Regeringens proposition

1994/95:84

Vissa ändringar i ellagen, m.m.

Prop.

1994/95:84

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 27 oktober 1994

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Jörgen[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Näringsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att ikraftträdandet av den av riksdagen beslutade

elmarknadsreformen (prop. 1993/94:162, bet. 1993/94:NU22, rskr. 1993/94:358)

skjuts upp för att skapa möjligheter för analyser av konsekvenserna av de nya

reglerna för elmarknaden.

 I propositionen behandlas också frågan om Affärsverket svenska kraftnäts

systemansvar.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut............ 3

2 Lagtext................................ 4

 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1994:617) om ändring i lagen

 (1902:71 s. 1), innefattande vissa

 bestämmelser om elektriska anlägg-

 ningar............................. 4

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1994:618) om handel med el, m.m... 6

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1994:619) om ändring i lagen

 (1985:277) om vissa bulvanför-

 hållanden.......................... 7

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1994:620) om upphävande av lagen

 (1976:240) om förvärv av eldistri-

 butionsanläggning m.m.............. 8

3 Ärendet och dess beredning............. 9

4 Ny tidsplan för reformeringen av el-

 marknaden..............................10

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:617) om ändring i

 lagen (1902:71 s.1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska

 anläggningar,

2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:618) om handel

 med el, m.m.,

3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:619) om ändring i

 lagen (1985:277) om vissa bulvanförhållanden,

4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:620) om

 upphävande av lagen (1976:240) om förvärv av eldistributions-anläggning m.m.

2 Lagtext

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:617) om ändring i lagen (1902:71

s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar

Härigenom föreskrivs att 31 § och övergångsbestämmelserna lagen (1994:617) om

ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska

anläggningar skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

31 §

Beslut av nätmyndigheten Beslut enligt 2 § 7 mom.

enligt 2 § 4, 6 eller 7 får inte överklagas.

mom. eller 3 § eller Beslut om ersättning

beslut om ersättning till den som enligt 15 a §

till den som enligt 15 tredje stycket beordrats

a § tredje stycket beor- att öka eller minska

drats att öka eller produktionen av ström får

minska produktionen av överklagas hos allmän

ström får överklagas hos förvaltningsdomstol.

allmän

förvaltningsdomstol. Nät-

myndigheten får inträda

som part i målet när

myndighetens beslut

prövas av domstol. Ändras

nätmyndighetens avgörande

i sak genom beslut av

länsrätt eller kammarrätt,

får nätmyndigheten

överklaga beslutet.

 Föreskrifter om överklagande av en myndighets beslut enligt 23 §, 24 § första

eller andra stycket, 25 § eller 26 § eller med stöd av ett bemyndigande enligt

lagen meddelas av regeringen.

 Föreskrifter om överklagande av ett beslut av en riksprovplats meddelas av

regeringen.

Övergångsbestämmelser

 1. Denna lag träder i 1. Denna lag träder i

kraft den 1 januari kraft, i fråga om 15, 15

1995. De nya före- a och 31 §§ den 1 januari

skrifterna skall, med 1995, och i övrigt den

det undantag som anges dag regeringen bestämmer.

i 2, tillämpas även De nya föreskrifterna

på koncessioner som har skall, med det undantag

beviljats före som anges i 2, tillämpas

ikraftträdandet. Därvid även på koncessioner som

skall linjekoncession har beviljats före

anses som nätkoncession ikraftträdandet. Därvid

för linje och skall linjekoncession

områdeskoncession som anses som nätkoncession

nätkoncession för område.för linje och om-

 rådeskoncession som nät-

 koncession för område.

 2. Beslut i ärenden som har prövats enligt 2 § 7 mom. i dess äldre lydelse får

inte överklagas.

 3. I ärenden där ansökan har gjorts före ikraftträdandet skall 2 § 2, 3, 6 och

7 mom. i dess äldre lydelse tillämpas.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:618) om handel med el, m.m.

Härigenom föreskrivs att punkten 1 i övergångsbestämmelserna lagen (1994:618) om

handel med el, m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1.

