Regeringens proposition

1991/92:3

om sekretess inom svenska kyrkan

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Föredragande vid regeringssammanträdet har varit t.f. chefen för justitiede

partementet[REDACTED_EFTERNAMN].

Stockholm den 20 juni 1991

På regeringens vägnar

Odd[REDACTED_EFTERNAMN]

Mona[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag till en ändring i sekretesslagen (1980:100)

som innebär att uppgifter om enskildas personliga förhållanden skall skyd

das av sekretess inom svenska kyrkans församlingsvårdande verksamhet.

Lagändringen föreslås träda i kraft den 1 januari 1992.

1 Inledning

Präster och annan personal som tjänstgör inom svenska kyrkan får i sitt ar

bete del av uppgifter som rör enskilda människors förhållanden. Det är ofta

fråga om förtroendesituationer där det är viktigt att uppgifterna inte förs vi

dare.

I dag gäller sekretess i ganska begränsad omfattning inom svenska kyrkan.

Förutom i lagen (1979:926) om tystnadsplikt för präst inom svenska kyrkan

finns vissa bestämmelser i sekretesslagen (1980:100; omtryckt 1989:713).

En utvidgning av sekretessen på kyrkans område aktualiserades under för

arbetena till sekretesslagen men genomfördes då inte (jfr Ds Ju 1977:1 s. 238

och 1977:11 s. 477 f.). 1982 års allmänna kyrkomöte (kskr. 1982:17) och 1983

års kyrkomöte (kskr. 1983:27 och 28) samt olika organ inom svenska kyrkan

har därefter vid ett flertal tillfällen begärt en utvidgad sekretess inom för

samlingsarbetet.

Frågan om sekretess inom svenska kyrkan togs också upp av 1982 års kyr

kokommitté i en skrivelse till chefen för justitiedepartementet i december

1985. Skrivelsen remissbehandlades. Skrivelsen tillsammans med en sam

manställning av remissyttrandena finns intagna som bilagor i en inom justi

tiedepartementet upprättad promemoria (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i

sekretesslagen. På grundval av skrivelsen och remissvaren lades i promemo

rian fram förslag till bl.a. en vidgad sekretess inom svenska kyrkans försam

lingsvårdande verksamhet. Sammanfattningen och de lagförslag i promemo

rian som avser sekretessen inom svenska kyrkan är fogade till propositionen

som bilaga 1 och bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteck

ning över remissinstanserna återfinns i bilaga 3. En sammanställning av re

missyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr KY 1193 och

1194/87 i civildepartementet).

Regeringen har den 6 december 1990 beslutat att inhämta kyrkomötets

yttrande över förslag till bl.a. en ny kyrkolag (Reg.Skr. 1990:1). I skrivelsen

till kyrkomötet har inte föreslagits någon ändring i sak av bestämmelserna

om tystnadsplikt och sekretess inom svenska kyrkan.

Regeringen beslutade den 6 juni 1991 inhämta lagrådets yttrande över för

slaget till ändring i sekretesslagen. Det till lagrådet överlämnade förslaget

överensstämmer med det lagförslag som nu läggs fram.

Lagrådet har den 11 juni 1991 lämnat det remitterade förslaget utan erin

ran. Lagrådets yttrande är fogat till propositionen som bilaga 4.

2 Sekretess inom svenska kyrkans församlingsvårdande

verksamhet

Regeringens förslag: Sekretess skall gälla inom svenska kyrkans för

samlingsvårdande verksamhet för uppgift om enskilds personliga för

hållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den

enskilde eller någon honom närstående lider men.

Departementspromemorian: Förslaget motsvarar i huvudsak vårt. I pro

memorian föreslogs dock en mindre omfattande sekretess genom ett rakt

skaderekvisit.

