Bilaga 1

Statsförvaltningens

utveckling

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Bilaga 1 

Statsförvaltningens utveckling 

Innehållsförteckning 

1. Inledning ....................................................................................................................... 

7 

2. Organisations- och strukturförändringar ................................................................... 

7 

2.1 

Bedömningar av framtida personalkonsekvenser .......................................... 

8 

3. Kompetensförsörjning i staten .................................................................................. 

13 

3.1 

Anställda i staten ............................................................................................ 

13 

3.2 

Ålderstruktur i staten..................................................................................... 

14 

3.3 

Könsfördelning i staten.................................................................................. 

15 

3.4 

Etnisk och kulturell mångfald i staten .......................................................... 

16 

3.5 

Tillgänglighet i staten..................................................................................... 

17 

3.6 

Personalrörlighet i staten ............................................................................... 

17 

3.7 

Antal uppsägningar i staten ........................................................................... 

17 

3.8 

Arbetsmiljö och sjukfrånvaro i staten........................................................... 

18 

3.9 

Myndigheternas personalansvarsnämnder och Statens ansvarsnämnd ....... 

19 

3.10 Lönenivåer och lönebildning ....................................................................... 

20 

4. Arbetet med kompetensförsörjning i staten............................................................. 

22 

4.1 

Värdegrundsarbetet i Försvarsmakten .......................................................... 

22 

4.2 

Bemötandeprojekt i staten............................................................................. 

22 

4.3 

Arbetsmiljö och hälsa i Försvarets materielverk .......................................... 

22 

Underbilaga 1.1 Myndighetschefer och ordförande i styrelser ................................... 

25 

Myndighetschefer 2007-09-01.............................................................................

27 

Ordförande i styrelser med fullt ansvar 2007-09-01 ..........................................

32 

3

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Tabellförteckning

2.1 

Personalkonsekvenser i Försvarsmakten ................................................................... 

8 

3.1 

Antal statligt anställda 2002–2006 fördelade på kvinnor och män......................... 

13 

3.2 

Andelen kvinnor och män fördelat på olika kompetenskategorier 2006............... 

13 

3.3 

Andel visstidsanställda i staten fördelat på sektor och kön 2006........................... 

13 

3.4 

Antal personer med nybeviljad ålderspension, 1998 och 2003–2006.....................

14 

3.5 

Antal personer i arbete som är 67 år eller äldre, 2002–2006 ...................................

14 

3.6 

Beviljade delpensioner, 2003–2006...........................................................................

15 

3.7 

Fördelningen den 1 september 2007 av kvinnor och män bland 

myndighetschefer som regeringen utnämnt........................................................ 

15 

3.8 

Andel med utländsk bakgrund bland statsanställda och nyanställda i staten, 

2001–2006..............................................................................................................

16 

3.9 

Andel med utländsk bakgrund inom olika kompetenskategorier, 2004–2006 ......

16 

3.10 

Andelen anställda med utländsk bakgrund inom olika sektorer och 

kompetenskategorier, 2006................................................................................... 

17 

3.11 

Inflöde till Trygghetsstiftelsen fördelat på sektorer, 2005–2006..........................

18 

3.12 

Sjukfrånvaro i staten i förhållande till tillgänglig arbetstid fördelad på 

sektor och kön, 2006............................................................................................. 

19 

3.13 

Personer med nybeviljad tillfällig sjukpension respektive sjukpension, 

1998–2006..............................................................................................................

19 

3.14 

Personalansvarärenden, typ av ärende och utfall 2006 .......................................... 

20 

3.15 

Inkomna ärenden till Statens ansvarsnämnd uppdelade efter 

yrkeskategorier, 2002–2006 ..................................................................................

20 

3.16 Nominell och real löneutveckling i statlig sektor, 1997–2006..............................

21 

4

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Diagramförteckning

3.1 

Statsanställda som uppnår pensionsålder, 2007–2015 ............................................

14 

3.2 

Ålderstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt, 2006 ............................. 

14 

3.3 

Medianålder då statsanställda kvinnor och män lämnat sin anställning i 

pensioneringssyfte, 1998–2006............................................................................

15 

3.4 

Fördelning av kvinnor och män inom ledningskompetens, 2006.......................... 

15 

3.5 

Personalrörlighet fördelad på kompetenskategori och ålder, 2005–2006..............

17 

3.6 

Total sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid, 2003–2006 ....................

18 

3.7 

Sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid för kvinnor, män och 

fördelat på ålder, 2003–2006 ................................................................................

18 

3.8 

Antal personalansvarsärenden och antal ärenden som lett till åtgärd, 2000– 

2006 ....................................................................................................................... 

19 

3.9 

Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden, 2005 ................. 

20 

3.10 Löneutvecklingen i staten, september 2005 till september 2006 ......................... 

21 

3.11 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, 

1994–2005 .............................................................................................................

21 

3.12 Faktorer bakom löneskillnader mellan kvinnor och män, 2000–2006.................

22 

5

1. Inledning

Regeringen ger i denna bilaga en allmän beskrivning av statsförvaltningens utveckling i termer av organisations- och strukturförändringar. Vidare redovisas bedömningar när det gäller framtida personalkonsekvenser för staten.

Regeringen redovisar årligen i budgetpropositionen sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utveckling till riksdagen, se utgiftsområde 2, avsnitt 6.3.

2. Organisations- och strukturförändringar

Verket för förvaltningsutveckling (Verva) har haft regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen inom den offentliga förvaltningen. Studien redovisades i rapporten Organisations- och strukturförändringar i staten. Studien visar bl.a. att utvecklingen inom den statliga sektorn sedan 1990 går mot större sammanhållna myndigheter.

Antalet statliga myndigheter har minskat med ca två tredjedelar under en femtonårsperiod samtidigt som sysselsättningen gått ned med ca 10 procent. Enligt Verva sysselsatte statsförvaltningen (exklusive affärsverken), räknat i helårspersoner, drygt 206 000 personer 2006. För vidare redovisning av antalet anställda i staten, se avsnitt 3.1 i denna bilaga.

Den största minskningen har skett inom försvarsområdet, främst det militära försvaret. Sysselsättningen har här minskat med drygt 40 procent under perioden 1990–2005. Den största ökningen av den statliga sysselsättningen har skett inom den högre utbildningen efter de satsningar som gjorts sedan 1990-talet. De fyra största myndigheterna till antalet anställda 2005 var Försvarsmakten (19 310 anställda), Försäkringskassan (15 130 anställda) och Skatteverket (10 400) anställda. De 23 myndigheterna inom polisorganisationen (Rikspolisstyrelsen, Statens kriminaltekniska laboratorium och de länsvisa polismyndigheterna) hade sammanlagt 23 045 anställda.

Regeringen har gett Statistiska centralbyrån i uppdrag att arbeta vidare med att utveckla ett myndighetsregister, där antalet och vilka myndigheter som ingår i statsförvaltningen ska framgå.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Små myndigheter avvecklas eller slås samman Som ett led i att förstärka och effektivisera den statliga förvaltningen har regeringen genomfört ett antal organisationsförändringar.

Integrationsverket, Arbetslivsinstitutet och Djurskyddsmyndigheten avvecklades från den 1 juli 2007.

Regeringens inriktning är att renodla den statliga förvaltningen så att den blir mer överskådlig. Ett flertal små myndigheter har eller kommer att inordnas och slås samman med större myndigheter. Nämnden för offentlig upphandling avvecklades den 1 september 2007 och verksamheten inordnades i Konkurrensverket. Institutet för psykosocial medicin avvecklas den 1 oktober 2007 och verksamheten överförs till Stockholms universitet och Karolinska institutet. Ekonomiska rådet upphör fr.o.m. den 1 november 2007. Insättningsgarantinämnden avvecklas den 1 januari 2008 och inordnas i Riksgäldskontoret.

I likhet med många tidigare s.k. myndighetskoncerner som skattemyndigheterna och skogsvårdsorganisationen ombildas Arbetsmarknadsverket till en sammanhållen myndighet. Arbetsmarknadsstyrelsen och de 20 länsarbetsnämnderna avvecklas den 1 januari 2008 och verksamheten förs till den nya myndigheten Arbetsförmedlingen.

Statens kärnkraftsinspektion och Statens strålskyddsinstitut avvecklas och verksamheten förs över till en ny myndighet under 2008.

Förändringar för ökat förtroende

I andra fall har regeringen genomfört andra organisationsförändringar än sammanslagningar. För att stärka förtroendet för Kronofogdemyndighetens förmåga att uppträda opartiskt i det verkställande arbetet har regeringen beslutat en lagrådsremiss som innehåller förslag om att från den 1 januari 2008 göra Kronofogden till en fristående myndighet, utan koppling till Skatteverket.

För att bidra till en ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och effektivitet inrättades Finanspolitiska rådet från den 1 augusti 2007. Rådet ska följa upp och bedöma måluppfyllelsen i finanspolitiken och i den ekonomiska politik som regering och riksdag beslutar om.

7

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

2.1Bedömningar av framtida personalkonsekvenser

Nedan redovisas respektive departements bedömningar av framtida personalkonsekvenser som följer av förslagen i denna budgetproposition och andra särpropositioner som förelagts riksdagen under året.

Bedömningarna är liksom tidigare år preliminära eftersom det finns många osäkra faktorer. Huruvida bedömda minskningar av personalen faktiskt leder till uppsägningar och arbetslöshet är något som inte kan förutses. I övrigt anges kommentarer under respektive utgiftsområde.

Avsnittet avslutas med en redogörelse för ett antal utredningar som kan få till följd förändringar i hur regeringen organiserar förvaltningen.

Justitiedepartementet:

Den 1 juni 2008 ska inskrivningsverksamheten övergå från sju tingsrätter till Lantmäteriverket. Ungefär 180 personer vid tingsrätterna berörs. Merparten av de anställda övergår till Lantmäteriverket.

Kriminalvården har påbörjat det planerade arbetet med att bygga nya anstalts- och häktesplatser. Utbyggnaden förväntas pågå under de närmaste åren. Antalet anställda inom Kriminalvården beräknas öka till följd av den pågående platsutbyggnaden. Samtidigt fortsätter arbetet med effektiviseringar. Det är för tidigt att kvantifiera vilka nettoeffekter detta kommer att ge.

Migrationsverket ökar under 2007 sin personal med 270 personer huvudsakligen som en följd av ökningen av antalet asylsökande och ärenden rörande anhöriginvandring. Elva personer har övergått från Integrationsverket till Migrationsverket i samband med att Integrationsverket lades ner och vissa arbetsuppgifter fördes över.

Antalet anställda inom polisorganisationen kommer att öka till följd av regeringens satsning på att det ska finnas 20 000 poliser 2010. Därutöver ska 300 civila specialister anställas.

Utrikesdepartementet:

Svenska institutets personal beräknas minska med totalt 3,5 befattningar fr.o.m. 2008. Detta beror på en minskning till följd av utfasning av utvecklingssamarbetet med Ryssland samt en ökning på grund av ett nytt ledarskapsprogram.

Även Sida:s personal kommer att minska med två befattningar från 2008 och med åtta befatt-

ningar från 2009 som en följd av utfasning av utvecklingssamarbetet med Ryssland.

