med tonsättare till institu-

tioner i nämnda län. Övriga medel som berör

dessa län beräknas under anslaget Försöksverk-

samhet med ändrad regional fördelning av kul-

turpolitiska medel.

Tabell 4.19 Anslagets fördelning år 2000

Tusental kronor

Länsmusikverksamhet

177 807

Orkesterinstitutioner

68 947

Teater- och dansinstitutioner

275 480

Utvecklingsbidrag

13 016

Samarbete med tonsättare

2 000

Summa

537 250

Regeringens överväganden

Statens kulturråd håller på med en systematisk

genomgång av verksamheten inom statligt un-

derstödda teater-, dans- och musikinstitutioner.

Hittills har rapporter publicerats avseende mu-

sikteatrar, länsteatrar och orkestrar. Rapporter

om stadsteatrar, inklusive Dramaten och Riks-

teatern, och om dansinstitutioner kommer att

presenteras under hösten 2000. Länsmusiken,

slutligen, kommer att avrapporteras under våren

2001. Den samlade kartläggningen av institutio-

nerna blir ett referensmaterial för framtida över-

väganden.

I förra årets budgetproposition tog regeringen

initiativ till en omläggning av medelsanvisningen

till riktade utvecklingsinsatser samt till en om-

föring av medel avseende dans för att möjliggöra

ett förstärkt stöd till Skånes Dansteater. Rege-

ringen har i denna budgetproposition under an-

slaget Bidrag till allmän kulturverksamhet, ut-

veckling samt internationellt kulturutbyte och

samarbete beräknat medel för justering av stats-

bidragen till teater-, dans och musikinstitutioner

med anledning av höjda pensionspremier. I öv-

rigt är regeringen för närvarande inte beredd att

lägga fram några förslag som berör institutioner

med stöd från detta anslag.

Som framhållits i inledningen till politikområ-

det finner regeringen det dock angeläget att

samtliga län ges möjlighet att utveckla en fast

länsteaterverksamhet. Regeringen har därför be-

räknat medel under anslaget Bidrag till allmän

kulturverksamhet, utveckling samt internatio-

nellt kulturutbyte och samarbete för ett treårigt

försök med länsteaterverksamhet i fria former i

Södermanlands län. Regeringen erinrar om att ett

stöd lämnas fr.o.m. innevarande budgetår för ett

motsvarande försök i Jämtlands län.

I samband med beslutet om statsbudget för år

2000 uttalade riksdagen (bet. 1999/2000:KrU1,

rskr. 1999/2000:87) att den ser positivt på en ut-

veckling som leder till att en länsmusikorganisa-

tion kan komma till stånd inom Stockholms läns

landstings område i enlighet med förutsättning-

arna i gällande överenskommelse mellan staten

och Landstingsförbundet om huvudmannaskap,

musikpolitiska utgångspunkter m.m. för länsmu-

siken. Stockholms läns landsting har inkommit

till regeringen med förslag till utformning av ett

länsmusikuppdrag för Stockholms län samt be-

gärt statsbidrag för verksamheten. Regeringen

har den 7 september 2000 uppdragit åt Statens

kulturråd att överlägga med landstinget om för-

utsättningarna och formerna för en regional mu-

sikverksamhet. Kulturrådet skall redovisa sina

slutsatser för regeringen senast den 31 december

2000.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 544 933 000 kronor.

Tabell 4.20 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

537 250

Pris- och löneomräkning

+ 7 683

Förslag 2001

544 933

4.9.7 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans-

och musikändamål

Tabell 4.21 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

110 299

Anslags-

sparande

12 724

2000

Anslag

115 240

Utgifts-

prognos

120 964

2001

Förslag

113 000

2002

Beräknat

113 000

2003

Beräknat

113 000

Under detta anslag beräknas medel för bidrag till

fria teater-, dans- och musikgrupper samt arran-

gerande musikföreningar, stöd till utgivning och

distribution av fonogram, bidrag till vissa mindre

teaterinstitutioner av nationellt intresse såsom

Drottningholmsteatern, Ulriksdals slottsteater

(Confidencen), Internationella Vadstena-aka-

demien och Marionetteatern, bidrag till Musika-

liska akademien samt till skådebaneverksamhet.

Från anslaget lämnas även särskilda bidrag till

Musikaliska akademien och Svenska tonsättares

internationella musikbyrå (STIM) Svensk Musik

för notutgivning, information m.m.

Anslagssparandet avser av Statens kulturråd be-

slutade men inte utbetalade bidrag till bl.a. fono-

gramutgivning.

Regeringens överväganden

Medelsanvisningen under detta anslag möjliggör

insatser av stor betydelse för det fria kulturlivet.

Fria grupper

Stödet till fria teater-, dans- och musikgrupper

har förstärkts med sammanlagt 15 miljoner kro-

nor i två etapper under perioden 1997 1999. Ett

viktigt syfte med statens stöd till grupperna är att

underlätta turnéverksamhet. Det statliga stödet,

tillsammans med eventuellt kommunalt stöd, ut-

gör också en viktig ekonomisk bas för löner och

andra anställningsvillkor inom grupperna. Kul-

turarbetare med upprepade men korta anställ-

ningar avbrutna av perioder av arbetslöshet eller

arbetsmarknadsåtgärder löper stor risk att gå

miste om avtalpension. Frågan om pensionerna

för sådana kategorier övervägs för närvarande

inom regeringskansliet med företrädare för

arbetstagar- och arbetsgivarorgansationer.

Vissa teaterinstitutioner

I enlighet med vad som anförts i inledningen till

politikområdet bör Vadstena-Akademien tillde-

las ett förstärkt stöd. För detta ändamål bör an-

slaget öka med 750 000 kronor.

Enligt den gemensamma spelplan som Operan

och Stiftelsen Drottningholms teatermuseum

upprättat för föreställningsverksamheten vid

Drottningholms Slottsteater under perioden

2000 2002 svarar Operan för 7 9 föreställningar

och stiftelsen för 16 20 föreställningar per sä-

song. För att säkerställa det antal föreställningar

som stiftelsen förväntas svara för har regeringen

för år 2000 tilldelat stiftelsen ett engångsanslag

på 1 miljon kronor utöver det ordinarie verk-

samhetsstöd, som Kulturrådet beviljat från detta

anslag. Ett motsvarande engångsbidrag bör läm-

nas för år 2001. Beloppet beräknas under ansla-

get Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveck-

ling samt internationellt kulturutbyte och

samarbete.

Fonogram och musikalier

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att

besluta om ändrade riktlinjer för statens stöd till

produktion och utgivning av fonogram, att gälla

under en prövotid av tre år.

Riksdagen har år 1982 godkänt riktlinjer för sta-

tens stöd till produktion och utgivning av fono-

gram (prop. 1981/82:128, bet. 1981/82:KrU30,

rskr. 1981/82:360). Enligt dessa riktlinjer skall

stödet huvudsakligen tilldelas fonogramföretag

med regelbunden utgivning, även om en mindre

del av stödet bör kunna avsättas för stöd till till-

fälliga producenter. Stöd får endast avse enskilda

produktioner eller projekt och inte samlade ut-

givningar. Beslut om produktionsstöd skall

meddelas i förhand.

Med hänvisning till den tekniska utveckling-

ens påverkan på produktion och distribution av

musik har Statens kulturråd hemställt om med-

givande att under en treårsperiod pröva ett mer

differentierat fonogramstöd. Förutom nuvarande

stödformer föreslås försök med artist- och upp-

hovsmannastöd, efterhandsstöd och allmänna

verksamhetsstöd.

Regeringen delar uppfattningen att det nu

finns anledning att pröva nya modeller för bi-

dragsgivning, som medger en anpassning till

ändrade förutsättningar på fonogrammarknaden.

Regeringen bör därför bemyndigas att besluta

om ändrade riktlinjer för fonogramstödet, att

gälla under en prövotid av tre år. Samtidigt anser

regeringen att det finns skäl till viss återhållsam-

het med tanke på den snabba förändring som

musiklivet genomgår. Mot den bakgrunden

förordas att försöken med bidragsgivning i friare

former genomförs inom en totalt sett minskad

medelsram för bidrag till fonogram och musika-

lier. Denna bidragsram uppgår nu till 13,2

miljoner kronor. Regeringen beräknar anslags-

minskningen till 3 miljoner kronor.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 113 miljoner kronor.

Tabell 4.22 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

115 240

Pris- och löneomräkning

+ 10

Fonogram och musikalier

- 3000

Vadstena-Akademien

+ 750

Förslag 2001

113 000

4.9.8 28:8 Bidrag till regional biblioteks-

verksamhet

Tabell 4.23 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

35 740

2000

Anslag

36 140

Utgifts-

prognos

36 140

2001

Förslag

36 657

2002

Beräknat

37 949

1

2003

Beräknat

39 088

2

1 Motsvarar 36 657 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 36 657 tkr i 2001 års prisnivå.

Bidrag till regional biblioteksverksamhet lämnas

enligt förordningen (1996:1608) om statsbidrag

till folkbibliotek och förordningen (1996:1598)

om statsbidrag till regional kulturverksamhet.

Från anslaget utgår dessutom statsbidrag till tre

lånecentraler, en invandrarlånecentral samt ett

depåbibliotek. Den statliga invandrarlånecentra-

len utgör även bas för det Internationella biblio-

teket som bildades i Stockholm under år 2000

och som inrymmer böcker på mer än 100 språk.

Syftet med bidragen till den regionala biblio-

teksverksamheten är i första hand att handha

fjärrlån och att stödja utvecklingsverksamhet.

Medel under detta anslag fördelas av Statens

kulturråd.

Bibliotekslagen (1996:1596, omtryck

1998:1249) innehåller bestämmelser om det all-

männa biblioteksväsendet.

Regeringens överväganden

Tabell 4.24 Anslagets fördelning

1998

1999

Verksamhetsbidrag

23 000

21 768

Utvecklingsbidrag

2 700

2 800

Lånecentraler och

depåbibliotek

11 082

11 172

Totalt

36 872

35 740

Under året har 245,7 stödenheter fördelats till

länsbiblioteken varav 28 utgick som utvecklings-

bidrag. Det minskade antalet fördelade stöden-

heter beror på att Kalmar, Gotlands och Skåne

län ingår i en försöksverksamhet med ändrad re-

gional fördelning av kulturpolitiska medel och

bidragen utgår från anslaget 28:4 Försöksverk-

samhet med ändrad regional fördelning av kul-

turpolitiska medel. Drygt 40 procent av utveck-

lingsbidragen fördelades till projekt med

läsfrämjande syfte. Bidrag till läsfrämjande pro-

jekt för barn och ungdom och stöd för inköp av

litteratur till folk- och skolbibliotek anvisas även

under anslaget 28:9 Litteraturstöd. Vidare utgår

bidrag till biblioteksprojekt och övriga arrange-

mang inom litteraturområdet från anslaget 28:2

Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling

samt internationellt kulturutbyte och samarbete.

Regeringen föreslår att anslaget anvisas

36 657 000 kronor för år 2001.

Tabell 4.25 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

36 140

Pris- och löneomräkning

+ 517

Förslag 2001

36 657

4.9.9 28:9 Litteraturstöd

Tabell 4.26 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

84 814

Anslags-

sparande

10 650

2000

Anslag

89 917

Utgifts-

prognos

94 567

2001

Förslag

91 917

2002

Beräknat

91 917

2003

Beräknat

91 917

Under anslaget anvisas medel för stöd till utgiv-

ning av litteratur enligt förordningen

(1998:1469) om statligt litteraturstöd (som

fr.o.m. år 1999 även inkluderar distributionsstöd

till folkbibliotek och bokhandel), stöd till läs-

främjande insatser enligt förordningen

(1998:1386) om statsbidrag till läsfrämjande in-

satser, utgivning av en barnbokskatalog och

marknadsföring av utgivningsstödd litteratur.

Frågor om utgivningsstöd och distributionsstöd

liksom stöd till läsfrämjande insatser prövas av

Statens kulturråd. Inom ramen för utgivnings-

stödet utgår även medel för utgivning av klassisk

litteratur för skolans behov, utgivning av August

Strindbergs samlade verk, till Svenska Vitterhets-

samfundet, Samfundet De Nio och till stöd för

författarverkstäder. Vidare utgår från anslaget

stöd för inköp av litteratur till folk- och skolbib-

liotek enligt förordningen (1996:1608) om stats-

bidrag till folkbibliotek, stöd till En bok för alla

AB för utgivning och spridning av kvalitetslitte-

ratur till lågpris enligt avtal mellan staten och

bolaget, samt stöd till Expertkommittén för

översättning av finsk facklitteratur till svenska.

Anslagssparandet på 10 650 000 kronor hänför

sig till att det för vissa stödordningar inom ut-

givningsstödet lämnas förhandsbesked om stöd

men att utbetalning av bidrag sker först efter ut-

givning. Förlagen har mellan ett och två år på sig

att fullfölja utgivningen. Bestämmelserna för an-

slaget medför således att ett visst anslagssparande

uppkommer varje år. Utvecklingen med ökat an-

slagssparande har även att göra med de reformer

som infördes fr.o.m. 1999. Utgivningsstödet

som därefter även innefattar distributionsstöd

innebär att vissa bokhandlare får del av de utgiv-

ningsstödda titlarna. Bokhandeln har under år

1999 successivt slussats in i systemet och ca 100

bokhandlare beräknas först år 2000 fullt ut få del

av stödet. Utgiftsprognosen för år 2000 visar på

ett anslagssparande på 6 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Nuvarande avtal mellan staten och En bok för

alla AB löper ut den 31 december 2000. I enlig-

het med den bedömning som regeringen redovi-

sat under inledningen till politikområdet föreslås

att verksamheten med En bok för alla tillförs

2 miljoner kronor främst för utvidgad utgivning

av barn- och ungdomslitteratur. För riksdagens

information kan meddelas att regeringen, med

förbehåll för riksdagens godkännande av an-

slagstilldelning, under hösten 2000 avser att

omförhandla avtalet mellan staten och En bok

för alla AB för tiden den 1 januari 2001 den 31

december 2004.

Regeringen föreslår att anslaget anvisas

91 917 000 kronor för år 2001.

Tabell 4.27 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

89 917

Reform

+ 2 000

Förslag 2001

91 917

4.9.10 28:10 Stöd till kulturtidskrifter

Tabell 4.28 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

20 933

Anslags-

sparande

-

2000

Anslag

20 650

Utgifts-

prognos

20 650

2001

Förslag

20 650

2002

Beräknat

20 650

2003

Beräknat

20 650

Anslaget disponeras för produktionsstöd och ut-

vecklingsstöd enligt förordningen (1993:567)

om statligt stöd till kulturtidskrifter. Inom ut-

vecklingsstödet utgår även verksamhetsbidrag till

tidskriftsverkstäder. Fr.o.m. år 1999 utgår dess-

utom särskilt prenumerationsstöd till bibliote-

ken. Frågor om stöd prövas av Statens kulturråd

i enlighet med nämnda förordning och förord-

ning (1988:676) med instruktion för Statens

kulturråd. Syftet med statens stöd till kulturtid-

skrifter är att garantera en kulturellt värdefull

mångfald i tidskriftsutbudet.

Regeringens överväganden

Antalet tryckta tidskrifter fortsätter att öka, trots

ökningen av elektroniska tidskrifter och beställ-

tryck. Av 248 ansökningar om tidskriftsstöd be-

viljades 131 tidskrifter bidrag. Antalet ansök-

ningar minskade med 38 jämfört med 1998.

Flera kulturtidskrifter har med tidskriften

som bas utvecklat årliga återkommande evene-

mangsverksamheter i form av författarframträ-

danden, poesifestivaler, debattkvällar m.m. För-

utom att dessa verksamheter är av stor

kulturpolitisk betydelse så är de också viktiga för

tidskriftens spridning och existens. Men verk-

samheterna kräver vissa planeringsförutsätt-

ningar för att kunna bedrivas i någon större om-

fattning. Eftersom många kulturtidskrifter lever

under svåra ekonomiska villkor saknas i många

fall sådana förutsättningar.

Utvecklingsstöd inklusive stöd till tid-

skriftsverkstäder utgör i dag ca 20 procent (4

miljoner kronor) och syftar till att tidskrifter på

sikt skall kunna bli självbärande. Regeringen be-

dömer att det, utöver de möjligheter till evene-

mangsbidrag som finns inom litteraturstödet,

inom ramen för kulturtidskriftsstödets utveck-

lingsmedel även bör ges visst utrymme för eko-

nomiskt stöd till kulturtidskrifter för årligt

återkommande evenemangsverksamhet. Därmed

skulle planering av sådan verksamhet liksom för-

utsättningar för tidskriftens utvecklingsmöjlig-

heter förbättras. Prövningen av sådana årliga bi-

drag bör naturligtvis följa tidskriftsstödets

grundprincip, dvs. att verksamheten håller hög

kvalitet och att intäkter inte beräknas täcka kost-

naderna. Regeringen avser att påbörja en sådan

försöksverksamhet under en 3-årsperiod med ut-

värdering av Kulturrådet.

Regeringen avser att analysera orsakerna till

att antalet ansökningar om tidskriftsstöd sjunker

medan antalet tryckta tidskrifter fortsätter att

öka. Regeringen kommer också att noga följa

och analysera utvecklingen med avseende på

vilka följdverkningar uppdelningen av stödet på

såväl produktion och utveckling som evene-

mangsverksamhet får.

Regeringen föreslår att 20 650 000 kronor an-

visas under anslaget för år 2001.

4.9.11 28:11 Stöd till bokhandeln

Tabell 4.29 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

10 895

Anslags-

sparande

3 434

2000

Anslag

9 801

Utgifts-

prognos

12 000

2001

Förslag

9 801

2002

Beräknat

9 801

2003

Beräknat

9 801

Under anslaget anvisas medel för kreditstöd,

sortimentsstöd, stöd till rådgivning samt kata-

logdatorstöd enligt förordningen (1985:525) om

statligt stöd till bokhandeln. Syftet med statens

stöd till bokhandeln är att behålla och om möj-

ligt förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät och

öka tillgängligheten av kvalitetslitteratur i bok-

handeln.

Bidraget fördelas av Bokbranschens Finansie-

ringsinstitut AB (BFI). Från bidraget utgår även

administrationsbidrag till BFI för den statliga

stödverksamheten.

Anslagssparandet på 3 434 000 kr har sin

grund dels i beviljade men ännu ej utbetalade lån

och bidrag, dels i att investeringstakten i bok-

handeln fördröjts. Utgiftsprognosen för 2000

visar på ett anslagssparande på 1 235 000 kr.

Regeringens överväganden

Efterfrågan på det statliga bokhandelsstödet

fortsätter att öka enligt BFI. Under budgetåret

1999 beviljades 10 bokhandlare kreditstöd, 96

sortimentsstöd och 171 drifts- och investerings-

stöd.

Regeringen har under inledningen till poli-

tikområdet redovisat och bedömt resultaten av

statens stöd till bokhandeln. Inga förändringar av

de olika stödformerna till bokhandeln är aktuella.

Regeringen föreslår att 9 801 000 kronor an-

visas under anslaget för år 2001.

4.9.12 28:12 Talboks- och

punktskriftsbiblioteket

Tabell 4.30 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

57 250

Anslags-

sparande

13 105

2000

Anslag

59 690

1

Utgifts-

prognos

66 914

2001

Förslag

62 529

2002

Beräknat

63 765

2

2003

Beräknat

65 117

3

1 Anslaget har i regleringsbrevet minskats till 59 684 tkr till följd av att för

 hög

kopensation för pensionspremier beräknats.

2 Motsvarar 62 529 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 62 529 tkr i 2001 års prisnivå.

Talboks- och punktskriftsbiblioteket (TPB) är

en statlig myndighet som i samverkan med andra

bibliotek skall förse synskadade samt personer

med andra läs- och skrivsvårigheter med littera-

tur. Biblioteket skall särskilt framställa och låna

ut talböcker och punktskriftsböcker, sälja punkt-

skriftsböcker samt ge upplysningar och råd till

främst kommunalbibliotek. Biblioteket har vi-

dare en central utskrivningstjänst för dövblinda

och synskadade punktskriftsläsare samt svarar

för framställning av studielitteratur för högsko-

lestuderande med synskador eller andra läs- och

skrivsvårigheter. Medlen anvisas under utgifts-

område 15 anslaget Bidrag till vissa studiesociala

ändamål. Till biblioteket är knuten en punkt-

skriftsnämnd som skall främja och utveckla

punktskriften för synskadade.

För TPB gäller förordningen (1988:341) med

instruktion för Talboks- och punktskriftsbiblio-

teket samt förordningen (1985:391) om talboks-

och punktskriftsbibliotekets punktskriftsnämnd.

Myndighetens intäkter uppgick under år 1999

till 1 225 000 kronor som utgörs av avgifter,

andra ersättningar och bidrag.

Anslagssparandet är ett resultat av att TPB

kraftigt rationaliserat sin verksamhet. Anslags-

sparandet skall användas för delfinansiering av

övergången till ett nytt talboksmedium

(DAISY). Prognosen för år 2000 tyder på ett

betydligt mindre anslagssparande då över-

föringen nu är i full gång.

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att göra beställningar av talböcker,

punktskriftsböcker och informationsmaterial

som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter

på högst 4 miljoner kronor under år 2002.

Tabell 4.31 Bemyndiganden

Tusental kronor

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräknat

2002

beräknat

2003

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

3 069

2 789

3 500

Nya förpliktelser

2 789

3 500

3 500

Infriade förpliktelser*

3 069

2 789

3 500

2 000

1 500

Utestående förpliktelser vid årets slut

2 789

3 500

3 500

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

3 000

4 000

4 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Regeringens överväganden

Regeringen har under inledningen till politikom-

rådet redovisat och bedömt resultaten inom litte-

raturområdet. I propositionen (prop.

1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr.

1999/2000:240) Från patient till medborgare en

nationell handlingsplan för handikappolitiken

har regeringen föreslagit en mängd åtgärder som

syftar till att öka tillgängligheten inom kultur-

sektorn för funktionshindrade personer, bl.a.

medel till TPB för överföring av analoga tal-

böcker till det nya digitala mediet. TPB har un-

der en följd av år lett utvecklingen av en ny digi-

tal talboksstandard. Detta arbete sker inom ram

för ett internationellt konsortium benämnt

DAISY (Digital Audiobased Information Sys-

tem). Under en period fram till år 2010 planeras

det samlade talboksbeståndet överföras till den

nya standarden. TPB har under senare år kraftigt

rationaliserat sin verksamhet i syfte att skapa ett

ekonomiskt utrymme för genomförande av pro-

jektet. Det anslagssparande som därmed möjlig-

gjorts räcker dock endast till att föra över en del

av beståndet. Mot bakgrund av den digitala tek-

nikens stora betydelse för läshandikappade är det

regeringens bedömning att stödet till TPB bör

förstärkas i syfte att fullfölja projektet. För detta

ändamål och i enlighet med riksdagens ställ-

ningstagande till propositionen Från patient till

medborgare föreslås att, inom ram för de totalt

10 miljoner kronor som beräknas tillföras ut-

giftsområdet i syfte att öka tillgängligheten inom

kultursektorn för funktionshindrade personer,

anslaget förstärks med 2 miljoner kronor. Rege-

ringen föreslår att anslaget för år 2001 anvisas

62 529 000 kronor.

