1 

Regeringens proposition 

2005/06:135 

Elektronisk ingivning till Bolagsverket Prop. 

2005/06:135 

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. 

Stockholm den 9 mars 2006 

Göran[REDACTED_EFTERNAMN] 

Thomas[REDACTED_EFTERNAMN] 

(Justitiedepartementet) 

Propositionens huvudsakliga innehåll 

I propositionen föreslås att det skall bli möjligt för aktiebolag att till 

Bolagsverket ge in anmälningar för registrering, ansökningar och årsredovisningshandlingar 

elektroniskt. 

Vidare innehåller propositionen förslag om att uppgifter som registreras 

i aktiebolagsregistret och som i dag kungörs på svenska även skall 

kunna registreras och kungöras på annat officiellt språk inom Europeiska 

unionen eller på norska eller isländska. 

Det föreslås också att en årsredovisning skall få upprättas elektroniskt 

och undertecknas med en avancerad elektronisk signatur. 

Förslagen syftar bl.a. till att genomföra ett EG-direktiv om ändringar i 

det första bolagsrättsliga direktivet. 

De föreslagna ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2006.

Prop. 2005/06:135

2 

Innehållsförteckning 

1 Förslag till riksdagsbeslut..................................................................4 

2 Lagtext ...............................................................................................5 

2.1 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen 

(2005:551)...........................................................................5 

2.2 Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen 

(1995:1554).......................................................................10 

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om 

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag .....16 

3 Ärendet och dess beredning.............................................................17 

4 Bakgrund .........................................................................................17 

4.1 Registrering av företag......................................................17 

4.2 Registrering av aktiebolag, m.m. ......................................18 

4.3 Offentliggörande av räkenskapshandlingar och 

revisionsberättelse.............................................................19 

4.4 Elektronisk ansökan om registrering ................................20 

4.5 Utvecklingen mot 24-timmarsmyndighet m.m. ................21 

4.6 EG:s publicitetsdirektiv ....................................................23 

5 Överväganden och förslag...............................................................24 

5.1 Ett elektroniskt ingivningsförfarande bör införas för 

aktiebolag ..........................................................................24 

5.2 Registreringsärenden.........................................................25 

5.2.1 Bakgrund.........................................................25 

5.2.2 En anmälan i elektronisk form bör 

undertecknas med en elektronisk signatur......26 

5.2.3 Vissa frågor som aktualiseras vid elektronisk 

ingivning .........................................................28 

5.3 Ansökningsärenden...........................................................33 

5.4 Straffansvar vid oriktigt bestyrkande, m.m.......................34 

5.5 Skadeståndsfrågor .............................................................36 

5.6 Ingivande av årsredovisning m.m. ....................................38 

5.7 Bolagsverkets dokumenthantering och 

tillhandahållande av uppgifter...........................................42 

5.8 Behandling av personuppgifter .........................................43 

5.9 Kungörande av årsredovisning .........................................44 

5.10 Offentliggörande på annat språk än svenska ....................45 

5.11 Uppgifter om bolaget på bolagets webbplatser.................47 

6 Ikraftträdande och övergångsfrågor ................................................49 

7 Kostnader.........................................................................................50 

8 Författningskommentar ...................................................................50 

8.1 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen 

(2005:551).........................................................................50 

8.2 Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen 

(1995:1554).......................................................................59 

8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om 

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag .....67

Prop. 2005/06:135

3 

Bilaga 1 Rådets direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om 

samordning av de skyddsåtgärder som krävs i 

medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i 

fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje 

mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna 

likvärdiga inom gemenskapen...............................................69 

Bilaga 2 Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/58/EG 

av den 15 juli 2003 om ändring av rådets direktiv 

68/151/EEG när det gäller krav på offentlighet 

i vissa typer av bolag .............................................................77 

Bilaga 3 Promemorians lagförslag.......................................................81 

Bilaga 4 Förteckning över remissinstanserna ......................................89 

Bilaga 5 Lagrådsremissens lagförslag .................................................90 

Bilaga 6 Lagrådets yttrande ...............................................................101 

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 mars 2006 .........102 

Rättsdatablad..........................................................................................103

Prop. 2005/06:135

4 

1 Förslag till riksdagsbeslut 

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till 

1. lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551), 

2. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554), 

3. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut 

och värdepappersbolag.

Prop. 2005/06:135

5 

2 Lagtext 

2.1 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen 

(2005:551) 

Härigenom föreskrivs i fråga om aktiebolagslagen (2005:551) 

dels att den nuvarande 30 kap. 2 § skall betecknas 30 kap. 3 §, 

dels att 1 kap. 13 §, 27 kap. 1, 3, 4 och 9 §§, 28 kap. 5 §, den nya 

30 kap. 3 § och 31 kap. 2 § samt rubrikerna närmast före 27 kap. 9 § och 

28 kap. 5 § skall ha följande lydelse, 

dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 27 kap. 1 a och 

4 a §§ samt 30 kap. 2 §, av följande lydelse. 

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 

1 kap. 

13 § 

En handling som enligt denna 

lag skall vara undertecknad får, 

om något annat inte anges, undertecknas 

med avancerad elektronisk 

signatur enligt lagen (2000:832) 

om kvalificerade elektroniska signaturer. 

En handling enligt denna lag 

som skall vara undertecknad får, 

om något annat inte anges, undertecknas 

med avancerad elektronisk 

signatur enligt lagen (2000:832) 

om kvalificerade elektroniska signaturer. 

27 kap. 

1 § 

Bolagsverket skall föra ett aktiebolagsregister för registrering enligt 

denna lag eller annan författning. 

Av 13 kap. 1 § första stycket lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 

framgår att bankaktiebolag skall registreras i bankregistret. 

När det i denna lag hänvisas till aktiebolagsregistret, skall hänvisningen 

beträffande bankaktiebolag avse bankregistret. 

I fråga om registrering i aktiebolagsregistret 

av redovisnings och 

revisionshandlingar gäller bestämmelserna 

i årsredovisningslagen 

(1995:1554) och lagen 

(1995:1559) om årsredovisning i 

kreditinstitut och värdepappersbolag 

i stället för bestämmelserna i 

detta kapitel. 

1 a § 

En registrering i aktiebolagsregistret 

skall avfattas på svenska. 

Om det bolag som en registrering 

avser begär det, skall registre

Prop. 2005/06:135

6 

ringen dessutom avfattas på annat 

officiellt språk inom den Europeiska 

unionen eller på norska eller 

isländska. 

Den som begär att en registrering 

skall avfattas på annat språk 

än svenska skall, om Bolagsverket 

inte medger annat, ge in en översättning 

till det språket av de uppgifter 

eller handlingar som skall 

registreras. Översättningen skall 

vara gjord av en översättare som 

har auktorisation eller motsvarande 

behörighet. 

3 § 

Bolagsverket skall genast kungöra i Post- och Inrikes Tidningar vad 

som har registrerats i aktiebolagsregistret. Beslut om konkurs eller företagsrekonstruktion 

skall dock inte kungöras enligt denna lag. 

En kungörelse som avser en ändring i ett förhållande som tidigare har 

förts in i registret skall endast ange ändringens art. 

En kungörelse skall avfattas på 

samma språk som registreringen i 

aktiebolagsregistret. 

4 § 

Det som enligt denna lag eller särskilda bestämmelser har förts in i 

aktiebolagsregistret skall anses ha kommit till tredje mans kännedom, om 

det enligt 3 § har kungjorts i Post- och Inrikes Tidningar. Detta gäller 

dock inte beträffande rättshandlingar eller andra åtgärder som har vidtagits 

före den sextonde dagen efter kungörandet, om tredje man visar att 

det var omöjligt för honom eller henne att känna till det som har kungjorts. 

I fråga om rättshandlingar och andra åtgärder som har vidtagits innan 

sådant kungörande som avses i första stycket har skett, kan bolaget inte 

åberopa det förhållande som blivit eller bort bli infört i registret mot 

någon annan än den som bolaget visar har känt till förhållandet. 

Om det som har kungjorts i 

Post- och Inrikes Tidningar inte 

överensstämmer med vad som har 

införts i aktiebolagsregistret, kan 

bolaget inte åberopa kungörelsens 

innehåll mot tredje man. Tredje 

man kan dock åberopa kungörelsens 

innehåll mot bolaget, om bolaget 

inte visar att han eller hon 

kände till vad som har förts in i 

aktiebolagsregistret.

Prop. 2005/06:135

7 

4 a § 

Om det som har kungjorts i 

Post- och Inrikes Tidningar inte 

stämmer överens med det som har 

införts i aktiebolagsregistret, kan 

bolaget inte åberopa kungörelsens 

innehåll mot tredje man. Tredje 

man kan dock åberopa kungörelsens 

innehåll mot bolaget, om 

bolaget inte visar att han eller hon 

kände till vad som har förts in i 

aktiebolagsregistret. 

Om en uppgift har förts in i 

aktiebolagsregistret och kungjorts 

i Post- och Inrikes Tidningar såväl 

på svenska som i översättning till 

ett främmande språk och översättningen 

avviker från den svenska 

språkversionen, kan bolaget inte 

åberopa översättningen mot tredje 

man. Tredje man kan dock åberopa 

översättningen mot bolaget, om 

bolaget inte visar att han eller hon 

kände till den svenska språkversionen. 

Bemyndiganden Bemyndiganden m.m. 

9 § 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 

föreskrifter om avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag. 

Regeringen eller den myndighet 

som regeringen bestämmer meddelar 

föreskrifter om ingivning av 

anmälningar i registreringsärenden. 

28 kap. 

Uppgifter om firma m.m. i brev, 

fakturor och orderblanketter 

Uppgifter om firma m.m. i brev, 

fakturor och orderblanketter 

samt på webbplatser 

5 § 

Ett aktiebolags brev, fakturor 

och orderblanketter skall ange 

bolagets firma, den ort där 

styrelsen har sitt säte samt bolagets 

organisationsnummer enligt 

lagen (1974:174) om identitetsbeEtt 

aktiebolags brev, fakturor, 

orderblanketter och webbplatser 

skall ange bolagets firma, den ort 

där styrelsen har sitt säte samt bolagets 

organisationsnummer enligt 

lagen (1974:174) om identitetsbe

Prop. 2005/06:135

8 

teckning för juridiska personer 

m.fl. Om bolaget har gått i likvidation, 

skall också detta anges. 

teckning för juridiska personer 

m.fl. Om bolaget har gått i likvidation, 

skall också detta anges. 

Om det finns särskilda skäl, får 

Bolagsverket tillåta att ett aktiebolag 

inte lämnar uppgift om bolagets 

firma på sina webbplatser. I 

så fall skall uppgift i stället lämnas 

om att bolaget är ett aktiebolag 

och om bolagskategori. Ett sådant 

tillstånd skall begränsas till viss 

tid och får förenas med villkor. 

30 kap. 

2 § 

Den som 

1. lämnar osann uppgift i ett 

sådant intyg eller sådan annan 

urkund enligt denna lag som upprättas 

i elektronisk form, 

2. i ett ärende enligt denna lag 

oriktigt intygar att en elektronisk 

handling överensstämmer med originalet, 

eller 

3. lämnar osann uppgift eller 

förtiger sanningen i en försäkran 

som enligt författning angående 

verkställighet av denna lag lämnas 

på heder och samvete och som 

upprättas i elektronisk form, 

döms, om åtgärden innebär fara 

i bevishänseende, till böter eller 

fängelse i högst sex månader. 

Vad som sägs i första stycket 

gäller också den som begår en sådan 

gärning som avses i första 

stycket 3 av grov oaktsamhet. 

Om brott som avses i första 

stycket är att anse som grovt, 

döms till fängelse i högst två år. 

2 § 3 § 

Bolagsverket kan vid vite förelägga den verkställande direktören eller 

en styrelseledamot att fullgöra skyldighet enligt denna lag eller annan 

författning att 

1. hos verket göra en behörig anmälan för registrering i aktiebolagsregistret, 

2. på bolagets brev, fakturor och 

orderblanketter lämna sådana uppgifter 

som anges i 28 kap. 5 §. 

2. på bolagets brev, fakturor, 

orderblanketter och webbplatser 

lämna sådana uppgifter som anges

Prop. 2005/06:135

9 

i 28 kap. 5 §. 

Föreläggande enligt första stycket 1 får inte meddelas, om underlåtenheten 

att göra anmälan medför att den fråga som bolagsstämman eller 

styrelsen har beslutat om faller eller att bolaget blir skyldigt att gå i 

likvidation. 

Frågor om utdömande av vite prövas av Bolagsverket. 

31 kap. 

2 § 

Följande beslut av Bolagsverket överklagas hos allmän förvaltningsdomstol: 

1. beslut i tillståndsärenden enligt 20 kap. 23 §, 23 kap. 20 eller 33 § 

samt 24 kap. 22 §, 

2. beslut enligt 23 kap. 27 eller 35 § eller 24 kap. 29 § att förklara att 

frågan om fusion eller delning har fallit, 

3. beslut enligt 27 kap. 2 § att skriva av en anmälan om registrering 

eller vägra registrering, 

4. beslut att avregistrera företrädare enligt 27 kap. 6 §, 

5. beslut att förelägga eller 

döma ut vite enligt 30 kap. 2 §. 

5. beslut i ärenden enligt 

28 kap. 5 § andra stycket, 

6. beslut att förelägga eller 

döma ut vite enligt 30 kap 3 §. 

Skrivelsen med överklagandet skall ges in till Bolagsverket inom två 

månader från dagen för beslutet. 

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

Prop. 2005/06:135 

10 

2.2 Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen 

(1995:1554) 

Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554) 

dels att 2 kap. 5 och 7 §§, 7 kap. 2 §, 8 kap. 3 och 4 §§ samt 9 kap. 1 

och 2 §§ skall ha följande lydelse, 

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 8 kap. 3 a och 

3 b §§, samt närmast före 8 kap. 3 b § en ny rubrik av följande lydelse. 

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 

2 kap. 

5 § 

Årsredovisningen skall avfattas 

på svenska i vanlig läsbar form. 

Årsredovisningen skall avfattas 

på svenska i vanlig läsbar form. I 

aktiebolag får den i stället upprättas 

i elektronisk form. 

7 §1 

I aktiebolag, ekonomiska föreningar 

och andra företag, som 

företräds av en styrelse, skall årsredovisningen 

skrivas under av 

samtliga styrelseledamöter. Om en 

verkställande direktör är utsedd, 

skall även denne skriva under årsredovisningen. 

I aktiebolag, ekonomiska föreningar 

och andra företag, som 

företräds av en styrelse, skall årsredovisningen 

skrivas under av 

samtliga styrelseledamöter. Om en 

verkställande direktör är utsedd, 

skall även denne skriva under årsredovisningen. 

I aktiebolag får årsredovisningen 

undertecknas med 

avancerad elektronisk signatur 

enligt lagen (2000:832) om kvalificerade 

elektroniska signaturer. 

I handelsbolag skall årsredovisningen skrivas under av samtliga 

obegränsat ansvariga delägare. 

I stiftelser med anknuten förvaltning skall årsredovisningen skrivas under 

av förvaltaren eller, om ett handelsbolag är stiftelsens förvaltare, av 

samtliga bolagsmän som företräder bolaget. 

I övriga företag skall årsredovisningen skrivas under av den redovisningsskyldige 

eller dennes ställföreträdare. 

Om någon av dem som undertecknar årsredovisningen har anmält en 

avvikande mening, skall yttrandet fogas till redovisningen. I fall som avses 

i första stycket gäller detta dock endast om den avvikande meningen 

har antecknats till styrelsens protokoll. 

Årsredovisningen skall innehålla uppgift om den dag då den undertecknades. 

1 Senaste lydelse 1999:1112.

Prop. 2005/06:135

11 

7 kap. 

2 §2 

Ett moderföretag som är dotterföretag behöver inte upprätta koncernredovisning, 

om 

1. företaget och dess samtliga dotterföretag omfattas av en koncernredovisning 

som upprättas av ett överordnat moderföretag, 

2. det överordnade moderföretaget lyder under lagstiftningen i en stat 

inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och 

3. det överordnade moderföretagets koncernredovisning har upprättats 

och reviderats enligt den lagstiftning som i den staten har tillkommit i 

enlighet med Europeiska gemenskapernas direktiv av den 13 juni 1983 

om sammanställd redovisning (83/349/EEG). 

Första stycket gäller även om något dotterföretag av skäl som anges i 

5 § andra eller tredje stycket inte omfattas av den upprättade koncernredovisningen. 

Ett moderföretag som med stöd 

av första stycket inte självt har 

upprättat någon koncernredovisning 

skall ge in det överordnade 

moderföretagets koncernredovisning 

och koncernrevisionsberättelse 

till registreringsmyndigheten 

enligt bestämmelserna i 8 kap. 3 §. 

Registreringsmyndigheten skall på 

det sätt som anges i 8 kap. 4 § 

kungöra att handlingarna har getts 

in. Om handlingarna inte är avfattade 

på svenska, får registreringsmyndigheten 

förelägga moderföretaget 

att ge in en bestyrkt 

översättning till svenska. Sådant 

föreläggande skall utfärdas om 

någon begär det. Om moderföretaget, 

i fall det hade upprättat en 

koncernredovisning, enligt 8 kap. 

3 och 16 §§ inte skulle ha varit 

skyldigt att ge in denna och koncernrevisionsberättelsen 

till registreringsmyndigheten, 

skall vad 

som i nämnda paragrafer sägs om 

att handlingarna skall hållas tillgängliga 

i stället tillämpas på det 

överordnade moderföretagets koncernredovisning 

och koncernrevisionsberättelse. 

Ett moderföretag som med stöd 

av första stycket inte självt har 

upprättat någon koncernredovisning 

skall ge in det överordnade 

moderföretagets koncernredovisning 

och koncernrevisionsberättelse 

till registreringsmyndigheten 

enligt bestämmelserna i 8 kap. 3

3 b §§. Registreringsmyndigheten 

skall på det sätt som anges i 8 kap. 

4 § kungöra att handlingarna har 

getts in. Om handlingarna inte är 

avfattade på svenska, får registreringsmyndigheten 

förelägga moderföretaget 

att ge in en bestyrkt 

översättning till svenska. Sådant 

föreläggande skall utfärdas om 

någon begär det. Om moderföretaget, 

i fall det hade upprättat en 

koncernredovisning, enligt 8 kap. 

3 och 16 §§ inte skulle ha varit 

skyldigt att ge in denna och koncernrevisionsberättelsen 

till registreringsmyndigheten, 

skall vad 

som i nämnda paragrafer sägs om 

att handlingarna skall hållas tillgängliga 

i stället tillämpas på det 

överordnade moderföretagets koncernredovisning 

och koncernrevisionsberättelse. 

Första stycket gäller inte, 

2 Senaste lydelse 2004:1173. 

Anmärkning: Ändring i 7 kap. 2 § har också föreslagits i propositionen Förenklade 

redovisningsregler, m.m. (prop. 2005/06:116).

Prop. 2005/06:135

12 

1. om delägare som har en kapitalandel i moderföretaget på minst tio 

procent senast sex månader före räkenskapsårets utgång hos moderföretagets 

styrelse eller motsvarande ledningsorgan har krävt att koncernredovisning 

skall upprättas, eller 

2. om andelarna i moderföretaget eller skuldebrev som moderföretaget 

har utfärdat är noterade vid en börs, en auktoriserad marknadsplats eller 

någon annan reglerad marknad inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. 

Den som enligt första stycket inte upprättar någon koncernredovisning 

skall upplysa om detta i en not till årsredovisningen samt lämna uppgift 

om namn, organisationsnummer eller, i förekommande fall, personnummer 

samt säte för det överordnade moderföretag som upprättar den i 

stycket nämnda koncernredovisningen. 

8 kap. 

3 §3 

Den skyldighet att offentliggöra årsredovisningen som följer av 6 kap. 

2 § bokföringslagen (1999:1078) skall fullgöras på följande sätt. På 

samma sätt skall även revisionsberättelsen offentliggöras. 

1. Aktiebolag 

Bestyrkta kopior av handlingarna skall ha kommit in till registreringsmyndigheten 

inom en månad efter det att bolagsstämman fastställde 

balansräkningen och resultaträkningen. 

På kopian av årsredovisningen skall en styrelseledamot eller den verkställande 

direktören teckna bevis om att balansräkningen och resultaträkningen 

har fastställts. Uppgift skall också lämnas om fastställelsedagen. 

Beviset skall även innehålla uppgift om bolagsstämmans beslut beträffande 

bolagets vinst eller förlust. 

Med bestyrkt kopia jämställs vid 

tillämpning av denna lag elektroniskt 

original. 

2. Ekonomiska föreningar 

Kopior av handlingarna skall hållas tillgängliga för alla som är intresserade 

senast från en månad efter det att föreningsstämman fastställde 

balansräkningen och resultaträkningen. Efter särskilt föreläggande av 

registreringsmyndigheten skall bestyrkta kopior av handlingarna ges in 

dit. Sådant föreläggande skall utfärdas när någon begär det. Föreningar 

av det slag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller, i fråga om moderföreningar, 

7 kap. 4 § andra stycket är skyldiga att ge in handlingarna till 

registreringsmyndigheten även om något föreläggande inte har utfärdats. 

Handlingarna skall i dessa fall ha kommit in till myndigheten inom en 

månad från fastställelsebeslutet. 

På kopian av årsredovisningen skall en styrelseledamot eller den verkställande 

direktören teckna bevis om att balansräkningen och resultaträkningen 

har fastställts. Uppgift skall också lämnas om fastställelsedagen. 

3 Senaste lydelse 1999:1112. 

Anmärkning: Ändring i 8 kap. 3 § har också föreslagits i propositionen Förenklade 

redovisningsregler, m.m. (prop. 2005/06:116).

Prop. 2005/06:135

13 

Beviset skall även innehålla föreningsstämmans beslut beträffande föreningens 

vinst eller förlust. 

3. Handelsbolag i vilka en eller flera juridiska personer är delägare 

Kopior av handlingarna skall ha kommit in till registreringsmyndigheten 

inom sex månader efter räkenskapsårets utgång. 

4. Stiftelser 

Kopior av handlingarna skall ha kommit in till registreringsmyndigheten 

inom sex månader efter räkenskapsårets utgång. Beträffande 

kollektivavtalsstiftelser samt stiftelser som avses i 9 kap. 10 § första 

stycket stiftelselagen (1994:1220) gäller i stället att bestyrkta kopior skall 

hållas tillgängliga för alla som är intresserade senast från sex månader 

efter räkenskapsårets utgång. 

5. Övriga företag 

Kopior av handlingarna skall hållas tillgängliga för alla som är intresserade 

senast från sex månader efter räkenskapsårets utgång. Efter 

särskilt föreläggande av registreringsmyndigheten skall bestyrkta kopior 

av handlingarna ges in dit. Sådant föreläggande skall utfärdas när någon 

begär det. Företag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller, i fråga om 

moderföretag, 7 kap. 4 § andra stycket är skyldiga att ge in handlingarna 

till registreringsmyndigheten även om något föreläggande inte har meddelats. 

Handlingarna skall i dessa fall ha kommit in till myndigheten 

inom sex månader från räkenskapsårets utgång. 

3 a § 

Handlingar som avses i 3 § 1 

om aktiebolag får överföras elektroniskt 

till registreringsmyndigheten 

enligt föreskrifter som meddelas 

av regeringen eller den myndighet 

som regeringen bestämmer. 

Ett bevis om fastställelse enligt 

3 § 1 om aktiebolag får undertecknas 

med en elektronisk signatur. 

Närmare föreskrifter om den 

elektroniska signaturen meddelas 

av regeringen eller den myndighet 

som regeringen bestämmer. 

Om en handling som avses i 

första stycket ges in elektroniskt i 

form av en bestyrkt kopia, skall 

den elektroniska handlingens överensstämmelse 

med originalet vara 

bestyrkt enligt föreskrifter som 

meddelas av regeringen eller den 

myndighet som regeringen bestämmer. 

Den som lämnar osann uppgift i 

ett bevis som avses i andra stycket 

eller oriktigt intygar att en elektronisk 

handling överensstämmer med 

originalet enligt tredje stycket

Prop. 2005/06:135

14 

döms, om åtgärden innebär fara i 

bevishänseende, till böter eller 

fängelse i högst sex månader eller, 

om brottet är att anse som grovt, 

till fängelse i högst två år. 

Registrering i aktiebolagsregistret 

3 b § 

Registreringsmyndigheten skall 

registrera årsredovisning och revisionsberättelse 

för aktiebolag i 

aktiebolagsregistret. 

Registreringen skall avfattas på 

svenska. Om det bolag som en registrering 

avser begär det, skall 

registreringen dessutom avfattas 

på annat officiellt språk inom den 

Europeiska unionen eller på 

norska eller isländska. 

Den som begär att en registrering 

skall avfattas på annat språk 

än svenska skall, om Bolagsverket 

inte medger annat, ge in en översättning 

till det språket av de uppgifter 

eller handlingar som skall 

registreras. Översättningen skall 

vara gjord av en översättare som 

har auktorisation eller motsvarande 

behörighet. 

4 §4 

När årsredovisning och revisionsberättelse för aktiebolag eller handelsbolag 

har getts in till registreringsmyndigheten, skall myndigheten kungöra 

detta. Kungörandet skall ske i en tidning som myndigheten ger ut. 

I fråga om aktiebolag skall en 

kungörelse avfattas på samma 

språk som registreringen i aktiebolagsregistret. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 

närmare föreskrifter om sådant kungörande. 

4 Senaste lydelse 1999:1112.

Prop. 2005/06:135

15 

9 kap. 

1 §5 

Följande företag skall minst en gång under ett räkenskapsår som 

omfattar mer än tio månader lämna en särskild redovisning (delårsrapport): 

1. företag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller 7 kap. 4 § andra 

stycket, och 

2. företag som enligt 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om 

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § 

andra stycket lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag 

är skyldiga att upprätta koncernredovisning enligt de lagarna. 

Delårsrapporten skall avse företagets verksamhet från räkenskapsårets 

början. Minst en rapport skall omfatta en period av minst hälften och 

högst två tredjedelar av räkenskapsåret. 

Delårsrapporten skall avfattas på 

svenska i vanlig läsbar form. 

Delårsrapporten skall avfattas på 

svenska i vanlig läsbar form. I 

aktiebolag får den i stället upprättas 

i elektronisk form. 

2 §6 

En delårsrapport skall hållas 

tillgänglig hos företaget för var 

och en som vill ta del av den. En 

kopia skall genast sändas till en sådan 

aktieägare, bolagsman eller 

medlem som begär det och uppger 

sin postadress. En delårsrapport 

som avses i 1 § andra stycket andra 

meningen skall senast två månader 

efter rapportperiodens utgång 

offentliggöras i enlighet med bestämmelserna 

i 8 kap. 3 §. 

En delårsrapport skall hållas 

tillgänglig hos företaget för var 

och en som vill ta del av den. En 

kopia skall genast sändas till en sådan 

aktieägare, bolagsman eller 

medlem som begär det och uppger 

sin postadress. En delårsrapport 

som avses i 1 § andra stycket andra 

meningen skall senast två månader 

efter rapportperiodens utgång 

offentliggöras i enlighet med bestämmelserna 

i 8 kap. 33 b §§. 

Om delårsrapport inte ges in till registreringsmyndigheten i rätt tid, 

tillämpas 8 kap. 13 §. 

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006. 

5 Senaste lydelse 1999:1112. 

Anmärkning: Ändring i 9 kap. 1 § har också föreslagits i propositionen Förenklade 

redovisningsregler, m.m. (prop. 2005/06:116). 

6 Senaste lydelse 1999:1112.

Prop. 2005/06:135 

16 

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om 

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovisning 

i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. 

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 

8 kap. 

1 §1 

Bolagsverket är registreringsmyndighet för företag som omfattas av 

denna lag. 

För andra företag som avses i denna lag än banker och hypoteksinstitut 

skall 8 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas, i stället för 2

8 §§ nedan, med följande avvikelser: 

1. Vid tillämpningen av 8 kap. 3 

och 4 §§ årsredovisningslagen om 

offentliggörande skall kreditmarknadsföreningar 

och institut för 

elektroniska pengar omfattas av 

bestämmelserna för aktiebolag. 

1. Vid tillämpningen av 8 kap. 

3 § och 4 § första och tredje 

styckena årsredovisningslagen om 

offentliggörande skall kreditmarknadsföreningar 

och institut för 

elektroniska pengar omfattas av 

bestämmelserna för aktiebolag. 

2. Vid tillämpningen av 8 kap. 6 § årsredovisningslagen om förseningsavgifter 

skall kreditmarknadsföretag, värdepappersbolag och institut 

för elektroniska pengar alltid anses som publika företag. 

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006. 

1 Senaste lydelse 2004:253.

Prop. 2005/06:135

17 

3 Ärendet och dess beredning 

Uppgifter om aktiebolag registreras i aktiebolagsregistret, som förs av 

Bolagsverket. Anmälningar om registrering görs i dag skriftligen i 

pappersform. Aktiebolagsregistret förs med hjälp av automatiserad databehandling. 

Bolagsverket har i olika sammanhang argumenterat för att ett elektroniskt 

ingivningsförfarande bör införas (se bl.a. dnr Ju2003/1310/L1). 

Europaparlamentet och Rådet har år 2003 beslutat om ändringar i det 

första bolagsrättsliga direktivet, det s.k. publicitetsdirektivet. Publicitetsdirektivet 

(Rådets direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning 

av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 

58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje 

mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen) 

återfinns i bilaga 1. Ändringarna i publicitetsdirektivet återfinns 

i det s.k. ändringsdirektivet och innebär bl.a. att det från och med den 

1 januari 2007 skall vara möjligt för aktiebolag att ge in alla handlingar 

och uppgifter som skall registreras i aktiebolagsregistret i elektronisk 

form. Ändringsdirektivet (Europaparlamentets och rådets direktiv 

2003/58/EG av den 15 juli 2003 om ändring av rådets direktiv 

68/151/EEG när det gäller krav på offentlighet i vissa typer av bolag) 

finns i bilaga 2. 

Med anledning av ovanstående har inom Justitiedepartementet upprättats 

promemorian Elektronisk ingivning till Bolagsverket 

(dnr Ju2005/10549/L1). Promemorians lagförslag finns i bilaga 3. 

Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna 

finns i bilaga 4. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet 

(dnr Ju2005/10549/L1). 

I denna proposition behandlar vi de frågor som har tagits upp i promemorian. 

Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska 

regeringen och Vänsterpartiet. 

Lagrådet 

Regeringen beslutade den 9 februari 2006 att inhämta Lagrådets yttrande 

över de lagförslag som finns i bilaga 5. 

Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i 

bilaga 6. I förhållande till lagrådsremissen har några redaktionella ändringar 

gjorts i lagtexten. Dessutom har en följdändring gjorts i 7 kap. 2 § 

årsredovisningslagen (1995:1554) som är av sådan enkel beskaffenhet att 

Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 

4 Bakgrund 

4.1 Registrering av företag 

Näringsverksamhet bedrivs ofta i form av en juridisk person, t.ex. ett 

aktiebolag eller ett handelsbolag. De olika slagen av juridiska personer

Prop. 2005/06:135

18 

skiljer sig åt, bl.a. i fråga om bildande, organisation och ansvar för åtaganden 

gentemot tredje man. 

De flesta juridiska personer registreras i särskilda register över företag. 

Exempelvis registreras aktiebolag i aktiebolagsregistret och handelsbolag 

i handelsregistret. I samband med registreringen kontrolleras att vissa 

formkrav för den juridiska personen är uppfyllda. Genom registreringen 

får den juridiska personen normalt rättskapacitet och kan få rättigheter 

och ikläda sig skyldigheter. Registreringen medför också att var och en 

kan få tillgång till vissa uppgifter om den juridiska personen. Också en 

del enskilda näringsidkare är föremål för särskild registrering. 

Bolagsverket ansvarar för de flesta företagsregistren. Verket har hand 

om registreringen av bl.a. aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar, 

enskilda näringsidkare, bolagsmän i enkla bolag, ideella föreningar 

som bedriver näringsverksamhet och utländska företags filialer i 

Sverige. 

4.2 Registrering av aktiebolag, m.m. 

En mycket stor del av företagandet i Sverige bedrivs i aktiebolagsform. 

Ett aktiebolag karaktäriseras bl.a. av att bolagets ägare personligen inte 

ansvarar för bolagets förpliktelser. De grundläggande reglerna för 

aktiebolag finns i aktiebolagslagen (2005:551), som trädde i kraft den 

1 januari 2006 och ersatte den tidigare aktiebolagslagen (1975:1385). 

Ett aktiebolag bildas av en eller flera stiftare. En stiftare kan vara en 

fysisk person bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, en 

svensk juridisk person eller, under vissa förutsättningar, en utländsk 

juridisk person (se 2 kap. 1 § aktiebolagslagen). I samband med bildandet 

skall ett flertal handlingar upprättas, bl.a. en stiftelseurkund. Stiftelseurkunden 

skall bl.a. innehålla uppgift om hur mycket som skall betalas för 

varje aktie. Den skall också innehålla vissa uppgifter beträffande bolagets 

funktionärer (se 2 kap. 5 §). Teckningen av aktie skall ske i 

stiftelseurkunden (se 2 kap. 12 §). Bolaget anses bildat när stiftelseurkunden 

har undertecknats av samtliga stiftare (se 2 kap. 4 § första 

stycket). 

Ett bolag skall anmälas för registrering senast sex månader efter det att 

stiftelseurkunden har undertecknats (se 2 kap. 22 §). Om registreringsanmälan 

inte görs, faller frågan om bolagsbildningen (se 2 kap. 24 §). 

Det innebär att aktieteckning som har gjorts inte längre är bindande och 

att de belopp som har betalats för aktierna skall återbetalas. 

Krav på registrering gäller inte bara i samband med att ett aktiebolag 

bildas. Även vissa händelser i bolagets löpande verksamhet skall anmälas 

för registrering, bl.a. beslut om ändring av bolagsordning, beslut om förändringar 

i bolagets ledning och beslut om emission (se t.ex. 3 kap. 5 §, 

8 kap. 43 och 44 §§, 12 kap. 10 § och 13 kap. 27 § aktiebolagslagen). 

Bolagsverket för ett särskilt register, aktiebolagsregistret, i vilket uppgifter 

om aktiebolagen förs in. Aktiebolagsregistret förs med hjälp av 

automatiserad databehandling. 

En registreringsanmälan skall göras skriftligen (se 1 kap. 1 § aktiebolagsförordningen 

[2005:559]). Sedan anmälan har kommit in till Bolagsverket, 

kontrollerar verket att den uppfyller de krav som gäller för re

Prop. 2005/06:135

19 

gistrering i det aktuella fallet. Om anmälan inte uppfyller kraven, förelägger 

verket sökanden att yttra sig eller vidta rättelse. Detsamma gäller 

bl.a. om verket finner att det beslut som anmäls för registrering eller en 

handling som bifogas anmälan inte har tillkommit i behörig ordning eller 

till sitt innehåll strider mot lag eller annan författning eller mot bolagsordningen. 

Om sökanden inte följer föreläggandet, skrivs anmälan av. 

Om sökanden har yttrat sig men hindret mot registrering kvarstår, kan 

Bolagsverket vägra registrering (se 27 kap. 2 § aktiebolagslagen). 

Det är inte bara i samband med registreringsanmälningar som ett aktiebolag 

kommunicerar med Bolagsverket. Verket fungerar också som 

prövningsmyndighet i vissa fall. Som exempel kan nämnas att ett aktiebolag 

kan ansöka hos verket om dispens från bosättningskravet för styrelseledamöter 

(se 8 kap. 9 §) och om dispens från kravet att anlita auktoriserad 

revisor (se 9 kap. 15 §). Ett aktiebolag är också skyldigt att som 

ett led i förfarandet vid fusion respektive delning ansöka hos verket om 

tillstånd att verkställa fusions- respektive delningsplanen (se 23 kap. 

20 och 33 §§ samt 24 kap. 22 §). Även vid minskning av aktiekapitalet 

krävs det i vissa fall att bolaget ger in en ansökan till Bolagsverket (se 

20 kap. 25 §). 

Bankaktiebolag och kreditmarknadsbolag är aktiebolag som har tillstånd 

att driva bankrörelse respektive finansieringsrörelse. För dessa 

bolag gäller aktiebolagens bestämmelser om inte något annat anges i 

lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Bankaktiebolagen 

registreras i bankregistret, medan kreditmarknadsbolagen registreras i 

aktiebolagsregistret. Även institut för elektroniska pengar, värdepappersbolag 

och sparbanker omfattas av vissa bestämmelser i aktiebolagslagen. 

Försäkringsaktiebolag utgör en särskild bolagsform. För dessa bolag 

tillämpas inte aktiebolagslagen. I stället finns den associationsrättsliga 

regleringen i försäkringsrörelselagen (1982:713). Försäkringsföretagen 

registreras i försäkringsregistret. 

4.3 Offentliggörande av räkenskapshandlingar och 

revisionsberättelse 

Aktiebolag, liksom de flesta andra juridiska personer, är bokföringsskyldiga 

för sin verksamhet. Det innebär bl.a. att ett aktiebolag är skyldigt 

att löpande bokföra alla affärshändelser, se till att det finns verifikationer 

och bevara all räkenskapsinformation till följd av verksamheten 

(se 2 kap. 1 § och 4 kap. 1 § bokföringslagen [1999:1078]). Det är dessutom 

skyldigt att för varje år avsluta den löpande bokföringen med en 

årsredovisning (se 6 kap. 1 § bokföringslagen). En årsredovisning skall 

bl.a. innehålla en balansräkning och en resultaträkning. Närmare bestämmelser 

om bokföringsskyldigheten och upprättandet av årsredovisning 

finns i bokföringslagen och årsredovisningslagen. 

För bankaktiebolagen liksom för övriga banker, kreditmarknadsföretagen 

(kreditmarknadsbolag och kreditmarknadsföreningar), värdepappersbolagen 

och instituten för elektroniska pengar gäller särskilda 

bestämmelser om årsredovisning. De bestämmelserna finns i lagen 

(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag.

Prop. 2005/06:135

20 

För försäkringsaktiebolagen gäller lagen (1995:1560) om årsredovisning 

i försäkringsföretag. 

Den löpande bokföringen i ett aktiebolag liksom årsredovisningen 

skall granskas av bolagets revisor (se 9 kap. 3 § aktiebolagslagen). Som 

ett resultat av granskningen skall revisorn lämna en revisionsberättelse 

till bolagsstämman (se 9 kap. 5 § aktiebolagslagen). Revisionsberättelsen 

skall bl.a. innehålla ett uttalande om huruvida årsredovisningen har upprättats 

i överensstämmelse med tillämplig lag om årsredovisning (se 

9 kap. 31 § aktiebolagslagen). 

Ett av syftena bakom kraven på löpande bokföring och årsredovisning 

är att utomstående skall ges möjlighet att bedöma aktiebolagets ekonomiska 

ställning. Årsredovisningen och revisionsberättelsen skall därför 

offentliggöras. För aktiebolag sker det genom att kopior av årsredovisningen 

och revisionsberättelsen skickas till Bolagsverket. Hos Bolagsverket 

blir årsredovisningen och revisionsberättelsen offentliga och var 

och en som önskar det kan ta del av handlingarna där (se 6 kap. 2 § bokföringslagen 

och 8 kap. 3 § årsredovisningslagen). 

4.4 Elektronisk ansökan om registrering 

Enskilda näringsidkare 

En enskild näringsidkare är en fysisk person som själv driver näringsverksamhet. 

Enligt handelsregisterlagen (1974:157) är en enskild näringsidkare 

som driver vissa slag av verksamheter skyldig att ansöka om 

registrering i handelsregistret, som förs av Bolagsverket (se 2 §). Enskilda 

näringsidkare som inte omfattas av sådan skyldighet får på frivillig 

grund registrera sig i handelsregistret.1 

En ansökan om registrering av enskild näringsverksamhet kunde tidigare 

göras enbart i pappersform. År 2002 infördes en möjlighet för 

enskilda näringsidkare att göra ansökan på elektronisk väg. 

Bolagsverket har meddelat föreskrifter om ansökan eller anmälan om 

registrering som lämnas elektroniskt (Bolagsverkets föreskrifter om 

elektronisk ansökan och anmälan enligt handelsregisterförordningen; 

BOLFS 2004:5). I dessa anges att en ansökan eller en anmälan får 

lämnas till Bolagsverket i form av ett elektroniskt dokument genom den 

elektroniska tjänst som finns på Bolagsverkets och Skatteverkets gemensamma 

webbplats (www.foretagsregistrering.se). Vidare anges att dokumentet 

skall upprättas, skrivas under med användande av s.k. e-legitimation 

och överföras till verkets elektroniska mottagningstjänst i sådant 

format och med sådana rutiner att verket kan ta emot, läsa och bevara 

handlingen samt skydda sig mot datavirus och andra hot mot informationssäkerheten. 

Det anges också att e-legitimationen skall uppfylla de 

krav som ställs upp i Skatteverkets grundläggande riktlinjer för myndigheternas 

användning av e-legitimation och elektroniska underskrifter 

(RSV M 2003:24). 

1 I propositionen Förenklade redovisningsregler, m.m. (prop. 2005/06:116) har föreslagits 

vissa ändringar i registreringsskyldigheten.

Prop. 2005/06:135

21 

Även en enskild näringsidkare som saknar e-legitimation kan göra 

delar av sin ansökan eller anmälan om registrering elektroniskt. I ett sådant 

fall skapas en blankett på ovan nämnda webbplats som näringsidkaren 

kan fylla i uppgifter i och sända elektroniskt till verket. Näringsidkaren 

skriver sedan ut blanketten, skriver under handlingen och skickar 

den med postbefordran till Bolagsverket. Fördelen med detta förfarande 

är att handläggningen av registreringen kan påbörjas redan när ansökan 

eller anmälan kommer in till verket på elektronisk väg. Registreringen 

kan dock inte slutföras förrän den underskrivna handlingen kommer in. 

Bolagsverket har uppgett att intresset för det elektroniska ansöknings och 

anmälningsförfarandet har ökat under de senaste åren. 

Övriga företagsformer 

Det finns inte något författningsstöd som gör det möjligt att på elektronisk 

väg ge in registreringsanmälningar som avser andra slag av företagsformer 

än enskild näringsverksamhet. Aktiebolag och handelsbolag har 

dock samma möjligheter som enskilda näringsidkare utan e-legitimation 

att göra vissa delar av anmälan på elektronisk väg (se ovan). 

4.5 Utvecklingen mot 24-timmarsmyndighet m.m. 

När nya rutiner för registreringsförfarandet för aktiebolag övervägs, bör 

man också beakta den pågående utvecklingen mot s.k. 24-timmarsmyndigheter 

liksom den ökande användningen av elektroniska signaturer. 

24-timmarsmyndigheten 

De senaste årens explosionsartade utveckling när det gäller allmänhetens 

användning av persondatorer och Internettjänster har skapat nya förutsättningar 

för offentlig förvaltning. Kommunikationen mellan medborgare 

och myndigheter kan i allt högre utsträckning ske med hjälp av modern 

informationsteknologi och myndigheterna kan i ökande grad 

använda sig av den nya tekniken vid sin ärendehantering. 

I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) 

har regeringen uttalat att den statliga förvaltningen skall vara ett föredöme 

som aktiv användare av informationsteknik såväl i den egna verksamheten 

som i samverkan med företag och myndigheter. Det har också 

slagits fast att utvecklingen av s.k. 24-timmarsmyndigheter bör stimuleras. 

Med 24-timmarsmyndighet avses en myndighet som dygnet runt är 

elektroniskt tillgänglig för allmänheten för informationshämtande och 

ärendehantering. 

I linje med detta har ett stort antal myndigheter under de senaste åren 

infört rutiner som gör det möjligt för allmänheten att ge in ansökningar 

elektroniskt. Så är det t.ex. numera möjligt att ge in självdeklarationer 

och deklarationer för moms, arbetsgivaravgift och avdragen skatt till 

Skatteverket elektroniskt. Inom socialförsäkringsadministrationen har 

elektroniska rutiner för vissa anmälningar, t.ex. om föräldrapenning, införts. 

Sedan den 1 december 2002 är det möjligt att ge in elektroniska

Prop. 2005/06:135

22 

ansökningar till Bolagsverket om registrering av enskilda näringsidkare 

(se ovan avsnitt 4.4). I jordabalken har nyligen införts regler om att 

ansökningar om inskrivning får ges in till inskrivningsmyndigheten på 

elektronisk väg (se prop. 2005/06:28). 

Elektroniska signaturer m.m. 

Ökade möjligheter till informationsöverföring via Internet ställer krav på 

utvecklade system för att säkerställa att den elektroniskt överförda informationen 

inte har förändrats, att informationens avsändare är den som 

uppges och att avsändaren inte senare kan förneka att han eller hon har 

sänt informationen. Dessa behov kan tillgodoses genom olika slag av 

elektroniska signaturer. 

För att kunna använda en elektronisk signatur i ett öppet system där 

parterna inte känner varandra i förväg, såsom Internet, behöver parterna 

kunna inhämta information om kopplingen mellan den elektroniska 

signaturen och en bestämd person. Det har därför utvecklats ett system 

för elektroniska signaturer som benämns det öppna nyckelsystemet (Public 

Key Infrastructure, PKI). I ett sådant system utfärdas ett elektroniskt 

intyg (certifikat) av en betrodd tredje part. Ett certifikat innehåller uppgifter 

om vem som är innehavare av en elektronisk signatur. 

Regeringen uppdrog i december 2000 åt Riksskatteverket att under ett 

inledningsskede ha ett sammanhållande ansvar för administrationen av 

certifikat för elektronisk identifiering och elektroniska signaturer inom 

statsförvaltningen (dnr Ju2000/4939 och Ju2000/7439). Inom ramen för 

det s.k. SAMSET-projektet och i samverkan med Riksförsäkringsverket, 

Patent- och registreringsverket och Statskontoret utarbetade Skatteverket 

riktlinjer för elektronisk identifiering, signering och stämpling av elektroniska 

handlingar m.m. 

Statskontoret har för statsförvaltningens räkning upphandlat certifikattjänster 

och tecknat ramavtal med några leverantörer av sådana tjänster. 

En myndighet som tar rutiner för elektronisk identifiering och signering i 

bruk kan avropa certifikattjänster enligt dessa ramavtal. 

En myndighets arkiv bildas av de allmänna handlingar från verksamheten 

och vissa handlingar som myndigheten beslutar skall tas om hand 

för arkivering (se 3 § arkivlagen [1990:782]). Såväl pappersbundna som 

elektroniska handlingar kan ingå i en myndighets arkiv. Riksarkivet får 

med stöd av bemyndigande i arkivförordningen (1991:446) meddela 

föreskrifter och har meddelat föreskrifter och allmänna råd om bl.a. 

tekniska krav för upptagningar för automatiserad behandling och lagring 

och arkivering av elektroniska handlingar (se RA-FS 1994:2 [senast 

ändrad RA-FS 2003:2], RA-FS 1994:7 [senast ändrad RA-FS 2003:3], 

RA-FS 2003:1 och utkast till RA-FS 2005:6). 

Den 1 januari 2006 inrättades Verket för förvaltningsutveckling. 

Verket får meddela föreskrifter i fråga om standarder eller liknande krav 

som skall vara gemensamma för elektroniskt informationsutbyte för 

myndigheter under regeringen. Föreskrifterna skall utarbetas i samråd 

med Riksarkivet. 

Samråd skall även ske med andra särskilt berörda myndigheter 

(se 3 § förordningen [2003:770] om statliga myndigheters 

elektroniska informationsutbyte).

Prop. 2005/06:135

23 

4.6 EG:s publicitetsdirektiv 

Det första bolagsrättsliga direktivet (publicitetsdirektivet, se ovan avsnitt 

3) gäller, såvitt avser svenska företagsformer, aktiebolag (se artikel 1). 

Direktivet innehåller bestämmelser om offentliggörande av vissa handlingar 

och uppgifter (se artikel 2). Bland de handlingar och uppgifter som 

skall offentliggöras märks 

 stiftelseurkunden och, om den har tagits in i särskild handling, bolagsordningen 

jämte ändringar i dessa handlingar, 

 uppgifter om att de personer som utgör eller ingår i bolagsorganen är 

behöriga att företräda bolaget mot tredje man eller deltar i ledning, tillsyn 

eller kontroll av bolaget, samt 

 balans- och resultaträkningar. 

Enligt direktivet skall det i det centrala register, handelsregister eller 

bolagsregister där bolaget är registrerat läggas upp en akt för bolaget. 

Alla handlingar och uppgifter som skall offentliggöras skall förvaras i 

akten eller föras in i registret. Om det begärs, skall en kopia av handlingarna 

och uppgifterna tillhandahållas. Handlingarna och uppgifterna skall 

offentliggöras i en av medlemsstaten utsedd nationell tidning antingen 

genom att helt eller delvis återges eller genom att hänvisning sker till en 

handling som förvaras i akten eller är införd i registret (se artiklarna 3.1

3.4). 

I direktivet finns vidare bestämmelser om rättsverkan av registreringen 

och vad som gäller om de uppgifter som offentliggörs avviker från vad 

som framgår av registret eller akten (se artiklarna 3.5 och 3.6). 

Svensk rätt torde i dag stå i överensstämmelse med publicitetsdirektivet 

i den lydelse som det tidigare har haft (se främst 27 kap. aktiebolagslagen 

och 20 kap. försäkringsrörelselagen samt anknytande bestämmelser 

om anmälan för registrering, 8 kap. årsredovisningslagen, 8 kap. lagen 

om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag och 8 kap. 

lagen om årsredovisning i försäkringsföretag). 

Europaparlamentet och Rådet har år 2003 genom ett direktiv (ändringsdirektivet, 

se ovan avsnitt 3) beslutat om ändringar i publicitetsdirektivet. 

Följande punkter i ändringsdirektivet är i detta sammanhang 

av särskilt intresse. 

 Alla bolag skall senast den 1 januari 2007 få i elektronisk form ge in 

alla handlingar och uppgifter som skall offentliggöras. Dessutom kan 

medlemsstaterna ålägga alla bolag eller vissa kategorier av bolag att i 

elektronisk form ge in handlingar och uppgifter som skall offentliggöras. 

 Handlingar och uppgifter som har getts in efter den 1 januari 2007, 

oavsett om det har skett i pappersform eller elektronisk form, skall föras 

in i registret eller omskrivas i detta i elektronisk form. Handlingar som 

har getts in i pappersform skall därför omvandlas till elektroniska dokument. 

 Handlingar och uppgifter som senast den 31 december 2006 har getts 

in till registret i pappersform skall under vissa förutsättningar omvandlas 

till elektroniska dokument. 

 Handlingar och uppgifter som offentliggörs skall, om det begärs, tillhandahållas 

elektroniskt. 

Det gäller om handlingarna eller uppgifterna 

har getts in efter den 1 januari 2007 och i vissa fall om de har getts in tidigare.

Prop. 2005/06:135

24 

 Handlingar och uppgifter som offentliggörs skall kunna offentliggöras 

på vilket eller vilka som helst av gemenskapens officiella språk. 

Ändringsdirektivet innehåller även en bestämmelse om att den nationella 

tidning i vilken uppgifter eller handlingar skall offentliggöras kan 

vara en tidning i elektronisk form. Denna bestämmelse har behandlats i 

ett annat sammanhang (se propositionen Elektroniskt kungörande i Post och 

Inrikes Tidningar [prop. 2005/06:96]). 

Ändringsdirektivet trädde i kraft samma dag som det offentliggjordes i 

Europeiska unionens offentliga tidning, dvs. den 4 september 2003. Det 

skall vara genomfört i nationell rätt senast den 1 januari 2007. 

5 Överväganden och förslag 

5.1 Ett elektroniskt ingivningsförfarande bör införas för 

aktiebolag 

Regeringens bedömning: Aktiebolag bör ges möjlighet att ge in 

registreringsanmälningar, ansökningar, redovisningshandlingar och 

revisionsberättelser till Bolagsverket i elektronisk form. 

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning 

(se promemorian s. 27 f.). 

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har godtagit bedömningen. 

Skälen för regeringens bedömning: Under de senaste åren har användningen 

av persondatorer och Internet ökat mycket kraftigt. Myndigheter 

har också i allt större utsträckning gjort sig tillgängliga via Internet. 

Samtidigt har intresset för att kunna ge in registreringsanmälningar och 

årsredovisningar elektroniskt till Bolagsverket ökat. 

Det finns flera skäl för att det bör införas ett elektroniskt ingivningsförfarande 

i ärenden som avser registrering av aktiebolag. Ett sådant system 

bör t.ex. kunna leda till att Bolagsverkets verksamhet effektiviseras. Om 

uppgifterna i en elektronisk anmälan genom automatiserad behandling 

kan föras över direkt till verkets handläggningssystem och sedan till 

aktiebolagsregistret, slipper verket vissa registreringsarbeten. 

Även för bolagen bör ett elektroniskt ingivningsförfarande kunna innebära 

effektivitetsvinster, eftersom upprättandet och ingivandet av elektroniska 

anmälningar kräver mindre arbete än vad motsvarande pappersbaserade 

anmälningar gör. Dessutom kan ett elektroniskt förfarande innehålla 

olika slag av stöd- och hjälpfunktioner som underlättar upprättandet 

av anmälningarna och förhindrar vissa risker för fel. Kvaliteten på uppgifterna 

i aktiebolagsregistret bör därmed öka. 

Också elektronisk ingivning av årsredovisningshandlingar bör leda till 

en förenklad ärendehantering för såväl Bolagsverket som bolagen. 

Till detta kommer de ändringar som har genomförts i publicitetsdirektivet. 

Direktivets bestämmelser är, såvitt gäller svenska företagsformer, 

tillämpliga på aktiebolag (se avsnitt 4.6). Ändringarna innebär att aktiebolag 

skall ha rätt att till registreringsmyndigheten, dvs. Bolagsverket, 

ge in registreringsanmälningar och årsredovisningshandlingar elektro

Prop. 2005/06:135

25 

niskt (se den nya artikel 3.2. andra stycket första meningen i publicitetsdirektivet). 

På grund av det sagda bör det enligt vår mening införas en möjlighet 

för aktiebolag att till Bolagsverket ge in registreringsanmälningar, ansökningar, 

redovisningshandlingar och revisionsberättelser elektroniskt. 

Det bör föranleda ändringar i bl.a. aktiebolagslagen och årsredovisningslagen. 

Enligt ändringsdirektivet är det också möjligt att ålägga aktiebolagen 

att ge in handlingar och uppgifter elektroniskt (se den nya artikel 3.2 andra 

stycket andra meningen i publicitetsdirektivet). Även i fortsättningen 

kan dock ett stort antal aktiebolag förväntas föredra kommunikation i 

pappersform. Den möjlighet som ändringsdirektivet ger att ålägga bolagen 

att ge in handlingar och uppgifter elektroniskt bör därför enligt vår 

mening inte utnyttjas. 

Det elektroniska ingivningsförfarandet bör vara baserat på Internet. 

Frågan om hur det närmare bör vara utformat behandlas i de följande avsnitten. 

Till följd av hänvisningar i 7 § lagen (2004:575) om europabolag till 

bl.a. aktiebolagslagen får de förslag som lämnas i denna proposition betydelse 

även för europabolag.2 

Aktiebolagslagen gäller även för bankaktiebolag och andra kreditinstitut 

samt för värdepappersbolag som drivs som aktiebolag (se avsnitt 

4.2). De förslag till ändringar i aktiebolagslagen som lämnas i denna 

proposition kommer därför att vara tillämpliga även för dessa bolag. 

Förslagen kommer däremot inte att vara tillämpliga för försäkringsbolag. 

Försäkringsbolagen omfattas av särskilda associationsrättsliga regler (se 

försäkringsrörelselagen). 

En del av förslagen om ändringar i årsredovisningslagen kommer, till 

följd av hänvisningar i lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 

och lagen om årsredovisning i försäkringsföretag, att bli 

tillämpliga även för finansiella företag (se vidare 5.6 och 8.2). 

Förslag till regler som innebär att samtliga finansiella företag och 

försäkringsföretag får möjlighet att ge in registreringsanmälningar, ansökningar, 

årsredovisningshandlingar och revisionsberättelser elektroniskt 

bereds i särskild ordning. 

Som bl.a. Skatteverket och Företagarna har framhållit är det angeläget 

att det införs elektroniskt ingivningsförfarande även för andra företagsformer 

än aktiebolag. Detta kommer att övervägas i annat sammanhang. 

5.2 Registreringsärenden 

5.2.1 Bakgrund 

Aktiebolagslagen föreskriver att förhållanden av olika slag skall registreras 

i aktiebolagsregistret (jfr ovan 4.2). I en anmälan om registrering 

skall olika uppgifter lämnas. Vidare skall olika slag av handlingar ges in 

till Bolagsverket. 

2 I lagrådsremissen Europakooperativ (dnr Ju2005:8848/L1) föreslås att reglerna om 

registrering i aktiebolagsregistret skall tillämpas även beträffande registrering av 

europakooperativ.

Prop. 2005/06:135

26 

En anmälan om registrering av ett aktiebolag skall innehålla ett stort 

antal uppgifter av formell karaktär, bl.a. om bolagets postadress samt om 

stiftare och styrelseledamöter. Den skall innehålla en försäkran på heder 

och samvete om bl.a. att stiftarna, styrelseledamöterna och den verkställande 

direktören inte är i konkurs eller har förvaltare enligt föräldrabalken 

(se 2 kap. 22 § aktiebolagslagen och 1 kap. 3 § aktiebolagsförordningen). 

Anmälan skall undertecknas av samtliga styrelseledamöter och 

den verkställande direktören (se 1 kap. 2 § aktiebolagsförordningen). 

Till anmälan skall fogas bl.a. följande handlingar (se 1 kap. 4 § aktiebolagsförordningen): 

 en kopia av stiftelseurkunden och bolagsordningen, 

 en försäkran på heder och samvete att uppgifterna i anmälan om val 

av bl.a. styrelseordförande, verkställande direktör och firmatecknare 

stämmer överens med de beslut som har fattats, 

 en handling på vilken varje styrelseledamot, styrelsesuppleant, verkställande 

direktör och firmatecknare har skrivit sin av vittnen styrkta 

namnteckning, 

 ett intyg från kreditinstitut om det belopp som har satts in på särskilt 

konto som betalning för bolagets aktier (jfr 2 kap. 17 § aktiebolagslagen), 

samt 

 ett revisorsyttrande, om aktierna har betalats med apportegendom (jfr 

2 kap. 19 § aktiebolagslagen). 

En anmälan om ändring avseende bolagets ledning, exempelvis om 

val av en ny styrelseledamot, skall innehålla vissa personuppgifter om 

den nye styrelseledamoten. Anmälan skall vara undertecknad av en styrelseledamot 

eller den verkställande direktören (se 1 kap. 2 § aktiebolagsförordningen). 

Till anmälan skall det fogas bl.a. en kopia av protokoll 

eller annan handling som bestyrker val, en försäkran på heder och 

samvete att uppgifterna i anmälan stämmer överens med de beslut som 

anmälan grundar sig på samt en handling på vilken en nyvald person i 

bolagets ledning, t.ex. en styrelseledamot, har skrivit sin av vittnen styrkta 

namnteckning (se 1 kap. 9 § aktiebolagsförordningen). 

Även övriga slag av ändringsanmälningar skall vara undertecknade av 

en styrelseledamot eller den verkställande direktören och innehålla olika 

uppgifter och vara åtföljd av handlingar av olika slag. 

5.2.2 En anmälan i elektronisk form bör undertecknas med en 

elektronisk signatur 

Regeringens bedömning: En anmälan till Bolagsverket som ges in 

elektroniskt bör undertecknas med en elektronisk signatur. Även en i 

elektronisk form ingiven försäkran på heder och samvete att vissa 

personer inte är i konkurs eller har förvaltare eller att vissa uppgifter 

är korrekta bör undertecknas med en elektronisk signatur. 

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning 

(se promemorian s. 29 f.). 

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte framfört några invändningar 

mot bedömningen.

Prop. 2005/06:135

27 

Skälen för regeringens bedömning: I det föregående har vi förordat 

att det skall vara möjligt att ge bl.a. registreringsanmälningar avseende 

aktiebolag till Bolagsverket på elektronisk väg och att ingivningsförfarandet 

skall vara baserat på Internet. 

Enligt nuvarande regler skall en anmälan om registrering vara undertecknad 

(se 1 kap. 2 § aktiebolagsförordningen). Ett krav på undertecknande 

anses inte kunna uppfyllas på annat sätt än med en namnteckning. 

En traditionell underskrift kan därför inte fullgöras med elektroniska 

rutiner (jfr Ds 2003:29 s. 88 f.). Underskriftskravet måste alltså tas bort 

eller i varje fall kompletteras med andra moment för att elektronisk 

kommunikation skall vara möjlig. 

I promemorian konstateras att en möjlighet kan synas vara att helt ta 

bort underskriftskravet. Detta bedömdes dock inte vara lämpligt, eftersom 

det skulle kunna öka risken för missbruk. Inte någon av remissinstanserna 

har invänt mot denna bedömning. 

Den ordning som föreslogs i promemorian var i stället att ställa krav på 

att anmälan är undertecknad med elektronisk signatur. Regler om undertecknande 

med elektronisk signatur har införts i bl.a. aktiebolagslagen. 