Enligt tidigare regeringsbeslut flyttar det administrativa ansvaret för utlandsmyndigheter med betydande utvecklingssamarbete från Sida till Regeringskansliet (UD). Som en konsekvens av detta har huvudmannaskapet övergått för tolv befattningar från Sida till Regeringskansliet fr.o.m. den 1 september 2007.

En omfördelning av ansvar och resurser mellan Regeringskansliet (UD) och Sida avseende främst policy- och metodkompetens inom ett antal områden från 2008 leder till en överföring om sammanlagt sju befattningar från Sida till Regeringskansliet.

Personalfunktionsförsörjningen för bidrag till internationella kris- och konflikthanteringsinsatser förs 2008 från Sida till Folke Bernadotteakademien. Resurserna som förs över motsvarar tre befattningar. Därutöver tillkommer ytterligare fyra befattningar för denna uppgift.

Försvarsdepartementet:

Under 2007 slutför Försvarsmakten den personella omstrukturering som föranleddes av det försvarspolitiska inriktningsbeslutet som riksdagen fattade 2004 (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143, prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). Regeringen förutser ett fortsatt behov av att anställa personal inom de kompetensområden där det råder eller uppstår brist på personal. Vidare förutses ett ökande behov av att anställa och därmed också avveckla anställd personal på soldatnivå inom ramen för den fredsfrämjande, internationella verksamheten. Detta beskrivs närmare under utgiftsområde 6. Försvar samt beredskap mot sårbarhet.

Tabell 2.1 Personalkonsekvenser i Försvarsmakten

Personer

År 

2007 

2008 

2009 

2010 

Minskning 

1 300 

1 000 

2 200 

1 500 

Ökning 

1 800 

1 500 

2 200 

1 700 

Summa 

+ 500 

+ 500 

0 

+ 200 

I november 2005 lämnade Försvarsförvaltningsutredningen (SOU 2005:96) förslag på hur kostnadsminskningar inom Försvarsmaktens centrala och regionala verksamhet samt inom de totalförsvarsgemensamma myndigheterna skulle tas ut. I skr. 2005/06:131 presenterade regeringen åtgärder för att genomföra dessa besparingar inom stabs- och förvaltningsverksam-

8

heten och att resurser förs över till den kärnverksamhet som genomförs vid förbanden samt för fredsfrämjande verksamhet. Detta innebär att Försvarsmaktens beställningar till de totalförsvarsgemensamma myndigheterna under 2007 har minskat och kommer att minska ytterligare under 2008. En följd av detta är att försvarsmyndigheterna under 2007 påbörjat de personalreduktioner som måste ske inom myndigheterna. Under 2008 ska besparingarna vara genomförda, liksom nödvändiga personalreduktioner. Försvarets radioanstalt har undantagits från denna fas av besparingarna i avvaktan på att underrättelsesektorn ses över.

Försvarshögskolan har liksom övriga försvarsmyndigheter påbörjat den omställning som Försvarsmaktens minskade beställningar innebär. Riksdagens beslut om att från den 1 januari 2008 inrätta Försvarshögskolan som en högskola innebär dock att viss kompetens måste tillföras myndigheterna och nyrekrytering ske.

Överklagandenämnden för totalförsvaret, som den 1 januari 2007 tillfördes uppgiften att pröva överklagade anställningsärenden i staten från regeringen, förs den 1 januari 2008 från Försvarsdepartementets verksamhetsområde till Finansdepartementets.

Socialdepartementet:

Enligt gällande prognos minskar antalet anställda vid Försäkringskassan till följd av de besparingar som regeringen beslutat. För 2007 innebär det en minskning med 3 300, fördelat på 1 050 pensionsavgångar och 550 uppsägningar. Därutöver beräknas personalomsättningen uppgå till 700. Dessutom avslutas 900 tillfälliga anställningar. Resterande antal (100) avser en minskning till följd av försäljningen av Försäkringsmedicinskt Centrum (FMC). Samtidigt pågår en rekrytering bestående av 225 ersättningsrekryteringar i länen, samt 375 nyrekryteringar till Lokala försäkringscenter och telefonkundtjänst.

För 2008 beräknas antalet anställda vid Försäkringskassan minska med 1 900 personer, fördelat på 700 pensionsavgångar, 350 p.g.a. effektiviseringar i verksamheten till följd av kassans förnyelseprogram samt 350 uppsägningar till följd av minskade anslag. Därutöver beräknas personalomsättningen uppgå till 500. Minskningar till följd av personalomsättningen och pensionsavgångar beräknas återbesättas genom ersättningsrekrytering.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

För 2009 och 2010 beräknas antalet anställda vid Försäkringskassan minska med 1 900 personer per år, fördelat på 700 pensionsavgångar, 500 naturliga avgångar och 700 p.g.a. effektiviseringar i verksamheten. Minskningar till följd av naturliga avgångar och pensionsavgångar beräknas återbesättas genom ersättningsrekrytering. För den här avsedda perioden bedöms antalet anställda sammantaget att minska med ca 4 200 personer.

Institutet för psykosocial medicin (IPM) avvecklas som egen myndighet den 1 oktober 2007 och verksamheten överförs till högskoleväsendet (Stockholms universitet och Karolinska institutet). Det innebär att antalet anställa inom Socialdepartementets ansvarsområde minskar med 32 personer.

Finansdepartementet:

Skatteverket, Kronofogdemyndigheten, Tullverket och 21 länsstyrelser svarar för 83 procent av de totalt 25 000 anställda inom Finansdepartementets ansvarsområde. Inom Skatteverket och Kronofogdemyndigheten minskar personal vilket till största delen beror på skillnaden mellan naturlig avgång och beräknade ersättningsrekryteringar. Bortsett från sysselsättningspaketens effekter och myndigheternas löpande rationalisering, är det liksom föregående år begränsade personalkonsekvenser som kan bedömas. Kända förändringar är ny strukturfondsorganisation där länsstyrelsernas personal minskar. Vissa andra myndigheters personal ökar till följd av detta. Inom Finansdepartementets ansvarsområde gäller detta ESV. Länsarbetsnämnden överförs från Länsstyrelsen i Gotland till den nya myndigheten Arbetsförmedlingen. Vidare sker vissa andra förändringar där länsstyrelserna får nya uppgifter i och med den nya myndighetsorganisationen för flyktingmottagande och nyanländas introduktion. Finansinspektionen har fått och kommer att få flera nya uppgifter. Statskontoret får uppgifter kring uppföljning av kommunalekonomisk utjämning. Fortifikationsverket har fått ta över uppdrag som tidigare hanterats av Försvarsmakten.

Nämnden för offentlig upphandling (NOU) har inordnats i Konkurrensverket fr.o.m. den 1 september 2007.

Insättningsgarantinämnden ska fr.o.m. den 1 januari 2008 inordnas i Riksgäldskontoret.

Till följd av utfasningen av utvecklingssamarbetet med Ryssland avslutas det svensk–ryska samarbetsprogrammet Förvaltningsbistånd till

9

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Ryssland vilket påverkar fem projektanställda inom programmet.

Överklagandenämnden för totalförsvaret, som den 1 januari 2007 tillfördes uppgiften att pröva överklagade anställningsärenden i staten från regeringen, förs den 1 januari 2008 från Försvarsdepartementets verksamhetsområde till Finansdepartementets.

Utbildningsdepartementet:

Under de senaste två åren har antalet studerande i grundläggande högskoleutbildning minskat. Samtidigt har universitet och högskolor tillförts ytterligare medel genom redan beslutade satsningar på kvalitetsförstärkning inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå samt ökning av forskningsresurser.

Sammantaget bedömer regeringen att detta i slutet av perioden 2007–2010 kommer att innebära en måttlig ökning av personalvolymen vid universitet och högskolor.

Till följd av att Institutet för psykosocial medicin (IPM) avvecklas den 1 oktober 2007 och verksamheten förs över till Stockholms universitet och Karolinska institutet tillförs dessa lärosäten resurser motsvarande 32 anställda.

Försvarshögskolan kommer fr.o.m. den 1 januari 2008 att inrättas som en högskola inom

Utbildningsdepartementets ansvarsområde. Denna utökning av departementets verksamhetsområde innebär en ökning av personalvolymen.

Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning bör avvecklas från och med den 1 januari 2009. Denna fråga kommer att utredas särskilt. Regeringens uppfattning är att det är naturligt att universitet och högskolor själva tar ett ökat ansvar för att bl.a. säkerställa breddad rekrytering och pedagogisk utveckling

Jordbruksdepartementet:

Sveriges lantbruksuniversitet (SLU) genomför, inom ramen för sitt anslag, för närvarande en genomgripande förnyelse av verksamheten och kommer inom den närmaste framtiden att dels återbesätta professurer som vakanthållits de senaste åren för att få en balans i ekonomin, dels nyanställa professorer i en satsning bl. a. på starka forskningsmiljöer. Totalt beräknas ca 30 personer, anställas, varav 20 är nyanställningar, under 2008. Vissa av anställningarna kan dock komma att beslutas först 2009. Under 2007 nyanställs dessutom 39 forskningsassistenter.

Den 1 juli 2007 upphörde Djurskyddsmyndigheten. Ansvaret för djurskyddsfrågorna över-

förs då till Jordbruksverket. Ungefär 50 personer berörs. Av dessa övergår ca 30 av de anställda till Jordbruksverket.

Det finns behov av en allmän förstärkning av Sametinget inom vissa områden i kombination med att finansieringen av de nya arbetsuppgifterna som övertogs fr.o.m. den 1 januari 2007 inte var tillräcklig. Under 2007 kommer därför Sametinget att förstärkas med medel motsvarande ca två befattningar och under 2008 med medel för ytterligare ca fem befattningar.

Miljödepartementet:

Huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten kommer fr.o.m. den 1 juni 2008 att överföras från Domstolsverket till Lantmäteriverket. Medel uppgående till ca 100 miljoner kronor per år överförs då från anslaget 4:5 Sveriges Domstolar till Lantmäteriverkets förvaltningsanslag fr.o.m. 2008. Överflyttningen aviserades i 2007 års ekonomiska vårproposition. Lantmäteriverket räknar med att inskrivningsverksamheten kommer att kräva ca 190 anställda.

Den 1 mars 2008 upphör Hållbarhetsrådets kansli, verksamhet inom Boverket. Denna förändring berör tio personer.

Näringsdepartementet:

Regeringen avser att fr.o.m. den 1 januari 2008 inrätta en ny myndighet, Energimarknadsinspektionen, samtidigt som Energimarknadsinspektionen avvecklas som verksamhetsområde inom Statens energimyndighet. Inspektionen kommer att bemannas med tillämpning av lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) regler om övergång av verksamhet.

Organisationsförändringen medför att Energimarknadsinspektionen planerar att minska sin efterfrågan på administrativa tjänster från Statens energimyndighet. Detta innebär att det sannolikt kommer att uppstå viss övertalighet vid Statens energimyndighet. Samtidigt planerar Energimarknadsinspektionen att inrätta nya administrativa befattningar. Det medför att nettoeffekten av organisationsförändringen vad gäller konsekvenser för personalen är svår att bedöma.

I årets budgetproposition förslås en ökning av Energimarknadsinspektionens förvaltningsanslag för att finansiera de utökade tillsynsuppgifterna för Energimarknadsinspektionen avseende elkvalitet och leveranssäkerhet samt tillkommande tillsynsuppgifter på fjärrvärmemarknaden. Regeringens bedömning är att Energimarknadsinspektionen för att kunna utföra dessa

10

uppgifter kommer att behöva nyrekrytera ca tio personer under 2008.

