Regeringens proposition

1999/2000:34

Förvärv av egna aktier

Prop.

1999/2000:34

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 25 november 1999

Lena Hjelm-Wallén

 Laila Freivalds

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att noterade publika aktiebolag skall få förvärva

och överlåta egna aktier.

Sådana förvärv skall enligt förslaget ske på en börs, en auktoriserad

marknadsplats eller någon annan reglerad marknad eller genom ett

förvärvserbjudande riktat till aktieägarna. Överlåtelse av egna aktier skall

ske enligt bestämmelserna om nyemission eller på en börs, en

auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. För

förvärv och överlåtelse av egna aktier på en marknad utanför EES skall

det krävas tillstånd av Finansinspektionen.

Förvärv av egna aktier skall enligt förslaget inte få ske med större

belopp än att det även efter förvärvet finns täckning för bolagets bundna

egna kapital. Bolagets innehav av egna aktier skall få utgöra högst en

tiondel av samtliga aktier i bolaget. Om bolaget har förvärvat egna aktier

i strid med lagens bestämmelser, skall aktierna avyttras inom sex

månader.

Beslut om förvärv och överlåtelse av egna aktier skall fattas av bolags-

stämman eller, efter stämmans bemyndigande, av styrelsen.

I syfte att minimera riskerna för missbruk av de föreslagna reglerna

föreslås bl.a. åtgärder mot kursmanipulation och förbud mot korttids-

handel.

I propositionen föreslås också utvidgade möjligheter för publika

försäkringsaktiebolag att förvärva och överlåta egna aktier.

Propositionen innehåller vidare regler om hur redovisning av egna

aktier skall ske.

De nya reglerna föreslås träda i kraft den 10 mars 2000.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagtext 6

2.1 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen

 (1975:1385) 6

2.2 Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen

(1982:713) 18

2.3 Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen

 (1987:617) 28

2.4 Förslag till lag om ändring i insiderlagen (1990:1342) 30

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:980) om

 handel med finansiella instrument 33

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om

värdepappersrörelse 34

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:543) om börs-

och clearingverksamhet 36

2.8 Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen

(1995:1554) 37

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 43

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag 46

3 Ärendet och dess beredning 50

4 Bakgrund 52

4.1 Svensk rätt 52

4.2 Internationella förhållanden 52

5 Förvärv och överlåtelser av egna aktier 54

5.1 Allmänna utgångspunkter 54

5.2 Skall publika aktiebolag få förvärva egna aktier? 54

5.3 Skall publika aktiebolag få överlåta egna aktier? 58

5.4 På vilka sätt skall publika aktiebolag få förvärva och

överlåta egna aktier? 60

5.5 Begränsningar i rätten att förvärva egna aktier 65

5.5.1 Vilka begränsningar bör uppställas till

borgenärernas skydd? 65

5.5.2 Vad bör gälla för förvärv i strid med

begränsningarna? 66

5.6 Formerna för beslut om förvärv och överlåtelse av

 egna aktier 68

5.6.1 Beslut om förvärv av egna aktier 68

5.6.2 Beslut om överlåtelse av egna aktier 71

5.7 Prospektkrav 72

5.8 Registreringsfrågor 75

5.9 Åtgärder mot missbruk 76

5.9.1 Åtgärder mot kursmanipulation 76

5.9.2 Ändringar i insiderlagen 79

5.9.3 Krav på information och offentliggörande

 av förvärv av egna aktier 83

5.10 Vissa särskilda fall av förvärv av egna aktier 84

5.11 Dotterföretags förvärv av aktier i moderbolaget 86

5.12 Värdepappersinstitutens handel med egna aktier 87

6 Egna aktiers ställning i bolaget 90

7 Förbud mot teckning av egna aktier m.m. 92

8 Vissa frågor för finansiella företag 93

8.1 Förvärv och överlåtelse av egna aktier i

försäkringsaktiebolag 93

8.2 Egna aktiers ställning enligt vissa rörelseregler 96

9 Redovisning av egna aktier 100

9.1 Skall egna aktier redovisas som tillgång? 100

9.2 Hur skall betalningar i samband med förvärv och

överlåtelse av egna aktier redovisas? 102

9.3 Särskilda upplysningar om förvärv och överlåtelser av

egna aktier 103

9.4 Redovisning vid innehav på kort sikt? 104

9.5 Redovisning av egna aktier i finansiella företag 105

10 Ikraftträdande 108

11 Kostnader 109

12 Författningskommentar 111

12.1 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen

(1975:1385) 111

12.2 Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen

(1982:713) 139

12.3 Förslaget till lag om ändring i bankrörelselagen

 (1987:617) 153

12.4 Förslaget till lag om ändring i insiderlagen

 (1990:1342) 154

12.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:980)

 om handel med finansiella instrument 156

12.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:981) om

värdepappersrörelse 157

12.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:543) om

 börs- och clearingverksamhet 158

12.8 Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen

(1995:1554) 159

12.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 161

12.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag 162

Bilaga 1 Sammanfattningen i Aktiebolagskommitténs delbetänkande

(SOU 1997:22) såvitt gäller förvärv och överlåtelse av egna

aktier 164

Bilaga 2 Aktiebolagskommitténs lagförslag såvitt avser förvärv och

överlåtelse av egna aktier 166

Bilaga 3 Remissinstanser som yttrat sig över Aktiebolagskommitténs

delbetänkande i den del det avser förvärv av egna aktier 171

Bilaga 4 Utdrag ur Justitiedepartementets promemoria Redovisning

vid förvärv och överlåtelse av egna aktier 172

Bilaga 5 Förteckning över deltagarna vid remissmöte om redo-

 visning av egna aktier den 17 juni 1999 181

Bilaga 6 Lagrådsremissens lagförslag 182

Bilaga 7 Lagrådets yttrande 1999-11-11 225

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 25 november

1999 ........................................................................