Remissinstanserna: Promemorians förslag om sekretess inom den försam

lingsvårdande verksamheten tillstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet

remissinstanser. Svenska kyrkans centralstyrelse och Svenska kyrkans för

samlings- och pastoratsförbund anser dock att sekretessen bör gälla med ett

omvänt skaderekvisit. Justitieombudsmannen och Allmänhetens pressom

budsman förordar att sekretessen i stället knyts till vissa i lagen angivna per

sonalkategorier. Svenska kyrkans diakon- och diakonissförbund anser att

förslagen bör kompletteras med en bestämmelse om att sekretessen inom

den diakonala verksamheten skall vara absolut. Riksåklagaren anser att sek

retessen bör förbehållas mera utpräglade förtroendesituationer.

Gällande ordning: 1686 års kyrkolag innehöll tidigare bestämmelser om

tystnadsplikt för dem som vigs till präst inom svenska kyrkan (7 kap. 2 §). I

samband med tillkomsten av sekretesslagen fördes de tidigare bestämmel

serna om tystnadsplikt för prästerna i 1686 års kyrkolag in i en särskild lag,

nämligen lagen om tystnadsplikt för präst inom svenska kyrkan (Skr. 1979:3,

KLU 1, kskr. 1 och prop. 1979/80:20, KU 7, rskr. 4). I denna lag föreskrivs

att den som är prästvigd i svenska kyrkan har tystnadsplikt i fråga om det

som han har erfarit under enskilt skriftermål (dvs. bikt) eller under själavår

dande samtal i övrigt. Enligt 1 kap. 10 § sekretesslagen gäller lagen om tyst

nadsplikt för präst i stället för bestämmelserna i sekretesslagen.

Enligt 7 kap. 4 § andra stycket sekretesslagen gäller sekretess för uppgift

som enskild lämnat inom den familjerådgivningsverksamhet som bl.a. de

kyrkliga kommunerna bedriver. Präster och andra anställda inom svenska

kyrkan omfattas också av de sekretessbestämmelser som gäller inom den of

fentliga hälso- och sjukvården när de tjänstgör inom detta område (7 kap. 1

§ sekretesslagen).

Arbetet med folkbokföringen har utgjort en inte obetydlig del av verk

samheten vid pastorsämbetena. Sekretess för uppgifter i verksamhet som av

ser folkbokföringen regleras i 7 kap. 15 § sekretesslagen. Den 1 juli 1991 förs

emellertid ansvaret för den lokala folkbokföringen över till skattemyndighe

terna (jfr prop. 1986/87:158, SkU 1987/88:2, rskr. 2 och prop. 1990/91:53,

SkU9, rskr. 109; SFS 1991:481).

Pastor skall emellertid också i fortsättningen handlägga ärenden om med

lemskap i svenska kyrkan enligt religionsfrihetslagen (1951:680; ändrad se

nast 1991:488). Uppgifterna i medlemskapsärendena ges därför genom en

ändring i 7 kap. 15 § sekretesslagen, som träder i kraft den 1 juli 1991, ett

sekretesskydd som motsvarar det som gäller för uppgifterna i folkbokfö

ringen (jfr prop. 1990/91:153, SkU28, rskr. 320; SFS 1991:492).

Några sekretessbestämmelser utöver de här redovisade och som uttryckli

gen omfattar verksamheten inom svenska kyrkan finns inte i sekretesslagen

eller i någon annan lag. En annan sak är att de sekretessbestämmelser som

generellt gäller i det allmännas verksamhet också är tillämpliga inom

svenska kyrkan. Så är fallet i fråga om bl.a. sekretessen inom myndigheter

nas personaladministrativa verksamhet (7 kap. 11 § sekretesslagen) och sek

retess till skydd för utlänningar (7 kap. 14 § första stycket sekretesslagen).

Skälen för regeringens förslag

Behovet av sekretess

Inom svenska kyrkans församlingsverksamhet arbetar präster och ett flertal

kyrkokommunalt anställda, såsom diakoner och diakonissor, församlings

sekreterare, församlingspedagoger, diakoniassistenter, församlingssystrar,

församlingsassistenter, assistenter inom sjukhuskyrkan, förskollärare, barn

timmeledare och fritidsledare. En stor mängd frivilliga medarbetare deltar

dessutom i församlingsarbetet.