Nämnden för offentlig upphandling (NOU) har inordnats i Konkurrensverket fr.o.m. den 1 september 2007. Samtliga anställda har erbjudits anställning vid Konkurrensverket.

Den 19 juli 2007 beslutade regeringen att en särskild utredare ska förbereda och genomföra bildandet av en trafikinspektionsorganisation, Transportstyrelsen. Den nya myndigheten ska inleda sin verksamhet den 1 januari 2009. Utredaren ska analysera vilka verksamheter som ska föras över till den nya myndigheten, inte bara från Luftfartsstyrelsen, Vägverket, Järnvägsstyrelsen, Sjöfartsverket och Banverket utan även från andra myndigheter som har tillsyn över eller beslutar om säkerhets-, miljö- och skyddsaspekter gällande bl.a. konstruktions- och utrustningsregler för fordon och fartyg, trafik-,

behörighets-,

arbetstids-,

avgifts-, infrastruktur- och tillsynsregler. Det är ännu för tidigt att göra några bedömningar vad gäller konsekvenser för personalen.

Integrations- och jämställdhetsdepartementet: Den 1 juli 2007 upphörde Integrationsverket.

Ungefär 90 personer berörs av förändringen. Ansvaret för verksamheten överfördes till Migrationsverket, länsstyrelserna, Ungdomsstyrelsen och Svenska ESF-rådet. Berörda personer har erbjudits anställning vid respektive myndighet. Den 30 juni 2007 fanns 72 personer anställda vid Integrationsverket. Av dessa är 46 personer föremål för omställningsåtgärder.

Från och med den 1 juli 2007 har hanteringen av statsbidrag till organisationer som främjar integration överförts från Integrationsverket till Ungdomsstyrelsen, vilket medfört en ökning av Ungdomsstyrelsens personal med fyra personer.

I årets budgetproposition aviseras en överföring av bidragshanteringen för kvinnors organisering och för jämställdhetsprojekt från Delegationen för fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt. Överföringen beräknas medföra en utökning av Ungdomsstyrelsens personal med ca tre personer fr.o.m. 2008.

Handläggningen av statsbidrag till organisationer som företräder nationella minoriteter överförs i början av 2008 från Regeringskansliet till Ungdomsstyrelsen.

Ungdomsstyrelsen kommer att tillföras medel till följd av dessa tillkommande arbetsuppgifter. Ungdomsstyrelsen beräknar därmed öka sina

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

anställda med sju personer inräknat de personer som redan anställts för handläggning av bidrag till organisationer som främjar integration.

Kulturdepartementet:

Förslag som läggs i förevarande proposition bedöms inte leda till några större personalkonsekvenser vid myndigheter inom Kulturdepartementets ansvarsområde.

Arbetsmarknadsdepartementet: Arbetsmarknadsverket (AMV) ska reforme-

ras från grunden. Det innebär att Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) och länsarbetsnämnderna ska avvecklas och en ny samlad myndighet, Arbetsförmedlingen, kommer att inrättas den 1 januari 2008. Regeringen har gett AMS i uppdrag att genomföra avvecklingen av den nuvarande organisationen och att förbereda inrättandet av den nya myndigheten.

Riksdagen beslutade i samband med budgetpropositionen för 2007 att AMV:s anslag för 2007 skulle minska med 212 miljoner kronor. Ytterligare en minskning av anslaget med 430 miljoner kronor aviserades för 2008. Beslutet att minska myndighetens anslag fattades utifrån att de arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna skulle minska i omfattning och att AMV:s organisation skulle förändras. De 200 miljoner kronor för tillfällig förstärkning, som AMV fick i samband med 2006 års budgetproposition finns kvar 2007 men upphör fr.o.m. 2008. Vilka konsekvenser detta får för personalen är det för tidigt att nu uttala sig om.

Personalkonsekvenser av besparingarna och att de tidigare tillfälliga personalförstärkningarna upphör 2008 och 2009 uppskattas motsvara en minskning av 800 årsarbetare. Myndigheten bedömer att minskningen kan ske genom naturliga avgångar.

I samband med starten av programperioden 2007–2013 för Europeiska socialfonden i Sverige har ansvaret som utbetalande myndighet för berörda medel överförts från AMS till Svenska ESF-rådet. Detta har inneburit att 37 personer övergått från AMS till Svenska ESF-rådet.

Den 1 juli 2007 upphörde Arbetslivsinstitutet (ALI). Ungefär 380 personer berörs av förändringen. Från och med den 1 juli 2007 ansvarar en särskild utredare för att genomföra avvecklingen av Arbetslivsinstitutet. Totalt är det f.n. cirka 240 uppsagda personer som tillhör Avvecklingsmyndigheten.

ALI har fått använda högst 70 miljoner kronor för att underlätta omställningen av arbets-

11

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

livsforskningsverksamheten från institutet till universitet och högskolor. För närvarande har avtal tecknats med tolv universitet och högskolor för totalt 74 disputerade forskare och tio forskningsassistenter. Medlen har även använts till 15 doktorander.

En kommitté har inrättats med uppdrag att utreda och lämna förslag om framtida huvudmannaskap och bedrivande av företagshälsovårdsutbildningen. Kommittén kommer att, istället för som tidigare ALI, svara för pågående och planerad utbildning till dess annan huvudman kan överta uppgiften. Arbetslivsbibliotekets samlingar har flyttats till Stockholms universitet.

Arbetsmiljöverket har fått i uppdrag att i samverkan med ALI inordna sådan toxikologisk inriktad kriterieverksamhet i verket som har bedrivits vid ALI och som utgör underlag för hygieniska gränsvärden.

Regeringen har beslutat om minskade anslag för Arbetsmiljöverket i enlighet med budgetpropositionen för 2007 (prop. 2006/07:1). Av- sikten är att anslagen ska minskas successivt under perioden 2007–2009. Neddragningarna kommer att beröra cirka 220 personer.

I samband med starten av programperioden 2007–2013 för EU:s strukturfonder genomförs väsentliga förändringar av Svenska ESF-rådets organisation. En verksamhetsövergång av totalt cirka 45 personer har under 2007 skett från AMS och vissa länsstyrelser till Svenska ESF-rådet. Därtill kommer ett antal nyanställningar att ske under året. Cirka 70 anställda har sagts upp till följd av bl.a. den regionala omställningen inom myndigheten.

Regeringskansliet:

Regeringskansliet kommer också att beröras till följd av organisations- och strukturförändringar. Vilka dessa är framgår av redogörelse under Utrikes-, Finansresp. Integrations- och jämställdhetsdepartementen ovan.

Aktuella utredningar

Det pågår ett antal utredningar som kan få till följd förändringar av hur regeringen organiserar förvaltningen. Vilka beslut som kommer att fattas med anledning av dessa och vilka eventuella konsekvenser de i sin tur kan få för personalen går inte att bedöma i nuläget.

Bland annat pågår det en översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisa-

tion (dir. 2007:28) och en översyn av stabsmyndigheterna (dir. 2007:20).

En särskild utredare har i uppdrag att se över myndighetsstrukturen inom skolväsendet (dir. 2007:28).

Förutsättningar för att ombilda vissa verksamheter vid Vägverket och Banverket till aktiebolagsform är en annan pågående utredning (dir. 2007:64), liksom en översyn av Sjöfartsverkets roll och framtid som nu sker genom tilläggsdirektiv till utredningen om den svenska lotsningsverksamheten och dess framtid (dir. 2006:116).

Betänkandet Organisationsform för VTI och SIKA (SOU 2007:49), avlämnat av den särskilde utredaren med uppdrag att analysera en ombildning av Statens väg- och transportforskningsinstitut (VTI) samt vissa funktioner av Statens institut för kommunikationsanalys (SIKA), är nu föremål för remiss.

Näringsdepartementet har, inom ramen för ett internt projekt, sett över verksamheterna och organisationen för vissa av sina myndigheter. Verksamheterna som bedrivs inom Verket för näringslivsutveckling (Nutek), Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS) samt Glesbygdsverket (GBV) har omfattats av arbetet. Det underlag som tagits fram är ett bland flera initiativ inom regeringskansliet som syftar till att ta fram förslag för att skapa en tydlig och effektiv myndighetsstruktur. Den kommer att beredas vidare under hösten med koppling till bl.a. den nyligen avslutade utredningen avseende Statens Väg- och transportforskningsinstitut (VTI) och Statens institut för kommunikationsanalys (SIKA). Regeringen kommer att ta ställning i frågan under våren 2008.

Betänkandet Alltid redo! En ny myndighet mot olyckor och kriser (SOU 2007:31), avlämnat av den särskilde utredaren med uppdrag att genomföra en översyn av verksamheterna vid

Statens räddningsverk, Krisberedskapsmyndigheten och Styrelsen för psykologiskt försvar i syfte att lämna förslag till en preciserad uppgifts-, ansvars- och resursfördelning är nu föremål för remiss.

I promemorian Sammanläggning av Statens strålskyddsinstitut och Statens kärnkraftinspektion (Ds 2007:16) föreslås att de två myndigheterna läggs samman till en ny myndighet med sammanhållet ansvar för strålskydd och kärnsäkerhet. Promemorian har remissbehandlats

12

och är nu föremål för fortsatt beredning inom Regeringskansliet.

3. Kompetensförsörjning i staten

Handhavandet av den statliga arbetsgivarpolitiken har till stor del delegerats till de statliga myndigheterna. Det innebär att myndigheterna, med hänsyn till verksamhetens krav, har en betydande frihet vad gäller bl.a. att utforma organisation, arbetsprocesser, lönebildning och kompetensförsörjning.

För att regeringen ska kunna följa utvecklingen vad gäller kompetensförsörjningen redovisar myndigheterna varje år sedan 1997 sin kompetensförsörjning till regeringen.

3.1 Anställda i staten

Antalet statsanställda

År 2006 var 241 900 personer anställda i den statliga sektorn.

Tabell 3.1 Antal statligt anställda 2002–2006 fördelade på kvinnor och män

Antal 

2002 

2003 

2004 

2005 

2006 

Kvinnor 

100 000 

101 900 

102 800 

114 500 

119 800 

Män 

121 400 

122 400 

121 800 

121 800 

122 100 

Samtliga 

221 400 

224 300 

224 500 

236 300 

241 900 

Källa: Arbetsgivarverket. I tabellen ingår samtliga statligt anställda inklusive betings-, dag- eller timanställda. De sistnämnda utgjorde ca 16 600 personer 2006. Ökningen från 2004 till 2005 beror på att Försäkringskassan först fr.o.m. 2005 räknas till statlig sektor. Enligt Verket för förvaltningsutveckling, Verva, sysselsatte staten, räknat i helårspersoner, drygt 206 000 personer 2006 exklusive affärsverken.

Antalet anställda i staten har ökat med ca 5 500 personer under 2006. En orsak till ökningen är den förra regeringens satsning på det s.k. sysselsättningspaketet. En del i satsningen var kompetensöverföringsjobb som innebar att myndigheter under 2006 och 2007 fick ett tillfälligt bidrag för vissa nyanställningar. Under 2006 har antalet anställda ökat mest inom Arbetsmarknadsverket, Försäkringskassan, Kriminalvården, polisväsendet och Skatteverket. Under 2006 har antalet anställda minskat mest inom Försvarsmakten.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Befattningsstruktur i staten

Ungefär 5 procent motsvarande 12 000 av statens anställda ingår i kategorin ledningskompetens. Av statens anställda ingår 63 procent i gruppen kärnkompetens och 25 procent i gruppen stödkompetens. Fler män än kvinnor återfinns i grupperna lednings- och kärnkompetens medan kvinnorna utgör majoritet i gruppen stödkompetens.