Av lagen framgår att en handling, som enligt lagen skall vara undertecknad, 

normalt får undertecknas med avancerad elektronisk signatur 

enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer (se 

1 kap. 13 § aktiebolagslagen). Elektroniska signaturer ger möjlighet att 

verifiera utställaren. Genom den elektroniska signaturen fixeras dessutom 

det översända innehållet på ett sådant sätt att senare gjorda förvanskningar 

inte går att dölja. Enligt vår mening bör det införas möjlighet 

att underteckna även registreringsanmälningar med en elektronisk 

signatur. 

Bör då regler om detta finnas i lag eller förordning? Bestämmelser om 

ingivningsförfarandet i registreringsärenden reglerar inte förhållandet 

mellan enskilda och utgör inte heller s.k. betungande föreskrifter. De får 

anses utgöra föreskrifter om verkställighet av lag (se 8 kap. 13 § första 

stycket 1 regeringsformen). Det är således möjligt att reglera förfarandet 

i förordning eller i föreskrifter som en myndighet bemyndigas att meddela 

(se även 8 kap. 13 § tredje stycket regeringsformen). 

Utbudet av olika slag av elektroniska signaturer varierar över tiden 

beroende på att ny teknik utvecklas och att kommersiella förutsättningar 

varierar. Mot den bakgrunden bör lagen inte precisera de krav som bör 

ställas på en elektronisk signatur. Vi avser därför i stället att bemyndiga 

Bolagsverket att meddela föreskrifter om kraven på den elektroniska 

signaturen. Bolagsverket bör även få meddela föreskrifter om förfarandet 

vid ingivning av en elektroniskt signerad anmälan, däribland om formatet 

på själva anmälan. 

I aktiebolagsförordningen uppställs krav på att vissa uppgifter i en registreringsanmälan 

skall lämnas på heder och samvete. 

Vid anmälan om 

registrering av ett aktiebolag skall t.ex. uppgifter om att stiftarna, styrelseledamöterna 

och firmatecknarna inte är i konkurs eller har förvaltare 

enligt föräldrabalken, och att uppgifter i anmälan om hur bolagets firma 

tecknas stämmer överens med bolagets beslut lämnas på heder och samvete 

(se 1 kap. 3 § tredje stycket och 4 § första stycket 2 aktiebolagsförordningen). 

En sådan försäkran tas i allmänhet in i själva anmälan och 

lämnas av den eller de personer som undertecknar anmälan. Även en för

Prop. 2005/06:135

28 

säkran bör kunna undertecknas med en elektronisk signatur. På motsvarande 

sätt som angetts ovan bör Bolagsverket ha möjlighet att meddela 

föreskrifter om den elektroniska signaturen. 

Om en försäkran lämnas elektroniskt, ger detta upphov till vissa straffrättsliga 

frågeställningar. Dessa behandlas nedan (se avsnitt 5.4). 

5.2.3 Vissa frågor som aktualiseras vid elektronisk ingivning 

Regeringens förslag: I lagen tydliggörs att en handling enligt 

aktiebolagslagen som skall vara undertecknad får undertecknas med 

avancerad elektronisk signatur. 

Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens 

förslag (se promemorian s. 33 f.). 

Remissinstanserna: Remissinstanserna har godtagit förslaget. 

Bakgrund: I samband med registreringsanmälningar skall olika slag 

av handlingar ges in till Bolagsverket. Vissa handlingar som skall bifogas 

en registreringsanmälan upprättas inom bolaget. Exempelvis skall det till 

en anmälan om registrering av ett aktiebolag fogas en kopia av stiftelseurkunden 

(se 1 kap. 4 § första stycket 1 aktiebolagsförordningen). En 

kopia av bolagsstämmans protokoll skall bifogas bl.a. anmälan om 

ändring av bolagsordningen (se 1 kap. 6 § första stycket 1 aktiebolagsförordningen) 

och val eller entledigande av styrelseledamot (se 1 kap. 9 § 

andra stycket 1 aktiebolagsförordningen). En kopia av styrelsens protokoll 

skall bifogas bl.a. anmälan om bifirma (se 1 kap. 52 § aktiebolagsförordningen). 

Vid anmälan om nyemission och andra emissionsbeslut 

skall det ges in kopior av teckningslistor (se 1 kap. 15 § första stycket 5, 

19 § första stycket 5 och 24 § första stycket 5 aktiebolagsförordningen). 

Vid anmälan om s.k. uppskjuten apport, dvs. vid sådant avtal om förvärv 

av egendom som ett bolag träffar med stiftare eller aktieägare inom viss 

tid från registreringen, skall en kopia av det avtal som bolagsstämman 

har godkänt bifogas anmälan (se 1 kap. 5 § 2 aktiebolagsförordningen, jfr 

2 kap. 2931 §§ aktiebolagslagen). Även andra handlingar skall ibland 

bifogas anmälan, t.ex. kopia av emissionsprospekt (se 1 kap. 19 § första 

stycket 4 aktiebolagsförordningen) och kopia av styrelsens yttrande vid 

minskning av aktiekapitalet (se 1 kap. 29 § andra stycket 2 aktiebolagsförordningen 

och 20 kap. 8 § aktiebolagslagen). Samtliga ovan nämnda 

handlingar får ges in i original eller som bestyrkta kopior (se 4 kap. 3 § 

aktiebolagsförordningen). 

Vid vissa anmälningar skall även handlingar som har upprättats utanför 

bolagets sfär ges in till Bolagsverket. Bland annat skall det ges in intyg 

från kreditinstitut om att betalning av aktier eller konvertibler har skett 

(se 2 kap. 23 § 3, 13 kap. 28 § första stycket 3, 14 kap. 44 § första stycket 

2 och 15 kap. 27 första stycket 3 § aktiebolagslagen samt 1 kap. 

4 § 

första stycket 4, 15 § första stycket 6, 22 § första stycket 2 och 24 § 

första stycket 6 aktiebolagsförordningen). I vissa fall måste det också ges 

in särskilda revisorsyttranden avseende apportegendom (se 2 kap. 23 § 4 

aktiebolagslagen och 1 kap. 4 § första stycket 5 aktiebolagsförordningen). 

Handlingar av dessa slag får enbart ges in i original. Det finns också 

bestämmelser om att kopia av vissa andra revisorsyttranden skall ges in

Prop. 2005/06:135

29 

(se 13 kap. 8 § aktiebolagslagen och 1 kap. 15 § första stycket 2 aktiebolagsförordningen). 

Om en person i bolagets ledning inte är folkbokförd 

i Sverige, skall en kopia av passhandling eller annan identitetshandling 

bifogas anmälan (se 1 kap. 4 § andra stycket aktiebolagsförordningen). 

Skälen för regeringens förslag 

Alla handlingar bör kunna ges in elektroniskt 

För att ett elektroniskt anmälningsförfarande skall bli effektivt och uppfylla 

de krav som publicitetsdirektivet numera ställer, är det nödvändigt 

att alla handlingar som skall bifogas en registreringsanmälan kan ges in 

till Bolagsverket på elektronisk väg. 

Enligt nuvarande bestämmelser skall vissa handlingar som skall bifogas 

en registreringsanmälan ges in i original. Andra får ges in som bestyrkta 

kopior. I det följande övervägs hur handlingar som skall bifogas 

en registreringsanmälan skall ges in vid en elektronisk ingivning. 

Handlingar som har upprättats inom bolaget 

Ett flertal av de handlingar som skall bifogas en registreringsanmälan 

upprättas inom bolaget. Vissa sådana handlingar, bl.a. stiftelseurkund, 

styrelseprotokoll och stämmoprotokoll (se bl.a. 2 kap. 3 § 4, 7 kap. 48 § 

och 8 kap. 24 § andra stycket aktiebolagslagen), skall vara undertecknade. 

Ett krav på undertecknande anses, som tidigare nämnts, inte kunna 

uppfyllas med elektroniska rutiner utan förutsätter att handlingen är i 

pappersform. Enligt aktiebolagslagen får emellertid en handling, som 

skall vara undertecknad, undertecknas med avancerad elektronisk 

signatur (se 1 kap. 13 §). Det medför att handlingar för vilka gäller krav 

på underskrift kan vara upprättade i elektronisk form (se även prop. 

2004/05:85 s. 306 f.). 

Pappersbundna original. Ännu så länge torde de flesta handlingar som 

skall ges in i ett registreringsärende upprättas i pappersform. En pappersbunden 

handling bör kunna ges in till Bolagsverket elektroniskt i form av 

en elektronisk kopia som åstadkoms genom skanning. Skannern kan 

fungera som en fotokopiator som producerar en avbildning av ett pappersdokument. 

Avbildningen utgör då en elektronisk handling som, om 

den skrivs ut, ser ut som en papperskopia framställd i en sedvanlig fotokopiator. 

Det bör också vara möjligt att framställa en kopia genom en avskrift. 

Om ett pappersbundet original baseras på ett elektroniskt dokument, t.ex. 

ett dokument som har framställts genom ett vanligt ordbehandlingsprogram, 

kan en elektronisk kopia framställas genom att innehållet i den 

elektroniska handlingen kopieras på elektronisk väg. Den elektroniska 

kopian måste i så fall kompletteras med de uppgifter som har antecknats 

för hand på pappersdokument. 

En kopia av en handling som bifogas en registreringsanmälan skall 

vara bestyrkt (se 4 kap. 3 § aktiebolagsförordningen). Bestyrkande har 

till syfte att säkerställa kopians överensstämmelse med originalet. Den 

person som bestyrker kopian kan sägas intyga detta.

Prop. 2005/06:135

30 

Det är naturligt att detta krav på bestyrkande bör omfatta även elektroniska 

kopior. En elektronisk kopias överensstämmelse med originalet bör 

bestyrkas med en elektronisk signatur. Någon bestämmelse om detta i lag 

synes dock inte behövas. 

På motsvarande sätt som har föreslagits beträffande undertecknande av 

anmälan, bör de närmare villkoren för bestyrkande av elektroniska 

kopior och ingivandet av elektroniska kopior preciseras i föreskrifter som 

vi avser att bemyndiga Bolagsverket att meddela. 

Elektroniska original. En elektronisk handling kan normalt sett framställas 

i ett oändligt antal versioner med innehåll som är identiskt med 

den ursprungliga handlingen. När vi i fortsättningen talar om ingivning 

av elektroniska original eller elektroniska originalhandlingar avses just 

ingivning av elektroniska handlingar som har samma innehåll som den 

ursprungliga handlingen. 

I promemorian har föreslagits att handlingar som i enlighet med 1 kap. 

13 § aktiebolagslagen har undertecknats med avancerad elektronisk 

signatur skall kunna ges in elektroniskt till Bolagsverket, eftersom de får 

anses utgöra originalhandlingar. Det har alltså inte ansetts att det finns 

anledning att meddela föreskrifter om ingivningen av dessa handlingar. 

Detta ställningstagande har kritiserats av bl.a. Sveriges advokatsamfund, 

som framhållit att det finns en mängd olika utfärdare av e-legitimationer, 

inte bara i Sverige utan i de flesta andra länder, som stöder avancerade 

elektroniska signaturer. Utländska e-legitimationer kan brukas och kontrolleras 

via nät i Sverige. För varje utfärdare som godtas av en myndighet 

krävs att dess system för kontroll integreras med myndighetens system 

och normalt även att det sluts avtal mellan myndigheten och utfärdaren 

om tillgång till visst slag av information. En sådan anslutning kan dock ta 

lång tid att genomföra och kräver betydande arbete. I praktiken kan det 

därför bli mycket besvärligt och i vissa fall helt omöjligt för Bolagsverket 

att ansluta sig till system för e-legitimationer som använts i ingivna 

handlingar. Verkets möjlighet att utföra identitetskontroller och andra 

slag av kontroller begränsas därmed i motsvarande mån. 

Enligt vår mening är det angeläget att Bolagsverket men även andra 

myndigheter och enskilda på ett snabbt och enkelt sätt kan kontrollera 

uppgifter i ingivna handlingar. Det mest lämpliga sättet att undvika problem 

med okända elektroniska signaturer eller okända elektroniska 

format torde vara att införa föreskrifter om ingivningen av handlingarna. 

Föreskrifterna bör ange vilka slag av avancerade elektroniska signaturer 

och vilka elektroniska format som kan överföras elektroniskt till Bolagsverket. 

I praktiken kommer föreskrifterna att innebära att handlingarna 

från början måste upprättas i format som anges i föreskrifterna för att de 

skall kunna ges in som elektroniska original till Bolagsverket. 

Föreskrifterna 

bör utformas på det sättet att det skall vara möjligt för företagen 

att använda olika slag av väletablerade format och signaturer. 

Vi avser att bemyndiga Bolagsverket att meddela föreskrifter även i 

dessa frågor. Något behov av lagändringar finns inte (yttrande från 

revisor om betalning av aktier med apportegendom enligt bl.a. 2 kap. 

19 § aktiebolagslagen behandlas nedan). 

För att underlätta ingivningen kan det, som Bolagsverket har framhållit, 

på Bolagsverkets och Skatteverkets gemensamma webbtjänst för 

elektronisk kommunikation mellan företag och verken (www.foretags

Prop. 2005/06:135

31 

registrering.se) tillhandahållas formulär för olika bolagshandlingar i 

elektroniska format som uppfyller kraven enligt föreskrifterna. 

Vad bör då gälla om ett bolag har upprättat en handling enligt aktiebolagslagen, 

t.ex. en bolagsordning, i ett elektroniskt format som inte 

uppfyller de krav som anges i föreskrifterna och handlingen har undertecknats 

med en avancerad elektronisk signatur? En sådan handling kan 

inte frånkännas rättslig verkan, eftersom den uppfyller aktiebolagslagens 

krav (se 1 kap. 13 § aktiebolagslagen). Enligt vår mening bör en sådan 

handling ges in i form av en bestyrkt kopia. Om handlingen skrivs ut, bör 

den kunna ges in antingen i pappersform eller elektroniskt i form av en 

skannad kopia. Det bör också vara möjligt att utan att skriva ut handlingen 

överföra dess elektroniska innehåll till en ny elektronisk handling 

som uppfyller de krav som har angetts i föreskrifterna för ingivning av 

elektroniska kopior och ge in den elektroniskt och samtidigt bestyrka att 

handlingens innehåll stämmer överens med det elektroniska originalet. 

Frågor av detta slag bör regleras i förordning eller i myndighetsföreskrifter 

och kräver inte lagreglering. 

Också handlingar för vilka aktiebolagslagen inte ställer upp något krav 

på undertecknande, kan upprättas elektroniskt. Även sådana handlingar 

bör kunna ges in till Bolagsverket i sin elektroniska form enligt de nyss 

redovisade principerna. Vi kommer att bemyndiga Bolagsverket att meddela 

närmare föreskrifter även om ingivning av dessa handlingar. 

Frågor om straffansvar och skadeståndsskyldighet vid oriktigt bestyrkande 

behandlas nedan (se avsnitt 5.4 och 5.5). 

Intyg från kreditinstitut och revisorsyttranden 

Ett aktiebolag skall ha ett aktiekapital, som skall uppgå till minst 100 000 

kr för privata aktiebolag. 

När ett aktiebolag bildas, skall bolaget som betalning för aktierna erhålla 

tillgångar som har ett värde som motsvarar aktiekapitalet. Aktierna 

kan betalas i pengar eller, om en bestämmelse om detta finns i stiftelseurkunden, 

med apportegendom (se 2 kap. 16 § aktiebolagslagen). Betalning 

i pengar skall ske genom insättning på ett särskilt konto som stiftarna har 

öppnat hos ett kreditinstitut (se 2 kap. 17 § aktiebolagslagen). Betalning 

med apportegendom skall ske genom att apportegendomen avskiljs för 

att ingå i bolagets egendom (se 2 kap. 18 § aktiebolagslagen). Om 

aktierna betalas med apportegendom, skall en auktoriserad eller godkänd 

revisor lämna ett skriftligt yttrande angående apportegendomen. En förutsättning 

för att aktiebolaget skall kunna registreras är att det visas upp 

ett intyg från ett kreditinstitut om det belopp som har satts in på särskilt 

konto hos institutet som betalning för bolagets aktier och, såvitt gäller 

apportegendom, att det företes ett yttrande av en auktoriserad eller godkänd 

revisor angående egendomen (2 kap. 23 § 3 och 4 aktiebolagslagen 

och 1 kap. 

4 § första stycket 4 och 5 aktiebolagsförordningen). 

Även vid nyemission av aktier, emission av teckningsoptioner med 

åtföljande teckning av nya aktier och emission av konvertibler med 

åtföljande konvertering till nya aktier, skall intyg från kreditinstitut eller 

revisorsyttrande om betalning i pengar respektive apportegendom ges in 

till Bolagsverket (se 13 kap. 28 § första stycket 3 och 4, 14 kap. 44 § 

första stycket 2 och 49 § och 15 kap. 27 § första stycket 3 och 4 aktiebo

Prop. 2005/06:135

32 

lagslagen samt 1 kap. 15 § första stycket 6 och 7, 22 § första stycket 2 

och 24 § första stycket 6 och 7 aktiebolagsförordningen). 

Banker utfärdar intygen på en särskild blankett. Intyget undertecknas i 

allmänhet av två banktjänstemän. Aktiebolagslagen innehåller ingen 

uttrycklig bestämmelse om att intyget skall vara undertecknat men i begreppet 

intyg torde ändå ligga ett underförstått krav på undertecknande. 

Något författningskrav på att intyget skall undertecknas av två personer 

finns inte utan det följer av etablerad bankpraxis. Intyget ges in i 

original till Bolagsverket. 

Enligt 1 kap. 13 § aktiebolagslagen får en handling, som enligt aktiebolagslagen 

skall vara undertecknad, undertecknas med avancerad 

elektronisk signatur. Som Sveriges advokatsamfund och Bolagsverket har 

varit inne på ligger det nära till hands att tolka bestämmelsen i 1 kap. 

13 § aktiebolagslagen på det sättet att den även omfattar handlingar 

enligt aktiebolagslagen för vilka gäller implicit krav på underskrift, t.ex. 

intyg, och att sådana handlingar alltså alltid får undertecknas med 

avancerad elektronisk signatur. För att undanröja den oklarhet som kan 

råda om detta, föreslår vi att det tydliggörs i 1 kap. 13 § aktiebolagslagen 

att bestämmelsen omfattar alla handlingar enligt aktiebolagslagen som 

skall vara undertecknade. Det innebär att ett intyg av ett kreditinstitut får 

undertecknas med avancerad elektronisk signatur. Ett intyg som har undertecknats 

med en sådan signatur bör kunna vidarebefordras av bolaget 

till Bolagsverket eller ges in av kreditinstitutet direkt till Bolagsverket. 

Ett revisorsyttrande avseende apportegendom kan undertecknas med 

en avancerad elektronisk signatur (se 1 kap. 13 § aktiebolagslagen jämförd 

med 2 kap. 19 § och 13 kap. 23 § aktiebolagslagen). Ett revisorsyttrande 

som har undertecknats med en sådan signatur bör, på samma sätt 

som andra handlingar som har undertecknats enligt 1 kap. 13 § aktiebolagslagen, 

kunna ges in elektroniskt till Bolagsverket. 

Vi avser att bemyndiga Bolagverket att meddela föreskrifter om ingivning 

av bankintyg och revisorsintyg som har upprättats elektroniskt. 

De intygsgivare och revisorer som det här är fråga om banker och 

andra kreditinstitut samt auktoriserade och godkända revisorer bör, i 

vart fall på sikt, ha goda förutsättningar att upprätta intygen och yttrandena 

elektroniskt och signera dem med en avancerad elektronisk signatur. 

Trots detta torde intyg och yttranden av dessa slag även i framtiden ofta 

upprättas i pappersform. En särskild fråga är därför om det bör införas 

någon möjlighet att även ge in intygen och yttrandena till Bolagsverket 

som elektroniska kopior. 

Uppgiften om att aktierna har betalats i pengar eller genom apportegendom 

är av grundläggande betydelse från borgenärssynpunkt, eftersom 

bolagets kapitalbas består av aktiekapitalet och stiftarna och aktieägarna 

personligen inte är betalningsansvariga för bolagets förpliktelser. 

Det är därför av synnerlig vikt att uppgiften om betalning i pengar respektive 

apportegendom är korrekt. 

I promemorian diskuteras som alternativ att låta intyg och revisorsyttranden 

ges in som elektroniska kopior vars överensstämmelse med originalet 

är bestyrkt av företrädare för bolaget eller av någon annan, t.ex. 

bolagets revisor. Båda dessa alternativ är dock förenade med nackdelar. 

Bland annat är en ordning som innebär att någon utanför bolagets sfär 

skall bestyrka handlingarna omständlig.

Prop. 2005/06:135

33 

Mot denna bakgrund bör det inte införas någon möjlighet att ge in intygen 

och revisorsyttrandena som elektroniska kopior. 

Övriga bolagsexterna handlingar 

Utgångspunkten bör enligt vår mening vara att övriga bolagsexterna 

handlingar som skall fogas till en registreringsanmälan skall behandlas 

enligt samma principer som bolagsinterna handlingar. Det innebär att, 

om handlingen har upprättats i pappersform, det bör vara möjligt att t.ex. 

skanna in handlingen och sända den elektroniska kopian till Bolagsverket. 

Om handlingen har undertecknats med en elektronisk signatur 

som uppfyller godtagbara krav, bör den kunna ges in till Bolagsverket i 

sin elektroniska form. Vi avser att, på motsvarande sätt som angetts ovan 

beträffande bolagsinterna handlingar, bemyndiga Bolagsverket att meddela 

närmare föreskrifter om den elektroniska ingivningen. 

För ett slag av handling bör det dock göras avsteg från denna ordning. 

Det gäller sådana intyg från auktoriserad eller godkänd revisor, som skall 

upprättas vid fusion eller delning av aktiebolag, om att det överlåtande 

bolagets tillgångar har överlämnats till det övertagande bolaget. Intyg av 

dessa slag skall ges in vid registrering av fusionen eller delningen (se 

23 kap. 25 § aktiebolagslagen och 24 kap. 27 § aktiebolagslagen). Som 

nyss nämnts har auktoriserade och godkända revisorer i varje fall på sikt 

goda förutsättningar att upprätta intygen elektroniskt och signera dem 

med elektroniska signaturer. Det är av vikt att uppgifterna i intygen inte 

kan ifrågasätts. Vi anser därför att intygen även fortsättningsvis bör få 

ges in enbart i original. Om intyget har upprättats i form av en 

elektronisk handling som signerats med avancerad elektronisk signatur, 

bör alltså det elektroniska dokumentet få ges in till Bolagsverket. Det bör 

däremot inte vara möjligt att ge in en kopia av intyget. 

5.3 Ansökningsärenden 

Regeringens bedömning: Om en ansökan ges in elektroniskt till Bolagsverket, 

bör den undertecknas med en elektronisk signatur. 

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning 

(se promemorian s. 38 f.). 

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte framfört några invändningar 

mot bedömningen. 

Bakgrund: Bolagsverket handlägger, förutom de tidigare behandlade 

registreringsärendena (jfr ovan avsnitt 5.2), även vissa ansökningsärenden 

enligt aktiebolagslagen. Bland annat handlägger verket ärenden 

om dispens från behörighetskrav för stiftare (se 2 kap. 1 § tredje stycket), 

dispens från bosättningskravet för styrelseledamöter m.fl. (se 8 kap. 9, 

30 och 37 §§) och dispens från kravet att anlita auktoriserad revisor (se 

9 kap. 15 §). Bolagsverket prövar vidare ärenden om tillstånd att verkställa 

beslut om minskning av aktiekapitalet eller reservfonden och tillstånd 

till vinstutdelning efter beslut om minskning av aktiekapitalet (se 

20 kap. 23, 30, 33 och 35 §§). Verket handhar också ärenden om tillstånd

Prop. 2005/06:135

34 

att verkställa fusions- eller delningsplan (se 23 kap. 20 § och 24 kap. 

22 §) samt, i vissa fall, ärenden om tvångslikvidation (se 25 kap. 11 §). 

Ansökningar i de nämnda ärendena skrivs under av behörig företrädare 

för bolaget eller, såvitt gäller ansökningar om tvångslikvidation, av 

sökande eller dennes företrädare och skickas till verket i pappersform. 

Till ansökningarna skall fogas handlingar av olika slag. 

Skälen för regeringens bedömning: Vi har tidigare förordat att det 

skall införas möjlighet att ge in ansökningar enligt aktiebolagslagen 

elektroniskt till Bolagsverket (se avsnitt 5.1). Detta bör gälla även om 

ansökan ges in av någon annan än bolaget. Det är lämpligt att reglerna 

om elektronisk ingivning av ansökningsärenden utformas på liknande 

sätt som när det gäller anmälningsärenden. Enligt vår mening bör alltså 

en ansökan som lämnas elektroniskt, på samma sätt som en registreringsanmälan 

som lämnas elektroniskt, undertecknas med en elektronisk 

signatur (se ovan avsnitt 5.2.2). De föreskrifter om kraven på den elektroniska 

signaturen, som vi avser att bemyndiga Bolagsverket att meddela, 

kommer att omfatta även ingivning i dessa ärenden. 

Principerna för ingivning av handlingar som skall fogas till en ansökan 

bör vara desamma som för ingivning av handlingar som skall fogas till 

en registreringsanmälan. Vi avser att bemyndiga Bolagsverket att meddela 

föreskrifter om ingivningen av handlingar som skall bifogas en ansökan. 

5.4 Straffansvar vid oriktigt bestyrkande, m.m. 

Regeringens förslag: Den som lämnar en osann uppgift i ett intyg 

eller någon annan urkund enligt aktiebolagslagen och som upprättas i 

elektronisk form eller som lämnar ett oriktigt bestyrkande av att en 

elektronisk handling överensstämmelser med originalet, skall, om 

åtgärden innebär fara i bevishänseende, dömas till böter eller fängelse 

i högst sex månader eller, om brottet är att anse som grovt, till 

fängelse i högst två år. 

Den som lämnar en osann uppgift eller förtiger sanningen i en försäkran 

som enligt aktiebolagsförordningen skall lämnas på heder och 

samvete och som upprättas i elektronisk form, skall, om åtgärden 

innebär fara i bevishänseende, dömas till böter eller fängelse i högst 

sex månader eller, om brottet är att anse som grovt, till fängelse i 

högst två år. Sker gärningen av grov oaktsamhet, skall dömas till böter 

eller fängelse i högst sex månader. 

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se 

promemorian s. 40 f.). 

Remissinstanserna: Åklagarmyndigheten och Ekobrottsmyndigheten 

har ansett att de föreslagna reglerna skall vara subsidiära i förhållande till 

brottsbalkens regler. 

Remissinstanserna har i övrigt tillstyrkt förslaget 

eller inte framfört några invändningar mot det. 

Skälen för regeringens förslag: Aktiebolagslagen innehåller bestämmelser 

om att intyg om vissa förhållanden skall lämnas (se t.ex. 2 kap. 

23 § första stycket 3 aktiebolagslagen). Aktiebolagsförordningen innehåller 

bestämmelser om att vissa uppgifter skall lämnas på heder och

Prop. 2005/06:135

35 

samvete (se t.ex. 1 kap. 3 § tredje stycket aktiebolagsförordningen) och 

att kopior skall vara bestyrkta (se 4 kap. 3 §). Om någon lämnar en osann 

uppgift i ett intyg eller en annan urkund eller osann uppgift på heder och 

samvete, kan ansvar enligt brottsbalkens regler om osant intygande 

respektive osann försäkran komma i fråga (se 15 kap. 10 och 11 §§ 

brottsbalken). 

I det ovan beskrivna systemet för elektronisk ingivning till Bolagsverket 

kommer intyg och försäkringar på heder och samvete att kunna 

undertecknas med en elektronisk signatur (se ovan avsnitt 5.2.3 och 5.3). 

En handling som ges in som en elektronisk kopia till Bolagsverket skall 

bestyrkas med en elektronisk signatur. Bolagsinterna handlingar som 

med stöd av 1 kap. 13 § aktiebolagslagen har upprättats elektroniskt skall 

kunna ges in elektroniskt till Bolagsverket utan att vara bestyrkta, eftersom 

de är att se som originalhandlingar (se ovan avsnitt 5.2.3). För att 

undvika missbruk bör nu nämnda handlingar omfattas av ett straffrättsligt 

ansvar. 

Rättsläget beträffande förfalsknings- och sanningsbrott som sker 

genom användning av elektroniska handlingar anses oklart. Det har i 

olika sammanhang ifrågasatts bl.a. i vilken utsträckning en elektronisk 

handling kan ha urkundsstatus eller om uppgifter i en sådan handling kan 

anses vara lämnade i skriftlig form i den mening som brottsbalken avser. 

Det går därför inte att säkert säga att en manipulation avseende t.ex. en 

inskannad handling eller en osann uppgift på heder och samvete som har 

lämnats elektroniskt omfattas av brottsbalkens regler. 

År 2005 tillsattes en utredning som skall se över vissa av bestämmelserna 

i 14 och 15 kap. brottsbalken ur ett IT-perspektiv (se dir. 2005:68). 

I avvaktan på att den utredningen redovisar sina förslag och eventuella 

författningsändringar med anledning av utredningens överväganden 

genomförs, har det på olika områden införts eller föreslagits särskilda 

straffbestämmelser som skall tillämpas vid elektronisk kommunikation. I 

5 § lagen (2004:115) om självbetjäningstjänster via Internet inom socialförsäkringens 

administration finns en särskild straffbestämmelse som 

gäller om någon vid användning av socialförsäkringstjänstens självbetjäningstjänster 

lämnar en oriktig uppgift eller förtiger sanning (jfr prop. 

2003/04:40 s. 43 f.). I jordabalken har nyligen införts en straffbestämmelse 

som avser oriktigt bestyrkande i ett inskrivningsärende av att 

en elektronisk kopia stämmer överens med en originalhandling (se 19 

kap. 39 a § jordabalken, jfr ovan avsnitt 4.5). 

För att motverka missbruk föreslår vi att motsvarande regler införs i 

fråga om elektronisk ingivning till Bolagsverket. 

Regler om straffansvar 

bör alltså införas för dels osann uppgift i ett sådant intyg eller sådan 

annan urkund enligt aktiebolagslagen som upprättas i elektronisk form, 

dels oriktigt bestyrkande av att en elektronisk handling stämmer överens 

med originalet, dels osann uppgift eller förtigande av sanningen i en försäkran 

som lämnas på heder och samvete och som upprättas i elektronisk 

form. En förutsättning för straffansvar bör vara att åtgärden innebär fara i 

bevishänseende. 

Straffbestämmelserna bör utformas med reglerna i brottsbalken som 

förebild. När det gäller osann uppgift i intyg eller annan urkund och oriktigt 

bestyrkande bör således endast uppsåtliga gärningar straffbeläggas 

(jfr 15 kap. 11 § brottsbalken). Straffet bör vara böter eller fängelse i

Prop. 2005/06:135

36 

högst sex månader eller, vid grovt brott, fängelse i högst två år. Samma 

straffskalor bör gälla för oriktig försäkran som lämnas på heder och samvete 

som sker uppsåtligen (jfr 15 kap. 10 § första stycket brottsbalken). 

