Regeringens skrivelse 2008/09:125

Redovisning av fördelning av medel från Allmänna 

Skr. 

arvsfonden under budgetåret 2008 

2008/09:125 

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 11 juni 2009

Fredrik[REDACTED_EFTERNAMN]

Maria[REDACTED_EFTERNAMN] (Socialdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel under 2008. Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens utveckling och verksamhet samt analyserar fördelningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. Slutligen anges sådana områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden.

1

Innehållsförteckning

1 Allmänna arvsfonden........................................................................ 

4 

1.1 

Arvsfondsdelegationen....................................................... 

4 

2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. .......................................... 

5 

2.1 

Förvaltning......................................................................... 

5 

2.2 

När arvsfonden får egendom.............................................. 

6 

2.3 

När arvsfonden avstår från egendom ................................. 

7 

2.4 

Kostnader för förvaltning och administration .................... 

8 

3 Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden .................... 

9 

3.1 

Nyskapande och utvecklande verksamhet.......................... 

9 

3.2 

Redovisning och utvärdering av beviljat stöd .................. 

10 

3.3 

Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen.......... 

11 

3.4 

Registrering och handläggning av ärenden ...................... 

12 

3.5 

Antal bifall och avslag av Arvsfondsdelegationen........... 

12 

3.6 

Bifall och avslag fördelade på målgrupper....................... 

13 

3.7 

Geografisk fördelning av bifall och avslag ...................... 

14 

4 Fördelning av stöd 2008 ................................................................. 

15 

4.1 

Projekt inom de prioriterade områdena............................ 

15 

4.2 

Verksamhet till förmån för barn under 12 år.................... 

15 

4.2.1 

Exempel på projekt som beviljats medel 

under 2008....................................................... 

16 

4.3 

Verksamhet till förmån för ungdomar 12–25 år............... 

17 

4.3.1 

Exempel på projekt som beviljats medel 

under 2008....................................................... 

18 

4.4Verksamhet till förmån för personer med

funktionsnedsättning ........................................................ 

19 

4.4.1 

Exempel på projekt som beviljats medel 

under 2008....................................................... 

20 

4.5 

Lokalstöd 

.......................................................................... 

21 

4.6 

Årets guldkorn ................................................................. 

22 

5 Fördelning av stöd genom särskilda satsningar .............................. 

23 

5.1Utveckling av barns och ungdomars möjligheter till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och

till eget skapande.............................................................. 

24 

5.2 

Ungas psykiska ohälsa ..................................................... 

25 

5.3 

Nya särskilda satsningar................................................... 

25 

6 Information, uppföljning, utvärdering och 

erfarenhetsspridning ....................................................................... 

26 

6.1 

Information ...................................................................... 

26 

6.2 

Uppföljning och utvärdering ............................................ 

28 

6.2.1 

Uppföljning ..................................................... 

28 

6.2.2 

Utvärdering ..................................................... 

30 

6.3 

Erfarenhetsspridning ........................................................ 

31 

7 Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens 

verksamhet och utveckling ............................................................. 

32 

Skr. 2008/09:125

2

7.1Analys av fördelning av stöd 2008 avseende

verksamhet till förmån för barn under 12 år.................... 

33 

7.2Analys av fördelning av stöd 2008 avseende

verksamhet till förmån för ungdomar 12–25 år............... 

34 

7.3 

Analys av fördelning av stöd 2008 avseende 

verksamhet till förmån för personer med 

funktionsnedsättning ....................................................... 

35 

8 Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna 

arvsfonden från och med 2008....................................................... 

36 

8.1 

Inriktning 

......................................................................... 

37 

8.1.1 

Barnpolitik...................................................... 

37 

8.1.2 

Ungdomspolitik .............................................. 

38 

8.1.3 

Handikappolitik .............................................. 

38 

8.2 

Prioriterade områden ....................................................... 

39 

Bilaga 1 

Resultaträkning m.m....................................................... 

42 

Bilaga 2 

Tilldelade medel per område och organisation ............... 

52 

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 juni 2009.......... 

66 

Skr. 2008/09:125

3

1 

Allmänna arvsfonden 

Skr. 2008/09:125 

Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av 1928 års riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och avlägsnare släktingar uteslöts från arvsrätt vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting, skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden.

1.1Arvsfondsdelegationen

Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt enligt förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde.

Arvsfondsdelegationen är en fristående så kallad nämndmyndighet. Delegationen (nämnden) utses av regeringen och består av en ordförande, en vice ordförande och fem andra ledamöter. Majoriteten i delegationen utgörs av sakkunniga utanför Regeringskansliet men ordförande är en statssekreterare i det departement som ansvarar för barn- och handikappfrågor, dvs. Socialdepartementet, och vice ordförande är en statssekreterare i det departement som ansvarar för ungdomsfrågor, dvs. Integrations- och jämställdhetsdepartementet.

Den personal som handlägger ansökningar och är föredragande i Arvsfondsdelegationen är samlad i ett kansli inom Regeringskansliet. I kansliet arbetar 20 personer, 17 fast anställda, två projektanställda, samt en inhyrd person.

I betänkandet från Stabsutredningen (SOU 2008:22) behandlas bl.a. frågan om placering av Arvsfondsdelegationens kansli. I Budgetpropositionen för 2009 föreslog regeringen att lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden skulle ändras så att kansliets placering inte längre är reglerat i lag. Därefter har regeringen genom ändring i förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden infört en ny paragraf, 2 a §, med följande lydelse: Personal i ett särskilt kansli inom Regeringskansliet handlägger stödärenden åt och är föredragande i Arvsfondsdelegationen.

Medan Arvsfondsdelegationen har en tydlig roll när det gäller stödgivningen redovisar regeringen årligen förvaltningen av fonden och fördelningen av stöd ur fonden till riksdagen. Regeringen anger även inriktning och prioriteringar för delegationens verksamhet. Regeringen får, om det finns särskilda skäl, efter förslag från Arvsfondsdelegationen besluta att annan myndighet ska fördela visst stöd. Beslutet ska då avse en bestämd tidsperiod enligt lagen om Allmänna arvsfonden.

4

2 

Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. 

Skr. 2008/09:125 

Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond.

Kammarkollegiet har två uppgifter beträffande arvsfonden. Den ena är att företräda arvsfonden vid avvecklingen av dödsbon och den andra är att förvalta fonden och betala ut beviljat stöd efter rekvisition. Kammarkollegiet ska varje år lämna en redovisning till regeringen av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Redovisningen, som ska lämnas i samband med Kammarkollegiets årsredovisning, enligt lagen om Allmänna arvsfonden, innebär att Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden blir föremål för granskning av Riksrevisionen inom ramen för årlig revision.

2.1Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden 2008

Kammarkollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden under ett år läggs till fonden. Återstoden får tillsammans med direktavkastning delas ut.

Tabell 1 visar att fondens bokförda värde den 31 december 2008 uppgick till 2 322 miljoner kronor och marknadsvärdet till 3 354 miljoner kronor. Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie-, aktieindex- och räntekonsortier. Under 2008 startade Kammarkollegiet ett aktieindexkonsortium.

Tabell 1 Fondens värdeutveckling, mkr

2008 

2007 

2006 

2005 

2004 

Bokfört värde 

Tillgångar 

2 502 

2 137 

1 583 

1 449 

1 309 

Skulder 

180 

150 

117 

133 

310 

Summa bokfört värde 

2 322 

1 987 

1 466 

1 316 

999 

Marknadsvärde 

Tillgångar 

3 534 

4 697 

4 804 

4 197 

3 307 

Skulder 

180 

150 

117 

133 

310 

Summa marknadsvärde 

3 354 

4 547 

4 687 

4 064 

2 997 

I tabell 2 ser vi att fonden vid utgången av 2008 hade 62,3 procent placerade i aktiekonsortiet, 9,8 procent i aktieindexkonsortiet, 27,2 procent i räntekonsortiet och 0,7 procent i likviditet. Fonden har också nettoköpt i aktiekonsortiet för 22 miljoner kronor, i aktieindexkonsortiet för 518 miljoner kronor och sålt i räntekonsortiet för 398 miljoner kronor. Erhållna utdelningar från konsortierna uppgick till 205,8 miljoner kronor.

5

Tabell 2 Tillgångarnas värdeförändring, mkr 

Skr. 2008/09:125 

Tillgångar 

31 dec 

Netto- 

Värde- 

31 dec 

Dir.avk 

2008 

placerat 

förändring 

2007 

2008 

Räntekonsortiet 

960 

–398

41 

1 317 

63 

Aktiekonsortiet 

2 202 

22 

–1 169 

3 349 

123 

Aktieindexkonsortiet 

346 

518 

–172

0 

18 

Bankmedel 

26 

–5

0 

31 

2 

Summa tillgångar 

3 534 

137 

–1 300 

4 697 

206 

Avkastning i räntekonsortiet var under året 7,8 (3,1) procent jämfört med index1 8,4 (3,2) procent. Avkastningen i genomsnitt per år för den senaste femperioden var 4,52 procent jämfört med index 4,2 procent.

Under år 2008 har aktiekonsortiet haft en avkastning på -35,1

(-4,8) procent att jämföra med index2 -33,7 (1,4) procent. För den senaste femårsperioden har avkastningen i genomsnitt varit 2,13 procent per år att jämföra med index 5,0 procent. Siffrorna inom parentes avser 2007. En lägre vikt i aktier än riktmärket för placeringarna har medfört mervärde för fonden under året.

Under år 2008 har aktieindexkonsortiet haft en avkastning på -30,8 procent att jämföra index3 -30,6 procent.

Under året har fonden tillförts 557 (494) miljoner kronor från influtna arvsmedel och avkastning från kapitalförvaltningen. Utbetalningar av stöd för att främja ändamål och för administration av fonden har gjorts med 400 (371) miljoner kronor.

Kammarkollegiet har under 2009 låtit utföra en extern utvärdering av kapitalförvaltningen i de båda konsortierna. Utvärderingen som gäller för perioden 2004–2008 har utförts av Wassum Investment Consulting. Resultatet visar att räntekonsortiets positiva resultat de senaste fem åren är mycket konkurrenskraftigt medan aktieförvaltningens prestation ej har varit tillfredställande. Kammarkollegiet har under 2008 vidtagit åtgärder för att förbättra aktieförvaltningen. Bland annat lanserades ett aktieindexkonsortium i april 2008. Under sista kvartalet 2008 tillträdde ett nytt förvaltningsteam med en ny investeringsfilosofi och ett nytt arbetssätt. Den aktiva förvaltningen visade en positiv avkastning mot jämförelseindex under fjärde kvartalet. Som stöd i aktieförvaltningen har Kammarkollegiet också inrättat ett aktieplaceringsråd med seniora rådgivare. Regeringen avser följa utvecklingen.

2.2När arvsfonden får egendom

Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamenterats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning.

Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne

1Stockholmsbörsens obligationsindex, Alla 1–3 år.

280 procent SIX30 Return Index Cap och 20 procent MSCI World Net developed.

3SIX30 Return index Cap.

6

maken. En förutsättning för att dessa släktingar ska ärva är att de t.ex. Skr. 2008/09:125 inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått

ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmånstagarförordnande i försäkringsavtal, gåva eller testamente.

När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden och fonden inte uteslutits från arv genom testamente ska Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning vid den tidpunkt de betalas in till fonden.

Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att dödsboet avvecklas på ett riktigt sätt. Under 2008 kom det in 1 612 arvsfondsärenden till kollegiet. Bland dessa fanns det ett testamente i 1 138 fall, med en begäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnas testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kollegiet. Antalet dödsbon där egendom, helt eller delvis, skulle avvecklas för arvsfondens räkning uppgick till 553 stycken. Under 2008 kom det in drygt 318 miljoner kronor netto till arvsfonden.

2.3När arvsfonden avstår från egendom

Kammarkollegiet strävar efter att avveckla berörda dödsbon så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål.

I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp som arvsfonden fått avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja.

Arv eller försäkringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt.

Under 2008 kom det in 111 ansökningar om avstående till Kammarkollegiet.

Vidare får arv som utgörs av egendom av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt avstås till en juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl, får arvsfonden avstå ett belopp av det arv som tillfallit fonden till den som tar emot egendomen för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen.

En sådan ansökan ska ges in till kollegiet senast tre år efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger två miljoner kronor enligt bouppteckningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. Under 2008 har beslut fattats om avstående från arv till ett bouppteckningsvärde av drygt 36 miljoner kronor.

7

2.4 

Kostnader för förvaltning och administration 

Skr. 2008/09:125 

Allmänna arvsfonden bekostar Kammarkollegiets förvaltning och administration av dödsboavveckling, fondförvaltning och utbetalningar av projektmedel. På samma sätt används fonden för att täcka Arvsfondsdelegationens kostnader för handläggning av projektansökningar och projektredovisningar samt för informations- och utvärderingsverksamhet. Kostnader för förvaltning och administration uppgick 2008 till totalt 34,5 miljoner kronor. Hur dessa kostnader utvecklats de senaste fem åren framgår av tabell 3.

Tabell 3 Förvaltnings- och administrationskostnader, mkr

2008 

2007 

2006 

2005 

2004 

Kammarkollegiet totalt 

13,8 

13,3 

14,8 

14,1 

12,3 

Dödsboavveckling m.m. 

11,3 

10,8 

9,9 

9,9 

8,7 

Fondförvaltning 

2,1 

2,0 

4,5 

3,8 

3,2 

Utbetalning av beviljat stöd 

0,5 

0,5 

0,4 

0,4 

0,4 

Regeringskansliet/ 

Arvsfondsdelegationen totalt 

20,7 

17,4 

17,1 

12,5 

10,1 

Personalkostnader 

10,6 

10,3 

9,8 

7,6 

6,2 

Förvaltningskostnader 

5,0 

4,8 

4,6 

3,7 

1,6 

Utåtriktade aktiviteter m.m. 

5,1 

2,4 

2,6 

1,2 

2,3 

Ungdomsstyrelsen totalt 

0 

0,5 

1,8 

2,1 

1,9 

Totalt förvaltnings- och 

34,5 

administrationskostnader 

31,2 

33,7 

28,7 

24,3 

Den mest noterbara utvecklingen av kostnaderna som redovisas i tabell 3 hänförs till Arvsfondsdelegationen. De ökade förvaltningskostnaderna för Arvsfondsdelegationen de senaste åren beror på att delegationen sedan den 1 juli 2004 betraktas som en från Regeringskansliet fristående myndighet. Det innebär att Arvsfondsdelegationen har ansvar för att betala en schablonkostnad för lokaler, IT och service. Schablonkostnaden uppgår till 270 000 kronor per anställd och år och är densamma för alla myndigheter som finns i Regeringskansliets lokaler. Dessa utgifter bekostades tidigare av Regeringskansliet. Förutom detta har en förstärkning av delegationens kansli genomförts successivt under de senaste åren, samtidigt som informationsarbetet intensifierats.

Under 2008 genomfördes ett antal större aktiviteter för att uppmärksamma att det var 80 år sedan Allmänna arvsfonden bildades. Under året avslutades dessutom de av regeringen beslutade treåriga satsningar för att främja barn- och ungdomskultur samt motverka ungas psykiska ohälsa. Även detta genererade ökade kostnader under året. Slutligen kan nämnas att Arvsfondsdelegationens kansli under året flyttat till nya lokaler, vilket medförde ökade kostnader i form av inköp av ny utrustning med mera.

Tabell 4 visar hur stor andel av de beslutade projektmedlen som är driftskostnader för Arvsfondsdelegationen under 2008. Dessa uppgår till 5,2 procent enligt tabell 4. I kostnaderna ingår samtliga driftskostnader förutom utvärderingarna.

8

Tabell 4 Arvsfondsdelegationens driftskostnader i förhållande till beslutade Skr. 2008/09:125 projektmedel (procent)

2008 

2007 

2006 

2005 

Andelen driftskostnader 

5,2 

4,9 

5,6 

3,9 

Trots att driftskostnaderna för Arvsfondsdelegationen har ökat kontinuerligt under perioden har kostnaderna i förhållande till beslutade projektmedel inte ökat i samma utsträckning. Förklaringen är att volymen beslutade projektmedel har ökat i ungefär samma takt som driftskostnaderna.

En annan indikator kan vara driftskostnaderna i förhållande till antalet beslut som fattas. I tabell 5 visas utvecklingen av dessa kostnader över tid.

Tabell 5 Arvsfondsdelegationens driftskostnader per beslut (kronor)

2008 

2007 

2006 

2005 

Driftskostnader per beslut 

12 200 

12 400 

12 100 

8 900 

Under tidigare år beviljades de enskilda projekten egna utvärderingsmedel, men sedan 2006 anlitar Arvsfondsdelegationen själv alla utvärderare som finansieras med arvsfondsmedel. Under 2008 var kostnaderna för dessa utvärderingsinsatser drygt 3,3 miljoner kronor. Om även dessa kostnader medräknas uppgår driftskostnaderna till 6,0 procent. Föregående år var samma andel 6,1 procent.

3Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden

Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beslutar, enligt lagen, om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt förordning (2004:484) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen varje år lämna en verksamhetsberättelse till regeringen med en samlad redovisning av myndighetens stödgivning ur fonden. Verksamhetsberättelsen för det senaste verksamhetsåret ligger till grund för denna skrivelse.