...............................235

Rättsdatablad 236

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),

2. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),

3. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617),

4. lag om ändring i insiderlagen (1990:1342),

5. lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella

instrument,

6. lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse,

7. lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet,

8. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),

9. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit-

institut och värdepappersbolag,

10. lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäk-

ringsföretag.

2 Lagtext

2.1 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen

(1975:1385)

Härigenom föreskrivs1 i fråga om aktiebolagslagen (1975:1385)2

dels att 6 kap. 1 §, 7 kap., 9 kap. 4 och 28 §§, 12 kap. 1 §, 13 kap. 4a §

samt 18 kap. 7 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 7 § och

4 kap. 2 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

7 §

En aktie som innehas av

aktiebolaget självt (egen aktie)

eller av dess dotterföretag skall

inte räknas med när det i lag eller

bolagsordningen för giltigt beslut

eller för utövande av befogenhet

föreskrivs samtycke av ägare till

en viss andel av aktierna. En

sådan aktie skall inte heller räknas

med vid tillämpningen av bestäm-

melser i lag eller bolagsordningen

som förutsätter att någon eller

några innehar en viss andel av

aktierna eller rösterna i bolaget.

4 kap.

2 a §

Vid nyemission ger aktier som

bolaget självt eller dess dotter-

företag innehar inte någon före-

trädesrätt till nya aktier.

6 kap.

1 §3

Nedsättning av aktiekapitalet får ske för följande ändamål, nämligen

1. avsättning till omedelbar täckning av förlust enligt fastställd balans-

räkning, om förlusten inte kan täckas av fritt eget kapital,

2. återbetalning till aktieägarna, eller

3. avsättning till reservfond eller till fond att användas enligt beslut av

bolagsstämman.

Nedsättning för ändamål som anges i första stycket 2 och 3 får ej avse

större belopp än att full täckning finns för det bundna egna kapitalet efter

nedsättningen. Beräkningen därav sker enligt balansräkning för näst-

föregående räkenskapsår, om denna fastställes vid stämman, och annars

på grundval av de handlingar som anges i 4 kap. 4 § första stycket 1 3.

Nedsättning av aktiekapitalet kan genomföras genom

1. inlösen eller sammanläggning av aktier,

2. indragning av aktier utan återbetalning, eller

3. minskning av aktiernas nominella belopp med eller utan åter-

betalning.

Om nedsättning av aktiekapita-

let på grund av bristande betalning

eller på grund av att aktier har

blivit ogiltiga finns bestämmelser i

4 kap. 13 § andra stycket och

7 kap. 2 §. Om nedsättning genom

inlösen av aktier enligt förbehåll i

bolagsordningen finns bestämmel-

ser i 8 10 §§.

Om nedsättning av aktiekapita-

let på grund av bristande betalning

eller på grund av att aktier har

blivit ogiltiga finns bestämmelser i

4 kap. 13 § andra stycket samt 7

kap. 5 och 10 §§. Om nedsättning

genom inlösen av aktier enligt

förbehåll i bolagsordningen finns

bestämmelser i 8 10 §§.

7 kap. Förvärv och överlåtelse av egna aktier m.m.

Teckning av egna aktier

1 § Ett aktiebolag får inte teckna egna aktier.

Om ett aktiebolag har tecknat egna aktier, skall stiftarna eller vid

nyemission styrelsen och den verkställande direktören anses ha tecknat

aktierna för egen räkning med solidariskt ansvar för betalningen. Det

gäller dock inte stiftare, styrelseledamot eller verkställande direktör som

visar att han inte kände till eller bort känna till aktieteckningen.

Om aktier i ett bolag har tecknats av någon i eget namn men för

bolagets räkning, skall han anses ha tecknat aktierna för egen räkning.

Bestämmelserna i första tredje styckena gäller även i fråga om

dotterföretags teckning av aktier i moderbolag.

 Egna aktier som pant

2 § Ett aktiebolag får inte ta emot egna aktier som pant. Dotterföretag får

inte heller ta emot aktier i moderbolag som pant.

Ett avtal i strid med förbudet i första stycket är ogiltigt.

Förvärv av egna aktier

3 § Ett publikt aktiebolag vars aktier är noterade vid en börs, en

auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad får

förvärva egna aktier enligt bestämmelserna i 7 9 §§. Beslut om förvärv

skall i så fall fattas med tillämpning av 11 16 §§. Om bolaget har

förvärvat aktier i strid med 7 9 §§ gäller bestämmelserna i 10 §. Ett

bolag som nu sagts får även förvärva egna aktier enligt 4 §.

Andra publika aktiebolag samt privata aktiebolag får inte förvärva

egna aktier utom i de fall som anges i 4 §. Ett avtal som strider häremot

är ogiltigt.

Vad som sägs i första och andra styckena samt i 4 16 §§ om förvärv

av egna aktier gäller även förvärv som görs av någon annan som handlar

i eget namn men för bolagets räkning.