En stor del av verksamheten inom svenska kyrkans församlingar är av en

sådan karaktär att den person som vänder sig till en församling utgår från att

uppgifter som han lämnar till någon som tjänstgör där inte förs vidare. Detta

är av särskild betydelse i den enskildes kontakt med en församling i samband

med dop, konfirmation, vigsel och begravning. De som fullgör själavår

dande uppgifter i församlingarna utan att vara prästvigda har också ett stort

behov av att kunna försäkra de människor som de möter att de har tystnads

plikt. Därigenom kan de skapa det för samtalen nödvändiga förtroendet.

Även om kyrkans personal hanterar dessa frågor på det förtroendefulla sätt

som kan förväntas, framstår det som en brist att det saknas uttryckliga före

skrifter om sekretess på området.

En inte obetydlig del av församlingsarbetet är vidare av den karaktären

att det kan jämställas med arbetet inom socialtjänsten, som has om hand av

de borgerliga kommunerna och för vilken sekretess gäller (7 kap. 4 § sekre

tesslagen). Det gäller framför allt församlingarnas diakonala verksamhet

samt verksamheten bland barn och ungdomar, t.ex. kyrkans förskola och

ungdomsverksamhet. Inom denna del av församlingarnas verksamhet är be

hovet av skydd för känsliga uppgifter i fråga om enskilda personer av samma

slag som inom socialtjänsten. Också på detta område framstår avsaknaden

av uttryckliga sekretessregler som en brist.

Enligt regeringens mening finns det alltså ett behov av att skapa ett lag

stadgat sekretesskydd inom svenska kyrkans församlingsverksamhet.

Omfattningen av sekretessen

Ett par remissinstanser har föreslagit att tystnadsplikten knyts till vissa an

givna personalkategorier. Några klara gränslinjer mellan olika personalkate

gorier bland dem som inte är präster finns emellertid för närvarande inte

inom svenska kyrkans församlingsverksamhet. Sekretessen bör därför lämp

ligen knytas till verksamhet av visst slag.

Av det föregående har framgått att behovet av uttryckliga regler om sekre

tess inom församlingsarbetet gör sig särskilt gällande inom den själavår

dande och den diakonala verksamheten samt inom barn- och ungdomsverk

samheten. Dessa verksamhetsområden, som främst tar sikte på vården av

församlingens medlemmar, bör sammanfattande kunna benämnas den för

samlingsvårdande verksamheten. Utanför denna verksamhet faller t.ex. för

valtning av kyrkans egendom, begravningsväsendet samt församlingarnas

och de kyrkliga samfälligheternas personaladministration.

Sekretessen inom den församlingsvårdande verksamheten bör bara gälla

för uppgift om enskilds personliga förhållanden. Den verksamhet som det

här är fråga om är till sin karaktär av samma slag som verksamheten inom

socialtjänsten. I konsekvens härmed bör därför sekretesskyddet ha samma

omfattning som inom socialtjänsten. Sekretess bör därför gälla med ett om

vänt skaderekvisit, dvs. om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att

den enskilde eller någon honom närstående lider men.

En föreskrift med det nu föreslagna innehållet bör tas in i en ny paragraf,

7 kap. 33 §, i sekretesslagen.

Tillämpningsområdet för en sådan ny sekretessbestämmelse avser natur

ligtvis bara det allmännas verksamhet. De som därmed kommer att omfattas

är personer som är anställda eller har uppdrag hos en kyrklig myndighet eller

som annars har en därmed jämförbar anknytning till den kyrkliga myndighe

ten (se 1 kap. 6 § sekretesslagen).