Tabell 4.32 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

59 684

Pris- och löneomräkning

+ 845

Reform

+ 2 000

Förslag 2001

62 529

4.9.13 28:13 Bidrag till Stiftelsen för

lättläst nyhetsinformation och

litteratur

Tabell 4.33 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

13 305

2000

Anslag

13 517

Utgifts-

prognos

13 517

2001

Förslag

14 211

2002

Beräknat

14 466

1

2003

Beräknat

14 756

2

1 Motsvarar 14 211 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 14 211 tkr i 2001 års prisnivå.

Enligt stadgarna för Stiftelsen för lättläst ny-

hetsinformation och litteratur (Centrum för

lättläst LL-stiftelsen) som fastställdes av rege-

ringen den 22 maj 1988, har stiftelsen till ända-

mål att äga och ge ut en nyhetstidning för ut-

vecklingsstörda samt att ge ut lättlästa böcker

(LL-böcker). Verksamheten skall bedrivas utan

vinstsyfte och inom ram för avtal som träffas

mellan staten och stiftelsen. Det gällande avtalet

avser perioden den 1 januari 2000 den 31 de-

cember 2002.

De sammanlagda försäljningsintäkterna upp-

gick år 1999 till ca 11,5 miljoner kronor. Av en

total omsättning på närmare 27 miljoner kronor

innebär det en självförsörjningsgrad på ca 43

procent.

Regeringens överväganden

I propositionen Från patient till medborgare en

nationell handlingsplan för handikappolitiken

(prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU 14,

rskr. 1999/2000:240) har regeringen föreslagit en

mängd åtgärder som syftar till att öka tillgänglig-

heten inom kultursektorn för funktionshindrade

personer, bl.a. förstärkt stöd till LL-stiftelsen

(Centrum för lättläst) för utgivning av litteratur

riktade till ungdomar i åldrarna 9 14 år. Behovet

av lättläst litteratur för åldrarna 9 14 år påtalas

ofta från handikapprörelsen och pedagoger inom

skolan. Det kan gälla utvecklingsstörda barn och

ungdomar liksom ungdomar med dyslexi. Det är

här fråga om en grupp för vilka småbarnsböcker

är ett passerat stadium, men där traditionella

ungdoms- och vuxenböcker är för svåra. Får inte

den här gruppen barn och ungdomar åldersan-

passad litteratur är risken att det läsintresse och

de läsvanor som etablerats genom de vanliga

barnböckerna försvinner. För deras del behövs

en länk till vuxenlitteraturen. LL-stiftelsen har i

begränsad skala påbörjat en utgivning med lätt-

lästa böcker riktade till ungdomar. För detta än-

damål och i enlighet med riksdagens ställningsta-

gande till propositionen Från patient till

medborgare föreslås att, inom ram för de totalt

10 miljoner kronor som beräknas tillföras ut-

giftsområdet i syfte att öka tillgängligheten inom

kultursektorn för funktionshindrade personer,

anslaget förstärks med 500 000 kronor. Rege-

ringen föreslår att anslaget anvisas 14 211 000

kronor för år 2001.

Tabell 4.34 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

13 517

Pris- och löneomräkning

+ 194

Reform

+ 500

Förslag 2001

14 211

4.9.14 28:14 Bidrag till Svenska

språknämnden och Sverigefinska

språknämnden

Tabell 4.35 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

4 070

2000

Anslag

4 393

Utgifts-

prognos

4 393

2001

Förslag

4 569

2002

Beräknat

4 652

1

2003

Beräknat

4 747

2

1 Motsvarar 4 569 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 4 569 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel för bidrag till

Svenska språknämndens och Sverigefinska

språknämndens verksamheter. Cirka 10 procent

av Svenska språknämndens verksamhet bekostas

av anslag från olika fonder.

Sverigefinska språknämnden har även bidrag från

finska staten.

Syftet med statens bidrag till Svenska språk-

nämnden är att nämnden skall följa utvecklingen

av det svenska språket i tal och skrift och med

denna kunskap som utgångspunkt ge råd till

språkanvändarna i syfte att främja gott språk-

bruk. Det är också angeläget att den nordiska

språkgemenskapen stärks. Sverigefinska språk-

nämnden skall vårda och utveckla finska språket i

Sverige.

Regeringens överväganden

Svenska språknämndens verksamhet innefattar

dokumentationsarbete, tillämpad forskning,

folkbildning och opinionsbildning, rådgivning

samt rent normerande verksamhet med utgiv-

ning av skrivregler, ordlistor m.m. Under 1999

har ca 12 400 språkfrågor besvarats och efterfrå-

gan fortsätter att öka. Nämnden deltar också

fortlöpande i nordiskt samarbete, liksom i utom-

nordiska sammanhang, bl.a. om europeisk språk-

politik. Tidskriften Språkvård utkommer med 4

nummer per år och har drygt 6 300 prenume-

ranter.

Sverigefinska språknämnden har under år

1999 besvarat 2 100 språkfrågor och utfört ett

antal textgranskningsuppdrag. Nämndens tid-

skrift, Kieliviesti, har utkommit med fyra num-

mer under året och har ca 800 prenumeranter,

varav 15 procent är bosatta i Finland.

Regeringen bedömer att nämndernas språk-

forskning och rådgivning är av största vikt. Vid

anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

för att kompensera förändring i sättet att be-

räkna premier för de statliga avtalsförsäkring-

arna.

Regeringen föreslår att 4 569 000 kronor anvi-

sas under anslaget för år 2001.

Tabell 4.36 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

4 393

Pris- och löneomräkning

+ 60

Pensionspremier

+ 116

Förslag 2001

4 569

4.9.15 28:15 Statens konstråd

Tabell 4.37 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

5 014

Anslags-

sparande

20

2000

Anslag

5 484

Utgifts-

prognos

5 504

2001

Förslag

5 558

2002

Beräknat

5 680

1

2003

Beräknat

5 808

2

1 Motsvarar 5 558 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 5 558 tkr i 2001 års prisnivå.

Statens konstråd har till uppgift att verka för att

konsten blir ett naturligt och framträdande inslag

i samhällsmiljön genom att Konstrådet förvärvar

god samtidskonst till statens byggnader och

andra lokaler för statlig verksamhet, medverkar

till att konst tillförs även andra gemensamma

miljöer än sådana som brukas av staten och spri-

der kunskap om konstens betydelse för en god

samhällsmiljö.

För Statens konstråd gäller förordningen

(1996:1597) med instruktion för Statens

konstråd.

Myndighetens avgiftsintäkter uppgick 1999

till 1 851 000 kronor.

Regeringens överväganden

Det är regeringens uppfattning att verksamheten

har motsvarat de mål som har satts upp för Sta-

tens konstråd. Regeringen föreslår därför att an-

slaget anvisas 5 558 000 kronor för 2001.

Tabell 4.38 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

5 484

Pris- och löneomräkning

+ 74

Förslag 2001

5 558

4.9.16 28:16 Konstnärlig gestaltning av

den gemensamma miljön

Tabell 4.39 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

42 758

Anslags-

sparande

4 366

2000

Anslag

40 438

Utgifts-

prognos

43 804

2001

Förslag

40 438

2002

Beräknat

40 438

2003

Beräknat

40 438

Från anslaget bekostas dels konstförvärv beslu-

tade av Statens konstråd, dels, fram till den 1 juli

2000, bidrag enligt förordningen (1987:316) om

bidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsom-

råden. Under anslaget beräknas även medel som

fördelas av Statens kulturråd till folkparkerna

och vissa samlingslokalhållande organisationer

för konstinköp.

Anslagssparandet är en följd dels av att Bover-

kets utbetalningar av redan beslutade bidrag se-

narelagts samt till en mindre del av att vissa på-

började projekt i Konstrådets verksamhet

förskjutits över årsskiftet. Regeringen har beslu-

tat om indragning med 1 miljon kronor av det

anslagssparande som disponeras av Boverket.

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att göra beställningar av konstverk

som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter

på högst 15 miljoner kronor efter 2001.

Tabell 4.40 Bemyndigande

Tusental kronor

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräknat

2002

beräknat

2003

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

7 248

5 742

10 000

Nya förpliktelser

11 047

17 000

22 000

Infriade förpliktelser*

12 553

12 742

17 000

13 000

2 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

5 742

10 000

15 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

15 000

15 000

15 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Regeringens överväganden

För det vidgade uppdraget att verka med konst-

närliga satsningar även utanför det statliga områ-

det har Konstrådet sedan 1997 i tre steg tillförts

drygt 12 miljoner kronor i verksamhetsmedel.

Detta medförde de första åren ett anslagsspa-

rande, men i och med 1999 kan konstateras att

den ekonomiska infasningen av det vidgade upp-

draget är genomförd.

Regeringen har under inledningen till poli-

tikområdet redovisat och bedömt statens insatser

vad gäller den konstnärliga gestaltningen av den

gemensamma miljön.

Regeringen föreslår att anslaget anvisas

40 438 000 kronor för 2001.

4.9.17 28:17 Nämnden för

hemslöjdsfrågor

Tabell 4.41 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

1 432

Anslags-

sparande

49

2000

Anslag

1 488

Utgifts-

prognos

1 537

2001

Förslag

1 509

2002

Beräknat

1 543

1

2003

Beräknat

1 578

2

1 Motsvarar 1 509 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 509 tkr i 2001 års prisnivå.

Nämnden för hemslöjdsfrågor skall enligt för-

ordningen med instruktion för Nämnden för

hemslöjdsfrågor (1988:315) ta initiativ till, pla-

nera, samordna och göra insatser för att främja

hemslöjd i den mån sådana uppgifter inte

ankommer på annan statlig myndighet. Nämn

den skall inom sitt verksamhetsområde fördela

statligt stöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet.

Nämnden står som samordnare för hem-

slöjdskonsulentverksamheten och har bemyndi-

gande att pröva frågan om huvudmannaskap för

konsulenterna.

Närings- och teknikutvecklingsverket

(NUTEK) svarar för nämndens medelsförvalt-

ning och personaladministration.

Regeringens överväganden

Nämnden för hemslöjdsfrågor har under året

aktivt arbetat för att stärka hemslöjdens forsk-

ningsanknytning. Bl.a. har ett tvärvetenskapligt

forskningsprojekt kring hemslöjdens utveckling,

verksamhet och ideologi initierats. Ett annat

viktigt led i myndighetens forskningssatsning är

utgivningen av antologin Den vackra nyttan.

Hemslöjdens barn- och ungdomsverksamhet har

stärkts genom bildandet av riksförbundet Unga

Slöjdare. Vidare har nämnden initierat arbets-

gruppen Slöjden och mångfalden i syfte att finna

arbetsformer, samla kunskap och bygga upp nät-

verk kring slöjden i det mångkulturella sam-

hället.

Insatser har gjorts för att tillvarata och förnya

hemslöjdens material- och teknikkunskap, form-

språk och tradition. Detta bedöms ha gett goda

effekter bl.a. som en resurs för tillväxt och

utveckling i samband med arbetet med de regio-

nala tillväxtavtalen.

Verksamheten vid Nämnden för hemslöjds-

frågor har gett goda resultat. Regeringen finner

att inriktningen på verksamheten bör förbli

oförändrad. Regeringen föreslår att anslaget för

2001 anvisas 1 509 000 kronor.

Tabell 4.42 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

1 488

Pris- och löneomräkning

+ 21

Förslag 2001

1 509

4.9.18 28:18 Främjande av hemslöjden

Tabell 4.43 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

17 087

Anslags-

sparande

399

2000

Anslag

17 462

Utgifts-

prognos

17 861

2001

Förslag

17 712

2002

Beräknat

18 056

1

2003

Beräknat

18 435

2

1 Motsvarar 17 712 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 17 712 tkr i 2001 års prisnivå.

Anslaget disponeras av Nämnden för hem-

slöjdsfrågor för bidrag till hemslöjds-

konsulenternas verksamhet, Svenska Hemslöjds-

föreningarnas Riksförbund och projekt inom

hemslöjdsområdet.

Svenska Hemslöjdsföreningarnas Riksförbund

är en ideell förening som har till uppgift att

främja den svenska hemslöjden och dess utveck-

ling samt fungera som centralt organ för landets

hemslöjdsföreningar.

Regeringens överväganden

Hemslöjdskonsulentverksamheten bestod under

budgetåret 1999 av två hemslöjdskonsulenter i

varje län, med undantag för Skåne län som hade

fyra och Västra Götalands län som hade sex läns-

hemslöjdskonsulenter. Antalet rikskonsulenter

var fem, en rikskonsulent i hemslöjd för barn

och ungdom, en spetskonsulent och tre same-

slöjdskonsulenter.

Resultatet av verksamheten redovisas under

anslaget Nämnden för hemslöjdsfrågor.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 17 712 000 kronor.

Tabell 4.44 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

17 462

Pris- och löneomräkning

+ 250

Förslag 2001

17 712

4.9.19 28:19 Bidrag till bild- och

formområdet

Tabell 4.45 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

27 273

Anslags-

sparande

23

2000

Anslag

27 805

Utgifts-

prognos

27 828

2001

Förslag

29 234

2002

Beräknat

29 234

2003

Beräknat

29 234

Under anslaget anvisas medel för bidrag till or-

ganisationer m.m. på bild- och formområdet.

Under anslaget anvisas också medel till Akade-

mien för de fria konsterna. Akademien skall bl.a.

främja utvecklingen inom bild- och byggnads-

konsten samt bevaka och informera om viktiga

frågor inom området. År 1999 inrättades ett nytt

verksamhetsstöd till vissa utställare inom bild-

och formområdet, ett nytt utrustningsbidrag till

konstnärliga kollektivverkstäder samt tillfördes

ytterligare medel till utställningsersättningen.

Regeringens överväganden

I den resultatbedömning som regeringen redovi-

sar under inledningen till politikområdet kon-

stateras att det statliga verksamhetsbidraget till

vissa utställare inom bild- och formområdet bör

förstärkas. Regeringen föreslår att bidraget för-

stärks med 1,5 miljoner kronor, till sammanlagt

6,5 miljoner kronor.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att kompensera för ändring i sättet att

beräkna premier för de statliga avtalsförsäkring-

arna.

Regeringen föreslår att anslaget för 2001 anvi-

sas 29 234 000 kronor.

Tabell 4.46 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

27 805

Reformmedel

+ 1 500

Pensionspremier

- 71

Förslag 2001

29 234

4.9.20 28:20 Konstnärsnämnden

Tabell 4.47 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

9 979

Anslags-

sparande

64

2000

Anslag

10 036

Utgifts-

prognos

10 100

2001

Förslag

10 176

2002

Beräknat

10 391

1

2003

Beräknat

10 620

2

1 Motsvarar 10 176 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 10 176 tkr i 2001 års prisnivå.

Konstnärsnämnden har till uppgift att besluta

om statliga ersättningar och bidrag till bild-,

form-, ton-, scen- och filmkonstnärer. Nämnden

skall vidare hålla sig underrättad om konstnärer-

nas ekonomiska och sociala förhållanden. Till-

sammans med styrelsen för Sveriges författar-

fond skall nämnden avge förslag till innehavare

av inkomstgarantier. Syftet med verksamheten är

att genom fördelning av ersättningar och bidrag

verka för att förbättra konstnärernas villkor.

Konstnärsnämnden har även att fördela stöd till

produktion av kortfilm under anslaget Filmstöd.

För Konstnärsnämnden gäller förordningen

(1997:1153) med instruktion för Konstnärs-

nämnden och för Sveriges författarfond förord-

ningen (1962:652) om Sveriges författarfond.

Myndighetens avgiftsinkomster uppgick un-

der år 1999 till 722 000 kronor.

Regeringens överväganden

Konstnärsnämnden har under året aktivt arbetat

med fördelning av statliga ersättningar och bi-

drag samt att bevaka konstnärernas ekonomiska

och sociala situation. Verksamheten har rege-

ringen redovisat och bedömt under inledningen

till politikområdet.

I propositionen (prop. 1996/97:3) om kultur-

politik gjorde regeringen bedömningen att fem

av ledamöterna i Konstnärsnämndens styrelse

bör utses efter förslag av Konstnärliga och Litte-

rära Yrkesutövares Samarbetsnämnd (KLYS)

och att, vad gäller styrelsen för Sveriges bild-

konstnärsfond, vissa bildkonstnärsorganisationer

bör få förslagsrätt för sju av fondstyrelsens tret-

ton ledamöter. Utskottet delade regeringens be-

dömning (bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129).

Riksdagen har därefter tillkännagett att rege-

ringen bör se över frågan om hur konstnärernas

förslagsrätt skall kunna vidgas för ledamöter i

Konstnärsnämndens styrelse och styrelsen för

Sveriges bildkonstnärsfond (bet. 1998/99:KrU9,

rskr. 1998/99:189). I budgetpropositionen för år

2000 (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 17) redo-

gjorde regeringen sina slutsatser. Det huvudsak-

liga syftet med förslagsrätten är att representativa

organisationer inom konstnärsområdet på detta

sätt skall bistå regeringen i arbetet med att finna

lämpliga styrelseledamöter. Detta utesluter inte

att även andra organisationer kan lämna förslag.

Regeringen gjorde därvid bedömningen att de

bakomliggande ambitionerna vid införandet av

den formaliserade förslagsrätten på ett tillfreds-

ställande sätt tillgodoses med den då rådande

ordningen. Riksdagen har dock på nytt hemställt

om att regeringen snarast bör se över frågan om

hur konstnärernas förslagsrätt skall kunna vidgas

för ledamöterna i styrelserna för Konstnärs-

nämnden och Sveriges bildkonstnärsfond och att

regeringen därefter för riksdagen redovisar hur

regeringen avser att öka kretsen av nominerande

organisationer (bet. 1999/2000:KrU1, rskr.

1999/2000:87).

I regeringens översyn av förslagsrätten har re-

geringen noga övervägt på vilket sätt den kan ut-

vidgas så att syftet tillgodoses. Inom konst-

närsområdet finns ett stort antal organisationer

som företräder konstnärer inom samtliga genrer.

En bedömning är att det finns mellan 20 och 30

organisationer inom området. Medlemsantalet

kan variera från ett tjugotal till åtskilliga tusen

medlemmar.

Regeringen har mot denna bakgrund nyligen

beslutat om ändring i förordningen (1997:1153)

med instruktion för Konstnärsnämnden med

följande innebörd. Vid tillsättning av styrelse-

ledamöter i Konstnärsnämnden och Bildkonst-

närfonden tillkommer förslagsrätten konstnärs-

organisationer. Därmed utpekas inte längre ett

antal namngivna organisationer som förslags-

ställare. När det gäller Konstnärsnämndens sty-

relse handlar det om fem platser som utses efter

förslag. För styrelsen för Sveriges bildkonst-

närsfond utses sju ledamöter efter förslag. Det

ankommer därefter på regeringen att med ut-

gångspunkt från de förslag som lämnats göra ett

urval. Fortfarande gäller att ledamöterna i styrel-

serna för Konstnärsnämnden och Bildkonst-

närsfonden bör ha en bred och genreöverskri-

dande kompetens i syfte att uppnå största

möjliga bredd i styrelserna. Vidare bör ledamö-

terna äga mycket god kännedom om den aktuella

utvecklingen inom sina respektive konstområ-

den, såväl den nationella som den internationella,

en mycket god kännedom om nu verksamma

konstnärer samt en stor personlig integritet. Det

bör därtill vara meriterande med ett eget konst-

närligt utövande på professionell nivå. Rege-

ringen föreslår att anslaget för år 2001 anvisas

10 176 000 kronor.

Tabell 4.48 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

10 036

Pris- och löneomräkning

+ 140

Förslag 2001

10 176

4.9.21 28:21 Ersättningar och bidrag till

konstnärer

Tabell 4.49 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

248 851

Anslags-

sparande

13 512

2000

Anslag

259 684

1

Utgifts-

prognos

261 631

2001

Förslag

264 933

2002

Beräknat

269 712

2

2003

Beräknat

275 131

3

1 Varav 7 500 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårproposi-

tionen 2000.

2 Motsvarar 264 933 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 264 933 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel för ersättning åt

bild- och formkonstnärer för att deras verk i

offentliga institutioners ägo visas för allmänhe-

ten eller används på annat allmännyttigt sätt

(visningsersättning). Anvisade medel fördelas

efter beslut av styrelsen för Sveriges bildkonst-

närsfond. Verksamheten regleras i förordningen

(1997:1153) med instruktion för Konstnärs-

nämnden samt i förordningen (1982:600) om

Sveriges bildkonstnärsfond.

Vidare lämnas även individuell visningsersätt-

ning. Ersättningen fördelas individuellt på basis

av det offentliga innehavet av konstnärens verk i

enlighet med kriterier vilka fastställts av upp-

hovsrättsorganisationen Bildkonst Upphovsrätt i

Sverige (BUS). Fördelningen av den s.k. IV-er-

sättningen regleras för övrigt i förordningen

(1996:1605) om individuell visningsersättning.

Biblioteksersättning lämnas i enlighet med för-

ordningen (1962:652) om Sveriges författarond.

Vidare lämnas bidrag enligt förordningen

(1976:528) om bidrag till konstnärer. Bidragen

har formen av exempelvis konstnärsbidrag, pro-

jektbidrag, stöd till internationellt kulturutbyte

och långtidsstipendier. För år 2000 utgår 102

långtidsstipendier. Styrelsen för Sveriges för-

fattarfond fördelar bidragen till författare, över-

sättare, kulturjournalister och dramatiker och

Konstnärsnämnden fördelar bidrag till övriga

konstnärer.

Anslagssparandet beror huvudsakligen på att

flera av nämndens bidrag måste rekvireras av

mottagaren innan de betalas ut samt att många

bidrag betalas ut i delar. I vissa fall kan därför

lång tid förflyta mellan beslut och slutlig utbetal-

ning. Regeringen har beslutat om indragning

med 3 265 000 kronor av anslagssparandet.

Regeringens överväganden

Statsbidraget för beställning av nyskriven dra-

matik vilket fördelas av styrelsen för Sveriges

författarfond har varit i bruk sedan år 1999.

Under 1999 ansökte 64 teatrar och dramatiker

om dramatikerstöd. Inom tonområdet förde-

lades under år 1999 för första gången en ny form

av bidrag till komponister som arbetar med be-

ställningsverk.

Den individuella visningsersättningen fördela-

des för första gången år 1997. Antalet sökande

har ökat från 2 728 personer år 1997 till 3 117 år

1999. Antalet mottagare har ökat från 1 840 per-

soner år 1997 till 2 128 år 1999.