Tabell 3.2 Andelen kvinnor och män fördelat på olika kompetenskategorier 2006

Procent

Totalt 

varav kvinnor 

varav män 

Ledningskompetens 

5 

34 

66 

Kärnkompetens 

63 

47 

53 

Stödkompetens 

25 

60 

40 

Oklassade 

6 

47 

53 

Källa: Arbetsgivarverket

Andelen visstidsanställda

En femtedel av statens anställda har visstidsanställning och av dessa är något fler kvinnor än män. Andelen visstidsanställda skiljer sig åt mellan olika sektorer. Högst andel finns inom sektorn Universitet, högskolor och forskning. Detta kan delvis förklaras med att högskoleförordningen (1993:100) särskilt reglerar anställningstiden för en betydande del av sektorns personal, t.ex. olika lärarkategorier. Lägst andel finns inom Uppdragsmyndigheter.

Tabell 3.3 Andel visstidsanställda i staten fördelat på sektor och kön 2006

Procent

Totalt 

Kvinnor 

Män 

Affärsverk och 

7,6 

10,0 

6,8 

infrastruktur 

Arbetsliv, omsorg och 

10,4 

10,1 

11,0 

utbildning 

Ekonomi 

8,9 

8,1 

10,5 

Kultur 

30,2 

29,4 

31,2 

Länsstyrelser, 

regeringskansli och 

22,4 

21,1 

24,2 

stabsmyndigheter 

Miljö, teknik och 

15,8 

17,1 

14,5 

jordbruk 

Rättsmyndigheter1 

10,6 

13,6 

8,9 

Universitet, högskolor 

43,4 

42,5 

44,3 

och forskning 

Uppdragsmyndigheter 

6,9 

7,5 

6,5 

Staten totalt 

19,3 

20,2 

18,3 

Källa: Arbetsgivarverket. Individer som ingår i urvalet har månadslön. Timavlönade ingår inte i denna tabell.

1Inkluderar även Försvarsmakten

13

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

3.2 Ålderstruktur i staten

Under åren 2007–2015 beräknas 60 700 personer i statsförvaltningen uppnå pensionsålder.

Diagram 3.1 Statsanställda som uppnår pensionsålder, 2007–2015

Antal

8000

7000

6000

5000

4000

3000

2000

1000

0

2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015

Källa: Statens pensionsverk

Anm. Vissa anställda med pensionsåldern 65 år har enligt övergångsbestämmelser till pensionsavtalet rätt att avgå med pension vid en lägre ålder. Dessa har redovisats vid denna lägre ålder. I värdet för 2007 ingår även de som uppnått pensionsålder före 2007 och som fortfarande var anställda vid ingången av 2007

Fler äldre, färre yngre i staten

I jämförelse med den övriga arbetsmarknaden har staten en äldre personalstyrka. År 2006 var medelåldern för statligt anställda kvinnor och män 46 år, medan den på arbetsmarknaden totalt var 42 år. År 2006 var 40 procent av de statsanställda 50 år eller äldre. På arbetsmarknaden totalt sett utgjorde samma åldersgrupp drygt 30 procent.

Diagram 3.2 Ålderstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt, 2006

Procent

18,0% 

Staten 

Arbetsmarknaden totalt 

16,0% 

14,0% 

12,0% 

10,0% 

8,0% 

6,0% 

4,0% 

2,0% 

0,0%

16-19

20-24

25-29

30-34

35-39

40-44

45-49

50-54

55-59

60-64 Källa: Statistiska centralbyrån

Nybeviljade ålderspensioner fortsätter att öka Antalet nybeviljade ålderspensioner har ökat under perioden 2003 till 2006, vilket förklaras

med att de som är födda på 40-talet har börjat uppnå pensionsålder.

Tabell 3.4 Antal personer med nybeviljad ålderspension,

1998 och 2003–2006

Antal

1998 

2003 

2004 

2005 

2006 

Kvinnor 

762 

777 

944 

1 502 

1 723 

Män 

2 020 

1 470 

1 879 

1 814 

1 890 

Samtliga 

2 782 

2 247 

2 823 

3 316 

3 613 

Källa: Statens pensionsverk

Anm. I uppgifterna om antal personer med nybeviljad ålderspension ingår även delpensionärer och personer med tillfällig sjukpension som under respektive år har fyllt 65 år.

Fler tar ut ålderspension efter 65

Antalet män och kvinnor, som tar ut ålderspension efter 65-årsmånaden har fortsatt att öka under 2006. Under 2005 och 2006 har antalet som är 67 år eller äldre ökat.

Tabell 3.5 Antal personer i arbete som är 67 år eller äldre,

2002–2006 Antal

2002 

2003 

2004 

2005 

2006 

Kvinnor 

11 

9 

18 

122 

210 

Män 

23 

34 

51 

233 

346 

Samtliga 

34 

43 

69 

355 

556 

Källa: Statens pensionsverk

Kultursektorn har den största andelen personer som är 67 år eller äldre och som fortfarande arbetar.

Medianåldern för pensionsavgångar ökar Medianåldern då de statsanställda har lämnat sin anställning inom staten i pensioneringssyfteF1F, har ökat och uppgår nu till 64 år och 3 månader för kvinnor samt 63 år och 2 månader för män. Som framgår av diagrammet nedan har kvinnorna sedan 1998 haft en högre medianålder vid pensioneringen än vad männen har haft.

1 Här ingår ålderspension, pensionsersättning, särskild

pensionsersättning och sjukpension.

14

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Diagram 3.3 Medianålder då statsanställda kvinnor och män lämnat sin anställning i pensioneringssyfte, 1998–2006

65

Kvinnor

64

Män

63

62

61

60

59

58

1998 

1999 

2000 

2001 

2002 

2003 

2004 

2005 

2006 

Källa: Statens pensionsverk

Antalet nybeviljade delpensioner ökar något Under 2006 ökade antalet nybeviljade delpensioner med 1 procent. För kvinnorna var det en ökning med 10 procent medan det för männen var en minskning med 7 procent.

Sammanlagt för åren 2003–2006 var det 26 procent av personerna i den aktiva åldern 61 till 64 år som beviljades delpension, motsvarande siffra för 2003–2005 var 22 procent.

Som framgår av tabell 3.6 är det fler män än kvinnor som har beviljats delpension. Det kan också konstateras att flertalet av männen har en omfattningsgrad på 50 procent, medan den för kvinnorna i första hand är 20 procent eller lägre.

Tabell 3.6 Beviljade delpensioner, 2003–2006

Antal

Delpensionens 

Kvinnor 

Män 

Totalt 

omfattning 

50 procent 

1 025 

1 961 

2 986 

40–49 procent 

313 

332 

645 

21–39 procent 

264 

269 

533 

–20 procent 

1 882 

1 412 

3 294 

Samtliga 

3 484 

3 974 

7 458 

Källa: Statens pensionsverk

År 2003 var antalet personer med delpension om 50 procent fler än antalet personer med omfattning på högst 20 procent. År 2006 beviljades mer än hälften av delpensionerna med en omfattning på högst 20 procent, medan andelen med en omfattning på 50 procent var ca 30 procent. Detta kan bero på att arbetsgivarna har blivit mer restriktiva i beviljandet av den högre omfattningsgraden.

Nästan 70 procent av delpensionärerna under åren 2004 och 2005 beviljades uttag redan från 61 år. År 2006 var motsvarande andel 63 procent.

3.3 Könsfördelning i staten

Jämn könsfördelning i staten

År 2006 var andelen kvinnor och män i stort sett jämn i staten. Könsfördelning för olika befattningar varierar dock.

Kvinnor och män bland myndighetscheferna Bland myndighetschefer var andelen kvinnor 33 procent i september 2007. I de myndigheter som har fler än 1 000 anställda, totalt 36 stycken, var andelen kvinnliga myndighetschefer lägre, 28 procent.

År 1993 uppgick andelen kvinnliga myndighetschefer till 17 procent. Under 2006 utnämnde regeringen totalt 19 myndighetschefer varav 6, dvs. 32 procent, var kvinnor.

Tabell 3.7 Fördelningen den 1 september 2007 av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen utnämnt

Antal

Kvinnor 

Män 

Totalt 

Generaldirektörer1 

45 

105 

150 

Landshövdingar2 

5 

16 

21 

Museichefer3 

6 

4 

10 

Rektorer4 

15 

22 

37 

Myndighetschefer totalt 

71 

147 

218 

1Inklusive motsvarande befattning, t.ex. Rikspolischefen, Riksåklagaren, etc samt sexton vikarierande myndighetschefer.

2Här ingår två vikarierande landshövdingar

3Inklusive överintendenter.

4Regeringen utser rektorer efter förslag från högskolestyrelsen. Här ingår en tillförordnade rektor

Andel kvinnor och män med chefsuppgifter Andelen kvinnor med chefsuppgifter i staten är lägre än andelen män. År 2006 var 34 procent av cheferna kvinnor. Kvinnornas andel har ökat från 21 procent 1998.

Diagram 3.4 Fördelning av kvinnor och män inom ledningskompetens, 2006

Procent

100 

90 

79 

79 

78 

77 

75 

74 

Kvinnor 

Män 

80 

70 

70 

67 

66 

60 

50 

40 

30 

33 

34 

26 

30 

21 

21 

22 

23 

25 

20 

10 

0 

1998 

1999 

2000 

2001 

2002 

2003 

2004 

2005 

2006 

Källa: Arbetsgivarverket 

15

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Fördelningen skiljer sig åt inom olika sektorer Fördelningen mellan kvinnor och män skiljer sig åt mellan olika sektorer. Andelen kvinnor är högst i sektorn Arbetsliv, omsorg och utbildning. I denna sektor utgör kvinnorna 69 procent. Även sektorn Ekonomi har hög andel kvinnor med 63 procent liksom Länsstyrelser, regeringskansli och stabsmyndigheter med 59 procent. Andelen män är högst inom sektorerna Affärsverk och infrastruktur, 74 procent, Rättsmyndigheter exklusive Försvarsmakten, 56 procent, och Uppdragsmyndigheter med 58 procent.

3.4 Etnisk och kulturell mångfald i staten

Andelen anställda med utländsk bakgrund ökar Andelen anställda med utländsk bakgrund ökar i den statliga sektorn. År 2006 uppgick den till 11,1 procent jämfört med 9,7 procent 2001. Andelen kvinnor med utländsk bakgrund är något högre än andelen män, 11,9 respektive 10,3 procent. Andelen nyanställda med utländsk bakgrund var 16,6 procent 2006, jämfört med 15,3 procent 2005. För hela befolkningen uppgick andelen med utländsk bakgrund i åldern 20–64 år till 18,8 procent 2006.