3.1Nyskapande och utvecklande verksamhet

Stöd ur Allmänna arvsfonden ska enligt lagen om Allmänna arvsfonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre målgrup-

9

per; barn, ungdomar och personer med funktionshinder4. Stöd ur fonden Skr. 2008/09:125 ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utveck-

lande. Stöd beviljas som regel till organisationer som bedriver ideell verksamhet, dock kan offentlig huvudman beviljas stöd för utvecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan till exempel en kommun beviljas stöd för att genomföra ett projekt i nära samarbete med en ideell förening, men det ställs då särskilt höga krav på att projektet är nyskapande. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under normalt högst tre år och en plan ska finnas över hur verksamheten beräknas fortsätta efter projektets slut samt hur projektets erfarenheter ska tas till vara och spridas. Stöd får inte ges till enskilda personer eller till vinstdrivande företag och inte heller till reguljär föreningsverksamhet eller till organisationer som har funnits i mindre än ett år.

Projekt som beviljas stöd ska kunna bidra till att de berörda målgruppernas villkor och förutsättningar förbättras och utvecklas. En bedömning görs i vilken utsträckning företrädare för barn, ungdomar eller personer med funktionshinder själva är delaktiga i planeringen och genomförandet av projektet – en bedömning av den så kallade brukardelaktigheten. På samma sätt görs en bedömning av graden av nyskapande i projektet. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra organisationer att starta liknande verksamhet.

Stöd kan även lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning till organisationer som bedriver ideell verksamhet, om det bedöms som särskilt angeläget. Den som beviljas stöd till lokaler eller anläggningar ska förbinda sig att under minst tio år använda den lokal eller den anläggning som stödet avser och med de villkor som förutsattes när stödet beviljades. Arvsfondsdelegationen kan medge undantag från dessa villkor, om det finns särskilda skäl. Under beredningen av ärenden om stöd till anläggningar, lokaler och utrustning inhämtas alltid uppgifter om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning.

3.2Redovisning och utvärdering av beviljat stöd

Den som tagit emot stöd ur Allmänna arvsfonden ska senast det datum som anges i beslutet lämna en skriftlig redogörelse för eller utvärdering av utvecklingsarbetet. Dessutom ska en av revisor styrkt ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts lämnas till Arvsfondsdelegationen. Dessa redovisningar granskas och måste godkännas innan nya beslut om stöd kan fattas.

Utvärderingsverksamheten bedrivs genom att delegationen anlitar etablerade utvärderare. Se vidare under avsnitt 6.

4Socialstyrelsen har, den 4 oktober 2007, beslutat beträffande termer på det handikappolitiska området. Termerna funktionshinder och funktionsnedsättning har getts följande definitioner: Funktionsnedsättning beskriver fysisk, psykisk och intellektuell funktionsförmåga. Funktionshinder beskriver i sin tur vad begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. I denna skrivelse används båda begreppen synonymt. Den nya terminologin bör få genomslag i den svenska lagstiftningen efter hand (prop. 2008/09:28).

10

3.3 

Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen 

Skr. 2008/09:125 

Under året har 378 miljoner kronor fördelats till projekt, efter ansökan till Arvsfondsdelegationen. Projekten har ofta sammansatta syften och omfattar många gånger flera av arvsfondens målgrupper. I den statistik som redovisas har projekten kategoriserats utifrån deras huvudsakliga inriktning.

Av de cirka 378 miljoner kronorna, som är den största summan i Allmänna arvsfondens historia, har ungefär 334 miljoner fördelats genom löpande handläggning av organisationernas egna initiativ. Drygt 43 miljoner kronor har fördelats inom ramen för de två särskilda satsningar som Arvsfondsdelegationen ansvarat för. Tabell 6 visar utvecklingen av det stöd som beslutas av Arvsfondsdelegationen.

Tabell 6 Utveckling av fördelningen av stöd, mkr

2008 

2007 

2006 

2005 

2004 

Fördelning av stöd 

378 

339 

288,9 

306,0 

234,3 

Diagram 1 visar den totala fördelningen av beslutade medel per målgrupp. Andelen barn- och ungdomsprojekt har fortsatt växa. Det betyder dock inte att projektmedlen till gagn för personer med funktionsnedsättning har minskat som vi kan se i diagram 2. Förklaringen är att det totala beloppet ökat. Projekt som riktar sig till barn med funktionsnedsättning och ungdomar med funktionsnedsättning redovisas under rubriken barn respektive ungdom.

Diagram 1

Fördelning av stöd ur Arvsfonden 2008 (totalt 378 Mkr)

21%

43%

 Barn

 Personer med funktionsnedsättning

 Ungdom

36%

Som framgår av diagram 2 hänförs ökningen till barn- och ungdomsprojekt. Angivet i kronor har beviljade projekt med inriktning på ungdomar tredubblats över en femårsperiod.

11

Diagram 2 

Skr. 2008/09:125 

Beslutade medel 2006-2008 (Mkr)

400 

350 

300 

250 

2006 

200 

2007 

150 

2008 

100 

50 

0 

n 

Ungdom 

Barn 

funktionsnedsätt 

Totalt 

med 

Personer 

3.4Registrering och handläggning av ärenden

Under år 2008 inkom 1 999 ärenden till Arvsfondsdelegationen, vilket är en ökning med 8 procent jämfört med året innan. Av ärendena var 1 586 ansökningar om stöd ur fonden, 383 redovisningar och 30 övriga ärenden. Antalet ansökningar från enskilda personer har minskat, vilket är positivt eftersom enskilda inte kan få stöd. Antalet ansökningar har ökat med 10 procent jämfört med förra året.

Tabell 7 Inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen

Inkomna ärenden 

2008 

2007 

2006 

2005 

2004 

Barn 

423 

364 

405 

386 

418 

Ungdom 

927 

838 

794 

675 

577 

Funktionshindrade 

516 

500 

500 

546 

608 

Inte fondens mål- 

grupper 

64 

58 

66 

68 

58 

Enskilda 

69 

89 

83 

108 

128 

Totalt 

1 999 

1 849 

1 848 

1 783 

1 789 

Fördelade på: 

Ansökningar 

1586 

1 438 

1 352 

1 399 

1 364 

Övrigt ärende 

30 

43 

45 

24 

12 

Redovisningar 

383 

368 

451 

360 

413 

Totalt 

1 999 

1 849 

1 848 

1 783 

1 789 

3.5Antal bifall och avslag av Arvsfondsdelegationen

Under 2008 har sammanlagt 1 698 beslut fattats efter ansökan. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av medel ur Allmänna arvsfonden. Tidigare kunde även regeringen fatta beslut om medel ur fonden,

men fr.o.m. den 1 juli 2004 beslutar regeringen om fördelning av medel

12

endast i sådana fall där Arvsfondsdelegationen föreslagit att en annan Skr. 2008/09:125 myndighet ska fördela visst stöd. I tabell 8 redovisas antal beslut tagna av Arvsfondsdelegationen och regeringen efter ansökan, under åren 2004–

2008. I tabellen redovisas också antal bifall, avslag samt övriga ärenden. Över en femårsperiod har beslutsvolymen ökat med nästan en tredjedel.

Tabell 8 Beslut tagna av Arvsfondsdelegationen

2008 

2007 

2006 

2005 

2004 

Bifall 

436 

369 

387 

400 

347 

Delegationen 

436 

369 

387 

399 

246 

Regeringen 

0 

0 

0 

1 

101 

Avslag 

1 184 

911 

926 

926 

871 

Övriga ärenden 

78 

122 

98 

84 

64 

Totalt 

1 698 

1 402 

1 411 

1 410 

1 282 

Arvsfondsdelegationen har beslutat att avslå 1 184 ansökningar. Orsakerna till avslag har bland annat varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från en offentlig huvudman utan samarbete med ideella organisationer eller avsett verksamhet som redan finns som ordinarie verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för enstaka arrangemang, att de gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från enskilda personer eller nystartade föreningar.

3.6Bifall och avslag fördelade på målgrupper

Tabell 9 visar att i genomsnitt har drygt en fjärdedel av ansökningarna, exklusive ansökningar från enskilda personer, beviljats stöd under 2008. Andelen ansökningar för målgruppen personer med funktionshinder som fått bifall är 40–50 procent, samt 20–35 procent för målgrupperna barn och ungdomar.

Tabell 9 Fördelning av antal bifall och avslag på målgrupper

Bifall delegationen 

2008 

2007 

2006*) 

2005 

2004 

Barn 

95 

66 

83 

99 

76 

Ungdom 

183 

163 

139 

122 

48 

Funktionshindrade 

158 

140 

154 

178 

122 

Antal projektbeslut 

436 

369 

376 

399 

246 

Bifall regeringen 

Barn 

0 

0 

0 

0 

30 

Ungdom 

0 

0 

0 

1 

11 

Funktionshindrade 

0 

0 

0 

0 

60 

Antal projekt 

0 

0 

0 

1 

101 

Totalt antal bifall 

436 

369 

376 

400 

347 

Avslag 

Barn 

237 

194 

181 

204 

181 

Ungdom 

620 

433 

479 

403 

337 

Funktionshindrade 

210 

163 

139 

155 

173 

Inte fondens målgrupper 

48 

32 

44 

56 

52 

Enskilda 

69 

89 

83 

108 

128 

Totalt antal avslag 

1 184 

911 

926 

926 

871 

*) För 2006 anges antalet projekt och inte antalet projektbeslut 

13 

3.7 

Geografisk fördelning av bifall och avslag 

Skr. 2008/09:125 

Drygt hälften, 198 miljoner kronor, av de medel som beslutades under 2008 gick till nationella projekt. Exempel på nationella projekt är barn- och ungdomsprojekt som samarbetar med kulturinstitutioner över hela landet eller en rikshandikapporganisation som tagit fram en utbildningsstrategi för personer som har neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Den andra hälften, nästan 180 miljoner kronor fördelades till enskilda lokala och regionala projekt över hela landet i enlighet med tabell 10.

Tabell 10 Regional fördelning av beviljade medel, tkr

Län 

Antal avslagna 

Antal beviljade 

Summa tkr 

ansökningar 

ansökningar 

Stockholm 

307 

71 

58 314 

Västra Götaland 

150 

42 

30 905 

Skåne 

152 

29 

23 982 

Örebro 

23 

12 

9 557 

Norrbotten 

39 

14 

9 309 

Östergötland 

32 

12 

8 380 

Västerbotten 

46 

15 

7 700 

Jönköping 

38 

11 

6 320 

Uppsala 

14 

11 

4 472 

Kalmar 

25 

4 

4 320 

Värmland 

32 

6 

3 651 

Gävleborg 

51 

6 

2 933 

Kronoberg 

30 

6 

2 608 

Västernorrland 

40 

4 

1 868 

Västmanland 

20 

2 

1 468 

Halland 

17 

2 

1 373 

Dalarna 

35 

3 

1 201 

Blekinge 

13 

2 

622 

Jämtland 

15 

1 

596 

Gotland 

11 

0 

0 

Södermanland 

24 

0 

0 

Totalt 

1 114 

253 

179 579 

Om redovisningen görs i antal projekt är nästan 60 procent (253 projekt) av beviljade projekt av lokal och regional natur, medan resterande 183 projekt utgörs av nationella projekt. Noterbart är att inga lokalprojekt i Södermanlands och Gotlands län fick bifall under året.

Fler ansökningar kommer från föreningar i storstadsområdena, vilket är naturligt eftersom dessa områden har både fler invånare och fler föreningar.

14

4 

Fördelning av stöd 2008 

Skr. 2008/09:125 

Som redovisats i avsnitt 3.6 fördelade Arvsfondsdelegationen sammanlagt 378 miljoner kronor till 436 projekt under 2008.

I avsnitt 4.1 redovisas fördelningen av medel inom de av regeringen prioriterade områdena och i avsnitten 4.2–4.4 redogörs för det fördelade stödet 2008 uppdelat på målgrupperna barn, ungdomar och personer med funktionshinder. I avsnitt 4.6 presenteras Årets guldkorn 2008.

På Arvsfondsdelegationens webbplats, www.arvsfonden.se, finns en projektdatabas med beskrivningar av samtliga projekt som fått medel ur Allmänna arvsfonden 2008.

4.1Projekt inom de prioriterade områdena

Av tabell 11 framgår att nästan 204 miljoner kronor har fördelats till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Det motsvarar 54 procent av de medel Arvsfondsdelegationen beslutade om under 2008.

Tabell 11 Projektfördelning inom de prioriterade områdena, tkr

Prioriterade områden 

Antal projekt 

Summa tkr 

Ökat tillträde till arbetsmarknaden 

33 

25 664 

Motverka våld, trakasserier och mobbning 

27 

39 969 

Information och tillämpning av FN:s barn- 

7 

6 669 

konvention 

Föräldrastöd och främjande av ett stärkt 

17 

19 210 

föräldraskap 

Främjande av psykisk och fysisk hälsa 

61 

38 940 

Demokrati och delaktighet 

41 

49 385 

Delaktighet i kulturlivet 

30 

19 340 

FN:s konvention om rättigheter för personer 

med funktionsnedsättning 

5 

4 922 

Totalt 

221 

204 099 

De av regeringen prioriterade områdena förändrades till stor del inför 2008, vilket innebär att dessa områden inte fullt ut har slagit igenom i projektverksamheten.

4.2Verksamhet till förmån för barn under 12 år

Under 2008 beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelningen av drygt 80 miljoner kronor till verksamhet för barn, se tabell 12. Det innebär en ökning med 15 miljoner kronor eller 23 procent jämfört med 2007. De största förändringarna mellan 2007 och 2008 är ökningen av projekt som omfattar ”Familjestöd” och ”Barn i utsatta situationer”. Under året har 90 projekt beviljats bidrag.

15

Tabell 12 Verksamhet till förmån för barn under 12 år (tkr) 

Skr. 2008/09:125 

Projektändamål 

Antal projekt 

Summa tkr 

Bemötande 

2 

994 

Demokrati/delaktighet 

4 

3 617 

Familjestöd 

15 

15 212 

Fritid/Idrott 

7 

5 305 

Förebyggande av 

4 

4 805 

brott/våld/mobbning 

Hjälpmedel 

4 

2 991 

Information/utbildning 

18 

14 526 

Integration 

8 

4 404 

Kost/motion 

1 

800 

Kultur 

3 

3 253 

Rehabilitering 

1 

266 

Särskild satsning, barn- och ung- 

9 

7 615 

domskultur 

Tillgänglighet 

2 

2 875 

Barn i utsatta situationer 

12 

13 920 

Totalt 

90 

80 583 

I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa.

4.2.1Exempel på projekt för barn under 12 år som beviljats medel under 2008

Delaktighet i kulturlivet

Projektet Barnkulturhuset Palatset

Föreningen Zingo ska bygga hus för barnkultur i Gamla Riksarkivet på Riddarholmen i Stockholm. Syftet är att skapa och pröva former, metoder och modeller för barnens inflytande i processen, under och efter uppbyggnadsperioden. Verksamheten ska ge barn möjlighet till ett brett utbud av teater, musik, dans, barnfilmsbiograf och barnkonstverkstad, såväl i traditionell bemärkelse som i nyskapande och experimenterande. Barns och ungdomars delaktighet ska genomsyra all verksamhet. Det åtta våningar höga huset ska heta Palatset och bli till en känd hemvist för barnkultur i ett brett perspektiv.

Information och tillämpning av FN:s barnkonvention

Projektet Barn på landsbygd

Länsbygderådet i Östergötland visar utifrån barnets perspektiv på den situation som utgör vardagen för barn på landsbygden och för deras familjer. Projektet samlar med hjälp av barn och ungdomar in och presenterar goda exempel på hur landsbygdsbarnens särskilda behov tillgodoses i olika delar av landet samt visar hur situationen kan förbättras så att barnperspektivet i högre grad kan genomsyra planer och styrdoku-

ment i kommunerna.

16

Projektet genomförs på följande nio platser i landet: Pålänge i Kalix Skr. 2008/09:125 kommun, Offerdal i Krokoms kommun, Venjan i[REDACTED_EFTERNAMN] kommun, Ekesjö

i Finspångs kommun, Styrsö i Göteborgs kommun, Vedum i Vara kommun, Sankt Anna i Söderköpings kommun, Rydsnäs i Ydre kommun och Böda i Borgholms kommun. Ett råd inom projektet genomförde ett barn- och ungdomskonvent i maj 2009 med fokus på landsbygdsfrågor. Barn och ungdomar från de nio kommunerna kommer att på olika sätt diskutera hur de vill att det ska vara att leva på landsbygden. En seminarieserie med tre regionala seminarier anordnas och goda exempel presenteras. Under våren 2009 anordnas i samarbete med Länsstyrelsen i Östergötland en konferens med temat Barn och unga på landsbygden.

Föräldrastöd och främjande av ett stärkt föräldraskap

Projektet Stöd till barn och ungdomar som förlorat ett nyfött syskon

Spädbarnsfonden är en ideell rikstäckande organisation. Föräldrar med egen erfarenhet av att förlora barn utgör grunden för föreningens arbete. I projektet bildas samtalsgrupper med män och kvinnor med syfte att diskutera vad för praktiskt och känslomässigt stöd som behövs i denna situation. Vilka råd vill föräldrar ge till andra föräldrar som mist ett barn och som har syskon till barnet. Vilka råd vill föräldrarna ge till personal som möter föräldrar som mist ett barn. Den andra delen av projektet är att via Spädbarnsfondens hemsida samla in data som ska analyseras och sammanställas och leda till ett handlingsprogram.

4.3Verksamhet till förmån för ungdomar 12–25 år

Fördelningen av stöd till målgruppen ungdomar hade en fortsatt positiv utveckling under 2008. Sammanlagt beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av drygt 162 miljoner kronor ur Allmänna arvsfonden till verksamhet för och av ungdomar, fördelade på totalt 181 projekt som framgår av tabell 13. Det innebär en ökning med 22 miljoner kronor, eller drygt 15 procent, jämfört med 2007. De största ökningarna har skett inom projektändamålen Arbete/sysselsättning och Demokrati/delaktighet samt inom de två särskilda satsningarna på barn- och ungdomskultur och att förebygga ungas psykiska ohälsa.