Under år 1999 fördelade styrelsen för Sveriges

författarfond 36 procent av tillgängliga medel i

form av individuella, statistiskt beräknande er-

sättningar, s.k. författar- och översättar-

penningar. För år 1999 var 4 657 upphovsmän

berättigade till denna form av ersättning. Vidare

fördelar Sveriges författarfond pensioner, sti-

pendier och andra bidrag till enskilda upphovs-

män samt bidrag till upphovsmannaorganisatio-

ner. Under år 1999 fördelades sammanlagt 786

stipendier om totalt ca 50 miljoner kronor vilket

motsvarar nivån för föregående år. Antalet pen-

sioner har dock minskat från 152 år 1998 till 137

år 1999. Regeringen anser att Sveriges författar-

fond inte behöver några särskilda bemyndi-

ganden för ekonomiska förpliktelser trots att

vissa pensioner och stipendier kan innebära ut-

fästelser för tid längre än ett år.

Statens insatser för att förbättra konstnärernas

villkor är en prioriterad del av kulturpolitiken.

Med anledning av riksdagens ställningstagande

till 2000 års ekonomiska vårproposition (prop.

1999/2000:100 s. 184, bet. 1999/2000:FiU27,

rskr. 1999/2000:262) med beslut om att perma-

nenta de tidsbegränsade stödinsatserna riktade

till konstnärer som pågått under 1999 och 2000,

föreslås att anslaget förstärks med 15 miljoner

kronor. Satsningen sker inom ramen för de totalt

40 miljoner kronor som i enlighet med 2000 års

ekonomiska vårproposition beräknas tillföras ut-

giftsområdet i syfte att permanenta det statliga

stödet till Centrumbildningarnas arbetsförmed-

lande verksamhet, att permanenta och utöka stö-

det till en tredje anställningsform inom teatern

(TeaterAlliansen AB) samt att permanenta de

tidsbegränsade stödinsatserna riktade till konst-

närer.

I enlighet med den bedömning som rege-

ringen redovisat under inledningen till poli-

tikområdet föreslår regeringen vidare att bidra-

gen till bild- och formkonstnärer förstärks samt

att den individuella visningsersättningen ökas.

Sammantaget föreslås att stödet till bild- och

formkonstnärer förstärks med 5 miljoner kro-

nor.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 264 933 000 kronor.

Tabell 4.50 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

252 184

Permanentning av vissa stödinsatser

+ 15 000

Reformer

+ 5 000

Ökad biblioteksersättning

+ 134

Prisomräkning

+ 3 365

Tidsbegränsad medelsanvisning upphör

- 7 500

Omprioriteringar inom anslaget

- 3 250

Förslag 2001

264 933

4.9.22 28:22 Riksarkivet och landsarkiven

Tabell 4.51 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

233 097

Anslags-

sparande

7 802

2000

Anslag

246 431

1

Utgifts-

prognos

246 732

2001

Förslag

256 913

2002

Beräknat

262 151

2

2003

Beräknat

267 818

3

1 Anslaget har i regleringsbrevet minskats till 245 522 tkr till följd av att

för hög

kompensation för pensionspremier beräknats.

2 Motsvarar 256 913 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 256 913 tkr i 2001 års prisnivå.

Riksarkivet och landsarkiven är statliga arkiv-

myndigheter med särskilt ansvar för den statliga

arkivverksamheten och för arkivvården i landet i

enlighet med vad som framgår av arkivlagen

(1990:782), arkivförordningen (1991:446) och

förordningen (1995:679) med instruktion för

Riksarkivet och landsarkiven. Riksarkivet är

central förvaltningsmyndighet för arkivfrågor

och har det högsta överinseendet över den

offentliga arkivverksamheten. Riksarkivet är

chefsmyndighet för landsarkiven som finns i

Göteborg, Härnösand,[REDACTED_EFTERNAMN], Uppsala, Vadstena,

Visby och Östersund. Landsarkiven är arkiv-

myndigheter inom sina respektive regioner.

Stockholms stadsarkiv och Värmlandsarkiv har

funktion som landsarkiv inom Stockholms

respektive Värmlands län.

Svensk arkivinformation (SVAR), som ingår i

Riksarkivet, är en delvis avgiftsfinansierad verk-

samhet som på moderna medier skall bearbeta

och sprida arkivinformation. SVAR riktar sig

mycket tydligt till allmänheten, i första hand

släktforskarna. SVAR:s verksamhet, vilken

främst är förlagd till Västernorrlands län, bygger

till viss del på arbetsmarknadsprojekt. Vid de

olika arbetsplatserna sysselsätts drygt 115 perso-

ner, av vilka ca 45 personer är anställda med

lönebidrag. Därtill har 25 personer varit anvisade

inom ramen för olika arbetsmarknadsåtgärder.

ARKION ingår i Riksarkivet och är en i huvud-

sak avgiftsfinansierad verksamhet med syfte att

med hjälp av moderna medier öka tillgäng-

ligheten till och bruket av arkiven. ARKION

arbetar bl.a. med digital registrering och sprid-

ning av information ur arkivhandlingar samt med

utbildning och kunskapsspridning. Detta förenas

med att skapa arbetstillfällen, främst i glesbygds-

områden.

Av Riksarkivets redovisning av det regionala

utfallet av verksamheten framgår att arkivmyn-

digheterna genom landsarkivorganisationen och

SVAR har en god spridning i landet.

Myndigheternas avgiftsintäkter uppgick under

år 1999 till ca 34,8 miljoner kronor. Avgiftsin-

täkterna för år 2000 är beräknade till ca 37,8

miljoner kronor.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1999 visar att Riksarkivet och

landsarkiven hade ett anslagssparande på ca 7,8

miljoner kronor. Regeringen har beslutat om in-

dragning med 829 000 kronor av anslagssparan-

det. Enligt Riksarkivets prognos för innevarande

budgetår kommer anslagssparandet att vara ca

5,8 miljoner kronor vid 2000 års slut, dvs. ca 2,3

procent av anslaget.

Regeringens överväganden

Tabell 4.52 Redovisning av vissa mätbara prestationer

Verksamhet

1997

1998

1999

Antal forskarbesök

98 571

99 269

98 877

Antal framtagna volymer

158 796

169 046

167 624

Antal besök på hemsidor

-

3 110 000

4 544 632

Antal mikrokort

tillgängliga för forskning

2 987 291

3 347 244

3 987 215

Tabell 4.53 Redovisning av arkivbeståndens omfattning vid

Riksarkivet och landsarkiven

Verksamhet

1997

1998

1999

Beståndens storlek

papper (hyllmeter)

427 800

443 381

463 709

Antal leveranser

1 226

1 187

1 274

Leveranser av papper

(hyllmeter)

20 914

15 586

21 427

Leveranser av kartor

och ritningar

10 748

35 823

8 231

Leveranser av mikrofilm

(antal rullar)

1 371

3 051

4 130

Lev. av ADB-upptagningar

(antal databärare)

61

137

238

Inom arkivområdet genomförs omfattande

åtgärder för att bygga upp och sprida kunskap

om arkiven och deras hantering, bl.a. med avse-

ende på de förändrade förhållanden som utveck-

lingen inom informationstekniken innebär i

fråga om mottagande, vård, bevarande och till-

gängliggörande av elektroniskt lagrade arkiv.

Genom exempelvis utbildnings- och informa-

tionsinsatser, handböcker och rådgivning ökar

arkivbildarnas medvetenhet om arkivens bety-

delse och om vikten av att arkiven hanteras och

struktureras på ett tillfredsställande sätt.

Arkivmyndigheterna har under senare år be-

drivit ett omfattande arbete för att öka över-

blicken över och tillgängligheten till arkiven, bl.a.

genom att ta vara på de möjligheter som den

snabba tekniska utvecklingen innebär. Som

exempel kan nämnas digitalisering och filmning

av arkivmaterial, arbete med att utveckla digitala

söksystem samt fortlöpande förteckningsarbete.

Andra insatser som innebär ökade möjligheter

att ta del av arkivmaterial är arbetet med refe-

rensdatabaser och arbetet med att lägga ut in-

formation på Internet.

Satsningar görs för att nå nya och fler grupper

av användare, exempelvis barn och ungdom,

samt för att öka det allmänna intresset och för-

ståelsen för arkiven. Det rör sig bl.a. om utställ-

ningar, konferenser och forskningsprojekt där

aktuella händelser, historiska skeenden och

regionala förhållanden belyses med utgångs-

punkt i arkiven. Arkivmyndigheterna genomför

många gånger projekten i samverkan med folk-

rörelse- och företagsarkiven, museer och andra

institutioner samt enskilda organisationer. En

rad insatser har genomförts med anknytning till

industrisamhällets kulturarv.

Samverkan mellan den statliga och kommu-

nala arkivsektorn sker bl.a. inom ramen för Sam-

rådsgruppen för kommunala arkivfrågor, som

består av representanter för Riksarkivet, landsar-

kiven, Svenska kommunförbundet och Lands-

tingsförbundet.

Riksarkivets medverkan i det internationella

arbetet sker till stor del inom ramen för Interna-

tional Council on Archives ICA. Det inom-

europeiska samarbetet sker främst genom arbetet

med arkivanknutna frågor inom EU och Euro-

parådet. Riksarkivet har också ett omfattande

samarbete med olika institutioner och myndig-

heter i andra länder kring frågor som rör arkiven.

Arkivmyndigheternas verksamhet leder till en

höjd kvalitet på arkivhanteringen och till ökad

tillgänglighet till allmänna handlingar och annat

arkivmaterial. Goda förutsättningar skapas för

insyn i den offentliga förvaltningen samt för att

tillgodose dels behovet av information för rätts-

skipningen och förvaltningen, dels forskningens

behov. Vidare bidrar arkivmyndigheterna genom

sina insatser till att öka det allmänna intresset

och förståelsen för arkivmaterialet samt till att

lyfta fram arkivens potential som kunskaps- och

informationskälla. Arkivens samhällsbetydelse

stärks. Genom landsarkivens verksamhet tydlig-

görs arkivens betydelse för den regionala utveck-

lingen och identiteten.

Riksarkivet och landsarkiven svarar för en

omfattande verksamhet som har gett goda

resultat. Verksamhetens huvudinriktning bör

därför behållas.

För utökade uppgifter i samband med motta-

gandet och förvarandet av de kyrkliga arkiven

föreslås en ökning av anslaget med 500 000

kronor.

Anslaget föreslås öka med 800 000 kronor för

förstärkning av bidraget till Stiftelsen för Arbe-

tarrörelsens arkiv och bibliotek.

Vidare föreslås anslaget öka med ca 2,5 miljo-

ner kronor, motsvarande en tillfällig minskning

år 2000.

För leveranser av arkiv tillförs anslaget ca 2,4

miljoner kronor från berörda myndigheter.

För mikrofilmning av kyrkobokföringshand-

lingar sker en överföring på ca 1,1 miljoner kro-

nor från utgiftsområde 3.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 256 913 000 kronor.

Tabell 4.54 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

245 522

Pris- och löneomräkning

+ 4 178

Reformmedel

+ 1 300

Återläggning av tillfällig minskning

+ 2 450

Överföring från arkivlevererande myndigheter

+ 2 366

Överföring från utgiftsområde 3

+ 1 097

Förslag 2001

256 913

4.9.23 28:23 Bidrag till regional

arkivverksamhet

Tabell 4.55 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

2 982

2000

Anslag

4 633

Utgifts-

prognos

4 633

2001

Förslag

4 699

2002

Beräknat

4 783

1

2003

Beräknat

4 879

2

1 Motsvarar 4 699 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 4 699 tkr i 2001 års prisnivå.

Bidrag till regional arkivverksamhet lämnas

enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag

till regional kulturverksamhet. Medel under detta

anslag fördelas av Riksarkivet genom Nämnden

för enskilda arkiv.

Bidrag lämnas till följande 20 regionala arkiv-

institutioner, vilka före budgetåret 1998 erhöll

s.k. föreståndarbidrag från Riksarkivet. Bohus-

läns föreningsarkiv, Dalarnas folkrörelsearkiv,

Folkrörelsearkiv för Uppsala län, Folkrörelse-

arkivet i Blekinge, Folkrörelsearkivet i Väster-

botten, Folkrörelsernas arkiv i Västernorrland,

Folkrörelsernas arkiv för Värmland, Folkrörel-

sernas arkiv för Gävleborgs län, Folkrörelsernas

arkiv i Norrbotten, Föreningsarkivet i Jämtlands

län, Folkrörelsernas arkiv i Örebro län, Före-

ningsarkiven i Stockholms län, Föreningsarkivet

i Sörmlands län, Jönköpings läns folkrörelse-

arkiv, Kronobergsarkivet, Skaraborgs läns folk-

rörelsearkiv, Skånes arkivförbund, Västmanlands

läns arkivförening, Älvsborgs läns föreningsarkiv

och Östergötlands läns föreningsarkiv.

Syftet med bidraget är att främja regional

arkivverksamhet, att få ett nät av väl fungerande

regionala arkivinstitutioner i landet och att bättre

integrera folkrörelsearkiven i den regionala

kulturpolitiken.

Regeringens överväganden

De regionala arkiven förvaltar betydande arkiv-

bestånd och samlingar med stort kulturhistoriskt

värde. Från att ha inriktat sig på att bevara de

traditionella folkrörelsernas historia har många

regionala arkiv utvidgat verksamheten till att

omfatta enskilda arkiv i vidare bemärkelse, som

exempelvis företagsarkiv, personarkiv och gårds-

arkiv. Ett alltmer aktivt arbete genomförs för att

göra samlingarna tillgängliga, bl.a. genom utställ-

ningar, kurser och andra arrangemang, olika

publikationer samt presentationer via Internet.

Flertalet folkrörelsearkiv driver verksamhet sär-

skilt riktad mot skolorna.

De regionala arkiven är en resurs för såväl

offentlig som privat sektor. Arkivmaterialet

efterfrågas bl.a. av forskningen, inte minst släkt-

och hembygdsforskningen, samt skola och övrigt

kulturliv. Regeringen föreslår att anslaget för år

2001 anvisas 4 699 000 kronor.

Tabell 4.56 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

4 633

Pris- och löneomräkning

+ 66

Förslag 2001

4 699

4.9.24 28:24 Språk- och

folkminnesinstitutet

Tabell 4.57 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

25 469

Anslags-

sparande

51

2000

Anslag

25 418

Utgifts-

prognos

26 204

2001

Förslag

26 489

2002

Beräknat

27 050

1

2003

Beräknat

27 648

2

1 Motsvarar 26 489 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 26 489 tkr i 2001 års prisnivå.

Myndigheten har enligt förordningen (1993:654)

med instruktion för Språk- och folkminnes-

institutet (SOFI) till uppgift att samla in, bevara,

vetenskapligt bearbeta och ge ut material om

dialekter, folkminnen, folkmusik, ortnamn och

personnamn. Vidare skall institutet avge yttran

den i ärenden om fastställande av ortnamn och

granska förslag till namn på allmänna kartor samt

yttra sig i fråga om personnamn. Språk- och

folkminnesinstitutet har en verksamhet med stor

geografisk spridning. Ledning och avdelningar

finns lokaliserade i Uppsala. Arkiv finns i[REDACTED_EFTERNAMN],

Göteborg och Umeå. I enlighet med riksdagens

beslut överfördes Svenskt visarkiv organisato-

riskt till Statens musiksamlingar den 1 juli 1999.

SOFI:s avgiftsintäkter uppgick år 1999 till

489 000 kronor.

Regeringens överväganden

SOFI har under år 1999, efter att Uppsalaavdel-

ningarna flyttat in i nya lokaler med bl.a. ett

samlat bibliotek, fått ett större antal besökare.

Även antalet förfrågningar till hela myndigheten,

inte minst antalet förfrågningar via e-post har

vuxit. Internet har också i högre utsträckning

använts för att nå ut till nya grupper.

Myndigheten har fortsatt att prioritera bl.a.

digitalisering av samlingarna i syfte att öka till-

gängligheten. Antalet färdigställda och publi-

cerade skrifter har ökat under året och även

försäljningen av dessa.

SOFI samverkar med ett flertal av landets uni-

versitet och högskolor. Myndigheten har, bl.a. i

samverkan med Göteborgs universitet, arbetat

för att motverka främlingsfientlighet och att

stärka en demokratisk samhällsutveckling genom

att i ökad utsträckning fokusera på kulturmöten

och migration m.m. SOFI arbetar kontinuerligt

med den samiska kulturen och har en särskild

befattning som samisk arkivarie.

Språk- och folkminnesinstitutet har genom in-

samling, digitalisering och förmedling av arkiv-

material samt forskning inom sitt verksamhets-

område bidragit till att bevara kulturarvet.

Verksamhetens inriktning bör ligga fast.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 26 489 000 kronor.

Tabell 4.58 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

26 153

Pris- och löneomräkning

+ 336

Förslag 2001

26 489

4.9.25 28:25 Svenskt biografiskt lexikon

Tabell 4.59 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

3 706

Anslags-

kredit

-205

2000

Anslag

3 815

Utgifts-

prognos

3 610

2001

Förslag

3 878

2002

Beräknat

3 962

1

2003

Beräknat

4 051

2

1 Motsvarar 3 878 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 3 878 tkr i 2001 års prisnivå.

Myndigheten har enligt förordningen (1988:630)

med instruktion för Svenskt biografiskt lexikon

(SBL) till uppgift att fortsätta och slutföra utgi-

vandet av verket Svenskt biografiskt lexikon.

SBL:s avgiftsintäkter uppgick år 1999 till

200 000 kronor vilket är en liten ökning från

föregående år, men en minskning med 473 000

kronor jämfört med år 1997. En orsak är att för-

säljningen av CD-romskivan har minskat sedan

år 1997, då många köpare utnyttjade ett intro-

duktionserbjudande.

Anslagsöverskridandet hänför sig till variatio-

nen av avgiftsinkomsterna vilket ledde till mins-

kade intäkter under år 1999. SBL har redovisat

vilka åtgärder som vidtas med anledning av över-

skridandet och räknar med ett balanserat resultat

vid utgången av år 2000.

Regeringens överväganden

Publikationen Svenskt biografiskt lexikon utgör

ett betydande hjälpmedel för bl.a. forskarsam-

hället och den är ett viktigt bidrag till den veten-

skapliga kunskapsuppbyggnaden. En stor använ-

darkategori är person- och släktforskare. Med

gällande vetenskaplig kvalitet skall minst ett

band ges ut vartannat år, dvs. 2,5 häften per år.

Slutmålet är att lexikonet skall vara färdigt år

2015. Tillgängligheten till lexikonet har sedan ett

par år ökat genom att delar av materialet givits ut

på CD-romskiva. CD-romproduktionen har gett

lexikonet en stor spridning genom att universi-

tet, högskolor och större bibliotek lagt ut den på

interna nätverk.

SBL har på ett effektivt sätt fortsatt att

genomföra utgivningen av publikationen Svenskt

biografiskt lexikon. Verksamhetens inriktning

bör ligga fast.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001 an-

visas 3 878 000 kronor.

Tabell 4.60 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

3 815

Pris- och löneomräkning

+ 63

Förslag 2001

3 878

4.9.26 28:26 Riksantikvarieämbetet

Tabell 4.61 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

154 571

Anslags-

kredit

- 979

2000

Anslag

166 817

1

Utgifts-

prognos

160 709

2001

Förslag

163 934

2002

Beräknat

167 370

2

2003

Beräknat

170 736

3

1 Anslaget har i regleringsbrevet minskats till 161 688 tkr till följd av att

för hög

kompensation för pensionspremien beräknats.

2 Motsvarar 163 934 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 163 634 tkr i 2001 års prisnivå.

Riksantikvarieämbetet (RAÄ) är central förvalt-

ningsmyndighet för frågor om kulturmiljön och

kulturarvet. Enligt förordningen (1997:1171)

med instruktion för Riksantikvarieämbetet skall

RAÄ bl.a. värna om kulturvärdena i bebyggelsen

och i landskapet, bevaka kulturmiljöintresset vid

samhällsplanering och byggande samt verka för

att hoten mot kulturmiljön möts. Till RAÄ:s

uppgifter hör vidare att leda och delta i arbetet

med att bygga upp kunskapen om och bedriva

informations- och rådgivningsverksamhet om

kulturmiljöer, kulturminnen och kulturföremål.

RAÄ skall också medverka i det internationella

arbetet med kulturmiljön, kulturminnen och

kulturföremål samt följa det regionala kultur-

miljöarbetet och biträda länsstyrelserna och de

regionala museerna i frågor som rör detta. Andra

uppgifter är att utföra arkeologiska undersök-

ningar och svara för konservering samt vård av

kulturminnen och kulturföremål. Dessutom

skall RAÄ ha ett specialbibliotek för forskning

och utveckling inom områdena kulturmiljö,

arkeologi, medeltidens konsthistoria och

numismatik.

Myndighetens avgiftsinkomster uppgick

under år 1999 till ca 141 miljoner kronor, varav

ca 108 miljoner kronor avser intäkter för arkeo-

logisk uppdragsverksamhet. RAÄ har beräknat

avgiftsintäkterna till ca 119 miljoner kronor för

år 2000. Förutom intäkter för arkeologisk upp-

dragsverksamhet rör det sig framför allt om

entré- och försäljningsintäkter samt intäkter av

konserveringsverksamhet.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom

RAÄ innefattar undersökningar och utredningar

som föranleds av lagen (1988:950) om kultur-

minnen m.m. och som utförs av RAÄ:s avdel-

ning för arkeologiska undersökningar (UV) mot

avgift.

Den 1 januari 1998 trädde en ny organisation

för verksamheten i kraft. Inriktningen av organi-

sationsförändringen har framför allt syftat till att

ge verksamheten en stabil organisationsstorlek,

med hänsyn till variationer i uppdragsvolym.

Under år 1999 minskade uppdragsvolymen

kraftigt i förhållande till år 1998. Antalet fält-

arbetstimmar uppgick år 1998 till ca 194 000 och

år 1999 till ca 45 000. Intäkterna var under år

1999 ca 108 miljoner kronor, vilket är en minsk-

ning med 71 miljoner kronor jämfört med före-

gående år. Mot bakgrund av den kraftigt mins-

kade uppdragsvolymen och därmed minskade

intäkter har RAÄ tvingats genomföra ytterligare

omstruktureringar av verksamheten. Prognosen

för UV:s verksamhet år 2000 pekar på en fortsatt

låg uppdragsvolym.

Tabell 4.62 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

110 515

125 122

- 14 607

Prognos 2000

110 888

112 794

- 1 906

Budget 2001

76 000

76 000

0

Regeringens överväganden

Miljömålsarbetet och arbetet med de regionala

tillväxtavtalen har till stor del präglat myndighe-

tens arbete under året.

Satsningarna på storstädernas kulturmiljö-

värden och på industrisamhällets kulturarv har

också haft stor påverkan på verksamheten. Andra

viktiga områden har varit skogens kulturläm-

ningar, kulturvärden i landskapet samt fornmin-

nesinformationen.

Information om RAÄ:s forskningsverksamhet

har lagts ut på Internet.