4 § Aktiebolag får

1. förvärva egna aktier för vilka ersättning inte skall betalas,

2. förvärva egna aktier som ingår i en affärsrörelse som bolaget

övertar,

3. lösa in egna aktier enligt 13 kap. 3 §, och

4. på auktion ropa in egna aktier som har utmätts för bolagets fordran.

5 § Aktier som har förvärvats enligt 4 § och som inte har dragits in

genom nedsättning av aktiekapitalet skall avyttras så snart det kan ske

utan förlust, dock senast tre år efter förvärvet. Aktier som inte har

avyttrats inom denna tid skall av bolaget förklaras ogiltiga. Bolaget skall

i sådant fall sätta ned aktiekapitalet med aktiernas nominella belopp. Ett

förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första

bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet har inträtt. Nedsättnings-

beloppet skall föras över till reservfonden.

6 § Ett publikt aktiebolag som avses i 3 § första stycket behöver inte

avyttra aktier enligt 5 §, om det skulle ha varit tillåtet att inneha dem vid

en tillämpning av 9 §.

Förvärv enligt 3 § första stycket

Tillåtna förvärvsmetoder

7 § Förvärv som avses i 3 § första stycket får ske endast

1. på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

2. på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finansinspektionen, eller

3. i enlighet med ett förvärvserbjudande som har riktats till samtliga

aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag.

Ett tillstånd enligt första stycket 2 skall ange på vilken börs eller

marknad förvärvet av egna aktier får ske samt under vilken tid tillståndet

får utnyttjas. Tillstånd skall lämnas, om

1. det för verksamheten vid börsen eller marknaden finns regler som

motsvarar vad som enligt lagen (1992:543) om börs- och clearing-

verksamhet gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad

marknadsplats i Sverige, och

2. börsen eller marknaden står under tillsyn av en myndighet eller

något annat behörigt organ.

Skyddet för bolagets bundna egna kapital

8 § Ett publikt aktiebolag som avses i 3 § första stycket får förvärva egna

aktier endast om aktierna är helt betalda.

Förvärvet får inte ske med större belopp än att det efter förvärvet finns

täckning för det bundna egna kapitalet i bolaget och, om bolaget är

moderbolag, i koncernen. Beräkningen av om så är fallet skall göras

enligt balansräkningen för föregående räkenskapsår, om denna fastställs

vid den bolagsstämma som skall besluta om förvärvet, och i annat fall på

grundval av sådana handlingar som anges i 13 § andra stycket.

Förvärvet får inte heller ske med så stort belopp att förvärvet med

hänsyn till bolagets och, om bolaget är moderbolag, koncernens konsoli-

deringsbehov, likviditet eller ställning i övrigt står i strid med god

affärssed.

Hur stor andel av aktierna som bolaget får förvärva

9 § Ett publikt aktiebolag som avses i 3 § första stycket får inte förvärva

egna aktier i den mån bolagets innehav av egna aktier efter förvärvet

kommer att uppgå till mer än en tiondel av samtliga aktier i bolaget.

Aktier i bolaget som innehas av dess dotterföretag skall vid beräkningen

anses som bolagets.

Otillåtna förvärv av egna aktier

10 § Aktier som har förvärvats i strid med någon av bestämmelserna i 7

9 §§ skall avyttras inom sex månader från förvärvet. Aktier som inte har

avyttrats inom denna tid skall av bolaget förklaras ogiltiga. Bolaget skall

i sådant fall sätta ned aktiekapitalet med aktiernas nominella belopp. Ett

förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första

bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet har inträtt. Nedsättnings-

beloppet skall föras över till reservfonden.

Vilka som får fatta beslut om förvärv av egna aktier

11 § I fall som avses i 3 § första stycket skall ett beslut om förvärv av

egna aktier fattas av bolagsstämman.

Bolagsstämman kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut om förvärv av

aktier i bolaget.

Vad kallelsen till bolagsstämman skall innehålla

12 § Kallelsen till den bolagsstämma som enligt 11 § skall behandla ett

förslag om förvärv av egna aktier eller ett förslag om att bemyndiga

styrelsen att fatta beslut om ett sådant förvärv skall ange förslagets

huvudsakliga innehåll samt syftet med förvärvet.

Vilka handlingar som skall hållas tillgängliga inför bolagsstämman

13 § Ett förslag till beslut om förvärv av egna aktier eller om

bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall hållas

tillgängligt hos bolaget för aktieägarna under minst två veckor före den

bolagsstämma vid vilken frågan skall prövas.

Om årsredovisningen inte skall behandlas på bolagsstämman, skall till

förslaget fogas

1. en kopia av den årsredovisning som innehåller senast fastställda

balans- och resultaträkningar, försedd med en anteckning om bolags-

stämmans beslut om bolagets vinst eller förlust,

2. en kopia av revisionsberättelsen för det år årsredovisningen avser,

3. en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsentlig

betydelse för bolagets ställning, vilka har inträffat efter det att årsredo-

visningen lämnades, och

4. ett yttrande från revisorerna över den redogörelse som avses i 3.

Kopior av handlingar som avses i första och andra styckena skall

genast sändas till de aktieägare som begär det och uppger sin postadress.

Handlingarna skall läggas fram på bolagsstämman.

Vad ett beslut om förvärv av egna aktier skall innehålla

14 § Bolagsstämmans beslut enligt 11 § första stycket skall innehålla

uppgift om det sätt som aktierna skall förvärvas på.