17

Tabell 13 Verksamhet för ungdomar 12–25 år 

Skr. 2008/09:125 

Projektändamål 

Antal projekt 

Summa tkr 

Arbete/sysselsättning 

14 

10 798 

Bemötande 

1 

1 441 

Demokrati/delaktighet 

27 

27 819 

Drogförebyggande 

1 

1 506 

Fritid/Idrott 

21 

11 863 

Förebyggande av brott/våld/mobbning 

18 

29 976 

Hjälpmedel 

2 

1 417 

Information/utbildning 

4 

5 452 

Integration 

6 

6 809 

Jämställdhet/könsroller 

19 

15 427 

Kost/motion 

1 

710 

Kultur 

5 

2 969 

Psykisk ohälsa 

6 

4 153 

Särskild satsning, barn- och ungdomskultur 

26 

21 877 

Särskild satsning, ungas psykiska ohälsa 

24 

13 884 

Ungdomar i utsatta situationer 

6 

5 943 

Total 

181 

162 044 

I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa.

4.3.1Exempel på projekt för ungdomar 12–25 år som beviljats medel under 2008

Motverka våld, trakasserier och mobbning

Akta huvudet

Detta pilotprojekt är ett samarbete mellan Hjärnskadeförbundet Hjärnkraft, Studiefrämjandet i Norra Storstockholm, Unga KRIS och Karolinska Institutet University Press, KIUP. Syftet är att minska våld bland unga människor, med fokus på våld mot huvudet. Detta görs genom att arbeta med ungdomars attityder och förhållningssätt till våld, öka deras förståelse för våldets mekanismer, fördjupa deras kunskaper om våldets konsekvenser samt belysa kopplingen mellan våld och droger. Målet är att ta fram och testa metoder för informations- och påverkansarbete, t.ex. i form av interaktiv film, workshops, föreläsningar, påverkansprogram, enskilda samtal, en webbportal, böcker, m.m. Konceptet kommer att testas i samarbete med unga och med personer som arbetar med unga.

Demokrati och delaktighet 

Magma – Mer för fler 

Projektet genomförs av Föreningen Ungdomens Hus i Uppsala och går ut 

på att skapa ett fritids- och kulturcentrum där ungdomar ges verkligt 

inflytande över verksamheten. Tanken är att Magma ska fungera som en 

spindel i nätet i Uppsalas kulturliv och bli en naturlig länk mellan under- 

ground och etablerat, utkant och city, kultur och samhälle samt ungdoms- 

och vuxenvärld. Verksamheten kommer att bestå av en stationär och en 

18 

mobil del, där den stationära kommer att ha sin bas i Ungdomens hus. Skr. 2008/09:125 Projektets mobila verksamhet ska förflyttas mellan områden, fritidsgår-

dar, skolor och andra mötesplatser med hjälp av en buss. Denna mobila del kommer att fungera uppsökande i syfte att ge fler unga möjlighet att ta del av projektet och för att nå grupper som annars inte skulle delta. Projektet fokuserar på delaktighet och möjliggör möten mellan ungdomar som vanligtvis inte träffas, samt mellan ungdomar och vuxna.

Främjande av fysisk och psykisk hälsa

Egalia

RFSL Stockholm vill i det här projektet motverka och förebygga psykisk ohälsa bland unga HBT-personer (homo- och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner) och utveckla deras deltagande i samhälls- och kulturlivet. Målsättningen är att skapa en mötesplats där unga HBT-personer kan bygga ärliga relationer genom en bra kombination av fritidsgårdsverksamhet, utbildning, samtalsgrupper och individuellt stöd. Det finns inga liknande verksamheter i landet där unga HBT-personer kan träffas i miljöer fria från alkohol. Under sina två första år har Egalia varit öppet för ungdomar två kvällar i veckan. Flertalet av besökarna har deltagit i ledarledda samtalsgrupper som arbetat med frågor som komma-ut- processen och identitet. Andra aktiviteter har varit att spela teater, göra en tidning om HBT-frågor, en självförsvarskurs samt studie- och museibesök. Ungdomarna är med och styr innehållet i aktiviteterna, samtalsgrupperna och de utbildningar som skapas.

4.4Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder

Under 2008 beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelningen av drygt 135 miljoner kronor till verksamhet för personer med funktionshinder, se tabell 14. Det är en minskning med tre miljoner kronor jämfört med 2007. De största förändringarna är ökningen av projektmedel och antal projekt angående demokrati/delaktighet och rehabilitering, samt minskningen av medel till projekt för familjestöd. Minskningen har samband med att motsvarande projektändamål ökade för målgruppen barn under 12 år. Även projekt som rör barn med funktionshinder redovisas under målgruppen barn.

19

Tabell 14 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder, tkr 

Skr. 2008/09:125 

Projektändamål 

Antal 

Summa tkr 

projekt 

Arbete/sysselsättning 

21 

19 261 

Bemötande 

4 

2 530 

Demokrati/delaktighet 

19 

24 418 

Familjestöd 

2 

300 

Fritid/idrott 

4 

2 733 

Förebyggande av brott/våld/mobbning 

4 

4 074 

Hjälpmedel 

9 

3 322 

Information/utbildning 

30 

33 058 

Integration 

1 

1 414 

Kost/motion 

5 

2 722 

Kultur 

8 

6 877 

Organisationsutveckling 

2 

4 325 

Psykisk ohälsa 

12 

6 344 

Rehabilitering 

21 

14 111 

Särskild satsning, ungas psykiska 

ohälsa 

1 

116 

Tillgänglighet 

13 

9 466 

Totalt 

156 

135 071 

I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa.

Under 2008 erhöll sju projekt, som riktar sig direkt till äldre personer med funktionsnedsättning, stöd ur fonden. Den totala summan av projektstödet uppgick till nästan fem miljoner kronor.

4.4.1Exempel på projekt för personer med funktionshinder som beviljats medel under 2008

FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning

Nationellt kunskapscenter för bostadsanpassning

Syftet med projektet är att genom information och utbildning om bostadsanpassning underlätta för personer med funktionsnedsättning att leva självständigt i en väl fungerade bostad. Målgrupp för projektet är personer som behöver bostadsanpassning, handläggare av ärenden om bostadsanpassning, tillverkare av bostadsanpassningsprodukter m.fl. Projektet ska skapa en IT-portal med information om bostadsanpassning och en utställning av produkter i virtuellt uppbyggda miljöer. Projektet genomförs av Riksförbundet för Trafik-, Olycksfalls- och Polioskadade, RTP, i samarbete med bland annat De Handikappades Riksförbund, DHR, Neurologiskt Handikappades Riksförbund, NHR, Reumatikerförbundet och Riksförbundet för Rörelsehindrade Barn och Ungdomar, RBU.

20

Ökat tillträde till arbetsmarknaden 

Skr. 2008/09:125 

SFI-hjälplärare med funktionshinder

Föreningen Macken i Växjö reparerar prylar som annars skulle ha slängts på kommunens återvinningsstationer. Försäljning sker i Mackens butik. Föreningen har för närvarande möbel-,

cykel-, elektronik- och textilverkstad. Syftet är att erbjuda meningsfulla arbeten åt människor med funktionsnedsättning och samtidigt bedriva en alternativ SFI-undervisning för personer med utländsk bakgrund. Pedagogiken bygger på att SFI- eleverna handleds av personer med funktionsnedsättning, som själva har erfarenhet av att arbeta i verkstäder. Handledarna rekryteras genom Försäkringskassan. Språket som eleverna har med sig från verkstäderna i form av arbetsblad eller ordlistor tas sedan upp i svenskundervisningen av utbildad svensklärare och gås igenom med böjningsformer, verbformer etcetera. Svenskundervisningen är förlagd till Mackens verkstäder. Projektet samarbetar med Försäkringskassan i Växjö och Handikapprörelsens Idé- och Kunskapscentrum. Att kombinera en rehabiliteringsinsats med en nyskapande inlärningsmetod för SFI är nytt i detta projekt.

Rehabilitering

Hund i vården – ny metod inom vård och omsorg

Målet med projektet är att rätt tränade vårdhundsteam ska börja användas i äldreboenden för människor med demens och i rehabilitering för barn och vuxna som haft stroke eller har andra förvärvade hjärnskador. Projektet riktar sig till personal inom vård och omsorg med intresse för denna metod, till hundägare som vill utbilda sig och sin hund att ingå i vårdhundsteam och till politiker och andra beslutsfattare som vill ha information om hur hundar kan användas inom vård och omsorg. Metoden ”Hund i vården” ska införas i ett antal äldreboenden och rehabiliteringsenheter genom konkret stöd, information och utbildningsinsatser. Vid projektets slut ska metoden vara en naturlig del av enheternas löpande verksamhet. Genom material och den metodik för utbildningar och införande som tagits fram, liksom genom modeller för policies och riktlinjer för vårdenheter, ska införandet underlättas på ytterligare enheter runt om i landet. Föreningen Hälsans Natur genomför projektet i samverkan med Uppsala kommun, Demensförbundet, STROKE – Riksförbundet, Hjärnskadeförbundet Hjärnkraft och Svenska Service- och Signalhundsförbundet. Projektet är inne på sitt andra år.

4.5 Lokalstöd

Ideella föreningar kan få stöd för den del av kostnaderna för ny-, om- och 

tillbyggnad av lokaler som krävs för att föreningen ska kunna genomföra 

en nyskapande och utvecklande verksamhet. 

Under 2005 ändrades gällande praxis så att det numera räcker att verk- 

samheten i lokalen/anläggningen är nyskapande och utvecklande på 

orten. Kravet på nyskapande är därmed lägre än för projektstödet. Den 

genomförda förändringen har lett till att stödformen har haft en markant 

21 

positiv utveckling under den senaste fyraårsperioden (se tabell 15). Detta Skr. 2008/09:125 har gynnat föreningslivet, särskilt har de mindre orterna fått störst fördel

av möjligheterna att få lokalstöd. Som exempel på föreningar som under året fick stöd ur arvsfonden för att bygga lokaler för nyskapande och utvecklande verksamhet kan nämnas Finspångs Kanotklubb, Arvidsjaurs Ryttarförening, Strövelstorps Gymnastik- och Idrottsförening och Alfta- Ösa Orienteringsklubb.

Tabell 15 Fördelning av lokalstöd

2008 

2007 

2006 

2005 

2004 

Antal lokalstödsprojekt 

23 

19 

11 

12 

4 

Beviljade lokalstödsprojekt 

(mkr) 

15,5 

12,9 

7,0 

4,3 

1,8 

4.6Årets guldkorn

Sedan 2006 utser Arvsfondsdelegationen årligen ”Årets guldkorn”. Guldkorn är långsiktiga och nyskapande projekt som har lyckats både engagera och aktivera de som kommit i kontakt med verksamheten. År 2008 tilldelades tre projekt, ett för var och en av fondens målgrupper, vardera 55 000 kronor för att sprida information om sin verksamhet. Nedan ges en beskrivning av de uppmärksammade projekten.

Tyst teater gör sig hörd

Sveriges Dövas Riksförbunds treåriga projekt har varit inriktat på att utveckla barn- och ungdomsteater på teckenspråk. Tyst teater har tidigare arbetat framför allt mot en vuxen publik. Men döva barn och ungdomar har också stort behov av att se god, professionell teater på sitt eget förstaspråk, svenskt teckenspråk.

Projektets yttersta mål är att stärka utbudet av scenkonst på teckenspråk för barn och ungdomar så att döva barn kan ges bättre förutsättningar att uppleva professionell scenkonst. Projektet har haft som första delmål att genom teatern bygga broar mellan döva och hörande. Det andra delmålet har varit möjlighet till att ny dramatik skrivs och skapas direkt på teckenspråk, utan en översättning från svenska som mellanled. Detta så att dövas egen röst förs direkt in i vårt gemensamma kulturliv. Under projektets tredje år har inriktningen främst varit på ungdom i tonåren. Med stöd av Statens Kulturråd har en helt ny pjäs skrivits utifrån teckenspråket och på teckenspråk tillsammans med ungdomar med egna erfarenheter. Den nyskrivna pjäsen ger en verklighetsbild av döva ungdomarnas tankar och levnad under tiden i gymnasiet.

Livskunskap i skolan får barnen att växa

Föreningen Kyrka Samhälle har arbetat förebyggande med alla elever och skolpersonal i Gylle skola i Borlänge. Syftet har varit att ge elever och skolpersonal motivation och självtillit, att stärka den emotionella och

22

sociala kompetensen och att utveckla relationerna mellan olika grupper Skr. 2008/09:125 inom skolan.

Tillsammans har Föreningen Kyrka Samhälle, IF Tunabro, Arbetslinjen Klippan och Gylle skola, utvecklat en kompetenshöjande verksamhet för elever i årskurs 7–9 i Gylle skola. Elever som riskerar att hamna i ett socialt utanförskap och har svårt att tillgodogöra sig undervisningen, erbjuds en åttaveckorskurs. Under tre dagar per vecka arbetar eleverna sedan med att utveckla en egen handlingsplan. Så småningom ska de kunna återgå till sina ordinarie klasser. Kurserna leds av extern personal från Klippan, tillsammans med ett team av lärare och elevvårdspersonal. De ideella ledarna i IF Tunabro har samarbetat med skolan för att involvera eleverna i sin verksamhet. Parallellt med projektet har även övrig skolpersonal fått utbildning för att kunna utveckla samarbetet och sprida erfarenheterna till andra.

Vägen vidare till återhämtning

Ett samverkansprojekt mellan Riksförbundet för Social och Mental hälsa (RSMH) och FoU-enheten Psykiatrin Södra.

Projektets syfte har varit att genom djupintervjuer samla kunskaper och erfarenheter från personer som återhämtat sig från allvarliga psykiska problem. Dessa livsberättelser har, tillsammans med tidigare återhämtningsforskning, utgjort grunden för en omfattande kampanj under namnet Återhämtningsprojektet. Projektet har åstadkommet en rad publikationer och konferenser men framförallt studiecirkelverksamhet och utbildningssatsningar till brukare och personal över hela landet. Detta har handlat om att ta till vara, utveckla och föra ut metoder för självhjälp, dialog och fokusgrupper med brukare, personal och närstående. Återhämtning som begrepp används inom den engelska och amerikanska brukarrörelsen. Det innefattar delvis tidigare begrepp som bot (medicinskt) och rehabilitering, men går även bortom dessa begrepp och innefattar hela individens situation. Brukaren spelar en avgörande roll i sin egen återhämtning. Återhämtning är ett resultat av inre och yttre processer: tankar, det man läser, aktiviteter och möten med andra. Ett studiematerial har tagits fram av de samverkande organisationerna. Materialet består av sammanställd och systematiserad återhämtningskunskap, insamlad genom enkäter och djupstudier. Dessa har inhämtats från personer som har återhämtat sig från psykiatrisk vård och omsorg. Materialet har använts i studiecirklar, självhjälps-, dialog- och nätverksgrupper. En hemsida har utvecklats där studiematerialet finns tillgängligt. En webbplats som ger möjlighet till erfarenhetsutbyte m.m. har också upprättats.

5 

Fördelning av stöd genom särskilda 

satsningar 

Arvsfondsdelegationen kan avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för ett 

visst ändamål genom en så kallad särskild satsning. Om det finns sär- 

skilda 

skäl får regeringen, efter förslag från Arvsfondsdelegationen, 

23 

besluta 

att 

en 

annan myndighet ska fördela visst stöd. Fram till den Skr. 2008/09:125 

1 juli 2004 

var det regeringen som hade möjlighet att fatta beslut om att 

avsätta 

medel 

för särskilda satsningar. Under 2008 har delegationen 

fördelat stöd till två temaområden för särskilda satsningar. Det ena gäller utveckling av barns och ungdomars möjligheter till delaktighet i kulturlivet och det andra gäller insatser för att motverka och förebygga ohälsa. Fördelning av stöd genom särskilda satsningar visas i tabell 16.

Tabell 16 Fördelning av stöd genom särskilda satsningar, tkr

Antal 

Satsning 

projekt 

Summa tkr 

Utveckling av barns och ungdomars möjligheter till 

delaktighet i kulturlivet 

35 

29 492 

Motverka och förebygga ungas psykiska ohälsa 

25 

14 000 

Totalt 

60 

43 492 

5.1Utveckling av barns och ungdomars möjligheter till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och till eget skapande

Regeringen beslutade 2004 att avsätta 60 miljoner kronor ur Allmänna arvsfonden under tre år till en särskild satsning för att stödja projekt som avser att utveckla barn och ungdomars möjligheter till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och eget skapande.

Satsningen startade den 6 april 2005. En referensgrupp tillsattes enligt direktiven med representanter från Statens kulturråd, Ungdomsstyrelsen, Sveriges Kommuner och Landsting samt den av regeringen tillsatta Aktionsgruppen för barnkultur.

Satsningen som avslutades under 2008 har resulterat i bifall till 55 av cirka 400 projektansökningar. Den sammanlagda summan utbetalda medel beräknas bli strax över 100 miljoner kronor, eftersom många av projekten är fleråriga och sannolikt kommer att få stöd under ytterligare ett till två år framåt.

Projekten har uppvisat ett brett utbud av kulturella och skapande aktiviteter. Majoriteten av projekten har genomförts av föreningar och organisationer som arbetar med kultur av olika slag. Därutöver finns också ett antal studieförbund och handikapporganisationer som genomfört projekt. Endast ett projekt har genomförts av en organisation bildad på etnisk grund. Flera projekt har genomförts i samarbete med offentliga huvudmän.

