Regeringens proposition

1995/96:89

Utbildning i Sverige för utlandssvenska barn och ungdomar

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 19 oktober 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ylva[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I denna proposition föreslås att utbildningsmöjligheterna i Sverige för

utlandssvenska barn och ungdomar breddas och garanteras genom ett

statsbidragssystem som omfattar alla skolformer från och med årskurs 7 i

grundskolan eller motsvarande till och med gymnasieskolan eller motsvarande.

Statsbidraget skall lämnas till anordnaren av utbildningen och följer den

enskilde eleven oavsett skolform. Eleven skall vidare ges ett bidrag för

inackordering.

 Den nuvarande utbildningsformen riksinternatskola behålls under en

övergångstid. Regleringen anpassas dock i riktning mot vad som gäller för

fristående skolor. Staten träffar avtal om statsbidrag till dessa skolor under

övergångstiden och om formerna för verksamheten. Statsbidrag lämnas för alla

utlandssvenska elever dock minst för ett i avtalet garanterat antal

årselevplatser.

 En riksinternatskola skall liksom tidigare även kunna ta emot elever bosatta i

Sverige. Hemkommunen skall vara skyldig att fördela resurser för en sådan elev

på samma sätt som om eleven gick i en fristående skola.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut......................... 3

2 Lagtext............................................. 4

3 Ärendet och dess beredning.......................... 9

4 Nuvarande reglering................................. 9

5 Förändrat system.................................... 11

6 Författningskommentar............................... 16

Bilaga 1 Sammanfattning av Promemorian Ändring av regleringen för

 riksinternatskolor, utarbetad av en arbetsgrupp inom

 Utbildningsdepartementet............................ 18

Bilaga 2 Sammanställning av remissinstanser och yttranden

 över promemorian Ändring av regleringen för

 riksinternatskolor.................................. 22

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 oktober 1995. 28

Rättsdatablad.................................................... 29

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100),

2. godkänner det som regeringen förordar om statsbidrag till

 utlandssvenska elevers utbildning (avsnitt 5).

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

 Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)1

 dels att nuvarande 10 kap. 1 a § skall betecknas 10 kap. 1 b §,

 dels att 5 kap. 33 §, 9 kap. 6 och 8 §§ samt 10 kap. 1 § skall ha följande

lydelse,

 dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 1 kap. 17 § och 10 kap. 1

a och 1 c §§, av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

--------------------------------------------------------------------

 17 §

 Med utlandssvensk elev avses i

 denna lag en elev vars vårdnadsha-

 vare stadigvarande vistas i ut-

 landet och av vilka minst en är

 svensk medborgare.

 Regeringen får meddela föreskrif-

 ter om att också annan skall räk-

 nas som utlandssvensk elev.

 5 kap.

 33 §2

 Till elever i gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av

skolgången skall hemkommunen lämna ekonomiskt stöd. Skyldigheten gäller till och

med det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller tjugo år. Stödet

skall avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Stödet

skall ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om

stödet ges kontant, skall det utgå med lägst 1/30 av basbeloppet enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalendermånad under vilken eleven

bor inackorderad. Beloppet får avjämnas till närmast lägre hela tiotal kronor.

--------------------------------------------------------------------

 Första stycket gäller dock inte Första stycket gäller dock inte

de elever som avses i 27 § och de elever som avses i 27 § och som

som genom statens försorg får genom statens försorg får särskilda

särskilda omvårdnadsinsinsatser. omvårdnadsinsinsatser. Första styc-

 ket gäller inte heller i fråga om

 utlandssvenska elever som erhåller

 inackorderingstillägg enligt

 studie-stödslagen (1973:349).

 9 kap.

 6 §3

 En fristående skola, som är godkänd för elever som har vanlig skolplikt, skall

tilldelas bidrag för verksamheten av elevernas hemkommuner. För varje elev skall

lämnas ett belopp som motsvarar den genomsnittliga kostnaden per elev i hem-

kommunens grundskola det pågående kalenderåret på den årskurs som eleven

tillhör. Vid tilldelningen får kommunen göra ett avdrag som uppgår till högst 25

procent av den framräknade genomsnittskostnaden. När kommunen bestämmer

avdragets storlek skall den beakta bland annat om den fristående skolan har

särskilda kostnader på grund av

 1. att skolan drivs av en enskild fysisk eller juridisk person och inte av

kommunen,

 2. att skolans åtagande omfattar elever med behov av särskilda stöd-insatser,

 3. att skolan erbjuder skolhälsovård.

 Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får medge ett större

avdrag än 25 procent, om det finns särskilda skäl.

 Tilldelningen beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar den

1 juli. Tilldelningen grundas på antalet elever från kommunen i den fristående

skolan den 15 september under bidragsåret. Bidraget skall utbetalas med en

tolftedel varje månad. Utbetalningarna i juli-september avpassas efter ett

beräknat antal elever och reglering görs vid utbetalning i oktober. För en skola

som är nystartad, får bidrag, som avser tiden juli-september månad, betalas ut

samlat i september. För att en nystartad skola skall ha rätt till bidrag gäller

dock att skolan skall ha ansökt om att bli godkänd för vanlig skolplikt före den

1 april kalenderåret innan bidragsåret börjar.

 Om en elev slutar i den fristående skolan efter den 15 september bidragsåret

är hemkommunen inte skyldig att tilldela skolan bidrag för längre tid än till

och med kalendermånaden efter den då eleven slutade.

 Utbetalning av bidrag enligt andra stycket får grundas på den kostnad som

hemkommunen fastställt i sin budget för respektive kalenderår. Om det slutliga

utfallet skulle bli högre än det i budgeten fastställda har den fristående

skolan rätt att få ut motsvarande mellanskillnad. Sådan slutreglering skall ske

senast två månader efter det att kommunens årsredovisning för det aktuella

kalenderåret har lämnats över till fullmäktige.

--------------------------------------------------------------------

 Vad som sägs i första-fjärde Vad som sägs i första-fjärde

styckena gäller inte de fristående styckena gäller inte de fristående

skolor för vilka regeringen har skolor för vilka regeringen har

beslutat om statsbidrag genom beslutat om statsbidrag genom sär-

särskilda föreskrifter eller andra skilda föreskrifter eller andra

särskilda beslut och inte heller särskilda beslut och inte heller

skolor, för vilka huvudmannen skolor, för vilka huvudmannen

skriftligen avstått från skriftligen avstått från

medelstilldelning eller sådana medelstilldelning eller sådana

skolor som Statens skolverk skolor som Statens skolverk

enligt 7 § förklarat sakna rätt enligt 7 § förklarat sakna rätt till

till bidrag. bidrag. Första-fjärde styckena

 gäller inte heller om statsbidrag

 lämnas för en utlandssvensk elevs

 utbildning.

 8 §4

 Regeringen får i fråga om viss utbildning förklara en fristående skola

berättigad till sådant bidrag som avses i andra stycket, om utbildningen ger

kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de

kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan förmedlar och skolan även i övrigt

väsentligen svarar mot gymnasieskolans allmänna mål. Härvid skall särskilt

beaktas de krav som anges i 1 kap. 2 § andra och tredje styckena. Förklaring

skall dock inte lämnas i fråga om utbildning som skulle innebära påtagliga nega-

tiva följder för gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet i regionen.

 Om en sådan förklaring som avses i första stycket lämnats, skall elevernas

hemkommuner lämna bidrag till skolan. Kommunens skyldighet gäller endast

utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gym-

nasieutbildning vid den tidpunkt då utbildningen började.

--------------------------------------------------------------------

 Kommunens skyldighet enligt

 andra stycket att lämna bidrag

 till skolan gäller inte om

 statsbidrag lämnas för en

 utlandssvensk elev.

 Om den fristående skolan inte kommer överens om annat med elevernas

hemkommuner skall dessa erlägga det belopp som regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämt har föreskrivit.

 10 kap.

 1 §5

 En internatskola kan på framställning från huvudmannen ges ställning av

riksinternatskola genom beslut av regeringen. Kommuner och enskilda kan vara

huvudmän för riksinternatskolor.