Även en oriktig försäkran på heder och samvete som lämnats av grov 

oaktsamhet bör kunna föranleda straffansvar. Straffet bör då vara böter 

eller fängelse i högst sex månader (jfr 15 kap. 10 § andra stycket brottsbalken). 

Åklagarmyndigheten och Ekobrottsmyndigheten har ansett att det bör 

klargöras att de nu föreslagna straffbestämmelserna skall vara subsidiära 

i förhållande till brottsbalkens bestämmelser. Med hänsyn till den osäkerhet 

som i dag anses råda om i vilken utsträckning en manipulation avseende 

t.ex. en inskannad handling kan omfattas av brottsbalkens regler, 

anser vi att de föreslagna bestämmelserna inte bör göras subsidiära. Det 

är också den lösning som har valts för de nyligen införda reglerna om 

elektroniskt ansökningsförfarande i inskrivningsärenden (se prop. 

2005/06:28). I samband med översynen av bestämmelserna i 14 och 

15 kap. brottsbalken och beredningen av de förslag som kan komma att 

lämnas vid den översynen kan det finnas anledning att ta upp frågan på 

nytt. 

5.5 Skadeståndsfrågor 

Regeringens bedömning: Bestämmelserna om statens skadeståndsansvar 

och andra slag av skadeståndsansvar behöver inte ändras. 

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning 

(se promemorian s. 41 f.) 

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte invänt mot promemorians 

bedömning. 

Skälen för regeringens bedömning 

Statens skadeståndsansvar 

En särskild fråga i samband med att ett elektroniskt ingivningsförfarande 

införs är om detta medför några risker för skador för sökanden eller annan. 

Sådana skador kan bero på t.ex. felaktig handläggning i registrerings- 

eller ansökningsärendet. 

Enligt 3 kap. 2 § skadeståndslagen (1972:207) skall staten ersätta bl.a. 

ren förmögenhetsskada som har vållats genom fel eller försummelse vid 

myndighetsutövning i verksamhet för vars fullgörande staten svarar. 

Handläggning och beslut i registreringsärenden hos Bolagsverket torde 

innefatta sådan myndighetsutövning som avses i skadeståndslagen. Bestämmelserna 

blir tillämpliga även när ett ärende inleds genom en 

elektronisk anmälan. 

Det skulle kunna hävdas att ett elektroniskt ingivningsförfarande kan 

öka risken för falsarier, eftersom Bolagsverket inte längre kan granska 

namnteckningar på anmälningar och ansökningar i original, och att 

reglerna om statens skadeståndsansvar till följd därav borde ses över. Vi

Prop. 2005/06:135

37 

bedömer dock att risken för falsarier inte kommer att öka. Bolagsverket 

har i dag endast begränsade möjligheter att kontrollera äktheten av olika 

namnteckningar. En förutsättning för att en anmälan eller ansökan skall 

få lämnas elektroniskt kommer att vara att den är undertecknad med en 

avancerad elektronisk signatur eller en elektronisk signatur som uppfyller 

vissa kriterier. Det kommer därför alltid att vara möjligt att härleda anmälan 

eller ansökan till den person som har gett in den. Det kan mot 

denna bakgrund inte antas att ett införande av ett elektroniskt ingivningsförfarande 

kommer att leda till ökat missbruk. 

Om en handling ges in elektroniskt och det har förekommit någon försummelse 

vid Bolagsverkets handläggning av ärendet och detta har orsakat 

skada för någon, kan staten redan i dag bli ersättningsansvarig för 

skadan. Enskildas möjlighet att få ersättning av staten för fel eller försummelse 

vid handläggning av ett anmälningsärende synes inte förändras 

av att anmälan eller ansökan ges in elektroniskt. 

Vi bedömer således att det inte finns något behov av författningsändringar 

avseende statens skadeståndsansvar. 

Andra slag av skadeståndsansvar 

Som vi har uttalat i avsnitt 5.2.3 avser vi att genom förordningsändringar 

göra det möjligt att ge in handlingar som i dag skall bifogas en registreringsanmälan 

eller ansökan som bestyrkt kopia i form av en elektronisk 

kopia. En förutsättning för detta skall vara att den elektroniska handlingens 

överensstämmelse med originalet är bestyrkt. Det går inte att utesluta 

att det trots kravet på bestyrkande ges in en version som inte 

stämmer överens med originalet. Om en oriktig version läggs till grund 

för Bolagsverkets beslut, kan det leda till skada för bolaget eller någon 

annan som förlitar sig på Bolagsverkets beslut eller uppgift i en ingiven 

handling. 

Den skada som kan uppstå är ren förmögenhetsskada. Utgångspunkten 

i gällande skadeståndsrätt är att ersättning för ren förmögenhetsskada kan 

utgå om det föreligger ett kontrakt mellan den som orsakat skadan och 

den skadelidande. Enligt allmänna skadeståndsbestämmelser i skadeståndslagen 

kan ren förmögenhetsskada ersättas även om skadan vållas 

genom brott (se 2 kap. 2 § skadeståndslagen). Som tidigare har nämnts 

föreslås i denna proposition att det införs en särskild straffbestämmelse i 

aktiebolagslagen som avser oriktigt bestyrkande av att den elektroniska 

versionen stämmer överens med originalet. Bestämmelsen medför att den 

som mot bättre vetande intygar att en elektronisk kopia av t.ex. ett 

styrelseprotokoll stämmer överens med originalet, trots att så inte är 

fallet, kan bli ersättningsskyldig. 

Den föreslagna straffbestämmelsen i aktiebolagslagen omfattar enbart 

uppsåtliga brott. Eftersom oriktigt bestyrkande som sker av oaktsamhet 

inte omfattas av straffansvaret, kommer skadestånd i dessa fall inte att 

kunna utdömas enligt skadeståndslagen för oriktigt bestyrkande. Det utgör 

dock inte någon skillnad jämfört med rättsläget i dag, eftersom straffbestämmelsen 

i brottsbalken om osant intygande som är tillämpligt vid 

oriktigt bestyrkande enbart omfattar uppsåtliga brott. 

Intyg från kreditinstitut om betalning för aktier och revisorsyttrande 

om apportegendom skall i dag ges in i original till Bolagsverket. Det

Prop. 2005/06:135

38 

ovan beskrivna systemet för elektronisk ingivning innebär att, om dessa 

handlingar är upprättade i elektronisk form och undertecknade med 

avancerad elektronisk signatur, skall de kunna ges in i denna form till 

Bolagsverket. Den elektroniska handlingen utgör då en originalhandling. 

Däremot skall det inte vara möjligt att ge in en bestyrt elektronisk kopia 

av intyget eller yttrandet. Motsvarande skall gälla även beträffande vissa 

andra revisorsyttranden (se avsnitt 5.2.3). Någon skillnad jämfört med 

den nuvarande ordningen uppstår därmed inte. 

I aktiebolagslagen finns särskilda bestämmelser om ersättningsansvar. 

Dessa bestämmelser gäller enbart för aktiebolagets funktionärer. Av 

dessa följer bl.a. att en stiftare, en styrelseledamot eller en verkställande 

direktör som när han eller hon fullgör sitt uppdrag uppsåtligen eller av 

oaktsamhet skadar bolaget är skyldig att ersätta skadan. Detsamma gäller 

när skadan tillfogas en aktieägare eller någon annan genom överträdelse 

av aktiebolagslagen, tillämplig lag om årsredovisning eller bolagsordningen 

(se 29 kap. 1 § aktiebolagslagen). De redovisade bestämmelserna 

kan vara tillämpliga när en stiftare, en styrelseledamot eller en verkställande 

direktör ger in en anmälan eller ansökan till Bolagsverket och 

påverkas inte av om anmälan eller ansökan ges in i pappersform eller 

elektronisk form. 

Mot den nu angivna bakgrunden anser vi att det inte finns något behov 

av att införa kompletterande ersättningsbestämmelser med anledning av 

att det införs elektroniska ingivningsrutiner. 

5.6 Ingivande av årsredovisning m.m. 

Regeringens förslag: En årsredovisning i ett aktiebolag skall kunna 

upprättas i elektronisk form och undertecknas med avancerad elektronisk 

signatur. 

En årsredovisning som har upprättats i elektronisk form skall få ges 

in till Bolagsverket som elektroniskt original. En årsredovisning som 

har upprättats i pappersform skall få ges in elektroniskt till Bolagsverket, 

om handlingens överensstämmelse med originalet är bestyrkt. 

Ett s.k. fastställelseintyg skall få undertecknas med en elektronisk 

signatur. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 

meddela föreskrifter om ingivning av årsredovisning på elektronisk 

väg, om bestyrkande av en elektronisk kopia av årsredovisning och 

om elektroniskt undertecknande av fastställelseintyg. 

Den som lämnar ett oriktigt bestyrkande av att en elektronisk kopia 

av en årsredovisning överensstämmer med originalet eller lämnar ett 

oriktigt fastställelseintyg i elektronisk form skall, om åtgärden innebär 

fara i bevishänseende, dömas till böter eller fängelse i högst sex 

månader eller, om brottet är att anse som grovt, till fängelse i högst två 

år. 

Bolagsverket skall registrera årsredovisningar och revisionsberättelser 

i aktiebolagsregistret. 

De nu beskrivna reglerna för årsredovisningar skall gälla även för 

koncernredovisningar och delårsrapporter.

Prop. 2005/06:135

39 

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se 

promemorian s. 43 f.). 

Remissinstanserna: Remissinstanserna har godtagit förslagen. 

Bakgrund: Ett aktiebolag är skyldigt att löpande bokföra alla affärshändelser 

(se 2 kap. 1 § och 4 kap. 1 § bokföringslagen, jfr ovan 4.3). 

Den löpande bokföringen skall varje år avslutas med en årsredovisning 

(se 6 kap. 1 § bokföringslagen). En årsredovisning består av bl.a. en balansräkning, 

en resultaträkning, noter och en förvaltningsberättelse (se 

2 kap. 1 § årsredovisningslagen). Årsredovisningen i ett aktiebolag skall 

granskas av bolagets revisor (se 9 kap. 3 § aktiebolagslagen). Revisorn 

skall varje år lämna en revisionsberättelse till bolagsstämman (se 9 kap. 

5 § aktiebolagslagen). Årsredovisningen och revisionsberättelsen för ett 

aktiebolag skall ges in till Bolagsverket. När årsredovisningen har getts 

in till verket, kungörs detta i en särskild tidning som verket ger ut (se 

8 kap. 4 § årsredovisningslagen). 

Ett aktiebolag är skyldigt att skicka bestyrkta kopior av årsredovisningen 

och revisionsberättelsen till Bolagsverket inom en månad efter det 

att bolagsstämman har fastställt balansräkningen och resultaträkningen. 

På kopian av årsredovisningen skall en styrelseledamot eller den verkställande 

direktören ha tecknat bevis om att balans- och resultaträkningarna 

har fastställts, s.k. fastställelseintyg (se 8 kap. 3 § 1 årsredovisningslagen). 

Hos Bolagsverket blir handlingarna offentliga och envar 

som vill kan ta del av dem. 

Om ett aktiebolag är moderbolag i en koncern, är bolaget i vissa fall 

skyldigt att även upprätta en koncernredovisning bestående av bl.a. en 

koncernbalansräkning och en koncernresultaträkning (se 7 kap. 14 §§ 

årsredovisningslagen). Revisorn skall granska koncernredovisningen och 

lämna en koncernrevisionsberättelse (se 9 kap. 5 och 38 §§ aktiebolagslagen). 

För aktiebolag gäller att koncernredovisningen och koncernrevisionsberättelsen 

skall ges in till Bolagsverket (se 8 kap. 16 § jämförd 

med 8 kap. 3 § 1 årsredovisningslagen). Också dessa handlingar blir 

genom ingivandet till Bolagsverket tillgängliga för envar. 

Vissa aktiebolag, bl.a. börsnoterade bolag, är skyldiga att lämna delårsrapport 

minst en gång under ett räkenskapsår som omfattar mer än tio 

månader. En delårsrapport offentliggörs på samma sätt som en årsredovisning 

(se 9 kap. 1 och 2 §§ årsredovisningslagen). 

Som ovan har framgått anser vi att aktiebolag bör ha möjlighet att ge in 

bl.a. årsredovisningshandlingar till Bolagsverket på elektronisk väg (se 

ovan avsnitt 5.1). Frågan om hur detta förfarande bör utformas behandlas 

i det följande. 

Skälen för regeringens förslag 

Upprättande och ingivande av årsredovisning 

Av årsredovisningslagen följer att en årsredovisning skall avfattas på 

svenska i vanlig läsbar form. Årsredovisningen skall skrivas under av 

samtliga styrelseledamöter och den verkställande direktören, om en sådan 

är utsedd (se 2 kap. 5 och 7 §§ årsredovisningslagen). Det finns alltså

Prop. 2005/06:135

40 

i dag inte något utrymme för att upprätta och underteckna årsredovisningen 

elektroniskt. 

I den nya aktiebolagslagen finns, som ovan har berörts, en bestämmelse 

som gör det möjligt att upprätta de flesta slag av bolagshandlingar 

 exempelvis stiftelseurkunder, revisorsyttranden, styrelse- och stämmoprotokoll 

och revisionsberättelser i elektronisk form, under förutsättning 

att handlingen undertecknas med en avancerad elektronisk 

signatur enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer 

(se 1 kap. 13 § aktiebolagslagen och prop. 2004/05:85 s. 516 f.). För att 

underlätta bolagens kommunikation med Bolagsverket bör det införas en 

möjlighet att upprätta och underteckna även årsredovisningen elektroniskt. 

En bestämmelse om detta bör tas in i årsredovisningslagen. 

Eftersom reglerna i årsredovisningslagen om upprättande av årsredovisning 

tillämpas på vissa finansiella företag, kommer förslaget att leda 

till att årsredovisningar kan upprättas elektroniskt även i vissa sådana 

företag (se 2 kap. 2 § lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 

samt 2 kap. 2 § lagen om årsredovisning i försäkringsföretag). 

Sannolikt skulle en möjlighet till elektroniskt upprättande av årsredovisningar 

vara av värde även för andra företagsformer. Frågan om 

möjligheten att upprätta årsredovisningar i elektronisk form bör utsträckas 

till andra företagsformer kommer att övervägas i annat sammanhang. 

En särskild fråga är vilka krav som bör ställas på den elektroniska signatur 

som används för att underteckna årsredovisningen och om kraven 

bör anges i lag. Som nämnts har det i aktiebolagslagen införts bestämmelser 

om att handlingar som skall vara undertecknade får undertecknas 

med avancerad elektronisk signatur (se 1 kap. 13 § aktiebolagslagen). 

Det framstår som lämpligt att motsvarande ordning införs för årsredovisningar. 

Det skulle i och för sig ha vissa fördelar att överlämna till Bolagsverket 

att utforma närmare bestämmelser om den elektroniska signaturen. 

Frågan om reglerna om redovisning är av privaträttslig natur och 

därmed kräver lagform eller offentligrättsliga är föremål för skilda meningar 

(se prop. 1998/99:130 s. 183 f.). Det förefaller dock under alla 

förhållanden lämpligt att kraven på den elektroniska signaturen anges i 

lag och att det sker med den i aktiebolagslagen införda bestämmelsen 

som förebild (se prop. 2004/05:85 s. 306 f.). Det bör alltså i årsredovisningslagen 

införas en bestämmelse om att årsredovisningen i aktiebolag 

får undertecknas med avancerad elektronisk signatur enligt lagen 

(2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. 

På årsredovisningen skall revisorn göra en hänvisning till revisionsberättelsen 

(se 9 kap. 28 § andra stycket aktiebolagslagen). Syftet med en 

sådan hänvisning är att identifiera det exemplar av årsredovisningen som 

har varit föremål för granskning. 

Om revisorn anser att balansräkningen 

eller resultaträkningen inte bör fastställas, skall detta antecknas på årsredovisningen 

(se 9 kap. 32 § aktiebolagslagen). En hänvisning eller anteckning 

av detta slag bör kunna göras med hjälp av elektroniska rutiner. 

Några särskilda bestämmelser om detta behövs inte. 

En årsredovisning som har upprättats elektroniskt och undertecknats 

med avancerad elektronisk signatur bör givetvis kunna ges in till Bolagsverket 

i elektronisk form. Det är dock nödvändigt att uppställa vissa föreskrifter 

om sådan ingivning, däribland om elektroniskt format på årsredo

Prop. 2005/06:135

41 

visningen och den elektroniska signaturen. Regeringen eller den myndighet 

som regeringen bestämmer bör meddela föreskrifter om ingivningen. 

Om årsredovisningen inte uppfyller de krav som anges i föreskrifterna, 

bör den få ges in i form av en bestyrkt kopia. De närmare förutsättningarna 

för detta bör också kunna regleras i förordning eller i myndighetsföreskrifter 

(se avsnitt 5.2.3). 

På motsvarande sätt som handlingar som skall bifogas en registreringsanmälan 

(se avsnitt 5.2.3), bör en årsredovisning som har upprättats i 

pappersform kunna ges in som en elektronisk kopia. En förutsättning för 

detta bör vara att den elektroniska kopians överensstämmelse med 

originalet är bestyrkt. Regeringen eller den myndighet som regeringen 

bestämmer bör meddela närmare föreskrifter om ingivningen. 

De nu föreslagna reglerna om elektronisk ingivning av årsredovisningar 

kommer inte att kunna tillämpas fullt ut av de finansiella företagen 

eller av försäkringsföretagen. Kompletterande regler för dessa företag 

bereds i särskild ordning (jfr ovan avsnitt 5.1). 

S.k. fastställelseintyg 

Som tidigare nämnts skall en styrelseledamot eller den verkställande 

direktören på kopian av årsredovisningen teckna bevis om att balansräkningen 

och resultaträkningen har fastställts av bolagsstämman. Uppgift 

skall även lämnas om fastställelsedagen samt om bolagsstämmans beslut 

beträffande bolagets vinst eller förlust (se 8 kap. 3 § 1 årsredovisningslagen). 

I det föregående har vi föreslagit att årsredovisningen skall kunna upprättas 

och undertecknas elektroniskt. Det är naturligt att det då även är 

möjligt att underteckna ett bevis om fastställelse elektroniskt. Närmare 

bestämmelser om kraven på den elektroniska signaturen bör meddelas av 

regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 

Ovan har föreslagits att en årsredovisning som har upprättats i pappersform 

skall kunna ges in till Bolagsverket elektroniskt i form av en 

elektronisk kopia. I ett sådant fall bör det vara möjligt att förse årsredovisningen 

med ett fastställelseintyg i vanlig skriftlig form redan innan 

handlingen skannas. Den elektroniska kopian som sänds in till Bolagsverket 

kommer då att omfatta även fastställelseintyget. Det bör också 

vara möjligt att i samband med bestyrkandet av att den elektroniska 

kopian överensstämmer med originalet, teckna fastställelseintyget 

elektroniskt enligt föreskrifter som regeringen eller den myndighet som 

regeringen bestämmer meddelar. 

Straffansvar 

Den föreslagna bestämmelsen om bestyrkande av årsredovisning bör, 

med åberopande av samma skäl som har anförts beträffande handlingar 

som skall bifogas registreringsanmälningar och ansökningar, sanktioneras 

med en särskild straffbestämmelse (jfr ovan avsnitt 5.4). Vi anser att 

den bör utformas på samma sätt som den motsvarande bestämmelsen för 

registrerings- och ansökningsärenden enligt aktiebolagslagen. 

Den bör 

även omfatta oriktig uppgift som har lämnats i ett fastställelseintyg.

Prop. 2005/06:135

42 

Årsredovisningen bör registreras i aktiebolagsregistret 

Årsredovisningshandlingar som har getts in till Bolagsverket skall hållas 

tillgängliga för var och en som önskar att ta del av dem. Enligt årsredovisningslagen 

skall det även kungöras att årsredovisningshandlingar har 

getts in till verket. Kungörandet sker i en särskild tidning som verket ger 

ut (se 8 kap. 4 § årsredovisningslagen). De nya reglerna i publicitetsdirektivet 

innebär att redovisnings- och revisionshandlingar som skall 

offentliggöras även skall införas eller omskrivas i det register där bolaget 

är registrerat (se den nya artikel 3.2 andra stycket i publicitetsdirektivet). 

Mot den bakgrunden föreslår vi att det införs en bestämmelse om att 

årsredovisning och revisionsberättelse som har getts in till Bolagsverket 

för offentliggörande skall registreras i aktiebolagsregistret. I nästa avsnitt 

(avsnitt 5.7) behandlas vissa särskilda frågor om registreringen i aktiebolagsregistret. 

Frågor om kungörande av årsredovisningshandlingar behandlas 

i avsnitt 5.9. 

Koncernredovisning och delårsrapporter 

I dag gäller det samma bestämmelser för upprättande och offentliggörande 

av en koncernredovisning som för upprättandet och offentliggörandet 

av en årsredovisning. Det är enligt vår mening naturligt att också 

koncernredovisningar kan undertecknas med en avancerad elektronisk 

signatur och ges in till Bolagsverket enligt de beskrivna reglerna för 

årsredovisningar. Även fastställelseintyg för en koncernredovisning bör 

kunna undertecknas elektroniskt. 

Reglerna om lämnande och offentliggörande av delårsrapport hänvisar 

i stor utsträckning till motsvarande bestämmelser om årsredovisning. 

Enligt vår mening är det naturligt att det införs en möjlighet att underteckna 

även en delårsrapport med avancerad elektronisk signatur och att 

ge in den elektroniskt till verket. 

Ett oriktigt bestyrkande av en koncernredovisning eller en delårsrapport 

bör, på motsvarande sätt som ett oriktigt bestyrkande av en årsredovisning, 

straffsanktioneras. Detsamma gäller en oriktig uppgift som 

lämnas i ett fastställelseintyg för en koncernredovisning. 

5.7 Bolagsverkets dokumenthantering och 

tillhandahållande av uppgifter 

Regeringens bedömning: Ändringsdirektivets bestämmelser om dokumenthantering 

och tillhandahållande av uppgifter bör genomföras i 

förordning. 

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning 

(se promemorian s. 47 f.). 

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte framfört några invändningar 

mot promemorians bedömning. 

Skälen för regeringens bedömning: Anmälningar om registrering i 

aktiebolagsregistret registreras i ett särskilt diarium hos Bolagsverket. 

Vissa uppgifter samt beslut i ärendena registreras i aktiebolagsregistret. I

Prop. 2005/06:135

43 

aktiebolagslagen och aktiebolagsförordningen finns bestämmelser om 

vilka uppgifter som skall registreras i aktiebolagsregistret. 

Bolagsverkets diarium och aktiebolagsregistret förs med automatiserad 

behandling (se 2 kap. 7 § aktiebolagsförordningen). 

De handlingar som ges in till Bolagsverket i registreringsärenden förvaras 

i pappersbaserade akter för varje bolag (se 2 kap. 10 § aktiebolagsförordningen). 

Sedan något år tillbaka har verket som rutin att även 

skanna in samtliga handlingar. De elektroniska versionerna av handlingarna 

sparas i elektroniska akter för varje bolag. I de elektroniska akterna 

finns även redovisnings- och revisionshandlingar som har getts in till 

verket för offentliggörande (se 8 kap. 4 § årsredovisningslagen). 

Enligt publicitetsdirektivet skall medlemsstaterna offentliggöra vissa 

handlingar och uppgifter, bl.a. stiftelseurkund, bolagsordning, ändringar i 

bolagsordning, tillsättande och entledigande av personer i bolagsorgan 

och vissa redovisningshandlingar (se artikel 2 i publicitetsdirektivet). Enligt 

ändringsdirektivet skall de handlingar och uppgifter som skall offentliggöras 

föras in i det register där bolaget är registrerat eller omskrivas i 

detta i elektronisk form (se den nya artikel 3.2 tredje stycket i publicitetsdirektivet). 

Detta medför att de handlingar som enligt publicitetsdirektivet 

skall offentliggöras och som ges in till registreringsmyndigheten skall 

införas i aktiebolagsregistret. Detta gäller oavsett om handlingarna har 

getts in i pappersform eller elektronisk form. För att genomföra direktivets 

bestämmelser beträffande handlingar som ges in i registreringsärenden 

enligt aktiebolagslagen bör bestämmelserna i aktiebolagsförordningen 

kompletteras. Vi avser att besluta om nödvändiga förordningsändringar. 

Frågor om registrering i aktiebolagsregistret av årsredovisnings och 

revisionshandlingar har behandlats ovan (se avsnitt 5.6). 

Ändringsdirektivet innehåller också bestämmelser om registreringsmyndighetens 

skyldighet att tillhandahålla uppgifter och handlingar 

elektroniskt (se den nya artikel 3.3 i publicitetsdirektivet). Dessa bestämmelser 

innebär i huvuddrag att myndigheten skall tillhandahålla kopior 

av handlingar och uppgifter åt den som vill ta del av dem i pappersform 

eller i elektronisk form enligt sökandens önskemål. För att uppfylla 

direktivets krav måste det införas bestämmelser om elektroniskt utlämnande 

av uppgifter. Också i denna del avser vi att besluta om nödvändiga 

förordningsändringar. 

5.8 Behandling av personuppgifter 

Regeringens bedömning: Frågor om Bolagsverkets behandling av 

personuppgifter bör även fortsättningsvis regleras i förordning. 

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning 

(se promemorian s. 49 f.). 

Remissinstanserna: Stockholms Handelskammare har ansett att det 

inte finns behov av att vid sidan om personuppgiftslagen (1998:204) 

reglera Bolagsverkets behandling av personuppgifter. Övriga remissinstanser 

har godtagit promemorians bedömning. 

Skälen för regeringens bedömning: Personuppgiftslagen är generellt 

tillämplig vid all behandling av personuppgifter som sker helt eller delvis

Prop. 2005/06:135

44 

automatiserat. Lagen är också tillämplig vid manuell behandling av 

personuppgifter i vissa fall. Om det i annan lag eller författning finns 

bestämmelser som avviker från personuppgiftslagen, skall dock de 

bestämmelserna gälla (se 2 § personuppgiftslagen). 

I aktiebolagsförordningen föreskrivs att Bolagsverket är personuppgiftsansvarigt 

enligt personuppgiftslagen för aktiebolagsregistret (se 

2 kap. 2 §). Vidare föreskrivs att verket skall se till att det inte uppkommer 

något otillbörligt intrång i registrerades personliga integritet 

eller några risker från säkerhetssynpunkt. För dessa syften får verket i 

enskilda fall ställa upp villkor för behandlingen av personuppgifter (se 

2 kap. 3 §). Det framgår också att Bolagsverket inom ramen för de 

ändamål som personuppgifter i aktiebolagsregistret skall tillhandahållas 

för får medge direktåtkomst till aktiebolagsregistret (se 2 kap. 4 §). 

I det föregående har den bedömningen gjorts att det skall bli möjligt att 

ge in anmälningar, ansökningar och vissa handlingar till Bolagsverket på 

elektronisk väg. Vidare har angetts att vi har för avsikt att bl.a. införa förordningsbestämmelser 

om elektronisk dokumenthantering hos Bolagsverket. 

Som en följd av detta kommer antalet elektroniska dokument hos 

Bolagsverket att bli mycket stort och verkets elektroniska arkiv på sikt att 

omfatta ett stort antal uppgifter och handlingar. Det är därför viktigt att 

det finns tydliga bestämmelser om Bolagsverkets personuppgiftshantering. 

Mot denna bakgrund finns det anledning att införa vissa ytterligare 

författningsregler när det gäller Bolagsverkets behandling av personuppgifter, 

bl.a. avseende dokumenthanteringen. 

Frågan om en författningsreglering av personuppgiftsbehandling bör 

ha lagform eller inte har behandlats tidigare i lagstiftningsärenden. Det 

har då ansetts att myndighetsregister med ett stort antal registrerade och 

ett särskilt känsligt innehåll bör regleras i lag (se prop. 1997/98:44 s. 41, 

bet. 1997/98:KU18 s. 43 och rskr. 1997/98:180). Aktiebolagsregistret 

innehåller ett stort antal uppgifter och kommer framdeles att innehålla 

ännu flera. Känsliga personuppgifter av det slag som avses i 13 § personuppgiftslagen, 

dvs. uppgifter som rör ras eller etniskt ursprung, politiska 

åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening 

samt uppgifter som rör hälsa eller sexualitet, torde dock inte förekomma 

annat än i mycket sällsynta undantagsfall. Mot den bakgrunden 

är vår bedömning att det är tillräckligt att principerna för Bolagsverkets 

behandling av personuppgifter även fortsättningsvis regleras i förordning. 

Vi avser därför att ta in vissa kompletterande bestämmelser om 

behandlingen av personuppgifter i aktiebolagsförordningen. 

5.9 Kungörande av årsredovisning 

Regeringens bedömning: Reglerna om kungörande vid ingivning av 

årsredovisning bör inte ändras. 

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning 

(se promemorian s. 50). 

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte framfört några invändningar 

mot promemorians bedömning.

Prop. 2005/06:135

45 

Skälen för regeringens bedömning: Enligt nuvarande regler kungör 

Bolagsverket uppgifter om att årsredovisning och revisionsberättelse har 

kommit in i en särskild tidning som verket ger ut (se 8 kap. 4 § årsredovisningslagen). 

De krav som publicitetsdirektivet numera ställer upp 

innebär att årsredovisning och revisionsberättelse skall registreras i aktiebolagsregistret. 

I det föregående har vi förordat att det införs en 

bestämmelse om detta (se avsnitt 5.6). Av aktiebolagslagens regler följer 

att Bolagsverket genast skall kungöra i Post- och Inrikes Tidningar vad 

som har registrerats i aktiebolagsregistret (se 27 kap. 3 § aktiebolagslagen). 

Det finns knappast skäl att kungöra uppgifterna om att årsredovisning 

och revisionsberättelse har kommit in i två tidningar. Det finns inte heller 

skäl att frångå den ordning som för närvarande gäller för kungörande av 

årsredovisningshandlingar. Någon särskild kungörelse om att årsredovisning 

och revisionsberättelse har registrerats i aktiebolagsregistret bör 

alltså enligt vår mening inte ske. 

5.10 Offentliggörande på annat språk än svenska 

Regeringens förslag: Uppgifter skall registreras i aktiebolagsregistret 

och kungöras på svenska. Om det bolag som en registrering avser 

begär det, skall registrering och kungörelse avfattas även på annat 

officiellt språk inom Europeiska unionen eller på norska eller isländska. 

Om en uppgift har förts in i aktiebolagsregistret och kungjorts i 

Post- och Inrikes Tidningar såväl på svenska som i översättning till ett 

främmande språk och översättningen avviker från den svenska språkversionen, 

kan bolaget inte åberopa översättningen mot tredje man. 

Tredje man kan dock åberopa översättningen mot bolaget, om bolaget 

inte visar att han eller hon kände till den svenska språkversionen. 