Projekten finns över hela landet med tonvikt på storstadsregionerna. Projekten har i denna satsning mestadels inriktat sig på att pröva och utveckla nya arbetsformer inom fältet barns och ungas delaktighet i kulturlivet. Föreställningar, utställningar och konserter som ofta är själva kärnverksamheten inom kultursektorn har tillåtits att ingå som ett medel i projekten, men inte som projektets huvudsyfte.

24

5.2 

Ungas psykiska ohälsa 

Skr. 2008/09:125 

Regeringen beslutade 2004 om en treårig satsning med syfte att motverka ungas psykiska ohälsa. Ideella organisationer har under denna period kunnat söka pengar ur fonden för att utveckla metoder hos föreningslivet för att motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa. De prioriterade områdena för satsningen är att stärka ungdomars tilltro och förmåga att påverka sin egen vardag. Det innebär bland annat att tillsammans med vuxna utveckla metoder att motverka problem som redan uppstått, att ideella organisationer samarbetar med offentliga samhällsorgan och att arbeta för att förebygga stress. Satsningen som avslutades 2008 omfattar 38 projekt och 60 miljoner kronor.

Satsningen startade den 6 april 2005. En referensgrupp tillsattes med representanter från Folkhälsoinstitutet, Stockholms Universitet, Socialstyrelsen samt experter inom Regeringskansliet, för att bland annat bedöma inkomna ansökningar. En bedömningsmall togs fram och användes för att kvalitetssäkra bedömningarna. Sveriges Kommuner och Landsting, Rädda Barnen, BRIS, organisationer inom skolhälsovård, socialvård, psykiatri och ungdomsorganisationer informerades om satsningen vid ett flertal konferenser och seminarier.

Resultatet av satsningen fram till april 2008 redovisades vid konferensen Tillbaka till Livet, på Norra Latin i Stockholm i november 2008. I programmet medverkade unga från cirka 15 projekt spridda över hela landet.

Erfarenheterna från projekten visar på ett stort antal ohälsofrågor, behov av insatser för nya verksamheter, målgrupper och nya arbetsmetoder. De rör alltifrån arbetslösa till avhoppare från sekter, och teateruppsättningar liksom individuell behandling. Många av projekten har drivits av eller haft nära samröre med professionella inom området. Att ha kunskap om sin livssituation, att träffa andra i samma livssituation som sin egen och att ha tillgång till sociala arenor är exempel på möjliga skyddsfaktorer som enligt utvärderingen identifierats genom projekten. Tretton projekt var knutna till socialt inriktade organisationer, åtta till intresseorganisationer, sju till ungdomsorganisationer och fyra till organisationer bildade på etnisk grund.

Projekten finns över hela landet med tonvikt på storstadsregionerna.

5.3Nya särskilda satsningar

Arvsfondsdelegationen har under 2008 beslutat att initiera två nya särskilda satsningar.

Vi deltar! – En ny ungdomssatsning

Vi deltar! är en särskild satsning på ungdomsprojekt som utvecklar nya metoder, modeller och mötesplatser för dialog kring demokrati, delaktighet och mänskliga rättigheter. Projekt som ingår i satsningen ska bidra till att ungdomar mellan 12 och 25 år får bättre möjligheter att påverka samhället och sin egen livssituation.

25

Särskilt prioriterade är projekt av och med unga i utsatta situationer Skr. 2008/09:125 och unga i stadsdelar eller glesbyggd med ett utbrett utanförskap.

Delegationen kommer att genomföra ett brett informations- och mobiliseringsarbete kring Vi deltar!. För att särskilt nå de prioriterade grupperna kommer till exempel existerande och blivande ungdomsprojekt, -föreningar och -nätverk erbjudas stöd inför arbetet med att formulera sin ansökan.

Alla projekt i satsningen kommer att ingå i ett nätverk för kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Arvsfondsdelegationens webbplats kommer att utvecklas till en virtuell mötesplats för blivande, nya och mer erfarna projektledare från hela landet.

Fördel barn! – En arvsfondssatsning för de yngsta

FN:s barnkonvention är utgångspunkten för satsningen Fördel barn!. Syftet med satsningen är att erbjuda stöd till projekt där barn och företrädare för barn tillsammans utvecklar former, modeller och metoder som främjar barnets delaktighet och inflytande. Projekt som ingår i satsningen ska stärka barnets rättigheter och uppmuntra barnets egen motivation till utveckling samt trygga barnets vardag i enlighet med barnkonventionen.

Särskilt prioriterade är projekt av och med barn i risk att hamna i en kriminell livsbana, barn som mobbas eller diskrimineras, barn i utsatta familjesituationer, barn i rättsprocesser eller annan kontakt med ordningsmakten, barn med psykisk ohälsa, barn med funktionsnedsättning, barn som utnyttjas sexuellt genom exempelvis barnpornografi och ”grooming” på nätet samt barn med ätstörningar.

Informationsinsatser kommer att riktas till aktörer där barn befinner sig i sin vardag, som till exempel ideella föreningar, förskolan, skolan och socialtjänsten. Utöver ovan angivna områden bör medel liksom tidigare kunna ges till utvecklingsprojekt inom områden som i dag inte kan förutses. Det är angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utvecklingsprojekt inom nya områden. Projekten kan dessutom ha sammansatta syften och omfatta flera av fondens målgrupper.

6Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning

6.1Information

Målet för Arvsfondsdelegationens kommunikationsarbete 2008 var att öka allmänhetens, ideella föreningars och organisationers kunskap om fonden så att den övervägande delen av föreningarna och organisationerna ska känna till arvsfondens ändamål, användningsområde och verksamhet.

Arvsfondsdelegationens verksamhet för 2007 redovisades i en tryckt verksamhetsberättelse i början av året. Den distribuerades till ideella föreningar och organisationer, till kommuner och till relevanta delar av

Regeringskansliet. Verksamhetsberättelsen publicerades också som en

26

nedladdningsbar pdf-fil på delegationens webbplats. En folder med information om Arvsfondsdelegationens verksamhet trycktes i en ny utgåva.

Under året arrangerades fyra introduktionsdagar för nya projektledare. Till dessa bjöds också föreningsansvariga i ett antal kommuner in att delta.

Arvsfondsdelegationen deltog i manifestationen Stoppa Gatuvåldet, i Stockholm i februari, arrangerad av Stoppa Gatuvåldet, Stockholms stadsteater och Beckmans Designhögskola. I april deltog delegationen i NPF-Forum – Kunskap gör skillnad – i Västerås, en konferens som vänder sig till alla som vill veta mer om neuropsykiatriska funktionshinder.

Under 2008 avslutades de båda treåriga särskilda satsningarna. Barn- och ungdomskultursatsningen uppmärksammades särskilt genom att Arvsfondsdagen 2008 utformades på temat kultur. För att sammanfatta satsningen på att motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa arrangerades konferensen Tillbaka till livet i Stockholm i oktober 2008.

Arvsfondsdagen genomfördes på Stockholmsmässan. Drygt 800 personer från ideella organisationer, kommuner och forskarvärlden deltog och bjöds under dagen på föreläsningar, utställning och seminarier. Ett urval av de projekt som beviljats stöd ur fonden presenterade sina projekt. Utmärkelsen Årets guldkorn delades också ut.

Allmänna arvsfonden inrättades 1928. 80-årsjubileumet år 2008 uppmärksammades i festskriften Arvspolitik och sociala frågor, som gavs ut under året. I denna redovisas en sammanställning och analys av verksamheter som fått stöd ur fonden över tiden, hur bedömningarna av de många ansökningarna har gått till och hur arvsfondens roll förändrats i takt med samhällsutvecklingen. Denna studie är utarbetad av professor Roger Qvarsell och finns att ladda ned från www.arvsfonden.se.

Arvsfondsdelegationens tillgänglighetsanpassade webbplats, www.arvsfonden.se, har under året växt i omfång och en nyare version av den tekniska plattformen har införts.

Arvsfondsdelegationen har under året bevakat medias rapportering om projektverksamheten i nätbaserade medier. Av de 787 unika artiklarna om Arvsfondsdelegationen och dess projekt kom 363 från lokalmedia. Arvsfonden har också omnämnts i pressmeddelanden och i andra myndigheters rapportering till media.

En viktig informationskanal är Arvsfondsdelegationens digitala nyhetsbrev med koppling till webbplatsen. Sex nyhetsbrev producerades under 2008 och antalet prenumeranter ökade från cirka 1 900 till cirka 2 300 i slutet av året. Två SIFO-undersökningar genomfördes under året i syfte att mäta allmänhetens och ideella föreningarnas kunskap om Allmänna arvsfonden. Den ena riktades mot allmänheten, den andra mot ideella föreningar som arbetar med arvsfondens målgrupper och föreningsansvariga tjänstemän i kommunerna. Undersökningarna visar att såväl allmänhet som föreningsliv i hög utsträckning betraktar arvsfonden som något positivt. Kunskapen om Arvsfondsdelegationens verksamhet är dock relativt låg hos allmänheten. Hos föreningslivet och framförallt hos föreningsansvariga är kunskapen däremot betydligt högre.

Under 2009 kommer informationsarbetet att syfta till att ytterligare öka antalet ansökningar som kan beviljas stöd ur fonden, sprida information om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde samt

Skr. 2008/09:125

27

sprida de resultat och den kunskap som kommer av projekten. Särskild Skr. 2008/09:125 vikt kommer att läggas vid att sprida information om de prioriterade

områden för stöd ur Allmänna arvsfonden som regeringen anger i denna skrivelse.

Arvsfondsdelegationen kommer under året att starta en social och virtuell mötesplats på Internet för pågående arvsfondsprojekt, föreningsansvariga i kommunerna samt ideella föreningar som vill starta ett arvsfondsprojekt. På webbplatsen kommer användarna bland annat att få möjlighet att testa sin projektidé, prenumerera på uppdateringar av webbsidor och en förbättrad sökfunktion. De elektroniska nyhetsbreven samt pressmeddelanden kommer att användas för att nå ut med aktuella händelser och nyheter.

Till Arvsfondsdelegationens introduktionsdagar inbjuds projektledare för nya projekt samt föreningsansvariga från landets kommuner. De kommuner vars föreningsliv de senaste åren fått minst stöd ur arvsfonden kommer framöver att prioriteras i detta sammanhang. De kommunala tjänstemännen får information om Arvsfondsdelegationens verksamhet och hur fondens medel används samt om hur de själva kan sprida denna information och de resultat och den kunskap som erhålls genom projekten.

Arvsfondsdagen kommer att hållas under sista kvartalet 2009. Arvsfondsdelegationen planerar att medverka vid ett antal mässor och konferenser under året samt fortsätta besöka projekten och delta i olika projektarrangemang.

Kommunikationsarbetet kommer fortlöpande att följas upp genom bland annat de olika statistikverktyg för webb, nyhetsbrev och mediabevakning som finns.

6.2Uppföljning och utvärdering

I Arvsfondsdelegations uppgifter ingår att ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av stöd som beviljats. Riksdag, regering, myndigheter, landsting, kommuner och olika intresseorganisationer m.fl. kan ha intresse av projekten och de resultat som uppnåtts. Den som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden ska inom en viss tid efter mottagandet av medlen skriftligen redovisa hur medlen har använts.

Utvärderingsverksamheten bedrivs genom att delegationen anlitar etablerade utvärderare för att värdera, tillvarata och synliggöra de kunskaper och erfarenheter som organisationer och föreningar skaffar sig i projekten.

6.2.1 Uppföljning

Arvsfondsdelegationen följer upp vilka organisationer som söker, vilka 

som beviljas medel och vilka som får avslag samt var i landet organisa- 

tionerna finns. Inkomna projektredovisningar granskas och utgör viktiga 

beslutsunderlag när delegationen tar ställning till projektets fortsättning. 

Redovisningarna används dessutom för att kategorisera avslutade projekt 

efter överlevnadsgrad. Från och med 2008 görs en särskild uppföljning 

28 

av vilka projekt som riktar sig till enbart män respektive kvinnor och antal projekt som har manliga respektive kvinnliga projektledare.

Organisationer och föreningar som beviljats medel ur Allmänna arvsfonden ska efter varje avslutat projektår inkomma med en redovisning av projektet. Redovisningen ska, förutom en ekonomisk redovisning som godkänts av auktoriserad eller godkänd revisor, innehålla en detaljerad beskrivning av hur projektet har utvecklats och vilka resultat som uppnåtts. Att ställa krav på dokumentation, men ändå inte avskräcka mindre föreningar och organisationer som är ovana att driva projekt, är en grannlaga uppgift.

Redovisningar från avslutade projekt granskas och kategoriseras i fyra olika grupper utifrån den egna slutredovisningen och i kompletterande diskussioner med kansliet. Kategoriseringen avser inte att bedöma om projekten är bra eller dåliga, utan syftar till att ge kunskap om vilka spår, resultat eller effekter som arvsfondsmedlen har lämnat.

Kategori 1, Projekt som inte lämnar några spår

I denna kategori finns projekt där det inte finns några spår av de intentioner som organisationen hade med sin projektplan. Dessa projekt lyckades inte genomföra den verksamhet de har beviljats medel för.

Kategori 2, Projekt som genomfört den verksamhet som planerats

I denna kategori finns projekt som har gjort precis det som stod i projektplanen. Till exempel en film, en teaterföreställning eller en handbok. Dessa projekt har genomförts, men inte lämnat några synliga spår i det fortsatta arbetet.

Kategori 3, Erfarenheterna från projektet lever vidare

I denna kategori finns projekt där man exempelvis har tagit fram en metod eller en handlingsplan som nu används i organisationen eller i kommunen. Erfarenheterna tas tillvara, men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning det sker. Majoriteten av de projekt som 2008 återfinns i denna kategori handlar om nya arbetssätt och metoder. Verksamheterna och kunskaperna lever vidare inom den egna organisationen så som t.ex. Riksorganisationen Suicid Prevention som har tagit fram ett studiematerial för stöd till efterlevande som nu används i studiecirklar runt om i landet.

Kategori 4, Verksamheten lever vidare

I denna kategori finns projekt där verksamheten lever vidare. De finansieras av organisationen själv eller har helt eller delvis tagits över av exempelvis en kommun eller finansieras med statliga medel. Ett exempel på sådana projekt som slutredovisats under året är Riksorganisationen mot sexuella övergrepp vars verksamhet Hopp nu finns på tio platser i landet. Av de sammanlagt 24 projekt som lever vidare finansieras 13 av offentlig sektor. I ytterligare två fall är offentlig sektor med som delfinansiärer. Övriga 12 projekt finansieras av organisationerna själva. De verksamheter som bedrivs i projekten handlar i huvudsak om kultur och olika slag av stöd. Majoriteten av projekten riktar sig till personer med funktionshinder.

Skr. 2008/09:125

29

Kansliets genomgång av de 106 slutredovisningar som inkom under 2008 Skr. 2008/09:125 utmynnar i följande kategorisering av projektens överlevnadsgrad.

Tabell 17 visar att 58 projekt, eller 54 procent av erfarenheterna från projekten lever vidare.

Tabell 17 Projektens överlevnad

Överlevnadskategori 

1 

2 

3 

4 

Antal projekt 

5 

43 

34 

24 

6.2.2Utvärderingar

Sex utvärderingar som omfattar 138 projekt har avslutats under 2008. Tre av dessa utvärderingarna behandlar de särskilda satsningar som regeringen har fattat beslut om – Utveckling av barns och ungdomars möjligheter till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och till eget skapande, Ungas psykiska ohälsa samt Ideella Navigatorcentra för unga. Se vidare Arvsfondsdelegationens webbplats.

Erfarenheter från utvärderingarna

Utvärderingarna som redovisats under året visar att arvsfondsmedlen skapat en rad olika mötesplatser där organisationer och offentlig sektor samverkat kring ett vitt spektrum av frågor.

De aktuella utvärderingarna visar också på vikten av att ta tillvara målgruppens egna erfarenheter, förväntningar och resurser. Ett av kriterierna för att få medel från arvsfonden är en hög delaktighet från målgruppen. Projekten handlar därmed i många fall om att skapa förutsättningar för att människor ska kunna vara med och påverka.

En idéhistorisk studie av Arvsfonden

Utöver de utvärderingar som presenteras har delegationen också initierat en idéhistorisk studie av Allmänna arvsfonden, Arvspolitik och sociala frågor – Allmänna arvsfonden och ett samhälle i förändring. Det finns i dag inte någon genomarbetad historisk beskrivning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och roll i samhället. Inte heller finns det någon sammanställning och analys över tid över vilka verksamheter som fått stöd ur fonden, hur bedömningarna av de många ansökningarna gått till och hur den här processen har förändrats. Arvsfondsdelegationen har därför initierat en arkivstudie för att få kunskap om vilken roll fonden spelat för att påverka och driva fram sociala förändringar under de gångna 80 åren.

En första delstudie som mynnat ut i en festskrift har presenterats under 2008. Den visar på den roll som Arvsfondsdelegationens verksamhet kunnat spela som komplement till de mer regelstyrda statliga myndigheterna och kommunala verksamheterna inom det sociala området. Studien kommer att redovisas i sin helhet under 2010.

30

Utvärderingar som startats 2008 

Skr. 2008/09:125 

Under 2008 har ytterligare åtta utvärderingar påbörjats som omfattar 

drygt 300 projekt. Tre av dessa är tematiska utvärderingar av organisa- 

tioner bildade på etnisk grund där barn, gender och demokrati står i 

fokus. Andra tematiska utvärderingar som har påbörjats under året är 

projekt kring dövblindhet, gamla och nya organisationer, mäns våld mot 

kvinnor och barn, psykiska funktionshinder samt en samhällsekonomisk 

utvärdering av Unga KRIS. 