Föreskrifterna i 1979 års lag om tystnadsplikt för präst inom svenska kyr

kan bör också i fortsättningen gälla i stället för sekretesslagens bestämmelser

(1 kap. 10 § sekretesslagen). Bestämmelserna i 1979 års lag är mera långt

gående än den nu föreslagna föreskriften i sekretesslagen. Tystnadsplikten

för präster är nämligen absolut, dvs. den begränsas inte av något skaderekvi

sit. Särregleringen motiveras särskilt av att 1979 års lag ålägger den som är

prästvigd i svenska kyrkans ordning en livslång tystnadsplikt oavsett om

denne har ställning som offentlig funktionär eller inte.

Den särskilda tystnadsplikten för präster inom svenska kyrkan har enligt

16 kap. 1 § 7 sekretesslagen företräde framför principen om meddelarfrihet.

Vi anser däremot inte att det finns skäl att begränsa meddelarfriheten vad

gäller den församlingsvårdande verksamheten i övrigt.

Sekretesstid

En längsta sekretesstid för uppgifter i allmänna handlingar bör gälla också

sekretess inom den församlingsvårdande verksamheten. Denna tid bör, som

i andra liknande fall, sättas till 70 år.

Ikraftträdande m.m.

Den nya lagstiftningen bör träda i kraft den 1 januari 1992. Något behov av

övergångsbestämmelser finns inte.

Den nya regleringen förutses inte medföra några kostnadskonsekvenser.

3 Upprättat lagförslag

I enlighet med vad som anförts har inom justitiedepartementet upprättats

förslag till

lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).

4 Ärendet till riksdagen

Med hänvisning till vad som anförts föreslår regeringen

att riksdagen antar förslaget till lag om ändring i sekretesslagen

(1980:100).

Propositionens lagförslag

Förslag till

Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs att det i sekretesslagen (1980:100)1 skall införas en

ny paragraf, 7 kap. 33 §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 kap.

33 §

Sekretess gäller inom svenska kyr

kans församlingsvårdande verksam

het för uppgift om enskilds person

liga förhållanden, om det inte står

klart att uppgiften kan röjas utan att

den enskilde eller någon honom när

stående lider men.

 I fråga om uppgift i allmän hand

ling gäller sekretessen i högst 70 år.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

Utdrag ur sammanfattningen i departementspromemorian

(Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen

Bilaga 1

Sammanfattning

Sekretessen inom svenska kyrkans församlingsarbete skall förbättras. Enligt

en ny paragraf skall sekretess gälla inom svenska kyrkans församlingsvår

dande verksamhet. Sekretessen skall avgränsas med ett s.k. rakt skaderekvi

sit. Vidare diskuteras om den nuvarande bestämmelsen i lagen (1979:926)

om tystnadsplikt för präst inom svenska kyrkan skall flyttas över till sekre

tesslagen vad gäller den som innehar prästtjänst.

Lagförslag i promemorian

(Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen

Bilaga 2

1 Förslag till

Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980: 100)

dels att 1 kap. 10 § skall upphöra att gälla,

dels att -- -- -- och 16 kap. skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 27 §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

-- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- --

 -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- --

Föreslagen lydelse

7 kap.

27 §

Sekretess gäller inom svenska kyrkans församlingsvårdande verksamhet för

uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den en

skilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.

 Präst inom svenska kyrkan får inte i något fall lämna ut uppgift som enskild

har lämnat under bikt eller under själavårdande samtal i övrigt. Föreskrifterna

i 1 kap. 5 § och 14 kap. gäller inte i fråga om sekretessen enligt detta stycke.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen enligt första stycket

i högst 70 år.

 16 kap. Om ansvar på tryckfrihetsförordningens område för brott mot tyst

nadsplikt m.m.

1 §

Friheten enligt 1 kap. 1 § tredje stycket och 15 kap. 2 § tryckfrihetsförord

ningen att meddela uppgifter och underrättelser för offentliggörande är begrän

sad enligt 7 kap. 3 § första stycket 1 och 18 kap. 1 § tredje stycket samma

förord

ning genom följande bestämmelser i brottsbalken om brott mot rikets säkerhet:

högförräderi (19 kap. 1 §), spioneri (19 kap. 5 §), grovt spioneri (19 kap. 6

§),

grov obehörig befattning med hemlig uppgift (19 kap. 8 §), uppror (18 kap. 1

§), landsförräderi och landssvek (22 kap. 1 §) samt försök, förberedelse och

stämpling till sådant brott (19 kap. 14 §, 18 kap. 7 § respektive 22 kap. 12 §).