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se 

promemorian s. 50 f.). 

Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte framfört 

några invändningar mot förslaget. 

Skälen för regeringens förslag: I publicitetsdirektivet finns bestämmelser 

om att varje bolag skall vara registrerat i ett register och att uppgifter 

som förs in i registret skall offentliggöras i en nationell tidning. 

Direktivet innehåller också regler om verkan av att uppgifter offentliggörs 

(se artiklarna 2 och 3). Direktivet innehåller också bestämmelser om 

att uppgifter i registret på begäran skall lämnas ut. Direktivets regler uppfylls 

i fråga om svenska aktiebolag genom bestämmelser i bl.a. 27 kap. 

aktiebolagslagen (jfr ovan avsnitt 4.2). 

Enligt 27 kap. 1 § aktiebolagslagen skall, som tidigare angetts, Bolagsverket 

föra ett aktiebolagsregister. Av 27 kap. 3 § aktiebolagslagen följer 

att Bolagsverket genast skall kungöra i Post- och Inrikes Tidningar vad 

som har registrerats i aktiebolagsregistret med vissa undantag. 

Utgångspunkten 

är att det som har förts in i aktiebolagsregistret skall anses ha 

kommit till tredje mans kännedom, om det har kungjorts i Post- och Inrikes 

Tidningar (se 27 kap. 4 § aktiebolagslagen).

Prop. 2005/06:135

46 

Enligt ändringsdirektivet skall medlemsstaterna tillåta att de uppgifter 

och handlingar som skall offentliggöras offentliggörs, förutom enligt de 

språkregler som gäller i medlemsstaten, på vilket eller vilka som helst av 

Europeiska unionens övriga officiella språk (se den nya artikel 3a.2 i 

publicitetsdirektivet). För att uppfylla detta krav föreslår vi att det i aktiebolagslagen 

införs en bestämmelse om att registreringen i aktiebolagsregistret 

och kungörelsen, om det begärs, skall avfattas på förutom på 

svenska annat officiellt språk inom Europeiska unionen. 

Enligt ändringsdirektivet är det vidare möjligt för medlemsstaterna att 

tillåta att handlingarna och uppgifterna offentliggörs på andra språk än de 

officiella språken inom Europeiska unionen (se den nya artikel 3a.3 i 

publicitetsdirektivet). Fråga uppstår om det finns anledning att tillåta att 

uppgifterna registreras och kungörs på något ytterligare språk. 

Till de språk som inte utgör officiella språk inom Europeiska unionen 

hör norska och isländska. Det beror på att varken Norge eller Island är 

medlem i Europeiska unionen. Med hänsyn till den geografiska anknytningen 

till Norge och Island och de kommersiella förbindelserna med 

länderna, anser vi att det är det naturligt att tillåta offentliggörande även 

på norska och isländska. 

Vi bedömer att det för närvarande inte finns skäl att tillåta offentliggörande 

på något ytterligare språk. 

Bestämmelserna i ändringsdirektivet om offentliggörande på annat 

språk än svenska omfattar även redovisnings- och revisionshandlingar 

som ges in till Bolagsverket enligt årsredovisningslagen (se 8 kap. 4 § 

årsredovisningslagen). Vi föreslår därför att det införs motsvarande bestämmelser 

om registrering och kungörande av dessa handlingar. 

I ändringsdirektivet finns även bestämmelser om vad som skall gälla 

om uppgifter och handlingar som offentliggörs på olika språk avviker 

från varandra (se den nya artikel 3a.4 i publicitetsdirektivet). Enligt dessa 

bestämmelser får en på frivillig basis gjord översättning som offentliggjorts 

och som avviker från de handlingar eller uppgifter som har kungjorts 

på registrets officiella språk, dvs. svenska för aktiebolagsregistret, 

inte åberopas av bolaget mot tredje man. Tredje man får dock åberopa 

den på frivillig basis gjorda översättningen, om inte bolaget visar att han 

eller hon hade kännedom om den version som varit föremål för det 

obligatoriska offentliggörandet. Vi föreslår därför att en bestämmelse tas 

in i aktiebolagslagen av innebörd att, om en uppgift har förts in i aktiebolagsregistret 

och kungjorts i Post- och Inrikes Tidningar såväl på 

svenska som i översättning till ett främmande språk och översättningen 

avviker från den svenska språkversionen, kan bolaget inte åberopa översättningen 

mot tredje man. 

Tredje man skall dock kunna åberopa översättningen 

mot bolaget, om bolaget inte visar att han eller hon kände till 

den svenska språkversionen.

Prop. 2005/06:135

47 

5.11 Uppgifter om bolaget på bolagets webbplatser 

Regeringens förslag: Ett aktiebolags webbplatser skall innehålla uppgifter 

om bolagets firma, den ort där styrelsen har sitt säte och organisationsnummer. 

Om bolaget har gått i likvidation, skall också detta anges. 

Om det finns särskilda skäl, får Bolagsverket tillåta att ett aktiebolag 

inte lämnar uppgift om bolagets firma på sina webbplatser. Bolaget skall 

då i stället lämna uppgift om att bolaget är ett aktiebolag och om bolagskategori. 

Ett sådant tillstånd skall begränsas till viss tid och får förenas 

med villkor. 

Bolagsverket skall vid vite kunna förelägga den verkställande direktören 

eller en styrelseledamot att lämna de aktuella uppgifterna på bolagets 

webbplatser. 

Bolagsverkets beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. 

Promemorians förslag: I promemorian har inte föreslagits någon bestämmelse 

om att Bolagsverket skall kunna tillåta att ett aktiebolag inte 

lämnar uppgift om firma på sina webbplatser. Promemorians förslag 

överensstämmer i övrigt med regeringens förslag (se promemorian s. 52 

f.). 

Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser, bl.a. Stockholms tingsrätt, 

Sveriges advokatsamfund, FAR, Näringslivets Regelnämnd, Svenska 

Bankföreningen, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund, Svenskt 

Näringsliv, Företagarna och Svensk Handel, har avstyrkt eller kritiserat 

förslaget om att ett aktiebolags firma alltid skall finnas angiven på 

bolagets webbplatser. Några av remissinstanserna har ansett att det skall 

vara möjligt att bevilja dispens från kravet att ange firma på webbplats. 

Remissinstanserna har i övrigt inte framfört några invändningar mot 

förslaget. 

Skälen för regeringens förslag: Publicitetsdirektivet innehåller bestämmelser 

om att ett aktiebolags brev och orderblanketter skall ange 

bl.a. bolagets form och styrelsens säte, organisationsnummer och, i förekommande 

fall, uppgift om att bolaget har trätt i likvidation (se artikel 4). 

Direktivet innehåller också bestämmelser om att medlemsstaterna skall 

föreskriva lämpliga påföljder för de fall uppgifterna inte lämnas (se artikel 

6). 

Direktivets regler är genomförda i svensk rätt genom bestämmelser i 

28 kap. 5 § och 30 kap. 2 § aktiebolagslagen. I 28 kap. 5 § anges att ett 

aktiebolags brev, fakturor och orderblanketter skall ange bolagets firma, 

den ort där styrelsen har sitt säte samt bolagets organisationsnummer. Vidare 

anges att uppgift om att bolaget har gått i likvidation i förekommande 

fall skall anges. Av 30 kap. 2 § följer att Bolagsverket vid vite kan 

förelägga den verkställande direktören eller en styrelseledamot att fullgöra 

skyldighet att lämna sådana uppgifter som nu avses i bolagets brev, 

fakturor och orderblanketter. 

I ändringsdirektivet föreskrivs att uppgifter om organisationsnummer, 

säte och likvidation skall lämnas oavsett om bolagets brev eller orderblanketter 

är i pappersform eller annan form (se den nya artikel 4 första 

stycket i publicitetsdirektivet). Vidare föreskrivs att ett bolags eventuella 

webbplats skall innehålla de nämnda uppgifterna. Liksom tidigare anges 

att medlemsstaterna skall föreskriva lämpliga påföljder för det fall att de

Prop. 2005/06:135

48 

aktuella uppgifterna inte lämnas (se den nya artikel 6 i publicitetsdirektivet). 

Medför ändringarna i publicitetsdirektivet behov av ändringar i svensk 

lagstiftning? 

Enligt nuvarande regler skall ett aktiebolags brev, fakturor och orderblanketter 

ange bl.a. de uppgifter som ändringsdirektivet föreskriver (se 

28 kap. 5 § aktiebolagslagen). Varken brev, fakturor eller orderblanketter 

utgör termer som hindrar elektroniska rutiner. Aktiebolagslagens 

bestämmelse om angivande av vissa uppgifter i bolagets brev får 

alltså anses tillämplig på alla brev, även sådana som upprättas och sänds 

elektroniskt, t.ex. med e-mail eller med fax (jfr[REDACTED_EFTERNAMN] m.fl., Aktiebolagslagen, 

en kommentar, del II, supplement 4 s. 16:10). Motsvarande 

får anses gälla beträffande orderblanketter. Av det sagda följer att bestämmelsen 

om angivande av uppgifter i brev eller orderblanketter inte 

behöver ändras. 

Det finns även bestämmelser om att företag som bedriver handel via 

Internet skall lämna uppgifter om bl.a. namn. Enligt lagen (2002:562) om 

elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster skall fysiska 

och juridiska personer som tillhandahåller vissa slag av tjänster lämna 

information om bl.a. sitt namn, sin adress och sitt organisationsnummer. 

Reglerna innebär att ett aktiebolag som bedriver sådan verksamhet som 

avses i lagen via en egen webbplats skall lämna de nämnda uppgifterna 

på webbplatsen eller t.ex. via länk till en webbplats där informationen på 

ett enkelt sätt kan hittas (se 8 § lagen om elektronisk handel och andra informationssamhällets 

tjänster och prop. 2001/02:150 s. 116). Någon generell 

skyldighet för aktiebolag att på webbplats lämna de uppgifter som 

anges i de nya bestämmelserna i publicitetsdirektivet finns däremot inte. 

Det bör därför införas krav på att aktiebolagets webbplatser alltid skall 

innehålla uppgifter om styrelsens säte, organisationsnummer och likvidation. 

En särskild fråga är om bolagets webbplatser dessutom bör liksom 

bolagets brevpapper, fakturor och orderblanketter ange bolagets firma 

eller om det är tillräckligt som föreskrivs i ändringsdirektivet att den 

anger bolagets form (dvs. aktiebolag). 

Det kan i och för sig anses vara naturligt att också firman anges, eftersom 

firman är det namn under vilket bolaget uppträder och firmateckning 

skall ske med angivande av firma. Som framhölls i promemorian talar 

också starka konsumentintressen för att ett bolag alltid skall ange sin 

firma på sina webbplatser. Det bör emellertid samtidigt beaktas, som 

bl.a. Stockholms tingsrätt och Sveriges advokatsamfund har framhållit, 

att ett bolag som anger sin firma på en webbplats kan göra intrång i varumärken 

eller andra kännetecken som är skyddade i andra länder, eftersom 

firman genom att användas på Internet blir tillgänglig i hela världen (jfr 

Varumärkeskommitténs slutbetänkande SOU 2001:26 s. 

357 f.). Ett 

bolag som gör intrång i skyddade kännetecken kan drabbas av skadeståndsrättsliga 

och straffrättsliga sanktioner. Om det införs krav på att 

bolag skall ange firman, kan det enda sättet för ett bolag att undvika 

dessa påföljder vara att lägga ner sina webbplatser eller byta firma. Dessa 

åtgärder kan emellertid kraftigt motverka bolagets kommersiella intressen. 

Vi anser mot denna bakgrund att det visserligen bör införas skyldighet 

för aktiebolag att ange sin firma på sina webbplatser men att

Prop. 2005/06:135

49 

denna skyldighet bör kombineras med en möjlighet för bolagen att, efter 

dispens, utelämna uppgiften om firman om de i stället lämnar uppgift om 

att bolaget är ett aktiebolag och om bolagskategori. 

Vilka förutsättningar bör då gälla för tillstånd att inte ange firma på 

sina webbplatser? 

Enligt vår mening är det rimligt att tillstånd att inte ange firma ges om 

ett bolag begår eller riskerar att begå intrång i skyddade varumärken eller 

andra kännetecken i andra länder om det anger firman på sina webbplatser. 

Samtidigt måste dock även intresset av att en läsare av en webbplats 

får korrekt och fullständig information beaktas. Detta bör komma 

till uttryck genom en lagregel som anger att tillstånd får lämnas, om det 

finns särskilda skäl. Ett tillstånd att inte lämna uppgift om firman bör 

alltid begränsas till viss tid. Ett sådant tillstånd bör också få förenas med 

villkor som anses påkallade. 

Ärenden om tillstånd att inte ange firma på webbplats bör handläggas 

av Bolagsverket. Bolagsverkets beslut bör kunna överklagas hos allmän 

förvaltningsdomstol (jfr 31 kap. 2 § aktiebolagslagen). 

Ändringsdirektivet innehåller även en bestämmelse om att medlemsstaterna 

skall föreskriva lämpliga påföljder för det fall att stadgade uppgifter 

inte lämnas i brev etc. eller på bolagets webbplatser (se den nya 

artikel 6.b i publicitetsdirektivet). Vi föreslår därför att ett tillägg görs i 

aktiebolagslagens bestämmelser om vite, så att Bolagsverket får möjlighet 

att förelägga den verkställande direktören eller en styrelseledamot att 

vid vite fullgöra lagens föreskrifter om att ange vissa uppgifter på bolagets 

webbplatser. 

6 Ikraftträdande och övergångsfrågor 

Regeringens förslag: De föreslagna bestämmelserna skall träda i 

kraft den 1 juli 2006. 

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se 

promemorian s. 53 f.). 

Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något 

att invända mot förslaget. 

Skälen för regeringens förslag: Publicitetsdirektivet skall vara genomfört 

i nationell lagstiftning senast den 1 januari 2007. De regler som 

nu föreslås måste således träda i kraft senast vid den tidpunkten. För att 

minska den administrativa bördan för aktiebolagen i samband med olika 

anmälnings- och ansökningsärenden är det emellertid önskvärt att de nya 

reglerna kan träda i kraft så snart som möjligt. 

Bolagsverket har upplyst att de i propositionen föreslagna elektroniska 

rutinerna kan tas i bruk den 1 juli 2006. Med hänsyn härtill föreslår vi att 

tiden för ikraftträdande bestäms till den 1 juli 2006. 

Några övergångsbestämmelser behövs inte.

Prop. 2005/06:135

50 

7 Kostnader 

Kostnader för det allmänna 

För Bolagsverket medför förslagen om elektronisk ingivning och en 

fullständig elektronisk ärendehantering kostnader för att anpassa vissa 

IT- och handläggningssystem. Systemen är dock redan i viss mån anpassade 

för en elektronisk ingivning. Dessutom har verket redan infört som 

rutin att skanna in handlingar som ges in i registreringsärenden. Verkets 

kostnader för att ytterligare anpassa systemen bör därför bli förhållandevis 

begränsade. När det gäller registrering och kungörande på annat språk 

än svenska behöver däremot delvis nya system och rutiner utvecklas, 

vilket medför vissa kostnader. Därutöver kan kostnader för vissa informationsinsatser 

uppkomma. 

Bolagsverkets kostnader för handläggning av registrerings- och ansökningsärenden 

och hantering av årsredovisningar finansieras genom 

registrerings- och ansökningsavgifter. De kostnader som uppkommer för 

att ta ett elektroniskt ingivningssystem i bruk bör finansieras genom avgifter. 

På längre sikt bör ett system med elektronisk ingivning medföra 

kostnadsbesparingar för verket. 

Även Bolagsverkets kostnader för handläggning av ärenden om tillstånd 

att inte ange firma på webbplats bör finansieras genom avgifter. 

Förslagen påverkar inte statens finanser. 

Kostnader för enskilda 

För aktiebolagen medför det nya elektroniska ingivningssystemet minskat 

arbete. Registreringsanmälningar och årsredovisningshandlingar behöver 

inte skickas till Bolagsverket per post, vilket leder till förenklad 

ärendehanering för bolagen och minskade pappers- och portokostnader. 

Vidare bör arbetet med kompletteringar av bristfälliga anmälningar och 

ansökningar minska. 

För andra enskilda medför de nya reglerna att det blir lättare att få del 

av uppgifterna i registret. Kostnaderna för att få del av uppgifterna 

elektroniskt bör också i vart fall på sikt bli lägre jämfört med om uppgifterna 

enbart kan tillhandahållas i pappersform. 

8 Författningskommentar 

8.1 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen 

(2005:551) 

Inledning 

Både aktiebolagslagen och aktiebolagsförordningen innehåller bestämmelser 

om registrering av aktiebolag och därmed anknytande frågor. 

Flertalet bestämmelser i aktiebolagsförordningen har ansetts utgöra föreskrifter 

om verkställighet av lag, som alltså kan meddelas av regeringen 

utan bemyndigande i lag (jfr 8 kap. 13 § första stycket 1 regeringsformen). 

Vi har gjort bedömningen att också de föreslagna bestämmel

Prop. 2005/06:135

51 

serna om elektronisk ingivning av anmälningar och ansökningar utgör 

verkställighetsföreskrifter med undantag av den föreslagna straffbestämmelsen 

(se avsnitt 5.14). Vi har därför ansett att enbart den sistnämnda 

bestämmelsen skall införas i aktiebolagslagen medan de övriga 

bestämmelserna kan tas in i aktiebolagsförordningen eller i föreskrifter 

som Bolagsverket meddelar (jfr 8 kap. 13 § tredje stycket regeringsformen). 

Efter det att riksdagen har tagit ställning till förslagen i denna 

remiss, avser vi att besluta om nödvändiga förordningsändringar. 

Vi föreslår också vissa ändringar i aktiebolagslagen som avser kungörelse 

av uppgifter i aktiebolagsregistret och verkan av sådan kungörelse 

samt uppgifter på ett aktiebolags webbplatser (se avsnitt 5.911). 

Till följd av hänvisningar till aktiebolagslagen kommer de föreslagna 

ändringarna att gälla även för europabolag (se 7 § lagen om europabolag) 

samt bankaktiebolag och kreditmarknadsbolag (se 10 kap. 1 § och 

11 kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse). 

1 kap. 13 § 

En handling enligt denna lag som skall vara undertecknad får, om något 

annat inte anges, undertecknas med avancerad elektronisk signatur enligt 

lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. 

(Jfr 1 kap. 13 § i promemorians förslag.) 

I aktiebolagslagen finns åtskilliga bestämmelser om att handlingar skall 

undertecknas (se t.ex. 2 kap. 4 §, 7 kap. 48 § och 8 kap. 24 §). Av förevarande 

paragraf i dess hittills gällande lydelse följer att en handling som 

enligt aktiebolagslagen skall vara undertecknad får, om inte något annat 

anges, undertecknas med avancerad elektronisk signatur. 

I syfte att klargöra att paragrafen gäller samtliga handlingar enligt 

aktiebolagslagen för vilka det gäller, uttryckligt eller underförstått, ett 

krav på undertecknande har i paragrafens första sats rekvisiten handling 

som enligt denna lag skall vara undertecknad ändrats till handling 

enligt denna lag som skall vara undertecknad. Ändringen innebär att 

samtliga handlingar enligt aktiebolagslagen för vilka det gäller ett uttryckligt 

eller ett underförstått krav på undertecknande får undertecknas 

med avancerad elektronisk signatur. 

Ett slag av handling för vilken det enligt praxis anses gälla ett implicit 

krav på undertecknande är intyg. I aktiebolagslagen finns ett flertal bestämmelser 

om intyg som skall lämnas i registrerings- och ansökningsärenden 

(se 2 kap. 23 § första stycket 3, 13 kap. 28 § första stycket 3, 14 

kap. 44 § första stycket 2, 15 kap. 27 § första stycket 3, 20 kap. 25 § 

andra stycket, 23 kap. 20 § första stycket 2, 23 kap. 25 § andra stycket, 

23 kap. 33 § andra stycket 2, 24 kap. 22 § andra stycket 2 och 24 kap. 

27 § andra stycket aktiebolagslagen). Om ett intyg som nu avses upprättas 

i elektronisk form, skall det alltså undertecknas med avancerad 

elektroniskt signatur. 

Frågan har behandlats i avsnitt 5.2.3.

Prop. 2005/06:135

52 

27 kap. 1 § 

Bolagsverket skall föra ett aktiebolagsregister för registrering enligt 

denna lag eller annan författning. 

Av 13 kap. 1 § första stycket lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 

framgår att bankaktiebolag skall registreras i bankregistret. 

När det i denna lag hänvisas till aktiebolagsregistret, skall hänvisningen 

beträffande bankaktiebolag avse bankregistret. 

I fråga om registrering i aktiebolagsregistret av redovisnings- och 

revisionshandlingar gäller bestämmelserna i årsredovisningslagen 

(1995:1554) och lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut 

och värdepappersbolag i stället för bestämmelserna i detta kapitel. 

(Jfr 27 kap. 1 § i promemorians förslag.) 

Paragrafen anger bl.a. att Bolagsverket skall föra ett aktiebolagsregister. 

I årsredovisningslagen har införts bestämmelser om att årsredovisning 

och revisionsberättelse som ges in till Bolagsverket för offentliggörande 

skall registreras i aktiebolagsregistret (se 8 kap. 3 b § årsredovisningslagen). 

I ett nytt tredje stycke har angetts att bestämmelserna i årsredovisningslagen 

och lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 

 som hänvisar till årsredovisningslagen gäller för registreringen 

i aktiebolagsregistret av redovisningshandlingar och revisionshandlingar. 

Bestämmelsen innebär att de föreslagna bestämmelserna 

i aktiebolagslagen om kungörande i Post- och Inrikes Tidningar (3 §) och 

om rättsverkan av registrering och kungörande (4 och 4 a §§) inte skall 

tillämpas på registrering i aktiebolagsregistret av redovisnings- och revisionshandlingar. 

Av bestämmelsen följer också att den föreslagna bestämmelsen i 1 a § 

om registrering på främmande språk inte heller blir tillämplig. En motsvarande 

bestämmelse finns dock i 8 kap. 3 b § årsredovisningslagen i 

förslaget. 

En uppgift om att en årsredovisning har getts in till Bolagsverket för 

offentliggörande skall kungöras enligt bestämmelserna i årsredovisningslagen 

i en särskild tidning som Bolagsverket ger ut (se 8 kap. 4 § årsredovisningslagen). 

27 kap. 1 a § 

En registrering i aktiebolagsregistret skall avfattas på svenska. Om det 

bolag som en registrering avser begär det, skall registreringen dessutom 

avfattas på annat officiellt språk inom den Europeiska unionen eller på 

norska eller isländska. 

Den som begär att en registrering skall avfattas på annat språk än 

svenska skall, om Bolagsverket inte medger annat, ge in en översättning 

till det språket av de uppgifter eller handlingar som skall registreras. 

Översättningen skall vara gjord av en översättare som har auktorisation 

eller motsvarande behörighet. 

(Jfr 27 kap. 1 a § i promemorians förslag.) 

Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om vilket eller vilka 

språk som en registrering i aktiebolagsregistret skall avfattas på. Frågan 

har behandlats i avsnitt 5.10.

Prop. 2005/06:135

53 

Av första styckets första mening framgår att en registrering alltid skall 

vara avfattad på svenska. 

Av andra meningen framgår att om det bolag som en registrering avser 

begär det, skall registreringen avfattas även på annat officiellt språk inom 

den Europeiska unionen eller på norska eller isländska. I Europeiska 

gemenskapens fördrag och i anslutningsfördrag anges vilka språk som är 

officiella inom unionen. För närvarande finns det 20 officiella språk. Det 

finns inte något hinder mot att en registrering avfattas på flera utländska 

språk, om bolaget begär det. 

En begäran om att en registrering skall avfattas på annat språk skall 

göras i samband med anmälan om registrering. Det är alltså inte möjligt 

att begära att befintliga uppgifter i aktiebolagsregistret skall registreras 

på ett nytt språk. 

Av andra stycket framgår att en översättning av den eller de handlingar 

eller uppgifter om skall registreras på annat språk än svenska skall ges in. 

Översättningen skall vara gjord från svenska till det språk som begäran 

avser. Vid begäran om att vanliga slag av ändringsanmälningar, såsom 

byte av styrelseledamot, skall registreras på särskilt etablerade språk, såsom 

engelska, torde någon översättning i allmänhet inte vara nödvändig. 

Bolagsverket kan då medge att bolaget inte ger in någon översättning. 

Verket får då självt, med sökandens medgivande, ombesörja översättningen. 

En sådan översättning som bolaget ger in skall vara gjord av en översättare 

som har auktorisation eller motsvarande behörighet. Kammarkollegiet 

prövar frågor om auktorisation för översättare (se lagen 

[1975:588] med bemyndigande att meddela föreskrifter om auktorisation 

och godkännande av översättare och tolkar samt förordningen [1985:613] 

om auktorisation av tolkar och översättare). Även en översättare som har 

motsvarande behörighet skall godtas, t.ex. godkännande i något annat 

EU-land än Sverige. 

Bolagsverket skall genast kungöra i Post- och Inrikes Tidningar det 

som registreras i aktiebolagsregistret. Av föreslagen ändring i 3 § följer 

att kungörelse skall avfattas på samma språk som registreringen. 

27 kap. 3 § 

Bolagsverket skall genast kungöra i Post- och Inrikes Tidningar vad som 

har registrerats i aktiebolagsregistret. Beslut om konkurs eller företagsrekonstruktion 

skall dock inte kungöras enligt denna lag. 

En kungörelse som avser en ändring i ett förhållande som tidigare har 

förts in i registret skall endast ange ändringens art. 

En kungörelse skall avfattas på samma språk som registreringen i 

aktiebolagsregistret. 

(Jfr 27 kap. 3 § i promemorians förslag.) 

Paragrafen innehåller bestämmelser om Bolagsverkets skyldighet att 

kungöra det som har införts i aktiebolagsregistret. 

I ett nytt tredje stycke anges att en kungörelse skall avfattas på samma 

språk som registreringen. 

Om registreringen har gjorts enbart på svenska, 

skall kungörelsen avfattas på svenska. Om registrering efter begäran (se

Prop. 2005/06:135

54 

1 a §) har avfattas även på något annat språk, skall kungörelse avfattas 

även på det eller de språken. Frågan har behandlats i avsnitt 5.10. 

27 kap. 4 § 

Det som enligt denna lag eller särskilda bestämmelser har förts in i 

aktiebolagsregistret skall anses ha kommit till tredje mans kännedom, om 

det enligt 3 § har kungjorts i Post- och Inrikes Tidningar. Detta gäller 

dock inte beträffande rättshandlingar eller andra åtgärder som har 

vidtagits före den sextonde dagen efter kungörandet, om tredje man visar 

att det var omöjligt för honom eller henne att känna till det som har 

kungjorts. 

I fråga om rättshandlingar och andra åtgärder som har vidtagits innan 

sådant kungörande som avses i första stycket har skett, kan bolaget inte 

åberopa det förhållande som blivit eller bort bli infört i registret mot 

någon annan än den som bolaget visar har känt till förhållandet. 

(Jfr 27 kap. 4 § i promemorians förslag.) 

I paragrafen finns bestämmelser om rättsverkan av att uppgift registreras 

i aktiebolagsregistret och kungörs i Post- och Inrikes Tidningar. 

Paragrafens två första stycken kvarstår oförändrade. Bestämmelserna i 

tredje stycket i paragrafens hittills gällande lydelse har flyttats till 4 a §. 

27 kap. 4 a § 

Om det som har kungjorts i Post- och Inrikes Tidningar inte stämmer 

överens med det som har införts i aktiebolagsregistret, kan bolaget inte 

åberopa kungörelsens innehåll mot tredje man. Tredje man kan dock 

åberopa kungörelsens innehåll mot bolaget, om bolaget inte visar att han 

eller hon kände till vad som har förts in i aktiebolagsregistret. 

Om en uppgift har förts in i aktiebolagsregistret och kungjorts i Post och 

Inrikes Tidningar såväl på svenska som i översättning till ett 

främmande språk och översättningen avviker från den svenska språkversionen, 

kan bolaget inte åberopa översättningen mot tredje man. 

Tredje man kan dock åberopa översättningen mot bolaget, om bolaget 

inte visar att han eller hon kände till den svenska språkversionen. 

(Jfr 27 kap. 4 a § i promemorians förslag.) 

Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om rättsverkan vid vissa 

slag av oriktiga registreringar i aktiebolagsregistret och kungörelser. 

Första stycket, som motsvarar tredje stycket i 4 § i den paragrafens hittills 

gällande lydelse, innehåller bestämmelser om rättsverkan om det 

som har kungjorts i Post- och Inrikes Tidningar inte stämmer överens 

med vad som har införts i aktiebolagsregistret. 

Med anledning av ändringar i publicitetsdirektivet har det införts 

bestämmelser om att uppgifter får registreras i aktiebolagsregistret och 

kungöras på annat språk än svenska (se 1 a och 3 §§). Andra stycket innehåller 

bestämmelser om rättsverkan av att uppgift som har registrerats 

och kungjorts på annat språk än svenska inte stämmer överens med de 

uppgifter som har registrerats och kungjorts på svenska. Bestämmelserna 

innebär att om den utländska språkversionen avviker från den svenska, 

får bolaget inte åberopa den utländska språkversionen. Tredje man får

Prop. 2005/06:135

55 

dock åberopa den utländska språkversionen, om bolaget inte visar att han 

eller hon kände till den svenska versionen. Bestämmelsen motsvaras av 

den nya artikel 3a.4 i publicitetsdirektivet. Frågan har behandlats i avsnitt 

5.10. 

27 kap. 9 § 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 

föreskrifter om avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar 

föreskrifter om ingivning av anmälningar i registreringsärenden. 

(Jfr 27 kap. 9 § i promemorians förslag.) 

Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet 

som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avgifter i registreringsärenden. 

Ett nytt andra stycke har tillagts. Detta innehåller av tydlighetsskäl 

en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen 

bestämmer meddelar närmare föreskrifter om ingivning av registreringsanmälningar. 

Sådana föreskrifter kommer att föras in i bl.a. aktiebolagsförordningen. 

28 kap. 5 § 

Ett aktiebolags brev, fakturor, orderblanketter och webbplatser skall ange 

bolagets firma, den ort där styrelsen har sitt säte samt bolagets organisationsnummer 

enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska 

personer m. fl. Om bolaget har gått i likvidation, skall också detta 

anges. 

Om det finns särskilda skäl, får Bolagsverket tillåta att ett aktiebolag 

inte lämnar uppgift om bolagets firma på sina webbplatser. I så fall skall 

uppgift i stället lämnas om att bolaget är ett aktiebolag och om bolagskategori. 

Ett sådant tillstånd skall begränsas till viss tid och får förenas 

med villkor. 

(Jfr 28 kap. 5 § i promemorians förslag.) 

Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldighet för aktiebolag att i 

brev, fakturor och orderblanketter ange uppgifter om bolagets firma, säte, 

organisationsnummer m.m. Bestämmelserna anses tillämpliga på alla 

brev, även sådana som sänds elektroniskt, t.ex. med e-mail eller fax. 

I paragrafens första stycke har lagts till att även bolagets webbplatser 

skall innehålla de nämnda uppgifterna om firma m.m. Om bolaget inte 

följer bestämmelsen, kan Bolagsverket förelägga företrädare för bolaget 

att vid vite se till att bolagets skyldigheter fullföljs (se 30 kap. 3 § första 

stycket 2). 

Av det nya andra stycket följer att Bolagsverket får, om det finns 

särskilda skäl, tillåta att ett bolag på sina webbplatser anger, i stället för 

bolagets firma, att bolaget utgör ett aktiebolag och uppgift om bolagskategori, 

dvs. om aktiebolaget är publikt eller privat (se avsnitt 5.11). 

Särskilda skäl kan föreligga om bolaget genom att ange sin firma på

Prop. 2005/06:135

56 

webbplats begår intrång i varumärken eller andra kännetecken som är 

skyddade i andra länder. Bolaget måste visa att det riskerar att begå ett 

intrång som nu avses om det anger sin firma. Det kan bolaget göra t.ex. 

genom att visa att det enligt beslut som har fattats i annat land har ålagts 

att upphöra med att använda firman. Vid prövningen av om det föreligger 

särskilda skäl måste dock även intresset av att läsaren av webbplatserna 

får korrekt och fullständig information beaktas. Det intresset gör sig 

särskilt gällande i fråga om bolag som riktar sig till en vidare krets av 

konsumenter, investerare m.m. Det innebär t.ex. att särskilt starka skäl 

bör föreligga för att ett publikt aktiebolag skall få utelämna uppgift om 

firma från sina webbplatser. Vid prövningen bör även tas hänsyn till om 

det handlar om en väl inarbetad firma och det därför skulle medföra stora 

olägenheter för bolaget att behöva byta firma på grund av reglerna om 

webbplats. 

Av andra styckets andra mening följer att ett tillstånd skall begränsas 

till viss tid. Ett tillstånd att inte ange firma skall alltså inte gälla för all 

framtid. Bolagsverket skall i beslutet ange tidens längd. Vid bestämning 

av tidens längd skall hänsyn tas till hur lång tid som hindret mot att ange 

firma kan beräknas föreligga. När tiden går ut, måste bolaget ange firman 

på sina webbplatser eller på nytt ansöka om tillstånd att inte behöva göra 

det. 

Bolagsverket får även förena ett tillstånd med villkor. Ett sådant villkor 

kan vara att webbplatserna skall innehålla lättillgänglig information om 

hur webbplatsernas läsare skall få besked om bolagets firma. 

Bolagsverkets beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol 

(se 31 kap. 2 § första stycket 5). 

30 kap. 2 § 

Den som 

1. lämnar osann uppgift i ett sådant intyg eller sådan annan urkund 

enligt denna lag som upprättas i elektronisk form, 

2. i ett ärende enligt denna lag oriktigt intygar att en elektronisk 

handling överensstämmer med originalet, eller 

3. lämnar osann uppgift eller förtiger sanningen i en försäkran som 

enligt författning angående verkställighet av denna lag lämnas på heder 

och samvete och som upprättas i elektronisk form, 

döms, om åtgärden innebär fara i bevishänseende, till böter eller 

fängelse i högst sex månader. 

Vad som sägs i första stycket gäller också den som begår en sådan 

gärning som avses i första stycket 3 av grov oaktsamhet. 

Om brott som avses i första stycket är att anse som grovt, döms till 

fängelse i högst två år. 

(Jfr 30 kap. 2 § i promemorians förslag.) 

I paragrafen, som är ny, har införts straffbestämmelser som omfattar 

lämnande av vissa osanna uppgifter elektroniskt. Frågan har behandlats i 

avsnitt 5.4. Bestämmelserna har utformats med reglerna om osann 

försäkran och osant intygande, 15 kap. 10 och 11 §§ brottsbalken, som 

förebilder. 

I första stycket anges i tre punkter olika slag av gärningar för vilka kan 

följa straff.

Prop. 2005/06:135

57 

Bestämmelsen i punkten 1 avser osann uppgift som lämnas i intyg eller 

någon annan urkund enligt aktiebolagslagen som har upprättats elektroniskt. 

Begreppet urkund skall förstås på samma sätt som urkundsbegreppet 

i brottsbalken. I aktiebolagslagen finns bestämmelser om olika 

slag av intyg som skall lämnas i registrerings- och ansökningsärenden (se 

2 kap. 23 § första stycket 3, 13 kap. 28 § första stycket 3, 14 kap. 44 § 

första stycket 2, 15 kap. 27 § första stycket 3, 20 kap. 25 § andra stycket, 

23 kap. 20 § andra stycket 2, 23 kap. 25 § andra stycket, 23 kap. 33 § 

andra stycket 2, 24 kap. 22 § andra stycket 2 och 24 kap. 27 § andra 

stycket). Bestämmelsen omfattar även andra urkunder enligt aktiebolagslagen, 

t.ex. yttrande från revisor och styrelse- eller stämmoprotokoll (se 

t.ex. 2 kap. 19 § och 30 § första stycket 2 aktiebolagslagen). 

Punkten 2 avser oriktigt bestyrkande av att en elektronisk handling 

som lämnas i ett ärende enligt aktiebolagslagen stämmer överens med 

originalet. Om någon oriktigt intygar att en elektronisk kopia stämmer 

överens med originalet och åtgärden innebär fara i bevishänseende, utgör 

det alltså ett brott enligt förevarande bestämmelse. Bestämmelsen gäller 

oavsett om originalhandlingen är i pappersform eller i elektronisk form. 

Det kan givetvis förekomma att en handling som har skannats in är förfalskad, 

t.ex. att en styrelseledamots namnteckning har skrivits av annan 

person än styrelseledamoten själv. Även en förfalskad handling är dock 

att betrakta som original enligt förevarande bestämmelse. Att intyga att 

den elektroniska handlingen överensstämmer med originalet kan därför 

inte medföra straffansvar enligt punkten 2. Det gäller även om den som 

bestyrker den elektroniska handlingen känner till att handlingen är förfalskad. 

Genom att den handlingen i de flesta fall får anses ha blivit 

åberopad genom ingivningen kan förfarandet emellertid vara straffbart 

enligt bestämmelsen om brukande av falsk urkund i 14 kap. 9 § brottsbalken. 

I vissa ansöknings- och anmälningsärenden enligt aktiebolagslagen 

skall enligt bestämmelser i aktiebolagsförordningen vissa uppgifter lämnas 

på heder och samvete. Bl.a. skall vid registrering av ett aktiebolag på 

heder och samvete lämnas uppgift om att stiftarna och styrelseledamöterna 

inte är i konkurs eller har förvaltare och att vissa uppgifter om val 

stämmer överens med de beslut som bolaget har fattat (se 1 kap. 3 § 

tredje stycket och 4 § första stycket 2 aktiebolagsförordningen). I ärende 

om tillstånd att verkställa fusionsplan, skall en försäkran på heder och 

samvete lämnas av bolagens styrelse om att fusionen inte har förbjudits 

(se 1 kap. 32 § första stycket aktiebolagsförordningen). Samma slag av 

intyg skall lämnas i ärende om tillstånd att verkställa delningsplan (se 

1 kap. 

38 § första stycket aktiebolagsförordningen). Regeringen avser att 

i aktiebolagsförordningen ta in en bestämmelse om att en försäkran på 

heder och samvete skall få lämnas elektroniskt och signeras med en 

elektronisk signatur (se avsnitt 5.2.2 och 5.3). I punkten 3 har införts en 

straffbestämmelse avseende osann uppgift eller förtigande av sanning 

som lämnas uppsåtligen i en sådan försäkran som lämnas elektroniskt. 

Bestämmelsen omfattar enbart försäkran som enligt författning angående 

verkställighet av aktiebolagslagen dvs. aktiebolagsförordningen 

lämnas på heder och samvete.

Prop. 2005/06:135

58 

Straffansvar enligt första stycket 13 förutsätter att gärningen begås 

uppsåtligen (se 1 kap. 2 § brottsbalken) och att åtgärderna innebär fara i 

bevishänseende. 

Av andra stycket följer att om någon av grov oaktsamhet begår sådan 

gärning som avses i första stycket 3, dvs. lämnar oriktig uppgift eller förtiger 

sanning i en försäkran på heder och samvete, utgör det också brott. 

Straffet för brotten är böter eller fängelse i högst sex månader. Om 

brott som avses i första stycket är att anses som grovt är, enligt tredje 

stycket, straffet i stället fängelse i högst två år. 

Eftersom fängelse ingår i straffskalan, är bestämmelserna i brottsbalken 

om medverkan tillämpliga (se 23 kap. 4 § brottsbalken). 

30 kap. 3 § 

Bolagsverket kan vid vite förelägga den verkställande direktören eller en 

styrelseledamot att fullgöra skyldighet enligt denna lag eller annan författning 

att 

1. hos verket göra en behörig anmälan för registrering i aktiebolagsregistret, 

2. på bolagets brev, fakturor, orderblanketter och webbplatser lämna 

sådana uppgifter som anges i 28 kap. 5 §. 

Föreläggande enligt första stycket 1 får inte meddelas, om underlåtenheten 

att göra anmälan medför att den fråga som bolagsstämman eller 

styrelsen har beslutat om faller eller att bolaget blir skyldigt att gå i 

likvidation. 

Frågor om utdömande av vite prövas av Bolagsverket. 

(Jfr 30 kap. 3 § i promemorians förslag.) 

Paragrafen, som motsvarar den nuvarande 30 kap. 2 §, innehåller bestämmelser 

om i vilka fall Bolagsverket kan vitesförelägga företrädare 

för ett bolag att fullgöra skyldighet att göra registreringsanmälan (första 

stycket 1) eller lämna föreskrivna uppgifter på bolagets brev etc. (första 

stycket 2). 

Ett tillägg har gjorts i första stycket 2. Av tillägget följer att vitesföreläggande 

kan användas även när bolaget underlåter att lämna föreskrivna 

uppgifter på sina webbplatser (se ovan 28 kap. 5 § och författningskommentaren 

till den paragrafen). Frågan har behandlats i avsnitt 5.11. 

31 kap. 2 § 

Följande beslut av Bolagsverket överklagas hos allmän förvaltningsdomstol: 

1. beslut i tillståndsärenden enligt 20 kap. 23 §, 23 kap. 20 eller 33 § 

samt 24 kap. 22 §, 

2. beslut enligt 23 kap. 27 eller 35 § eller 24 kap. 29 § att förklara att 

frågan om fusion eller delning har fallit, 

3. beslut enligt 27 kap. 2 § att skriva av en anmälan om registrering 

eller vägra registrering, 

4. beslut att avregistrera företrädare enligt 27 kap. 6 §, 

5. beslut i ärenden enligt 28 kap. 5 § andra stycket, 

6. beslut att förelägga eller döma ut vite enligt 30 kap. 

3 §. 

Skrivelsen med överklagandet skall ges in till Bolagsverket inom två 

månader från dagen för beslutet.

Prop. 2005/06:135

59 

(Paragrafen saknar motsvarighet i promemorians förslag.) 

Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av Bolagsverkets 

beslut. 

I första stycket har en ny punkt lagts till, punkten 5, enligt vilken 

Bolagsverkets beslut i fråga om tillstånd att inte lämna uppgift om firman 

på bolagets webbplatser, se 28 kap. 5 §, överklagas till allmän förvaltningsdomstol. 

Av 31 kap. 8 § följer att prövningstillstånd krävs vid överklagande 

till Kammarrätten. Den nuvarande bestämmelsen i punkten 5 

om överklagande av beslut att förelägga och döma ut vite har flyttats till 

punkten 6. Eftersom bestämmelserna om vite enligt förslaget flyttas från 

30 kap. 2 § till 30 kap. 3 §, har dessutom paragrafhänvisningen i denna 

punkt justerats. 

8.2 Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen 

(1995:1554) 

Inledning 

Årsredovisningslagen innehåller bestämmelser om upprättande och 

offentliggörande av årsredovisning, koncernredovisning och delårsrapport. 

I lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 

 som är tillämplig på bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker, 

kreditmarknadsbolag, kreditmarknadsföreningar, institut för elektroniska 

pengar, Sveriges allmänna hypoteksbank och Sveriges hypotekskassa 

och i lagen om årsredovisning i försäkringsföretag som är tillämplig på 

försäkringsaktiebolag, ömsesidiga försäkringsbolag och understödsföreningar 

 finns hänvisningar till årsredovisningslagens bestämmelser. 

Vissa av de förslag till ändringar i årsredovisningslagen som lämnas i 

denna proposition kommer därför att gälla för företag som omfattas av 

lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag och lagen 

om årsredovisning i försäkringsföretag. 

Samtliga förslag till ändringar i årsredovisningslagen kommer till följd 

av hänvisningar till årsredovisningslagen att gälla för kreditmarknadsbolag 

och värdepappersbolag. Förslagen om upprättande av årsredovisning 

i elektronisk form och undertecknande av årsredovisning med 

avancerad elektronisk signatur (se 2 kap. 5 och 7 §§) kommer att gälla 

även för bankaktiebolag, sparbanker och försäkringsföretag. För bankaktiebolagens 

del kommer också de föreslagna bestämmelserna om upprättande 

av delårsrapport i elektronisk form (se 9 kap. 1 §) att bli 

tillämpliga. Inte något av förslagen kommer att gälla för medlemsbanker, 

kreditmarknadsföreningar och institut för elektroniska pengar (se även 

förslaget till ändring i 8 kap. 1 § lagen om årsredovisning i kreditinstitut 

och värdepappersbolag). 

2 kap. 5 § 

Årsredovisningen skall avfattas på svenska i vanlig läsbar form. I aktiebolag 

får den i stället upprättas i elektronisk form.

Prop. 2005/06:135

60 

(Jfr 2 kap. 5 § i promemorians förslag.) 

I paragrafen regleras formen för upprättande av årsredovisning. Begreppet 

vanlig läsbar form innebär ett krav på pappersform (se prop. 

1995/96:10 s. 186). Ett tillägg har gjorts för att möjliggöra upprättande 

av årsredovisning i elektronisk form i aktiebolag. I bokföringslagens 

(1999:1078) terminologi motsvaras elektronisk form av maskinläsbart 

medium (se 7 kap. 1 § första stycket 3 bokföringslagen). Kravet på att 

årsredovisningen skall vara avfattad på svenska gäller oavsett om den har 

upprättats i pappersform eller elektronisk form. Frågan har behandlats i 

avsnitt 5.6. 

2 kap. 7 § 

I aktiebolag, ekonomiska föreningar och andra företag, som företräds av 

en styrelse, skall årsredovisningen skrivas under av samtliga styrelseledamöter. 

Om en verkställande direktör är utsedd, skall även denne 

skriva under årsredovisningen. I aktiebolag får årsredovisningen undertecknas 

med avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om 

kvalificerade elektroniska signaturer. 

I handelsbolag skall årsredovisningen skrivas under av samtliga obegränsat 

ansvariga delägare. 

I stiftelser med anknuten förvaltning skall årsredovisningen skrivas 

under av förvaltaren eller, om ett handelsbolag är stiftelsens förvaltare, 

av samtliga bolagsmän som företräder bolaget. 

I övriga företag skall årsredovisningen skrivas under av den redovisningsskyldige 

eller dennes ställföreträdare. 

Om någon av dem som undertecknar årsredovisningen har anmält en 

avvikande mening, skall yttrandet fogas till redovisningen. I fall som 

avses i första stycket gäller detta dock endast om den avvikande meningen 

har antecknats till styrelsens protokoll. 

Årsredovisningen skall innehålla uppgift om den dag då den undertecknades. 

(Jfr 2 kap. 7 § i promemorians förslag.) 

Paragrafen innehåller regler om underskrift av årsredovisningen. 

Ett tillägg har gjorts i första stycket. Av detta följer att undertecknandet 

av en årsredovisning i ett aktiebolag kan ske med s.k. avancerad elektronisk 

signatur. Av aktiebolagslagen följer att en revisionsberättelse får 

undertecknas med avancerad elektronisk signatur (se 9 kap. 29 § jämförd 

med 1 kap. 13 § aktiebolagslagen). Årsredovisningar och revisionshandlingar 

i ett aktiebolag kan därmed helt och hållet upprättas som elektroniska 

dokument. Även en koncernredovisning kan undertecknas med en 

elektronisk signatur (se 7 kap. 7 § jämförd med 2 kap. 7 § årsredovisningslagen). 

Frågan har behandlats i avsnitt 5.6. 

7 kap. 2 § 

Ett moderföretag som är dotterföretag behöver inte upprätta koncernredovisning, 

om 

1. företaget och dess samtliga dotterföretag omfattas av en koncernredovisning 

som upprättas av ett överordnat moderföretag,

Prop. 2005/06:135

61 

2. det överordnade moderföretaget lyder under lagstiftningen i en stat 

inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och 

3. det överordnade moderföretagets koncernredovisning har upprättats 

och reviderats enligt den lagstiftning som i den staten har tillkommit i 

enlighet med Europeiska gemenskapernas direktiv av den 13 juni 1983 

om sammanställd redovisning (83/349/EEG). 

Första stycket gäller även om något dotterföretag av skäl som anges i 

5 § andra eller tredje stycket inte omfattas av den upprättade koncernredovisningen. 

Ett moderföretag som med stöd av första stycket inte självt har upprättat 

någon koncernredovisning skall ge in det överordnade moderföretagets 

koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse till 

registreringsmyndigheten enligt bestämmelserna i 8 kap. 33 b §§. 

Registreringsmyndigheten skall på det sätt som anges i 8 kap. 4 § kungöra 

att handlingarna har getts in. Om handlingarna inte är avfattade på 

svenska, får registreringsmyndigheten förelägga moderföretaget att ge in 

en bestyrkt översättning till svenska. Sådant föreläggande skall utfärdas 

om någon begär det. Om moderföretaget, i fall det hade upprättat en 

koncernredovisning, enligt 8 kap. 3 och 16 §§ inte skulle ha varit skyldigt 

att ge in denna och koncernrevisionsberättelsen till registreringsmyndigheten, 

skall vad som i nämnda paragrafer sägs om att handlingarna 

skall hållas tillgängliga i stället tillämpas på det överordnade 

moderföretagets koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse. 

Första stycket gäller inte, 

1. om delägare som har en kapitalandel i moderföretaget på minst tio 

procent senast sex månader före räkenskapsårets utgång hos moderföretagets 

styrelse eller motsvarande ledningsorgan har krävt att koncernredovisning 

skall upprättas, eller 

2. om andelarna i moderföretaget eller skuldebrev som moderföretaget 

har utfärdat är noterade vid en börs, en auktoriserad marknadsplats eller 

någon annan reglerad marknad inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. 

Den som enligt första stycket inte upprättar någon koncernredovisning 

skall upplysa om detta i en not till årsredovisningen samt lämna uppgift 

om namn, organisationsnummer eller, i förekommande fall, personnummer 

samt säte för det överordnade moderföretag som upprättar den i 

stycket nämnda koncernredovisningen. 

(Paragrafen saknar motsvarighet i promemorians förslag.) 

Paragrafen innehåller ett undantag från vad som sägs i 1 § om att moderföretag 

skall upprätta koncernredovisning. Ett moderföretag som självt är 

dotterföretag i en koncern behöver under vissa förutsättningar inte upprätta 

någon koncernredovisning. 

Enligt tredje stycket skall det moderföretag som inte självt upprättar 

någon koncernredovisning offentliggöra det överordnade moderbolagets 

koncernredovisning och revisionsberättelse tillsammans med sin egen 

årsredovisning. En hänvisning har gjorts till de nya reglerna om 

elektronisk överföring och registrering av årsredovisningshandlingar för 

aktiebolag. 

I de fall aktiebolag skall ge in ett överordnat moderföretags 

koncernredovisning, skall detta alltså kunna göras elektroniskt på motsvarande 

sätt som när det gäller bolagets egna årsredovisningshandlingar. 

Straffbestämmelsen i 8 kap. 3 a § fjärde stycket blir också tillämplig på 

ett oriktigt bestyrkande av att ett överordnat moderföretags koncernredovisning 

som ges in som en elektronisk kopia överensstämmer med originalet.

Prop. 2005/06:135

62 

8 kap. 3 § 

Den skyldighet att offentliggöra årsredovisningen som följer av 6 kap. 

2 § bokföringslagen (1999:1078) skall fullgöras på följande sätt. På 

samma sätt skall även revisionsberättelsen offentliggöras. 

1. Aktiebolag 

Bestyrkta kopior av handlingarna skall ha kommit in till registreringsmyndigheten 

inom en månad efter det att bolagsstämman fastställde 

balansräkningen och resultaträkningen. 

På kopian av årsredovisningen skall en styrelseledamot eller den verkställande 

direktören teckna bevis om att balansräkningen och resultaträkningen 

har fastställts. Uppgift skall också lämnas om fastställelsedagen. 

Beviset skall även innehålla uppgift om bolagsstämmans beslut 

beträffande bolagets vinst eller förlust. 

Med bestyrkt kopia jämställs vid tillämpning av denna lag elektroniskt 

original. 

2. Ekonomiska föreningar 

Kopior av handlingarna skall hållas tillgängliga för alla som är intresserade 

senast från en månad efter det att föreningsstämman fastställde 

balansräkningen och resultaträkningen. Efter särskilt föreläggande av 

registreringsmyndigheten skall bestyrkta kopior av handlingarna ges in 

dit. Sådant föreläggande skall utfärdas när någon begär det. Föreningar 

av det slag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller, i fråga om moderföreningar, 

7 kap. 4 § andra stycket är skyldiga att ge in handlingarna till 

registreringsmyndigheten även om något föreläggande inte har utfärdats. 

Handlingarna skall i dessa fall ha kommit in till myndigheten inom en 

månad från fastställelsebeslutet. 

På kopian av årsredovisningen skall en styrelseledamot eller den verkställande 

direktören teckna bevis om att balansräkningen och resultaträkningen 

har fastställts. Uppgift skall också lämnas om fastställelsedagen. 

Beviset skall även innehålla föreningsstämmans beslut beträffande 

föreningens vinst eller förlust. 

3. Handelsbolag i vilka en eller flera juridiska personer är delägare 

Kopior av handlingarna skall ha kommit in till registreringsmyndigheten 

inom sex månader efter räkenskapsårets utgång. 

4. Stiftelser 

Kopior av handlingarna skall ha kommit in till registreringsmyndigheten 

inom sex månader efter räkenskapsårets utgång. Beträffande 

kollektivavtalsstiftelser samt stiftelser som avses i 9 kap. 10 § första 

stycket stiftelselagen (1994:1220) gäller i stället att bestyrkta kopior skall 

hållas tillgängliga för alla som är intresserade senast från sex månader 

efter räkenskapsårets utgång. 

5. Övriga företag 

Kopior av handlingarna skall hållas tillgängliga för alla som är intresserade 

senast från sex månader efter räkenskapsårets utgång. Efter 

särskilt föreläggande av registreringsmyndigheten skall bestyrkta kopior 

av handlingarna ges in dit. Sådant föreläggande skall utfärdas när någon 

begär det. Företag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller, i fråga om 

moderföretag, 7 kap. 

4 § andra stycket är skyldiga att ge in handlingarna 

till registreringsmyndigheten även om något föreläggande inte har meddelats. 

Handlingarna skall i dessa fall ha kommit in till myndigheten 

inom sex månader från räkenskapsårets utgång. 

(Paragrafen saknar motsvarighet i promemorians förslag.) 

Paragrafen innehåller bestämmelser om offentliggörande av årsredovisning 

och revisionsberättelse. 

Av punkten 1 i paragrafens hittills gällande lydelse framgår att den 

skyldighet att offentliggöra årsredovisningen som följer av bestämmelser 

i bokföringslagen i fråga om aktiebolag skall fullgöras genom att be

Prop. 2005/06:135

63 

styrkta kopior av årsredovisningshandlingarna ges in till Bolagsverket. 

Lagens utgångspunkt är alltså att själva originalet av årsredovisningen 

inte skall ges in. 

Det har i 2 kap. 5 och 7 §§ införts bestämmelser om att i ett aktiebolag 

får årsredovisningen upprättas elektroniskt och undertecknas med avancerad 

elektronisk signatur. Av aktiebolagslagen följer att en revisionsberättelse 

får undertecknas med avancerad elektronisk signatur (se 9 kap. 

29 § andra stycket aktiebolagslagen jämförd med 1 kap. 13 § aktiebolagslagen). 

Avsikten är att en årsredovisning och en revisionsberättelse 

som har undertecknats med avancerad elektronisk signatur skall kunna 

ges in till Bolagsverket som elektroniskt original (se avsnitt 5.6). Det har 

därför angetts att med bestyrkt kopia jämställs vid tillämpning av årsredovisningslagen 

elektroniskt original. Det innebär att årsredovisning 

och revisionsberättelse som har undertecknats med avancerad elektronisk 

signatur får ges in utan bestyrkande. Det innebär vidare att ett bolag som 

ger in handlingarna i elektronisk form i enlighet med föreskrifterna för 

sådan ingivning (se 3 a §) inte drabbas av påföljd enligt 513 §§ därför 

att bolaget inte har gett in på sedvanligt sätt bestyrkta kopior av handlingarna. 

8 kap. 3 a § 

Handlingar som avses i 3 § 1 om aktiebolag får överföras elektroniskt till 

registreringsmyndigheten enligt föreskrifter som meddelas av regeringen 

eller den myndighet som regeringen bestämmer. 

Ett bevis om fastställelse enligt 3 § 1 om aktiebolag får undertecknas 

med en elektronisk signatur. Närmare föreskrifter om den elektroniska 

signaturen meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen 

bestämmer. 

Om en handling som avses i första stycket ges in elektroniskt i form av 

en bestyrkt kopia, skall den elektroniska handlingens överensstämmelse 

med originalet vara bestyrkt enligt föreskrifter som meddelas av 

regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 

Den som lämnar osann uppgift i ett bevis som avses i andra stycket 

eller oriktigt intygar att en elektronisk handling överensstämmer med 

originalet enligt tredje stycket döms, om åtgärden innebär fara i bevishänseende, 

till böter eller fängelse i högst sex månader eller, om brottet 

är att anse som grovt, till fängelse i högst två år. 

(Jfr 8 kap. 3 a § i promemorians förslag.) 

I paragrafen, som är ny, har införts bestämmelser som möjliggör elektronisk 

överföring av årsredovisningshandlingar avseende aktiebolag till 

Bolagsverket. Frågan har behandlats i avsnitt 5.6. 

Enligt 3 § punkten 1 skall skyldigheten att offentliggöra årsredovisningen 

fullgöras på så sätt att bestyrkta kopior av årsredovisningshandlingarna 

ges in till Bolagsverket inom en månad efter det att bolagsstämman 

har fastställt balansräkningen och resultaträkningen. På 

kopian av årsredovisningen skall en styrelseledamot eller den verkställande 

direktören teckna bevis om att balansräkningen och resultaträkningen 

har fastställts, s.k. fastställelseintyg. 

Av det tillägg som har gjorts i 

paragrafen följer att årsredovisningshandlingarna även får ges in som

Prop. 2005/06:135

64 

elektroniska original, vilket innebär att en årsredovisning som har undertecknats 

med avancerad elektronisk signatur får ges in. 

I första stycket har införts bestämmelser om att handlingar som avses i 

3 § punkten 1 får ges in elektroniskt enligt föreskrifter som regeringen 

eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar. Bestämmelsen 

omfattar samtliga handlingar som enligt 3 § skall ges in till Bolagsverket, 

dvs. både årsredovisningshandlingar och revisionsberättelse. 

Som framgår av avsnitt 5.6 är avsikten att det skall meddelas föreskrifter 

om hur en elektronisk kopia av en årsredovisning eller en revisionsberättelse 

skall tas fram. Vidare är avsikten att det skall meddelas 

föreskrifter om överföringen av en årsredovisning eller en revisionsberättelse 

som har undertecknats med avancerad elektronisk signatur. Föreskrifterna 

om överföring av årsredovisning som har undertecknats med 

avancerad elektronisk signatur kommer i praktiken att innebära att handlingarna, 

för att få ges in som elektroniska original, måste vara upprättade 

i ett elektroniskt format och undertecknade med en avancerad 

elektronisk signatur som uppfyller vissa krav. Om handlingarna har upprättats 

i ett elektroniskt format eller undertecknats med en avancerad 

elektronisk signatur som avviker från dessa föreskrifter, får handlingarna 

enbart ges in i form av bestyrkta kopior. Om de bestyrkta kopiorna skall 

överföras elektroniskt, måste det ske enligt de föreskrifter som meddelas 

av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 

Andra stycket innehåller regler om undertecknande av s.k. fastställelseintyg. 

Det anges att undertecknande får ske med en elektronisk signatur 

enligt föreskrifter som regeringen eller den myndighet som regeringen 

bestämmer meddelar. 

I tredje stycket har införts bestämmelser om att en årsredovisnings eller 

revisionshandling som ges in elektroniskt i form av en bestyrkt 

kopia skall vara bestyrkt enligt föreskrifter som regeringen eller den 

myndighet som regeringen bestämmer meddelar. Bestämmelsen omfattar 

elektroniska kopior av årsredovisnings- och revisionshandlingar som 

upprättats såväl i pappersform som elektronisk form. Avsikten är att det 

skall meddelas föreskrifter om att en elektronisk kopia skall bestyrkas 

med en elektronisk signatur som uppfyller vissa krav. 

I fjärde stycket har införts en straffbestämmelse, som avser osann 

uppgift i s.k. fastställelseintyg som lämnas elektroniskt och oriktigt bestyrkande 

av en elektronisk handlings överensstämmelse med originalet. 

Den har utformats med bestämmelsen om osant intygande i 15 kap. 11 § 

brottsbalken som förebild. 

För straffansvar förutsätts dels att det i fastställelseintyg som lämnas 

elektroniskt enligt andra stycket har lämnats osann uppgift eller att det 

enligt tredje stycket oriktigt har bestyrkts att en sådan handling som avses 

i första stycket stämmer överens med originalet, dels att det föreligger 

fara i bevishänseende. Endast uppsåtliga gärningar föranleder 

straffansvar. 

Det kan givetvis förekomma att en årsredovisning som skannats in är 

förfalskad, t.ex. 

att styrelseledamotens namnteckning har skrivits av någon 

annan person än styrelseledamoten själv. Även en sådan handling är 

dock att betrakta som original i tredje styckets mening. Att intyga att den 

elektroniska handlingen överensstämmer med originalet kan därför inte 

medföra straffansvar enligt fjärde stycket. Genom att den förfalskade års

Prop. 2005/06:135

65 

redovisningen i de flesta fall får anses ha blivit åberopad genom ingivningen 

kan förfarandet emellertid vara straffbart enligt bestämmelsen om 

brukande av falsk urkund i 14 kap. 9 § brottsbalken. 