Uppföljning och utvärdering 2009 

Under 2009 kommer flera nya utvärderingar att initieras. Två av dessa 

avser de särskilda satsningarna Vi deltar! och Fördel barn! som startar 

under året. Andra teman som är aktuella för utvärdering är projekt som 

vänder sig till äldre och projekt som rör föräldrastöd. 

Utvärderingar med följande teman kommer att slutredovisas under 

2009; Arvsfonden genom tiderna, Autism och autismliknande tillstånd, 

ADHD och DAMP, Islam och muslimer i Sverige, Skolans arbete med 

sexualitet och samlevnad, Stöd till föräldrar som har ett intellektuellt 

begåvningshandikapp, Lugna Gatans etablering i Göteborg och Malmö 

samt Mäns våld mot kvinnor. 

6.3 Erfarenhetsspridning

Som nämnts under avsnitt 6.1 informerar Arvsfondsdelegationen löpande 

och på olika sätt om sin verksamhet och om projekten. Målet för Arvs- 

fondsdelegationens arbete med erfarenhetsspridning är att sprida resulta- 

ten till i första hand organisationer som bedriver ideell verksamhet och 

till bl.a. kommuner och landsting för att de ska kunna ta till sig och börja 

använda nya metoder och modeller som utvecklats med stöd ur Allmänna 

arvsfonden. Även de projekt som inte helt lyckats uppnå sitt mål kan ge 

viktig kunskap. 

Att sprida kunskaper och erfarenheter från projekten är i första hand en 

uppgift för de organisationer som får projektstöd. I anvisningarna för 

ansökan understryks därför att projektansökan bör innehålla en plan för 

dokumentation och erfarenhetsspridning. Erfarenheter från avslutade 

projekt sprids även till berörda handläggare inom Regeringskansliet. 

Arvsfondsdelegationen bidrar till att främja extern erfarenhetsspridning 

genom hemsidan www.arvsfonden.se. I Arvsfondsdelegationens projekt- 

databas redovisas projekt utifrån projektområde, län och målgrupp. Det 

finns även möjlighet till fritextsökning. Genom erfarenhetsspridningen 

kan kontakter knytas mellan pågående projekt på olika platser i landet. 

Tips och idéer kan erhållas genom avslutade projekt som också redovisas 

i databasen. 

Rapporterna från de utvärderingar som avslutats under året finns publi- 

cerade i fulltext på webbplatsen. De presenteras också vid seminarier där 

utvärderarna tillsammans med ett antal projekt delger sina resultat och 

erfarenheter. Seminarierna vänder sig till Regeringskansliet, myndigheter 

och organisationer samt de projekt som ingår i studien. Under 2008 hölls 

31 

sex seminarier. Sammanlagt har ca 228 personer från Regeringskansliet, Skr. 2008/09:125 myndigheter och organisationer deltagit i seminarierna.

På Arvsfondsdelegationens webbplats finns information om pågående och avslutade utvärderingar. Under 2008 har 13 456 slutrapporter från tolv slutredovisade utvärderingar laddats ner. Under samma period har kortversioner av samma utvärderingar laddats ner 4 348 gånger och listorna över projekten som ingår i studierna drygt 5 000 gånger.

7Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling

Regeringens bedömning: Arvsfondsdelegationen har under 2008 fördelat totalt nästan 378 miljoner kronor i projektmedel vilket är den största summan i arvsfondens historia. Den största ökningen har skett bland projekt till förmån för målgruppen ungdomar där ökningen är 22 miljoner kronor jämfört med året innan. Regeringen, som tidigare år uttryckt oro över utvecklingen av medelsfördelningen till förmån för just den målgruppen, konstaterar med tillfredsställelse att Arvsfondsdelegationen inte bara lyckats vända den negativa trenden utan fördelat mer pengar för målgruppen ungdomar än något tidigare år.

Arvsfondsdelegationens verksamhet har generellt utvecklats positivt och i enlighet med den reform som genomfördes den 1 juli 2004. Stödet har under 2008 fördelats på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och till de av regeringen prioriterade områdena. Regeringen välkomnar de särskilda satsningar för barns och ungdomars delaktighet och inflytande, som Arvsfondsdelegationen fattat beslut om under året.

Skälen för regeringens bedömning: Regeringen ska enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ange den kommande inriktningen av fondens stödgivning. Det gör regeringen bl.a. genom att ange sådana prioriterade områden som är angelägna att utveckla. Av Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse för 2008 framgår att drygt 204 miljoner kronor av de beslutade medlen gick till projekt inom de prioriterade områdena för 2006–2008. Det motsvarar 54 procent av de av Arvsfondsdelegationen beslutade medlen för året, vilket är en minskning jämfört med tidigare år. I sin skrivelse till riksdagen 2007 avseende medel fördelade 2006 angav regeringen nya prioriterade områden. Dessa nya prioriteringar har gällt sedan 2008. Eftersom många projekt sträcker sig över flera år kan detta vara en förklaring till att andelen projekt inom de prioriterade områdena minskar tillfälligt. Regeringen anser att det är önskvärt att andelen ökar i takt med att de nya prioriterade områdena får genomslag, och avser att noga följa utvecklingen på området.

Regeringen bedömer att kostnaderna för administration för Arvsfondsdelegationen är låga i förhållande till de medel som myndigheten beslutar om, se avsnitt 2.4.

32

Antalet ansökningar om medel från arvsfonden har ökat över de Skr. 2008/09:125 senaste fem åren vilket tyder på att de informationssatsningar som Arvsfondsdelegationen löpande genomför ger goda resultat.

Arvsfondsdelegationen redovisar även den geografiska fördelningen av beviljade medel. Drygt hälften, 198 miljoner kronor, av de medel som beslutades under året gick till nationella projekt medan den andra hälften fördelades till lokala eller regionala projekt. Vad gäller de regionala projekten är det tydligt att storstadsområdena både har flest avslag och flest beviljade ansökningar och det är också de som fått störst summa projektmedel beviljade. Projekt i Stockholm beviljades till exempel drygt

58 miljoner kronor och projekt i Västra Götaland nästan 31 miljoner kronor. Södermanland och Jämtland beviljades inte några medel alls. Regeringen finner ingen anledning att ifrågasätta Arvsfondsdelegationens fördelning då det framstår som rimligt att den, åtminstone till en viss del, återspeglar antalet organisationer som finns representerade i de olika områdena. Det är dock positivt att delegationen planerar särskilda informationsinsatser till föreningsansvariga i de kommuner vars föreningsliv de senaste åren fått minst stöd ur fonden.

Riksdagen har tidigare framfört att det vore önskvärt med en jämställdhetsredovisning av de projekt som beviljats medel ur arvsfonden. Under 2007 införde Arvsfondsdelegationen ett system för detta och i

2008 års verksamhetsberättelse lämnas för första gången en sådan redovisning. I de drygt 100 projekt som slutredovisats under året var 60 procent av projektledarna kvinnor och 40 procent män. Både kvinnliga och manliga projektledare är verksamma i en rad olika typer av organisationer. Men medan männen inriktar sig på ett fåtal verksamhetsområden, som i huvudsak berör personer med funktionshinder och kultursatsningar av olika slag, är kvinnors engagemang mera utspritt. När det gäller lokalstöd är män projektledare i samtliga åtta verksamheter som redovisats under året.

Av de projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade stöd under 2008 riktar sig 27 antingen till enbart män eller enbart kvinnor. Av dessa riktar sig 10 till pojkar och män. Mansorganisationer genomför två av dem. Fem projekt ska skapa killgrupper där pojkar kan utbyta erfarenheter. Tre riktar sig till män med invandrarbakgrund för att samtala om heder och omskärelse respektive föräldraskap.

Av de 17 projekt som riktar sig till flickor och kvinnor drivs fyra av kvinnoorganisationer. Sju projekt har som syfte att stärka flickor och fem handlar om mäns våld mot kvinnor.

Regeringen anser att rutinerna för jämställdhetsredovisning bör utvecklas från den kartläggning som nu införts, till en mer kvalificerad redovisning inför kommande verksamhetsår.

7.1 

Analys av fördelning av stöd 2008 avseende 

verksamhet till förmån för barn under 12 år 

Regeringen angav i förra årets skrivelse att det skulle vara önskvärt med 

fler projekt som rör barn i åldrarna 0–12 år och att regeringen avsåg att 

noga följa utvecklingen inom detta område. Utvecklingen har i detta 

avseende varit positiv under 2008. Fördelning av stöd till målgruppen 

33 

barn i åldrarna 0–12 år under 2008 har ökat liksom antalet projekt som Skr. 2008/09:125 tilldelats medel. Antalet ansökningar rörande projekt för barn i åldrarna

0–12 år, som kommit in till Arvsfondsdelegationen, har ökat från 364 under 2007 till 423 under 2008. Antalet projekt som beviljats medel har också ökat, från 66 till 90. Det fördelade beloppet har ökat från 65 miljoner kronor, inklusive särskilda satsningar, till drygt 80 miljoner kronor. Detta är det högsta beloppet som någonsin tilldelats projekt för barn under 12 år. Det kan dock noteras att det ändå är hälften av det belopp som tilldelats projekt för ungdomar i åldrarna 12–25 år.

Regeringen kan konstatera att under året har projektmedel beviljats till samtliga av de prioriterade områden som regeringen lyfte fram för barn i åldrarna 0–12 år från och med 2008. Såvitt regeringen kan bedöma har Arvsfondsdelegationen gjort en väl avvägd prioritering av projekt inom dessa angivna områden utifrån de ansökningar som kommit in.

Regeringen anser att det behövs ett fortsatt utvecklingsarbete när det gäller att finna framgångsrika arbetssätt för att genomföra barnkonventionens intentioner på lokal nivå i frågor som rör barn och unga. Regeringen har tidigare också betonat att det är viktigt att integrera och synliggöra barnperspektivet i frågor som rör barn och unga, att öka och stärka varje barns möjlighet till inflytande och delaktighet i kultur- och samhällslivet och inom den fysiska planeringen.

Enligt vad regeringen erfarit ingår frågor kring barns inflytande och delaktighet och barns rättigheter, på samma sätt som tidigare, som en allmän värdegrund för projekt som beviljats medel från Allmänna arvsfonden under 2008. I många ansökningar hänvisas t.ex. till barnkonventionens principer om barnets bästa och barns och ungas rättigheter.

Antalet projekt som beviljats medel – liksom det sammanlagda beviljade beloppet – för att göra FN:s barnkonvention känd och tillämpad har emellertid minskat under 2008 i förhållande till föregående år. Regeringen ser därför positivt på den nya särskilda satsning som initierats.

Regeringen anser att det är värdefullt att ideella organisationer med stöd från Allmänna arvsfonden även fortsättningsvis tar initiativ till att arbeta med frågor som anknyter till barnkonventionens intentioner. Det är också angeläget att organisationerna redovisar hur barnkonventionens intentioner har tillämpats och uppfyllts.

7.2Analys av fördelning av stöd 2008 avseende verksamhet till förmån för ungdomar 12–25 år

Fördelningen av stöd till målgruppen ungdomar 12–25 år uppgick till

162 miljoner kronor under 2008. Detta innebär en ökning i medelstilldelning för målgruppen med över 15 procent jämfört med 2007. Re- geringen uttryckte en oro över utvecklingen avseende projektstöd till ungdomar i skrivelsen för budgetåret 2004 och uppmanade Arvsfondsdelegationen att analysera nedgången samt överväga att utarbeta riktade informationsinsatser för att öka antalet projektansökningar. Sedan dess har fördelningen av stöd till målgruppen ungdomar ökat med hela 118,6 miljoner kronor eller 273 procent. Regeringen ser mycket positivt på denna utveckling.

34

Ökningen av medelstilldelningen för målgruppen kan, som regeringen Skr. 2008/09:125 noterade i förra årets skrivelse, till viss del förklaras av att stöd till pro-

jekt till förmån för ungdomar med funktionshinder från och med 2006 räknas in bland ungdomsprojekten och inte längre redovisas under målgruppen personer med funktionshinder. En annan förklaring till ökningen är också de särskilda satsningar på barns och ungdomars delaktighet i kulturlivet samt på ungdomars psykiska ohälsa som genomfördes 2004– 2008 och som medförde en personalförstärkning av kansliet. En stor del av ökningen kan troligen även härledas till den informationssatsning som gjorts och till de aktiva åtgärder för att få in ansökningar från denna målgrupp som vidtagits. Detta har lett till att fler ansökningar inkommit till Arvsfondsdelegationen.

Regeringen välkomnar den nya särskilda satsningen på ungdomsprojekt som utvecklar nya metoder, modeller och mötesplatser för dialog kring demokrati, delaktighet och mänskliga rättigheter. Detta är en satsning som borgar för en fortsatt god utveckling när det gäller fördelning av stöd till målgruppen ungdomar 12–25 år.

Genom att understryka att ungdomar ska vara delaktiga i planering och genomförande av alla projekt som rör dem, anser regeringen att Arvsfondsdelegationen tar fasta på att ungdomars kunskaper och erfarenheter är en viktig resurs, vilket är en av utgångspunkterna för ungdomspolitiken.

Slutligen konstaterar regeringen att de medel som avsatts för de två särskilda satsningarna på att utveckla barns och ungdomars möjligheter till delaktighet i kulturlivet samt på att motverka och förebygga ungas psykiska ohälsa har fördelats under året.

7.3Analys av fördelning av stöd 2008 avseende verksamhet till förmån för personer med funktionsnedsättning

Fördelningen av medel till målgruppen personer med funktionshinder uppgick 2008 till drygt 135 miljoner kronor fördelat till 156 olika projekt (se tabell 14). Det är en minskning med cirka 3 miljoner jämfört med året innan. Antalet projekt har dock ökat från 140 till 156 projekt mellan 2007 och 2008. Projektansökningar som fick avslag ökade både till antalet och andelen i förhållande till beviljade ansökningar jämfört med föregående år; från 163 (2007) till 210 (2008).

I avsnitt 3.6 redovisas orsakerna till avslag på projektansökningar. En vanlig orsak till avslag är att projektet inte bedömts vara tillräckligt nyskapande.

Det bör även i detta sammanhang nämnas att projekt som riktar sig till barn och ungdomar med funktionshinder sedan 2006 redovisas under rubriken verksamhet till förmån för barn under 12 år respektive verksamhet för ungdomar 12–25 år.

Under året har 41 projekt som rör barn med funktionshinder fått stöd ur fonden motsvarande drygt 41 miljoner kronor. 28 projekt till gagn för ungdomar med funktionshinder har fått stöd med drygt 23 miljoner kro-

nor. Om även dessa projekt skulle räknas in under verksamhet till förmån

35

för personer med funktionshinder uppgår totalsumman för målgruppen Skr. 2008/09:125 till 199 miljoner kronor, vilket utgör 53 procent av det totala belopp som

utbetalades under 2008. Detta är ett tillfredsställande resultat enligt regeringen.

Regeringen angav ett nytt område som prioriterat förra året, nämligen projekt som syftar till att göra FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning känd. Under 2008 beviljade delegationen 5 projekt till ett belopp av nästan 5 miljoner kronor angående konventionen. Intresset för detta område kan förväntas stiga eftersom konventionen nu är ratificerad och har trätt ikraft.

Regeringen noterar att äldre personer omfattas av många projekt till förmån för personer med funktionsnedsättning även om inte äldre är en utpekad målgrupp för Allmänna arvsfondens verksamhet. Utöver att det beslutas om medel till ett antal projekt som avser personer som är äldre, omfattas äldre personer av många projekt inom området funktionshinder eftersom t.ex. demens, synskador, hörselskador, rörelsehinder och de flesta andra funktionsnedsättningar är vanligast förekommande i högre åldrar. Detta är helt i överensstämmelse med regeringens bedömning av hur medlen kan användas.

8Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna arvsfonden från och med 2008

Regeringens bedömning: Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör medverka till att stärka barns, ungdomars och funktionshindrade personers ställning i samhället genom att främja deras rättigheter och inflytande samt öka målgruppernas livskvalitet och hälsa. Stödet bör också främja jämställdhet. Pågående och eventuella framtida särskilda satsningar, liksom prioriterade områden, bör bidra till att generera ny kunskap och nya erfarenheter inom områdena barn, ungdom och funktionshinder. Regeringen avser att uppmärksamt följa såväl stödgivningen till enskilda projekt som pågående och eventuella nytillkommande satsningar för att se vilken ny kunskap eller vilka nya metoder som framkommit och hur dessa kan påverka politikområdena barn, ungdom och handikapp.

Skälen för regeringens bedömning: Medel som fördelas ur Allmänna 

arvsfonden ska stimulera till verksamhet som innebär utveckling och att 

nya idéer prövas. Verksamheten ska ha ideell karaktär vilket betyder att 

stödet i första hand ska ges till organisationer som bedriver ideell verk- 

samhet. Verksamheten ska vidare vara till förmån för arvsfondens mål- 

grupper; barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det arbete 

som utförs av ideella organisationer och andra frivilliga sammanslut- 

ningar är viktigt för att utveckla verksamhet på de berörda målgruppernas 

egna villkor. I detta ligger att målgruppens upplevelse och erfarenhet av 

vad som är utvecklande och nyskapande har stor betydelse. Ett sådant 

arbete kan också vara ett komplement till vad offentliga huvudmän 

erbjuder. 

36 

Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör generellt sett medverka Skr. 2008/09:125 till att stärka barns, ungdomars och funktionshindrade personers förut-

sättningar att bryta eventuellt utanförskap. Genom att främja och utveckla goda levnadsvillkor, livskvalitet, delaktighet, jämlikhet, jämställdhet och hälsa för fondens målgrupper kan deras ställning i samhället stärkas.