 I 7 kap. 4 § 1--8 och 18 kap. 1 § första stycket tryckfrihetsförordningen före

skrivs om motsvarande begränsningar i friheten att i tryckta skrifter och vissa

andra uttrycksformer offentliggöra uppgifter och underrättelser.

2 §

Friheten enligt 1 kap. 1 § tredje stycket och 15 kap. 2 § tryckfrihetsförord

ningen att lämna uppgifter och underrättelser för offentliggörande är begrän

sad även enligt 7 kap. 3 § första stycket 2 och 18 kap. 1 § tredje stycket samma

förordning om det är fråga om uppsåtligt utlämnande av en allmän handling.

 I 7 kap. 5 § 1 och 18 kap. 1 § första stycket tryckfrihetsförordningen före

skrivs om motsvarande begränsningar i friheten att offentliggöra uppgifter och

underrättelser.

3 §

Friheten enligt 1 kap. 1 § och 15 kap. 1 och 2 §§ tryckfrihetsförordningen

att meddela och offentliggöra uppgifter och underrättelser är begränsad i öv

rigt enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 samt 18 kap. 1 § samma förord

ning i de fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, där tystnadsplikten

följer av

-- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- --

 -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- --

 --

7 kap. 21 §

såvitt avser uppgift vars röjande

kan antas medföra fara för att någon

utsätts för våld eller annat allvarligt

men

7 kap. 27 § andra stycket

8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2, 7 § första stycket 2

eller

8 § första stycket

-- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- --

 -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- --

 --

Denna lag träder i kraft, i fråga om 7 kap. 27 § och 16 kap. den 1 januari

1989, och i övrigt den 1 januari 1988. -- -- --

2 Förslag till

Lag om ändring i rättegångsbalken

 Härigenom föreskrivs att 36 kap. 5 § rättegångsbalken skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

36 kap.

5 §

Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 § eller 3 kap. 1 § sekretesslagen

(1980:100) eller bestämmelse, till vilken hänvisas i något av dessa lagrum,

ej äger lämna uppgift må ej höras som vittne därom utan tillstånd från den

myndighet i vars verksamhet uppgiften har inhämtats.

 Ej heller må advokat, läkare, tandläkare, barnmorska, sjuksköterska, ku

rator vid familjerådgivningsbyrå, som drives av kommun, landstingskom

mun, församling eller kyrklig samfällighet eller deras biträden höras angå

ende något, som på grund av denna deras ställning förtrotts dem, eller de i

samband därmed erfarit, med mindre det är i lag medgivet eller den, till vil

kens förmån tystnadsplikten gäller, samtycker därtill. Den som till följd av

9 kap. 4 § sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får inte hö

ras som vittne om dem, utan att det är medgivet i lag eller att den till vars

förmån sekretessen gäller samtycker till det.

 Rättegångsombud, biträde eller försvarare må ej höras som vittne om vad

för uppdragets fullgörande förtrotts honom, med mindre parten medgiver,

att det må yppas.

Utan hinder av vad i andra eller tredje stycket sägs vare annan än försva

rare skyldig att avgiva utsaga i mål angående brott, för vilket icke är stadgat

lindrigare straff än fängelse i två år.

Om tystnadsplikt för präst inom

svenska kyrkan är särskilt stadgat.

Präst inom annat trossamfund än

svenska kyrkan eller den som i så

dant samfund intager motsvarande

ställning må icke höras som vittne

om något som han vid enskilt skrif

termål eller under själavårdande

samtal i övrigt har erfarit.

