Regeringens proposition

1998/99:131

Ny svensk filmpolitik

Prop.

1998/99:131

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 31 maj 1999

Laila Freivalds

 Marita[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Kulturdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen redovisas ett nytt filmavtal, 2000 års filmavtal, med en

rad förändringar och kraftiga förstärkningar av nuvarande stöd till pro-

duktion och visning av svensk film. 1993 års finansieringsavtal för Stif-

telsen Svenska Filminstitutet (Filminstitutet) löper ut den 31 december

1999. Staten, filmbranschen, Sveriges Television AB och TV 4 AB

(publ.) har i april 1999 enats om 2000 års filmavtal, som skall träda i

kraft den 1 januari 2000 och gälla till och med den 31 december 2004.

I propositionen föreslås att alla filmpolitiska stöd som hanteras av

Filminstitutet skall regleras i 2000 års filmavtal. Därmed upphör den nu-

varande uppdelningen mellan å ena sidan stöd till svensk filmproduktion

m.m. som finansieras och regleras i 1993 års finansieringsavtal och å

andra sidan den filmkulturella och regionala verksamhet som finansieras

av staten och som regleras utanför avtalets ramar.

2000 års filmavtal innebär en kraftig förstärkning av produktionsstö-

den till svensk film, liksom en kraftfull satsning på lanseringsstöd, stöd

till distribution av parallellkopior och stimulansbidrag till biografägare

för visning av svensk film. Vidare omfattar avtalet ett ökat stöd till vis-

ningsorganisationer och regional verksamhet samt medel för internatio-

nell lansering av svensk film, stöd till textning på svenska av film och

video och till syntolkning, liksom medel för bevarandet och tillgänglig-

görandet av det svenska filmarvet.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Ärendet och dess beredning 4

3 Bakgrund 5

3.1 Avtalsmodellen i svensk filmpolitik 5

3.2 Nuvarande filmpolitiska stöd 6

3.2.1 1993 års finansieringsavtal 6

3.2.2 Stöd till filmkulturell verksamhet 7

3.2.3 Stöd till regionala resurscentrum 8

3.2.4 Konstnärsnämndens filmstöd 8

3.3 Filmutredningen 9

3.4 Promemorian Publikrelaterat filmstöd 10

4 Inriktningen på insatserna för filmen 11

5 Ett samlat filmavtal 14

6 2000 års filmavtal 16

7 Handlingsoffentlighet 34

8 Ekonomiska konsekvenser 36

Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Ny svensk filmpolitik

 (SOU 1998:142) 37

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över

 betänkandet Ny svensk filmpolitik (SOU 1998:142)

 och promemorian Publikrelaterat filmstöd 44

Bilaga 3 2000 års filmavtal 45

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 maj 1999 60

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om

ett samlat filmavtal (avsnitt 5).

2 Ärendet och dess beredning

Regeringen beslutade i april 1998 att tillkalla en särskild utredare med

uppgift att lämna förslag till hur ett framtida stöd till svensk filmproduk-

tion och därmed sammanhängande verksamheter skall utformas. Utifrån

de åtgärder som föreslogs skulle utredaren pröva förutsättningarna för

såväl en fortsatt avtalsmodell för finansiering av stödet till svensk film-

produktion, som en finansiering utan ett avtal (jfr skr. 1997/98:171).

Chefen för Kulturdepartementet förordnade i maj 1998 författaren Per

Olov Enquist som särskild utredare. I november 1998 överlämnade utre-

daren slutbetänkandet Ny svensk filmpolitik (SOU 1998:142). Förslagen

i betänkandet syftar till att skapa en stark infrastruktur med oberoende

producenter, ett klimat med ekonomiska förutsättningar och stimulans

från förproduktion till tiden efter filmens premiär. En sammanfattning av

utredarens överväganden och förslag finns i avsnitt 3.3 nedan och i

bilaga 1.

Som komplement till betänkandet har Kulturdepartementet utarbetat

promemorian Publikrelaterat filmstöd (dnr Ku1998/2434/Ko). En sam-

manfattning av promemorian finns i avsnitt 3.4 nedan. Betänkandet och

promemorian har remissbehandlats. Betänkandet har däremot i den del

som avser förslag om en Film- och TV fond inte remissbehandlats. En

förteckning över remissinstanser som yttrat sig finns i bilaga 2. En sam-

manställning av remissvaren finns tillgänglig i Regeringskansliet, Kul-

turdepartementet (dnr Ku1998/2434/Ko).