Denna lag träder i kraft Denna lag träder i kraft

den 1 januari 1995. den dag regeringen

 bestämmer.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:619) om ändring i lagen (1985:277)

om vissa bulvanförhållanden

Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen lagen (1994:619) om ändring

i lagen (1985:277) om vissa bulvanförhållanden skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

Denna lag träder i kraft Denna lag träder i kraft

den 1 januari 1995. den dag regeringen

 bestämmer.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:620) om upphävande av lagen

(1976:240) om förvärv av eldistributionsanläggning m.m.

Härigenom föreskrivs att lagen (1994:620) om upphävande av lagen (1976:240) om

förvärv av eldistributionsanläggning m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

Enligt riksdagens Enligt riksdagens beslut

beslut föreskrivs att föreskrivs att lagen

lagen (1976:240) om (1976:240) om förvärv av

förvärv av eldistribu- eldistributionsanläggning

tionsanläggning m.m. skall upphöra att gälla

skall upphöra att gälla den dag regeringen

vid utgången av år 1994. bestämmer.

3 Ärendet och dess beredning

Riksdagen beslutade våren 1994 om en reformering av elmarknaden (bet.

1993/94:NU22, rskr. 1993/94:358) i enlighet med de förslag regeringen hade lagt

fram i propositionen Handel med el i konkurrens (prop. 1993/94:162). Riksdagen

beslutade om dels ändringar i lagen (1902:71 s.1), innefattande vissa

bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen), dels en ny lag, lag

(1994:618) om handel med el, m.m. Enligt riksdagens beslut skall det nya

regelverket träda i kraft den 1 januari 1995.

 Sommaren 1994 tillkallades en kommission, Energikommissionen (N 1994:04), med

parlamentarisk sammansättning. Enligt direktiven (dir. 1994:67) skall

kommissionen granska de pågående energipolitiska programmen för omställning och

utveckling av energisystemet och analysera behovet av förändringar och

ytterligare åtgärder. Vidare skall Energikommissionen mot bakgrund av elmarkna-

dens avreglering följa utvecklingen på den svenska elmarknaden och föreslå de

åtgärder som kan anses vara motiverade för att säkerställa en effektiv

elförsörjning. Kommissionen skall slutligen lägga fram förslag om program med

tidsangivelser för omställning av energisystemet.

 I föreliggande proposition föreslås att ikraftträdandet av den av riksdagen

beslutade elmarknadsreformen skjuts upp för att skapa möjligheter för Energikom-

missionen att analysera konsekvenserna av de nya reglerna för elmarknaden.

4 Ny tidsplan för reformeringen av elmarknaden

Regeringens förslag: Ikraftträdandet av den av

riksdagen beslutade elmarknadsreformen skjuts upp

för att skapa möjligheter för analyser av

konsekvenserna av de nya reglerna för elmarknaden.

Regeringen får besluta om tidpunkten för

ikraftträdandet.

Skälen för regeringens förslag: En långsiktigt stabil och säker tillgång på el

till internationellt konkurrenskraftiga priser är en viktig förutsättning för

näringslivets utveckling och för samhällskonomin. För elintensiva basnäringar

som pappersindustrin, gruvindustrin och stålindustrin spelar elförsörjningen en

särskilt viktig roll. Elförsörjningen är därför av central betydelse för den

ekonomiska och sociala utvecklingen i Sverige. Den infrastruktur som elsystemet

utgör måste utnyttjas och utvecklas så att samhällets krav på elförsörjningen

kan tillgodoses.

 Det svenska elförsörjningssystemet fungerar vid en internationell jämförelse

väl. En av huvuduppgifterna i energipolitiken är att säkerställa en fortsatt god

elförsörjning och att effektivisera utnyttjandet av elproduktionssystemet.

 Sedan slutet av 1980-talet har det framstått som möjligt och angeläget att

genom en ökad konkurrens på elmarknaden skapa förutsättningar för ett än mer

effektivt utnyttjande av elproduktionssystemet. Produktion och handel med el i

konkurrens kan stärka elkonsumenternas ställning på elmarknaden. Detta är en av

utgångspunkterna för den reformering av den svenska elmarknaden som inleddes

under senare delen av 1980-talet.