De idémässiga grunderna för vården av det

materiella kulturarvet har utvecklats bl.a. genom

de diskussioner som förts i anslutning till rege-

ringsuppdraget Byggnadsvårdsprinciper. RAÄ

har under år 1999 bedrivit kunskapsförmedling

bl.a. genom publicerande av ett antal skrifter och

deltagande i ett 20-tal internationella symposier

eller kurser där myndighetens forskningsresultat

har presenterats. Byggnadsvårdsprojekten i Est-

land och Polen har slutförts. Gamla Uppsala

Historiskt Centrum har färdigställts och omfat-

tande vårdinsatser har genomförts på RAÄ:s

övriga fastigheter.

Intresset för att besöka de fastigheter som

RAÄ förvaltar är fortsatt högt. Arbetet med att

utveckla RAÄ:s publikarbete har fortsatt bl.a.

genom publikundersökningar.

Tabell 4.63 Entrébelagda besök vid RAÄ:s fastigheter

1997

1998

1999

Birka

53 000

76 000

83 000

Glimmingehus

69 000

76 000

86 000

Eketorp

66 000

65 000

56 000

Övriga

74 000

129 000

i.u.

Totalt

262 000

346 000

-

RAÄ:s verksamhet har gett ett tillfredsställande

resultat i förhållande till de mål som ställts och

myndighetens resurser bedöms ha använts på ett

effektivt sätt. Regeringen bedömer därför att

anslaget huvudinriktning inte bör ändras.

Riksdagen har beslutat om nya övergripande

mål för arbetet för kulturmiljön och regeringen

avser med anledning av detta att föra in de nya

målen i regleringsbrevet för år 2001.

På grund av att omfattningen av större offent-

liga infrastruktursatsningar varierat stort de

senaste åren har RAÄ:s avdelning för arkeolo-

gisk uppdragsverksamhet (UV) tvingats göra

omfattande omstruktureringar. Regeringen

finner det därför angeläget att genomföra en

närmare analys av förutsättningarna för UV:s

verksamhet.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 163 934 000 kronor.

Tabell 4.64 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

161 688

Pris- och löneomräkning

+ 2 246

Förslag 2001

163 934

4.9.27 28:27 Bidrag till kulturmiljövård

Tabell 4.65 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

327 743

Anslags-

sparande

772

2000

Anslag

249 618

Utgifts-

prognos

250 390

2001

Förslag

247 038

2002

Beräknat

239 938

2003

Beräknat

216 938

Bidrag lämnas enligt förordningen (1993:379)

om bidrag till kulturmiljövård. Bidragsbestäm-

melserna innebär i korthet att bidrag lämnas för

byggnadsvård samt forn- och landskapsvård.

Medel får även utgå bl.a. för vissa arkeologiska

undersökningskostnader samt till vård och

underhåll av vissa kyrkliga inventarier. Medel får

även användas när det finns särskilda skäl för att

täcka kostnader för att ta till vara fornfynd.

Vidare lämnas också bidrag till ombyggnad,

renovering och underhåll av kulturhistoriskt

värdefull bostadsbebyggelse. Frågor om bidrag

prövas av Riksantikvarieämbetet (RAÄ) eller,

efter RAÄ:s bemyndigande, av länsstyrelsen.

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att under år 2001, i fråga om raman-

slaget 28:27 Bidrag till kulturmiljövård, inom en

ram av högst 70 miljoner kronor, besluta om

bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför

utgifter efter år 2001, dock längst t.o.m. år 2004.

Tabell 4.66 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräknat

2002

beräknat

2003

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

10 000

40 000

50 000

Nya förpliktelser

257 800

242 400

255 900

Infriade förpliktelser*

227 800

232 400

235 900

50 000

20 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

40 000

50 000

70 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

40 000

50 000

70 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Regeringens överväganden

Fördelningen av bidrag sker på nationell nivå av

RAÄ och på regional nivå av respektive länssty-

relse. Vid fördelningen av bidrag till byggnads-

vård utgår länsstyrelserna från de kulturhisto-

riska värdena och behoven. De har också

möjlighet att väga in sysselsättnings-, utbild-

ningsmässiga och regionalekonomiska motiv

samt betydelsen för kulturliv och besöksnäring.

Kulturmiljöområdets bidragsgivning har inne-

burit att andra parter ofta bidrar med ekono-

miska medel såsom arbetsmarknadsmedel,

regionalekonomiska medel, EU-medel samt

medel från andra centrala myndigheter, kommu-

ner, markägare m.fl. Även vid fördelningen av

bidrag till fornvård- och kulturlandskapsvård har

objekt av betydelse för turism och rörligt fri-

luftsliv särskilt beaktats.

Vissa uppgifter om den regionala fördelningen

av bidrag lämnas i inledningen till utgiftsområ-

det.

Regeringens bedömning är att anslaget ger

goda resultat och att resurserna använts på ett

effektivt och ändamålsenligt sätt. Anslagets

huvudinriktning bör därför behållas.

För att medlen under anslaget skall utnyttjas

på bästa möjliga sätt krävs ofta att vårdinsatserna

genomförs successivt under några års tid enligt

en uppgjord vårdplan. Detta kräver att länssty-

relserna kan garantera att utbetalningen av de

bidrag som beslutats också sker successivt över

en längre tidsperiod. Erfarenheten har visat att en

stor andel av de beviljade bidragen utfaller till

betalning ett eller flera år efter det att bidragsbe-

slutet har fattats. Regeringen föreslår därför att

bemyndiganderamen för anslaget 28:27 Bidrag

till kulturmiljövård höjs till 70 miljoner kronor

fr.o.m. år 2001.

Med miljöbalken infördes möjligheten att

skydda värdefulla kulturpräglade landskap som

kulturreservat. Enligt RAÄ:s rapportering till

regeringen finns det runt om i landet ett stort

uppdämt behov av att skydda den här typen av

miljöer och i dag finns det runt 60 områden som

är i åtanke som kulturreservat. Av anslaget

Bidrag till kulturmiljövård har sedan år 1999

5 miljoner kronor årligen avsatts för finansiering

av värdering, intrångsersättning, restaureringsåt-

gärder samt löpande skötsel och underhåll av

statligt beslutade kulturreservat. Regeringen

anser mot bakgrund av det stora behov och

intresse som finns för bildandet av kulturreservat

att det är angeläget med en utökad satsning på

området. Inom naturvården görs just nu stora

satsningar på reservatsbildning, främst skogsre-

servat. Ökade resurser till kulturreservat innebär

också förbättrade möjligheter att utveckla sam-

spelet mellan kulturmiljövården och naturvår-

den. Regeringen föreslår för detta ändamål en

ökning av anslaget Bidrag till kulturmiljövård

med 5 miljoner kronor fr.o.m. år 2001.

För år 2001 föreslås anslaget utöver detta öka

med 1 miljon kronor. Vidare minskas anslaget

med den engångsanvisning på 2,4 miljoner

kronor som anvisades för år 2000. För satsningar

på industrisamhällets kulturarv beräknas år 2001

ett belopp på 6,1 miljoner kronor. År 2002 upp-

hör denna 3-åriga satsning.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 247 038 000 kronor.

Tabell 4.67 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

249 618

Ökade medel till kulturreservat, reform

 + 5 000

Anslagsökning

+ 1 000

Minskning av medlen till

Industrisamhällets kulturarv

- 6 180

Tillfällig kompensation för besparing upphör

- 2 400

Förslag 2001

247 038

4.9.28 28:28 och 28:29 Centrala museer

Tabell 4.68 Anslagsutveckling 28:28

Tusental kronor

1999

Utfall

610 027

Anslags-

sparande

42 531

2000

Anslag

641 692

1

Utgifts-

prognos

654 440

2001

Förslag

665 966

2002

Beräknat

682 413

2

2003

Beräknat

721 970

3

1 Anslaget har i regleringsbrevet minskats till 638 883 tkr till följd av att

för hög

kompensation för pensionspremier beräknats.

2 Motsvarar 669 066 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 693 066 tkr i 2001 års prisnivå.

Tabell 4.69 Anslagsutveckling 28:29

Tusental kronor

1999

Utfall

172 897

2000

Anslag

173 999

Utgifts-

prognos

173 999

2001

Förslag

192 919

2002

Beräknat

196 382

1

2003

Beräknat

200 316

2

1 Motsvarar 192 919 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 192 919 tkr i 2001 års prisnivå.

Tabell 4.70 Sammanställning över avgiftsinkomsterna år

1999 till de centrala museerna

Tusental kronor

Statens historiska museer

8 452

Nationalmuseum

med Prins Eugens Waldemarsudde

66 617

Naturhistoriska riksmuseet

17 8211

Statens museer för världskultur

8 633

Livrustkammaren, Skoklosters slott och

Hallwylska museet

11 129

Statens sjöhistoriska museer

9 2142

Arkitekturmuseet

5 899

Statens musiksamlingar

2 153

Statens försvarshistoriska museer

2 960

Moderna museet

12 009

Nordiska museet

32 166

Skansen

57 846

Tekniska museet

7 309

Arbetets museum

3 987

Summa

242 208

1 Intäkterna för Cosmonovas verksamhet redovisas i tabell 11.0

2 Intäkterna för Vasamuseets verksamhet redovisas i tabell 11.0

De centrala museernas verksamhet redovisas

samlat under denna rubrik. Medlen beräknas

under två anslag, Centrala museer: Myndigheter

och Centrala museer: Stiftelser. Följande centrala

museer är myndigheter: Statens historiska

museer, Nationalmuseum med Prins Eugens

Waldemarsudde, Naturhistoriska riksmuseet,

Statens museer för världskultur, Livrustkamma-

ren, Skoklosters slott och Hallwylska museet,

Statens sjöhistoriska museer, Arkitekturmuseet,

Statens musiksamlingar, Statens försvarshisto-

riska museer samt Moderna museet. De specifika

uppgifterna framgår av instruktionen för varje

myndighet. För stiftelserna Nordiska museet,

Skansen och Tekniska museet gäller stadgar som

har fastställts av regeringen den 7 juni 1990, den

24 juni 1993 resp. den 30 mars 1995. För Stiftel-

sen Arbetets museum gäller stadgar som har fast-

ställts av dess huvudmän. Statens historiska

museum, Nationalmuseum, Naturhistoriska

riksmuseet, Statens museer för världskultur,

Moderna museet samt Nordiska museet har vart

och ett inom sina verksamhetsområden uppgif-

ten att vara ansvarsmuseum.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1999 visar att de centrala museerna

vid utgången av året hade ett samlat anslags-

sparande på 42,5 miljoner kronor. En stor del av

denna summa hänför sig till att Statens försvars-

historiska museer inför återöppnandet av

Armémuseum i maj 2000 har byggt upp ett

anslagssparande som ska användas för det nya

museets kostnader. Detta anslagssparande

kommer att förbrukas i och med att kapitalkost-

naderna för museet belastar myndighetens

anslag. Naturhistoriska riksmuseet har ett

ackumulerat anslagssparande som bl.a. skall täcka

ett för museet ökat åtagande för underhåll av

museibyggnaden. Statens museer för världs-

kultur kommer att bygga upp ett visst anslags-

sparande fram tills dess att den nya museibygg-

naden invigs år 2003. Prognosen för år 2000 visar

på ett sammanlagt sparande på anslaget 28:28 på

29,8 miljoner kronor. Regeringen har beslutat att

ställa sammanlagt 4 496 000 kronor av anslags-

sparandet till regeringens disposition.

Utöver den avgiftsfinansierade verksamheten

vid Vasamuseet och Cosmonova, som redovisas

särskilt, uppgick de centrala museimyndigheter-

nas avgiftsintäkter år 1999 till 144,9 miljoner

kronor. Detta är en minskning jämfört med år

1998. Minskningen hänför sig huvudsakligen till

att besökarantalet varit lägre under år 1999 än

under år 1998.

Tabell 4.71 Sammanställning över medelsfördelningen till

Centrala museerna: Myndigheter

Tusental kronor

2000

Regeringens

beräkning 2001

Statens historiska museer

63 010

68 222

Nationalmuseum med Prins

Eugens Waldemarsudde

61 775

66 799

Naturhistoriska riksmuseet

112 983

118 307

Statens museer för världskultur

87 814

88 869

Livrustkammaren, Skoklosters

slott och Hallwylska museet

29 490

29 857

Statens sjöhistoriska museer

82 767

83 580

Arkitekturmuseet

27 563

29 355

Statens musiksamlingar

35 679

36 085

Statens

försvarshistoriska museer

51 584

52 007

Moderna museet

86 218

92 885

Summa

638 883

665 966

Tabell 4.72 Sammanställning över medelsfördelningen till

Centrala museer: Stiftelser

Tusental kronor

2000

Regeringens

beräkning 2001

Nordiska museet

87 291

93 020

Skansen

47 965

49 355

Tekniska museet

38 743

39 203

Arbetets museum

11 114

11 341

Summa

185 113

192 919

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Cosmonova

Tabell 4.73 Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

27 911

25 237

2 674

Prognos 2000

27 388

29 275

- 1 887

Budget 2001 1

28 727

30 315

- 1 588

1 Cosmonovas hyreskostnad har tidigare inte ingått i summan. Fr.o.m. år 2001

ingår den delvis och på sikt skall Cosmonova nå full kostnadstäckning.

Vasamuseet

Tabell 4.74 Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

44 402

46 150

- 1 748

Prognos 2000

46 055

46 055

0

Budget 2001

47 000

47 000

0

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Moderna museet har för verksamhetsåret 1999

fått en revisionsberättelse med invändning på

grund av att myndigheten underlåtit att kost-

nadsföra vissa utgifter och i stället tagit upp dessa

som en immateriell tillgång i balansräkningen.

Moderna museet har i en särskild skrivelse redo-

gjort för vilka åtgärder som vidtagits med anled-

ning av invändningen.

Under förutsättning att RRV:s rekommenda-

tioner följs bedömer regeringen att inga ytter-

ligare åtgärder behöver vidtas.

I skilda revisionsrapporter för Moderna

museet och för Nationalmuseum med Prins

Eugens Waldemarsudde rekommenderas myn-

digheterna att skyndsamt klarlägga mellan-

havandena sinsemellan och att reglera eventuella

skulder och fordringar. Myndigheterna har med

anledning av revisionsrapporten redogjort för

vilka åtgärder som vidtagits. Regeringen förut-

sätter att myndigheterna följer RRV:s rekom-

mendation.

Riksrevisionsverket har också lämnat en sär-

skild revisionsrapport för Arkitekturmuseet, där

RRV bl.a. har synpunkter på myndighetens

redovisning av skattepliktiga förmåner. Arki-

tekturmuseet har i en särskild skrivelse redogjort

för vilka åtgärder som kommer att vidtas. Rege-

ringen bedömer att denna åtgärd är tillräcklig.

Regeringens överväganden

Enligt regeringens samlade bedömning har de

centrala museerna i allt väsentligt på ett ända-

målsenligt sätt arbetat för att bevara kulturarvet,

utvecklat och förmedlat kunskap om och upp-

levelser av kulturarvet och härigenom gett

perspektiv på samhällsutvecklingen.

Statens historiska museer

Statens historiska museer har under de senaste

åren tvingats göra stora nedskärningar i sin verk-

samhet och bl.a. genomfört omfattande perso-

nalneddragningar. Trots detta bedriver museerna

en i många avseenden framgångsrik verksamhet

som bl.a. bidragit till att öka kunskapen om vår

tidigaste historia och gett många värdefulla

bidrag till medvetenheten om kulturarvets bety-

delse för en demokratisk samhällsutveckling. För

att ge Statens historiska museer förbättrade

möjligheter att fortsätta sitt arbete inom detta

område föreslår regeringen att anslaget till myn-

digheten höjs med 2 miljoner kronor fr.o.m. år

2001.

Regeringen förslår dessutom att anslaget till

Statens historiska museer höjs med 2,5 miljoner

kronor inom ramen för den museipedagogiska

satsning som redogörs för under anslaget 28:30

Bidrag till regionala museer.

Nationalmuseum med Prins Eugens

Waldemarsudde

Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemars-

udde har en ansträngd ekonomisk situation och

en hög andel av museernas verksamhet finansie-

ras i dag via externa medel. Nationalmuseum

med Prins Eugens Waldemarsudde lyckas trots

sin ansträngda ekonomi uppnå goda resultat. För

att ge myndigheten bättre förutsättningar att

fortsätta hålla en hög kvalitet på verksamheten

föreslår regeringen att myndighetens anslag höjs

med 4,3 miljoner kronor fr.o.m. år 2001. Av

denna summa föreslås 800 000 kronor anvisas till

Prins Eugens Waldemarsudde.

Statens museer för världskultur

I samband med att Statens museer för

världskultur bildades den 1 januari 1999 anvisa-

des 29 miljoner kronor till myndigheten utöver

de medel som fördes från andra anslagsposter

och som avsåg Folkens museum etnografiska,

Medelhavsmuseet, Östasiatiska museet och

Etnografiska museet i Göteborg. Medlen är av-

sedda att dels täcka kostnaderna för myndighe-

tens ledning och för övertagandet av

Etnografiska museet i Göteborg, dels för att

delvis täcka kostnaderna för det nya museet som

byggas i Göteborg. Regeringen har tidigare avise-

rat att ett förslag till en kompletterande finansie-

ring av de ökade kostnaderna för det nya museet

fr.o.m. år 2003 kommer att föreläggas riksdagen.

Det är regeringens bedömning att en höjning av

anslaget till Statens museer för världskultur med

28 miljoner kronor är nödvändig fr.o.m. år 2003

och har därför beräknat en ökning av anslaget

med nämnda belopp.

Statens sjöhistoriska museer

Marinmuseum i Karlskrona är fortfarande i ett

uppbyggnadsskede och regeringen har funnit att

ytterligare resurser behövs för att utveckla en

fungerande basverksamhet. Statens sjöhistoriska

museer tilldelades för budgetåret 2000 en en-

gångsvis förstärkning av anslaget med 2 miljoner

kronor för detta ändamål. Regeringen menar att

museet fr.o.m. år 2001 är i behov av en nivåhöj-

ning av anslaget med motsvarande belopp.

Mot bakgrund av riksdagens tillkännagivande

den 10 december 1999 avser regeringen att vidta

åtgärder så att den organisationsförändring inom

Statens sjöhistoriska museer som riksdagen har

föreslagit kommer att genomföras.

Arkitekturmuseet

Arkitekturmuseet genomför under perioden

1999 2001 den kampanj för Arkitekturåret 2001

som regeringen tog initiativ till i propositionen

Utveckling och rättvisa en politik för storsta-

den på 2000-talet (prop.1997/98:165, bet.

1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). För ändamålet

har riksdagen sedan tidigare anvisat 2 miljoner

kronor per år under dessa tre år. Regeringen

bedömer att 1 miljon kronor av dessa medel bör

permanentas för Arkitekturmuseets verksamhet

fr.o.m. år 2002. Regeringen föreslår nu att Arki-

tekturmuseets anslag förstärks med 1,5 miljoner

kronor fr.o.m. år 2001. Medlen skall användas till

att stärka museets organisation. Regeringen

kommer vidare att inom anslaget omfördela

medel till Arkitekturmuseet på 2 miljoner kro-

nor under år 2000.

Moderna museet

I budgetpropositionen för 2000 (prop.

1999/2000:1, bet. 1999/2000:KrU1, rskr.

1999/2000:87) föreslog regeringen att anslaget

till Moderna museet under åren 2000 2002 skall

förstärkas med sammanlagt 11,5 miljoner kronor

för inköp av samtida konst, varav 3,2 miljoner

kronor år 2001. För att Moderna museet skall

kunna behålla och vidareutveckla sin position

som ledande institution inom samtidskonsten

beräknar regeringen att anslaget fr.o.m. år 2002

årligen utgår med 3,2 miljoner kronor. Detta

innebär en permanentning av de särskilda

inköpsmedlen.

Moderna museet har under senare tid haft

stora svårigheter att klara sitt uppdrag inom de

nuvarande anslagsramarna. Fr.o.m. år 2000 har

Moderna museets anslag ökats med 3,5 miljoner

kronor. För att upprätthålla och förbättra all-

mänhetens tillgång till samlingarna och säker-

ställa en hög nivå på arbetet med bevarande och

kunskapsuppbyggnad föreslår regeringen att

Moderna museets anslag höjs med ytterligare 6,5

miljoner kronor fr.o.m. år 2001.

Nordiska museet

Regeringen föreslår att anslaget till Nordiska

museet höjs med 2,5 miljoner kronor inom

ramen för den museipedagogiska satsning som

redogörs för under anslaget 28:30 Bidrag till

regionala museer.

Arbetets museum

Arbetets museum bedriver en omfattande och

till stora delar unik verksamhet. I arbetet med att

utveckla och förstärka industrisamhällets kultur-

arv intar museet en aktiv roll i flera nätverk m.m.

Det nationella uppdrag som museet innehaft

under åren 1997 1999 har haft stor betydelse för

museets utveckling av industrihistorisk kunskap.

Arbetets museum har under en följd av år erhållit

statliga medel inom ramen för anslaget Bidrag till

vissa museer. Arbetets museum bedriver en bred

verksamhet av nationellt intresse som inom sitt

område kompletterar verksamheten vid central-

museerna. Bl.a. mot bakgrund av detta föreslår

regeringen att museet fr.o.m. år 2001 erhåller

stöd inom ramen för anslaget Centrala museer:

Stiftelser.

Slutsatser

Regeringen föreslår att anslagen Centrala

museer: Myndigheter och Centrala museer:

Stiftelser för år 2001 anvisas 665 966 000 kronor

respektive 192 919 000 kronor.

Tabell 4.75 Beräkning av anslaget Centrala museer:

Myndigheter för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

638 883

Pris- och löneomräkning

+ 7 083

Statens historiska museer, reform

+ 4 500

Nationalmuseum med

Prins Eugens Waldemarsudde, reform

+ 4 300

Arkitekturmuseet, reform

+ 1 500

Moderna museet, reform

+ 6 500

Naturhistoriska riksmuseet,

återlägg av tillfällig minskning

+ 4 000

Justering av anslaget till samtida konst

- 800

Förslag 2001

665 966

Tabell 4.76 Beräkning av anslaget Centrala museer:

Stiftelser för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

173 999

Pris- och löneomräkning

+ 2 070

Nordiska museet, reform

+ 2 500

Arbetets museum: Överföring från anslaget

28:31 Bidrag till vissa museer

+ 11 341

Justering av premier

+ 3 009

Förslag 2001

192 919

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

för att kompensera för ändring i sättet att be-

räkna premier för de statliga avtalsförsäkring-

arna.