--------------------------------------------------------------------

 En riksinternatskola skall ha En riksinternatskola skall ha

till uppgift att anordna till uppgift att anordna

utbildning, som motsvarar utbildning, som motsvarar

grundskolan och gymnasieskolan grundskolan och gymnasieskolan

eller endera av dessa eller endera av dessa skolformer,

skolformer, för i första hand barn för i första hand utlandssvenska

och ungdomar som har utlands- elever.

svenska föräldrar eller har behov

av miljöombyte eller som är från

glesbygd och inte kan beredas

tillfredsställande inackordering.

 I den del en riksinternatskola

motsvarar grundskolan skall den

i fråga om rätten att fullgöra

skolplikt där anses vara en

enligt 9 kap. 1 § första och andra

styckena godkänd fristående skola.

I fråga om riksinternatskolornas

organisation och tillsynen över

dem meddelas föreskrifter av

regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer.

 För fristående skolor som har För fristående skolor som har

getts ställning av getts ställning av

riksinternatskola gäller inte riksinternatskola gäller inte

bestämmelserna i 9 kap. bestämmelserna i 9 kap. om inte

 annat följer av 1 c § .

--------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------

 1 a §

 I den del som en

 riksinternatskola motsvarar

 grundskolan skall den i fråga om

 rätten att fullgöra skolplikten där

 anses vara en fristående skola som

 godkänts enligt 9 kap. 1 § första

 och andra styckena. Regeringen

 eller den myndighet som regering-

 en bestämmer får meddela före-

 skrifter om riksinternatskolornas

 organisation och tillsynen över

 dem.

 1 c §

 En kommun skall lämna bidrag

 till en riksinternatskola för en

 elev som inte är att anse som ut-

 landssvensk. Därvid skall

 bestämmelserna i 9 kap. 6 § om

 bidrag till fristående skolor

 tillämpas i fråga om elever som går

 i den del av riksinternatskolan

 som motsvarar grundskolan och be-

 stämmelser i 9 kap. 8 och 9 §§ i

 fråga om elever som går i den del

 som motsvarar gymnasieskolan. Om

 eleven går en utbildning som leder

 fram till International Bacca-

 laureate (IB) skall bestämmelserna

 i 5 kap. 26 a § tillämpas.

_______________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

 2. En kommuns skyldighet att lämna bidrag enligt 10 kap. 1 c § gäller inte i

fråga om elever som har påbörjat sin utbildning före ikraftträdandet, om

statsbidrag lämnas för utbildningen.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1991:1111.

 Senaste lydelse av 10 kap. 1 a § 1994:739.

2 Senaste lydelse 1993:800.

3 Senaste lydelse 1995:816.

 Paragrafen föreslås också ändrad genom prop. 1994/95:212.

4 Senaste lydelse 1993:800.

5 Senaste lydelse 1993:800.

3 Ärendet och dess beredning

I 1995 års budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 9, punkt A 15) anförde

regeringen att en översyn av reglerna för riksinternatskolor borde göras.

Översynen skulle ha som syfte att anpassa regleringen för riksinternatskolorna

till vad som gäller för fristående skolor. Med hänsyn till dels att skolorna kan

behöva omställningstid för denna förändring, dels att nuvarande

förordnandeperiod för styrelserna för skolorna löper ut den 30 juni 1996 borde

en förändring ske först den l juli 1996. Vidare anförde regeringen att vi avsåg

att senare återkomma till riksdagen i denna fråga.

 En arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementet har övervägt hur barn och

ungdomar till svenskar bosatta i utlandet kan garanteras utbildningsmöjligheter

i Sverige om nuvarande reglering för riksinternatskolor upphävs. Arbetsgruppen

har presenterat sina förslag i en promemoria som i sammanfattning finns i bilaga

1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och

en sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 2.

4 Nuvarande reglering

Riksdagens ställningstagande till förslagen i propositionen om

riksinternatskolor (prop. 1970:73, bet.1970:SU134 och rskr. 1970:297) utgör

basen för de nuvarande reglerna för riksinternatskolor. Förslagen i

propositionen grundade sig på 1964 års utlands- och internatskoleutrednings

betänkande Skolgång borta och hemma - Utlandssvenska barns skolgång -

skolinackordering - skolgång för vissa minoriteters barn (SOU 1966:55).

Utredningen utgick från inackorderingsbehovet för ett av utredningen kallat

"riksklientel" dvs. utlandssvenskars barn och elever i behov av radikalt

miljöbyte.

 Propositionen, som i huvudsak följde utredningens förslag, angav som

förutsättning för att en skola skulle kunna få ställning som riksinternat att

den kunde ge undervisning som motsvarar den vid grundskolan och gymnasieskolan

samt kunna erbjuda ett brett urval av gymnasieskolans studievägar antingen vid

skolan eller genom samarbete med skolor i den kommun där skolan är belägen eller

med en närliggande internatskola. En elev som antagits i en riksinternatskola

skulle vid behov kunna beredas skolgång i en kommunal skola. Som internatelev i

riksinternatskola skulle endast få antas barn och ungdomar som har

utlandssvenska föräldrar eller har styrkt behov av miljöbyte eller är från

glesbygd. Av internatkapaciteten skulle 60% av platserna förbehållas

utlandssvenskars barn. För att främja elevernas sociala utveckling skulle vidare

en riksinternatskola vara öppen för externatelever från den kommun där skolan

finns och från närliggande kommuner.

 Enligt 10 kap. skollagen (1985:1100) är en riksinternatskola en särskild

utbildningsform. Regeringen kan enligt 10 kap. 1 § skollagen - på framställning

från huvudmannen - ge en internatskola ställning som riksinternatskola. En

riksinternatskola skall ha till uppgift att anordna utbildning, som motsvarar

grundskolan och gymnasieskolan eller endera av dessa skolformer, för i första

hand barn och ungdomar som har utlandssvenska föräldrar eller har behov av

miljöombyte eller som är från glesbygd och inte kan beredas tillfredsställande

inackordering. I den del en riksinternatskola motsvarar grundskolan skall den i

fråga om rätten att fullgöra skolplikt där anses vara en enligt 9 kap. 1 §

första och andra styckena skollagen godkänd fristående skola. I fråga om

riksinternatskolornas organisation och tillsyn över dem gäller bestämmelser som

regeringen meddelar.

 Förordningen (1991:1080) om riksinternatskolor innehåller bestämmelser om

verksamheten vid sådana skolor, om styrelse och skolledning. Där finns

bestämmelser om behörighet att tas in i riksinternatskola, betyg, intagning,

intagningsnämnd och statsbidrag m.m. När det gäller innehållet i undervisningen

hänvisas i stor utsträckning till vad som gäller för grundskolan och

gymnasieskolan. En riksinternatskola får statsbidrag som omfattar bidrag till

undervisning, elevhemsverksamhet och bidrag för utlandssvenskars barn.

Statsbidraget till undervisningen lämnas för ett visst antal årselevplatser inom

en ram som regeringen fastställer årligen samt med ett av regeringen fastställt

belopp per sådan årselevplats. I statsbidragsunderlaget ingår därvid också andra

elever än de med utlandssvenska föräldrar.

 Grännaskolan och Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket har sedan starten varit

de statligt garanterade alternativen för utlandssvenskars barn. Regeringen gav

dessutom i maj 1994 Lundsbergs skola ställning som riksinternatskola fr.o.m. den

l juli 1994. För Lundsbergs skola gäller dock, i avvaktan på ställningstagande

till i avsnitt 3 redovisad översyn, bestämmelserna om riksinternatskolor med

viss begränsning; så t.ex. gäller ej bestämmelserna om styrelse och skolan

erhåller statsbidrag endast till undervisningen.

 Bestämmelser om fristående skolor finns i 9 kap. skollagen. Statens skolverk

kan - på ansökan - enligt 9 kap. 1 § skollagen under vissa förutsättningar

godkänna en fristående skola för fullgörande av skolplikt. Regeringen får enligt

9 kap. 8 § skollagen - på ansökan - förklara viss utbildning över grundskolenivå

vid en fristående skola berättigad till bidrag från elevernas hemkommuner.

Godkända fristående grundskolor respektive fristående gymnasieskolor tilldelas

resurser från elevens hemkommun under förutsättning av sådana beslut. Av

förordningen (1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor framgår att en

fristående gymnasieskola skall ha en läroplan samt kurs- och timplaner och att

eleverna skall få betyg eller intyg över utbildningen.