 Arbetet med elmarknadens reformering har länge kunnat bedrivas i bred

parlamentarisk enighet. Detta beror på den samsyn som vuxit fram om att en ökad

konkurrens på elmarknaden kan vara till gagn för samhällsutvecklingen.

 Våren 1991 beslutade riksdagen (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91: NU30, rskr.

1990/91:318) i enlighet med regeringens förslag att fr.o.m. den 1 januari 1992

överföra huvuddelen av verksamheten i Statens vattenfallsverk - utom

storkraftnätet - till ett av staten helägt aktiebolag. Storkraftnätet skulle

drivas vidare som statligt affärsverk. I samband med att Vattenfall AB bildades

inrättades Affärsverket svenska kraftnät (Svenska kraftnät) med uppgift att

förvalta storkraftnätet och de statligt ägda utlandsförbindelserna.

 I regeringens proposition år 1991 uttalades att en viktig del av såväl

näringspolitiken som energipolitiken är en strävan efter att åstadkomma väl

fungerande marknader och effektiv konkurrens. Ombildningen av Vattenfall till

ett statligt ägt bolag skulle enligt propositionen ses som ett led i strävan att

skapa en effektivare elmarknad. Genom att inrätta en fristående organisa-

tionsform för storkraftnätet skapades förutsättningar för en effektivare handel

med el och en decentraliserad elproduktion.

 Våren 1992 antog riksdagen med bred majoritet regeringens förslag om mål och

strategier för en reformering av den svenska elmarknaden (prop. 1991/1992:133,

bet. 1991/92:NU30, rskr. 1991/92:322). Riksdagen beslutade om dels mål och

strategier för elmarknadens reformering, dels riktlinjer för Svenska kraftnäts

verksamhet. I anslutning till riksdagsbehandlingen av regeringens förslag

tillkallades en särskild utredare med uppdrag att bl.a. föreslå ändringar i

ellagen i enlighet med de beslutade riktlinjerna (Ellagstiftningsutredningen).

Svenska kraftnät fick i uppdrag att utreda förutsättningarna för en svensk

elbörs.

 Det kan nu konstateras att det samförstånd som har rått om hur elförsörjningen

skall organiseras under senare tid inte har kunnat bibehållas. Detta beror

främst på att inriktningen av reformarbetet under den nyss avgångna regeringen i

första hand kom att präglas av strävan att så snabbt som möjligt skapa

förutsättningar för att privatisera Vattenfall AB snarare än att effektivisera

den svenska elmarknaden. Detta har inneburit att avregleringen beslutats utan

att alla nödvändiga analyser av reformen kunnat göras.

 Riksdagen beslutade våren 1994 att anta regeringens förslag om en ny

ellagstiftning (prop. 1993/94:162, bet. 1993/94:NU22, rskr. 1993/94:358). Enligt

beslutet skall den nya lagstiftningen träda i kraft den 1 januari 1995. I en

reservation från den dåvarande oppositionen konstaterades bl.a. att bristen på

konsekvensanalyser innebar att det saknades ett tillfredsställande underlag för

riksdagens beslut. Med hänvisning till 1991 års energiöverenskommelse (prop.

1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373) framhölls bl.a. att regeringen

varken hade behandlat frågan om hur avregleringen av elmarknaden skulle påverka

möjligheterna att avveckla kärnkraften eller frågan om hur tillkomsten av nya

miljövänliga energianläggningar skall främjas.

 Sommaren 1994 tillkallades en kommission med parlamentarisk sammansättning med

uppgift att granska de pågående energipolitiska programmen för omställning och

utveckling av energisystemet och analysera behovet av förändringar och

ytterligare åtgärder (Energikommissionen). Kommissionen skall vidare enligt sina

direktiv (dir. 1994:67) mot bakgrund av elmarknadens avreglering följa

utvecklingen på den svenska elmarknaden och föreslå de åtgärder som kan anses

vara motiverade för att säkerställa en effektiv elförsörjning. Kommissionen

skall med förtur analysera konsekvenserna av en utökad handel med el till

kontinenten och reformens regionalpolitiska konsekvenser. Kommissionen skall

slutligen lägga fram förslag om program med tidsangivelser för omställning av

energisystemet.