4.9.29 28:30 Bidrag till regionala museer

Tabell 4.77 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

102 271

2000

Anslag

103 416

Utgifts-

prognos

103 416

2001

Förslag

117 857

2002

Beräknat

121 636

1

2003

Beräknat

125 067

2

1 Motsvarar 117 857 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 117 857 tkr i 2001 års prisnivå.

Bidrag till regionala museer lämnas enligt för-

ordningen (1996:1598) om statsbidrag till regio-

nal kulturverksamhet. Bidraget syftar till att

stödja museerna i deras uppgift att samla in,

bearbeta och förmedla kunskaper om regionens

kulturarv, dess konstutveckling samt om sam-

hället och miljön i övrigt. Statsbidraget skall ge

museerna möjlighet att ta ansvar för sin del av

det regionala kulturmiljöarbetet. För närvarande

är 28 museer berättigade till statsbidrag. Bidrag

fördelas, utom när det gäller kulturmiljövård i

Kalmar, Skåne och Gotlands län, av Statens

kulturråd efter samråd med Riksantikvarie-

ämbetet. Bidrag för kulturmiljövård i Kalmar,

Skåne och Gotlands län fördelas av Riksantikva-

rieämbetet efter samråd med Statens kulturråd

och de regionala självstyrelseorganen.

Enligt de riktlinjer för bidragen till regionala

kulturinstitutioner som riksdagen har godkänt

(prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129) skall en viss del av stödet avsättas

till riktade tidsbegränsade bidrag.

Från och med den 1 juli 1998 har försöksverk-

samhet inletts med regional fördelning av

kulturpolitiska medel i Kalmar, Skåne och Got-

lands län. Medel för ändamålet beräknas under

anslaget 28:4 Försöksverksamhet med ändrad

regional fördelning av kulturpolitiska medel.

Under anslaget anvisas även medel för kost-

nader för lönebidragsanställda vid de regionala

museerna.

Regeringens överväganden

Enligt sammanställningar för år 1999 från

Statens kulturråd var antalet besökare vid de

regionala museerna totalt ca 2 560 000 personer,

vilket är en minskning med knappt 200 000 per-

soner jämfört med år 1998. Museernas samman-

lagda intäkter var ca 645 miljoner kronor vilket

är en minskning med ca 50 miljoner kronor

jämfört med föregående år. Andelen anställda

med lönebidrag uppgick till ca 30 procent.

De regionala museerna bedriver en omfattan-

de publik verksamhet och bidrar därigenom till

att sprida kunskap om bl.a. regionens kulturarv

och samhällsutveckling.

I samband med infrastrukturplanering, sam-

hällsplanering samt vård och underhåll av kultur-

historiskt värdefull bebyggelse är museernas

kunskap och kompetens viktig.

Under år 1999 användes 2 procent av bidraget

till de regionala museerna för riktade tidsbegrän-

sade insatser gällande projekt med anknytning

till industrisamhällets kulturarv.

Det nationella uppdraget inom museiområdet

har under perioden 2000 2002 tilldelats Kalmar

läns museum och avser barn- och ungdomsverk-

samhet (se anslaget 28:3 Nationella uppdrag).

Kunskapsförmedlingen är en mycket viktig

del av de regionala museernas arbete och samtliga

museer erbjuder i dag museipedagogiska pro-

gram för förskola och skola. Vissa initiativ har

tagits för att utveckla verksamheten och öka

erfarenhetsutbytet inom detta område, men

många av museerna har ett pressat ekonomiskt

läge och har därför svårt att tillgodose de stora

behov som finns.

Regeringen föreslår därför att en treårig sats-

ning genomförs för att stärka samarbetet mellan

museerna och stödja projekt som syftar till att

utveckla den pedagogiska verksamheten inom

museisektorn. Historiska museet och Nordiska

museet har som ansvarsmuseer en viktig roll i

detta sammanhang och anvisas därför särskilda

medel för ändamålet. Det museipedagogiska

utvecklingsarbetet skall, där så är möjligt, sam-

ordnas med övriga insatser som görs på nationell

nivå. Vidare bör de erfarenheter som gjorts inom

ramen för de nationella uppdragen inom musei-

sektorn tas till vara.

Regeringen föreslår för detta ändamål att

anslaget ökas med 10 miljoner kronor fr.o.m. år

2001.

För att skapa en bredare samverkan mellan

organisationer och institutioner på regional och

lokal nivå är det angeläget att det särskilda

utvecklingsbidraget till de regionala museerna

stärks. Regeringen föreslår därför att anslaget

fr.o.m. år 2001 höjs med 3 miljoner kronor för

detta ändamål.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 117 857 000 kronor.

Tabell 4.78 Beräkning av anslaget för år 2001

Anslag 2000

103 416

Ökning av utvecklingsbidraget, reform

+ 3 000

Museipedagogisk satsning, reform

+ 10 000

Pris- och löneomräkning

+ 1 441

Förslag 2001

117 857

4.9.30 28:31 Bidrag till vissa museer

Tabell 4.79 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

41 298

2000

Anslag

40 689

Utgifts-

prognos

40 689

2001

Förslag

30 500

2002

Beräknat

31 047

1

2003

Beräknat

31 462

2

1 Motsvarar 30 500 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 30 300 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel för bidrag till ett

antal museer och andra institutioner, de flesta

med viss formell anknytning till staten. Rege-

ringen har fastställt stadgar för stiftelserna

Dansmuseifonden (Dansmuseet), Drottning-

holms teatermuseum, Carl och Olga Milles

Lidingöhem (Millesgården), Thielska galleriet

och Föremålsvård i Kiruna. Av de övriga står

stiftelserna Strindbergsmuseet och Rooseum

delvis under kommunalt huvudmannaskap,

medan stiftelserna Judiska museet, Röhsska

museet, Bildmuseet och Zornsamlingarna har

bildats av organisationer och andra intressenter.

Regeringens överväganden

Dansmuseets verksamhet har präglats av att

museet flyttat till nya lokaler. Målet är att flytten

skall leda till nya och större publikgrupper men

det har också medfört väsentligt bättre förhål-

landen avseende magasinen.

Drottningholms teatermuseum har genomfört

en omfattande magasinsflytt vilket inskränkt

öppethållandet under år 1999 men medfört såväl

bättre tillgänglighet till samlingarna som förbätt-

rad magasinsförvaring. Drottningholms teater-

museum har sagts upp från sina nuvarande loka-

ler i Filmhuset fr.o.m. den 30 juni 2001.

Millesgårdens nya utställningshall har medfört

betydande förbättringar i en rad avseenden, men

även ekonomiska och personella påfrestningar

för museet. Millesgården har också fortsatt sin

satsning på barnverksamhet.

Verksamheten vid Stiftelsen Föremålsvård i

Kiruna påverkas i hög grad av projektet Kultur-

arvs-IT. Stiftelsen Föremålsvård i Kiruna skall

sysselsätta 60 personer i etapp 1 i kommunerna

Kiruna, Ludvika (Grängesberg) och Strömsund

och den fullt utbyggda verksamheten skall

sysselsätta 124 personer. Stiftelsen ser svårigheter

med att sysselsätta ett så stort antal personer

eftersom institutionerna av resursskäl visat sig ha

problem med att leverera tillräckligt mycket

material. Den anslagsförstärkning som nu

föreslås för de centrala museerna, bl.a. Statens

historiska museer, ger emellertid bättre förut-

sättningar för denna typ av leveranser.

Judiska museet skildrar judarnas liv i Sverige

sedan år 1775 och sprider med unika föremål och

miljöer kunskap om judendomen och judiska

traditioner. Museet bedriver, trots mycket

begränsade resurser en nationellt angelägen verk-

samhet som rönt stor uppskattning. Regeringen

föreslår därför att bidraget till Judiska museet

höjs med 100 000 kronor fr.o.m. år 2001.

Regeringen har under anslaget Centrala

museer: Stiftelser föreslagit att bidraget till

Arbetets museum fr.o.m. nästa budgetår skall

beräknas under nämnda anslag. Anslaget minskar

därför med 11 341 000 kronor.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts för att kompensera för ändring i sättet att

beräkna premier för de statliga avtalsförsäkring-

arna.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 30 500 000 kronor.

Tabell 4.80 Sammanställning över medelstilldelningen

Tusental kronor

Regeringens

beräkning 2001

Dansmuseet

8 147

Drottningholms teatermuseum

5 683

Millesgården

2 024

Thielska galleriet

2 430

Föremålsvård i Kiruna

7 054

Röhsska museet

1 012

Rooseum

2 050

Strindbergsmuseet

537

Judiska museet

608

Bildmuseet

750

Zornsamlingarna

205

Summa

30 500

Tabell 4.81 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

40 689

Pris- och löneomräkning

+ 728

Judiska museet, reform

+ 100

Justering av premier

+ 324

Överföring av Arbetets museum

till Centrala museer: Stiftelser

- 11 341

Förslag 2001

30 500

4.9.31 28:32 Stöd till icke-statliga

kulturlokaler

Tabell 4.82 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

3 821

Anslags-

sparande

10 360

2000

Anslag

10 000

Utgifts-

prognos

13 580

2001

Förslag

10 000

2002

Beräknat

10 000

2003

Beräknat

10 000

Bidraget används enligt förordningen (1990:573)

om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Det

innebär att stöd kan ges i form av bidrag till ny-

eller ombyggnad av musei-, teater- och konsert-

lokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag

kan också ges till standardhöjande reparationer

och handikappanpassning av sådana lokaler.

Beslut om bidrag fattas av Boverkets samlings-

lokalsdelegation efter samråd med Statens kul-

turråd. Det höga anslagssparandet är ett resultat

av beslut om bidrag fattas innan aktuella bygg-

nadsarbeten påbörjas och utbetalas när arbetena

är avslutade, vilket kan ta flera år.

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att i fråga om ramanslaget Stöd till

icke-statliga kulturlokaler, besluta om bidrag

som, inkl. tidigare åtaganden, medför utgifter på

högst 2 miljoner kronor efter år 2001, dock

längst t.o.m. år 2004.

Tabell 4.83 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräknat

2002

beräknat

2003

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

2 000

2 000

2 000

Nya förpliktelser

3 800

11 600

10 000

Infriade förpliktelser1

3 800

11 600

10 000

1 000

1 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

2 000

2 000

2 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

2 000

2 000

2 000

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Regeringens överväganden

Boverkets resultatredovisning visar att medel

fördelades till nio projekt under 1999: fyra läns-

museer, två andra museer, två teatrar och en

konsertlokal. Enligt Boverkets bedömning har

de byggnader som uppförts med stödet har blivit

förebilder och symbolbyggnader på orten.

Regeringen bedömer att resultatet av verk-

samheten är tillfredsställande. Regeringen före-

slår att anslaget för år 2001 anvisas 10 miljoner

kronor.

4.9.32 28:33 Riksutställningar

Tabell 4.84 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

36 302

Anslags-

sparande

1 612

2000

Anslag

37 733

1

Utgifts-

prognos

39 050

2001

Förslag

38 046

2002

Beräknat

38 830

2

2003

Beräknat

39 675

3

1 Anslaget har i regleringsbrevet minskats till 37 535 tkr till följd av att för

 hög

kompensation för pensionspremier beräknats.

2 Motsvarar 38 046 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 38 046 tkr i 2001 års prisnivå.

Riksutställningar har enligt förordning

(1997:1170) med instruktion för Riksutställ-

ningar till uppgift att främja utställnings- och

konstbildningsverksamheten genom att för-

medla och anordna utställningar, biträda med

rådgivning och annan service samt i övrigt

utveckla och förnya utställningen som medium

för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse.

Riksutställningars avgiftsinkomster uppgick

under år 1999 till 3 858 000 kronor.

Anslagssparandet uppgick vid utgången av år

1999 till 1 612 000 kronor. Regeringen har be-

slutat om indragning med 523 000 kronor av

anslagssparandet.

Regeringens överväganden

Under året har Riksutställningar turnerat med 25

utställningar varav åtta nyproducerade. Utställ-

ningarna har visats på 136 platser varav 18 utan-

för Sverige, vilket är en ökning jämfört med år

1998. Antalet visningsdagar har ökat något sedan

föregående år. De flesta av de nya produktio-

nerna har skapats i samarbete, t.ex. med Bild-

museet, Samdok och Tekniska museet.

Ofta förekommande arrangörer har varit

museer och konsthallar samt även bibliotek,

skolor och andra samlingslokaler.

Bland nyproducerade utställningar kan

nämnas Safe European Home, om unga männi-

skors liv i arbetslöshetens Europa och Kulor

Krus och Kaviar, om industrisamhällets kulturarv

och kulturell identitet. Projektet Gud har 99

Namn med turnéstart i början av år 2000 ger en

inblick i olika religioner som i dag är en del av

det svenska samhället.

Inriktningen på barn och unga och på samtida

konst har fortsatt och av de utställningar som

turnerade under år 1999 var 44 procent främst

riktade mot barn och ungdomar. Ca 40 procent

av utställningarna i turné har varit konstutställ-

ningar och bland dessa kan nämnas Öyvind

Fahlström och Inferno 34 procent av uppdragen innehas av

personer mellan 50 och 59 år.

Ungdomsstyrelsens värderingsstudie från

1998 visar att 60 procent av unga människor

mellan 16 och 29 år kan tänka sig att gå med i ett

politiskt parti. Samtidigt har andelen ungdomar

mellan 16 och 24 år som är medlemmar i något

politiskt parti sjunkit från runt 10 procent i

början av 80-talet till 3 procent i slutet av 90-

talet.

Många ungdomar är medlemmar i olika före-

ningar. Hösten 1995 uppgav 80 procent av ung-

domar i åldern 13 25 år att de var medlemmar i

någon förening eller organisation. Organiserade

ungdomar har större möjligheter till delaktighet

än icke organiserade ungdomar.

Målen för statsbidraget till ungdomsorganisa-

tionerna är att främja barns och ungdomars

demokratiska fostran, att främja jämställdhet och

jämlikhet, att ge barn och ungdomar en

meningsfull fritid samt att engagera fler ungdo-

mar i föreningslivet. År 1999 fördelade Ung-

domsstyrelsen grundbidrag till 63 ungdoms-

organisationer samt särskilt bidrag till 34 ung-

domsorganisationer. De ungdomsorganisationer

som fick grundbidrag omfattade totalt 594 112

medlemmar. Motsvarande antal var 597 562

medlemmar år 1998 och 597 025 medlemmar år

1997.

Antalet forum för ungdomsinflytande i

landets kommuner har ökat mycket stadigt. År

1997 fanns 84 lokala eller regionala inflytande-

forum jämfört med 102 år 1998 och 117 år 1999.

Ett inflytandeforum för ungdomar skall syfta till

att ett ungdomsperspektiv anläggs på lokala

samhällsfrågor och innebära att en kontinuerlig

dialog förs mellan ungdomar och kommunpoli-

tiker och kommunala beslutsfattare. Utöver de

117 kommuner som har inrättat inflytandeforum

för ungdomar arbetar 26 kommuner aktivt med

inflytande för ungdomar på andra sätt.

6.6.2 Analys och slutsatser

Genom den målstyrningsmodell som antagits

efter regeringens ungdomspolitiska proposition

ökar möjligheterna att få ett starkare och mer

systematiskt genomslag för ungdomsperspekti-

vet inom en rad olika områden. Ungdoms-

politiken är per definition sektorsövergripande.

Nästan alla politikområden påverkar unga män-

niskor och deras möjligheter. Genom att kon-

kretisera de tre övergripande målen för den

nationella ungdomspolitiken i 41 delmål blir det

för första gången möjligt att samlat utvärdera

ungdomspolitiken. Den nya målstyrnings-

modellen tydliggör och förstärker Ungdomssty-

relsens koordinerande roll inom ungdoms-

politiken.

Av Sveriges befolkning är knappt en tredjedel

under 25 år. Drygt 1 miljon är ungdomar mellan

15 24 år. Dessa ungdomar är en socialt, etniskt

och kulturellt heterogen grupp, med olika förut-

sättningar och villkor. De allra flesta har en posi-

tiv tro på framtiden. Det finns dock en mindre

grupp ungdomar som ser pessimistiskt på fram-

tiden. Det är i sig allvarligt.

De flesta ungdomar vill dock vara med och

påverka, bestämma och ta ansvar för sina liv och

sin framtid. Problemet är fortfarande att många

ungdomar upplever att de inte släpps in där

makten finns. Det är dock positivt att det tas en

mängd egna initiativ bland unga som skapar nya

och mer direkta metoder för inflytande.

Den starka tillväxten i Sverige har förbättrat

situationen även för ungdomarna. Särskilt syns

det på arbetslöshetssiffrorna som för första

gången sedan början på 1990-talet är på väg

neråt. Statistiken visar också att antalet

långtidsarbetslösa ungdomar minskat.

När det gäller ungdomars bostadssitution är

dessvärre läget oförändrat. Fortfarande rapporte-

rar framförallt kommunerna i tillväxtregionerna

om en skriande brist på lägenheter, vilket i hög

utsträckning drabbar ungdomar. Början av

decenniet kommer att präglas av en kraftig ök-

ning av antalet tonåringar. Detta kommer att

ställa en mängd krav framför allt på kommu-

nerna vad gäller t.ex. resurser för fritid och kul-

tur. Samtidigt som antalet tonåringar ökar kom-

mer antalet ungdomar i åldern 20 25 år att

minska kraftigt.

6.7 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har uttalat att årsre-

dovisningen för 1999 avseende Ungdomssty-

relsen har upprättats i enlighet med förordningen

om myndigheters årsredovisning m.m., regle-

ringsbrev och övriga beslut för myndigheten.

RRV bedömer att årsredovisningen i allt väsent-

ligt är rättvisande.

6.7.1 29:1 Ungdomsstyrelsen

Tabell 29.2 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

13 910

Anslags-

kredit

- 85

2000

Anslag

15 599

Utgifts-

prognos

15 514

2001

Förslag

16 829

2002

Beräknat

18 192

1

2003

Beräknat

18 584

2

1Motsvarar 17 829 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 17 829 tkr i 2001 års prisnivå.

Ungdomsstyrelsen är en central myndighet inom

ungdomsområdet med uppgift att verka för att

målen för den nationella ungdomspolitiken

uppfylls, vilket fastslogs genom riksdagens beslut

om den nya nationella ungdomspolitiken under

hösten 1999 (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000

KrU4, rskr. 1999/2000:53).

Regeringens överväganden

Regeringen bedömer att Ungdomsstyrelsen har

god förmåga att genomföra de uppdrag som

myndigheten får av regeringen. Ungdomssty-

relsens underlag har i allmänhet en god kvalitet

och utgör ett bra stöd för beslut på såväl statlig

som kommunal nivå. Ungdomsstyrelsen har

också varit framgångsrik i sin uppgift att stimu-

lera utvecklingen av den kommunala ung-

domspolitiken. Regeringen noterar att allt fler

centrala myndigheter och organisationer kon-

sulterar Ungdomsstyrelsen i olika sammanhang.

Ungdomsstyrelsens arbete med internationella

samt EU-relaterade frågor har fungerat bra.

Regeringen anser att Ungdomsstyrelsen på ett

aktivt sätt förberett genomförandet av den

nationella ungdomspolitiken. Det är dock ange-

läget att myndighetens insatser utvecklas när det

gäller att identifiera, presentera och sprida goda

exempel.

Genom riksdagens beslut om propositionen

På ungdomars villkor (prop. 1998/1999:115, bet.

1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53) har Ung-

domsstyrelsen fått en viktig roll för uppföljning

och analys av ungdomspolitiken. Denna ambi-

tionshöjning av myndighetens verksamhet ledde

till vissa resursförstärkningar i anslaget för Ung-

domsstyrelsen redan i föregående budgetpropo-

sition. Anslaget föreslås öka med 1 miljon

kronor 2001. Regeringen föreslår att anslaget för

år 2001 anvisas 16 829 000 kronor.

Tabell 29.3 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

15 599

Pris- och löneomräkning

+ 230

Ökade verksamhetsmedel

+ 1 000

Förslag 2001

16 829

6.7.2 29:2 Bidrag till nationell och

internationell ungdomsverksamhet

m.m.

Tabell 29.4 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

98 280

Anslags-

sparande

1 349

2000

Anslag

94 889

Utgifts-

prognos

95 982

2001

Förslag

89 889

2002

Beräknat

88 889

2003

Beräknat

88 889

Anslaget disponeras för statsbidrag till ung-

domsorganisationer enligt förordningen

(1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisa-

tioner samt för stöd till nationell och internatio-

nell ungdomsverksamhet.

Regeringens överväganden

Det statliga stödet till ungdomsorganisationerna

utgör en viktig del av ungdomspolitiken då det är

ett konkret sätt att stödja ungdomars eget

engagemang och möjligheter till inflytande.

Statsbidraget består av ett grundbidrag och ett

särskilt bidrag. Grundbidrag fördelas efter an-

sökan till rikstäckande ungdomsorganisationer

för reguljär verksamhet. De organisationer som

får bidrag måste dels uppfylla vissa formella krav,

dels bedriva en verksamhet i enlighet med vissa

övergripande mål såsom att främja barns och

ungdomars demokratiska fostran.

Det särskilda bidraget, som minskades inför år

1999, har främst fördelats som reguljärt verk-

samhetsbidrag till ungdomsorganisationer som

inte uppfyller de formella kraven för grundbi-

drag. Detta har inneburit att det under året inte

kunnat fördelas några medel inom ramen för sär-

skilt bidrag för förnyelse och utveckling inom

föreningslivet. Organisationerna har istället kun-

nat söka stöd ur Allmänna arvsfonden för detta

ändamål.

De nya formerna för ungdomsorganisationer-

nas bidragsprövning som infördes under år 1999

har fungerat bra och inneburit att Ungdomssty-

relsen fått ökad kunskap om ungdomsorganisa-

tionernas verksamhet. Regeringen gör bedöm-

ningen att bidragsgivningen till ungdoms-

organisationerna har skett i enlighet med

fastställd inriktning och att bidragen inneburit en

positiv utveckling av ungdomsverksamheterna.

Den utvärdering av det målrelaterade bidrags-

systemet som gjordes år 1997 visar emellertid att

vissa regler i bidragssystemet i viss mån hämmar

föreningslivets utveckling. Nya organisationer

har t.ex. svårt att nå de medlemsantal och den

utbredning som krävs för att uppfylla de ställda

kraven för grundbidrag. Ungdomsstyrelsen fick

därför i regleringsbrevet för år 1998 i uppdrag att

göra en översyn av regelsystemet och att särskilt

beakta konflikten mellan mål och regler. Över-

synen redovisades till regeringen den 31 mars

1999. I rapporten Förslag till förändrade bidrags-

regler (dnr Ku1999/1239/IFU) föreslås att

grundbidraget ersätts av ett nytt sammanhållet

bidragssystem i tre nivåer, med syftet att göra det

lättare för nya ungdomsorganisationer att kom-

ma i fråga för bidrag. Dessutom föreslås att ett

nytt bidrag införs för generationsövergripande

verksamheter. Ungdomsstyrelsens förslag till

förändrade bidragsregler har remissbehandlats

och inom regeringskansliet har en remissam-

manställning tagits fram.

Remissutfallet har varit blandat. Av de in-

komna yttrandena har fler varit positiva än nega-

tiva. Flera remissinstanser har varit kritiska mot

delar av förslaget.