5 Förändrat system

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Statsbidrag lämnas för utlandssvenska barns|

| och ungdomars utbildning i alla skolformer från och med årskurs |

| 7 i grundskolan eller motsvarande till och med gymnasieskolan |

| eller motsvarande. Statsbidraget lämnas till anordnaren av ut- |

| bildningen och skall följa den enskilde eleven oavsett |

| skolform. Bidrag till inackordering lämnas i enlighet med |

| bestämmelserna om studiestöd. |

| Den särskilda utbildningsformen riksinternatskola behålls under|

| en övergångstid om längst fem år under vilken en utvärdering av det|

| föreslagna systemet skall ske. Staten träffar avtal om |

| statsbidrag till dessa skolor under övergångstiden liksom om |

| formen för verksamheten. Statsbidrag lämnas för alla |

| utlandssvenska elever dock minst för ett i avtalet garanterat |

| antal årselevplatser. |

| En riksinternatskola skall liksom tidigare även kunna ta emot |

| andra än utlandssvenska elever. Hemkommunnen ges skyldighet att |

| fördela resurser för sådana elever på samma sätt som om eleverna|

| gick i en fristående skola. |

--------------------------------------------------------------------

 Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslår att den nuvarande regleringen

för riksinternatskolor avskaffas. Gruppen anser att staten även fortsättningsvis

skall garantera möjligheten till utbildning i Sverige för barn och ungdomar vars

vårdnadshavare är svenska medborgare bosatta i utlandet. Detta kan enligt

gruppen ske enligt två alternativ, antingen genom att staten träffar avtal med

ett antal skolhuvudmän eller genom ett system med statsbidrag som följer eleven

oavsett vilken skola denne väljer. Gruppen förordar att möjligheten för studier

i Sverige för denna elevgrupp utökas till att omfatta alla de skolformer inom

det offentliga skolväsendet som står till buds för barn och ungdomar från

årskurs 7 till och med gymnasieskolan och motsvarande skolformer i fristående

skolor. I valet av vägar att tillförsäkra utlandssvenskarnas barn och ungdomar

utbildning i Sverige förordar arbetsgruppen alternativ 2, dvs. ett system med

enbart statsbidrag.

 Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstanserna avstyrker förslaget att

avskaffa nuvarande reglering för riksinternatskolorna. En del befarar risk för

segregation om statsbidrag ges endast för utlandssvenska elever och vissa anser

att det behövs ytterligare utredning om konsekvenserna av en förändring innan

beslut tas i frågan. Några remissinstanser, t.ex. Sveriges Industriförbund,

anser att det system som slutligen väljs bör karakteriseras av möjlighet att

börja skolan utan långa administrativa procedurer före beslut, barnets familjs

ekonomiska status har försumbar betydelse, skolorna ifråga kan fungera som ett

uthålligt alternativ till familjehemmet, utlandssvenskars barn blandas väl med

andra kategorier, erfarenhet av de särskilda kategorier av barn det är fråga om

tillvaratas och att såväl skolundervisning som alternativhemsmiljö har god

kvalitet anpassad till de aktuella kategorierna barn.

 Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om såväl det offentliga

skolväsendet som fristående skolor har ändrats i grunden under senare år. Från

att tidigare ha karakteriserats av en utpräglad detaljreglering gäller numera

ett mål- och resultatinriktat styrsystem för skolväsendet. Hela skolverksamheten

är numera kommunaliserad och det tidigare specialdestinerade bidraget ersatt av

ett generellt statsbidrag för all kommunal verksamhet. Det nuvarande

statsbidraget till riksinternatskolor omfattar också elever bosatta i Sverige.

Dessa elever ingår samtidigt i befolkningsunderlaget för beräkningen av det

statliga utjämningsbidraget till kommunerna, vilket innebär att dubbelt

statsbidrag utgår för dem. Den nuvarande regleringen för riksinternatskolorna

är fortfarande förhållandevis detaljerad och mot denna bakgrund otidsenlig och

bör ändras. Motivet för tillkomsten av nuvarande system för riksinternatskolor

var den ökande internationaliseringen och det därav följande behovet av att

anordna undervisning på högstadie- och gymnasienivån för utlandssvenskars barn.

I allt högre grad är det vanligt att svenskar för längre eller kortare tid

tjänstgör i andra länder och att familjerna därför är bosatta utomlands.

Regeringen anser att det finns anledning att staten också i fortsättningen

aktivt stöder möjligheten till utbildning av god kvalitet och till ett brett

utbildningsutbud i Sverige för barn och ungdomar till svenskar som stadigvarande

vistas i utlandet. En utlandssvensk elev, som har rätt till utbildning i

Sverige, bör definieras som en elev vars vårdnadshavare stadigvarande vistas i

utlandet och av vilka minst en är svensk medborgare. Definitionen bör framgå av

skollagen. Någon koppling till var eleven eller hans eller hennes vårdnadshavare

är folkbokförda görs däremot inte. Detta har betydelse eftersom exempelvis en

utlandssvensk elev vars föräldrar är utsända för anställning på utländsk ort i

svenska statens tjänst under denna tid fortfarande är folkbokförda i Sverige och

på den ort där familjen senast var bosatt. Bedömningen av om eleven tillhör

gruppen utlandssvenska elever bör göras utifrån förhållandet när eleven börjar

utbildningen och bör gälla hela skolgången i årskurserna 7-9 av grundskolan

respektive hela tiden i gymnasieskolan och motsvarande skolformer även om de

faktiska förhållandena för eleven ändras. Regeringen bör mot den bakgrunden få

ett bemyndigande att föreskriva att också andra elever än de som omfattas av

lagens definition skall ingå i kategorien utlandssvensk elev.

 Regeringen anser att det bör införas en generell möjlighet till statsbidrag om

en utlandssvensk elev väljer att få sin utbildning i Sverige. Statsbidraget

skall utbetalas till utbildningsanordnaren oavsett skolform. Denna förändring,

som ligger i linje med strävan om ökad valfrihet, utökar i avsevärd grad

möjligheterna för utlandssvenska elever att fullfölja sin utbildning i också

andra skolor än riksinternatskolorna. Förslaget innebär att statsbidrag skall

utgå till alla skolhuvudmän för utbildning från och med årskurs 7 i grundskolan

(eller motsvarande) till och med gymnasieskolan (eller motsvarande). Vidare

skall inackorderingskostnaderna kunna ersättas för andra former av boende än vid

dagens riksinternatskolor. Därför föreslås att bidrag för

inackorderingskostnader lämnas av statliga medel i form av inackorderingstillägg

enligt bestämmelserna om studiestöd. Om en elev får sådant inackorderingstillägg

skall den inte få ekonomiskt stöd till inackordering från hemkommunen. Detta bör

framgå av 5 kap. 33 § skollagen. Regeringen förutsätter att om behov visar sig

föreligga av undervisning motsvarande den obligatoriska särskolan eller

gymnasiesärskolan, denna kan ske inom det offentliga skolväsendet. Något behov

av särskolundervisning för denna grupp har enligt uppgift hittills inte visats

föreligga.

 Enligt 9 kap. 6 och 8 §§ skollagen (1985:1100) skall en elevs hemkommun

tilldela en fristående skola bidrag för verksamheten. Regeringens förslag

innebär att en fristående skola får statsbidrag för en elev som enligt

definitionen av utlandssvenska elever ingår i denna grupp även om eleven har en

hemkommun i Sverige. Statsbidraget får anses täcka kostnaderna för elevens

utbildning. Den nyssnämnda skyldigheten för hemkommunen att betala, bör därför

inte gälla om det är fråga om en utlandssvensk elev. Detta bör uttryckligen

framgå av bestämmelserna i skollagen. Eftersom kommunerna får statsbidrag för

dessa elever bör inte heller interkommunal ersättning enligt 4 kap. 8 § eller 5

kap. 22 och 23 §§ skollagen kunna komma ifråga om en utlandssvensk elev som är

folkbokförd i en kommun går i en annan kommuns eller ett landstings skola.När

det gäller möjligheten för en elev att tas in på en utbildning gäller olika

regler för grundskolan respektive för gymnasieskolan. Idag har enligt 6 kap. 2 §

grundskoleförordningen (1994:1194) ett barn som räknas som bosatt i utlandet hos

sina vårdnadshavare samma rätt till skolgång i grundskolan som barn bosatta i

Sverige, om vårdnadshavarna eller en av dem är svensk medborgare. En fristående

grundskola skall i princip vara öppen för alla elever och om den enligt

regeringens förslag kommer att få statsbidrag för en utlandssvensk elev bör

denna elev ha samma möjligheter som en elev bosatt i Sverige har att bli

intagen. Några problem för eleven att tas in i grundskolan eller i en fristående

grundskola bör inte föreligga.