I december 1998 inleddes överläggningar mellan staten, filmbranschen

(Föreningen Sveriges Filmproducenter, Sveriges Filmuthyrareförening

u.p.a., Sveriges Biografägareförbund, Folkets Husföreningarnas Riks-

organisation samt Riksföreningen Våra Gårdar) och TV företagen

Sveriges Television AB och TV 4 AB (publ.) om ett nytt avtal när 1993

års finansieringsavtal för Stiftelsen Svenska Filminstitutet löper ut den 31

december 1999.

Parterna enades i januari 1999 om ett avtal om tillägg till 1993 års

finansieringsavtal för Stiftelsen Svenska Filminstitutet och 1998 års avtal

om dess förlängning. Tillägget omfattar en bestämmelse med övergångs-

regler för efterhandsstödet under år 2000 om ett nytt avtal träder i kraft

den 1 januari 2000. Syftet med tillägget är att motverka att svensk film-

produktion hämmas av oklarheter om vilka förutsättningar som kommer

att gälla för filmer med inspelningsstart under år 1999.

Parterna har i april 1999 enats om ett nytt filmavtal, 2000 års filmavtal,

som skall träda i kraft den 1 januari 2000 och gälla till och med den 31

december 2004. Avtalet har från statens sida ingåtts med förbehåll för

regeringens godkännande. Parterna är vidare eniga om att en förutsätt-

ning för avtalets giltighet är att Europeiska gemenskapens kommission

godkänner stödformerna. 2000 års filmavtal redovisas i sin helhet i

bilaga 3.

 3 Bakgrund

Inledningsvis redovisas avtalsmodellen i svensk filmpolitik samt nuva-

rande filmpolitiska stöd. Vidare lämnas en kortare redogörelse av försla-

gen i Filmutredningen och i promemorian Publikrelaterat filmstöd.

3.1 Avtalsmodellen i svensk filmpolitik

Det första svenska filmavtalet slöts år 1963 mellan staten och filmbran-

schen i form av Föreningen Sveriges Filmproducenter, Sveriges Film-

uthyrareförening u.p.a., Sveriges Biografägareförbund, Folkets Hus-

föreningarnas Riksorganisation och Riksföreningen Våra Gårdar. Den

nöjesskatt på 25 procent som biograferna dittills hade betalat ersattes

med en biografavgift, som innebär att en tioprocentig avgift på varje för-

såld biografbiljett tillfaller filmavtalet. Intäkterna från 1963 års filmavtal

fördelades av Filminstitutet som produktionsstöd samt till filmkulturell

verksamhet i form av visningsfrämjande åtgärder, bibliotek, arkiv m.m.

Avtalstiden för det första filmavtalet var hela 20 år. Under avtalsperioden

gjordes dock en del förändringar av produktionsstöden. Staten började år

1973 ge direkta bidrag till avtalets ändamål.

1982 års film- och videoavtal innebar att avtalskretsen utökades med

företrädare för videobranschen. Deras bidrag till avtalet var en avgift på

hyr- och köpkassetter. Staten medgav samtidigt att videobranschen redu-

cerade kassettskatten med de belopp som betalades till avtalet. 1982 års

avtal omfattade liksom tidigare olika former av produktionsstöd samt

medel för filmkulturell verksamhet. Avtalet träffades för en period på nio

år. År 1991 förlängdes 1982 års avtal i ytterligare 18 månader. Avtals-

kretsen utökades med nya organisationer från videobranschen som en

följd av att branschen omorganiserats.

I det nuvarande avtalet, 1993 års finansieringsavtal för Stiftelsen

Svenska Filminstitutet, utökades avtalskretsen till att även omfatta TV

företagen Sveriges Television AB och Nordisk Television AB,

nuvarande TV 4 AB (publ.). Sveriges Television hade dock sedan år

1975 haft ett separat avtal med Filminstitutet. En viktig principiell för-

ändring i 1993 års avtal var att de filmpolitiska insatserna delades upp i

två delar. Produktionsstöden finansierades via avtalet, medan stödet till

den filmkulturella verksamheten helt finansierades av staten och reglera-

des utanför avtalets ramar.

Avtalstiden sattes till utgången av år 1998, med ett års uppsägningstid.

I december 1997 sades avtalet upp av två av parterna, nämligen Sveriges

Videodistributörers Förening och Videohandelns Samarbetsorganisation.