Tabell 3.8 Andel med utländsk bakgrund bland statsanställda och nyanställda i staten, 2001–2006

Procent

2001 

2002 

2003 

2004 

2005 

2006 

Staten1 

9,7 

10,2 

10,4 

10,4 

10,6 

11,1 

Nyanställda i staten 2 

14,1 

14,5 

14,5 

15,2 

15,3 

16,6 

1Avser personer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska och frivilliga medlemmar i Arbetsgivarverket. Timanställda m.fl. ingår ej. För åren 20002001 ingår inte anställda hos försäkringskassorna, eller personer med en anställningsomfattning understigande 40 procent. För åren 20022006 ingår dessa grupper. Effekten av att införa dessa grupper i redovisningen är marginell.

2Som nyanställda räknas individer som inte var anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år.

Källa: Arbetsgivarverket

Andelen med utländsk bakgrund inom staten har minskat något för gruppen inom ledningskompetens men ökat i grupperna kärn- och stödkompetens.

Tabell 3.9 Andel med utländsk bakgrund inom olika

kompetenskategorier, 2004–2006

Procent

Kompetenskategori 

2004 

2005 

2006 

Ledningskompetens 

5,6 

5,6 

5,4 

Kvinnor 

6,8 

6,7 

6,6 

Män 

5,1 

5,0 

4,8 

Kärnkompetens 

11,3 

11,3 

11,6 

Kvinnor 

12,2 

12,0 

12,3 

Män 

10,5 

10,7 

11,0 

Stödkompetens 

9,2 

9,4 

10,1 

Kvinnor 

10,3 

10,4 

10,9 

Män 

7,8 

8,0 

8,8 

Totalt 

10,4 

10,6 

11,1 

Kvinnor 

11,2 

11,5 

11,9 

Män 

9,7 

9.8 

10,3 

Källa: Arbetsgivarverket

Variation mellan sektorerna

Högst andel med utländsk bakgrund finns inom sektorn Universitet, högskolor och forskning, 18,4 procent. Även sektorerna Kultur respektive Arbetsliv, omsorg och utbildning har en högre andel än genomsnittet för staten. Lägst andel finns inom sektorerna Affärsverk och infrastruktur (6,3 procent) och Rättsmyndigheter inkl. Försvarsmakten (6,4 procent).

16

Tabell 3.10 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom olika sektorer och kompetenskategorier, 2006

Procent 

Kompetenskategori 

Totalt 

Ledning 

Kärn 

Stöd 

Affärsverk och infrastruktur 

6,3 

3,9 

6,0 

6,3 

Arbetsliv, omsorg och 

utbildning 

12,3 

7,1 

12,6 

11,0 

Ekonomi 

9,7 

4,4 

9,7 

10,0 

Kultur 

12,9 

8,9 

12,4 

14,4 

Länsstyrelser, regeringskansli 

och stabsmyndigheter 

8,0 

4,0 

6,7 

9,9 

Miljö, teknik och jordbruk 

9,5 

5,7 

9,8 

9,1 

Rättsmyndigheter1 

6,4 

3,2 

6,1 

7,2 

Universitet, högskolor och 

forskning 

18,4 

9,6 

21,2 

13,6 

Uppdragsmyndigheter 

7,3 

6,0 

7,0 

7,3 

Totalt 

11,1 

5,4 

11,6 

10,1 

Källa: Arbetsgivarverket

1Inkluderar även Försvarsmakten

3.5 Tillgänglighet i staten

Myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam, följer årligen upp hur många myndigheter som har upprättat handlingsplaner enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av handikappolitiken. År 2007 hade 62 procent av myndigheterna upprättat handlingsplaner i enlighet med förordningen medan endast 21 procent hade gjort detta 2005. Knappt 70 procent av statens personal arbetar på en myndighet som har upprättat en handlingsplan.

3.6 Personalrörlighet i staten

Rörligheten har ökat något

Mellan september 2005 och september 2006 uppgick rörligheten i staten till 11 procent i jämförelse med 10 procent 2005. Med personalrörlighet avses här nyanställningar och avgångar vid myndigheterna oavsett om det skett inom staten eller i förhållande till andra sektorer.F2F

2 Personalrörlighet beräknas utifrån det lägsta av värdena för antalet nyrekryterade respektive antalet avgångna dividerat med medelvärdet av antalet anställda under de senaste två åren. Med nyrekryterade avses nytillkomna i staten samt nya från annan myndighet. Motsvarande gäller för avgångna.

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Högre rörlighet bland yngre

Rörligheten mellan september 2005 och september 2006 var totalt sett högre bland anställda under 35 år, för att sedan avta med stigande ålder. Personalrörligheten var också högre inom kärn- och stödkompetens än inom ledningskompetens, framför allt i den yngsta åldersgruppen. Skillnaderna mellan personalomsättning för kvinnor och män var små.

Diagram 3.5 Personalrörlighet fördelad på kompetenskategori och ålder, 2005–2006

Procent

22% 

20% 

Ledningskompetens 

18% 

16% 

Kärnkompetens 

14% 

Stödkompetens 

12% 

10% 

8% 

6% 

4% 

2% 

0% 

-34

35-44

45-54

55- 

Samtliga 

Källa: Arbetsgivarverket 

3.7 Antal uppsägningar i staten

Antalet övertaliga statstjänstemän som anmäldes till Trygghetsstiftelsen under 2006 uppgick till 3 303 personer. Detta motsvarar 1,4 procent av de statligt anställda. Inflödet året innan var 5 810 personer.

17

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Tabell 3.11 Inflöde till Trygghetsstiftelsen fördelat på sektorer, 2005–2006

Antal

2005 

2006 

Affärsverk och 

185 

133 

infrastruktur 

Arbetsliv, omsorg och 

695 

490 

utbildning 

Ekonomi 

171 

249 

Försvarsmakten 

3283 

104 

Kultur 

61 

67 

Länsstyrelser, 

regeringskansli och 

27 

181 

stabsmyndigheter 

Miljö, teknik och 

78 

115 

jordbruk 

Rättsmyndigheter1 

153 

137 

Universitet, högskolor 

1018 

1608 

och forskning 

Uppdragsmyndigheter 

123 

208 

Källa: Trygghetsstiftelsen

1Rättsmyndigheter exklusive Försvarsmakten som här särredovisas.

Genom en ändring av Trygghetsavtalet fr.o.m. 2005 kan tidsbegränsat anställda lättare kvalificera sig för att omfattas av avtalet. Omkring hälften av de övertaliga statstjänstemännen kom från sektorn Universitet högskolor och forskning. En större del av dessa hade tidigare haft tidsbegränsad anställning.

Andelen kvinnor och män av de som sagts upp har varierat över tiden. Detta hänger samman med orsaken till övertaligheten. Om- fattande besparingar och teknikförändringar har främst lett till att kvinnliga statstjänstemän blivit uppsagda medan omställningen i Försvarsmakten främst lett till att män blivit övertaliga. År 2006 var andelen uppsagda kvinnor något högre än andelen uppsagda män, 2005 var andelen män högre.

Vid utgången av 2006 var 6 584 personer kvar i Trygghetsstiftelsens aktiva kundstock. Motsvarande siffra för 2005 var 7 212. Under året avaktualiserades 4 412. Av dessa var 1 857 kvinnor.

För att ta hand om den personal som väljer att inte flytta med vid omlokalisering av statlig verksamhet från Stockholm till följd av försvarsomställningen (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143) en särskild omställningsorganisation i form av en kommitté, KOMOM, inrättats. KOMOM:s verksamhet ska pågå under tiden 2006–2008. Under 2006 har KOMOM haft arbetsledningsansvar för anställda vid följande myndigheter: Konsumentverket, Statens institut för kommunikationsanalys, Kronofogdemyndigheten, Folkhälso-

institutet, Försäkringskassan och Centrala studiestödsnämnden.

3.8 Arbetsmiljö och sjukfrånvaro i staten

År 2006 var den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten 4,0 procent av tillgänglig arbetstid. Sjukfrånvaron har successivt minskat sedan 2003 då den uppgick till 4,8 procent.

Diagram 3.6 Total sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig

arbetstid, 2003–2006

Procent

6,0% 

5,0% 

4,8% 

4,5% 

4,1% 

4,0% 

4,0% 

3,0% 

2,0% 

1,0% 

0,0% 

2003 

2004 

2005 

2006 

Källa: Verket för förvaltningsutveckling 

Sjukfrånvaron har minskat för såväl kvinnor som män som för samtliga åldersgrupper. Kvinnor och anställda som är 50 år och äldre är sjukskrivna mer än andra grupper.

Diagram 3.7 Sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig

arbetstid för kvinnor, män och fördelat på ålder, 2003–

2006

Procent

8,0 

7,0 

6,6 

6,6 

6,2 

2003 

2004 

2005 

2006 

5,9 

6,0 

5,6 

5,3 

5,3 

5,1 

5,0 

4,1 

3,6 

3,8 

4,0 

3,2 

2,9 

3,4 

3,0 

3,0 

2,7 

2,3 

2,0 

2,0 

2,0 

1,9 

1,0 

0,0 

Kvinnor 

Män 

-29 år 

30-49 år 

50- år 

Källa: Verket för förvaltningsutveckling 

Högre sjukfrånvaro inom vissa sektorer

Som framgår av tabellen nedan finns skillnader mellan olika sektorers sjukfrånvaro. Liksom tidigare år hade sektorn Arbetsliv, omsorg och

18

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

utbildning den i genomsnitt högsta sjukfrånvaron. Inom denna sektor har dock sjukfrånvaron minskat från 6,9 procent 2003 till 5,5 procent 2006.

Tabell 3.12 Sjukfrånvaro i staten i förhållande till tillgänglig arbetstid fördelad på sektor och kön, 2006

Procent

Totalt 

Kvinnor 

Män 

Affärsverk och infrastruktur 

4,1 

5,6 

3,5 

Arbetsliv, omsorg och 

5,5 

6,2 

4,0 

utbildning 

Ekonomi 

4,2 

5,2 

2,4 

Kultur 

4,4 

4,8 

3,8 

Länsstyrelser, 

regeringskansli och 

3,4 

4,2 

2,2 

stabsmyndigheter 

Miljö, teknik och jordbruk 

3,8 

5,1 

2,6 

Rättsmyndigheter1 

4,1 

6,1 

2,9 

Universitet, högskolor och 

3,1 

4,3 

1,8 

forskning 

Uppdragsmyndigheter 

3,3 

4,6 

2,3 

Staten totalt 

4,0 

5,3 

2,7 

Källa: Verket för förvaltningsutveckling

1Inkluderar även Försvarsmakten

Antalet sjukpensioner minskar

Antalet statsanställda med nybeviljad sjukpensionF3F har minskat med 15 procent från 2003 (se tabell 3.13). Den ökning av antalet nybeviljade tillfälliga sjukpensioner som skedde fram till 2004 har nu bytts i en minskning. Mer än 75 procent av dem med nybeviljad tillfällig sjukpension 2006 hade lägre omfattningsgrad än 100 procent.

Tabell 3.13 Personer med nybeviljad tillfällig sjukpension respektive sjukpension, 1998–2006

Antal

1998 

2003 

2004 

2005 

2006 

Tillfällig sjukpension 

165 

517 

685 

706 

495 

Tillfällig sjukpension 

102 

242 

288 

271 

189 

Tillfällig sjukpension 

208 

209 

249 

223 

126 

100 procent, kvinnor 

Tillfällig sjukpension 

134 

125 

145 

138 

94 

100 procent, män 

Sjukpension, kvinnor 

417 

331 

371 

377 

335 

Sjukpension, män 

369 

305 

282 

245 

205 

Källa: Statens pensionsverk 

Drygt 60 procent av dem som 2006 beviljades sjukpension eller tillfällig sjukpension på heltid i staten var kvinnor. För tillfällig sjukpension på deltid var andelen kvinnor 72 procent. Genomsnittsålder för personer med nybeviljad sjukpension 2006 var 58 år för kvinnor och 58,5 år för män.