 Enligt 11 kap. 1 § gymnasieförordningen (1992:394) skall ungdomar under 18 år

som räknas som bosatta i utlandet hos sina vårdnadshavare likställas med sökande

från den kommun där den sökta gymnasieutbildningen anordnas, om vårdnadshavarna

eller en av dem är svensk medborgare. Eleven kan dock få problem att komma in på

utbildningen eftersom den utlandssvenske eleven i vissa fall inte har betyg som

kan jämföras med de betyg en elev som har gått i grundskolan har. I dessa fall

kan eleven bli intagen på den s.k. fria kvoten. Här kan endast ett begränsat

antal elever per utbildning tas in och eleverna kan behöva söka till ett flertal

skolor för att vara säkra på en plats på en önskad utbildning. Till den fria

kvoten förs de som på grund av särskilda omständigheter bör ges företräde

framför de övriga eller som kommer från skolor vilkas betyg inte utan vidare kan

jämföras med betygen från grundskolan. För att underlätta för utlandssvenska

elever att tas in på en utbildning avser regeringen att i gymnasieförordningen

föra in en bestämmelse som innebär rätt att utvidga den s.k. fria kvoten om

utlandssvenska elever söker en utbildning. När det gäller fristående

gymnasieskolor finns det ingen bestämmelse om hur intagningen skall ske men i

princip skall skolan följa de intagningsprinciper som gäller för gymnasieskolan.

 Vidare bör det i förordningarna för den obligatoriska särskolan respektive för

gymnasiesärskolan föras in bestämmelser som ger utlandssvenska elever möjlighet

att tas in där.

 Flera av de utlandssvenska eleverna kommer fortfarande att välja

internatboende. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att skolformen

riksinternatskolor övergångsvis behålls som en säkerhet för att utlandssvenska

elever skall få ett internatboende kopplat till sin utbildning. Staten bör kunna

träffa avtal med de nuvarande riksinternatskolorna om att anordna utbildning och

erbjuda internatboende. Avtalet skall omfatta ett garanterat antal

årselevplatser för utbildning från motsvarande grundskolans årskurs 7 till och

med gymnasieutbildning motsvarande antingen ett nationellt eller ett

specialutformat program eller utbildning som leder fram till IB-examen. Det

avtalade antalet årselevplatser bör dock successivt avtrappas under

övergångstiden.

 För att motverka social segregering bör riksinternatskolorna även

fortsättningsvis kunna ta emot elever bosatta i Sverige. En riksinternatskola

kan alltså även i fortsättningen vara ett alternativ för elever från glesbygd

som behöver bo inackorderade eller för en elev som kan ha behov av miljöbyte.

Kommunernas ansvar för att barn och ungdomar bosatta i kommunen får en adekvat

utbildning gäller också elever som väljer att gå i riksinternatskolor. Detta bör

återspeglas i skyldigheten att fördela resurser till den av eleven valda skolan.

Regeringen föreslår därför att det i skollagen (1985:1100) införs en bestämmelse

som innebär att en hemkommun blir skyldig att fördela resurser för elev i

riksinternatskola på samma sätt som om eleven valt att gå i en fristående skola.

Till dessa elever bör det även kunna lämnas inackorderingstillägg enligt

bestämmelserna för studiestöd. En elev som börjat på riksinternatskolan som icke

utlandssvensk elev bör - om vårdnadshavaren flyttar utomlands - kunna övergå

till gruppen utlandssvenska elever och således berättiga skolan till

statsbidrag.

 Det nu föreslagna systemet bör träda i kraft den l juli 1996. Det är dock

rimligt att hemkommunens skyldighet att betala för en elev i riksinternatskola

införs successivt så att bestämmelserna börjar tillämpas för en elev som börjar

undervisningen vid skolan läsåret 1996/97. Det betyder att statsbidraget i

oförändrad omfattning lämnas för elever i grundskolans årskurser 8 och 9 samt

gymnasieskolans årskurser 2 och 3. En övergångsbestämmelse av denna innebörd bör

därför införas i skollagen (1985:1100). Statens skolverk bör vidare ges i

uppdrag att följa utvecklingen av det nu föreslagna systemet. Uppdraget bör

omfatta en femårsperiod varunder erfarenheter kan nås av valet av skolform och

utvecklingen av antalet utlandssvenska elever i svensk skola med hänsyn bl.a.

till Sveriges medlemskap i EU och att många svenskar får sin tjänstgöring

förlagd till EU-institutioner. Uppdraget bör främst innefatta utvärdering av

elevutvecklingen, hur elever väljer, möjligheterna att bli intagen, den sociala

och pedagogiska miljön på skolan, boendeformer samt om kvaliteten i skolgången

och internatverksamheten svarar mot de behov som dessa elever har. Utvärderingen

bör syfta till att i god tid ge underlag för ställningstagande om den nu

föreslagna förändringen eventuellt behöver ändras och om ytterligare behov finns

att införa bestämmelser som gör det möjligt att prioritera utlandssvenska elever

vid intagning.

Närmare bestämmelser

Det bör ankomma på regeringen att utfärda de närmare bestämmelserna enligt den

nu föreslagna ordningen. Regeringen vill dock för riksdagens information

redovisa huvuddragen i dessa bestämmelser. Statsbidrag för en utlandssvensk elev

som väljer att få sin utbildning i Sverige utanför riksinternatskolorna

utbetalas av Skolverket på rekvisition av utbildningsanordnaren.

 Bidrag till kostnader för boende för utlandssvenska elever lämnas i form av

inackorderingstillägg oavsett om utbildningen sker i det offentliga skolväsendet

eller i en fristående skola eller en riksinternatskola. Bestämmelse härom införs

i studiestödsförordningen (1973:418).

 Regeringen avser att se över bestämmelserna i nuvarande förordning (1991:1080)

om riksinternatskolor och anpassa dessa till i huvudsak vad som gäller för

fristående skolor. Regeringen ser dock behov av vissa avvikelser härifrån så bör

t.ex. undervisningen följa bestämmelserna i grundskole- respektive

gymnasieförordning och läroplanen för det obligatoriska skolväsendet respektive

för det frivilliga skolväsendet. Därav följer att betyg som ges bör ha lika

värde som betyg från utbildning i kommunal grundskola eller gymnasieskola.

Skolverket bör ha tillsyn över såväl undervisning som internat vid

riksinternatskolan. Vidare skall statsbidraget lämnas för dels det i avtalet

garanterade antalet årselevplatser dels också för utlandssvenska elever

därutöver. Bidraget bör vidare beräknas som ett belopp per årselevplats som

regeringen fastställer för varje år. Statsbidraget skall naturligtvis omfatta

såväl undervisning som internat vid alla tre skolorna.

 Avtalen med skolorna kan vidare innehålla bestämmelser om att staten skall ha

en representant i styrelsen. Några bestämmelser i förordning om detta behövs

däremot inte.

Ekonomiska konsekvenser

Utlandssvenska elever får i dag huvudsakligen sin utbildning vid dagens

riksinternatskolor. Det antal elever som kommer att omfattas enligt detta

förslag torde vara i stort sett detsamma som i dagens system. Mot den bakgrunden

bör de kostnadskonsekvenser som utvidgningen till hela det offentliga

skolväsendet och fristående skolor bli marginell.

 Det nuvarande statsbidraget till riksinternatskolorna omfattar som tidigare

nämnts externatelever och andra elever med hemkommun och med rätt att tas emot i

riksinternatskola. Staten har alltså på detta sätt subventionerat

utbildningskostnaderna för vissa kommuner. Denna subvention skall således

upphöra.

 Det föreslagna systemet innebär en renodling av kommunernas ansvar för

ungdomarnas utbildning. Staten tar dock samtidigt fortsatt ansvar för att

utlandssvenska elever kan få utbildning i Sverige.

6 Författningskommentar

Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

1 kap.