Regeringens bedömning är att Ungdomssty-

relsens förslag till regelförändringar i bidrags-

systemet i huvudsak är relevanta. Bidragsgiv-

ningen skall bygga på de mål som riksdagen

beslutade våren 1994. En justering av regelverket

bör dock göras med inriktningen att nya regler

skall kunna börja tillämpas fr.o.m. år 2002. Frå-

gan bereds nu vidare i Regeringskansliet.

Ungdomsstyrelsen tillställs härutöver 4 mil-

joner kronor under anslaget 30:2 Bidrag till

allmänna samlingslokaler för fördelning av bi-

drag till samlingslokalorganisationerna för utred-

ningsarbete och informationsinsatser som avser

ungdomars nyttjande av samlingslokaler för olika

verksamheter.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 89 889 000 kronor.

Tabell 29.5 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

94 889

Överförs till anslaget 29:1

Ungdomsstyrelsen

- 1 000

Överförs till anslaget 30:2 Bidrag

till allmänna samlingslokaler

- 4 000

Förslag 2001

89 889

7 Politikområde 30 Folkrörelsepolitik

7.1 Omfattning

Folkrörelsepolitiken omfattar generella frågor

kring bidragsgivning till organisationer, villkor

för föreningar och folkrörelser vad gäller lag-

stiftning och finansiering, regeringens och stats-

förvaltningens dialog och samverkan med före-

ningar och folkrörelseorganisationer samt

statistik, forskning och övrig kunskapsbildning

om folkrörelser och föreningar.

Idrottspolitik ingår som ett verksamhetsom-

råde i folkrörelsepolitiken. Idrottspolitiken in-

rymmer verksamhet som främjar idrott och

motion och som dessutom bidrar till en

förbättrad folkhälsa. Idrottspolitiken berör

således även andra politikområden som

exempelvis folkhälsopolitiken. Staten anger de

mål och syften som staten har med sin

bidragsgivning över anslaget 30:1 Stöd till

idrotten. Sveriges Riksidrottsförbund prövar

frågor om fördelning av statsbidrag till idrotts-

verksamhet i enlighet med vad regeringen be-

stämmer.

Folkrörelsepolitiken omfattar vidare anslagen

för stöd till allmänna samlingslokaler, kvinno-

organisationer samt friluftsorganisationer. Där-

utöver berörs anslag inom ett antal andra poli-

tikområden.

7.2

7.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

30:1 Stöd till idrotten

469,6

462,2

460,3

457,2

457,2

457,2

30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler

21,3

15,0

19,0

19,0

19,0

19,0

30:3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala

verksamhet

-

3,4

3,4

3,4

3,4

3,4

30:4 Stöd till friluftsorganisationer

-

13,0

13,0

13,0

13,0

13,0

Äldre anslag:

1997:17N2 Stöd till demokratiutveckling

1,3

-

0,6

Totalt för politikområde Folkrörelse

492,3

493,7

496,3

492,7

492,7

492,7

7.3 Mål

Regeringens förslag: Målet för folkrörelsepolitiken

skall vara att människor skall ha bästa möjliga

förutsättningar att bilda och delta i olika typer av

folkrörelser och föreningar.

Folkrörelsepolitiken skall vara ett eget politik-

område. Regeringen föreslår att målet för folk-

rörelsepolitiken skall vara att människor skall ha

bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i

olika typer av folkrörelser och föreningar.

7.4 Politikens inriktning

Folkrörelsepolitiken inriktas på att stödja, upp-

muntra och skapa förutsättningar för olika grup-

per att bilda och delta i föreningar och liknande

sammanslutningar för att tillgodose gemen-

samma behov och intressen. Folkrörelsepolitiken

är därigenom ett komplement till ett stort antal

andra politikområden, exempelvis miljöpolitiken,

folkhälsopolitiken och kulturpolitiken som stöd-

jer organisationer i sådan verksamhet som främ-

jar en hållbar utveckling, folkhälsan respektive de

kulturpolitiska målen. Genom en aktiv folk-

rörelsepolitik vill regeringen bidra till att stärka

den sociala ekonomin i samhället och till att ut-

veckla, fördjupa och bredda demokratin.

Folkrörelsepolitiken inrättas som politikom-

råde i syfte att skapa ett samlat synsätt och age-

rande från statens sida vad gäller relationer till

folkrörelser och föreningsliv av olika slag samt

villkor och förutsättningar för deras verksamhet.

En central roll för svenska folkrörelser är och

har varit att ge röst åt olika gruppers behov,

värderingar och intressen. I dag uppmärksammas

samtidigt folkrörelsernas förmåga att organisera

tjänster och service, som bland annat visar sig i

att de själva i allt större utsträckning tillhanda-

håller den service som medlemmarna efterfrågar.

Detta pekar på förändrade roller och uppgifter

för folkrörelser och föreningar. Studier visar att

antalet arbetstillfällen under 1980-talet och första

halvan av 1990-talet i flera europeiska länder har

ökat betydligt snabbare i föreningar och stiftelser

än totalt på arbetsmarknaden. Annan forskning

pekar på den stora indirekta effekt på före-

tagande och sysselsättning som ideell och

kooperativ verksamhet sannolikt har, genom att

värden som skapas i verksamheterna kommer

den allmänna ekonomiska utvecklingen till godo.

Social ekonomi utvecklas i hög grad i glesbygden

och på landsbygden med stor betydelse för byars

och bygders överlevnad och utveckling. Ungefär

hälften av Sveriges vuxna befolkning arbetar

ideellt för någon förening. Andelen har ökat

under 1990-talet.

Demokratiutredningen har lyft fram de lokala

medborgarsammanslutningarnas betydelse för

att förnya och vitalisera det politiska systemet.

Från regeringens sida finns också en grundläg-

gande önskan om dialog med det självständiga

organisationslivet. Regeringen ser föreningar,

folkrörelser och liknande sammanslutningar som

viktiga företrädare för olika medborgargrupper

och intressen i samhället. En bred dialog och

samverkan med sådana sammanslutningar är

därför central för demokratin. Viktigt i samman-

hanget är att små, nya och okonventionella,

ibland löst organiserade, sammanslutningar be-

reds tillfälle att delta. Inte minst sådana kan ge

viktiga signaler om nya behov i samhället och om

hur de kan tillgodoses.

Folkrörelsepolitiken omfattar generella frågor

kring bidragsprinciper, bidragssystem samt

uppföljning och utvärdering av statsbidrag till

föreningar och folkrörelser.

En förutsättning för att såväl den sociala eko-

nomin som den lokala demokratin skall kunna

utvecklas och stärkas är att det erbjuds goda

möjligheter för människor att sluta sig samman

och mötas i lokala föreningar och grupper. Ett

viktigt inslag i regeringens folkrörelsepolitik är

därför att bidra till att skapa tillgång till bra och

ändamålsenliga samlingslokaler för förenings-

engagemang och för möten i övrigt mellan män-

niskor.

En viktig uppgift inom politikområdet är

vidare att medverka till att lagstiftning och finan-

siella villkor för föreningslivet och folkrörelserna

utformas på ett ändamålsenligt sätt. Detta görs

genom initiativ till utredningar samt i det interna

beredningsarbetet i Regeringskansliet. Ett viktigt

komplement är att sprida information inom

statsförvaltningen om föreningarnas och folk-

rörelsernas villkor samt stimulera diskussion om

de olika departementens och myndigheternas

hållning. Här ingår också att föra dialog i lämp-

liga former med föreningarna och folkrörelserna

kring dessa frågor.

Grundläggande värden för folkrörelsepoli-

tiken är sammanslutningarnas självständighet

och oberoende, såväl gentemot det offentliga

som gentemot det privata näringslivet. Rege-

ringen vill bidra till att värna och stärka dessa

värden genom att inom ramen för folk-

rörelsepolitiken bevaka villkoren för och möjlig-

heterna till självfinansiering samt tillgången till

externt kapital. Villkoren för insamlingsverksam-

het och problemet med oseriösa insamlingar är

här ett viktigt bevakningsområde. Detsamma

gäller den ökade betydelsen av så kallade ideella

fonder och möjligheterna för föreningslivet att

dra nytta av sådana.

När det gäller den del av föreningslivet som

får inkomster från spelmarknaden gjorde rege-

ringen i propositionen Kasinospel i Sverige m.m.

(prop. 1998/99:80) bedömningen att en utred-

ning borde tillsättas med uppdrag att föreslå hur

föreningslivets ställning på den svenska spel- och

lotterimarknaden kan stärkas. Den nya spel- och

lotteriutredningen har lämnat sina förslag i slut-

betänkandet Föreningslivet på Spel- och lotteri-

marknaden (SOU 2000:9). Betänkandet remiss-

behandlas för närvarande.

Staten samverkar och samråder med före-

ningar och folkrörelser, i deras roll av företrädare

för medborgargrupper och som aktörer med

verksamhet som svarar mot olika politikom-

råden. En del av folkrörelsepolitikens uppgift är

att utveckla och stärka formerna för detta sam-

arbete vad gäller möten och referensgrupper

samt representation i statliga utredningar, kom-

mittéer och delegationer.

En annan uppgift för folkrörelsepolitiken är

att bidra till att kunskaperna i statsförvaltningen

och samhället om föreningar, folkrörelser och

liknande sammanslutningar ökar.

Politiken skall syfta till att föreningarnas och

folkrörelsernas samhällsroll uppmärksammas

och erkänns. I detta sammanhang är det enligt

regeringens uppfattning grundläggande att ut-

veckla en statistik som synliggör verksamheterna

och erbjuder relevanta kvantitativa mått på deras

betydelse i samhället. Inom ramen för folkrö-

relsepolitiken pågår arbete med att utveckla

system och metoder för en rättvisande statistik

över den tredje sektorn, vilken, utöver ideella

föreningar, även inkluderar stiftelser, kooperativ

och liknande sammanslutningar. Detta ger också

förutsättningar för utökad forskning på området.

Regeringen anser att begreppen "den sociala

ekonomin", "det civila samhället" och "den tredje

sektorn" är viktiga för att i olika sammanhang

fokusera och diskutera samhällsrollen. Begrep-

pen kan inom folkrörelsepolitiken användas som

utgångspunkt för att identifiera, beskriva och

analysera sådana delar av samhället och ekono-

min som faller utanför såväl den privata som den

offentliga sektorn och där föreningar, folkrö-

relser och liknande sammanslutningar är centrala

aktörer.

Inom EU diskuteras och bereds frågor som på

olika sätt har eller kommer att få betydelse för

föreningarnas och folkrörelsernas villkor i

Sverige. I den svenska folkrörelsepolitiken ingår

att delta aktivt i detta EU-arbete.

I juni 2001 arrangerar regeringen i samverkan

med svenska och europeiska organisationer den

sjunde europeiska konferensen om social eko-

nomi. Regeringen har inrättat en nationalkom-

mitté (Ku 1999:07) med uppgift att vara sam-

ordnande organ för förberedelser och

genomförande av konferensen. I nationalkom-

mitténs arbetsplan anges konferensens syfte vara

att öka kunskapen om den sociala ekonomins

roll i det europeiska samhället, att ge tillfälle till

kontakt, erfarenhetsutbyte och kunskapsin-

hämtning, att följa upp tidigare konferenser samt

att diskutera den sociala ekonomins utveckling

under de kommande åren. Konferensen bör en-

ligt arbetsplanen samla 800 1000 deltagare från

EU-länder samt kandidatländer.

År 2001 är FN:s internationella frivilligår.

Inom folkrörelsepolitiken kommer detta att an-

vändas som en utgångspunkt för att på olika sätt

uppmärksamma villkoren för det ideella arbetet

och de enskilda personer som gör ideella insatser.

Idrottspolitiken

Ett verksamhetsområde inom folkrörelsepoli-

tiken är idrottspolitiken. Regeringen har i april

1999 överlämnat propositionen En idrottspolitik

för 2000-talet (1998/99:107) till riksdagen. Riks-

dagen har den 1 december 1999 fattat beslut av-

seende de förslag som regeringen presenterat i

propositionen (bet. 1999/2000:KrU3, rskr.

1999/2000:52).

En god folkhälsa är i många avseenden en be-

tydelsefull komponent för välfärden i vårt sam-

hälle. Det är viktigt att barn och ungdomar tidigt

skaffar sig motionsvanor som varar hela livet.

Vidare är det väsentligt att äldre människors och

funktionshindrades behov av motion uppmärk-

sammas. Det är hela samhällets ansvar och in-

tresse att möjligheter skapas för alla människor

att utöva motion och idrott regelbundet. Förut-

sättningar måste finnas för hela befolkningen att

bedriva olika former av idrott och motion och

förutsättningarna måste anpassas till olika män-

niskors intressen och fysiska förmåga.

Staten, kommunerna och idrottsrörelsen

måste i samverkan pröva nya former för att bryta

den utveckling i samhället som innebär att många

människor i olika åldrar inte motionerar i

tillräcklig omfattning, vilket på sikt leder till

sämre hälsa. Regeringen anser att det är av stor

vikt att i samhällsplaneringen, i skolans arbete

och i andra sammanhang uppmuntra och ge

möjligheter till människors motion och idrott.

Den svenska folkrörelseidrotten med dess

många lokala föreningar och omfattande ideella

engagemang har lagt grunden för idrottens ut-

veckling i vårt land. För de flesta människor och

för samhället i sin helhet, har idrotten sitt stora

värde genom att skapa sunda motionsvanor, bi-

dra till en god folkhälsa och en demokratisk fost-

ran.

Det statliga stödet till idrotten har under hela

1900-talet motiverats främst utifrån behovet av

att stödja idrottens breddverksamhet. En fri och

självständig idrottsrörelse byggd på ideellt enga-

gemang och som bedriver en bred verksamhet

bör även i framtiden ges ett aktivt stöd. Detta

bör vara inriktat på sådan verksamhet som

främjar bredd- och motionsidrott, värnar om

god etik och ger lika förutsättningar för kvinnor

och män med olika social bakgrund och ekono-

miska förutsättningar. Syftet skall också vara att

främja demokrati, aktivt eftersträva integration

och god tillgänglighet för funktionshindrade

samt en god folkhälsa.

Underhållningsidrotten har sitt värde främst

genom att den skapar förströelse och glädje för

många idrottsintresserade människor i vårt land.

Elitidrottsutövare är betydelsefulla förebilder för

många unga människor och kan därigenom in-

spirera dem till att börja idrotta.

Underhållningsidrotten agerar på en marknad

i konkurrens med annan underhållning och bör

därför bedrivas på konkurrensneutrala villkor,

dvs. inte bli föremål för offentliga bidrag eller

andra subventioner.

Idrotten har sedan 1980-talet varit föremål för

ett kraftigt ökat kommersiellt intresse. Dess-

utom har det under senare år uppdagats flera fall

av tvivelaktigt agerande i fråga om skatter och

sociala avgifter. Det är därför bl.a. en avgörande

trovärdighetsfråga för idrotten att det ideella

perspektivet kan balansera det kommersiella så

att folkrörelsens karaktär inte går förlorad. Det

är vidare angeläget att idrotten hanterar mötet

mellan det ideella och det kommersiella på ett

sådant sätt att det är tydligt vilken verksamhet

som är ideell respektive kommersiell. En sam-

manblandning riskerar att skada såväl idrottens

egen identitet som dess relationer med om-

världen. Gentemot olika aktörer i samhället,

främst bidragsgivande myndigheter och lokala

skattemyndigheter, bör det vara tydligt om den

aktuella sammanslutningen uppträder som

antingen en huvudsakligen ideell eller kommer-

siell aktör. Om detta inte kan tillgodoses riskeras

möjligheten till offentliga bidrag, eftersom rätten

att ge statsstöd till verksamheter som skall kon-

kurrera på en marknad är begränsad.

En av idrottens mest självklara ideal handlar

om rent spel och tävling på lika villkor. Under

senare år har denna bild skadats av problem med

dopning. Den svenska idrottsrörelsen gör redan i

dag omfattande insatser för att bekämpa dop-

ningen inom idrotten. Även internationellt har

Sverige gått i spetsen för ett mer aktivt samarbete

i kampen mot dopning, senast genom Sveriges

engagemang inom IADA (the International

Anti-Doping Arrangement). Regeringen gav i

februari 1998 Riksidrottsförbundet i uppdrag att

vara genomförande instans för detta avtal.

Idrottens förmåga att komma till rätta med

problemen med dopning är av helt avgörande

betydelse för främst elitidrottens framtida tro-

värdighet. Detta gäller såväl på nationell nivå som

på det internationella planet. Regeringen sätter

stort värde på idrottsrörelsens egna insatser mot

dopning och är under kommande år beredd att

öka stödet till dessa bl.a. inom ramen för anslaget

Stöd till idrotten.

Regeringen avser vidare att tillsammans med

idrottsrörelsen upprätta en handlingsplan för att

motverka dopning inom idrotten. Dessutom av-

ser regeringen att vidta behövliga åtgärder för att

främja utvecklingen av ett ökat internationellt

samarbete i kampen mot dopning inom idrotten

såsom genom världsantidopningsbyrån WADA

(World Anti Doping Agency).

Idrotten är i många avseenden en spegling av

samhället i övrigt. De förändringar av normer

och attityder som sker påverkar även idrotten.

Samtidigt förknippas idrottsverksamhet i hög

grad med god moral och positiv normbildning

genom begrepp som rent spel. I och med att

idrotten tydligt tar avstånd från fusk i alla dess

former blir det en viktig signal också till andra

delar av samhället. Inom idrotten skapas många

förebilder för främst barn och ungdomar.

Supportervåld i samband med idrottsevene-

mang har under många år utgjort ett allvarligt

hot mot idrottens trovärdighet och ställning som

positiv familjeunderhållning. Även om proble-

met i första hand berör ett fåtal föreningars elit-

verksamhet kastar incidenter av detta slag en

skugga över hela idrottsrörelsen. Det är en viktig

uppgift för idrottsrörelsen att fortsätta det arbete

som har lett till minskade ordningsstörningar i

samband med idrott.

Svensk idrott handlar i stor utsträckning om

allas rätt att vara med. Samtidigt visar såväl ut-

redningar som en rad erfarenheter att vi ännu

inte uppnått att exempelvis flickor har lika stora

möjligheter som pojkar att delta i organiserad

idrottsverksamhet utifrån sina olika intressen

och förutsättningar. Utan tvekan har idrotts-

rörelsen under senare år gjort åtskilliga framsteg

när det gäller strävan efter jämställdhet, inte

minst tack vare ett eget offensivt program, men

alltjämt är det en viktig trovärdighetsfråga att

idrotten lyckas ta ytterligare ett antal steg mot

jämställdhet, såväl i styrelserummen som i den

praktiska vardagsverksamheten. Regeringen vill

även understryka vikten av att idrotten kan ut-

föras jämlikt. Detta innebär exempelvis att män-

niskor med funktionshinder bör ges bästa möj-

liga förutsättningar till motion och social

samvaro.

Idrotten är även en viktig resurs för integra-

tion. Idrotten är till sin karaktär starkt interna-

tionell och dessutom en vardaglig mötesplats för

personer med olika etnisk och kulturell bak-

grund. Idrotten är också unik i sin förmåga att

underlätta kommunikation mellan människor

som har erfarenhet av idrottsverksamhet i olika

kulturer men inte lika enkelt behärskar varandras

språk. Även på detta område har idrotten redan

visat sig kunna bidra med positiva insatser och

värden. Det är viktigt att detta fortsätter och ges

goda möjligheter att utvecklas ytterligare. Under

det svenska ordförandeskapet i EU första halv-

året 2001 kommer regeringen att anordna ett

högnivåmöte för idrottsansvariga direktörer och

ett utvidgat expertmöte om dopning.

7.5 Insatser

7.5.1 Statliga insatser inom politik-

området

Inom politikområdet stödjer staten idrotten ge-

nom bidrag och lotterimedel. Vidare ges bidrag

till kvinnoorganisationer, friluftsorganisationer

och allmänna samlingslokaler.

Regeringen avser att under hösten 2000 upp-

dra åt en särskild utredare att kartlägga hur lag-

stiftning inom olika områden specifikt påverkar

de ideella föreningarna. Avsikten är att ge en

samlad bild och bedömning av de rättsliga vill-

koren för föreningarna.

Ett utvecklingsarbete om gemensamma prin-

ciper för statlig bidragsgivning till föreningar och

folkrörelser avses inledas under hösten 2000.

Inom politikområdet har medel som under år

1999 anslogs av regeringen för statistikutveckling

inom Statistiska Centralbyrån (SCB) under år

2000 kompletterats med medel från ett antal

myndigheter. Detta har möjliggjort SCB:s del-

tagande i ett internationellt projekt som syftar

till att utveckla en gemensam standard för stati-

stik över den sektor av samhället där folkrö-

relserna och föreningslivet hör hemma.

En arbetsgrupp för samråd kring frågor om

folkrörelser och social ekonomi, med repre-

sentanter för berörda departement, avses inrättas

under hösten 2000. Gruppen kommer även att

ges till uppgift att organisera och följa vissa ge-

mensamma insatser inom området.

SCB genomför under år 2000 inom ramen för

Undersökningarna om levnadsförhållanden

(ULF) och med finansiering från Regerings-

kansliet en särskild kartläggning av svenskarnas

engagemang i ideella och ekonomiska föreningar.

Ungdomsstyrelsen redovisar i rapporten

Föreningslivets lokaler för ungdomsverksamhet

att de flesta ungdomsföreningarna har tillgång

till en lokal som är lämplig för verksamheten. I

storstäderna är det dock bara hälften som har

tillgång till lämplig lokal samtidigt som vänte-

tiden för att få lokal är lång. Genomsnittligt sex

av tio ungdomsföreningar slipper att betala

lokalhyra medan endast var tionde förening för

ungdomar med invandrarbakgrund har hyresfria

lokaler. Endast 10 procent av ung-

domsföreningarna har för närvarande sin verk-

samhet i en allmän samlingslokal.

En särskild utredare har sett över statsbidraget

till kvinnoorganisationerna och i mars 2000

överlämnades betänkandet Statligt stöd till kvin-

noorganisationer och jämställdhet (SOU

2000:18) till regeringen. Utredarens förslag

remissbehandlas för närvarande och skall beredas

vidare under hösten. Regeringen avser att åter-

komma till riksdagen i dessa frågor. Intill dess

bedömer regeringen att fördelning av medlen för

år 2001 bör ske enligt nuvarande principer.

Under 1999 har en arbetsgrupp inom Rege-

ringskansliet genomfört en översyn av statens

stöd till friluftsorganisationer. Arbetsgruppens

förslag redovisas i betänkandet Statens stöd till

friluftsliv och främjandeorganisationer (Ds

1999:78). Arbetsgruppen föreslår bland annat att

statligt friluftsstöd i fortsättningen skall kunna

utgå till ideella organisationer som bedriver eller

främjar friluftsliv och i övrigt fyller de villkor

som ställs. Det statliga stödet bör i första hand

ges i form av organisationsbidrag. Organisatio-

nerna skall själva lägga fast målen för sin verk-

samhet. I de fall staten och organisationerna är

överens om att viss verksamhet är särskilt ange-

lägen att driva bör staten även kunna ge verk-

samhetsbidrag.