Om aktierna skall förvärvas i enlighet med ett erbjudande som riktas

till samtliga aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag,

skall beslutet innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut skall verkställas,

2. det antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som

erbjudandet skall avse,

3. den ersättning som skall lämnas för aktierna,

4. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar, egen-

domens art och mängd, samt

5. övriga villkor för förvärvet.

Om aktierna skall förvärvas på annat sätt än som avses i andra stycket,

skall beslutet innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut skall verkställas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas,

3. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna, samt

4. övriga villkor för förvärvet.

Vad ett bemyndigande för styrelsen att fatta beslut om förvärv av egna

aktier skall innehålla

15 § Ett bemyndigande enligt 11 § andra stycket skall innehålla uppgifter

om

1. det sätt som aktier får förvärvas på,

2. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken bemyn-

digandet får utnyttjas,

3. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas,

4. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna,

5. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar, egen-

domens art och mängd, samt

6. övriga villkor för förvärvet.

Majoritetskrav

16 § Ett beslut av bolagsstämman om förvärv av egna aktier eller om

bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut är giltigt endast om

det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de

avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna.

Publika aktiebolags överlåtelse av egna aktier

17 § När ett publikt aktiebolag överlåter egna aktier, skall det ske med

tillämpning av 18 20 §§ eller 21 och 22 §§.

Första stycket gäller inte vid avyttring som avses i 5 och 10 §§.

Överlåtelse av egna aktier på börs eller annan reglerad marknad

18 § Ett publikt aktiebolag får överlåta egna aktier

1. på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller

2. på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finansinspektionen.

Ett tillstånd enligt första stycket 2 skall ange på vilken börs eller

marknad överlåtelsen av egna aktier får ske samt under vilken tid

tillståndet får utnyttjas. Tillstånd skall lämnas, om

1. det för verksamheten vid börsen eller marknaden finns regler som

motsvarar vad som enligt lagen (1992:543) om börs- och clearing-

verksamhet gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad mark-

nadsplats i Sverige, och

2. börsen eller marknaden står under tillsyn av en myndighet eller ett

annat behörigt organ.

19 § Ett beslut om överlåtelse av egna aktier enligt 18 § skall fattas av

bolagsstämman. Bolagsstämman kan även bemyndiga styrelsen att fatta

ett sådant beslut.

Ett beslut av bolagsstämman enligt första stycket är giltigt endast om

det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de

avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna.

20 § Ett beslut av bolagsstämman om överlåtelse av egna aktier enligt

18 § eller om bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall

innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut om överlåtelse skall verkställas eller styrelsens bemyndigande får

utnyttjas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får överlåtas,

3. det lägsta pris som aktierna får överlåtas för, och

4. övriga villkor för överlåtelsen.

Bestämmelserna i 4 kap. 4 § första och tredje styckena tillämpas i fråga

om förslag till beslut enligt första stycket.

Överlåtelse av egna aktier som inte sker på börs eller annan reglerad

marknad

21 § Vid ett publikt aktiebolags överlåtelse av egna aktier på annat sätt än

som anges i 18 § tillämpas

1. vad som gäller om nyemission i följande bestämmelser i 4 kap.

denna lag:

1 § andra stycket om beslutanderätt,

2 § om företrädesrätt,

3 § om emissionsbevis m.m.,

3 a § om försäljning av udda företrädesrätter,

4 § om förslag till beslut m.m.,

6 § andra och tredje styckena om information om apport m.m.,

7 § om kungörelser m.m.,

8 § första tredje styckena om aktieteckning,

9 § om tilldelning av aktier m.m.,

14 § första och andra styckena samt 15 § första, andra och fjärde

styckena om styrelsens beslut om nyemission,

18 och 20 25 §§ om emissionsprospekt, samt

2. vad som enligt lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktie-

marknadsbolag, m.m. gäller vid nyemission eller överlåtelse av aktier.

22 § I fall som anges i 21 § skall ett beslut om överlåtelse av egna aktier

innehålla uppgifter om

1. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som skall överlåtas,

2. den företrädesrätt att förvärva aktier som tillkommer aktieägarna

eller annan eller vem som annars får förvärva aktier,

3. den tid inom vilken aktieägare kan utnyttja sin företrädesrätt,

4. den tid inom vilken aktierna skall betalas eller, i förekommande fall,

det förhållandet att teckning skall ske genom betalning,

5. den fördelningsgrund som styrelsen vid överteckning skall tillämpa

beträffande aktier som inte tecknas med företrädesrätt, och

6. det belopp som skall betalas för en aktie.

I förekommande fall skall ett beslut enligt första stycket även innehålla

1. ett förordnande som avses i 4 kap. 3 a §,

2. ett förordnande om att kuponger som hör till aktiebreven skall

användas som teckningsrättsbevis,

3. en bestämmelse om apport eller att aktie skall tecknas med kvitt-

ningsrätt eller med andra villkor, samt

4. upplysningar om att redogörelse och yttrande som avses i 4 kap. 6 §

andra och tredje styckena har avgetts.

I avstämningsbolag skall en avstämningsdag anges i beslutet, om

aktieägare skall ha företrädesrätt att förvärva aktier. Avstämningsdagen

får inte sättas tidigare än tre veckor från det att beslutet har kungjorts

enligt 4 kap. 7 §.

Den tid som anges i första stycket 3 får inte understiga två veckor från

utfärdandet av kungörelse enligt 4 kap. 7 § eller, om samtliga aktieägare

har varit företrädda vid den bolagsstämma som har beslutat om över-

låtelsen, från beslutet eller, i fråga om avstämningsbolag, från avstäm-

ningsdagen.