 Regeringen anser, mot den här redovisade bakgrunden, att ikraftträdandet av den

av riksdagen beslutade elmarknadsreformen bör uppskjutas för att skapa

möjligheter för Energikommissionen att genomföra en bredare konsekvensanalys av

de nya reglerna för elmarknaden. Behovet av stabila spelregler är särskilt stort

på elmarknaden där investeringsbeslut innebär långsiktiga åtaganden. Det är

därför nödvändigt att komplettera beslutsunderlaget för elmarknadsreformens

genomförande. Genom att skjuta på ikraftträdandet ges även rimlig tid för det

erforderliga förändringsarbetet.

 Regeringen avser att genom tilläggsdirektiv vidga Energikommissionens uppdrag i

syfte att väga in frågan om elmarknadens avreglering i ett större energi-,

miljö- och näringspolitiskt perspektiv. Kommissionen bör härvid göra en samlad

bedömning av hur de nya reglerna för elmarknaden påverkar möjligheterna till en

omställning av energisystemet. Kommissionen bör påskynda sitt arbete så att ett

slutbetänkande kan lämnas senast den 1 september 1995.

 Uppskjutande av elmarknadsreformen innebär vissa svårigheter för producenter,

distributörer och elkonsumenter som har vidtagit omfattande förberedande

åtgärder. Det är därför angeläget att nödvändiga konsekvensanalyser kan

genomföras så snart som möjligt.

 Kommissionen bör med förtur analysera möjligheterna att genomföra

elmarknadsreformen på ett sätt som inte låser utredningens fortsatta arbete. Om

kommissionen finner att detta är möjligt, bör den snarast överlämna sitt förslag

i frågan med de eventuella ändringar i regelverket som bedöms vara nödvändiga.

 Uppskjutandet av elmarknadsreformen bör ske genom att riksdagen föreskriver att

de lagar som riksdagen under våren 1994 beslutade i denna fråga skall träda i

kraft den dag regeringen bestämmer i stället för den 1 januari 1995. När det

gäller ellagen bör dock de föreskrifter som reglerar Svenska kraftnäts systeman-

svar träda i kraft den 1 januari 1995.

 Ellagstiftningsutredningen (N 1992:04) har regeringens uppdrag att utarbeta

förslag till ny lagstiftning på elområdet (dir. 1992:39). Utredningen redovisade

i juli 1993 delbetänkandet Elkonkurrens med nätmonopol (SOU 1993:68). I juli

1993 beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen inför dess

fortsatta arbete (dir. 1993:93). Detta skall syfta till att få ellagen ersatt

med modern lagstiftning såväl i sak som redaktionellt och språkligt. Utredaren

skall särskilt pröva möjligheten att dela upp ellagen i en eldistributionslag

och en elsäkerhetslag. I uppdraget ingår att se över nuvarande skadeståndsregler

i ellagen. Utredaren skall också redovisa förslag till riktlinjer för

beredskapsverksamheten på elområdet. Enligt direktiven skall utredaren avsluta

sitt arbete den 31 december 1994.

 Regeringen har erfarit att Ellagstiftningsutredningens arbete är försenat.

Regeringen avser att i tilläggsdirektiv ge utredningen i uppdrag att senast den

1 juli 1995 överlämna sina överväganden och förslag avseende bl.a. eldistribu-

tionslagen. Det förutsätts att Ellagstiftningsutredningen utformar sitt

lagförslag i fortlöpande kontakter med Energikommissionen.

 I september 1994 förelades riksdagen propositionen (1994/95:18) Finansiering av

myndighetstillsynen för den avreglerade elmarknaden, m.m. I propositionen

föreslås bl.a. att en särskild avgift skall tas ut av koncessionshavare för att

finansiera den verksamhet vid NUTEK som avser koncessionsprövning och tillsyn

enligt ellagen. Verksamheten har efter riksdagens beslut våren 1994 om

elmarknadsreformen förstärkts. Som en följd av att elmarknadsreformen skjuts

upp har regeringen denna dag beslutat att återkalla propositionen. I riksdagens

beslut våren 1994 har anvisats 20 milj. kr för att täcka verksamhetens kostnader

budgetåret 1994/95.