Sedan dessa organisationer meddelat att de inte var beredda att delta i en

förlängning av nuvarande avtal, träffade övriga parter utom videobran-

schen i februari 1998 ett avtal om förlängning av 1993 års avtal, i första

hand t.o.m. den 31 december 1999 (jfr skr. 1997/98:171).

3.2 Nuvarande filmpolitiska stöd

Det nuvarande stödet till svensk film omfattar produktionsstöd och andra

branschrelaterade stöd inom ramen för 1993 års finansieringsavtal för

Stiftelsen Svenska Filminstitutet, stöd till filmkulturell verksamhet samt

stöd till regionala resurscentrum för film och video. Därutöver disponerar

Konstnärsnämnden statliga medel för stöd till produktion av kortfilm.

3.2.1 1993 års finansieringsavtal

Sjuttiofem procent av de medel som är tillgängliga för produktionsstöd

till svensk film skall användas till förhandsstöd enligt 1993 års finansie-

ringsavtal. Stödet får täcka högst sjuttio procent av en films produktions-

kostnad och stödbeloppet får högst vara 8 miljoner kronor per film.

Stödbeloppet får dock årligen justeras av Filminstitutet och det är för

närvarande högst 9 miljoner kronor.

Med långfilm avses i första hand film som har en visningstid motsva-

rande 2000 meter i 35 mm format. En film anses som svensk under förut-

sättning att filmen har en svensk producent och att den svenska insatsen

av artistiska medarbetare är av påtaglig betydelse. En film som inte har

en svensk producent är ändå att anse som svensk under förutsättning att

dels den svenska kapitalinsatsen uppgår till tjugo procent av produk-

tionskostnaden och dels den svenska insatsen av artistiska medarbetare är

av påtaglig betydelse.

Beslut om förhandsstöd fattas av styrelsen efter förslag från olika kon-

sulenter. Efterhandsstödet är ett automatiskt stöd som utgår till svenska

långfilmer som inom ett år efter premiären setts av minst 30 000 beta-

lande biografbesökare i Sverige. När denna gräns är nådd utbetalas

4 miljoner kronor till filmens producent. Därefter betalas stödet ut kvar-

talsvis upp till 110 000 åskådare. Film som erhållit mindre än 9 miljoner

kronor i förhandsstöd kan tilldelas efterhandsstöd tills det sammanlagda

stödbeloppet uppgår till 9 miljoner kronor.

Parterna i 1993 års finansieringsavtal och 1998 års avtal om dess för-

längning träffade i januari 1999 ett tilläggsavtal. Enligt detta skall lång-

film med inspelningsstart under år 1999 vara berättigad till efterhands-

stöd enligt 1993 års avtal under år 2000 även om ett nytt finansierings-

avtal träder i kraft den 1 januari 2000. Stödet, som skall utgå ur de medel

som inflyter till stiftelsen under år 2000, skall beräknas på det antal be-

talande biografbesökare som har sett filmen senast den 31 december

2000.

1993 års avtal omfattar även stöd till distribution och visning. Stöd till

biografupprustning ges i första hand för upprustning av projektorer och

ljudanläggning. Ett krav är att det görs en likvärdig insats från lokala in-

tressenter, t.ex. biografägaren eller kommunen, med minst 50 procent av

kostnaderna.

Stöd till parallelldistribution syftar till att människor på mindre och

medelstora orter snabbare skall få tillgång till aktuella och efterfrågade

filmer. Parallellkopiorna skall komplettera distributörernas egna kopior.

Enligt avtalet skall stöd lämnas till samarbete mellan filmbranschen

och TV företagen.

I en protokollsanteckning till avtalet förutsätter staten att Filminstitutet

fortsätter det internationella samarbetet inom Nordiska Film- och TV

fonden och Europarådets samproduktionsfond Eurimages samt inom

EU:s Media program. För information om EU:s arbete och stöd inom

filmområdet finns också en MediaDesk vid Filminstitutet som finansieras

delvis med svenska medel, delvis med EU medel.

För år 1999 har staten anvisat 61,5 miljoner kronor för stöd till film-

produktion m.m. inom ramen för 1993 års finansieringsavtal. Avtalet

beräknas sammanlagt omsätta 177 miljoner kronor under innevarande år.

3.2.2 Stöd till filmkulturell verksamhet

Staten bidrar även till Filminstitutets filmkulturella verksamhet, som

dessutom finansieras med vissa egna intäkter hos institutet. Syftet är att

främja bevarandet och tillgängliggörandet av filmer och material av film-

och kulturhistoriskt intresse för forskning och för allmänheten samt att

främja spridning och visning av värdefull film. En del av den filmkultu-

rella verksamheten avser olika former av administration, ledning och

ekonomi. I övrigt redovisas verksamheten efter den interna organisation

som gäller för Filminstitutet.