3.9Myndigheternas personalansvarsnämnder och Statens ansvarsnämnd

Under 2006 hanterade de statliga myndigheterna 348 personalansvarärenden. Av diagrammet nedan framgår utvecklingen av antal ärenden under perioden 2000–2006.

Diagram 3.8 Antal personalansvarsärenden och antal ärenden som lett till åtgärd, 2000–2006

Antal

400 

350 

Totalt antal ärenden 

292 

321 

348 

Varav antal ärender som lett till 

300 

åtgärd 

239 

228 

250 

222 

219 

208 

200 

181 

185 

189 

167 

160 

150 

140 

100 

50 

0 

2000 

2001 

2002 

2003 

2004 

2005 

2006 

Källa: Arbetsgivarverket, Ds 2006:19 

3 Med sjukpension och tillfällig sjukpension avses avtalsförmåner kopplade till icke tidsbegränsad sjukersättning på heltid respektive partiell icke tidsbegränsad sjukersättning, tidsbegränsad sjukersättning eller aktivitetsersättning.

År 2006 ledde 65 procent av de ärenden som prövats till åtgärd. Sett över tiden har andelen ärenden som lett till åtgärd efter prövningar minskat. Av tabellen nedan framgår vilken typ av

19

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

ärenden som avgjorts i personalansvarsnämnderna under det gångna året. Av de 348 ärenden som tagits upp i nämnderna har 120 inte lett till någon åtgärd.

Tabell 3.14 Personalansvarärenden, typ av ärende och utfall

2006 Antal

Typ av ärenden 

Ärenden som lett till 

Ärenden som inte lett 

åtgärd 

till åtgärd 

Uppsägning 

25 

27 

Avskedande 

21 

14 

Varning 

115 

57 

Löneavdrag 

34 

0 

Åtalsanmälan 

28 

6 

Avstängning 

5 

1 

Totalt 

228 

1201 

Källa: Arbetsgivarverket

1Försvarsmakten kan inte dela upp ärenden som inte lett till åtgärd efter ärendetyp, det gäller 15 ärenden som endast finns med i totalsummeringen.

Några myndigheter står för flertalet personalansvarsärenden. Kriminalvården rapporterade 106 personalansvarsärenden under 2006, Försvarsmakten 46, Rikspolisstyrelsen 44, Arbetsmarknadsverket 35 och Försäkringskassan 22.

Statens ansvarsnämnd har till uppgift att när det gäller statligt anställda med högre befattningar besluta i frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan, avskedande, läkarundersökningar och avstängning. Antalet ärenden under perioden 2002–2006 framgår av tabellen nedan.

Tabell 3.15 Inkomna ärenden till Statens ansvarsnämnd uppdelade efter yrkeskategorier, 2002–2006

Antal

Yrkeskategorier 

2002 

2003 

2004 

2005 

2006 

Domare 

6 

2 

4 

10 

3 

Åklagare 

4 

8 

3 

5 

0 

Polischefer 

2 

3 

4 

1 

1 

Professorer 

2 

2 

1 

8 

3 

Övriga 

1 

0 

2 

3 

1 

Summa 1 

15 

15 

14 

27 

8 

Källa: Statens ansvarsnämnd

1Avser ärenden som har avgjorts i sak.

3.10 Lönenivåer och lönebildning

Genom ramanslagsreformen 1993/94 fick myndigheterna fullt kostnadsansvar för den lönepolitik de bedriver.

Lönenivåer i staten

I diagrammet nedan redovisas genomsnittlig månadslön för olika sektorer på arbetsmarknaden 2005. Medellönen i samtliga sektorer var 24 300 kronor. Jämfört med medellönen i övriga sektorer låg därmed staten något högre. Staten har större andel tjänstemän vilket gör det mer rättvisande att jämföra statstjänstemännens löner med de privata tjänstemännen.

Diagram 3.9 Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på

arbetsmarknaden, 2005

Kronor

35000 

30000 

29200 

25900 

25600 

25000 

21000 

20600 

20000 

15000 

10000 

5000 

0 

Tjänstem. priv. 

Stat 

Landsting 

Kommun 

Arbetare priv. 

sektor 

sektor 

Källa: Statistiska centralbyrån

Löneutvecklingen i staten

Gällande ramavtal om löner m.m. för arbetstagare i staten avser perioden 1 oktober 2004 t.o.m. 30 september 2007 (RALS 2004–2007). Arbetsgivarverket träffar som arbetsgivarpart avtal för sina medlemmar med de fackliga parterna Offentliganställdas förhandlingsråd (OFR/S, P, O), Sveriges akademikers centralorganisation Staten (SACO-S) samt Facket för service och kommunikation (SEKO).

Mellan september 2005 och september 2006 ökade genomsnittslönen i staten med 3,8 procent, 4,6 procent för kvinnor och 3,4 procent för män. Löneutvecklingen för identiska individer var under samma period 5,1 procent, 5,7 procent för kvinnor och 4,7 procent för män. Med identiska individer avses personer som var anställda vid samma myndighet vid båda mättidpunkterna.

20

Diagram 3.10 Löneutvecklingen i staten, september 2005 till september 2006

Procent

7 

6 

Kvinnor 

Män 

Samtliga 

5,7 

5,1 

5 

4,6 

4,7 

4 

3,8 

3,4 

3 

2 

1 

0 

Kollektiv 

Identiska individer 

Källa: Arbetsgivarverket 

Tidpunkterna för lönerevisionerna varierar ofta mellan olika myndigheter. Den löneutveckling som registrerats i statistiken för ett enskilt år kan därför i regel inte tolkas som resultatet av det årets löneavtal. Det bör observeras att ett antal myndigheter med hög andel män inte var klara med sina lönerevisioner i september 2006.

För att få en tydligare bild av den kollektiva löneutvecklingen har Arbetsgivarverket tagit fram uppgifter om löneutvecklingen under perioden 1997–2006 kopplade till årstakt (se tabell 3.16).

Tabell 3.16 Nominell och real löneutveckling i statlig sektor, 1997–2006

Procent

Avtalsperiod för 

Löneut- 

Föränd- 

Real löne- 

centralt löneavtal 

veckling, 

ring i 

utveckling, 

årstakt 

KPI1 

årstakt 

1997–98

RALS 1998-2001

3,8 

-0,1

3,9 

1998–99

RALS 1998-2001

3,8 

0,4 

3,4 

1999–00

RALS 1998-2001

3,8 

1,0 

2,8 

2000–01

RALS 2001 

4,2 

2,5 

1,7 

2001–02

RALS 2002-2004

3,8 

2,1 

1,7 

2002–03

RALS 2002-04

3,6 

1,9 

1,7 

2003–04

RALS 2002-04

3,4 

0,4 

3,0 

2004–05

RALS 2004–2007

3,1 

0,4 

2,7 

2005–06

RALS 2004–2007

3,2 

1,4 

1,8 

Genomsnittlig årlig ökning 

1997–2006

3,6 

2,5 

1Förändringen är beräknad som förändring i årsmedeltal. Källa: Arbetsgivarverket

Utifrån dessa beräkningar har den nominella löneökningstakten i genomsnitt varit 3,6 procent per år mellan 1997 och 2006. Den reala löneutvecklingen under samma tid, dvs. om hänsyn tas till inflation eller förändringen i konsument-

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

prisindex (KPI), har i genomsnitt varit 2,5 procent per år.

Utveckling av genomsnittliga löner

Enligt jämförande statistik tiden efter ramanslagsreformen har löneökningstakten på det statliga området förhållandevis väl följt utvecklingen på arbetsmarknaden i övrigt. Mellan 1994 och 2006 uppgick löneutvecklingen inom landstingen, staten och den privata sektorn till mellan 57 och 61 procent. I den kommunala sektorn var löneutvecklingen 45 procent under samma period.

Diagram 3.11 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, 1994–2005

Index 1994=100

165 

160 

Primärkommunal sektor 

155 

Landstingskommunal sektor 

150 

Statlig sektor 

145 

Privat sektor 

140 

135 

130 

125 

120 

115 

110 

105 

100 

95 

1994 

1995 

1996 

1997 

1998 

1999 

2000 

2001 

2002 

2003 

2004 

2005 

Källa: Statistiska centralbyrån

Löneskillnader mellan kvinnor och män Arbetsgivarverket har analyserat löneskillnaderna mellan statsanställda kvinnor och män. Av kartläggningen framkommer att genomsnittslönerna för statsanställda kvinnor i september 2006 var 14,4 procent lägre än statsanställda mäns genomsnittslön. Den totala löneskillnaden har successivt minskat från 2000 då den var 17,7 procent.

Att kvinnor har lägre löner än män beror bl.a. på att kvinnor oftare arbetar deltid, att män och kvinnor har arbeten med olika svårighetsgrad, att män oftare är chefer samt att kvinnor och män har olika yrken.

Efter kontroll för kända sakliga faktorer återstår enligt Arbetsgivarverkets studie en oförklarad löneskillnad på 1,1 procentenheter 2006, motsvarande skillnad var 1,7 procentenheter 2005. Diagrammet nedan visar faktorer bakom löneskillnader mellan kvinnor och män.

21

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Diagram 3.12 Faktorer bakom löneskillnader mellan kvinnor och män, 2000–2006

Procent

20 

Arbetstid 

18 

17,7 

17,9 

17,2 

16,2 

16 

15,7 

15,8 

14,4 

Chefsskap 

14 

Svårighetsnivå 

12 

Arbetsinnehåll 

10 

8 

Myndighet 

6 

Utbildning, erfarenhet, 

4 

m.m. 

2 

Oförklarad del 

0 

2000 

2001 

2002 

2003 

2004 

2005 

2006 

Källa: Arbetsgivarverket 

4.Arbetet med kompetensförsörjning i staten

Nedan redovisas några exempel på hur statliga myndigheter har arbetat med kompetensförsörjning.

4.1 Värdegrundsarbetet i Försvarsmakten

Försvarsmakten har i samarbete med de fackliga parterna arbetat fram en värdegrund. De centrala begreppen i värdegrunden är öppenhet, resultat och ansvar. Värdegrunden innefattar bl.a. mål om att ett systematiskt förbättringsarbete ska bedrivas på alla arbetsplatser, att personalen ska kunna påverka arbetsplatsen och medges fortlöpande kompetensutveckling, att skillnader i värderingar mellan civil och militär personal ska minska samt att Försvarsmakten ska ha ledare som tar sig tid att möta och lyssna på medarbetarna. Värdegrundsarbetet ska bidra till Försvarsmaktens långsiktiga kompetensförsörjning och öka myndighetens attraktionskraft.

Arbetet syftar vidare till att med anledning av de förändringar som Försvarsmakten genomgår förbättra medarbetarnas anställningsbarhet såväl inom som utanför myndigheten. För att säkerställa att värdegrundsarbetet får önskat resultat kommer det att följas upp bl.a. med hjälp av medarbetarundersökningar.