 I det följande behandlas vissa frågor om bl.a. ansvaret för det nationella

elsystemet med anledning av att elmarknadsreformen skjuts upp.

Svenska kraftnäts systemansvar

Riksdagen beslutade år 1992 om riktlinjer för verksamheten med storkraftnätet

(prop. 1991/92:133, bet. 1991792:NU39, rskr. 1991/92: 322). Enligt beslutet är

det en uppgift för Svenska kraftnät att se till att systemansvaret kan upp-

rätthållas på ett tillfredsställande sätt.

 Med systemansvar avses ansvaret för att det nationella elsystemet fungerar som

ett sammanhängande system med tillfredsställande driftsäkerhet. Alla delsystem

som är sammankopplade via storkraftnätet ingår i det nationella elsystemet och

måste vara driftmässigt samordnade. Detta innebär framför allt att balansen

mellan produktion och förbrukning av el kortsiktigt upprätthålls och att

överföring av kraft kan ske mellan landets delar. Systemansvaret måste således

utövas med avseende på både balans och överföring av el. Balansen mellan

produktion och förbrukning är nödvändig för att frekvensen skall kunna

upprätthållas i elsystemet.

 För att Svenska kraftnät skall kunna fullgöra sitt systemansvar måste

systemansvaret definieras i lag. Detta bör ske även om elmarknadsreformen skjuts

upp. Det har saknats en formell reglering av systemansvaret. En sådan reglering

är viktig från driftsäkerhetssynpunkt. Även Svenska kraftnäts befogenheter och

ansvar som systemansvarig myndighet bör lagregleras.

 I lagen (1994:617) om ändring i lagen (1902:71 s.1), innefattande vissa

bestämmelser om elektriska anläggningar finns föreskrifter avseende

systemansvaret (15 § och 15a §). Dessa föreskrifter bör träda i kraft den 1

januari 1995. Även 31 §, som behandlar överklagande av vissa beslut, bör träda

i kraft den 1 januari 1995 med vissa ändringar av formell natur.

Villkor för att utnyttja storkraftnätet

Fram t.o.m. år 1991 reglerades utnyttjandet av storkraftnätet av det s.k.

stamnätsavtalet. Stamnätsavtalet träffades år 1979 mellan Statens

vattenfallsverk och elva kraftföretag, de s.k. transitörerna och skulle gälla

åren 1981-2004. Enligt avtalet hade Statens vattenfallsverk det direkta ansvaret

för att planera, finansiera, driva och förvalta överföringssystemet. Verket

skulle därvid samråda med transitörerna.

 Vid inrättandet av Svenska kraftnät träffades ett avtal, kraftnätsavtalet,

mellan staten och transitörerna. Det ersatte under åren 1992 och 1993

stamnätsavtalet. Ett nytt kraftnätsavtal har träffats mellan parterna att gälla

under år 1994 i stället för stamnätsavtalet.

 Konkurrensverket har i november 1993 avslagit en ansökan från kraftföretagen om

ett s.k. icke-ingripandebesked enligt 20 § konkurrenslagen (1993:20) för

stamnätsavtalet. Som grund för beslutet anger verket att avtalet begränsar

konkurrensen på stamnätet genom att dels begränsa den inbördes köpkonkurrensen

mellan de nuvarande köparna, dels försvåra för nytillkommande aktörer som vill

överföra kraft på stamnätet.

 Stockholms tingsrätt har, efter det att kraftföretagen överklagat

Konkurrensverkets beslut, i en dom den 12 oktober 1994 funnit att avtalet

strider mot 6 § konkurrenslagen och fastställt Konkurrensverkets beslut att inte

meddela ett icke-ingripandebesked. Tingsrätten anför bl.a. att även om en

avreglering inte skulle komma till stånd kan förhållandena i övrigt på marknaden

komma att undergå sådana förändringar att vissa villkors konkurrensbegränsande

verkan också i praktiken blir påtagliga.