17 §

I första stycket ges en definition av vad som avses med utlandssvenska elever i

denna lag. Det krävs således att elevens båda vårdnadshavare, eller om eleven

endast har en vårdnadshavare denne, stadigvarande vistas utomlands. Om en

vårdnadshavare vistas utomlands men den andre är bosatt i Sverige ingår eleven

inte i kategorien utlandssvensk elev. Någon koppling till var eleven eller hans

eller hennes vårdnadshavare är folkbokförda görs inte. Det som är betydelsefullt

är var vårdnadshavarna stadigvarande vistas. Vidare krävs att minst en av

vårdnadshavarna är svensk medborgare.

 I andra stycket ges ett bemyndigande till regeringen att föreskriva att även

annan än den som enligt definitionen är utlandssvensk elev skall räknas som

sådan. Det kan exempelvis vara föreskrifter om att en elev som är utlandssvensk

enligt definitionen vid utbildningens början skall få fortsätta att räknas in i

den kategorien så länge som han eller hon exempelvis går kvar i

riksinternatskolans gymnasiedel även om de faktiska förhållandena ändras. De

faktiska förhållandena kan ändras på olika sätt, exempelvis kan vårdnadshavarna

flytta tillbaka till Sverige.

5 kap.

33 §

I andra stycket har ett undantag gjorts från bestämmelsen i första stycket om

hemkommunens skyldighet att lämna ekonomiskt stöd till inackordering. Detta

innebär att en utlandssvensk elev som går i en kommunal gymnasieskola och som

får inackorderingstillägg enligt bestämmelserna i studiestödslagen inte dessutom

skall få ekonomiskt stöd till inackorderingen från kommunen.

9 kap.

6 och 8 §§

I dessa paragrafer införs en bestämmelse om att i det fall den fristående skolan

får statsbidrag för en elevs utbildning får skolan inte kräva elevens eventuella

hemkommun på bidrag till utbildningen. I vissa fall kan en elev ingå i

kategorien utlandssvenska elever enligt 10 kap. 1 § och dessutom ha en hemkommun

i Sverige. Detta gäller t.ex. en utlandssvensk elev vars föräldrar är utsända

för anställning på utländsk ort i svenska statens tjänst och som även

fortsättningsvis folkbokförs där familjen senast varit bosatt. I detta fall har

således eleven en hemkommun men denna blir inte skyldig att betala ersättning

till den fristående skolan.

10 kap.

1 §

Ändringen i andra stycket innebär att den kategori elever som skall tas emot i

första hand har begränsats och nu endast består av utlandssvenska elever.

Tidigare tillhörde även sk. glesbygdselever och elever som hade behov av

miljöombyte denna kategori. Dessa elever kan dock fortfarande tas in på skolan.

1 a §

Paragrafen är ny men motsvarande bestämmelse fanns tidigare i 10 kap. 1 § tredje

stycket.

1 c §

Bestämmelsen är ny och innebär att för de elever som inte tillhör kategorien

utlandssvenska elever skall elevens hemkommun lämna bidrag till utbildningen.

Härvid skall de bestämmelser som gäller för motsvarande utbildning vid en

fristående skola tillämpas. Om eleven går på den del av riksinternatskolan som

motsvarar grundskolan skall bestämmelserna som gäller fristående grundskolor i 9

kap. 6 § tillämpas när det gäller ersättningens storlek och tilldelningen. På

motsvarande sätt skall bestämmelserna för fristående gymnasieskolor i 9 kap. 8

och 9 §§ tillämpas för de elever som går på den del av riksinternatskolan som

motsvarar gymnasieskolan. Om riksinternatskolan anordnar utbildning som leder

fram till IB-examen skall bestämmelserna om ersättning till anordnaren av denna

utbildning i 5 kap. 26 a § tillämpas.

Ikraftträdande m.m.

2.

Bestämmelsen innebär att hemkommunens skyldighet enligt 10 kap. 1 c § gäller de

elever som läsåret 1996/97 eller senare börjar utbildning på den del av en

riksinternatskola som motsvarar grundskolan respektive gymnasieskolan. Om en

elev har gått i grundskolan på riksinternatskolan inträder hemkommunens

skyldighet att lämna bidrag när eleven senare börjar på gymnasieskolan. För de

elever som redan har påbörjat sin utbildning vid en riksinternatskola kommer

statsbidrag att utgå på samma sätt som tidigare så länge eleven går kvar på den

del av riksinternatskolan som motsvarar grundskolan respektive gymnasieskolan.

Sammanfattning av Promemorian Ändring av regleringen för riksinternatskolor,

utarbetad av en arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementet

En arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementet har haft till uppgift att lämna

förslag till hur undervisningen i Sverige för utlandssvenskars barn skall kunna

behållas samtidigt som den särskilda regleringen för riksinternatskolor slopas.

 Arbetsgruppens förslag innebär att detta kan ske antingen genom att staten

träffar avtal med ett antal skolhuvudmän (alternativ 1) eller också genom ett

system med enbart statsbidrag (alternativ 2). Arbetsgruppen har förordat en

lösning enligt alternativ 2. Några grundläggande frågor är gemensamma för båda

alternativen nämligen vilka barn och ungdomar som skall ges rätt till utbildning

i Sverige och vilka utbildningar som skall omfattas av den nya regleringen.

 Arbetsgruppen valde som övergripande princip för arbetet att söka lösningar

som medför att de som ingår i den aktuella elevgruppen så långt det är rimligt

ges samma möjligheter att få en utbildning som stämmer överens med de behov och

önskemål som andra svenska barn och ungdomar har. Arbetsgruppen föreslår därför

en viss utvidgning när det gäller de skolformer som omfattas av det nya

systemet.

 Det nya systemet bör - oavsett alternativ - omfatta utbildning i grundskolan,

den obligatoriska särskolan, specialskolan, gymnasieskolan (alla tre typer av

program), gymnasiesärskolan, godkända fristående skolor som motsvarar

grundskolan, grundsärskolan eller specialskolan samt sådana fristående skolor

som har utbildningar motsvarande gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan under

förutsättning att regeringen har förklarat utbildningarna berättigade till

offentligt stöd. Arbetsgruppen föreslår att undantag görs för sameskolan.

Elever som omfattas av de nya bestämmelserna

Hemkommunen har ansvar för att barn och ungdomar som är bosatta i Sverige får

utbildning. Bestämmelser om vilken kommun som är hemkommun för den som anses

bosatt i landet finns i 1 kap. 15 § skollagen. Huvudregeln är att hemkommun är

den kommun där vederbörande är folkbokförd. Barn och ungdomar som har en

hemkommun i Sverige har alltid rätt att bli mottagna på den utbildning som denna

erbjuder. De har också, under vissa förutsättningar, rätt att bli mottagna i en

skola i en annan kommun inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom.

Rätten att bli mottagen i en fristående skola är inte knuten till vilken

hemkommun eleven har. Det nya systemet bör därför - till skillnad mot vad som

gäller i dag - inte till någon del omfatta sådana barn och ungdomar som har en

hemkommun i Sverige.

 I stället bör de nya reglerna bara avse barn och ungdomar som saknar hemkommun

därför att de inte är bosatta i Sverige men som - när de påbörjar utbildningen -

har minst en vårdnadshavare som är svensk medborgare.

 Den nu redovisade ordningen stämmer överens med de särskilda behörighetsregler

som finns för barn och ungdomar som inte är bosatta i landet när det gäller

grundskolan och gymnasieskolan. Den angivna gruppen är således enligt 6 kap. 2 §

andra stycket grundskoleförordningen (1994:1194) och 11 kap. 1 §

gymnasieförordningen (1992:394) behöriga att tas emot i grundskolan respektive

gymnasieskolan trots att de räknas som bosatta hos sina vårdnadshavare i

utlandet. Förslaget medför att motsvarande regler om behörighet och rätt att bli

mottagen måste införas även för de övriga aktuella skolformerna inom det

offentliga skolväsendet för att även dessa skolformer skall bli öppna för denna

elevgrupp.

 Även om prövningen av om eleven har någon svensk vårdnadshavare bara skall

göras när utbildningen påbörjas, skall bedömningen av om eleven saknar svensk

hemkommun göras årligen. Detta innebär att elever som av någon anledning blir

folkbokförda i Sverige under utbildningens gång därigenom inte längre tillhör

här aktuell grupp elever. Genom folkbokföringen blir normalt den nya hemkommunen

skyldig att sörja för elevens fortsatta utbildning. Det finns då inte längre

någon anledning för staten att stå för denna garanti. Regler om vilken kommun

som skall anses som en elevs hemkommun finns, som redan nämnts, i skollagen.