I enlighet med propositionen Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationens organisation m.m. (prop. 2002/03:136, bet. 2003/04:SoU3, rskr. 2003/04:68) ska Arvsfondsdelegationen kunna besluta om särskilda satsningar inom områden som är angelägna att utveckla. Enligt propositionen, som riksdagen ställde sig bakom, bör andelen medel som avsätts ur Allmänna arvsfonden till särskilda satsningar inte öka jämfört med de närmast föregående åren. Om det finns särskilda skäl får regeringen efter förslag från Arvsfondsdelegationen besluta att annan myndighet ska fördela stöd. Beslutet ska då avse en bestämd tidsperiod.

De särskilda satsningar på barns och ungdomars delaktighet i kulturlivet samt på ungdomars psykiska ohälsa som initierades 2004 avslutades under 2008. Arvsfondsdelegationen har beslutat att avsätta minst

60 miljoner kronor under tre år till en särskild demokrati- och värdegrundssatsning för unga (under rubriken Vi deltar!) samt minst 30 miljoner kronor till en treårig satsning på barns delaktighet och inflytande (under rubriken Fördel barn!). Satsningarna ligger i linje med regeringens beslut om att demokrati och delaktighet respektive FN:s barnkonvention är prioriterade områden från och med 2008.

8.1Inriktning

8.1.1Barnpolitik

Regeringens politik för barnets rättigheter syftar till att ta till vara och stärka barnets rättigheter och intressen i samhället, med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen). Den nationella barnrättspolitiken utgår från målet att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet, delaktighet och inflytande. Till grund för regeringens politik ligger en strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i Sverige, som riksdagen godkände i mars 1999. I regeringens skrivelse Barnpolitiken – en politik för barnets rättigheter (skr. 2007/08:111) redogör regeringen för barnpolitikens inriktning och prioriteringar under de kommande åren och hur regeringen avser stärka barnkonventionens genomslag i samhället. Barnets bästa ska vara vägledande vid allt beslutsfattande, inget barn får diskrimineras, barn och unga ska tillåtas att utvecklas i sin egen takt. Föräldrarna har ansvaret för barnets vård och fostran och samhället ska bidra till att stödja föräldrarna så att alla barn garanteras trygga och goda uppväxtvillkor.

Dessa principer är viktiga för barns och ungas uppväxtvillkor och bör även fortsättningsvis vara viktiga för Arvsfondsdelegationens fördelning av medel till verksamhet för barn under 12 år. Barns egna upplevelser, synpunkter och erfarenheter av vad som är utvecklande och nyskapande är viktigt att ta till vara och har betydelse för inriktningen av fondens

stödverksamhet. Frivilliga organisationer kan aktivt bidra med verksam-

37

heter som riktar sig till barn och deras föräldrar liksom till särskilt utsatta Skr. 2008/09:125 grupper och fånga upp deras specifika behov.

8.1.2Ungdomspolitik

Målen för den nationella ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande. Dessa mål antogs av riksdagen i december 2007 (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58). Ungdomspolitiken ska ge ett helhetsperspektiv på ungas livssituation och syfta till att alla ungdomar ska ha goda möjligheter och förutsättningar att utvecklas samt ha inflytande över sin vardag. Detta bör utgöra en utgångspunkt i arbetet för fondens målgrupp ungdomar mellan 12–25 år.

Unga människors erfarenheter och kunskaper är en viktig resurs, och en viktig del av samhällets utveckling. Ungdomar är inte bara en resurs på tillväxt för framtiden, utan ungdomars kunskaper, erfarenheter, värderingar och perspektiv är också viktiga här och nu. En central utgångspunkt för regeringens ungdomspolitik är därför ungdomars möjlighet till inflytande och delaktighet. Ungas egna organisationer är en viktig kanal för ungdomar att söka sina egna vägar till delaktighet och inflytande lokalt, nationellt och internationellt.

8.1.3Handikappolitik

De nationella målen för handikappolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet samt jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Det handikappolitiska arbetet ska inriktas särskilt på att

-identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder,

-förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionshinder,

-ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar

för självständighet och självbestämmande.

Målen och inriktningen antogs av riksdagen den 31 maj 2000 och bör utgöra en utgångspunkt i arbetet för fondens målgrupp personer med funktionshinder.

Regeringens prioriteringar inom verksamheten till förmån för personer med funktionshinder tar sin utgångspunkt i de handikappolitiska målen. Sverige ratificerade den 15 december 2008 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionen trädde ikraft för Sveriges del den 14 januari 2009. Med anledning av att regeringen hade undertecknat konventionen den 30 mars 2006 och avsåg ratificera konventionen, förde regeringen in konventionen som ett nytt prioriterat område förra året, se vidare under avsnitt 8.2 Prioriterade områden.

38

8.2 

Prioriterade områden 

Skr. 2008/09:125 

Regeringen valde att kraftigt reducera antalet prioriterade områden i regeringens skrivelse till riksdagen avseende medel fördelade 2006 (Skr.2006/07:125). Detta för att öka tydligheten gentemot Arvsfondsdelegationen och underlätta för organisationer att ansöka. De prioriteringar som angavs förra året ligger fast för 2010, med ett förtydligande under rubrikerna Delaktighet i kulturlivet samt Föräldrastöd och främjande av ett stärkt föräldraskap.

Samtliga prioriteringar gäller för fondens tre målgrupper om inget annat anges. Detta eftersom de tre målgrupperna har mycket gemensamt och att ett projekt kan beröra fler än en av målgrupperna. Regeringen vill i sammanhanget understryka att målgruppen personer med funktionshinder även omfattar vuxna och äldre personer.

Projekt som syftar till att göra FN:s barnkonvention känd och tillämpad

Det är angeläget att FN:s barnkonvention genomförs och att dess målsättning blir känd och tillämpad på olika nivåer i samhället, särskilt i barns och ungas vardag, bland olika yrkesgrupper och bland beslutsfattare. I detta ingår att integrera och synliggöra barnperspektivet i projekt för ökad delaktighet och ökat inflytande i skolan, inom socialtjänsten, inom hälso- och sjukvården, inom rättsväsendet, i kultur- och samhällslivet, inom fysisk planering och i barns lek- och utemiljö. Det är viktigt att medel från arvsfonden kan bidra till att finna former och vidareutveckla metoder och arbetssätt som ger varje barn möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet i frågor som berör honom eller henne.

Demokrati och delaktighet

Det är viktigt att stärka målgruppernas inflytande i samhället på lokal, regional och nationell nivå. Ungdomars möjlighet till att utveckla nya former att organisera sig och bedriva samhällsinriktat arbete bör särskilt prioriteras, liksom utvecklingen av metoder för jämställdhets- och mångfaldsarbete i målgruppernas intresseorganisationer. Även projekt som syftar till att öka ideella organisationers kunskap om mänskliga rättigheter och arbete mot diskriminering i alla former bör prioriteras. Det är också angeläget att uppmärksamma projekt som syftar till att ta bort de hinder för full delaktighet och jämlikhet i samhället som finns för kvinnor och män med funktionshinder samt till att stärka barns, ungdomars och funktionshindrade personers möjligheter att bryta eventuellt utanförskap.

Föräldrastöd och främjande av ett stärkt föräldraskap 

Olika metoder för föräldrautbildning och föräldrastöd behöver prövas 

och utvecklas i syfte att främja hälsa och att förebygga ohälsa bland barn 

och ungdomar. Det är särskilt angeläget att uppmärksamma projekt som 

syftar till att utveckla formerna för ett universellt förebyggande föräldra- 

39 

stöd, dvs. att alla föräldrar erbjuds samma möjligheter till stöd och hjälp. Skr. 2008/09:125 Detta kan bidra till att vända den negativa utvecklingen av barns och

ungdomars psykiska och fysiska hälsa. Stöd och hjälp i föräldraskapet dvs. den process där föräldrar engagerar sig i sitt barn och i att ge det fysisk och känslomässig omsorg, näring och skydd, kan öka andelen barn som har goda relationer med föräldrarna och därigenom öka barns möjligheter till god hälsa och ett gott liv.

Vidare är det angeläget att uppmärksamma att föräldrars behov av stöd kan skifta under olika perioder av barnets uppväxt, samt att unga föräldrar kan vara i behov av särskilt stöd. Det behövs därutöver ett fortsatt utvecklingsarbete för att stärka och stödja barn till föräldrar som missbrukar eller lider av psykisk sjukdom samt barn till föräldrar med psykiska eller fysiska funktionshinder.

Främjande av psykisk och fysisk hälsa

Det är angeläget att pröva modeller där ideella organisationer, själva eller tillsammans med offentliga samhällsorgan, kan utveckla verksamhet för att förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos fondens målgrupper. Här ingår t.ex. projekt som leder till att stärka ungdomars motstånd mot narkotika, alkohol, dopning och tobak. Även projekt som arbetar med att stärka unga personers identitet, självbild, självförtroende och tillit till sin egna förmåga bör ges fortsatt prioritet liksom projekt som förebygger eller motverkar övervikt och fetma hos barn, unga och personer med funktionshinder.

Satsningar mot våld, mobbning och trakasserier

Det är viktigt att förebygga våld, mobbning och trakasserier samt stärka stödet till brottsoffer inom fondens målgrupper. Projekt som syftar till att motverka våld, mobbning eller trakasserier på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning eller funktionshinder bör uppmärksammas särskilt. Här innefattas även projekt som syftar till att motverka mobbning och annan kränkande behandling på Internet eller via mobiltelefon mot barn, unga och personer med funktionsnedsättning. Det är också angeläget med stöd till projekt för att utveckla nya metoder för stöd till barn och unga som utsatts för våld eller som bevittnat våld i hemmiljön samt till projekt som syftar till att motverka mäns våld mot unga kvinnor och kvinnor med funktionshinder. Här ingår även sådana projekt som arbetar med att förebygga eller motverka hedersrelaterat våld och förtryck.

Delaktighet i kulturlivet

Projekt som utvecklar barns, ungdomars och funktionshindrade personers möjlighet till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och till eget skapande bör ges fortsatt prioritet. Även projekt som syftar till att utveckla långsiktig samverkan mellan kulturinstitutioner och ideellt föreningsliv bör uppmärksammas. Det är också angeläget med stöd till barns och ungas språkutveckling.

40

Ökat tillträde till arbetsmarknaden 

Skr. 2008/09:125 

Projekt som syftar till att finna metoder för att öka tillträde till arbets- 

marknaden för ungdomar och för personer med funktionshinder bör ges 

fortsatt prioritet. Det är också angeläget med stöd till satsningar för att 

tidigt ge barn och unga, med eller utan funktionsnedsättning, kunskap om 

och erfarenhet av arbetslivet. Projekt som syftar till att utveckla formerna 

för en bättre matchningsprocess och de som riktar sig till unga som står 

långt från arbetsmarknaden bör uppmärksammas särskilt. 

Projekt som syftar till att göra FN:s konvention om rättigheter för 

personer med funktionsnedsättning känd 

En angelägen fråga är att öka kunskapen och medvetenheten i samhället 

om rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. Medel från 

arvsfonden kan bidra till att finna former och vidareutveckla metoder och 

arbetssätt som ger kvinnor och män, flickor och pojkar med funktions- 

nedsättning möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet. 

41

Resultaträkning 

Skr. 2008/09:125 

Bilaga 1 

ALLMÄNNA ARVSFONDEN 

Fondnr 

Org. nummer [REDACTED_PERSONNUMMER]

6103 

2008-01-01

2007-01-01

Tkr 

Not 

2008-12-31

2007-12-31

INTÄKTER 

Influtna arvsmedel 

350 102 

332 554 

Återvunna rättegångskostnader 

13 

76 

SUMMA INTÄKTER 

350 115 

332 630 

KOSTNADER 

Restituerade arvsmedel m.m. 

1 

–31 053 

–26 697 

Förvaltning och administration 

2 

–31 504 

–32 133 

SUMMA KOSTNADER 

–62 558 

–58 830 

RESULTAT FÖRE FINAN- 

SIELLA INTÄKTER OCH 

KOSTNADER 

287 557 

273 800 

FINANSIELLA INTÄKTER 

Ränteintäkter 

1 411 

1 370 

Ränteintäkter skattefria 

0 

2 

Utdelning KK:s räntekonsortium 

17 908 

49 020 

Utdelning KK:s aktiekonsortium 

45 662 

112 100 

Utdelning Gota 

18 150 

3 

SUMMA FINANSIELLA 

INTÄKTER 

206 469 

162 492 

FINANSIELLA KOSTNADER 

Köp andelar KK:s räntekon- 

sortium 

–672

–4 011 

SUMMA FINANSIELLA 

KOSTNADER 

–672

–4 011 

RESULTAT FÖRE REALISA- 

TIONSVINSTER OCH FÖR- 

LUSTER 

493 354 

432 281 

REALISATIONSVINSTER 

Resultat vid försäljning aktiekon- 

387 869 

427 687 

sortium 

SUMMA REALISATIONS- 

VINSTER 

387 869 

427687 

42

REALISATIONSFÖRLUSTER 

Skr. 2007/08:125 

Resultat vid försäljning räntekon- 

Bilaga 1 

sorti um 

–5 354 

–26

SUMMA REALISATIONS- 

FÖRLUSTER 

–5 354 

–26

ÅRETS RESULTAT 

875 869 

859 942 

43

Balansräkning 

Skr. 2008/09:125 

ALLMÄNNA ARVSFONDEN 

Bilaga 1 

Fondnr 

Org. nummer [REDACTED_PERSONNUMMER]

6103 

Tkr 

Not 2008-12-31

2007-12-31

TILLGÅNGAR 

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 

3 

Andelar i KamK:s räntekonsortium 

944 387 

1 330 844 

Andelar i KamK:s aktiekonsortium 

1 185 704 

775 497 

Andelar i aktieindexkonsortium 

346 155 

0 

SUMMA ANLÄGGNINGS- 

TILLGÅNGAR 

2 476 246 

2 106 341 

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR 

Skattekonto 

0 

6 

Likvida medel 

26 047 

30 851 

SUMMA OMSÄTTNINGS- 

TILLGÅNGAR 

26 047 

30 857 

SUMMA TILLGÅNGAR 

2 502 293 

2 137 198 

EGET KAPITAL OCH 

SKULDER 

BUDGET EGET KAPITAL 

4 

Fondkapital 

1 419 148 

1 176 722 

SUMMA BUDGET EGET 

KAPITAL 

1 419 148 

1 176 722 

FRITT EGET KAPITAL 

Utdelningsbara medel 

902 975 

810 227 

SUMMA FRITT EGET 

902 975 

810 227 

KAPITAL 

SUMMA EGET KAPITAL 

2 322 123 

1 986 948 

44

SKULDER 

Skr. 2007/08:125 

KORTFRISTIGA SKULDER 

Bilaga 1 

Leverantörsskulder 

3 991 

52 

Leverantörsskulder, bidrag 

5 

7 699 

16 444 

Prel. skatt och sociala avgifter, 

godemän 

0 

25 

Avräkning preliminärskatt 

0 

28 

Beslutade men ej utbetalda bidrag 

165 130 

132 085 

Upplupna kostnader och 

förutbetalda intäkter 

6 

3 351 

1 615 

SUMMA SKULDER 

180 170 

150 249 

SUMMA SKULDER OCH 

2 502 293 

2 137 197 

EGET KAPITAL 

Ställda panter 

Inga 

Inga 

Ansvarsförbindelser 

Inga 

Inga 

45

ALLMÄNNA ARVSFONDEN 

Skr. 2008/09:125 

Org. nummer [REDACTED_PERSONNUMMER]

Bilaga 1 

NOTBILAGA

Inledande kommentarer och redovisningsprinciper

Kammarkollegiet sköter den ekonomiska förvaltningen av ett antal stiftelser och andra fonder. För förvaltningen har kollegiet bildat ett aktiekonsortium, ett aktieindexkonsortium och ett räntekonsortium. Tillgångarna i respektive konsortium ägs av de stiftelser/ fonder som har placerat kapital i konsortiet genom köp av andelar. Andelarna är lika stora och medför lika rätt till egendom som ingår i konsortiet. Konsortierna är även i övrigt uppbyggda efter förebild av värdepappersfonder, men de omfattas inte av lagen (2004:46) om investeringsfonder. Sedan konsortierna bildades i slutet av 1980- talet tillämpas följande redovisningsprinciper beträffande andelar i konsortierna.

Värdepapper som ingår i konsortierna värderas med anledning av gällande marknadsvärde. För aktieinstrument avses med gällande marknadsvärde senaste betalkurs vid väderingsdagens slut eller, om sådan saknas, senaste köpkurs. För ränteinstrument avses med gällande marknadsvärde genomsnitt av köp- och säljskurs vid värderingsdagens slut. Om sådana kurser saknas eller om kurserna enligt kollegiets bedömning är missvisande får kollegiet fastställa värden på objektiva grunder.

I respektive stiftelse/ fonds bokföring behandlas andelar i konsortierna på samma sätt som andelar i värdepappersfonder. De andelar i konsortierna som tas upp som omsättningstillgångar och marknadsvärdet på balansräkningen är värderade till det lägsta av anskaffningsvärdet och marknadsvärdet på balansdagen. De andelar i konsortierna som tas upp som anläggningstillgångar är värderade till anskaffningsvärdet eller enligt samma princip som omsättningstillgångar i de fall värdenedgången kan antas vara bestående (ÅRL kap 4 § 5).