4.2 Bemötandeprojekt i staten

Verket för förvaltningsutveckling har inom ramen för Europeiska socialfondens Equalprogram genomfört ett projekt om bemötande i statliga myndigheter.

Syftet med projektet har dels varit att utveckla myndigheternas bemötande av medborgare, dels att förbättra relationen mellan medarbetare och chefer. Projektet har vidare syftat till att stärka medborgarnas egenmakt i kontakten med myndigheter.

Chefer och medarbetare i Försäkringskassan och Migrationsverket har deltagit i projektet. Den metod som har använts har bl.a. bestått i att tidigare erfarenheter av bemötande har samlats in. Dessa har sedan använts i rollspel och samtalsträning i utbildning vid de deltagande myndigheterna. De medverkande har deltagit vid två utbildningsdagar. Innehållet i utbildningen har bl.a. bestått i frågor om bemötande, attityder, att styra samtal, chefens styrmedel, samtalsmetodik och hantering av svåra samtal.

Utbildningarna har tagits emot på ett positivt sätt och deltagarnas utvärderingar har huvudsakligen varit positiva.

4.3Arbetsmiljö och hälsa i Försvarets materielverk

Under 2006 har den totala sjukfrånvaron i Försvarets materielverk minskat till 2,1 procent jämfört med 2,9 procent 2003 i förhållande till tillgänglig arbetstid. Under det gångna året har flera åtgärder vidtagits för att minska sjukfrånvaron och öka medvetenheten om sambanden mellan situationen i arbetslivet, den egna hälsan och effektiviteten i arbetet. Bland annat har undersökningar om kost och aktivitet gjorts och medarbetare över 55 år har erbjudits hälsoundersökningar. För att motverka stress anordnades seminarier om stresshantering. Riktade insatser har genomförts för att minska sjukfrånvaron bland kvinnor, bl.a. aktiv rehabilitering och regelbunden tillgång till massage. Sjukfrånvaron för myndighetens kvinnor har minskat med 0,7 procentenheter under 2006.

22

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Bilaga 1

Underbilaga 1.1

Myndighetschefer och ordförande i styrelser med fullt ansvar

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Bilaga 1

Underbilaga 1.1 Myndighetschefer och ordförande i styrelser 

Innehållsförteckning 

Myndighetschefer 2007-09-01 .......................................................................................

27 

Ordförande i styrelser med fullt ansvar 2007-09-01.....................................................

32 

25

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighetschefer 2007-09-01

Regeringen redovisar nedan en sammanställning över myndighetschefer som lyder omedelbart under regeringen och som anställs genom beslut av regeringen. Sammanställningen redovisar förhållandet den 1 september 2007.F4F

Myndighet 

Titel 

Efternamn 

Förnamn 

Affärsverket svenska kraftnät 

GD, vik 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Sture 

Allmänna reklamationsnämnden 

Ordförande 

Nordling 

Lotty 

Arbetsdomstolen 

Ordförande 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Michaël 

Arbetsmarknadsstyrelsen 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Bo 

Arbetsmiljöverket 

GD 

Sjöberg 

Mikael 

Arkitekturmuseet 

Museichef 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Bitte 

Banverket 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Per-Olof

Barnombudsmannen 

BO 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lena 

Blekinge tekniska högskola 

Rektor 

Hass 

Ursula 

Bolagsverket 

GD, vik 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Roland 

Boverket 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ines 

Brottsförebyggande rådet 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Jan 

Brottsoffermyndigheten 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Margareta 

Centrala studiestödsnämnden 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN] 

Kerstin 

Danshögskolan 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Efva 

Datainspektionen 

GD 

Gräslund 

Göran 

Domstolsverket 

GD 

Rolén 

Thomas 

Dramatiska institutet 

Rektor 

Lysander 

Per 

Ekobrottsmyndigheten 

GD 

Antemar 

Gudrun 

Ekonomistyrningsverket 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Yvonne 

Elsäkerhetsverket 

GD 

Färm 

Gunnel 

Exportkreditnämnden 

GD 

Apelman 

Karin 

Fastighetsmäklarnämnden 

Ordförande 

Järvstrand 

Anna-Lena

Finansinspektionen 

GD 

Bonde 

Ingrid 

Fiskeriverket 

GD 

Wenblad 

Axel 

Folke Bernadotteakademin 

GD, vik 

Alberoth 

Jonas 

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och 

samhällsbyggande 

GD 

Annerberg 

Rolf 

Fortifikationsverket 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Sören 

Forum för levande historia 

Överintendent 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Eskil 

Försvarets materielverk 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Gunnar 

Försvarets radioanstalt 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ingvar 

Försvarshögskolan 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Henrik 

Försvarsmakten 

ÖB 

Syrén 

Håkan 

4På grund av särskilda bestämmelser ingår inte Arbetsgivarverket, Regeringskansliet och Verket för högskoleservice i sammanställningen.

27

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighet 

Titel 

Efternamn 

Förnamn 

Försäkringskassan 

GD 

Malmborg 

Curt 

Gymnastik- och idrottshögskolan 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Mats 

Glesbygdsverket 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Kerstin 

Granskningsnämnden för radio och TV 

Direktör, vik 

Tetzell 

Eva 

Göteborgs universitet 

Rektor 

Fredman 

Pam 

Handelsflottans kultur och fritidsråd 

Direktör 

Cruth 

Torbjörn 

Handikappombudsmannen 

HO, vik 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Jenny 

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd 

GD 

Marcus 

Annika 

Högskolan i Borås 

Rektor 

Nordholm 

Lena 

Högskolan Dalarna 

Rektor 

Stark 

Agneta 

Högskolan i Gävle 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Leif 

Högskolan i Halmstad 

Rektor 

Enmark 

Romulo 

Högskolan i Kalmar 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Agneta 

Högskolan Kristianstad 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lars 

Högskolan i Skövde 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Leif 

Högskolan på Gotland 

Rektor 

Borgert 

Leif 

Högskolan Väst 

Rektor 

Ekedahl 

Lars 

Högskoleverket 

Universitetskansler[REDACTED_EFTERNAMN] 

Anders 

Högsta domstolen 

Ordförande 

Munck 

Johan 

Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 

GD, vik 

Ströberg 

Uno 

Inspektionen för strategiska produkter 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Andreas 

Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Peter 

Institutet för psykosocial medicin 

Föreståndare, vik 

Nordenskiöld 

Louise 

Institutet för språk och folkminnen 

GD, vik 

Brylla 

Eva 

Institutet för tillväxtpolitiska studier 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Sture 

Institutet för utvärdering av internationellt 

utvecklingssamarbete (Sadev) 

GD 

Danielson 

Anders 

Internationella programkontoret för 

utbildningsområdet 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ulf 

Justitiekanslern 

JK 

Lambertz 

Göran 

Jämställdhetsombudsmannen 

JämO, vik 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Anne-Marie

Järnvägsstyrelsen 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ulf 

Kammarkollegiet 

GD 

Ljungh 

Claes 

Karlstads universitet 

Rektor 

Norén 

Kerstin 

Wallberg- 

Karolinska institutet 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Harriet 

Kemikalieinspektionen 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ethel 

Kommerskollegium 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lena 

Konjunkturinstitutet 

GD 

Dillén 

Mats 

Konkurrensverket 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Claes 

Konstfack 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ivar 

Konsumentverket 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Gunnar 

Kriminalvården 

GD 

Nylén 

Lars 

Krisberedskapsmyndigheten 

GD 

Eksborg 

Ann-Louise

Kungl. Musikhögskolan i Sthlm 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Johannes 

Kungl. Tekniska högskolan i Sthlm 

Rektor, vik 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Anders 

28

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighet 

Titel 

Efternamn 

Förnamn 

Kungliga biblioteket 

Riksbibliotekarie 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Gunnar 

Kungl. Konsthögskolan 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Marie-Louise

Kustbevakningen 

GD 

Salomonson 

Christina 

Lantmäteriverket 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Stig 

Linköpings universitet 

Rektor 

Millnert 

Mille 

Livrustkammaren, Skokloster slott och Hallwylska 

palatset 

Överintendent 

Bursell 

Barbro 

Livsmedelsekonomiska institutet 

GD 

von Schantz 

Dag 

Livsmedelsverket 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Inger 

Lotteriinspektionen 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Hases Per 

Luftfartsstyrelsen 

GD 

Billinger 

Nils Gunnar 

Luftfartsverket 

GD 

Rekke 

Lars 

Luleå tekniska universitet 

Rektor 

Sandvik[REDACTED_EFTERNAMN] 

Pia 

Lunds universitet 

Rektor 

Bexell 

Göran 

Läkemedelsförmånsnämnden 

GD 

Tauberman 

Ann-Christin

Läkemedelsverket 

GD 

Alvan 

Gunnar 

Länsstyrelsen i Blekinge län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ingegerd 

Länsstyrelsen i Dalarnas län 

Landshövding 

Norrfalk 

Maria 

Länsstyrelsen i Gotlands län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Marianne 

Länsstyrelsen i Gävleborgs län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Christer 

Länsstyrelsen i Hallands län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lars-Erik

Länsstyrelsen i Jämtlands län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Maggi 

Länsstyrelsen i Jönköpings län 

Landshövding 

Engqvist 

Lars 

Länsstyrelsen i Kalmar län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Sven 

Länsstyrelsen i Kronobergs län 

Landshövding, vik 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Claes 

Länsstyrelsen i Norrbottens län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Per-Ola

Länsstyrelsen i Skåne län 

Landshövding 

Tunhammar 

Göran 

Länsstyrelsen i Stockholms län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Per 

Länsstyrelsen i Södermanlands län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Bo 

Länsstyrelsen i Uppsala län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Anders 

Länsstyrelsen i Värmlands län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Eva 

Länsstyrelsen i Västerbottens län 

Landshövding, vik 

Theolin 

Göran 

Länsstyrelsen i Västernorrlands län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Gerhard 

Länsstyrelsen i Västmanlands län 

Landshövding 

Svegfors 

Mats 

Länsstyrelsen i Västra Götalands län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Göte 

Länsstyrelsen i Örebro län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Sören 

Länsstyrelsen i Östergötlands län 

Landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Björn 

Lärarhögskolan i Stockholm 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ingrid 

Malmö högskola 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lennart 

Marknadsdomstolen 

Ordförande 

Fallenius 

Christer 

Medlingsinstitutet 

GD 

Stråth 

Claes 

Migrationsverket 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Dan 

Mittuniversitetet 

Rektor 

Lindstein 

Thomas 

Moderna museet 

Överintendent 

Nittve 

Lars 

Myndigheten för handikappolitisk samordning 

(Handisam) 

GD 

Älfvåg 

Carl 

Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 

GD 

Camving 

Meit 

Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Sonja 

29

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighet 

Titel 

Efternamn 

Förnamn 

Myndigheten för nätverk och samarbete inom 

högre utbildning 

GD, vik 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Håkan 

Myndigheten för skolutveckling 

GD 

Enochsson 

Pia 

Myndigheten för utl. investeringar i Sverige 

GD 

Hammerich 

Kai 

Mälardalens högskola 

Rektor 

Palmér 

Ingegerd 

Nationalmuseum med Prins Eugens 

Waldermarsudde 

Överintendent 

Söderlind 

Solfrid 

Nationellt centrum för flexibelt lärande 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Hans-Inge