 Av den nu redovisade rättsliga prövning som hittills skett beträffande

stamnätsavtalet framgår att frågan om avtalets förenlighet med konkurrenslagen

kvarstår även i en situation där elmarknadsreformens ikraftträdande skjuts upp.

Det under år 1994 gällande kraftnätsavtalet bygger till stora delar på

stamnätsavtalets regelsystem och kan därför komma att ifrågasättas från

konkurrensbegränsningssynpunkt. Svenska kraftnät kan inte tillämpa ett

regelsystem som till någon del strider mot gällande konkurrenslag.

 Det är en uppgift för Svenska kraftnät att utforma och tillämpa ett lämpligt

regelsystem med bl.a. en konkurrensneutral tariffstruktur. Regeringen har

erfarit att Svenska kraftnät i samråd med elmarknadens aktörer har tagit fram en

s.k. punkttariff för överföring av kraft på stamnätet. Därmed kan stamnätet

utnyttjas av nuvarande och tillkommande aktörer på ett sätt som är

konkurrensneutralt och icke-diskriminerande. Den nu gällande lagstiftningen på

elområdet förutsätts inte hindra att Svenska kraftnät tillämpar en punkttariff.

Den tariff som har tagits fram bör därför kunna tillämpas från årsskiftet

oavsett att elmarknadsreformens ikraftträdande skjuts upp.

Avtal om leveranser av elektrisk ström

Såväl producenter och leverantörer som elkonsumenter har gjort betydande

förberedelser inför elmarknadsreformen. Bl.a. har ett stort antal leveransavtal

slutits mellan kraftproducenter och industrier och eldistributionsföretag med

utgångspunkt i den nya ellagstiftningen, dvs. att nätägare skulle vara skyldiga

att överföra el åt annan på nätet.

 Mot bakgrund av den långsiktighet som normalt präglar producent -

kundrelationer inom elområdet bör det vara av intresse för elmarknadens aktörer

att de redan träffade leveransavtalen kan genomföras som avsett.

 Regeringen konstaterar att den nu gällande lagstiftningen, som enligt

regeringens förslag skall fortsätta att tillämpas tills dess Energikommissionens

analys medger ett slutligt ställningstagande, inte hindrar nätägaren att

överföra el åt annan. Det finns således möjlighet för koncessionshavare att

frivilligt upplåta den ledningskapacitet som erfordras för att här berörda

leveransavtal skall kunna genomföras som avsett.

Utrikeshandeln med el

Handeln mellan Sverige och andra länder har hittills huvudsakligen bestått av

ett utbyte av tillfällig kraft, men handel har även förekommit i form av

kontrakt med garanterade, långsiktiga leveranser. I bägge fallen har utbytet

skett mellan kraftproducenter. Svenska kraftproducenters utrikeshandel med el är

inte reglerad i den nu gällande lagstiftningen.

 Genom riksdagens beslut våren 1994 infördes i lagen (1994:617) om ändring i

lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska

anläggningar, en bestämmelse som innebär att en ansökan om koncession som avser

en utlandsförbindelse alltid skall prövas av regeringen (2 § 1 mom.). I

propositionen underströks att koncessionsprövningen av en utlandsförbindelse bör

göras utifrån ett bredare perspektiv än prövning av andra nätkoncessioner. Det

framhölls att faktorer som exempelvis förbindelsens betydelse för den allmänna

tillgången till överföringskapacitet till utlandet, driftsäkerheten i det

svenska elsystemet och den långsiktiga leveranssäkerheten skulle vägas in i

samband med prövningen av ansökan om koncession för utlandsförbindelse.

 Regeringen anser att föreskrifter av denna innebörd behövs oavsett att

elmarknadsreformens ikraftträdande nu skjuts upp. I 1 § Elförordningen

(1982:548) anges koncessionsmyndighetens befogenheter. Regeringen avser

föreskriva att ärenden som avser ansökan om koncession för utlandsförbindelse

inte får prövas av koncessionsmyndigheten utan skall prövas av regeringen.

Näringsdepartementet

Utdrag ut protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

__________

Regeringen beslutar proposition 1994/95:84 Vissa ändringar i ellagen, m.m.