Straffet för osann uppgift i fastställelseintyg respektive oriktigt bestyrkande 

är böter eller fängelse i högst sex månader. Om brottet är att 

anses som grovt, är straffet i stället fängelse i högst två år. 

Eftersom fängelse ingår i straffskalan, är bestämmelserna i brottsbalken 

om medverkan tillämpliga (se 23 kap. 4 § brottsbalken). 

8 kap. 3 b § 

Registreringsmyndigheten skall registrera årsredovisning och revisionsberättelse 

för aktiebolag i aktiebolagsregistret. 

Registreringen skall avfattas på svenska. Om det bolag som en 

registrering avser begär det, skall registreringen dessutom avfattas på 

annat officiellt språk inom den Europeiska unionen eller på norska eller 

isländska. 

Den som begär att en registrering skall avfattas på annat språk än 

svenska skall, om Bolagsverket inte medger annat, ge in en översättning 

till det språket av de uppgifter eller handlingar som skall registreras. 

Översättningen skall vara gjord av en översättare som har auktorisation 

eller motsvarande behörighet. 

(Jfr 8 kap. 3 b § i promemorians förslag.) 

I paragrafen, som är ny, har införts bestämmelser om att årsredovisning 

och revisionsberättelse för aktiebolag som har getts in till Bolagsverket 

för offentliggörande skall registreras i aktiebolagsregistret (jfr avsnitt 

5.10). Bestämmelserna skall tillämpas också på koncernredovisning och 

koncernrevisionsberättelse (se 8 kap. 16 §) och delårsrapport (se 9 kap. 

2 §). 

Av första stycket följer att Bolagsverket skall registrera årsredovisning 

och revisionsberättelse för aktiebolag i aktiebolagsregistret. 

Andra och tredje styckena innehåller bestämmelser om att registreringen 

skall avfattas på svenska men att den, om bolaget begär det, skall 

avfattas även på annat eller andra språk. Bestämmelserna motsvarar dem 

som har införts i 27 kap. 1 a § aktiebolagslagen, varför det hänvisas till 

författningskommentaren avseende den paragrafen. 

Enligt 10 kap. 1 § får registreringsmyndighetens beslut överklagas hos 

allmän förvaltningsdomstol (jfr 27 kap. 1 § aktiebolagslagen). I fråga om 

rätten att överklaga gäller bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223). 

8 kap. 4 § 

När årsredovisning och revisionsberättelse för aktiebolag eller handelsbolag 

har getts in till registreringsmyndigheten, skall myndigheten kungöra 

detta. Kungörandet skall ske i en tidning som myndigheten ger ut. 

I fråga om aktiebolag skall en kungörelse avfattas på samma språk 

som registreringen i aktiebolagsregistret. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 

närmare föreskrifter om sådant kungörande. 

(Jfr 8 kap. 4 § i promemorians förslag.)

Prop. 2005/06:135

66 

Paragrafen innehåller bestämmelser om kungörande av årsredovisning 

och revisionsberättelse för aktiebolag och handelsbolag. Bestämmelserna 

har ansetts tillgodose publicitetsdirektivets krav på kungörande i 

direktivets äldre lydelse (se artikel 3.4 i publicitetsdirektivet, jfr prop. 

1995/96:10 del 2 s. 261). 

Bestämmelsen i andra stycket i paragrafens hittills gällande lydelse har 

flyttats till ett nytt tredje stycke. I det nya andra stycket har införts bestämmelser 

om att en kungörelse avseende aktiebolag skall avfattas på 

samma språk som registreringen i aktiebolagsregistret. Om registreringen 

i aktiebolagsregistret av årsredovisningen och revisionsberättelsen görs 

enbart på svenska, skall kungörelsen avfattas på svenska. Om registreringen 

efter begäran (se 3 b §) avfattas på något annat språk, skall kungörelsen 

avfattas även på det eller de språken. 

Frågan har behandlats i avsnitt 5.10. 

9 kap. 1 § 

Följande företag skall minst en gång under ett räkenskapsår som omfattar 

mer än tio månader lämna en särskild redovisning (delårsrapport): 

1. företag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller 7 kap. 4 § andra 

stycket, och 

2. företag som enligt 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om 

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § 

andra stycket lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag 

är skyldiga att upprätta koncernredovisning enligt de lagarna. 

Delårsrapporten skall avse företagets verksamhet från räkenskapsårets 

början. Minst en rapport skall omfatta en period av minst hälften och 

högst två tredjedelar av räkenskapsåret. 

Delårsrapporten skall avfattas på svenska i vanlig läsbar form. I aktiebolag 

får den i stället upprättas i elektronisk form. 

(Jfr 9 kap. 1§ i promemorians förslag.) 

Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldighet för vissa företag att 

upprätta delårsrapport. 

Tredje stycket innehåller bestämmelser om att delårsrapporter skall avfattas 

på svenska och upprättas i vanlig läsbar form, dvs. pappersform. 

Ett tillägg har gjorts som innebär att delårsrapport i aktiebolag i stället får 

upprättas i elektronisk form (jfr 2 kap. 5 §). 

Frågan har behandlats i avsnitt 5.6. 

9 kap. 2 § 

En delårsrapport skall hållas tillgänglig hos företaget för var och en som 

vill ta del av den. En kopia skall genast sändas till en sådan aktieägare, 

bolagsman eller medlem som begär det och uppger sin postadress. En 

delårsrapport som avses i 1 § andra stycket andra meningen skall senast 

två månader efter rapportperiodens utgång offentliggöras i enlighet med 

bestämmelserna i 8 kap. 33 b §§. 

Om delårsrapport inte ges in till registreringsmyndigheten i rätt tid, 

tillämpas 8 kap. 13 §. 

(Jfr 9 kap. 2 § i promemorians förslag.)

Prop. 2005/06:135

67 

Paragrafen innehåller bl.a. bestämmelser om skyldighet att ge in delårsrapport 

till registreringsmyndigheten för offentliggörande. 

En hänvisning till de nya reglerna om elektronisk överföring och registrering 

av årsredovisningshandlingar för aktiebolag har gjorts i första 

stycket. Delårsrapporter i aktiebolag skall således kunna ges in till registreringsmyndigheten 

elektroniskt på motsvarande sätt som årsredovisningshandlingar. 

Straffbestämmelsen i 8 kap. 3 a § fjärde stycket blir 

också tillämplig på ett oriktigt bestyrkande av att en delårsrapport som 

ges in som en elektronisk kopia överensstämmer med originalet. 

8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om 

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 

8 kap. 1 § 

Bolagsverket är registreringsmyndighet för företag som omfattas av 

denna lag. 

För andra företag som avses i denna lag än banker och hypoteksinstitut 

skall 8 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas, i stället för 2

8 §§ nedan, med följande avvikelser: 

1. Vid tillämpningen av 8 kap. 3 § och 4 § första och tredje styckena 

årsredovisningslagen om offentliggörande skall kreditmarknadsföreningar 

och institut för elektroniska pengar omfattas av bestämmelserna 

för aktiebolag. 

2. Vid tillämpningen av 8 kap. 6 § årsredovisningslagen om förseningsavgifter 

skall kreditmarknadsföretag, värdepappersbolag och institut 

för elektroniska pengar alltid anses som publika företag. 

(Paragrafen saknar motsvarighet i promemorians förslag.) 

Paragrafen innehåller bestämmelser om offentliggörande av årsredovisningshandlingar 

i kreditinstitut och värdepappersbolag. 

En ändring har gjorts i andra stycket. Av 1 kap. 2 § följer att när det i 

lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag hänvisas 

till årsredovisningslagen skall bestämmelser i årsredovisningslagen som 

gäller ekonomiska föreningar tillämpas på bl.a. kreditmarknadsföreningar 

och institut för elektroniska pengar som är ekonomiska föreningar, om 

inte annat föreskrivs. Enligt förevarande paragraf skall dessa företag 

tillämpa 8 kap. årsredovisningslagen och vid tillämpningen av 8 kap. 3 

och 4 §§ omfattas av bestämmelserna för aktiebolag. 8 kap. 4 § första 

stycket årsredovisningslagen anger att årsredovisning och revisionsberättelse 

för aktiebolag skall kungöras i en tidning som myndigheten ger 

ut. Enligt 8 kap. 4 § andra stycket vars innehåll är nytt skall kungörelse 

avfattas på svenska och på de övriga språk som det har begärts att 

årsredovisningen och revisionsberättelsen skall registreras i aktiebolagsregistret 

på. Eftersom det inte har införts bestämmelser om att årsredovisning 

för kreditmarknadsföreningar eller institut för elektroniska 

pengar som är ekonomiska föreningar skall registreras och att en sådan 

registrering skall kunna ske på annat språk än svenska, har punkten 1 

justerats så att hänvisningen inte omfattar de nya reglerna i 8 kap. 4 § 

andra stycket årsredovisningslagen om kungörande på annat språk än 

svenska. Bestämmelserna i 8 kap. 4 § andra stycket årsredovisningslagen

Prop. 2005/06:135

68 

om kungörande på annat språk än svenska skall således inte tillämpas på 

kreditmarknadsföreningar eller institut för elektroniska pengar som är 

ekonomiska föreningar.

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2003/58/EG

av den 15 juli 2003

om ändring av rådets direktiv 68/151/EEG när det gäller krav på offentlighet i vissa typer av bolag

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR

ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska

gemenskapen, särskilt artikel 44.2 g i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 

yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

(1) I rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968

om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i

medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i

fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje

mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga 

inom gemenskapen (4) anges kraven för bolag med

begränsat ansvar att obligatoriskt offentliggöra ett antal

handlingar och uppgifter.

(2) Under fjärde fasen av initiativet SLIM (Simpler Legislation 

for the Internal Market Enklare lagstiftning på den

inre marknaden) som kommissionen inledde i oktober

1998, framlade en arbetsgrupp om bolagsrätt i

september 1999 en rapport om förenkling av de första

och andra bolagsrättsliga direktiven som innehöll vissa

rekommendationer.

(3) En modernisering av direktiv 68/151/EEG enligt riktlinjerna 

i dessa rekommendationer bör bidra till att göra

bolagsinformationen lättare och snabbare tillgänglig för

berörda parter samt att förenkla de formella kraven på

offentliggörande för bolagen.

(4) Förteckningen över bolag som omfattas av direktiv 68/

151/EEG bör uppdateras för att hänsyn skall tas till nya

bolagsformer som har införts eller som avskaffats på

nationell nivå sedan direktivet antogs.

(5) Sedan 1968 har flera direktiv antagits i syfte att harmonisera 

kraven på de redovisningshandlingar som bolagen

måste upprätta, nämligen rådets fjärde direktiv 78/660/

EEG av den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa typer av

bolag (5), rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13

juni 1983 om sammanställd redovisning (6), rådets

direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om

årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och

andra finansiella institut (7) och rådets direktiv 91/674/

EEG av den 19 december 1991 om årsbokslut och

sammanställd redovisning för försäkringsföretag (8).

Hänvisningarna i direktiv 68/151/EEG till de redovisningshandlingar 

som skall offentliggöras enligt dessa

direktiv bör ändras med hänsyn till dessa.

(6) I samband med den eftersträvade moderniseringen och

utan att det påverkar sådana materiella krav och formaliteter 

som fastställs i medlemsstaternas lagstiftning bör

bolagen kunna välja att ge in sina obligatoriska handlingar 

och uppgifter på papper eller på elektronisk väg. 

(7) Berörda parter bör kunna erhålla kopior från registret av

dessa handlingar och uppgifter på papper eller på elektronisk 

väg.

(8) Medlemsstaterna bör kunna besluta om att ge ut sina

nationella tidningar, som är avsedda för offentliggörandet 

av obligatoriska handlingar och uppgifter, på

papper eller i elektronisk form eller att ersätta ett sådant

offentliggörande med lika effektiva metoder.

(9) Tillgången till bolagsinformation över nationsgränserna

bör förbättras genom att, utöver det obligatoriska offentliggörandet 

på ett officiellt språk i bolagets medlemsstat,

de bolag som så önskar tillåts offentliggöra handlingar

och uppgifter på ytterligare språk. Tredje man som

handlar i god tro bör kunna förlita sig på sådana

översättningar.

(10) Det bör klargöras att de obligatoriska uppgifter som

avses i artikel 4 i direktiv 68/151/EG skall anges i alla

brev och orderblanketter som används av bolagen,

oavsett om de är i pappersform eller i någon annan

form. Med tanke på den tekniska utvecklingen bör det

också föreskrivas att samma uppgifter skall förekomma

på bolagens webbplatser.

(11) Direktiv 68/151/EEG bör ändras i enlighet med detta.

4.9.2003 SV Europeiska unionens officiella tidning L 221/13

(1) EGT C 227 E, 24.9.2002, s. 377.

(2) EUT C 85, 8.4.2003, s. 13.

(3) Europaparlamentets yttrande av den 12 mars 2003 (ännu ej offentliggjort 

i EUT) och rådets beslut av den 11 juni 2003.

(4) EGT L 65, 14.3.1968, s. 8. Direktivet senast ändrat genom 1994 års

anslutningsakt.

(5) EGT L 222, 14.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat genom rådets

direktiv 2003/38/EG (EUT L 15.5.2003, s. 22).

(6) EGT L 193, 18.7.1983, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv

2003/51/EG (EUT L 178, 17.7.2003, s. 16).

(7) EGT L 372, 31.12.1986, s. 1. Direktivet senast ändrat genom

direktiv 2003/51/EG.

(8) EGT L 374, 31.12.1991, s. 7.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 68/151/EEG ändras på följande sätt:

1. I artikel 1

a) skall tredje strecksatsen ersättas med följande:

 I Frankrike:

la société anonyme, la société en commandite par

actions, la société à responsabilité limitée, la société par

actions simplifiée.,

b) skall sjätte strecksatsen ersättas med följande:

 I Nederländerna:

de naamloze vennotschap, de besloten vennootschap met

beperkte aansprakelijkheid.,

c) skall nionde strecksatsen ersättas med följande:

 I Danmark:

aktieselskab, kommanditaktieselskab, anpartsselskab.,

d) skall fjortonde strecksatsen ersättas med följande:

 I Finland:

yksityinen osakeyhtiö/privat aktiebolag, julkinen osakeyhtiö/publikt 

aktiebolag..

2. I artikel 2

a) skall punkt 1 f ersättas med följande:

f) (De redovisningshandlingar för varje räkenskapsår

som obligatoriskt skall offentliggöras enligt rådets

direktiv 78/660/EEG (*), 83/349/EEG (**), 86/635/

EEG (***) och 91/674/EEG (****).

(*) EGT L 222, 14.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat

genom rådets direktiv 2003/38/EG (EUT L 120,

15.5.2003, s. 22).

(**) EGT L 193, 18.7.1983, s. 1. Direktivet senast ändrat

genom direktiv 2003/51/EG (EUT L 178,

17.7.2003, s. 16).

(***) EGT L 372, 31.12.1986, s. 1. Direktivet senast

ändrat genom direktiv 2003/51/EG.

(****) EGT L 374, 31.12.1991, s. 7.,

b) skall punkt 2 utgå.

3. Artikel 3 skall ersättas med följande:

Artikel 3

1. I varje medlemsstat skall en akt läggas upp för varje

bolag i det centrala register, handelsregister eller bolagsregister 

där bolaget är registrerat.

2. Alla handlingar och uppgifter som är offentliga enligt

artikel 2 skall förvaras i akten eller föras in i registret; av

akten skall alltid framgå vad som har förts in i registret.

Medlemsstaterna skall se till att bolagen och samtliga övriga

personer och organ som är anmälningsskyldiga eller skyldiga 

att medverka kan ge in alla handlingar och uppgifter

som skall offentliggöras enligt artikel 2 i elektronisk form

senast den 1 januari 2007. Dessutom kan medlemsstaterna

ålägga alla bolag eller vissa kategorier av bolag att ge in alla

dessa handlingar och uppgifter eller vissa slag av dem i

elektronisk form.

Alla handlingar och uppgifter som avses i artikel 2 som

getts in från och med senast den 1 januari 2007, oavsett om

det är i pappersform eller elektronisk form, skall införas i

registret eller omskrivas i detta i elektronisk form. Medlemsstaterna 

skall därför se till att alla handlingar och uppgifter

som ges in i pappersform från och med senast den 1 januari

2007 omvandlas till elektronisk form i registret.

Handlingar och uppgifter som avses i artikel 2 och som har

getts in i pappersform fram till senast den 31 december

2006 behöver inte automatiskt omvandlas till elektronisk

form i registret. 

Medlemsstaterna skall dock se till att de

omvandlas till elektronisk form efter det att en ansökan om

offentliggörande i elektronisk form mottagits, vilken

inlämnats i enlighet med de regler som antagits för att

genomföra punkt 3.

3. En fullständig eller partiell kopia av de handlingar och

uppgifter som avses i artikel 2 måste finnas att tillgå på

begäran. Från och med senast den 1 januari 2007 kan

ansökan inlämnas till registret i pappersform och i elektronisk 

form enligt den sökandes val.

Senast från och med ett datum som varje medlemsstat får

välja, dock senast den 1 januari 2007, skall kopior enligt

första stycket kunna fås från registret i pappersform och i

elektronisk form enligt den sökandes val. Detta gäller för alla

handlingar och uppgifter, oberoende av om de har getts in

före eller efter det utvalda datumet. Medlemsstaterna får

dock besluta att handlingar och uppgifter som senast den

31 december 2006 har getts in i pappersform, eller vissa

kategorier av dessa, inte skall kunna fås från registret i elektronisk 

form, om en viss angiven period har löpt från den

tidpunkt då de inkommit till den tidpunkt då ansökan

lämnades in till registret. Denna period får inte vara mindre

än tio år.

Priset för att få en kopia av sådana handlingar och uppgifter

som avses i artikel 2 eller delar av dem i pappersform eller i

elektronisk form får inte överstiga den administrativa kostnaden.

Papperskopior skall vara bestyrkta om inte beställaren avstår

från det. Elektroniska kopior får inte vara bestyrkta förutom

när beställaren uttryckligen begär detta.

Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att

bestyrkandet av elektroniska kopior skall garantera att deras

ursprung är autentiskt och att deras innehåll är fullständigt

med hjälp av åtminstone en sådan avancerad elektronisk

signatur som avses i artikel 2.2 i Europaparlamentets och

rådets direktiv 1999/93/EG av den 13 december 1999 om

ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer (*).

L 221/14 4.9.2003SV Europeiska unionens officiella tidning

4. De i punkt 2 avsedda handlingarna och uppgifterna

skall offentliggöras i den av medlemsstaten utsedda nationella 

tidningen, antingen genom att de helt eller delvis

återges eller genom hänvisning till den handling som tagits

in i akten eller förts in i registret. Den utsedda nationella

tidningen kan vara en tidning i elektronisk form.

Medlemsstaterna får besluta att ersätta offentliggörandet i

den nationella tidningen med en lika effektiv metod som i

vart fall skall inbegripa användning av ett system varigenom

den offentliggjorda informationen är tillgänglig i kronologisk 

ordning via en central elektronisk plattform.

5. Bolaget får åberopa handlingar och uppgifter mot

tredje man först sedan de har offentliggjorts enligt punkt 4,

om inte bolaget visar att tredje man kände till handlingen

eller uppgiften.

När det gäller åtgärder som vidtas före den sextonde dagen

efter offentliggörandet får en handling eller en uppgift dock

inte åberopas mot en tredje man som visar att det var

omöjligt för honom att känna till handlingen eller

uppgiften.

6. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som behövs

för att hindra bristande överensstämmelse mellan vad som

offentliggörs i enlighet med punkt 4 och vad som framgår

av registret eller akten.

Vid bristande överensstämmelse får den i enlighet med

punkt 4 offentliggjorda texten inte åberopas mot tredje

man. Denne får emellertid åberopa den sistnämnda texten,

om inte bolaget visar att tredje man kände till den i registret

eller akten intagna texten.

7. Dessutom får tredje man alltid åberopa sådana handlingar 

och uppgifter i fråga om vilka formaliteterna för

offentliggörandet ännu inte har fullföljts, om inte handlingarna 

eller uppgifterna saknar rättsverkan på grund av det

bristfälliga offentliggörandet.

8. Med i elektronisk form avses i denna artikel att informationen 

sänds vid utgångspunkten och tas emot vid slutpunkten 

med hjälp av elektronisk utrustning för behandling

(inbegripet digital signalkomprimering) och lagring av

uppgifter, och i sin helhet sänds, befordras och tas emot

genom tråd, radio, optiska medel eller andra elektromagnetiska 

medel i enlighet med medlemsstaternas bestämmelser.

(*) EGT L 13, 19.1.2000, s. 12..

4. Följande artikel skall införas:

Artikel 3a

1. De handlingar och uppgifter som skall offentliggöras

enligt artikel 2 skall upprättas och ges in på ett av de språk

som tillåts enligt de språkregler som gäller i den medlemsstat 

i vilken den akt som avses i artikel 3.1 har lagts upp.

2. Utöver det obligatoriska offentliggörande som avses i

artikel 3 skall medlemsstaterna tillåta att de i artikel 2

avsedda offentliga handlingarna och uppgifterna offentliggörs 

i enlighet med bestämmelserna i artikel 3 på vilket

eller vilka som helst av gemenskapens officiella språk.

Medlemsstaterna får kräva att översättningen av sådana

handlingar och uppgifter skall vara auktoriserad. 

Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att

underlätta tredje mans tillgång till de på frivillig basis offentliggjorda 

översättningarna.

3. Utöver det obligatoriska offentliggörande som avses i

artikel 3 och det offentliggörande som är tillåtet enligt punkt

2 i den här artikeln kan medlemsstaterna tillåta att de i

artikel 2 avsedda handlingarna och uppgifterna offentliggörs

i enlighet med artikel 3 på vilket eller vilka andra språk som

helst.

Medlemsstaterna får kräva att översättningen av sådana

handlingar och uppgifter skall vara auktoriserad.

4. Vid avvikelser mellan de handlingar och uppgifter som

offentliggjorts på registrets officiella språk och den på

frivillig basis offentliggjorda översättningen får översättningen 

inte åberopas gentemot tredje man. Tredje man får

dock åberopa de på frivillig basis offentliggjorda översättningarna 

om inte bolaget visar att han hade kännedom om

den version som har varit föremål för det obligatoriska

offentliggörandet..

5. Artikel 4 skall ersättas med följande:

Artikel 4

Medlemsstaterna skall föreskriva att det i brev och orderblanketter, 

oavsett om de är i pappersform eller om något

annat medium utnyttjas, skall anges följande:

a) De uppgifter som krävs för att identifiera det register där

den i artikel 3 nämnda akten är upplagd samt bolagets

nummer i registret.

b) Bolagets rättsliga form och dess säte samt, i förekommande 

fall, att bolaget har trätt i likvidation.

Om bolagets kapital nämns i dessa handlingar skall det tecknade 

och inbetalda kapitalet anges.

Medlemsstaterna skall föreskriva att ett bolags eventuella

webbplats skall innehålla åtminstone de uppgifter som

nämns i första stycket och, i förekommande fall, uppgifter

om det tecknade och inbetalda kapitalet.

6. Artikel 6 skall ersättas med följande:

Artikel 6

Medlemsstaterna skall föreskriva lämpliga påföljder åtminstone 

för det fall att

a) redovisningshandlingarna inte offentliggörs enligt vad

som föreskrivs i artikel 2.1 f,

b) de obligatoriska uppgifter som avses i artikel 4 inte

lämnas i de där nämnda handlingarna eller på bolagets

webbplats..

4.9.2003 SV Europeiska unionens officiella tidning L 221/15

Artikel 2

1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar

och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta

direktiv senast den 31 december 2006. De skall genast

underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla

en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan

hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur

hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna

texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de

antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

3. Kommissionen skall senast den 1 januari 2012 för Europaparlamentet 

och rådet lägga fram en rapport, vid behov

åtföljd av ett förslag om ändring av direktivet mot bakgrund av

de erfarenheter som gjorts vid dess tillämpning samt av direktivets 

syfte och av den tekniska utveckling som då konstateras.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i

Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 juli 2003.

På Europaparlamentets vägnar

P. COX

Ordförande

På rådets vägnar

G. TREMONTI

Ordförande

L 221/16 4.9.2003SV Europeiska unionens officiella tidning

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 3 

81 

Promemorians lagförslag 

Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) 

Härigenom föreskrivs i fråga om aktiebolagslagen (2005:551) 

dels att den nuvarande 30 kap. 2 § skall betecknas 30 kap. 3 §, 

dels att 1 kap. 13 §, 27 kap. 1, 3, 4 och 9 §§, 28 kap. 5 § och 30 kap. 

3 § samt rubrikerna närmast före 27 kap. 9 § och 28 kap. 5 § skall ha 

följande lydelse, 

dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 27 kap. 1 a och 

4 a §§ samt 30 kap. 2 §, av följande lydelse. 

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 

1 kap. 

13 § 

En handling som enligt denna 

lag skall vara undertecknad får, 

om något annat inte anges, undertecknas 

med avancerad elektronisk 

signatur enligt lagen (2000:832) 

om kvalificerade elektroniska 

signaturer. 

En handling som enligt denna 

lag skall vara undertecknad får, 

om något annat inte anges, undertecknas 

med avancerad elektronisk 

signatur enligt lagen (2000:832) 

om kvalificerade elektroniska 

signaturer. 

Bestämmelsen i första stycket 

gäller också vid undertecknande 

av intyg enligt denna lag. 

27 kap. 

1 § 

Bolagsverket skall föra ett aktiebolagsregister för registrering enligt 

denna lag eller annan författning. 

Av 13 kap. 1 § första stycket lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 

framgår att bankaktiebolag skall registreras i bankregistret. 

När det i denna lag hänvisas till aktiebolagsregistret, skall hänvisningen 

beträffande bankaktiebolag avse bankregistret. 

I fråga om registrering i aktiebolagsregistret 

av redovisnings och 

revisionshandlingar gäller bestämmelserna 

i årsredovisningslagen 

(1995:1554) och lagen 

(1995:1559) om årsredovisning i 

kreditinstitut och värdepappersbolag 

i stället för bestämmelserna i 

detta kapitel. 

1 a § 

En registrering i aktiebolagsregistret 

skall avfattas på svenska.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 3 

82 

Om det bolag som en registrering 

avser begär det, skall registreringen 

dessutom avfattas på annat 

officiellt språk inom den Europeiska 

unionen eller på norska eller 

isländska. 

Den som begär att en registrering 

skall avfattas på annat språk 

än svenska skall, om Bolagsverket 

begär det, ge in en översättning av 

den eller de uppgifter eller handlingar 

som skall registreras på 

annat språk än svenska. Översättningen 

skall vara gjord från svenska 

till det språk som begäran avser 

av en översättare som har 

auktorisation eller motsvarande 

behörighet. 

3 § 

Bolagsverket skall genast kungöra i Post- och Inrikes Tidningar vad 

som har registrerats i aktiebolagsregistret. Beslut om konkurs eller företagsrekonstruktion 

skall dock inte kungöras enligt denna lag. 

En kungörelse som avser en ändring i ett förhållande som tidigare har 

förts in i registret skall endast ange ändringens art. 

En kungörelse skall avfattas på 

samma språk som registreringen i 

aktiebolagsregistret. 

4 § 

Det som enligt denna lag eller särskilda bestämmelser har förts in i 

aktiebolagsregistret skall anses ha kommit till tredje mans kännedom, om 

det enligt 3 § har kungjorts i Post- och Inrikes Tidningar. Detta gäller 

dock inte beträffande rättshandlingar eller andra åtgärder som har vidtagits 

före den sextonde dagen efter kungörandet, om tredje man visar att 

det var omöjligt för honom eller henne att känna till det som har kungjorts. 

I fråga om rättshandlingar och andra åtgärder som har vidtagits innan 

sådant kungörande som avses i första stycket har skett, kan bolaget inte 

åberopa det förhållande som blivit eller bort bli infört i registret mot 

någon annan än den som bolaget visar har känt till förhållandet. 

Om det som har kungjorts i 

Post- och Inrikes Tidningar inte 

överensstämmer med vad som har 

införts i aktiebolagsregistret, kan 

bolaget inte åberopa kungörelsens 

innehåll mot tredje man. Tredje 

man kan dock åberopa kungörelsens 

innehåll mot bolaget, om bolaget 

inte visar att han eller hon 

kände till vad som har förts in i

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 3 

83 

aktiebolagsregistret. 

4 a § 

Om det som har kungjorts i 

Post- och Inrikes Tidningar inte 

stämmer överens med vad som har 

införts i aktiebolagsregistret, kan 

bolaget inte åberopa kungörelsens 

innehåll mot tredje man. Tredje 

man kan dock åberopa kungörelsens 

innehåll mot bolaget, om 

bolaget inte visar att han eller hon 

kände till vad som har förts in i 

aktiebolagsregistret. 

Om en uppgift har förts in i 

aktiebolagsregistret och kungjorts 

i Post- och Inrikes Tidningar såväl 

på svenska som i översättning till 

ett främmande språk och översättningen 

avviker från den svenska 

språkversionen, kan bolaget inte 

åberopa översättningen mot tredje 

man. Tredje man kan dock åberopa 

översättningen mot bolaget, om 

bolaget inte visar att han eller hon 

kände till den svenska språkversionen. 

Bemyndiganden Bemyndiganden m.m. 

9 § 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 

föreskrifter om avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag. 

Regeringen meddelar föreskrifter 

om ingivning av anmälningar i 

registreringsärenden. 

28 kap. 

Uppgifter om firma m.m. i 

brev, fakturor och orderblanketter 

Uppgifter om firma m.m. i 

brev, fakturor, orderblanketter 

och på webbplats 

5 § 

Ett aktiebolags brev, fakturor 

och orderblanketter skall ange 

bolagets firma, den ort där 

styrelsen har sitt säte samt bolagets 

organisationsnummer enligt 

lagen (1974:174) om identitetsbeEtt 

aktiebolags brev, fakturor, 

orderblanketter och webbplats 

skall ange bolagets firma, den ort 

där styrelsen har sitt säte samt bolagets 

organisationsnummer enligt 

lagen (1974:174) om identitetsbe

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 3 

84 

teckning för juridiska personer 

m.fl. Om bolaget har gått i likvidation, 

skall också detta anges. 

teckning för juridiska personer 

m.fl. Om bolaget har gått i likvidation, 

skall också detta anges. 

30 kap. 

2 § 

Den som uppsåtligen 

1. lämnar osann uppgift i ett intyg 

eller någon annan urkund enligt 

denna lag och som upprättas i 

elektronisk form, 

2. i ett ärende enligt denna lag 

oriktigt intygar att en elektronisk 

handling överensstämmer med 

originalet, eller 

3. lämnar osann uppgift eller 

förtiger sanningen i en försäkran 

som enligt författning angående 

verkställighet av denna lag lämnas 

på heder och samvete och som 

upprättas i elektronisk form, 

döms, om åtgärden innebär fara 

i bevishänseende, till böter eller 

fängelse i högst sex månader. 