Präst inom svenska kyrkan får inte

höras som vittne om något som han

har erfarit vid bikt eller under själa

vårdande samtal i övrigt. Detsamma

gäller präst inom annat trossamfund

än svenska kyrkan eller den som i så

dant samfund intager motsvarande

ställning.

Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen, 9 §

radioansvarighetslagen (1966:756), 1 § lagen (1982:460) om ansvarighet för

närradio eller 11 eller 16 § lagen (1982:521) om ansvarighet för radio- och

kassettidningar får höras som vittne om förhållanden som tystnadsplikten

avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1989.

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1979:926) om tystnadsplikt för präst

inom svenska kyrkan

 Härigenom föreskrivs att lagen (1979:926) om tystnadsplikt för präst inom

svenska kyrkan skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Den som är prästvigd i svenska

kyrkan har tystnadsplikt i fråga om

det som han har erfarit under enskilt

skriftermål eller under själavår

dande samtal i övrigt.

Den som är prästvigd i svenska

kyrkan har tystnadsplikt i fråga om

det som han har erfarit under bikt el

ler under själavårdande samtal i öv

rigt.

 I det allmännas verksamhet tilläm

pas i stället bestämmelserna i sekre

tesslagen (1980:100).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1989.

De remissinstanser som har yttrat sig över promemorian

(Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen

Bilaga 3

Efter remiss har yttranden över departementspromemorian (Ds Ju 1987:3)

Vissa ändringar i sekretesslagen kommit in från följande:

Justitiekanslern,

hovrätten för Övre Norrland,

kammarrätten i Jönköping,

riksåklagaren,

rikspolisstyrelsen,

styrelsen för internationell utveckling,

kommerskollegium,

överbefälhavaren,

försvarets materielverk,

riksförsäkringsverket,

socialstyrelsen,

televerket,

generaltullstyrelsen,

bankinspektionen,

försäkringsinspektionen,

riksskatteverket,

kemikalieinspektionen,

statens strålskyddsinstitut,

statens kärnkraftinspektion,

riksdagens ombudsmän,

Industriförbundet,

Sveriges Kemiska industrikontor (Kemikontoret),

svenska kyrkans centralstyrelse,

Svenska kyrkans församlings- och pastoratsförbund,

Svenska kyrkans personalförbund,

Allmänhetens pressombudsman,

Sveriges Radio Aktiebolag,

Pressens Samarbetsnämnd,

Svenska kyrkans Diakon- och Diakonissförbund.

Lagrådet

Bilaga 4

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1991-06-11

Närvarande: f.d. regeringsrådet Eskil Hellner, justitierådet Fredrik Sterzel,

regeringsrådet Björn Sjöberg.

Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 6 juni 1991 har regeringen

på hemställan av statsrådet Laila Freivalds beslutat inhämta lagrådets ytt

rande över förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) (sekretess

inom svenska kyrkan).

Förslaget har inför lagrådet föredragits av departementsrådet Lotty Nord

ling.

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20 juni 1991

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wal

lén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G. An

dersson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

T.f. departementschefen, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler fråga om sekretess inom

svenska kyrkan.

Regeringen beslutar att genom proposition lämna förslag till riksdagen om

lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) i enlighet med bilagan till detta

protokoll.

Ur protokollet:

Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

Innehåll

Propositionens huvudsakliga innehåll

1

1

Inledning

2

2

Sekretess inom svenska kyrkans församlingsvårdande verk

samhet

2

3

Upprättat lagförslag

5

4

Ärendet till riksdagen

5

Propositionens lagförslag

6

Bilaga 1

Utdrag ur sammanfattningen i promemorian (Ds Ju

1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen

7

Bilaga 2

Lagförslag i promemorian (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar

i sekretesslagen

8

Bilaga 3

De remissinstanser som har yttrat sig över promemorian

(Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen

12

Bilaga 4

Lagrådets yttrande

13

Utdrag ur regeringsprotokollet den 20 juni 1991

14

1 Lagen omtryckt 1989:713.