Dotterföretags förvärv och innehav av aktier i moderbolag

23 § Ett dotterföretag får inte förvärva aktier i moderbolag. Ett avtal som

strider mot detta förbud är ogiltigt.

Trots bestämmelsen i första stycket får ett dotterföretag förvärva aktier

i moderbolag i fall som avses i 4 § 1, 2 och 4.

24 § Om ett dotterföretag har förvärvat aktier i moderbolaget med stöd av

23 § andra stycket, gäller bestämmelserna i 5 §.

25 § Om ett aktiebolag har blivit moderbolag och dess dotterföretag

innehar aktier i moderbolaget, skall bestämmelserna i 5 § tillämpas på

dessa aktier. Aktierna skall därvid avyttras senast tre år efter det att

koncernförhållandet uppstod.

Kapitalandelslån och vinstandelsbevis

26 § Om inte annat följer av 5 kap., får ett aktiebolag inte ta upp

penninglån på villkor att lånet skall betalas på annat sätt än med ett

nominellt penningbelopp eller med ett penningbelopp som bestäms med

hänsyn till förändringar i penningvärdet.

Ett beslut om att bolaget skall ta upp lån mot obligationer eller andra

skuldebrev med rätt till ränta, vars storlek är helt eller delvis beroende av

utdelningen till aktieägare i bolaget eller bolagets vinst (vinstandels-

bevis), skall fattas av bolagsstämman eller, efter bolagsstämmans be-

myndigande, av styrelsen.

27 § Bestämmelserna i 4 kap. 19 26 §§ om emissionsprospekt tillämpas

även när ett publikt aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag

offentliggör eller på annat sätt till en vidare krets riktar en inbjudan att

förvärva vinstandelsbevis som bolaget har gett ut. Skyldighet att upprätta

emissionsprospekt föreligger dock endast om summan av de belopp som

till följd av inbjudan kan komma att betalas uppgår till minst 300 000

kronor.

9 kap.

4 §4

En aktie som tillhör bolaget

eller dess dotterföretag kan inte

företrädas vid bolagsstämman. En

sådan aktie skall inte räknas med

när det i denna lag eller i bolags-

ordningen för giltigt beslut eller

för utövande av befogenhet före-

skrivs samtycke av ägare till en

viss andel av aktierna i bolaget.

En aktie som innehas av bolaget

självt eller av dess dotterföretag

kan inte företrädas vid bolags-

stämman.

28 §5

I ärenden som inte avser val utgörs bolagsstämmans beslut av den

mening som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna eller, vid lika

röstetal, den mening som ordföranden biträder.

Första stycket gäller inte, om

annat följer av denna lag eller

föreskrivs i bolagsordningen. Be-

träffande beslut som avses i 4 kap.

2, 14 och 15 §§, 5 kap. 2, 8 och

9 §§, 6 kap. 2 a §, 30 33 §§ i detta

kapitel, 14 kap. 11 § samt 17 kap.

1 och 2 §§ får det dock i

bolagsordningen endast före-

skrivas längre gående villkor än

som anges i nämnda bestäm-

melser. Beträffande beslut om att

entlediga en styrelseledamot som

har utsetts av bolagsstämman får

längre gående villkor än som

anges i första stycket förekomma

endast i bolagsordningen för ett

privat aktiebolag.

Första stycket gäller inte, om

annat följer av denna lag eller

föreskrivs i bolagsordningen. Be-

träffande beslut som avses i 4 kap.

2, 14 och 15 §§, 5 kap. 2, 8 och

9 §§, 6 kap. 2 a §, 7 kap. 16 § och

19 § andra stycket, 30 33 §§ i

detta kapitel, 14 kap. 11 § samt

17 kap. 1 och 2 §§ får det dock i

bolagsordningen endast före-

skrivas längre gående villkor än

som anges i nämnda bestäm-

melser. Beträffande beslut om att

entlediga en styrelseledamot som

har utsetts av bolagsstämman får

längre gående villkor än som

anges i första stycket förekomma

endast i bolagsordningen för ett

privat aktiebolag.

12 kap.

1 §6

Utbetalning till aktieägarna av

bolagets medel får ske endast

enligt bestämmelserna i denna lag

om vinstutdelning, utbetalning vid

nedsättning av aktiekapitalet, re-

servfonden eller överkursfonden

och utskiftning vid bolagets likvi-

dation.

Utbetalning till aktieägarna av

bolagets medel får ske endast

enligt bestämmelserna i denna lag

om vinstutdelning, förvärv av

egna aktier, utbetalning vid ned-

sättning av aktiekapitalet, reserv-

fonden eller överkursfonden och

utskiftning vid bolagets likvida-

tion.

En aktie som innehas av bolaget

självt medför inte rätt till

utbetalning enligt första stycket.

Om bolagets verksamhet helt eller delvis skall ha annat syfte än att

bereda vinst åt aktieägarna, skall bolagsordningen innehålla bestämmelse

om användning av vinst och behållna tillgångar vid bolagets likvidation.

Lydelse enligt prop. 1999/2000:23

Föreslagen lydelse

13 kap.