Naturhistoriska riksmuseet 

Museichef 

Hallman 

Christina 

Naturvårdsverket 

GD 

Liljelund 

Lars-Erik

Nordiska Afrikainstitutet 

Direktör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Carin 

Ombudsmannen mot diskriminering på grund av 

sexuell läggning 

HomO 

Ytterberg 

Hans 

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 

DO 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Katri 

Operahögskolan i Sthlm 

Rektor 

Svendén 

Birgitta 

Patent- och registreringsverket 

GD, vik 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lars 

Patentbesvärsrätten 

Ordförande 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Alf 

Polarforskningssekretariatet 

Föreståndare 

Karlqvist 

Anders 

Post- och telestyrelsen 

GD 

Treschow 

Marianne 

Premiepensionsmyndigheten 

GD, vik 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Johan 

Presstödsnämnden 

Kanslichef 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Henrik 

Radio- och TV-verket

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Björn 

Regeringsrätten 

Ordförande 

Lavin 

Rune 

Revisorsnämnden 

Direktör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Peter 

Riksantikvarieämbetet 

Riksantikvarie 

Liliequist 

Inger 

Riksarkivet 

Riksarkivarie 

Lidman 

Tomas 

Riksgäldskontoret 

Riksgäldsdirektör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Bo 

Rikspolisstyrelsen 

Rikspolischef 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Stefan 

Rikstrafiken 

GD 

Widlert 

Staffan 

Riksutställningar 

GD 

Follin 

Ann 

Rymdstyrelsen 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Per 

Rättsmedicinalverket 

GD 

Zelmin 

Erna 

Sjöfartsverket 

GD 

Selén 

Jan-Olof

Skatteverket 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Mats 

Skogsstyrelsen 

GD 

Enander 

Göran 

Skolväsendets överklagandenämnd 

Direktör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Magnus 

SMHI 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Maria 

Smittskyddsinstitutet 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ragnar 

Socialstyrelsen 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Kjell 

Specialpedagogiska institutet 

GD 

Rocksén 

Jan 

Specialskolemyndigheten 

GD 

Bååth 

Greger 

Statens beredning för medicinsk utvärdering 

Direktör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Måns 

Statens biografbyrå 

Direktör 

Arrbäck 

Gunnel 

Statens bostadskreditnämnd 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lars 

Statens energimyndighet 

GD 

Korsfeldt 

Thomas 

Statens fastighetsverk 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Bo 

30

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighet 

Titel 

Efternamn 

Förnamn 

Statens folkhälsoinstitut 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Gunnar 

Statens försvarshistoriska museer 

Överintendent 

von Arbin 

Christina 

Statens geotekniska institut 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Birgitta 

Statens haverikommission 

GD 

Kastman Heuman 

Åsa 

Statens historiska museer 

Överintendent 

Amréus 

Lars 

Statens institut för kommunikationsanalys 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Kjell 

Statens institutionsstyrelse 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN] 

Ewa 

Statens jordbruksverk 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Mats 

Statens järnvägar 

GD 

Dahlborg 

Lennart 

Statens konstråd 

Direktör 

Adsenius 

Mikael 

Statens kulturråd 

GD 

Rennerstedt 

Kristina 

Statens kärnkraftinspektion 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Judith 

Statens ljud- och bildarkiv 

GD 

Allerstrand 

Sven 

Statens maritima museer 

Överintendent 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Robert 

Statens museer för världskultur 

Överintendent 

Gesang-Karlström

Eva 

Statens musiksamlingar 

Direktör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Kent 

Statens pensionsverk 

GD, vik 

Carré 

Gunnel 

Statens räddningsverk 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Göran 

Statens skolverk 

GD 

Thullberg 

Per 

Statens strålskyddsinstitut 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lars-Erik

Statens va-nämnd

Ordförande 

Rubenson 

Stefan 

Statens veterinärmedicinska anstalt 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Anders 

Statens väg- och transportforskningsinstitut 

GD 

Karlström 

Urban 

Statistiska centralbyrån 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Kjell 

Statskontoret 

GD, vik 

Törnvall 

Peder 

Stockholms universitet 

Rektor 

Bremer 

Kåre 

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll 

(SWEDAC) 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Hans-Eric

Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete 

(Sida) 

GD, vik 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Göran 

Styrelsen för psykologiskt försvar 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Mats 

Svenska ESF-Rådet

GD 

Qvarfort 

Anne-Marie

Svenska institutet 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Olle 

Svenskt biografiskt lexikon 

Huvudredaktör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Åsa 

Sveriges geologiska undersökning 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lars 

Sveriges lantbruksuniversitet 

Rektor 

Sennerby Forsse 

Lisa 

Säkerhetspolisen 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Anders 

Södertörns högskola 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ingela 

Talboks- och punktskr.biblioteket 

Bibliotekschef 

Esaiasson 

Roland 

Teaterhögskolan i Stockholm 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Olle 

Totalförsvarets forskningsinstitut 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Madelene 

Totalförsvarets pliktverk 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Björn 

Tullverket 

Generaltulldirektör[REDACTED_EFTERNAMN] 

Karin 

Umeå universitet 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Göran 

Ungdomsstyrelsen 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Per 

Uppsala universitet 

Rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Anders 

Valmyndigheten 

Kanslichef 

Skarell 

Gunnar 

Verket för förvaltningsutveckling (Verva) 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lena 

31

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighet 

Titel 

Efternamn 

Förnamn 

Verket för innovationssystem (Vinnova) 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Per 

Verket för näringslivsutveckling (Nutek) 

GD, vik 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Sune 

Vetenskapsrådet 

GD 

Omling 

Pär 

Vägverket 

GD 

Skogö 

Ingemar 

Växjö universitet 

Rektor 

Sterte 

Johan 

Åklagarmyndigheten 

Riksåklagare 

Wersäll 

Fredrik 

Örebro universitet 

Rektor 

Gidlund 

Janerik 

Överklagandenämnden för studiestöd 

Direktör 

Törnered 

Mats 

Ordförande i styrelser med fullt ansvar 2007-09-01

Regeringen redovisar nedan en sammanställning över ordförande i styrelser med fullt ansvar. Sammanställningen redovisar förhållandet den 1 september 2007.

Myndighet 

Titel 

Efternamn 

Förnamn 

Affärsverket svenska kraftnät 

Fd statsråd 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Sven 

AP-fonden Första 

GD 

Hedborg 

Anna 

AP-fonden Andra 

Ekonom 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Gunnar 

AP-fonden Tredje 

VD 

de Neergaard 

Claes 

AP-fonden Fjärde 

Fd statsråd 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Birgit 

AP-fonden Sjunde 

Ek.dr. 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Bengt 

AP-fonden Sjätte 

Direktör 

Jeansson 

Lennart 

Arbetsgivarverket 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Mats 

Arbetsmarknadsstyrelsen 

Fd Riksgäldsdirektör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Thomas 

Banverket 

Direktör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Mats 

Blekinge tekniska högskola 

VD 

Seddigh 

Akbar 

Danshögskolan 

Fd generalsekreterare 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lars 

Dramatiska institutet 

Teaterchef 

Assefa 

Astrid 

Exportkreditnämnden 

Direktör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lennart 

Finansinspektionen 

Fd statsråd 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Bengt 

Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap 

Ambassadör 

Anell 

Lars 

Fortifikationsverket 

Direktör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Thord 

Försvarets materielverk 

Fd GD 

Carling 

Jan 

Försvarshögskolan 

Fd rektor 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Gunnar 

Försäkringskassan 

Socionom 

Efraimsson 

Inger 

Gymnastik- och idrottshögskolan 

Direktör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Bo 

Göteborgs universitet 

Styrelseorförande 

Bennet 

Carl 

Högskolan Dalarna 

VD 

Staff 

Lars-Olof

Högskolan i Borås 

Ambassadör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Maria 

Högskolan i Gävle 

Fd landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lars-Erik

Högskolan i Halmstad 

Fd landshövding 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Thorsten 

32

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Myndighet 

Titel 

Efternamn 

Förnamn 

Högskolan i Kalmar 

VD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lennart 

Högskolan i Skövde 

Sjukhusdirektör 

Tuvegran 

Ingela 

Högskolan Väst 

Fd statsråd 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Jan 

Högskolan Kristianstad 

Direktör 
[REDACTED_EFTERNAMN] Lönnberg 

Lil 

Högskolan på Gotland 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Inger 

Karlstads universitet 

Ordförande 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Sture 

Karolinska institutet 

Riksdagsledamot 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Susanne 

Konstfack 

Författare 

Thorgren 

Gunilla 

Kungl. Konsthögskolan 

Riksarkivarie 

Lidman 

Tomas 

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm 

Fd förlagschefen 

Bohlund 

Kjell 

Kungl. Tekniska högskolan 

Sjukhusdirektör 

Schelin-Seidegård

Cecilia 

Linköpings universitet 

Fd statsråd 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Bengt 

Lotteriinspektionen 

Hovrättslagman 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ann-Christine

Luftfartsverket 

Landshövding 

Tunhammar 

Göran 

Luleå tekniska universitet 

VD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Anders 

Lunds universitet 

Fd GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Allan 

Lärarhögskolan i Stockholm 

GD 

Ringborg 

Erland 

Malmö högskola 

Regionchef 

Östling[REDACTED_EFTERNAMN] 

Eva 

Mittuniversitetet 

VD 

Böhlin 

Birgitta 

Myndigheten för utländska investeringar i Sverige 

Direktör 

Narvinger 

Anders 

Mälardalens högskola 

VD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lennart 

Operahögskolan 

Fd statsråd 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Birgit 

Post- och telestyrelsen 

Fd riksdagsledamot 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lars 

Premiepensionsmyndigheten 

Fd riksgäldsdirektör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Thomas 

Riksgäldskontoret 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Lars Eric 

Rikstrafiken 

Riksdagsledamot 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Inger 

Sjöfartsverket 

VD 

Sundling 

Jan 

Statens järnvägar 

Ekonomidirektör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Bo 

Statens beredning för medicinsk utvärdering 

Professor 

Rehnqvist 

Nina 

Statens pensionsverk 

GD 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Yvonne 

Stockholms universitet 

Kammarrättspresident Heckscher 

Sten 

Sveriges lantbruksuniversitet 

GD 

Edqvist 

Lars-Erik

Södertörns högskola 

Direktör 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

Björn 

Teaterhögskolan i Stockholm 

GD 

Wigzell 

Kerstin 

Totalförsvarets forskningsinstitut 

Professor 

Ullenius 

Christina 

Umeå universitet 

Direktör 

Johansson-Hedberg

Birgitta 

Uppsala universitet 

Ekonomie doktor 

Dalborg 

Hans 

Verket för innovationssystem (Vinnova) 

Direktör 

Johansson-Hedberg

Birgitta 

Verket för högskoleservice (VHS) 

Rektor 

Sandvik[REDACTED_EFTERNAMN] 

Pia 

Verket för näringslivsutveckling (Nutek) 

GD 

Hammerich 

Kai 

Vetenskapsrådet 

Fd statsråd 

von[REDACTED_EFTERNAMN] 

Björn 

Vägverket 

Fd riksdagsledamoten[REDACTED_EFTERNAMN] 

Kenneth 

33

PROP. 2007/08:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1

Växjö universitet 

Fd ambassadör 

Bergquist 

Mats 

Örebro universitet 

Fd GD 

Sandebring 

Hans 

34