Arbetsgruppen föreslår vidare att bidrag också

skall kunna utgå till samarbetsorgan bildat av

sådana organisationer som kan komma i fråga för

stöd. Bidragen till de berörda organisationerna

föreslås fördelas av Naturvårdsverket. Natur-

vårdsverkets beslut i bidragsfrågor bör beredas av

ett för ändamålet särskilt inrättat friluftsråd, med

bl.a. företrädare för berörda myndigheter.

Arbetsgruppen hänvisar vidare till budgetpro-

positionen för 1993/94 där regeringen angav att

friluftsorganisationernas lokala ungdomsverk-

samhet är att jämställa med annan ungdomsverk-

samhet på idrottens område. Av främst admi-

nistrativa skäl valde dock regeringen att

inkludera bidraget till lokal ungdomsverksamhet

i organisationsbidraget.

När sedan AB Svenska Spels värdeautomatspel

infördes med syfte att överskottet främst skulle

gå till det lokala föreningslivets barn- och

ungdomsverksamhet så borde, enligt

arbetsgruppens bedömning, även friluftsorgani-

sationernas barn- och ungdomsverksamhet

kunna avses med detta. Arbetsgruppen ser det

som angeläget att friluftsorganisationer i detta

sammanhang får samma ställning som idrotts-

och ungdomsföreningar. Gruppen föreslår där-

för att det föreslagna vinstdelningssystemet bör

utformas så att även de friluftsorganisationer

som är berättigade till stöd över anslaget Stöd till

friluftsorganisationer kan få del av AB Svenska

Spels totala överskott. Genom detta tillskott av

medel bedömer arbetsgruppen att det inom

ramen för anslaget Stöd till friluftsorganisationer

kan skapas utrymme för att finansiera Natur-

vårdsverkets merkostnader för administrationen

av bidragsfördelningen samt ett särskilt organi-

sationsbidrag till FRISAM.

Förslagen från arbetsgruppen har remissbe-

handlats under våren 2000. Frågorna bereds

vidare inom Regeringskansliet. Fördelningen av

medel för år 2001 skall ske enligt nuvarande

principer.

Den nya Spel- och lotteriutredningen har i sitt

slutbetänkande Föreningslivet på Spel- och lotte-

rimarknaden (SOU 2000:9) föreslagit att över-

skottet från värdeautomatspelet och kasinoverk-

samheten hos AB Svenska Spel tillförs

folkrörelserna. Dessa medel bör kunna fördelas

till fler ideella organisationer som t.ex. främ-

jande- och friluftsorganisationer. Utredningens

förslag remissbehandlas för närvarande.

Färre ungdomar deltar i dag aktivt i frilufts-

livet. Regeringen har därför, i sin skrivelse till

riksdagen med redovisning av fördelning av

medel från Allmänna arvsfonden under budget-

året 1999, angivit att man under kommande år

avser att ägna särskild uppmärksamhet åt projekt

som skapar nya former för aktiviteter som når

och engagerar de ungdomar som normalt inte

deltar i frilufts- och främjandeverksamheten.

Regeringen angav i den idrottspolitiska propo-

sitionen (1998/99:107) att ett antal frågor av stor

betydelse för idrottens trovärdighet har aktuali-

serats under senare år. Frågor om bredd- och

elitverksamhet, ideellt engagemang i relation till

kommersiella intressen, dopning, etik och moral

samt jämställdhet, jämlikhet och integration har

under 2000 avhandlats i framtidsseminarier som

Riksidrottsförbundet har arrangerat i samarbete

med regeringen.

Regeringen har 1999 och 2000 beslutat att till

Riksidrottsförbundet betala ut 10 miljoner

kronor per år som ett bidrag till en talangsats-

ning inom svensk idrott som sträcker sig över sju

år. En förutsättning för att medlen betalas ut är

att näringslivet ställer upp med ett bidrag av

minst samma storlek. Sveriges Olympiska

Kommitté (SOK) har ansvaret för genomföran-

det av satsningen.

I idrottspropositionen uttalade regeringen

vidare att Sverige inom EU bör verka för en

större medvetenhet om idrottens sociala, kultu-

rella och demokratiutvecklande betydelse. På re-

geringens uppdrag har en arbetsgrupp inrättats

med uppgift att bistå Regeringskansliet i frågor

som kan bidra till att stärka idrottens sociala,

kulturella och demokratiutvecklande betydelse

inom EU-samarbetet.

Regeringen har gett Riksidrottsförbundet i

uppdrag att göra en kartläggning av olika kamp-

sporter och dess eventuella skadliga inverkan.

Riksidrottsförbundets kartläggning har därefter

översänts till ett antal kampsportsorganisationer

inom och utanför Riksidrottsförbundet. För att

få en allsidig belysning av frågor rörande olika

kampsporter och kartläggningen har Regerings-

kansliet genomfört en hearing med bl.a. dessa

organisationer.

I idrottspropositionen angav regeringen att

man övervägde att tillsammans med främst

Svenska Kommunförbundet och Riksidrottsför-

bundet bilda ett gemensamt råd som skulle verka

för en rättvis fördelning av fritidsresurser. Rege-

ringen har därefter gett Riksidrottsförbundet i

uppdrag att leda ett planerat treårigt projekt vars

övergripande syfte skall vara att verka för en

rättvis fördelning av samhällets samlade resurser

för olika idrottsverksamheter såväl inom som

utom den organiserade idrotten.

Riksidrottsförbundet medverkar sedan 20 år

vid idrottsledarutbildning inom invandrarorgani-

sationerna. Under 1999 har

Riksidrottsförbundet och Regeringskansliet i

samarbete med övriga nordiska länder

genomfört två konferenser på temat idrott-

integration-storstad. Konferenserna hade som

främsta syfte att genom erfarenhetsutbyte och

nätverksuppbyggnad öka engagemanget för

integrationsfrågorna inom den nordiska idrotten.

Riksidrottsförbundet och SISU samverkar vidare

kring olika integrationsprojekt som engagerar

distrikten och många föreningar. Vid ett möte,

på initiativ från Riksidrottsförbundet, med de

kommuner som medverkar i regeringens

storstadssatsning har idrottens möjligheter

diskuterats att bryta den sociala, etniska och

diskriminerande segregationen i storstäderna.

Regeringen har under 1999 beslutat om att

höja kvaliteten och omfattningen av det natio-

nella antidopningsarbetet. Genom ökade resurser

garanteras en fortsatt verksamhet vid Dop-

ningslaboratoriet och Dopningsjouren vid

Huddinge Universitetssjukhus.

Regeringen beslöt i september 1998 att avsätta

medel ur Allmänna arvsfonden för utveckling

och förnyelse av idrottsverksamhet främst på

lokal nivå. Satsningen vänder sig till förenings-

livets idrottsverksamhet för barn, ungdomar och

funktionshindrade. Regeringens avsikt är att ge-

nomföra satsningen under tre projektår.

7.5.2 Insatser utanför politikområdet

Ett stort antal statliga myndigheter samt några

samarbetsorganisationer som tilldelats vissa

myndighetsfunktioner delar ut bidrag till före-

ningar och folkrörelser. En typ av bidrag, i regel

kallad organisationsbidrag, syftar till att under-

lätta för föreningar och folkrörelser att fungera

just som sådana och främjar därmed målen inom

folkrörelsepolitiken. En annan typ är renodlade

projektbidrag, som används som instrument för

att främja mål inom andra politikområden. Mel-

lan dessa båda renodlade former finns bidrag

som kan sägas främja mål både inom folkrö-

relsepolitiken och inom andra politikområden.

Kommunerna är viktiga som finansiärer av

verksamhet i föreningar och folkrörelser. Bidrag

och transfereringar samt betalning för köpta

tjänster till föreningar och stiftelser omfattade

1999 enligt uppgifter från SCB 3,6 respektive 5,1

miljarder kronor. Ett betydande stöd ges också

genom kommunernas lokalsubventioner, vars

värde Statskontoret år 1995 uppskattade till 5 6

miljarder kronor årligen.

Vid AB Svenska Spels bolagsstämma 2000 har

beslut fattats om ett stöd till idrotten i form av

ett bidrag på 60 miljoner kronor. Vid samma

tillfälle fattades beslut om att 93 miljoner kronor

av överskottet från det värdeautomatspel som

AB Svenska Spel har koncession på att driva be-

talas ut till idrottsrörelsens lokala barn- och ung-

domsverksamhet via Riksidrottsförbundet och

23 miljoner kronor till ungdomsorganisationerna

via Ungdomsstyrelsen. Totalt har 116 miljoner

kronor av överskottet från värdeautomatspelet

betalats ut till det lokala föreningslivets barn

och ungdomsverksamhet.

En reform som påverkar den ideella sektorns

storlek och struktur är omvandlingen av relatio-

nerna mellan Svenska kyrkan och staten. Sedan

årsskiftet 1999/2000 kan Svenska kyrkans ställ-

ning närmast liknas vid en självständig folkrö-

relse. Den nya associationsformen registrerat

trossamfund är en form av ideell förening.

Inom utbildningspolitiken avsätts varje år

drygt 2,5 miljarder kronor för folkbildningsverk-

samhet i folkhögskolor och studieförbund.

Inom arbetsmarknads-, närings- och regional-

politiken görs insatser bl.a. i samband med EU:s

strukturfonder som har en inriktning mot att ut-

veckla social ekonomi. I programmet för det nya

mål 3 inom Europeiska socialfonden har nya

möjligheter för lokal social ekonomi skapats

inom ramen för så kallad lokal utveckling. Inom

näringspolitiken fördelas statsbidrag till kost-

nadsfri information och rådgivning om

kooperativt företagande. Under hösten 1999 och

våren 2000 genomförde Regeringskansliet i sam-

arbete med Föreningen Kooperativ Utveckling i

Sverige en särskild informationssatsning om den

kooperativa företagsformen under namnet Starta

eget tillsammans.

Ett viktigt exempel på andra insatser är att

cirka tjugofem ideella organisationer under år

1999 bildade nätverket Ideell Arena för ledar-

skaps- och organisationsutveckling.

Ett annat exempel är projektet FriKom som

drivs i samverkan mellan Svenska Kommunför-

bundet, Forum för frivilligt socialt arbete, Skön-

dalsinstitutet och Svenska Röda Korset. Syftet är

bland annat att öka och utveckla samverkan

mellan kommuner och frivilligorganisationer.

Projektet avslutas under 2000.

7.6 Resultatbedömning

Under 1999 redovisades inom Demokratiutred-

ningen forskningsresultat som visar att andelen

av befolkningen som arbetar ideellt i förenings-

livet har ökat under 1990-talet, från 48 procent

1992 till 52 procent 1998. Kvinnorna har mer än

männen bidragit till denna ökning. Det sociala

engagemanget i föreningslivet har samtidigt ökat.

Inom statliga utredningar och i Regerings-

kansliets arbete på en rad olika områden tas frå-

geställningar kring villkoren för föreningar,

kooperativ och liknande sammanslutningar upp.

Dialogen med organisationerna utvecklas inom

departement och myndigheter.

Ett stort antal konferenser har anordnats runt

om i landet på temat social ekonomi, med rap-

porterna från Arbetsgruppen om den sociala

ekonomin och dess utveckling (In 1998:A) som

en utgångspunkt. Representanter från organisa-

tioner, projekt och offentliga organ har diskute-

rat aktuella frågor kring verksamheternas sam-

hällsroll och villkor, relationerna mellan offentlig

sektor och den sociala ekonomin m.m.

Ett samarbete har etablerats mellan regeringen

och folkrörelseorganisationer för att gemensamt

förbereda och genomföra den sjunde europeiska

konferensen om social ekonomi i Gävle den 7 9

juni 2001. En nationalkommitté med företrädare

för föreningsliv och kooperation har inrättats

med statsrådet Ulrica[REDACTED_EFTERNAMN] som ordförande.

Idrottspolitiken

Antalet medlemmar i åldern 7 70 år inom

idrottsrörelsen uppskattas till 3,2 miljoner varav

ca 2,2 miljoner är aktiva medlemmar. Antalet

ledare i åldern 7 70 år är drygt 600 000 personer

varav nära 200 000 i åldern 7 29 år.

Enligt statistik från Riksidrottsförbundet

motionerar 71 procent av befolkningen i åldern

7 70 år minst en gång per vecka. I åldern 15 29

år är motsvarande siffra 74,2 procent vilket inne-

bär att var fjärde människa i denna ålder motio-

nerar mindre än en gång varje vecka.

Av bidraget till idrottsverksamhet av gemen-

sam natur fördelas uppskattningsvis 48 procent

till tävlingsverksamhet, 17 procent till bredd- och

motionsverksamhet samt 35 procent till ad-

ministration. 80 procent fördelas till special-

idrottsförbunden, 12 procent till Riksidrottsför-

bundets centrala administration och 8 procent

till den regionala distrikten. Specialidrottsför-

bundens självfinansieringsgrad varierar från 17

procent till 95 procent.

Stödet till lokal ungdomsverksamhet skapar

förutsättningar för barn och ungdomar att delta i

nära sju miljoner sammankomster årligen. An-

delen flickor som är aktiva uppskattas till 40 pro-

cent av antalet idrottande barn och ungdomar.

Målet för idrottsrörelsens eget jämställd-

hetsarbete är att nå en jämställd idrott. År 1989

antog idrottsrörelsen Idrottens jämställdhetsplan

inför 1990-talet. En utvärdering av verksamheten

visar att andelen kvinnor i specialidrottsförbun-

dens styrelser har ökat från i genomsnitt 15 pro-

cent 1989 till 27 procent 1998. Riksidrottsför-

bundet understryker att ett förverkligande av

målet En jämställd idrott kräver ett fortsatt med-

vetet jämställdhetsarbete på alla nivåer. Metoder

och arbetssätt skall utvecklas för att systematiskt

arbeta, utvärdera och följa upp jämställdhetsar-

betet på alla nivåer.

Idrottens etiksatsning Starta Vågen har under

1999 inriktats mot att finna former för hur frå-

gorna på sikt skall kunna integreras i den ordina-

rie verksamheten. Även i distrikt och föreningar

har arbetet gått vidare och en omfattande verk-

samhet har genomförts i hela landet. Samarbete

har bedrivits med bl.a. Skandia och Vägverket.

Under andra hälften av 1990-talet har idrotts-

rörelsen ökat sitt engagemang för en bra

supporterkultur och bra publika matcharrange-

mang. Riksidrottsförbundets arbetsgrupp för

supporterkultur, i vilken företrädare för Rege-

ringskansliet ingår, syftar till att ge övergripande

service och stöd till föreningarna i samverkan

med berörda specialidrottsförbund. Bland annat

sker en fortlöpande utbildning av föreningarnas

publikvärdar. Riksidrottsförbundet och Svenska

Kommunförbundet har tillsammans arrangerat

regionala konferenser rörande säkerheten på id-

rottsanläggningar. Dessa insatser sammantaget

har medfört att antalet ordningsstörningar vid

idrottsarrangemang har minskat väsentligt.

7.6.1 Analys och slutsatser

Regeringen bedömer att såväl inom stat och

kommuner som i forskning och offentlig debatt

har betydelsen av folkrörelsesektorn, den sociala

ekonomin etc. fått allt större utrymme. Samtidigt

finns tecken på att medborgarnas engagemang i

verksamheter av det slaget spelar en stark och

förnyad roll, vilket framgår av föregående

avsnitt. Statens insatser har sannolikt bidragit till

att öka uppmärksamheten på föreningarnas och

folkrörelsernas roll och situation. Ett långsiktigt

arbete med syftet att förbättra villkoren och för-

utsättningarna för dessa verksamheter har inten-

sifierats. Regeringens slutsats är att det är ange-

läget att driva en aktiv folkrörelsepolitik och att

denna under 2001 bör ha den inriktning och in-

nehålla de insatser som redovisas i det föregå-

ende.

Vad gäller idrottspolitiken bedömer rege-

ringen att stödet till idrotten väl fyller de väl-

färdspolitiska målen för vårt samhälle och även är

ett värdefullt stöd för att uppnå idrottsrörelsens

egna verksamhetsmål. Den breda folkrörel-

seidrotten är även i framtiden en värdefull resurs

för att möjliggöra för alla medborgare oberoende

av ålder och kön att utöva motion och idrott. Då

de lokala föreningarnas möjligheter att få intäk-

ter är begränsade anser regeringen att denna

verksamhet även i framtiden är i behov av ett

statligt stöd i minst samma omfattning som i

dag.

7.6.2 30:1 Stöd till idrotten

Tabell 7.2 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

469 640

Anslags-

sparande

988

2000

Anslag

462 240

Utgifts-

prognos

460 270

2001

Förslag

457 240

2002

Beräknat

457 240

2003

Beräknat

457 240

De övergripande syftena med statsbidraget är att

stödja verksamhet som

- bidrar till att utveckla barns och ungdo-

mars intresse och benägenhet för motion

och idrott samt deras möjligheter att ut-

öva inflytande över och ta ansvar för sitt

idrottande,

- gör det möjligt för alla människor att ut-

öva idrott och motion,

- syftar till att ge kvinnor och män lika

förutsättningar att delta i idrottsverk-

samhet,

- främjar integration och god etik,

- bidrar till att väcka ett livslångt intresse

för motion och därmed främja en god

hälsa hos alla människor (prop.

1998/99:107, bet. 1999/2000:KrU3, rskr.

1999/2000:52).

Under 1999 har ett överskott genererats från

det värdeautomatspel som AB Svenska Spel har

koncession på att bedriva. Av uppkommet över-

skott har 93 miljoner kronor tillförts idrottsrö-

relsen under år 2000. Vidare har 60 miljoner

kronor betalats ut från AB Svenska Spel som ett

stöd till idrotten i form av ett bidrag.

Regeringen har beslutat om indragning med

458 000 kronor av anslagssparandet.

Regeringens överväganden

Stödet till idrotten bidrar till välfärden genom att

skapa möjligheter till motionsverksamhet av va-

rierande slag för människor i alla åldrar. Idrotten

spelar en viktig roll i många barns och ungdo-

mars uppväxt. Stödet bidrar även till att svenska

idrottsutövare på elitnivå kan tävla på nationell

och internationell nivå.

Riksidrottsförbundet företräder hela den

samlade svenska idrottsrörelsen. Merparten av

statens stöd till idrotten fördelas också sedan

länge av Riksidrottsförbundet.

Riksidrottsförbundet har begärt att en övre

åldersgräns på 20 år införs för det lokala statliga

aktivitetsstödet till idrotten. Regeringen avser att

genomföra en sådan ändring så att de nya reg-

lerna kan tillämpas från år 2001. Regeringen be-

dömer att det därigenom uppstår ett behov av en

särskild satsning på ungdomar i åldern 21 25 år.

Ett viktigt område är då att öka insatserna för att

kunna uppmuntra dem att verka som ung-

domsledare. I en sådan satsning bör idrottsrörel-

sens egen studieorganisation SISU kunna spela

en viktig roll.

Centrum för idrottsforskning (CIF) har till

uppgift att initiera, samordna och stödja forsk-

ning inom idrottsområdet.

Mot bakgrund av att folkhälsan riskerar att

försämras hos många människor i framtiden får

studier av idrotten som en välfärdsfaktor en ökad

betydelse. Under senare år har nya behov av

forskning med anknytning till idrottsverksamhet

aktualiserats som exempelvis idrottsjuridik och

idrottsekonomi samt behovet av fysisk aktivitet

för främst ungdomar, åldringar och

funktionshindrade.

För att tillmötesgå behovet av förstärkta insat-

ser och resurser inom idrottsforskningen bör

ökade resurser tillföras idrottsforskningen inom

ramen för anslaget Statens stöd till idrotten. Re-

geringen avser att under kommande år fördubbla

medlen till idrottsforskningen, i första hand ge-

nom att ställa ökade medel till CIF:s disposition

för forskningsprojekt.

De ökade resurserna skall främja en geografisk

spridning av forskningen i landet och medverka

till en jämnare fördelning mellan kvinnor och

män som är verksamma inom idrottsforsk-

ningen.

I enlighet med vad som angavs i den idrotts-

politiska propositionen bedömer regeringen att

det inom ramen för anslaget Stöd till idrotten

kan skapas utrymme från och med 2001 för en

årlig reservation för svensk medverkan i framtida

olympiska spel och Paralympics.

Statens bidrag till SOK fördelas, i likhet med

statsbidragen till specialidrottsförbunden, av

Riksidrottsförbundet. SOK skiljer sig dock från

dessa genom att vara en paraplyorganisation och

därmed till sin karaktär mer lik Riksidrottsför-

bundet. Dessutom är SOK ansvarig för vissa

verksamheter som finansieras av medel från an-

slaget, främst svenskt deltagande i OS samt den

talangsatsning som genomförs i samverkan mel-

lan SOK, staten och näringslivet. Mot denna

bakgrund bedömer regeringen att det finns skäl

att överväga att fortsättningsvis ställa medel

direkt till SOK för dessa ändamål. Regeringen

avser att under hösten 2000 samråda med Riks-

idrottsförbundet och SOK i dessa frågor.

Regeringen föreslår att anslaget för 2001 anvi-

sas 457 240 000 kronor, vilket är en minskning

med den engångsanvisning på 5 miljoner kronor

som anvisades för 2000. För 2002 och 2003 be-

räknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i för-

hållande till 2001.

Regeringen föreslår vidare att riksdagen god-

känner att regeringen på AB Svenska Spels bo-

lagsstämma år 2001 verkar för att bolagsstämman

beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett

bidrag på 60 miljoner kronor.

Tabell 7.3 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

462 270

Engångsanvisning

- 5 000

Förslag 2001

457 240

7.6.3 30:2 Bidrag till allmänna sam-

lingslokaler

Tabell 7.4 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

21 288

Anslags-

sparande

23 237

2000

Anslag

15 000

Utgifts-

prognos

19 000

2001

Förslag

19 000

2002

Beräknat

19 000

2003

Beräknat

19 000

Enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till

allmänna samlingslokaler får bidrag lämnas till

allmänna samlingslokaler för köp, ny och om-

byggnad, standardhöjande reparationer samt för

handikappanpassning som utförs utan samband

med andra bidragsberättigande åtgärder. Bo-

verkets samlingslokaldelegation fördelar de

medel som är tillgängliga. Inom anslaget avsätts

dessutom medel till ungdomsstyrelsen för för-

delning av bidrag för informationsinsatser och

utredningsarbete..

Anslagssparandet beror till stor del på att bi-

dragsformen är så konstruerad att det kan för-

flyta lång tid mellan beslut och utbetalning. Be-

slut om samtliga tillgängliga medel fattas under

2000.

Regeringens överväganden

Tillgängliga anslagsmedel har fördelats så att de

skall ge så stort utbyte som möjligt i form av

upprustade eller nya lokaler. Ramanslaget för

1999 på 15 miljoner kronor fördelades till 34 av

169 ansökningar. Alla län utom Södermanland,

Västmanland och Gotland fick bidrag till minst

ett projekt. Under 1997 fördelades anslaget på 51

projekt samt under 1998 till 71 projekt.