4 a §

Registreringsmyndigheten förordnar att bolaget skall träda i

likvidation, om

1. bolaget är i konkurs som avslutas med överskott och bolagsstämman

inte inom föreskriven tid fattat beslut om likvidation enligt 19 §,

2. bolaget inte på föreskrivet sätt till registret har anmält sådan behörig

styrelse, verkställande direktör eller revisor som skall finnas enligt denna

lag,

3. bolaget inte har sänt in års-

redovisning och revisionsberättel-

se enligt 8 kap. 3 § första stycket

årsredovisningslagen (1995:1554)

inom elva månader från räken-

skapsårets utgång, eller

3. bolaget inte har sänt in års-

redovisning och revisionsberättel-

se enligt 8 kap. 3 § första stycket

årsredovisningslagen (1995:1554)

inom elva månader från räken-

skapsårets utgång,

4. bolaget efter beslut om att

aktiekapitalet skall vara bestämt i

kronor i stället för i euro har ett

registrerat aktiekapital eller mini-

mikapital som inte står i överens-

stämmelse med 1 kap. 3 § andra

stycket och bolaget inte inom sex

månader från det att beslutet fick

verkan har anmält nödvändiga

beslut om ändring i bolags-

ordningen och om ökning av

aktiekapitalet för registrering.

4. bolaget efter beslut om att

aktiekapitalet skall vara bestämt i

kronor i stället för i euro har ett

registrerat aktiekapital eller

minimikapital som inte står i

överensstämmelse med 1 kap. 3 §

andra stycket och bolaget inte

inom sex månader från det att

beslutet fick verkan har anmält

nödvändiga beslut om ändring i

bolagsordningen och om ökning

av aktiekapitalet för registrering,

eller

5. bolaget på grund av be-

stämmelserna i 7 kap. 5 eller 10 §

är skyldigt att sätta ned aktie-

kapitalet till ett belopp som

understiger lägsta tillåtna aktie-

kapital enligt 1 kap. 3 §.

Beslut om likvidation meddelas dock inte, om likvidationsgrunden har

upphört under ärendets handläggning hos registreringsmyndigheten och

avgift som påförts enligt 6 a § har betalats.

Fråga om likvidation enligt första stycket tas upp av registrerings-

myndigheten självmant eller på ansökan av styrelsen, styrelseledamot,

verkställande direktör, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara

beroende av att det finns någon som kan företräda bolaget.

18 kap.

7 §

En myndighets beslut i

tillståndsärende enligt 2 kap. 1 §, 8

kap. 8, 26 eller 31 §, 10 kap. 14 §

eller 12 kap. 8 § får överklagas till

regeringen.

En myndighets beslut i

tillståndsärende enligt 2 kap. 1 §, 8

kap. 8, 26 eller 31 §, 10 kap. 14 §

eller 12 kap. 8 § får överklagas till

regeringen. Finansinspektionens

beslut enligt 7 kap. 7 § första

stycket 2 och 18 § första stycket 2

får överklagas hos allmän för-

valtningsdomstol.

Länsstyrelsens beslut enligt denna lag i annat fall än enligt första

stycket får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Ett beslut av registreringsmyndigheten att avskriva anmälan eller vägra

registrering enligt 4 § första stycket får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol inom två månader från beslutets dag. Detsamma

gäller ett sådant beslut av registreringsmyndigheten som avses i 4 a §,

4 kap. 13 § andra stycket, 6 kap. 7 § tredje stycket, 13 kap. 18 §, 14 kap.

15 § första stycket, 21 och 29 §§ samt 19 kap. 2 §.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

_________________

1. Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000.

2. De nya bestämmelserna i 7 kap. gäller även för sådana aktier som ett

aktiebolag har förvärvat före lagens ikraftträdande med stöd av 7 kap. 2 §

andra stycket i dess äldre lydelse..

2.2 Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen

(1982:713)

Härigenom föreskrivs1 i fråga om försäkringsrörelselagen (1982:713)2

dels att 6 kap. 9 och 10 §§ skall upphöra att gälla,

dels att rubrikerna närmast före 6 kap. 1 och 9 §§ skall utgå,

dels att 6 kap. 1 §, 9 kap. 1 och 13 §§ samt 12 kap. 1 och 16 §§ skall ha

följande lydelse,

dels att rubriken till 6 kap. skall lyda Nedsättning av aktiekapitalet ,

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 9 d § och

4 kap. 5 a §, samt ett nytt kapitel, 6 a kap., av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

9 d §

En aktie som innehas av

försäkringsaktiebolaget självt

(egen aktie) eller av dess dotter-

företag skall inte räknas med när

det i lag eller bolagsordningen för

giltigt beslut eller för utövande av

befogenhet föreskrivs samtycke av

ägare till en viss andel av aktier-

na. En sådan aktie skall inte heller

räknas med vid tillämpningen av

bestämmelser i lag eller bolags-

ordningen som förutsätter att

någon eller några innehar en viss

andel av aktierna eller rösterna i

bolaget.

4 kap.

5 a §

Vid nyemission ger aktier som

försäkringsaktiebolaget självt eller

dess dotterföretag innehar inte

någon företrädesrätt till nya

aktier.

6 kap.

1 §

Nedsättning av aktiekapitalet får ske för följande ändamål, nämligen

1. avsättning till omedelbar täckning av förlust enligt den fastställda

balansräkningen, om förlusten inte kan täckas på något annat sätt,

2. återbetalning till aktieägarna, eller

3. avsättning till reservfond eller till en fond som kan användas enligt

beslut av bolagsstämman.