Vad som sägs i första stycket 

gäller också den som begår en sådan 

gärning som avses i första 

stycket 3 av grov oaktsamhet. 

Om brott som avses i första 

stycket är att anse som grovt, 

döms till fängelse i högst två år. 

2 § 3 § 

Bolagsverket kan vid vite förelägga den verkställande direktören eller 

en styrelseledamot att fullgöra skyldighet enligt denna lag eller annan 

författning att 

1. hos verket göra en behörig anmälan för registrering i aktiebolagsregistret, 

2. på bolagets brev, fakturor och 

orderblanketter lämna sådana uppgifter 

som anges i 28 kap. 5 §. 

2. på bolagets brev, fakturor, 

orderblanketter och webbplats 

lämna sådana uppgifter som anges 

i 28 kap. 5 §. 

Föreläggande enligt första stycket 1 får inte meddelas, om underlåtenheten 

att göra anmälan medför att den fråga som bolagsstämman eller 

styrelsen har beslutat om faller eller att bolaget blir skyldigt att gå i 

likvidation. 

Frågor om utdömande av vite prövas av Bolagsverket. 

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 3 

85 

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) 

Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554) 

dels att 2 kap. 5 och 7 §§, 8 kap. 4 § samt 9 kap. 1 och 2 §§ skall ha 

följande lydelse, 

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 8 kap. 3 a och 

3 b §§, samt närmast före 8 kap. 3 b § en ny rubrik av följande lydelse. 

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 

2 kap. 

5 § 

Årsredovisningen skall avfattas 

på svenska i vanlig läsbar form. 

Årsredovisningen skall avfattas 

på svenska i vanlig läsbar form. I 

aktiebolag får den i stället upprättas 

i elektronisk form. 

7 §1 

I aktiebolag, ekonomiska föreningar 

och andra företag, som 

företräds av en styrelse, skall årsredovisningen 

skrivas under av 

samtliga styrelseledamöter. Om en 

verkställande direktör är utsedd, 

skall även denne skriva under årsredovisningen. 

I aktiebolag, ekonomiska föreningar 

och andra företag, som 

företräds av en styrelse, skall årsredovisningen 

skrivas under av 

samtliga styrelseledamöter. Om en 

verkställande direktör är utsedd, 

skall även denne skriva under årsredovisningen. 

I aktiebolag får 

årsredovisningen undertecknas 

med avancerad elektronisk signatur 

enligt lagen (2000:832) om elektroniska 

signaturer. 

I handelsbolag skall årsredovisningen skrivas under av samtliga 

obegränsat ansvariga delägare. 

I stiftelser med anknuten förvaltning skall årsredovisningen skrivas under 

av förvaltaren eller, om ett handelsbolag är stiftelsens förvaltare, av 

samtliga bolagsmän som företräder bolaget. 

I övriga företag skall årsredovisningen skrivas under av den redovisningsskyldige 

eller dennes ställföreträdare. 

Om någon av dem som undertecknar årsredovisningen har anmält en 

avvikande mening, skall yttrandet fogas till redovisningen. I fall som avses 

i första stycket gäller detta dock endast om den avvikande meningen 

har antecknats till styrelsens protokoll. 

Årsredovisningen skall innehålla uppgift om den dag då den undertecknades. 

1 Senaste lydelse 1999:1112.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 3 

86 

8 kap. 

3 a § 

Handlingar som avses i 3 § 

första stycket 1 får överföras elektroniskt 

till registreringsmyndigheten 

enligt föreskrifter som regeringen 

eller, efter regeringens bemyndigande, 

Bolagsverket meddelar. 

Ett bevis om fastställelse enligt 

3 § första stycket 1 får undertecknas 

med en elektronisk signatur. 

Närmare föreskrifter om den 

elektroniska signaturen meddelas 

av regeringen eller, efter regeringens 

bemyndigande, av Bolagsverket. 

Om en handling som avses i 

första stycket ges in elektroniskt, 

skall den elektroniska handlingens 

överensstämmelse med originalet 

vara bestyrkt enligt föreskrifter 

som regeringen eller, efter regeringens 

bemyndigande, Bolagsverket 

meddelar. 

Den som lämnar osann uppgift i 

ett intyg som avses i andra stycket 

eller oriktigt intygar att en elektronisk 

handling överensstämmer 

med originalet enligt tredje stycket 

döms, om åtgärden innebär fara i 

bevishänseende, till böter eller 

fängelse i högst sex månader eller, 

om brottet är att anse som grovt, 

till fängelse i högst två år. 

Registrering i aktiebolagsregistret 

3 b § 

Registreringsmyndigheten skall 

registrera årsredovisning och 

revisionsberättelse för aktiebolag i 

aktiebolagsregistret. 

Registreringen skall avfattas på 

svenska. Om det bolag som en 

registrering avser begär det, skall 

registreringen dessutom avfattas 

på annat officiellt språk inom den 

Europeiska unionen eller på 

norska eller isländska.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 3 

87 

Den som begär att en registrering 

skall avfattas på annat språk 

än svenska skall, om Bolagsverket 

begär det, ge in en översättning av 

den eller de uppgifter eller handlingar 

som skall registreras på 

annat språk än svenska. Översättningen 

skall vara gjord från svenska 

till det språk som begäran avser 

av en översättare som har 

auktorisation eller motsvarande 

behörighet. 

4 §2 

När årsredovisning och revisionsberättelse för aktiebolag eller handelsbolag 

har getts in till registreringsmyndigheten, skall myndigheten kungöra 

detta. Kungörandet skall ske i en tidning som myndigheten ger ut. 

En kungörelse skall avfattas på 

svenska. Om det har begärts att 

årsredovisning och revisionsberättelse 

för aktiebolag skall registreras 

i aktiebolagsregistret på 

annat språk än svenska, skall kungörelsen 

dessutom avfattas på det 

eller de språken. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 

närmare föreskrifter om sådant kungörande. 

9 kap. 

1 §3 

Följande företag skall minst en gång under ett räkenskapsår som 

omfattar mer än tio månader lämna en särskild redovisning (delårsrapport): 

1. företag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller 7 kap. 4 § andra 

stycket, och 

2. företag som enligt 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om 

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § 

andra stycket lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag 

är skyldiga att upprätta koncernredovisning enligt de lagarna. 

Delårsrapporten skall avse företagets verksamhet från räkenskapsårets 

början. Minst en rapport skall omfatta en period av minst hälften och 

högst två tredjedelar av räkenskapsåret. 

Delårsrapporten skall avfattas på 

svenska i vanlig läsbar form. 

Delårsrapporten skall avfattas på 

svenska i vanlig läsbar form. I 

aktiebolag får den i stället upprättas 

i elektronisk form. 

2 Senaste lydelse 1999:1112. 

3 Senaste lydelse 1999:1112.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 3 

88 

2 §4 

En delårsrapport skall hållas 

tillgänglig hos företaget för var 

och en som vill ta del av den. En 

kopia skall genast sändas till en sådan 

aktieägare, bolagsman eller 

medlem som begär det och uppger 

sin postadress. En delårsrapport 

som avses i 1 § andra stycket andra 

meningen skall senast två månader 

efter rapportperiodens utgång 

offentliggöras i enlighet med bestämmelserna 

i 8 kap. 3 §. 

En delårsrapport skall hållas 

tillgänglig hos företaget för var 

och en som vill ta del av den. En 

kopia skall genast sändas till en sådan 

aktieägare, bolagsman eller 

medlem som begär det och uppger 

sin postadress. En delårsrapport 

som avses i 1 § andra stycket andra 

meningen skall senast två månader 

efter rapportperiodens utgång 

offentliggöras i enlighet med bestämmelserna 

i 8 kap. 33 b §§. 

Om delårsrapport inte ges in till registreringsmyndigheten i rätt tid, 

tillämpas 8 kap. 13 §. 

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006. 

4 Senaste lydelse 1999:1112.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 4 

89 

Förteckning över remissinstanserna 

Efter remiss har yttrande över promemorian inkommit från Hovrätten för 

Västra Sverige, Stockholms tingsrätt, Kammarrätten i Sundsvall, Länsrätten 

i Västernorrlands län, Justitiekanslern, Domstolsverket, Åklagarmyndigheten, 

Ekobrottsmyndigheten, Rikspolisstyrelsen, Datainspektionen, 

Statskontoret, Skatteverket, Konkurrensverket, Revisorsnämnden, 

Finansinspektionen, Länsstyrelsen i Skåne län, Bokföringsnämnden, Juridiska 

fakultetsnämnden vid Uppsala universitet, Riksarkivet, Bolagsverket, 

Verket för näringslivsutveckling (NUTEK), Sveriges advokatsamfund, 

FAR, Svenska Revisorssamfundet SRS, Näringslivets Regelnämnd, 

Svenska Bankföreningen, Svenska Fondhandlareföreningen, 

Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF, Stockholmsbörsen AB, 

Sveriges Försäkringsförbund, Finansbolagens Förening, Sveriges Aktiesparares 

Riksförbund, Svenskt Näringsliv, Företagarna, Svensk Handel 

och Svenska Föreningen för Industriellt Rättsskydd (SFIR). 

Yttrande har dessutom inkommit från Föreningen XBRL Sweden och 

Stockholms Handelskammare. 

Sveriges Riksbank, Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag SBAB, 

Sveriges Kommuner och Landsting, Sparbankernas Riksförbund, 

Tjänstepensionsförbundet och Svenska föreningen för partsförvaltande 

institut för risk- och pensionsplaner (SIRP) har beretts tillfälle att yttra 

sig men har avstått från det.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 5 

90 

Lagrådsremissens lagförslag 

Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) 

Härigenom föreskrivs i fråga om aktiebolagslagen (2005:551) 

dels att den nuvarande 30 kap. 2 § skall betecknas 30 kap. 3 §, 

dels att 1 kap. 13 §, 27 kap. 1, 3, 4 och 9 §§, 28 kap. 5 §, den nya 30 

kap. 3 § och 31 kap. 2 § samt rubrikerna närmast före 27 kap. 9 § och 28 

kap. 5 § skall ha följande lydelse, 

dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 27 kap. 1 a och 

4 a §§ samt 30 kap. 2 §, av följande lydelse. 

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 

1 kap. 

13 § 

En handling som enligt denna 

lag skall vara undertecknad får, 

om något annat inte anges, undertecknas 

med avancerad elektronisk 

signatur enligt lagen (2000:832) 

om kvalificerade elektroniska signaturer. 

En handling enligt denna lag 

som skall vara undertecknad får, 

om något annat inte anges, undertecknas 

med avancerad elektronisk 

signatur enligt lagen (2000:832) 

om kvalificerade elektroniska signaturer. 

27 kap. 

1 § 

Bolagsverket skall föra ett aktiebolagsregister för registrering enligt 

denna lag eller annan författning. 

Av 13 kap. 1 § första stycket lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 

framgår att bankaktiebolag skall registreras i bankregistret. 

När det i denna lag hänvisas till aktiebolagsregistret, skall hänvisningen 

beträffande bankaktiebolag avse bankregistret. 

I fråga om registrering i aktiebolagsregistret 

av redovisnings och 

revisionshandlingar gäller bestämmelserna 

i årsredovisningslagen 

(1995:1554) och lagen 

(1995:1559) om årsredovisning i 

kreditinstitut och värdepappersbolag 

i stället för bestämmelserna i 

detta kapitel. 

1 a § 

En registrering i aktiebolagsregistret 

skall avfattas på svenska. 

Om det bolag som en registrering 

avser begär det, skall registreringen 

dessutom avfattas på annat

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 5 

91 

officiellt språk inom den Europeiska 

unionen eller på norska eller 

isländska. 

Den som begär att en registrering 

skall avfattas på annat språk 

än svenska skall, om Bolagsverket 

inte medger annat, ge in en översättning 

till det språket av de uppgifter 

eller handlingar som skall 

registreras. Översättningen skall 

vara gjord av en översättare som 

har auktorisation eller motsvarande 

behörighet. 

3 § 

Bolagsverket skall genast kungöra i Post- och Inrikes Tidningar vad 

som har registrerats i aktiebolagsregistret. Beslut om konkurs eller företagsrekonstruktion 

skall dock inte kungöras enligt denna lag. 

En kungörelse som avser en ändring i ett förhållande som tidigare har 

förts in i registret skall endast ange ändringens art. 

En kungörelse skall avfattas på 

samma språk som registreringen i 

aktiebolagsregistret. 

4 § 

Det som enligt denna lag eller särskilda bestämmelser har förts in i 

aktiebolagsregistret skall anses ha kommit till tredje mans kännedom, om 

det enligt 3 § har kungjorts i Post- och Inrikes Tidningar. Detta gäller 

dock inte beträffande rättshandlingar eller andra åtgärder som har vidtagits 

före den sextonde dagen efter kungörandet, om tredje man visar att 

det var omöjligt för honom eller henne att känna till det som har kungjorts. 

I fråga om rättshandlingar och andra åtgärder som har vidtagits innan 

sådant kungörande som avses i första stycket har skett, kan bolaget inte 

åberopa det förhållande som blivit eller bort bli infört i registret mot 

någon annan än den som bolaget visar har känt till förhållandet. 

Om det som har kungjorts i 

Post- och Inrikes Tidningar inte 

överensstämmer med vad som har 

införts i aktiebolagsregistret, kan 

bolaget inte åberopa kungörelsens 

innehåll mot tredje man. Tredje 

man kan dock åberopa kungörelsens 

innehåll mot bolaget, om bolaget 

inte visar att han eller hon 

kände till vad som har förts in i 

aktiebolagsregistret. 

4 a § 

Om det som har kungjorts i 

Post- och Inrikes Tidningar inte

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 5 

92 

stämmer överens med det som har 

införts i aktiebolagsregistret, kan 

bolaget inte åberopa kungörelsens 

innehåll mot tredje man. Tredje 

man kan dock åberopa kungörelsens 

innehåll mot bolaget, om 

bolaget inte visar att han eller hon 

kände till vad som har förts in i 

aktiebolagsregistret. 

Om en uppgift har förts in i 

aktiebolagsregistret och kungjorts 

i Post- och Inrikes Tidningar såväl 

på svenska som i översättning till 

ett främmande språk och översättningen 

avviker från den svenska 

språkversionen, kan bolaget inte 

åberopa översättningen mot tredje 

man. Tredje man kan dock åberopa 

översättningen mot bolaget, om 

bolaget inte visar att han eller hon 

kände till den svenska språkversionen. 

Bemyndiganden Bemyndiganden m.m. 

9 § 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 

föreskrifter om avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag. 

Regeringen eller den myndighet 

som regeringen bestämmer meddelar 

föreskrifter om ingivning av 

anmälningar i registreringsärenden. 

28 kap. 

Uppgifter om firma m.m. i 

brev, fakturor och orderblanketter 

Uppgifter om firma m.m. i 

brev, fakturor, orderblanketter 

och på webbplatser 

5 § 

Ett aktiebolags brev, fakturor 

och orderblanketter skall ange 

bolagets firma, den ort där 

styrelsen har sitt säte samt bolagets 

organisationsnummer enligt 

lagen (1974:174) om identitetsbeteckning 

för juridiska personer 

m.fl. Om bolaget har gått i likvidation, 

skall också detta anges. 

Ett aktiebolags brev, fakturor, 

orderblanketter och webbplatser 

skall ange bolagets firma, den ort 

där styrelsen har sitt säte samt bolagets 

organisationsnummer enligt 

lagen (1974:174) om identitetsbeteckning 

för juridiska personer 

m.fl. Om bolaget har gått i likvidation, 

skall också detta anges.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 5 

93 

Om det finns särskilda skäl, får 

Bolagsverket tillåta att ett aktiebolag 

inte lämnar uppgift om bolagets 

firma på sina webbplatser. I 

så fall skall uppgift i stället lämnas 

om att bolaget är ett aktiebolag 

och om bolagskategori. Ett sådant 

tillstånd skall begränsas till viss 

tid och får förenas med villkor. 

30 kap. 

2 § 

Den som 

1. lämnar osann uppgift i ett 

sådant intyg eller sådan annan 

urkund enligt denna lag som upprättas 

i elektronisk form, 

2. i ett ärende enligt denna lag 

oriktigt intygar att en elektronisk 

handling överensstämmer med originalet, 

eller 

3. lämnar osann uppgift eller 

förtiger sanningen i en försäkran 

som enligt författning angående 

verkställighet av denna lag lämnas 

på heder och samvete och som 

upprättas i elektronisk form, 

döms, om åtgärden innebär fara 

i bevishänseende, till böter eller 

fängelse i högst sex månader. 

Vad som sägs i första stycket 

gäller också den som begår en sådan 

gärning som avses i första 

stycket 3 av grov oaktsamhet. 

Om brott som avses i första 

stycket är att anse som grovt, 

döms till fängelse i högst två år. 

2 § 3 § 

Bolagsverket kan vid vite förelägga den verkställande direktören eller 

en styrelseledamot att fullgöra skyldighet enligt denna lag eller annan 

författning att 

1. hos verket göra en behörig anmälan för registrering i aktiebolagsregistret, 

2. på bolagets brev, fakturor och 

orderblanketter lämna sådana uppgifter 

som anges i 28 kap. 5 §. 

2. på bolagets brev, fakturor, 

orderblanketter och webbplatser 

lämna sådana uppgifter som anges 

i 28 kap. 5 §. 

Föreläggande enligt första stycket 1 får inte meddelas, om underlåtenheten 

att göra anmälan medför att den fråga som bolagsstämman eller

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 5 

94 

styrelsen har beslutat om faller eller att bolaget blir skyldigt att gå i 

likvidation. 

Frågor om utdömande av vite prövas av Bolagsverket. 

31 kap. 

2 § 

Följande beslut av Bolagsverket överklagas hos allmän förvaltningsdomstol: 

1. beslut i tillståndsärenden enligt 20 kap. 23 §, 23 kap. 20 eller 33 § 

samt 24 kap. 22 §, 

2. beslut enligt 23 kap. 27 eller 35 § eller 24 kap. 29 § att förklara att 

frågan om fusion eller delning har fallit, 

3. beslut enligt 27 kap. 2 § att skriva av en anmälan om registrering 

eller vägra registrering, 

4. beslut att avregistrera företrädare enligt 27 kap. 6 §, 

5. beslut att förelägga eller 

döma ut vite enligt 30 kap. 2 §. 

5. beslut i ärenden enligt 

28 kap. 5 § andra stycket, 

6. beslut att förelägga eller 

döma ut vite enligt 30 kap. 2 §. 

Skrivelsen med överklagandet skall ges in till Bolagsverket inom två 

månader från dagen för beslutet. 

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 5 

95 

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) 

Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554) 

dels att 2 kap. 5 och 7 §§, 8 kap. 3 och 4 §§ samt 9 kap. 1 och 2 §§ 

skall ha följande lydelse, 

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 8 kap. 3 a och 

3 b §§, samt närmast före 8 kap. 3 b § en ny rubrik av följande lydelse. 

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 

2 kap. 

5 § 

Årsredovisningen skall avfattas 

på svenska i vanlig läsbar form. 

Årsredovisningen skall avfattas 

på svenska i vanlig läsbar form. I 

aktiebolag får den i stället upprättas 

i elektronisk form. 

7 §1 

I aktiebolag, ekonomiska föreningar 

och andra företag, som 

företräds av en styrelse, skall årsredovisningen 

skrivas under av 

samtliga styrelseledamöter. Om en 

verkställande direktör är utsedd, 

skall även denne skriva under årsredovisningen. 

I aktiebolag, ekonomiska föreningar 

och andra företag, som 

företräds av en styrelse, skall årsredovisningen 

skrivas under av 

samtliga styrelseledamöter. Om en 

verkställande direktör är utsedd, 

skall även denne skriva under årsredovisningen. 

I aktiebolag får 

årsredovisningen undertecknas 

med avancerad elektronisk signatur 

enligt lagen (2000:832) om elektroniska 

signaturer. 

I handelsbolag skall årsredovisningen skrivas under av samtliga 

obegränsat ansvariga delägare. 

I stiftelser med anknuten förvaltning skall årsredovisningen skrivas under 

av förvaltaren eller, om ett handelsbolag är stiftelsens förvaltare, av 

samtliga bolagsmän som företräder bolaget. 

I övriga företag skall årsredovisningen skrivas under av den redovisningsskyldige 

eller dennes ställföreträdare. 

Om någon av dem som undertecknar årsredovisningen har anmält en 

avvikande mening, skall yttrandet fogas till redovisningen. I fall som avses 

i första stycket gäller detta dock endast om den avvikande meningen 

har antecknats till styrelsens protokoll. 

Årsredovisningen skall innehålla uppgift om den dag då den undertecknades. 

1 Senaste lydelse 1999:1112.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 5 

96 

8 kap. 

3 §2 

Den skyldighet att offentliggöra årsredovisningen som följer av 6 kap. 

2 § bokföringslagen (1999:1078) skall fullgöras på följande sätt. På 

samma sätt skall även revisionsberättelsen offentliggöras. 

1. Aktiebolag 

Bestyrkta kopior av handlingarna skall ha kommit in till registreringsmyndigheten 

inom en månad efter det att bolagsstämman fastställde 

balansräkningen och resultaträkningen. 

På kopian av årsredovisningen skall en styrelseledamot eller den verkställande 

direktören teckna bevis om att balansräkningen och resultaträkningen 

har fastställts. Uppgift skall också lämnas om fastställelsedagen. 

Beviset skall även innehålla uppgift om bolagsstämmans beslut beträffande 

bolagets vinst eller förlust. 

Med bestyrkt kopia jämställs vid 

tillämpning av denna lag elektroniskt 

original. 

2. Ekonomiska föreningar 

Kopior av handlingarna skall hållas tillgängliga för alla som är intresserade 

senast från en månad efter det att föreningsstämman fastställde 

balansräkningen och resultaträkningen. Efter särskilt föreläggande av 

registreringsmyndigheten skall bestyrkta kopior av handlingarna ges in 

dit. Sådant föreläggande skall utfärdas när någon begär det. Föreningar 

av det slag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller, i fråga om moderföreningar, 

7 kap. 4 § andra stycket är skyldiga att ge in handlingarna till 

registreringsmyndigheten även om något föreläggande inte har utfärdats. 

Handlingarna skall i dessa fall ha kommit in till myndigheten inom en 

månad från fastställelsebeslutet. På kopian av årsredovisningen skall en 

styrelseledamot eller den verkställande direktören teckna bevis om att 

balansräkningen och resultaträkningen har fastställts. Uppgift skall också 

lämnas om fastställelsedagen. Beviset skall även innehålla föreningsstämmans 

beslut beträffande föreningens vinst eller förlust. 

3. Handelsbolag i vilka en eller flera juridiska personer är delägare 

Kopior av handlingarna skall ha kommit in till registreringsmyndigheten 

inom sex månader efter räkenskapsårets utgång. 

4. Stiftelser 

Kopior av handlingarna skall ha kommit in till registreringsmyndigheten 

inom sex månader efter räkenskapsårets utgång. Beträffande 

kollektivavtalsstiftelser samt stiftelser som avses i 9 kap. 10 § första 

stycket stiftelselagen (1994:1220) gäller i stället att bestyrkta kopior skall 

hållas tillgängliga för alla som är intresserade senast från sex månader 

efter räkenskapsårets utgång. 

5. Övriga företag 

Kopior av handlingarna skall hållas tillgängliga för alla som är intresserade 

senast från sex månader efter räkenskapsårets utgång. Efter 

särskilt föreläggande av registreringsmyndigheten skall bestyrkta kopior 

av handlingarna ges in dit. Sådant föreläggande skall utfärdas när någon 

begär det. Företag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller, i fråga om 

moderföretag, 7 kap. 

4 § andra stycket är skyldiga att ge in handlingarna 

2 Senaste lydelse 1999:1112.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 5 

97 

till registreringsmyndigheten även om något föreläggande inte har meddelats. 

Handlingarna skall i dessa fall ha kommit in till myndigheten 

inom sex månader från räkenskapsårets utgång. 

3 a § 

Handlingar som avses i 3 § 1 får 

överföras elektroniskt till registreringsmyndigheten 

enligt föreskrifter 

som meddelas av regeringen 

eller den myndighet som 

regeringen bestämmer. 

Ett bevis om fastställelse enligt 

3 § 1 får undertecknas med en 

elektronisk signatur. Närmare 

föreskrifter om den elektroniska 

signaturen meddelas av regeringen 

eller den myndighet som 

regeringen bestämmer. 

Om en handling som avses i 

första stycket ges in elektroniskt i 

form av en bestyrkt kopia, skall 

den elektroniska handlingens 

överensstämmelse med originalet 

vara bestyrkt enligt föreskrifter 

som meddelas av regeringen eller 

den myndighet som regeringen 

bestämmer. 

Den som lämnar osann uppgift i 

ett bevis som avses i andra stycket 

eller oriktigt intygar att en elektronisk 

handling överensstämmer 

med originalet enligt tredje stycket 

döms, om åtgärden innebär fara i 

bevishänseende, till böter eller 

fängelse i högst sex månader eller, 

om brottet är att anse som grovt, 

till fängelse i högst två år. 

Registrering i aktiebolagsregistret 

3 b § 

Registreringsmyndigheten skall 

registrera årsredovisning och revisionsberättelse 

för aktiebolag i 

aktiebolagsregistret. 

Registreringen skall avfattas på 

svenska. Om det bolag som en registrering 

avser begär det, skall 

registreringen dessutom avfattas 

på annat officiellt språk inom den

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 5 

98 

Europeiska unionen eller på 

norska eller isländska. 

Den som begär att en registrering 

skall avfattas på annat språk 

än svenska skall, om Bolagsverket 

inte medger annat, ge in en översättning 

till det språket av de uppgifter 

eller handlingar som skall 

registreras. Översättningen skall 

vara gjord av en översättare som 

har auktorisation eller motsvarande 

behörighet. 

4 §3 

När årsredovisning och revisionsberättelse för aktiebolag eller handelsbolag 

har getts in till registreringsmyndigheten, skall myndigheten kungöra 

detta. Kungörandet skall ske i en tidning som myndigheten ger ut. 

I fråga om aktiebolag skall en 

kungörelse avfattas på samma 

språk som registreringen i aktiebolagsregistret. 

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 

närmare föreskrifter om sådant kungörande. 

9 kap. 

1 §4 

Följande företag skall minst en gång under ett räkenskapsår som 

omfattar mer än tio månader lämna en särskild redovisning (delårsrapport): 

1. företag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller 7 kap. 4 § andra 

stycket, och 

2. företag som enligt 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om 

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § 

andra stycket lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag 

är skyldiga att upprätta koncernredovisning enligt de lagarna. 

Delårsrapporten skall avse företagets verksamhet från räkenskapsårets 

början. Minst en rapport skall omfatta en period av minst hälften och 

högst två tredjedelar av räkenskapsåret. 

Delårsrapporten skall avfattas på 

svenska i vanlig läsbar form. 

Delårsrapporten skall avfattas på 

svenska i vanlig läsbar form. I 

aktiebolag får den i stället upprättas 

i elektronisk form. 

2 §5 

En delårsrapport skall hållas 

tillgänglig hos företaget för var 

En delårsrapport skall hållas 

tillgänglig hos företaget för var 

3 Senaste lydelse 1999:1112. 

4 Senaste lydelse 1999:1112. 

5 Senaste lydelse 1999:1112.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 5 

99 

och en som vill ta del av den. En 

kopia skall genast sändas till en sådan 

aktieägare, bolagsman eller 

medlem som begär det och uppger 

sin postadress. En delårsrapport 

som avses i 1 § andra stycket andra 

meningen skall senast två månader 

efter rapportperiodens utgång 

offentliggöras i enlighet med bestämmelserna 

i 8 kap. 3 §. 

och en som vill ta del av den. En 

kopia skall genast sändas till en sådan 

aktieägare, bolagsman eller 

medlem som begär det och uppger 

sin postadress. En delårsrapport 

som avses i 1 § andra stycket andra 

meningen skall senast två månader 

efter rapportperiodens utgång 

offentliggöras i enlighet med bestämmelserna 

i 8 kap. 33 b §§. 

Om delårsrapport inte ges in till registreringsmyndigheten i rätt tid, 

tillämpas 8 kap. 13 §. 

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 5 

100 

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning 

i kreditinstitut och värdepappersbolag 

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovisning 

i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. 

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 

8 kap. 

1 §1 

Bolagsverket är registreringsmyndighet för företag som omfattas av 

denna lag. 

För andra företag som avses i denna lag än banker och hypoteksinstitut 

skall 8 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas, i stället för 2

8 §§ nedan, med följande avvikelser: 

1. Vid tillämpningen av 8 kap. 3 

och 4 §§ årsredovisningslagen om 

offentliggörande skall kreditmarknadsföreningar 

och institut för 

elektroniska pengar omfattas av 

bestämmelserna för aktiebolag. 

1. Vid tillämpningen av 8 kap. 

3 § och 4 § första och tredje 

styckena årsredovisningslagen om 

offentliggörande skall kreditmarknadsföreningar 

och institut för 

elektroniska pengar omfattas av 

bestämmelserna för aktiebolag. 

2. Vid tillämpningen av 8 kap. 6 § årsredovisningslagen om förseningsavgifter 

skall kreditmarknadsföretag, värdepappersbolag och institut 

för elektroniska pengar alltid anses som publika företag. 

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2006.

1 Senaste lydelse 2004:253.

Prop. 2005/06:135 

Bilaga 6 

101 

Lagrådets yttrande 

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2006-02-28 

Närvarande: f.d. justitierådet Lars K[REDACTED_EFTERNAMN], f.d. justitierådet Inger 
[REDACTED_EFTERNAMN] och regeringsrådet Lars Wennerström. 

Elektronisk ingivning till Bolagsverket 

Enligt en lagrådsremiss den 9 februari 2006 (Justitiedepartementet) har 

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 

1. lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551), 

2. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554), 

3. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut 

och värdepappersbolag. 

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Lotta Hardvik 

Cederstierna. 

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Prop. 2005/06:135 

102 

Justitiedepartementet 

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 mars 2006 

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds, 
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Y.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Nykvist, 
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], M.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], 
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Orback,[REDACTED_EFTERNAMN] 

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] 

Regeringen beslutar proposition 2005/06:135 Elektronisk ingivning till 

Bolagsverket

Prop. 2005/06:135 

103 

Rättsdatablad 

Författningsrubrik Bestämmelser som 

inför, ändrar, upphäver 

eller upprepar 

ett normgivningsbemyndigande 

Celexnummer för 

bakomliggande EGregler 

Lag om ändring i 

aktiebolagslagen 

(2005:551) 

27 kap. 9 § 368L0151 

303L0058 

Lag om ändring i 

årsredovisningslagen 

(1995:1554) 

8 kap. 3 a § 368L0151 

303L0058