 När det gäller nedre åldersgräns för elever i riksinternatskolorna innehåller

dagens författningssystem inte någon uttrycklig sådan. Däremot finns i

förordningen om riksinternatskolor en bestämmelse som begränsar möjligheten till

statsbidrag till årskurserna 7 - 9. Med anledning av den omläggning av

grundskolan som den nya timplanen medför bör det föreslagna nya systemet omfatta

utbildning från och med årskurs 6. Däremot finns det för närvarande inte någon

anledning att sänka denna gräns ytterligare.

 Förslaget enligt alternativ 1 innebär att regeringen sluter avtal med en eller

flera skolhuvudmän om att deras skolor - mot särskild ersättning -

tillhandahåller utbildning (och boende) för barn och ungdomar ur den aktuella

elevgruppen. Avtal, som kan slutas med både huvudmän för skolor inom det

offentliga skolväsendet och med huvudmän för fristående skolor, föreslås

innebära att skolan åtar sig att tillhandahålla ett visst antal

utbildningsplatser för vissa utbildningar samt internatplatser för barn och

ungdomar med utlandssvenska vårdnadshavare. Statsbidrag (för utbildning och för

internat) lämnas till skolhuvudmannen för det garanterade antalet elevplatser

oavsett om de är helt utnyttjade eller inte. Om skolan tar emot fler barn än de

garanterade elevplatserna bör huvudmannen få extra ersättning för detta.

Statsbidraget bör lämnas med ett visst av regeringen årligen fastställt belopp

för sådan garanterad elevplats.

 En förutsättning för avtal är att skolorna uppfyller vissa grundkrav. Skolan

skall erbjuda möjlighet till internatboende och eleverna måste ha möjlighet att

kunna bo kvar på internatet under kortare lov och helger. Vidare bör skolan

erbjuda ett brett utbud av utbildningar. När det gäller utbildning på

gymnasienivå är det inte nödvändigt för huvudmännen att de själva anordnar alla

utbildningar. En offentlig huvudman kan mycket väl ha samverkansavtal med andra

offentliga skolhuvudmän om vissa utbildningar. En huvudman för en fristående

skola kan ha motsvarande avtal med en annan huvudman för en fristående skola.

Möjligen kan en fristående skola även ha avtal med en offentlig skolhuvudman om

att denne skall svara för viss undervisning av elever vid den fristående skolan

utan att dessa för den skull skall anses som elever i någon skolform som ingår i

det offentliga skolväsendet. För att motverka isolering och främja elevernas

sociala utveckling bör skolan inte vara inrättad för endast utlandssvenskars

barn utan den bör även ta emot andra elever i såväl internat som externat.

 Eftersom specialskolan har staten som huvudman krävs inget avtal avseende

sådan undervisning utan samma effekt kan uppnås genom ändring av

specialskolförordningen så att elevgruppen har rätt att gå i denna skolform.

Resursutrymme skapas här genom sedvanligt budgetförfarande.

 Det måste antas att antalet barn och ungdomar som i det nu föreslagna systemet

önskar särskoleutbildning blir synnerligen begränsat varför avtal om sådan

utbildning bör kunna anstå till dess behov uppstår och träffas avtal då för

varje enskild elev för sig.

 Enligt alternativ 2 inrättas ett särskilt statsbidrag avseende utbildnings-

och inackorderingskostnader för den aktuella elevgruppen. Varje skolhuvudman som

anordnar någon av de utbildningar som omfattas av systemet och som har elevhem

vid vilka eleverna har möjlighet att bo kvar även under kortare lov och helger

får särskilt statsbidrag för dels utbildning dels inackordering för de elever ur

elevgruppen som de tar emot i sin skola och på sitt elevhem. Skolhuvudmän som

inte har elevhem och som tar emot elever ur denna elevgrupp ges således

statsbidrag enbart för utbildningskostnaderna. Eftersom eleven i sådant fall

valt att anordna sin inackordering på annat sätt ges bidrag för

inackorderingskostnaderna enligt detta alternativ till elevens vårdnadshavare.

Det bör ankomma på regeringen att besluta om nivån för bidraget för såväl

utbildningen som för boendet liksom de närmare bestämmelserna för bidraget.

 Förslaget innebär att det särskilda statsbidraget ersätter dagens direkt

riktade statsbidrag till riksinternatskolorna för denna elevgrupp. Det kan

alltså inte anses strida mot grunderna för det samlade bidraget till kommunerna

dvs. det allmänna kommunala bidraget.

Införande

Det nya systemet bör införas från och med läsåret 1996/97.

 De elever som dessförinnan har startat sina studier vid någon av de nuvarande

riksinternatskolorna har påbörjat dessa under vissa förutsättningar, såsom att

de - i enlighet med bestämmelserna i förordningen om riksinternatskolor - skall

betygssättas som om de gick i grundskolan respektive gymnasieskolan. Detta

innebär att eleverna har haft rätt till betyg med samma rättsliga verkan som om

dessa varit satta inom det offentliga skolväsendet. Betyg med denna verkan kan

inte sättas vid fristående skolor enligt 9 kap. skollagen. Av hänsyn till dessa

elever bör därför övergångsvis föreskrivas att de före detta

riksinternatskolorna skall vara skyldiga att tillämpa grundskole- respektive

gymnasieförordningens betygsregler för de elever som vid skolan påbörjat

grundskolestudier i de tre högsta årskurserna eller gymnasiestudier före de nya

reglernas ikraftträdande.

 De nuvarande riksinternatskolorna, Grännaskolan under förutsättning att

ändring av huvudman sker så att skolan drivs av enskild huvudman, bör genom en

övergångsbestämmelse kunna godkännas som fristående skolor som motsvarar

grundskolan eller förklaras vara berättigade till kommunalt bidrag för viss

utbildning som motsvarar gymnasieskolan.

 Skolverket bör få i uppdrag att följa hur utbudet av utbildningar och

inackorderingsmöjligheter för denna elevgrupp utvecklas. Skulle det visa sig att

tillgången på internatplatser blir för liten i förhållande till behoven sedan

det nya systemet införts, måste ytterligare åtgärder övervägas.

Sammanställning av remissinstanser och yttranden över promemorian Ändring av

regleringen för riksinternatskolor

I Remissinstanser

Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av

1. Statens skolverk

2. Riksrevisionsverket (RRV)

3. Centrala studiestödsnämnden (CSN)

4. Riksskatteverket (RSV)

5. Grännaskolan

6. Lundsbergs skola

7. Sigtunaskolan humanistiska läroverket

8. Jönköpings kommun

9. Storfors kommun

10. Sigtuna kommun

11. Svenska kommunförbundet

12. Föreningen Svenskar i världen (FSU)

13. Sveriges akademikers centralorganisation (SACO)

14. Tjänstemännens centralorganisation (TCO)

15. Friskolekommittén

16. Exportrådet

17. Industriförbundet

18. Svenska arbetsgivareföreningen (SAF).

Dessutom har yttranden inkommit från Svenska Utlandsskolors förening, Lärarnas

Riksförbund, Sveriges Kommunaltjänstemannaförbund sektionen vid Sigtunaskolan

Humanistiska Läroverket, Riksförbundet Hem och Skola, Hem & Skola föreningen vid

Grännaskolan, samt Telefonaktiebolaget LM[REDACTED_EFTERNAMN] (publ).

II Yttranden

Statens skolverk instämmer med promemorian att staten med tanke på den ökande

internationaliseringen också i fortsättningen bör garantera möjligheten till

utbildning i Sverige för barn och ungdomar med svenska föräldrar som är bosatta

i utlandet. Skolverket instämmer också i att den nuvarande regleringen av

riksinternatskolorna avskaffas men tar inte ställning till vilket av

alternativen som bör väljas. Skolverket instämmer i att förslaget bör omfatta

alla skolformer som anordnar undervisning fr.o.m. årskurs 7 då det ökar

valfriheten för eleverna och föräldrarna att finna lämplig skolgång för sina

barn, med eller utan internatboende. Skolverket anser att det nya förslaget bör

införas tidigast fr.o.m. läsåret 1996/97 med beaktande av förslag och ev.