Inlösen av andelar medför realisationsvinst eller realisationsförlust. Utdelning från konsortierna tas upp som intäkt. Vid utdelning från konsortierna tillämpas principen att utdelningar motsvarar respektive konsortiums direktavkastning. Varken realiserade eller orealiserade värdeökningar delas ut. Anskaffnings- och inlösenvärdet för andelar i räntekonsortiet är marknadsvärdet vid anskaffningsrespektive inlösentidpunkten, dock högst ett s.k. nominellt värde som fastställs för ett år i taget och som ungefär motsvarar marknadsvärdet omedelbart efter det att utdelning lämnats. Om marknadsvärdet vid anskaffningsrespektive inlösentidpunkten överstiger det nominella värdet, betraktas skillnaden som upplupen ränta. Utdelningen från räntekonsortiet justeras med den upplupna räntan.

I det portföljadministrativa systemet beräknas andelsvärdet med 16 decimaler, men i berörda noter nedan är kursen avrundad till fyra decimaler varvid differens kan uppstå.

46

ALLMÄNNA ARVSFONDEN 

Skr. 2007/08:125 

Org. nummer [REDACTED_PERSONNUMMER]

Bilaga 1 

NOTBILAGA 

Not 1 

Restituerade arvsmedel 

2008 

2007 

m. m 

Testamente, bättre rätt m.m. 

14 448 

18 013 

Avstående av arv 

7 711 

3 025 

Dödsboförvaltning 

7 993 

4 846 

Prel. skatt och sociala avgifter, 

562 

591 

godemän 

Fastighetsskatt 

339 

222 

Not 2 

31 053 

26 697 

Förvaltning och 

administration 

Regeringskansliet/Arvsfonds- 

delegationen 

– Förvaltning 

14 025 

12 069 

– Projekt 

320 

3 866 

– Utåtriktade aktiviteter 

3 247 

2 704 

17 591 

18 639 

Kammarkollegiet 

– Dödsboavveckling m.m. 

11 286 

10 800 

– Fondförvaltning 

2 072 

2 048 

– Utbetalning av beviljat stöd 

488 

519 

13 845 

13 367 

Revisionsarvode 

67 

127 

Summa 

31 504 

32 133 

47

Not 3 

Skr. 2008/09:125 

Bilaga 1 

Andelar i ränte- och aktie- 

konsortierna 

Räntekonsortiet 

2008 

2007 

Ingående anskaffningsvärde 

1 330 844 

791 773 

Investeringar 

44 989 

558 720 

Avyttringar 

–431 446 

–19 649 

Utgående anskaffningsvärde 

944 387 

1 330 844 

Marknadsvärde 

959 934 

1 317 423 

Aktiekonsortiet 

2008 

2007 

Ingående anskaffningsvärde 

775 497 

749 798 

Investeringar 

547 337 

112 099 

Avyttringar 

–137 131 

–86 400 

Utgående bokfört värde 

1 185 704 

775 497 

Marknadsvärde 

2 201 579 

3 348 906 

Aktieindexkonsortiet 

2008 

2007 

Ingående anskaffningsvärde 

0 

0 

Investeringar 

518 150 

0 

Avyttringar 

0 

0 

Utgående bokfört värde 

518 150 

0 

Ingående nedskrivningar 

0 

0 

Periodens nedskrivningar/åter- 

föringar 

–171 995 

0 

Utgående nedskrivningar 

–171 995 

0 

Utgående bokfört värde efter 

nedskrivningar 

346 155 

0 

Marknadsvärde 

346 155 

0 

Marknadsvärde 

Andelar i räntekonsortiet 

2008 

2007 

Totalavkastning i konsortiet (%) 

7,82 

3,07 

Direktavkastning i konsortiet (%) 

5,13 

3,81 

Antal andelar 

7 615 012,4462 

10 724 759,4439 

Kurs/andel (kr) 

126,0581 

122,8394 

Marknadsvärde (kr) 

959 934 

1 317 423 

Bokfört värde (kr) 

944 387 

1 330 844 

Orealiserat undervärde (kr) 

15 546 

–13 421 

48 

Andelar i aktiekonsortiet 

Skr. 2007/08:125 

Totalavkastning i konsortiet (%) 

–35,12

–4,75

Bilaga 1 

Direktavkastning i konsortiet (%) 

3,63 

3,19 

Antal andelar 

746 204,8007 

693 801,6974 

Kurs/andel (kr) 

2 950,3689 

4 826,8927 

Marknadsvärde (kr) 

2 201 579 

3 348 906 

Bokfört värde (kr) 

1 185 704 

775 497 

Orealiserat övervärde (kr) 

1 015 875 

2 573 409 

Andelar i aktieindexkonsortiet 

Totalavkastning i konsortiet (%) 

–30,77

Direktavkastning i konsortiet (%) 

3,63 

Antal andelar 

5 290 115,4548 

0,0000 

Kurs/andel (kr) 

65,4343 

0,0000 

Marknadsvärde (kr) 

346 155 

0 

Bokfört värde (kr) 

346 155 

0 

Orealiserat övervärde (kr) 

0 

0 

Eget kapital (kr) 

Bokfört värde 

2 322 123 

1 986 948 

Undervärde räntekonsortiet 

15 546 

–13 421 

Övervärde aktiekonsortiet 

1 015 875 

2 573 409 

Marknadsvärde 

3 353 545 

4 546 937 

49

Not 4 Förändringar i eget kapital

2008 

2008 

2007 

2007 

Bundet eget 

Fritt eget 

Bundet 

Fritt eget 

Belopp vid årets 

kapital 

kapital 

eget kapital 

kapital 

ingång 

1 175 722 

810 227 

718 475 

747 338 

Redovisat resultat 

703 874 

859 942 

Kapitalisering av 

influtna arvsmedel* 

31 905 

–31 905 

30 586 

–30 586 

Under året fördelade 

medel 

–378 996 

–346 180 

Återföring, ej 

förbrukade 

utdelningsbara 

medel 

9 522 

4 853 

Återförda ej 

utnyttjade beslut 

744 

2 521 

Omföring av realisa- 

tionsvinster 

387 869 

–387 869 

427 687 

–427 687 

Omföring av realisa- 

tionsförluster 

–5 354 

5 354 

–26

26 

Nedskrivning 

–171 994 

171 994 

Belopp vid årets 

1 419 148 

902 975 

1 176 722 

810 227 

utgång 

* Kapitalisering av 

2008 

2007 

influtna arvsmedel 

Influtna arvsmedel 

350 102 

332 554 

Restituerade arvs 

medel (enl. not 1) 

–31 053 

–26 697 

319 049 

305 857 

varav 10 % till 

fondkapital 

30 586 

33 934 

Skr. 2008/09:125 Bilaga 1

50

Not 5 

Skr. 2007/08:125 

Mottagare 

Besluts nr 

Tkr 

Bilaga 1 

SKF Hudiksvall–Nordanstig

2008-0620-H

293 

SLSO 

2007-1322-H

373 

Karolinska sjukhuset 

2008-1215-B

800 

Stiftelsen Västergötlands museum 

2008-0335-U

347 

Convictus 

2008-0335-U

387 

Studiefrämjandet Södra Lappland 

2008-1546-H

499 

Somaliska Hälsoteamet 

2008-1552-B

150 

Drottning Silvias barn och 

Ungdomssjukhus 

2008-1561-B

250 

Föreningen Fanzingo 

2007-1045-H

600 

Hidde Iyo Dhagan 

2008-0366-U

500 

RFSL 

2007-1428-U

2000 

RFSL 

2007-1428-U

1500 

Not 6 

Upplupna kostnader och 

2008-12-31

2007-12-31

förutbetalda intäkter 

Administrativa kostnader 

Arvsfondsdelegationen 

2 549 

817 

Revisionsarvode 

75 

75 

Fondförvaltningsavgift 4 kv 2008 

437 

587 

Fondförvavg - timtaxa 4 kv 2008 

225 

136 

Övriga upplupna kostnader 

64 

0 

3 351 

1 615 

51

Tilldelade medel per område och organisation

1 

Demokrati och delaktighet 

Ingivare/sökare 

Belopp 

Handikapporganisationer 

Riksförbundet för Trafik- och Polioskadade 

4 367 000 

Handikappförbundens Samarbetsorgan 

2 679 000 

Föreningen Furuboda 

1 893 000 

Föreningen för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar 

och Vuxna (FUB) Stockholm 

1 520 000 

Handikappförbundens samarbetsorgan 

1 440 000 

Sveriges Dövas Riksförbund 

1 414 000 

Afasiförbundet i Sverige 

1 413 000 

Dyslexiförbundet Med Läs- och Skrivsvårigheter 

1 328 000 

Föreningen Jämlikhet, Assistans, Gemenskap 

1 282 100 

Föreningen Svensk Hiv och Aids Info 

894 000 

Föreningen Sveriges Dövblinda 

697 000 

Föreningen för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar 

och Vuxna (FUB) Kalmar län 

303 000 

19 230 100 

Etniska organisationer 

Samarbetsorgan för Etniska Organisationer i Sverige 

1 627 000 

Föreningen Miljonkulturell Ungdom 

1 601 000 

Afrosvenskarnas Riksförbund 

1 514 000 

Somali Centre for Water Environment 

146 000 

4 888 000 

Sociala organisationer 

Riksförbundet för Hjälp åt narkotika och 

läkemedelsberoende (RFHL) Riks 

320 000 

Rädda Barnen i Luleå 

195 000 

515 000 

Kulturföreningar 

Föreningen Filmateljén 

735 000 

Virserums Konsthallsförening 

512 000 

Teater Spira 

396 000 

Teater Laika 

250 000 

1 893 000 

Offentlig huvudman 

Stockholms kommun, Hägerstens stadsdelsförvaltning 

1 100 000 

Robertsfors kommun 

842 000 

1 942 000 

Skr. 2007/08:125 Bilaga 2

52

Ungdomsorganisationer 

Belopp 

Landsrådet för Sveriges Ungdomsorganisationer 

5 250 000 

Sveriges Ungdomsråd 

1 354 000 

Föreningen Ungdomens Hus i Uppsala 

1 328 000 

Romska Ungdomsförbundet 

1 075 000 

Landsrådet för Sveriges Ungdomsorganisationer 

1 045 000 

Förbundet Vi Unga 

565 000 

Somalisk-Svenska Ungdomsriksförbundet 

500 000 

Föreningen Gemensam Framtid 

161 000 

11 278 000 

Stiftelser/Studieförbund 

Stiftelsen Orionteatern 

1 670 000 

Stiftelsen Arbetets museum 

1 065 000 

Arbetarnas Bildningsförbund (ABF) Växjö 

570 000 

3 305 000 

Idrottsföreningar 

FC Södra[REDACTED_EFTERNAMN] 

979 000 

979 000 

Övriga 

Centrum Mot Rasism 

2 387 000 

Gender Institut Gotland 

1 130 000 

Nätverket Kön Spelar Roll 

835 000 

Ideella föreningen Livstycket 

693 000 

Föreningen Simone 

310 000 

5 355 000 

Totalt 

49 385 100 

Skr. 2008/09:125 Bilaga 2

2FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning

Handikapporganisationer 

Handikappförbundens Samarbetsorgan 

2 840 000 

Synskadades Riksförbund 

400 000 

Vätterbygdens Dövas Förening 

390 000 

3 630 000 

Övriga 

Stockholms läns Hembygdsförbund 

668 000 

European Institute for Design and Disability (EIDD) 

Sverige 

624 000 

1 292 000 

Totalt 

4 922 000 

53

3 Ökat tillträde till arbetsmarknaden

Skr. 2007/08:125 Bilaga 2

Handikapporganisationer

Reumatikerförbundet

Riksförbundet för Trafik- och Polioskadade Reumatikerförbundet

Synskadades Riksförbund

De Handikappades Riksförbund (DHR) i Borås Riksförbundet för Social och Mental Hälsa Föreningen Sveriges Dövblinda (FSDB) Stockholms och Gotlands län

Svenska Handikappidrottsförbundet Föreningen Handikapprörelsens Idé- och Kunskapscentrum

Riksförbundet för Trafik-, Olycksfalls- och Polioskadade

Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i Jönköpings län

Västernorrlands Handikappidrottsförbund

Sociala organisationer Stadsmissionen i Stockholm Riksförbundet för Hjälp åt narkotika och läkemedelsberoende (RFHL) i Stockholm

Offentlig huvudman

Vård- och Omsorgsförvaltningen i[REDACTED_EFTERNAMN] Hjälpmedelsinstitutet Universitetssjukhuset i Linköping

Ungdomsorganisationer

Centrum för Internationellt Ungdomsutbyte

Stiftelser/Studieförbund

Sensus Studieförbund, Norrköping Studiefrämjandet i Östergötland Stiftelsen Activa i Örebro län Sydnärkes Utbildningsförbund Sensus Studieförbund, Norrköping Sverigefinska Folkhögskolan Medborgarskolan Syd Stiftelsen Stora Sköndal