Avdelningen Cinematek biografavgifter

Undertecknad anordnare av biografföreställning/biografägare, som har

tagit del av gällande filmavtal och de särskilda regler som anges i avtalets

7 §, åtar sig härigenom gentemot Stiftelsen Svenska Filminstitutet att

under den tid som avtalet är i kraft betala in avgifter enligt avtalet och

låta en av stiftelsen utsedd kontrollant granska räkenskaperna såvitt

gäller avgiftsredovisningen. Vidare åtar sig undertecknad att i övrigt följa

avtalets bestämmelser samt att godta att underlåtenhet att betala avgift

likställs med underlåtenhet att betala filmhyra.

Bilaga 2

Avtal med bidragsgivare utanför filmavtalet

Mellan Svenska staten, som företrädare för parterna i 2000 års filmavtal,

och NN har följande avtal ingåtts.

Avtalet är ingått under förbehåll av regeringens godkännande.

1 §

NN skall årligen lämna ett bidrag till Stiftelsen Svenska Filminstitutet på

 miljoner kronor. Medlen skall användas till de ändamål som anges i

filmavtalet. (Därutöver avser NN att använda i genomsnitt miljoner

kronor årligen för samproduktion och medfinansiering vad gäller film

som får stöd enligt nämnda avtal.)

2 §

Detta avtal träder i kraft ... och skall gälla till och med ... .

Uppsägning av avtalet skall ske senast ett år före avtalstidens utgång.

Vid utebliven uppsägning förlängs avtalet med tre år åt gången, under

förutsättning av att 2000 års filmavtal förlängs eller ett nytt motsvarande

filmavtal ingås.

3 §

Tvist om tolkningen eller tillämpningen av detta avtal eller om rättsför-

hållande som har sin grund i avtalet skall avgöras genom skiljedom enligt

lag. Skiljeförfarandet skall äga rum i Stockholm. På parts begäran skall

Stockholms tingsrätt utse samtliga tre skiljemän.

Protokollsanteckningar

Till 1 §

1. Parterna konstaterar att en förutsättning för avtalets giltighet är att Eu-

ropeiska gemenskapens kommission godkänner de stödformer som anges

i avtalet.

2. Parterna förutsätter att de medel som stiftelsen får av TV företag utan-

för detta avtal används för de ändamål som anges i avtalet.

Till 9 §

Möjligheterna till och konsekvenserna av att införa skattskyldighet enligt

mervärdesskattelagen (1994:200) på den TV avgift som betalas enligt

lagen (1989:41) om TV avgift skall analyseras i särskild ordning i an-

slutning till förberedelser för beslut om nya tillstånd för public service-

företagen.

Till 10 §

Föreningen Sveriges Filmproducenter förbinder sig att senast den 31 de-

cember 2000 informera övriga avtalsparter och stiftelsen om förväntade

intäkter till föreningen under avtalsperioden samt lämna besked om i vil-

ken mån föreningen avser att lämna ett högre bidrag till stiftelsen.

Till 13 §

Parterna konstaterar att avtalets reglering av användningen av influtna

medel till filmkulturell verksamhet kan kräva en ändring enligt 6 kap. 1 §

stiftelselagen (1994:1220) av andra punkten i stiftelseförordnandet för

Stiftelsen Svenska Filminstitutet. Parterna förutsätter därför att styrelsen,

om den finner att det krävs, snarast ansöker om sådan ändring hos

Kammarkollegiet.

Till 25 §

Parterna förutsätter att tillämpningen av stöd till biografägare för öppna

visningar av svensk film inte hindrar, snedvrider eller hämmar konkur-

rensen på ett sätt som inte är förenligt med den näringsrättsliga lagstift-

ningen.

Kulturdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 maj 1999

Närvarande: statsrådet Freivalds, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1998/99:131 Ny svensk filmpolitik

Prop. 1998/99:131

59

1

Prop. 1998/99:131

Bilaga 1

Prop. 1998/99:131

Bilaga 1

60

Prop. 1998/99:131

Bilaga 2

Prop. 1998/99:131

Bilaga 3

Prop. 1998/99:131

Bilaga 3

Prop. 1998/99:131

Bilaga 3

Prop. 1998/99:131

Bilaga 3

Prop. 1998/99:131