Nedsättning för de ändamål som anges i första stycket 2 och 3 får inte

avse större belopp än att det efter nedsättningen finns full täckning för

det bundna egna kapitalet. Beräkningen av detta skall ske enligt balans-

räkningen för nästföregående räkenskapsår, om denna fastställs vid

stämman och i annat fall på grundval av de handlingar som anges i 4 kap.

7 § första stycket 1 3.

Nedsättning av aktiekapitalet kan genomföras genom

1. inlösen eller sammanläggning av aktier,

2. indragning av aktier utan återbetalning, eller

3. minskning av aktiernas nominella belopp med eller utan åter-

betalning.

Om nedsättning av aktie-

kapitalet på grund av bristande

betalning eller på grund av att

aktier har blivit ogiltiga finns

bestämmelser i 4 kap. 15 § andra

stycket och i 10 § detta kapitel.

Om nedsättning genom inlösen av

aktier enligt förbehåll i bolags-

ordningen finns bestämmelser i 8

8 b §§.

Om nedsättning av aktie-

kapitalet på grund av bristande

betalning eller på grund av att

aktier har blivit ogiltiga finns

bestämmelser i 4 kap. 15 § andra

stycket samt 6 a kap. 5 och 10 §§.

Om nedsättning genom inlösen av

aktier enligt förbehåll i bolags-

ordningen finns bestämmelser i 8

8 b §§.

6 a kap. Förvärv och överlåtelse av egna aktier

Teckning av egna aktier

1 § Ett försäkringsaktiebolag får inte teckna egna aktier.

Om ett försäkringsaktiebolag har tecknat egna aktier, skall stiftarna

eller vid nyemission styrelsen och den verkställande direktören anses ha

tecknat aktierna för egen räkning med solidariskt ansvar för betalningen.

Det gäller dock inte stiftare, styrelseledamot eller verkställande direktör

som visar att han inte kände till eller bort känna till aktieteckningen.

Om aktier i ett försäkringsaktiebolag har tecknats av någon i eget namn

men för bolagets räkning, skall han anses ha tecknat aktierna för egen

räkning.

Bestämmelserna i första tredje styckena gäller även i fråga om

dotterföretags teckning av aktier i moderbolag.

Egna aktier som pant

2 § Ett försäkringsaktiebolag får inte ta emot egna aktier som pant.

Dotterföretag får inte heller ta emot aktier i moderbolag som pant.

Ett avtal i strid med förbudet i första stycket är ogiltigt.

Förvärv av egna aktier

3 § Ett publikt skadeförsäkringsaktiebolag och ett publikt livförsäk-

ringsaktiebolag som får dela ut vinst får, om dess aktier är noterade vid

en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad

marknad, förvärva egna aktier enligt bestämmelserna i 7 9 §§. Beslut om

förvärv skall i så fall fattas med tillämpning av 11 16 §§. Om bolaget har

förvärvat aktier i strid med 7 9 §§, gäller bestämmelserna i 10 §. Ett

bolag som nu sagts får även förvärva egna aktier enligt 4 §.

Andra publika försäkringsaktiebolag samt privata försäkringsaktie-

bolag får inte förvärva egna aktier utom i de fall som anges i 4 §. Ett

avtal som strider häremot är ogiltigt.

Vad som sägs i första och andra styckena samt 4 16 §§ om förvärv av

egna aktier gäller även förvärv som görs av någon annan som handlar i

eget namn men för bolagets räkning.

4 § Försäkringsaktiebolag får

1. förvärva egna aktier för vilka ersättning inte skall betalas,

2. förvärva egna aktier som ingår i en affärsrörelse som bolaget

övertar, och

3. på auktion ropa in egna aktier som har utmätts för bolagets fordran.

5 § Aktier som har förvärvats enligt 4 § och som inte har dragits in

genom nedsättning av aktiekapitalet skall avyttras så snart det kan ske

utan förlust, dock senast tre år efter förvärvet. Aktier som inte avyttras

inom denna tid skall av bolaget förklaras ogiltiga. Bolaget skall i sådant

fall sätta ned aktiekapitalet med aktiernas nominella belopp. Ett förslag

till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första bolagsstämma

som hålls sedan ogiltighet har inträtt. Nedsättningsbeloppet skall föras

över till reservfonden eller, i ett livförsäkringsaktiebolag som inte får

dela ut vinst, till överkursfonden.

6 § Ett publikt försäkringsaktiebolag som avses i 3 § första stycket

behöver inte avyttra aktier enligt 5 §, om det skulle ha varit tillåtet att

inneha dem vid en tillämpning av 9 §.

Tillåtna förvärvsmetoder

7 § Förvärv som avses i 3 § första stycket får ske endast

1. på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

2. på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finansinspektionen, eller

3. i enlighet med ett förvärvserbjudande som har riktats till samtliga

aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag.

Ett tillstånd enligt första stycket 2 skall ange på vilken börs eller mark-

nad förvärvet av egna aktier får ske samt under vilken tid tillståndet får

utnyttjas. Tillstånd skall lämnas, om

1. det för verksamheten vid börsen eller marknaden finns regler som

motsvarar vad som enligt lagen (1992:543) om börs- och clearing-

verksamhet gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad

marknadsplats i Sverige, och

2. börsen eller marknaden står under tillsyn av en myndighet eller

något annat behörigt organ.

Skyddet för bolagets bundna egna kapital

8 § Ett publikt försäkringsaktiebolag som avses i 3 § första stycket får

förvärva egna aktier endast om aktierna är helt betalda.