Stiftelsen Väddö och Södertörn Folkhögskolor

Belopp

3 157 000

1 640 000

1 300 000

1 110 000

968000

762000

539000

445800

391000

389000

385000

151000

11 237 800

600 000

556000

1156 000

861000

511000

310000

1 682 000

680000

680000

1 223 000

1 040 000

1 030 000

1 001 000

918000

550000

515000

511000

300000

7 088 000

54

Idrottsföreningar 

Belopp 

Skr. 2008/09:125 

Svenska Biljardförbundet 

402 000 

Bilaga 2 

402 000 

Övriga 

Föreningen Sandbäcken 

1 062 000 

Drömmarnas Hus Ek. förening 

800 000 

Föreningen Bure 

559 000 

Coompanion, Kooperativ Utveckling, Norrbotten 

500 000 

Macken Växjö Ekonomisk Förening 

497 000 

3 418 000 

Totalt 

25 663 800 

4Information och tillämpning av FN:s barnkonvention

Sociala organisationer 

Föreningen Socionomer inom fosterbarnsvården 

1 700 000 

Röda Korset, Region Syd 

671 000 

Rädda Barnen i Karlskoga/Degerfors 

361 000 

2 732 000 

Kulturföreningar 

Länsbygderådet i Östergötland 

1 516 000 

1 516 000 

Offentlig huvudman 

Örebro Universitet, Barnrättsakademin 

1 358 000 

1 358 000 

Ungdomsorganisationer 

Unga RBU-are

747 000 

Kurdiska Ungdomsföreningen i Göteborg 

316 000 

1 063 000 

Totalt 

6 669 000 

5Föräldrastöd och främjande av ett stärkt föräldraskap

Handikapporganisationer 

Intressegruppen för Assistansberättigade 

1 479 000 

Synskadades Riksförbund 

660 000 

Föreningen för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar 

och Vuxna (FUB) Hässleholm 

586 000 

Rekryteringsgruppen Aktiv rehabilitering 

246 000 

2 971 000 

55

Sociala organisationer 

Belopp 

Föreningen Bryggan i Stockholm 

1 696 000 

Föreningen Räddningsmissionen 

1 500 000 

Riksbryggan 

634 000 

Riksförbundet BRIS - Barnens Rätt i Samhället 

517 000 

4 347 000 

Kulturföreningar 

Kulturföreningen Dialog 

1 180 000 

1 180 000 

Offentlig huvudman 

Regionförbundet i Uppsala län 

2 900 000 

Malmö Stadsbibliotek 

337 000 

3 237 000 

Stiftelser/Studieförbund 

Studieförbundet Bilda Svealand 

1 430 000 

1 430 000 

Övriga 

Föreningen Off-Stockholm

2 998 000 

Föreningen Clowner utan gränser 

1 302 000 

Föreningen Off-Stockholm

1 268 000 

Spädbarnsfonden 

353 000 

Adoptionscentrum 

124 000 

6 045 000 

Totalt 

19 210 000 

Skr. 2007/08:125 Bilaga 2

6 

Delaktighet i kulturlivet 

Handikapporganisationer 

Föreningen Furuboda 

2 009 000 

2 009 000 

Kulturföreningar 

Kulturföreningen Spiritus Mundi 

2 370 000 

Share Music Sweden 

1 920 000 

Ögonblicksteatern 

746 000 

Spegelteatern 

558 000 

Köpings Amatörteater 

500 000 

Föreningen Artikel 31 

493 000 

Föreningen Kulturstorm 

410 000 

Föreningen Zingo 

400 000 

Eksjö Animation 

400 000 

AgnesCo 

260 000 

Örebro Konstskolas Vänner 

200 000 

Hälsinglands Dansteater 

195 000 

56 

Föreningen Konstepidemin i Göteborg 

170 000 

Skr. 2008/09:125 

Skellefteås Kulturförening för Levande Rollspel och 

Bilaga 2 

Interaktiv Teater 

136 000 

8 758 000 

Offentlig huvudman 

Statens maritima museer/Vasamuseet 

1 500 000 

Sunnadalskolan 

122 000 

1 622 000 

Stiftelser/Studieförbund 

Stiftelsen Västergötlands museum 

647 000 

Stiftelsen Regionmuseet i Kristianstad 

633 000 

Studiefrämjandet i Göteborg 

510 000 

Studiefrämjandet i Norra Skaraborg 

323 000 

2 113 000 

Trossamfund 

Furuhöjdskyrkan Församling i Alunda 

630 000 

630 000 

Ungdomsorganisationer 

Föreningen KulturUngdom 

360 000 

360 000 

Övriga 

IOGT-NTO, lokalföreningen 2176 Klipprosen 

1 050 000 

Svenska Hemslöjdsföreningarnas Riksförbund 

700 000 

Svenska Korczaksällskapet 

550 000 

Föreningen Neon Gallery Brösarp Society 

444 000 

Svensk Forms Regionalförening För Skåne 

419 000 

Öppna Kanalen Närke 

410 000 

Föreningen Kurage 

275 000 

3 848 000 

Totalt 

19 340 000 

7 

Främjande av psykisk och fysisk hälsa 

Handikapporganisationer 

Föreningen Attention i Kalmar 

2 845 000 

Reumatikerföreningen i Örebro 

1 768 000 

Handikapporganisationernas Samarbetsorgan (HSO) i 

Skåne län 

1 469 000 

Riksförbundet Attention 

1 057 000 

Neurologiskt Handikappades Riksförbund (NHR) i 

Medelpad 

660 000 

Riksförbundet för Social och Mental Hälsa 

570 000 

Gästrike-Hälsinge Handikappidrottsförbund 

550 000 

57 

Hjärt- och Lungsjukas länsförening i Stockholms län 

375 000 

Reumatikerföreningen i Örebro 

352 000 

Lokalföreningen Hepatit C Västra Götaland 

325 000 

Rekryteringsgruppen Aktiv rehabilitering 

221 000 

Riksförbundet för döva, hörselskadade och 

språkstörda barn 

125 000 

Svensk Barnsmärtförening 

88 000 

Föreningen Sveriges Dövblinda (FSDB) Stockholms 

och Gotlands län 

18 600 

10 423 600 

Etniska organisationer 

Somaliska Miljöorganisationen[REDACTED_EFTERNAMN] och ungdom 

295 000 

295 000 

Sociala organisationer 

Hassela Solidaritet 

1 506 000 

Röda Korset 

815 000 

Falkenbergs Fontänhus 

783 000 

Rädda Barnen 

665 000 

Partnerskapet för utveckling av sociala företag 

570 000 

Biståndsorganisationen Individuell Människohjälp 

551 000 

4 890 000 

Kulturföreningar 

Föreningen Fanzingo 

965 000 

FilmPool Jämtland 

596 000 

Föreningen Moliére Ensemblen 

203 000 

1 764 000 

Ungdomsorganisationer 

Riksförbundet Ungdom för Social Hälsa 

885 000 

KFUK-KFUM, Göteborg 

580 000 

KFUM, Linköping 

578 000 

KFUK-KFUM, Malmö 

450 000 

KFUK-KFUM, Göteborg 

435 000 

KFUK-KFUM, Göteborg 

415 000 

Unga Synskadade Stockholm 

263 000 

Unga Örnar, Borlänge 

256 000 

Svenska Missionsförbundets Ungdom (SMU) Åby 

210 000 

4 072 000 

Stiftelser/Studieförbund 

Stiftelsen KFUM[REDACTED_EFTERNAMN] Fryshuset 

2 214 000 

Arbetarnas Bildningsförbund (ABF) Umeå 

806 000 

Stiftelsen Göteborgsfontänen 

654 000 

Stiftelsen Kvinnoforum 

618 000 

Stiftelsen Min Stora Dag 

266 000 

Studieförbundet Vuxenskolan, Luleå 

225 000 

Arbetarnas Bildningsförbund (ABF) Jönköping 

145 000 

Skr. 2007/08:125 Bilaga 2

58

Stiftelsen Göteborgsfontänen 

116 000 

Skr. 2008/09:125 

Nykterhetsrörelsens Bildningsverksamhet (NBV) i 

Bilaga 2 

Norrköping 

73 000 

5 117 000 

Offentlig huvudman 

Institutionen för molekylär och klinisk medicin 

1 141 000 

1 141 000 

Idrottsföreningar 

Laxå Ridklubb 

1 206 000 

Assi IF 

817 000 

Korpen i Tyresö 

714 000 

Trönninge Bollklubb 

590 000 

Huddinge Idrottsförening 

500 000 

BBK Solna Vikings 

190 000 

Korpen i[REDACTED_EFTERNAMN], Bmx-Skate

155 000 

Knivsta Cykelklubb 

101 500 

4 273 500 

Trossamfund 

Kungsportskyrkan 

800 000 

800 000 

Övriga 

Nationella Hjälplinjen 

2 287 000 

Tjejjouren Västerbergslagen 

890 000 

Skarpnäcks Folkhögskola 

855 000 

Riksförbundet för änkor och änkemän 

658 000 

Riksförbundet för sexuellt likaberättigande (RFSL) i 

Stockholm 

511 000 

Föreningen Tjejzonen 

342 000 

Föreningarnas Hus i Skellefteå 

258 000 

Via Nova 

250 000 

Föreningen Stjärnjouren 

113 000 

6 164 000 

Totalt 

38 940 100 

8 

Motverka våld, trakasserier och mobbning 

Handikapporganisationer 

Hjärnskadeförbundet Hjärnkraft 

4 107 000 

Synskadades förening (SRF) i Hudiksvall/Nordanstig 

293 000 

Föreningen Jämlikhet, Assistans, Gemenskap 

213 000 

4 613 000 

Etniska organisationer 

Kurdistans Kvinnoförbund i Sverige 

500 000 

500 000 

59 

Sociala organisationer Riksorganisationen Män för Jämställdhet Sveriges Kvinnojourers Riksförbund Föreningen Kvinnors Nätverk

Lunds Kvinnoforum

ATIM Kvinnojour

Kvinnojouren Iris

Kulturföreningar

Teater De Vill

Stiftelser/Studieförbund Stiftelsen KFUM[REDACTED_EFTERNAMN] Fryshuset Stiftelsen KFUM[REDACTED_EFTERNAMN] Fryshuset Stiftelsen Friends - elever mot mobbing Studiefrämjandet i Norra Storstockholm Stiftelsen KFUM[REDACTED_EFTERNAMN] Fryshuset Stiftelsen KFUM[REDACTED_EFTERNAMN] Fryshuset Studieförbundet Vuxenskolan, Eksjö Studiefrämjandet i Umeå

Offentlig huvudman

Högskolan för Lärande och Kommunikation (HLK) i Jönköping

Idrottsföreningar

Fridlevstad GoIF

Övriga

Föreningen Alma Europa

Riksförbundet för sexuellt likaberättigande RFSL Nord

Föreningen ALMA Europa Föreningen Klassmorfar för Barnen Mångfaldscentrum i Värmland Boo Folkets Hus Förening

Totalt

Totalt

Belopp

3 722 000

2 230 000

1 200 000

565000

488000

278000

8 483 000

455 000

455 000

5 615 000

3 574 000

2 565 000

2 390 000

2 276 000

1 078 000

877000

110000

18 485 000

452000

452000

500 000

500 000

1 588 500

1 441 000

1 242 000

1 210 000

850 000

150000

6 481 500

39 969 500

204 099 500

Skr. 2007/08:125 Bilaga 2

60

9 Övriga områden

Skr. 2008/09:125 Bilaga 2

Handikapporganisationer 

Handikappförbundens Samarbetsorgan 

6 570 900 

Riksförbundet Attention 

4 610 000 

Föreningen Furuboda 

822 000 

Svenska Psoriasisförbundet 

4 578 000 

Riksförbundet för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar 

och Vuxna 

4 133 000 

Sveriges Dövas Riksförbund 

2 057 000 

Afasiförbundet i Sverige 

1 645 000 

Riksförbundet för Social och Mental Hälsa 

1 589 000 

Synskadades Riksförbund 

542 000 

Föreningen Sveriges Dövblinda (FSDB) 

1 575 000 

Neurologiskt Handikappades Riksförbund 

2 041 000 

Hörselskadades Riksförbund 

1 792 000 

Norrbottens Handikappidrottsförbund 

1 580 000 

Riksförbundet för döva, hörselskadade och 

språkstörda barn 

1 375 000 

Svenska OCD-förbundet Ananke 

1 440 000 

Förbundet Blödarsjuka i Sverige 

1 380 000 

Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i 

Norrbotten 

1 325 000 

Svenskt Utvecklingscentrum för handikappidrott 

1 300 000 

Hjärt- och Lungsjukas Riksförbund 

1 242 000 

Föreningen Grunden i Göteborg 

1 241 000 

Svenska Service- och Signalhundsförbundet 

1 142 000 

Handikappföreningarna Östergötland 

1 114 000 

Svenska Handikappidrottsförbundet 

500 000 

Astma- och Allergiförbundet 

945 000 

Riksförbundet Sällsynta diagnoser 

944 000 

Intresseförbundet för personer med schizofreni och 

liknande psykoser, Schizofreniförbundet, 

Västerbottens distrikt 

867 000 

Föreningen Attention i Nordöstra Skåne 

863 000 

Rekryteringsgruppen Aktiv rehabilitering 

324 000 

Överviktigas Riksförbund 

710 000 

Riksförbundet för Rörelsehindrade Barn och 

Ungdomar 

699 000 

Intresseföreningen för schizofreni (IFS) i Göteborg 

600 000 

Sveriges Dövas Pensionärsförbund 

542 000 

Dövas förening i Malmö 

520 000 

Förening för hörselskadade i yrkesverksam ålder i 

Stockholms län 

519 000 

Hjärtebarnsföreningen 

518 000 

Riksförbundet för dementas rättigheter 

500 000 

Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i 

Uppsala län 

495 000 

ILCO Riksförbundet för stomi- och 

reservoaropererade 

445 000 

61

DART Kommunikations- och dataresurscenter för 

funktionshindrade (f.d Afasiförbundet i Sverige) 

435 000 

Föreningen för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar 

och Vuxna (FUB) Göteborg 

425 000 

Riksförbundet för Social och Mental Hälsa (RSMH) i 

Norra Örebro län 

410 000 

Lokalföreningen Hepatit C Västra Götaland 

60 000 

Tandvårdsskadeförbundet 

320 000 

Svenska Ångestsyndromsällskapet 

305 000 

Handikappföreningen i Storuman 

158 000 

Riksförbundet för Social och Mental Hälsa (RSMH) i 
[REDACTED_EFTERNAMN] 

104 000 

Svenska Föreningen för Psykisk Hälsa 

100 000 

57 401 900 

Idrottsföreningar 

Ridklubben Rimbo Ryttare 

2 900 000 

Möja Idrottsförening 

1 900 000 

Arvidsjaurs Ryttarförening 

1 205 500 

Skid- och Orienteringsklubben Aneby 

960 000 

Finspångs Kanotklubb 

900 000 

Strövelstorps Gymnastik- och Idrottsförening 

687 500 

Eriksmåla Ridklubb 

660 000 

Idrottsklubben Fyris 

650 000 

Alfta-Ösa Orienteringsklubb 

500 000 

Fridafors FritidsCenter 

250 000 

Drängsmarks Idrottsförening 

214 000 

Sportklubben Svansteins 

165 000 

Stjärnorps Sportklubb 

101 000 

Limhamns Idrottsförening 

100 000 

11 193 000 

Etniska organisationer 

Föreningen Hidde Iyo Dhaqan 

3 243 000 

Samarbetsorgan för Etniska Organisationer i Sverige 

1 433 000 

Svensksomaliska Riksförbundet 

635 000 

Göteborgs Integrations Center 

600 000 

Turkiska Riksförbundet 

387 000 

Irakiska Flyktingars Förbund 

360 000 

Somaliska Hälsoteamet i Stockholm 

300 000 

Romskt Kulturcentrum i Stockholm 

210 000 

7 168 000 

Kulturföreningar 

Kulturföreningen Spiritus Mundi 

4 275 000 

Sveriges Musik och Kulturskoleråd 

2 705 000 

Föreningen Fanzingo 

2 090 000 

Föreningen Möteplats Hornstull 

1 700 000 

Agera 

1 442 000 

Föreningen Cirkus Cirkör 

1 300 000 

Skr. 2007/08:125 Bilaga 2

62

Kulturföreningen m.i.m 

1 010 000 

Föreningen Odysséteatern 

717 000 

upSweden Music Community 

663 000 

Föreningen Filmateljén 

600 000 

Föreningen Kulturhuset 

600 000 

Föreningen Bergsjöns Kultur- och Mediaverkstad 

575 000 

Föreningen Kulturprojekt Röda Sten 

515 000 

Föreningen Berättarnätet Kronoberg 

450 000 

Riksförbundet Arrangörer av Nutida Konstmusik 

310 000 

Föreningen Moliére Ensemblen 

226 000 

Skellefteås Kulturförening för Levande Rollspel och 

Interaktiv Teater 

93 400 

Teater De Vill 

25 000 

19 296 400 

Offentlig huvudman 

Astrid Lindgrens Barnsjukhus 

3 235 000 

Lunds Tekniska Högskola – Certec Institutionen för 

Designvetenskap 

2 285 000 

Sahlgrenska Universitetssjukhuset 

1 981 000 

Umeå kommun, Kulturverket 

1 570 000 

Karolinska Universitetssjukhuset 

1 505 000 

Botkyrka kommun 

1 472 000 

Landstinget i Uppsala 

1 125 000 

DART Regionhabiliteringen Drottning Silvias barn- 

och ungdomssjukhus 

877 000 

Stockholms läns landsting 

873 500 

Akademiska sjukhuset 

800 000 

Hjälpmedelsinstitutet 

686 000 

Folke Bernadottehemmet 

552 000 

Sala kommun 

510 000 

Universitetssjukhuset i[REDACTED_EFTERNAMN] 

500 000 

Specialpedagogiska Institutet 

371 000 

Skellefteå kommun 

300 000 

Söderhamns kommun 

233 000 

Regionförbundet i Uppsala län 

200 000 

19 075 500 

Sociala organisationer 

Föreningen Män för Jämställdhet 

1 934 000 

Riksföreningen för Barnsjuksköterskor 

1 820 000 

Svensk Flyktinghjälp, SWERA 

1 638 000 

Vägen ut - Kooperativens Intresseförening 

1 390 000 

Föreningen Hela Människan i Sala 

958 000 

Riksförbundet Frivilliga Samhällsarbetare 

877 500 

Kamratföreningen Convictus 

787 000 

Föreningen Hjälpkällan 

666 000 

Biståndsorganisationen Individuell Människohjälp 

651 000 

Röda Korset, Region Södra Norrland 

498 000 

Situation Stockholm 

470 000 

Skr. 2008/09:125 Bilaga 2

63

Röda Korset, Region Sydost 

450 000 

Föreningen Alla Kvinnors Hus 

267 000 

Ersta Diakonisällskap 

253 000 

Röda Korset, Region Syd 

197 000 

12 856 500 

Stiftelser/Studieförbund 

Stiftelsen Bräcke Diakoni 

3 290 000 

Sensus Studieförbund, Västra Sverige 

2 010 000 

Stiftelsen Gyllenkroken 

1 835 000 

Stiftelsen KFUM[REDACTED_EFTERNAMN] Fryshuset 

1 618 000 

Stiftelsen Fabula Storytelling 

1 550 000 

Studieförbundet Vuxenskolan, Göteborg 

1 100 000 

Grosshandlare Axel H. Ågrens Donationsfond 

1 040 000 

Studieförbundet Vuxenskolan, Västra Värmland 

1 006 000 

Studieförbundet Vuxenskolan, Region Jönköpings län 

980 000 

Stiftelsen Fountain House Stockholm 

864 000 

Stiftelsen Activa i Örebro län 

665 000 

Stiftelsen Framnäs Folkhögskola 

661 000 

Studiefrämjandet i Södra Lappland 

499 000 

Mediacenter, Sensus Studieförbund, Stockholm 

480 000 

SISU Svensk Idrotts Studie- och Utbildnings- 

organisation, Småland 

460 000 

Sensus Studieförbund, Älvsjö 

450 000 

Stiftelsen Tensta Konsthall 

450 000 

Studiefrämjandet i Kiruna 

367 000 

Härnösands Folkhögskola 

322 000 

Arbetarnas Bildningsförbund 

292 000 

Stiftelsen Mo Ångsåg 

257 140 

Studiefrämjandet i Göteborg 

166 000 

Stiftelsen Väddö och Södertörn Folkhögskolor 

73 000 

Studiefrämjandet i Uppsala 

38 000 

Stiftelsen Parasoll 

27 000 

20 500 140 

Trossamfund 

Abrahamsbergskyrkans Församling 

270 000 

Föreningen Kyrka Samhälle 

55 000 

325 000 

Ungdomsorganisationer 

Förbundet Unga Forskare 

2 363 000 

Majornas Samverkansförening 

730 000 

Föreningen KulturUngdom 

346 000 

KFUM, Jönköping 

323 000 

Riksförbundet Ungdom för Social Hälsa 

160 000 

3 922 000 

Skr. 2007/08:125 Bilaga 2

64

Övriga 

Riksförbundet för Sexuell Upplysning 

4 340 500 

Intresseföreningen ISIS 

1 620 000 

Hälsans Natur 

1 570 000 

Sociala kooperativens intresseorganisation (SKOOPI) 

1 396 000 

Föreningen Plural 

1 300 000 

Svenska OMEP 

1 296 000 

Barnplantorna - Riksförbundet för barn med 

Cochleaimplantat 

992 000 

Sveriges Makalösa Föräldrar 

970 000 

Riksförbundet för sexuellt likaberättigande (RFSL) i 

Stockholm 

938 000 

Barnens Egen Matskola 

926 000 

Värmdö Föreningsråd 

910 000 

Intresseföreningen Mellanmålet 

823 000 

Nordisk förening för sjuka barns behov 

710 000 

Svenska Hemslöjdsföreningarnas Riksförbund 

705 000 

Sociala Missionen 

580 000 

Föreningen Läsrörelsen 

498 000 

Spelberoendes Förening i Göteborg 

467 000 

Studieförbundet Vuxenskolan, Södra Mellansverige 

(f.d Hushållningssällskapet i Östergötland) 

397 000 

Hallunda-Norsborgs Föreningsråd 

350 000 

Föreningen FöräldraFamnen 

350 000 

Blue Hill kamratförening 

340 000 

Torsby Brukshundklubb 

241 000 

IOGT-NTO-föreningen Anders Fryxell 

142 000 

21 861 500 

Totalt 

173 599 940 

TOTALT 

377 699 440 

Skr. 2008/09:125 Bilaga 2

65

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 juni 2009

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar skrivelse 2008/09:125 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under budgetåret 2008

Skr. 2008/09:125

66