ändringar i skollag och förordningar från Friskolekommittén och Utredning om

fristående gymnasieskolor. Direkta överläggningar föreslås ske med nuvarande tre

riksinternatskolor för en successiv övergång till ny skolform och nya

bidragsregler. Verket bedömer det viktigt att ta hänsyn till föräldrarnas och

barnens behov av trygghet när det gäller de utlandssvenska elevernas

undervisning och boende. Internatverksamheten bör få ekonomiska förutsättningar

att bedrivas på ett acceptabelt sätt. Verket tillstyrker vidare förslaget att

verket får i uppdrag att följa hur utbudet av utbildningar och

inackorderingsmöjligheter för denna elevgrupp utvecklas om förslagen enligt

promemorian införs.

 Riksskatteverket (RSV) Promemorians förslag att barnets folkbokföring får

betydelse för om barnets plats vid en svensk skola är berättigad till

statsbidrag eller ej är olyckligt. Det kan leda till att föräldrarna söker

undvika att barnet folkbokförs i Sverige för att barnets plats vid skolan skall

vara berättigad till statsbidrag. Folkbokföringsreglerna är inte ägnade att

avgränsa elevgruppen utlandssvenska barn på det sätt som förutsätts i

promemorian. RSV anser därför att barnets folkbokföring inte bör vara helt

avgörande för regleringen av statsbidrag för utbildning.

 Centrala studiestödsnämnden (CSN) delar uppfattningen att det är viktigt att

garantera möjligheten till utbildning i Sverige för barn och ungdomar vars

föräldrar är svenska medborgare bosatta i utlandet. CSN förordar förslaget

enligt alternativ 2 eftersom detta ger största utbudet av skolor och

utbildningar.

 När det gäller inackorderingsbidrag anser CSN att bidraget bör utbetalas av

CSN oavsett om elev som går i fristående skola valt att bo på elevhem eller i

annat boende. Detta för att få en enhetlig och rättvis behandling av studerande

vid fristående skolor. CSN föreslår vidare - när det gäller elever i

gymnasieutbildning inom det offentliga skolväsendet - att statsbidraget som

avses lämnas till huvudmannen skall avse både utbildnings- och

inackorderingskostnader även om huvudmannen inte har elevhem utan eleven ordnar

sin inackordering på annat sätt. Den kommun som erbjuder utbildningsplatsen bör

även ge stöd till inackordering enligt reglerna om det kommunala stödet för

inackordering.

 Grännaskolans styrelse avstyrker förslaget till förändring av regleringen för

riksinternatskolor. Om förändringar ändå måste göras förordas en allsidig

utredning och analys av riksinternatskolornas nuvarande funktion och

effektivitet under minst ett läsår. Om förändringar till varje pris skall göras

enligt promemorians förslag uppfattas alternativ 1 som minst skadligt för

verksamheten och som en rimligare form av förändring än alternativ 2 eftersom

alternativ 1 ändå ger någon form av planeringsförutsättningar.

 Jönköpings kommun avstyrker de i promemorian föreslagna förändringarna. De

vägande skälen för föreslagen kan till stor del tillgodoses inom nuvarande

reglering. Kommunen uttalar viljeyttringen att diskutera förändringar av

Grännaskolans juridiska status i framtiden. Lundsbergs skola

avstyrker promemorians förslag till förändring av nuvarande reglering av

riksinternatskolorna.

 Storfors kommun anför att riksinternatskolorna erbjuder en helhet mellan skola

och fritid samt en social forstran som inte andra skolformer ger. Skolan är ett

tryggt alternativ för föräldrar med utlandsuppdrag samt yrken som medför

bortavaro från hemmet.

 Statens nuvarande kostnader för riksinternat kan inte vara skäl till att

nuvarande regler slopas och endast ersätts med regler för utlandssvenskars barn.

De negativa ekonomiska konsekvenserna bl.a. för Storfors kommun överstiger vida

vad statsbidragen minskar om riksinternaten i nuvarande form upphör.

 Ett genomförande av förslagen medför ökad segregering då de två kategorier som

återstår för riksinternatskolorna blir utlandssvenskars barn samt barn till

föräldrar med mycket god ekonomi.

 Storfors är en av Sveriges minsta kommuner med drygt 5000 invånare. Lundsbergs

skola är en mycket viktig arbetsplats med ca 100 anställda. Dessutom inverkar

skolan också på samhället i övrigt som t.ex. behov av service av olika sektorer.

 Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket (SSHL). Styrelsen för SSHL avstyrker de

förslag till förändringar som redovisats i departementspromemorian. För att

garantera utlandssvenska elever möjlighet till mångkulturell svensk miljö

förordar styrelsen för SSHL ett alternativ innebärande

* en specifik förordning för riksinternatskolor i princip motsvarande den som

 gäller nu,

* att staten även i fortsättningen låter sig representeras i styrelserna för

 riksinternatskolorna,

* att nuvarande bidragsmodell med bidrag per årselevplats behålls i sin

 helhet,

* att skyldighet införs för hemkommun att betala interkommunal ersättning

 (faktisk kostnad för riksinternatskolan/elev med avdrag för

 statsbidrag/elev), dock högst den nivå som av statsmakterna fastställs för

 utbildning i fristående skolor,

* att inackorderingstillägg utbetalas direkt från CSN till berörda målsmän,

* att de utlandssvenska elever som väljer andra svenska alternativ än

 riksinternatskola även fortsättningsvis erhåller stöd enligt nuvarande

 regler.

 Sigtuna kommun accepterar att nuvarande reglering av riksinternatskolor

avskaffas men motsätter sig de föreslagna alternativen till ny reglering. När

Sigtuna kommun under senare delen av 1970-talet erhöll statsbidrag till

uppförande av ny gymnasieskola i Märsta klargjorde statsmakterna att det var av

riksintresse att kommunen sökte finna former för samarbete mellan Sigtunaskolan

Humanistiska Läroverket (SSHL) och gymnasieskolan i Märsta. Statsbidraget till

den nya gymnasieskolan förutsatte en gemensam gymnasieplanering med den

nyupprättade riksinternatskolan. Den nya gymnasieskolan dimensionerades därför

för ca 900 elever vilket väsentligt understeg och understiger kommunens behov av

gymnasieplatser. Kommunen föreslår att överläggningar upptas mellan staten,

huvudmannen för SSHL och kommunen i syfte att finna ändamålsenliga former för

fortsatt samverkan mellan gymnasieskolan i Sigtuna kommun och SSHL.

 Svenska Kommunförbundet har ingen principiell invändning mot den föreslagna

förändringen. Kommunsektorn måste i enlighet med finansieringsprincipen

kompenseras för den kostnadsförskjutning från stat till kommun som förslaget

innebär avseende de elever vars vårdnadshavare är skrivna inom landet. Särskilt

yttrande har bifogats kommunförbundets yttrande varav framgår att de

arbetsmarknadspolitiska konsekvenserna bör beaktas särskilt med den korta

införandetiden som föreslås.

 SACO som har uppdragit åt Lärarnas Riksförbund (LR) att yttra sig över

promemorian instämmer i LR:s bedömning. LR avstyrker förslaget i sin helhet

eftersom förbundet anser att promemorians förslag leder till att kvaliteten på

landets internatskolor kommer att äventyras, segregeringen på internatskolor

ökar, den enkla administration som finns idag ersätts av en ökad byråkrati,

statens insyn minskar och att underlaget måste breddas innan eventuella beslut

om förändringar tas.

 TCO förordar alternativ 2 och tillstyrker även övriga förslag som presenteras

i promemorian.

 Sveriges Kommunaltjänstemannaförbund sektionen vid SSHL (SKTF) anser att

nuvarande regleringar för riksinternatskolor skall behållas och avstyrker i

huvudsak bestämt förslagen i departementspromemorian med två undantag. SKTF

anser nämligen att det är bra med intentionen av ökad valfrihet men att det inte

får ske genom ekonomiska bestraffningar av nuvarande riksinternatskolor samt att

det är bra med någon form av tillsyn av riksinternatskolornas verksamhet. SKTF

är vidare mån om arbetstillfällena.