Samlingslokalstödet är väsentligt ur ett lokalt

men även regionalt utvecklingsperspektiv. Detta

såväl för den service samlingslokaler erbjuder

som regionalpolitiskt och ur sysselsättningssyn-

punkt.

Regeringens bedömning är att bidrag till all-

männa samlingslokaler fyller en viktig funktion

när det gäller att säkerställa tillgång till bra loka-

ler för mötesverksamhet och andra föreningsak-

tiviteter. Regeringen ser allvarligt på de brister

beträffande ungdomsföreningarnas tillgång till

lokaler i vissa storstadsområden som Ungdoms-

styrelsen har redovisat i en särskild utredning av

frågan. Genom informationsinsatser och ett ökat

samarbete mellan samlingslokalorganisatonerna

och ungdomsföreningarna bör ungdomars gene-

rella användning av samlingslokalerna kunna

ökas.

Regeringen föreslår att 4 miljoner kronor som

tidigare anvisats under anslaget 29:2 Bidrag till

nationell och internationell ungdomsverksamhet

m.m. för bidrag till samlingslokalorganisatio-

nerna för informationsinsatser och utredningsar-

bete som avser ungdomars nyttjande av sam-

lingslokaler år 2001 anvisas under detta anslag.

Medlen anvisas Ungdomsstyrelsen som skall för-

dela bidraget.

Regeringen föreslår att anslaget för 2001 anvi-

sas 19 miljoner kronor.

Tabell 7.5 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

15 000

Överföring från anslaget 29:2

+ 4 000

Förslag 2001

19 000

7.6.4 30:3 Bidrag till kvinnoorganisatio-

nernas centrala verksamhet

Tabell 7.6 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

3 432

2000

Anslag

3 432

Utgifts-

prognos

3 432

2001

Förslag

3 432

2002

Beräknat

3 432

2003

Beräknat

3 432

Bidraget skall användas till kostnader för kvin-

noorganisationernas centrala verksamhet samt

till förnyelse och utveckling av verksamheten.

Bidragsbestämmelserna finns i förordningen

(1982:865) om statsbidrag till kvinnoorganisa-

tionernas centrala verksamhet.

Regeringens överväganden

Det övergripande målet för statsbidraget är att

stärka kvinnornas ställning i samhället i syfte att

uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män.

Stödet består av ett grundbidrag och ett rörligt

bidrag. Grundbidraget är viktigt för att flera av

organisationerna skall kunna upprätthålla verk-

samhet på riksnivå. Det rörliga bidraget skall

stimulera till förnyelse och utveckling av kvin-

noorganisationernas arbete.

Genom att exempelvis sätta fokus på genus-

relationerna i samhället samt information och

opinionsbildning arbetar kvinnoorganisationerna

för att stärka kvinnors ställning i samhället och

för jämställdhet.

Regeringen föreslår att anslaget för 2001 anvi-

sas 3 432 000 kronor.

7.6.5 30:4 Stöd till friluftsorganisationer

Tabell 7.7 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

-

2000

Anslag

13 000

Utgifts-

prognos

13 000

2001

Förslag

13 000

2002

Beräknat

13 000

2003

Beräknat

13 000

Stödet till friluftsorganisationerna ingick till och

med 1999 som en del av anslaget Stöd till idrot-

ten. Från och med 2000 utgör statens stöd ett

eget anslag riktat direkt till främjandeverksam-

heten. Under 2000 har stöd utgått till Frilufts-

främjandet, Sveriges Sportfiske- och Fiske-

vårdsförbund, Svenska Livräddningssällskapet-

Simfrämjandet, Svenska Pistolskytteförbundet,

Svenska Båtunionen och Cykelfrämjandet.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att anslaget för 2001 anvisas

13 miljoner kronor. För 2002 och 2003 beräknas

anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande

till 2001.

8 Politikområde 25 Utbildningspolitik under

utgiftsområde 17

8.1 Budgetförslag

8.1.1 25:1 Bidrag till folkbildningen

Tabell 8.1 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

2 493 811

Anslags-

sparande

-

2000

Anslag

2 489 073

Utgifts-

prognos

2 489 073

2001

Förslag

2 513 068

2002

Beräknat

2 541 313

1

2003

Beräknat

2 531 522

2

1 Motsvarar 2 476 058 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 2 406 528 tkr i 2001 års prisnivå.

Statsbidrag utbetalas till Folkbildningsrådet

(FBR) som ett samlat finansiellt stöd till folk-

bildningen. Enligt förordningen (1991:977) om

statsbidrag till folkbildningen lämnar Folkbild-

ningsrådet statsbidrag till folkhögskolor och stu-

dieförbund. Folkbildningsrådet beslutar vilka

studieförbund och folkhögskolor som skall till-

delas statsbidrag samt fördelar tillgängliga medel

till dem.

Utöver Folkbildningsrådet utbetalas även

medel till Nordiska folkhögskolan i Genève samt

till verksamhet som syftar till att stärka deltagar-

nas inflytande över undervisningen.

Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har på regeringens

uppdrag granskat folkbildningen. Granskningen

har inriktats på frågor om styrning och kontroll.

RRV gör bland annat bedömningen att de för-

delningsmodeller som Folkbildningsrådet till-

lämpar i stor utsträckning är inriktade på kvan-

titeter, dvs. hur mycket verksamhet som

anordnas samt för vilka målgrupper. Fördel-

ningsmodellerna tar ringa hänsyn till innehållet i

verksamheten eller hur väl den genomförs. Rege-

ringen har i riktlinjerna för statsbidraget angett

att Folkbildningsrådet senast den 1 oktober 2000

skall redovisa sin syn på RRV:s rapport och vilka

åtgärder rådet anser befogade att vidta bl.a. för

att utveckla redovisnings- och uppföljningssys-

temet inom folkbildningen.

Revisionen har i övrigt inget att anmärka på

Folkbildningsrådet.

Regeringens överväganden

Enligt regeringens mening har folkhögskolorna

och studieförbunden bedrivit en verksamhet som

väl uppfyller de syften som uppställts för statsbi-

drag till folkbildningen för budgetåret 1999.

Motsvarande gäller för de särskilda resurser som

anvisats till folkhögskolorna inom ramen för den

särskilda utbildningssatsningen, kunskapslyftet.

I de två senaste folkbildningspropositionerna

(prop. 1990/91:82 och 1997/98:115) har rege-

ringen utgått från att även kommuner och lands-

ting har ett ansvar för finansieringen av folkbild-

ningen. Regeringen har erfarit att vissa

kommuner har dragit ner betydligt på anslagen

till folkbildningen. Folkbildningen är ett natio-

nellt ansvar för såväl staten som kommuner och

landsting. En fungerande folkbildning är en för-

utsättning för att medborgare oavsett bostadsort

får en höjd bildningsnivå och därigenom skapar

förutsättningar för utveckling och framsteg i hela

landet. Uteblivna eller kraftigt sänkta bidrag

minskar i hög grad folkbildningens möjligheter

att fullgöra sina uppgifter. Regeringen har mot

bakgrund av detta givit rådet i uppdrag att redo-

visa samt kommentera utvecklingstendenserna

för kommunernas och landstingens bidrag till

studieförbund och folkhögskolor.

Regeringen har utsett Folkbildningsrådet att

representera Sverige i en arbetsgrupp inom ra-

men för Baltic21-samarbetet eftersom folkbild-

ningen har en viktig roll att spela för utveck-

lingen av ett hållbart samhälle.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen

med förslag om vuxnas lärande. Därvid kommer

även aspekter som berör folkbildningen att tas

upp.

Regeringen föreslår att det i lagen (1976:1046)

om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområdet

införs en bestämmelse som ger Folkbildnings-

rådet rätt att pröva frågor om fördelning av

statsbidrag mellan studerandeorganisationer

inom folkhögskolan. Skälen för förslaget redovi-

sas under Utg.omr. 16.

Regeringen föreslog i folkbildningspropo-

sitionen (prop. 1990/91:82) att staten skulle

genomföra en fristående utvärdering av folkbild-

ningen vart tredje år. Det är nu drygt 5 år sedan

den senaste utvärderingen av folkbildningen slut-

fördes. Regeringen gör därför bedömningen att

det är dags för en ny statlig utvärdering av folk-

bildningen. Regeringen avser att i propositionen

om vuxnas lärande i slutet av detta år redovisa

formerna för en sådan utvärdering.

Sedan 1997 fördelar Folkbildningsrådet medel

motsvarande drygt 9 procent av kunskapslyftet,

eller 10 000 årsstudieplatser till folkhögskolorna.

Av skäl som redovisas under det i utgiftsområde

16 redovisade anslaget 25:16 bör en minskning av

omfattningen av kunskapslyftet inledas 2001.

Neddragningen bör ske så att folkhögskolornas

andel av kunskapslyftet ökar något. Medel har

beräknats för ca 9 300 platser för andra halvåret

2001.

Till utvecklings- och försöksverksamhet inom

folkhögskolor och studieförbund beräknar rege-

ringen 10 000 000 kronor.

Till föreningen Nordisk folkhögskola i

Genève föreslås medel motsvarande föregående

års tilldelning.

Anslaget för 2001 beräknas till 2 513 068 000

kronor.

Tabell 8.2 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

2 489 073

Pris- och löneomräkning

+ 35 798

Föreslagen volymminskning av

kunskapslyftet

- 11 803

Förslag 2001

2 513 068

8.1.2 25:2 Bidrag till vissa

handikappåtgärder inom

folkbildningen

Tabell 8.3 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

66 665

Anslags-

sparande

-

2000

Anslag

72 377

Utgifts-

prognos

72 377

2001

Förslag

73 422

2002

Beräknat

74 953

1

2003

Beräknat

76 582

2

1 Motsvarar 73 422 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 73 422 tkr i 2001 års prisnivå.

Från anslaget utbetalas statsbidrag till Statens

institut för särskilt utbildningsstöd (Sisus) för

vissa handikappåtgärder inom folkbildningen.

De övergripande målen för Sisus verksamhet är

att förbättra förutsättningarna för utbildning och

studier för i första hand unga och vuxna personer

med funktionshinder samt att administrera och

utveckla olika stöd som behövs i och omkring

studiesituationen.

Tolk- och Översättarinstitutet (TÖI) vid

Stockholms Universitet ansvarar för fördel-

ningen av statsbidrag till folkhögskoleförlagd

teckenspråksutbildning, tolkutbildning för döva,

dövblinda och vuxendöva samt teckenspråks-

lärarutbildning. Dessa utbildningar skall planeras

i samråd med berörda handikapporganisationer.

Regeringens överväganden

Enligt Sisus årsredovisning har anslaget under

flera år varit mycket ansträngt. De ansökningar

som kom in 1999 omfattade drygt 75 miljoner

varav 62 miljoner täcktes dels av Folkbildnings-

rådets förstärkningsbidrag och dels av bidraget

till Sisus. Utöver dessa bidrag finns det möjlighet

att få ersättning för assistans från det s.k. vårdar-

tjänstanslaget 16:3 (tidigare Utg.omr. 9, B3), vil-

ket inte utnyttjas helt.

För att öka möjligheterna till folkhögsko-

lestudier avser regeringen att ändra reglerna för

vårdartjänstanslaget så att anslaget kan finansiera

assistansinsatser för samtliga studerande inom

folkhögskolan som har behov av assistans, oav-

sett diagnos. Detta sker i enlighet med regering-

ens proposition (prop. 1999/2000:79, bet.

1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) Från

patient till medborgare en nationell handlings-

plan för handikappolitiken som riksdagen har

godkänt.

För åren 2002 och 2003 beräknas anslaget

uppgå till oförändrad nivå i förhållande till 2001.

Tabell 8.4 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

72 377

Pris- och löneomräkning

+ 1 045

Förslag 2001

73 422

8.1.3 25:3 Bidrag till

kontakttolkutbildning

Tabell 8.5 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

9 032

Anslags-

sparande

-

2000

Anslag

9 106

Utgifts-

prognos

9 106

2001

Förslag

9 237

2002

Beräknat

9 413

1

2003

Beräknat

9 607

2

1 Motsvarar 9 237 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 9 237 tkr i 2001 års prisnivå.

Anslaget disponeras av Stockholms Universitet

som utbetalar medlen till studieförbund och

folkhögskolor enligt särskilt beslut av Tolk- och

översättarinstitutet vid Stockholms universitet

(TÖI). TÖI fördelar statsbidrag för kontakt-

tolkutbildning till folkhögskolor och studieför-

bund enligt förordningen (1991:976) om statsbi-

drag till kontakttolkutbildning.

Regeringens överväganden

Regeringen beräknar oförändrad nivå på anslaget

för 2001. Får åren 2002 och 2003 beräknas ansla-

get att uppgå till oförändrad nivå i förhållande till

2001.

Tabell 8.6 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

9 106

Pris- och löneomräkning

+ 131

Förslag 2001

9 237

9 Politikområde 26 Forskning under

utgiftsområde 17

9.1 Budgetförslag

9.1.1 26:1 Statens ljud- och bildarkiv

Tabell 9.1 Anslagsutvecklingen för Statens ljud- och bild-

arkiv

1999

Utfall

28 325

Anslags-

sparande

239

2000

Anslag

27 732

Utgifts-

prognos

27 689

2001

Förslag

35 092

2002

Beräknat

35 821

1

2003

Beräknat

36 604

2

1 Motsvarar 35 092 tkr i 2001års prisnivå.

2 Motsvarar 35 092 tkr i 2001 års prisnivå.

Arkivet för ljud och bild (ALB) skall möjliggöra

forskning i svensk kultur och samhälle genom att

samla in, bevara och tillhandahålla den del av

mediautbudet i Sverige som offentliggörs i form

av ljudupptagningar och rörliga bilder. Myndig-

hetens uppgifter framgår lagen (1993:1392) om

pliktexemplar av dokument. Fr.o.m den 1 januari

2001 byter myndigheten namn till Statens ljud-

och bildarkiv i enlighet med tidigare fattade

beslut (prop. 1999/2000:100)

En jämförelse mellan budget och utfall år 1999

visar ett anslagssparande på ca 239 000 kronor.

Anslagssparandet avses förbrukas under år

2001på utveckling av bl.a. automatiserade arkiv-

rutiner inför den vidgade IT-användningen.

Regeringens överväganden

ALB:s samlingar är enligt lagen (1960:729) om

upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk

normalt endast tillgängliga för forsknings-

ändamål. Merparten av användarna är studerande

vid universitet och högskolor. För forskare

utanför Stockholmsområdet finns avtal om lån

av studiekopior som omfattar ett trettiotal

bibliotek. Vissa databaser med förteckning över

ALB:s material finns sedan år 1997 sökbara på

Internet.

ALB:s katalogisering av utbudet från andra

producenter än den statliga radion och tele-

visionen kan dock förbättras, vilket är av stor

betydelse för att underlätta användningen av det

insamlade materialet. Myndigheten arbetar med

denna fråga under år 2000 och arbetet bör

prioriteras även under följande budgetår.

ALBs huvuduppgift, att säkra det långsiktiga

bevarandet, har blivit alltmer problematiskt.

Myndigheten rapporterar att det i allt större ut-

sträckning uppträder åldringssymptom på ALB:s

insamlade material.

ALB:s verksamhet påverkas fr.o.m. budgetåret

1999 av att regeringen gett elva TV-bolag rätt att

starta digitala sändningar. Dessa sändningar faller

under lagen om pliktexemplar av dokument och

materialet skall därför levereras till ALB.

Myndigheten har i sitt budgetunderlag för åren

2001 2003 uppskattat de årliga kostnaderna för

tio nya digitala kanaler till 1,5 miljoner kronor.

Regeringen anser att kostnaderna för

utvecklings- och bevarande uppgår till ca 5 miljo-

ner kronor. Under perioden kommer myndig-

heten ha behov av ytterligare en arkivlokal.

Regeringen gör bedömningen att ALB inte kan

klara dessa kostnader inom ramen för det

nuvarande anslaget. Regeringen beräknar därför

en höjning av anslaget med 7 miljoner kronor.

Regeringen föreslår att anslaget för år 2001

anvisas 35 092 000 kronor.

Tabell 9.2 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

27 732

Pris- och löneomräkning

+ 360

Överföring till anslaget

+ 7 000

Förslag 2001

35 092

10 Politikområdet 2 Finansiella system och

tillsyn under utgiftsområde 2

10.1 Omfattning

Lotteriinspektionen omfattas av politikområdet

Finansiella system och tillsyn under utgiftsom-

råde 2.

10.2 Budgetförslag

10.2.1 2:1 Lotteriinspektionen

Tabell 10.1 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

21 769

Anslags-

sparande

3 763

2000

Anslag

26 459

1

Utgifts-

prognos

28 450

2001

Förslag

28 878

2002

Beräknat

29 483

2

2003

Beräknat

30 131

3

1 Inklusive en minskning med 2 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den

ekonomiska vårpropositionen.

2 Motsvarar 28 878 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 28 878 tkr i 2001 års prisnivå.

Lotteriinspektionen är central förvaltnings-

myndighet för tillsyn av spel- och lotterimark-

naden. Verksamheten finansieras i sin helhet med

avgifter. Myndigheten disponerar ett ramanslag

och levererar in avgiftsinkomster mot inkomst-

titel. Lotteriinspektionen hade vid utgången av

1999 ett anslagssparande på 3,7 miljoner kronor.

Regeringen minskade inspektionens anslagsspa-

rande med 1,5 miljoner kronor under våren 2000

med hänvisning till § 11a Anslagsförordningen.

Lotteriinspektionen planerar att utnyttja reste-

rande anslagssparande för verksamhetsanalys och

kvalitetsförbättring, märkning av automater, ut-

redning av marknadsföringen av spel och

lotterier, utvärdering av försök med Internetspel,

utökad kontroll av automatspel och EU-frågor.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 10.2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-rätts-

lig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

22 705

72

22 101

676

Prognos 2000

22 700

200

26 459

-3 559

Budget 2001

24 600

300

24 600

300

Målet är att det skall råda balans mellan intäkter

och kostnader, både på total nivå och inom varje

verksamhetsgren. Under budgetåret 1999 har

Lotteriinspektionen levererat in ca 23 miljoner

kronor och förbrukat ca 22 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Tabell 10.3 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

28 459

Pris- och löneomräkning

+ 419

Förslag 2001

28 878

Regeringen föreslår att anslaget för 2001 uppgår

till 28 878 000 kronor. För 2002 och 2003 har an-

slaget beräknats till 29 483 000 kronor respektive

30 131 000 kronor

Bilaga 1

Nya anslagsbenämningar

Nya anslagsbenämningar

Av tabellen nedan framgår benämningen på

anslagen åren 2000 och 2001. Syftet med tabellen

är att underlätta övergången till de nya be-

nämningar som följer av att politikområden

införts.

Tabell 1.1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001

Benämning

2000

Benämning

2001

Anslagets namn

Finansiella system och tillsyn

N2

2:1

Lotteriinspektionen

Utbildningspolitik

L1

25:1

Bidrag till folkbildningen

L2

25:2

Bidrag till vissa handikappåtgärder inom

folkbildningen

L3

25:3

Bidrag till kontakttolkutbildning

Forskningspolitik

F5

26:1

Statens ljud- och bildarkiv

Mediepolitik

I2

27:1

Statens biografbyrå

I3

27:2

Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige

och Finland

I4

27:3

Bidrag till dokumentation om den

mediepolitiska utvecklingen och till

europeiskt mediesamarbete

J2

27:4

Forskning och dokumentation om

medieutvecklingen

Kulturpolitik

A1

28:1

Statens kulturråd

A2

28:2

Bidrag till allmän kulturverksamhet,

utveckling samt internationellt

kulturutbyte och samarbete

A3

28:3

Nationella uppdrag

A4

28:4

Försöksverksamhet med ändrad regional

fördelning av kulturpolitiska medel

B1

28:5

Bidrag till Riksteatern, Operan,

Dramaten, Dansens Hus och Svenska

rikskonserter

B2

28:6

Bidrag till regional musikverksamhet

samt regionala och lokala teater-, dans-

och musikinstitutioner

B3

28:7

Bidrag till vissa teater-, dans- och

musikändamål

C1

28:8

Bidrag till regional biblioteksverksamhet

C2

28:9

Litteraturstöd

C3

28:10

Stöd till kulturtidskrifter

C4

28:11

Stöd till bokhandeln

C5

28:12

Talboks- och punktskriftsbiblioteket

C6

28:13

Bidrag till Stiftelsen för lättläst

nyhetsinformation och litteratur

C7

28:14

Bidrag till Svenska språknämnden och

Sverigefinska språknämnden

D1

28:15

Statens konstråd

D2

28:16

Konstnärlig gestaltning av den

gemensamma miljön

D3

28:17

Nämnden för hemslöjdsfrågor

D4

28:18

Främjande av hemslöjden

D5

28:19

Bidrag till bild- och formområdet

E1

28:20

Konstnärsnämnden

E2

28:21

Ersättningar och bidrag till konstnärer

F1

28:22

Riksarkivet och landsarkiven

F2

28:23

Bidrag till regional arkivverksamhet

F3

28:24

Språk- och folkminnesinstitutet

F4

28:25

Svenskt biografiskt lexikon

G1

28:26

Riksantikvarieämbetet

G2

28:27

Bidrag till kulturmiljövård

H1

28:28

Centrala museer: Myndigheter

H2

28:29

Centrala museer: Stiftelser

H3

28:30

Bidrag till regionala museer

H4

28:31

Bidrag till vissa museer

H5

28:32

Stöd till icke-statliga kulturlokaler

H6

28:33

Riksutställningar

H7

28:34

Statliga utställningsgarantier och inköp

av vissa kulturföremål

I1

28:35

Filmstöd

J1

28:36

Forsknings- och utvecklingsinsatser inom

kulturområdet

-

28:37

Samarbetsnämnden för statsbidrag till

trossamfund

K1

28:38

Stöd till trossamfund

Folkrörelsepolitik

N1

30:1

Stöd till idrotten

N3

30:2

Bidrag till allmänna samlingslokaler

N4

30:3

Bidrag till kvinnoorganisationernas

centrala verksamhet

N5

30:4

Stöd till friluftsorganisationer

 Senaste lydelse 1999:306.

 Senaste lydelse 1999:1345.

 Senaste lydelse 1991:1125.

 Dessutom har riksdagen antagit mål för vissa verksamheter inom

politikområdet, så t.ex. mål för den statliga arkivverksamheten, som har

införts i 3 § arkivlagen (1990:782) (prop. 1989/90:72, bet.

1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307), mål för statens arbete med

arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet.

1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225), mål för statens bidrag till

trossamfund, vilka har införts i 2 § lagen (1999:932) om stöd till

trossamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr.

1999/2000:45) samt mål för arbetet för kulturmiljön (prop. 1998/99:114,

bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196).

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

2

13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

16

17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

20

19

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

72

73

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

82

83

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

90

91

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

112

113

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

122

121

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

134

135

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

136

137

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

140

139

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

142

143

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

144

145