 Föreningen Svenskar i världen anför att för utlandssvenska barn och ungdomar

föreligger alldeles speciella behov av utbildning i Sverige med möjlighet till

internatboende. Det är en trygghet för ungdomar och föräldrar att både

utbildning och boende sköts av personer med erfarenhet av dessa barns och

ungdomars specifika behov och problem. Dessa barn stöttar också varandra i sina

gemensamma erfarenheter av utlandsboende och andra utbildningsformer.

Avreglering och möjligheter till större urval av utbildningslinjer ser

föreningen som positivt, men det är viktigt att den kompetens som byggts upp på

riksinternaten inte försvinner eller urvattnas.

 Svenska Utlandsskolors förening (SUF) menar att utgångspunkten för vilka

former av utbildning som skall erbjudas måste vara de behov som utlandssvenskars

barn och ungdomar har. SUF förordar en särskild förordning för

riksinternatskolor med garantier för att elev som påbörjat utbildningen också

skall kunna fullfölja studierna vid den aktuella skolan och en förordning som

ger andra skolor rätt till bidrag för utbildning av utlandssvenska ungdomar och

vårdnadshavare rätt till bidrag för inackordering för elever som väljer annan

skolform än ett riksinternat.

 Friskolekommittén anser att en viss risk för kostnadsökningar finns vid val av

alternativ 2. Kommittén vill inte förorda någotdera av alternativen utan anser

att istället är en kombination av de båda alternativen att föredra. Staten

skulle alltså sluta avtal enligt alternativ 1 med en skola eller möjligen två,

detta för att garantera erfarenhet och kontinuitet när det gäller undervisning

och boende för utlandssvenska elever. Kommittén instämmer i förslaget att det

nya systemet bör införas fr.o.m. läsåret 1996/97 men anser att systemet bör

prövas i form av försöksverksamhet under fyra år, innan slutlig ställning tas

till en permanent förändring.

 Riksförbundet Hem och Skola (RHS) uppfattar föreslagna förändringar

principiellt viktiga och att de i hög grad påverkar föräldrarna. För RHS är det

viktigt att vårdnadshavarna ges de bästa förutsättningarna att finna lösningar

som passar just deras barn. Detta skulle tala för alternativ 2 med utökade

möjligheter att finna andra inackorderingsalternativ än skolornas elevhem t.ex.

möjlighet att bo kvar i hemmiljön genom att bo hos nära vänner eller släktingar.

RHS är dock tveksamma till om detta blir ett bra alternativ. Erfarenheterna från

riksidrottsgymnasier har visat att inackorderingsverksamheten inte alltid ger

önskad trygghet och tillsyn och att ungdomar tvingas ta ett vuxenansvar som de

många gånger inte är mogna för. RHS är också tveksamma till om anhöriga eller

andra inackorderingsfamiljer orkar ta på sig det stora ansvar som krävs för att

skapa en socialt trygg och stabil miljö. Vad händer om de inte klarar av sitt

ansvar på ett tillfredsställande sätt? På riksinternaten finns ofta en stab av

personal med speciell kompetens inriktade på att ta hand om barn och ungdomar

hela dygnet. Detta skapar en stor känsla av trygghet hos de föräldrar som

arbetar utanför Sveriges gränser.

 Eftersom förslaget innebär att skolorna endast ges statsbidrag för ut-

landssvenska elever leder detta troligen till att många av de övriga eleverna

kommer att välja andra skolor. Detta kan resultera i en avgränsad social krets

av elever med risk för social segregering. RHS tar inte ställning till

riksinternatskolornas existens eller ej men anser att promemorian inte

innehåller tillräckligt underlag för att fatta beslut. En grundlig utredning och

analys av riksinternatskolornas nuvarande verksamhet och en breddning av

beslutsunderlaget förordas innan beslut tas i frågan. Hem & Skola föreningen på

Grännaskolan (HSG) har i särskilt yttrande ställt sig bakom vad RHS anfört. HSG

har vidare betonat att de valmöjligheter som promemorian anför som målsättning

för förändringarna finns redan genom dagens riksinternatskolor. Den ökade

valfriheten som åsyftas blir därför förment valfrihet.

 Sveriges Industriförbund framhåller att Sveriges framtida konkurrenskraft är i

hög grad beroende av den utbildning våra barn och ungdomar får. Förbundet avstår

från att kommentera detaljer i departementspromemorian men anser att det system

som slutligen väljs bör så långt möjligt karakteriseras av att

* barn kan börja skolan utan långa administrativa procedurer före beslut,

* barnets familjs ekonomiska status har försumbar betydelse,

* skolorna ifråga kan fungera som ett uthålligt alternativ till familjehemmet,

* utlandssvenskars barn blandas väl med andra kategorier, inklusive dagelever,

* erfarenhet av de särskilda kategorier av barn det är fråga om tillvaratas,

* såväl skolundervisning som alternativhemsmiljö har god kvalitet anpassad

 till de aktuella kategorierna barn.

 Svenska Arbetsgivareföreningen (SAF) anför att de frågor promemorian behandlar

är av stor vikt för svensk exportindustri och dess anställda utomlands. Vid

rekrytering för utlandstjänst är de former för utbildning som erbjuds barn till

utlandsställda en av nyckelfrågorna. SAF avstyrker de två förslag som redovisats

i promemorian eftersom båda innebär försämrade förutsättningar för och i

realiteten ett hot mot den skolform som riksinternatskolorna erbjuder. Dessa

fungerar mycket väl och ger en trygg miljö för eleverna. De ungdomar som är barn

till utlandsanställda och som återvänder till Sverige för i första hand

gymnasieutbilning, väljer sålunda i huvudsak internatskola. Det är viktigt att

man väljer en lösning som gör att riksinternatkolorna kan bibehållas i sin

nuvarande form. I övrigt delar SAF de remisssvar som angetts av styrelsen för

Svenska Utlandsskolors förening och Telefonaktiebolaget LM[REDACTED_EFTERNAMN] (publ).

 Telefonaktiebolaget LM[REDACTED_EFTERNAMN] (publ) anför att vid rekrytering för

utlandstjänst är skolfrågan en av de viktigaste att lösa på ett för alla parter

tillfredsställande sätt. Att inackordera sitt barn i en internatskola med lång

erfarenhet att ta emot tonårsbarn känns tryggt för föräldrarna. Att som elev

komma till en miljö där man möter kamrater i samma situation ger en snabb

anpassning till internatlivet. Det viktigaste för föräldrar och elever är att

internaten ger eleven en hemliknande situation, det egna rummet, husfar och

husmor, läxhjälp, fritidssysselsättningar etc. dvs. trygghet i händerna på

erfaren personal. I flera länder saknas en tillfredsställande undervisning på

gymnasienivå. De elever som återvänder till Sverige för i första hand

gymnasieutbildning väljer nästan undantagslöst internatskola. Dels för att dessa

skolor har insikt i och kunskap om olika länders skolsystem och speciellt de

s.k. internationella skolornas uppläggning av studierna, dels att de eventuella

kunskapsluckor en elev har snabbt kan upptäckas och åtgärdas. Av de nuvarande

tre riksinternatskolorna har Grännaskolan och SSHL de vanligaste programmen

dessutom är de inte rena internatskolor utan hälften av eleverna är externate-

lever vilket ger en bra social elevsammansättning.[REDACTED_EFTERNAMN] avstyrker förslaget

att internatskolorna omvandlas till friskolor. Den trygghet och kontinuitet som

dagens riksinternat ger torde inte kunna vidmakthållas om nuvarande regler

avskaffas och skolorna jämställs med fristående skolor. En särskild förordning

bör fortsättningsvis gälla för riksinternaten samt att dagens möjlighet till

inackorderingsbidrag för utlandssvenska elever kvarstår. ABB-Support,

Electrolux, Pair Ltd, Pharmacia, Scania, SKF och Volvo Trucks har i gemensamma

diskussioner ställt sig bakom av[REDACTED_EFTERNAMN] framförda synpunkter.

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 oktober 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:89 Utbildning i Sverige för

utlandssvenska barn och ungdomar.

Rättsdatablad

--------------------------------------------------------------------

Författningsrubrik Bestämmelser som inför, Celexnummer för bak-

 ändrar, upphäver eller omliggande EG-regler

 upprepar ett normgiv-

 ningsbemyndigande

--------------------------------------------------------------------

Lag om ändring i skol- 1 kap. 17 §,

lagen (1985:1100) 10 kap. 1 a §