Förvärvet får inte ske med större belopp än att det efter förvärvet finns

täckning för det bundna egna kapitalet i bolaget och, om bolaget är

moderbolag, i koncernen. Beräkningen av om så är fallet skall göras

enligt balansräkningen för föregående räkenskapsår, om denna fastställs

vid den bolagsstämma som skall besluta om förvärvet, och i annat fall på

grundval av sådana handlingar som anges i 13 § andra stycket.

Förvärvet får inte heller ske med så stort belopp att förvärvet står i

strid med 1 kap. 1 a § första stycket eller 12 kap. 2 § tredje stycket.

Hur stor andel av aktierna som bolaget får förvärva

9 § Ett publikt försäkringsaktiebolag som avses i 3 § första stycket får

inte förvärva egna aktier, i den mån bolagets innehav av egna aktier efter

förvärvet kommer att uppgå till mer än en tiondel av samtliga aktier i

bolaget. Aktier i bolaget som innehas av dess dotterföretag skall vid

beräkningen anses som bolagets.

Otillåtna förvärv av egna aktier

10 § Aktier som har förvärvats i strid med någon av bestämmelserna i 7

9 §§ skall avyttras inom sex månader från förvärvet. Aktier som inte har

avyttrats inom denna tid skall av bolaget förklaras ogiltiga. Bolaget skall

i sådant fall sätta ned aktiekapitalet med aktiernas nominella belopp. Ett

förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första

bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet har inträtt. Nedsättnings-

beloppet skall föras över till reservfonden.

Vilka som får fatta beslut om förvärv av egna aktier

11 § I fall som avses i 3 § första stycket skall ett beslut om förvärv av

egna aktier fattas av bolagsstämman.

Bolagsstämman kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut om förvärv av

egna aktier i bolaget.

Vad kallelsen till bolagsstämman skall innehålla

12 § Kallelsen till den bolagsstämma som enligt 11 § skall behandla ett

förslag om förvärv av egna aktier eller ett förslag om att bemyndiga

styrelsen att fatta beslut om ett sådant förvärv skall ange förslagets

huvudsakliga innehåll samt syftet med förvärvet.

Vilka handlingar som skall hållas tillgängliga inför bolagsstämman

13 § Ett förslag till beslut om förvärv av egna aktier eller om bemyn-

digande för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall hållas tillgängligt hos

bolaget för aktieägarna under minst två veckor före den bolagsstämma

vid vilken frågan skall prövas.

Om årsredovisningen inte skall behandlas på bolagsstämman, skall till

förslaget fogas

1. en kopia av den årsredovisning som innehåller senast fastställda

balans- och resultaträkningar, försedd med en anteckning om bolags-

stämmans beslut om bolagets vinst eller förlust,

2. en kopia av revisionsberättelsen för det år årsredovisningen avser,

3. en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsentlig

betydelse för bolagets ställning, vilka har inträffat efter det att årsredo-

visningen lämnades, och

4. ett yttrande från revisorerna över den redogörelse som avses i 3.

Kopior av handlingar som avses i första och andra styckena skall

genast sändas till de aktieägare som begär det och uppger sin postadress.

Handlingarna skall läggas fram på bolagsstämman.

Vad ett beslut om förvärv av egna aktier skall innehålla

14 § Bolagsstämmans beslut enligt 11 § första stycket skall innehålla

uppgift om det sätt som aktierna skall förvärvas på.

Om aktierna skall förvärvas i enlighet med ett erbjudande som riktas

till samtliga aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag,

skall beslutet innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut skall verkställas,

2. det antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som

erbjudandet skall avse,

3. den ersättning som skall lämnas för aktierna,

4. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar, egen-

domens art och mängd, samt

5. övriga villkor för förvärvet.

Om aktierna skall förvärvas på annat sätt än som avses i andra stycket,

skall beslutet innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut skall verkställas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas,

3. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna, samt

4. övriga villkor för förvärvet.

Vad ett bemyndigande för styrelsen att fatta beslut om förvärv av egna

aktier skall innehålla

15 § Ett bemyndigande enligt 11 § andra stycket skall innehålla uppgifter

om

1. det sätt som aktier får förvärvas på,

2. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken bemyn-

digandet får utnyttjas,

3. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas,

4. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna,

5. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar, egen-

domens art och mängd, samt

6. övriga villkor för förvärvet.

Majoritetskrav

16 § Ett beslut av bolagsstämman om förvärv av egna aktier eller om

bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut är giltigt endast om

det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de

avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna.

Publika försäkringsaktiebolags överlåtelse av egna aktier

17 § När ett publikt försäkringsaktiebolag överlåter egna aktier, skall det

ske med tillämpning av 18 20 §§ eller 21 och 22 §§.

Första stycket gäller inte vid avyttring som avses i 5 och 10 §§.

Överlåtelse av egna aktier på börs eller annan reglerad marknad

18 § Ett publikt försäkringsaktiebolag får överlåta egna aktier

1. på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller

2. på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finansinspektionen.

Ett tillstånd enligt första stycket 2 skall ange på vilken börs eller

marknad överlåtelsen av egna aktier får ske samt under vilken tid

tillståndet får utnyttjas. Tillstånd skall lämnas, om

1. det för verksamheten vid börsen eller marknaden finns regler som

motsvarar vad som enligt lagen (1992:543) om börs- och clearing-

verksamhet gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad mark-

nadplats i Sverige, och

2. börsen eller marknaden står under tillsyn av en myndighet eller ett

annat behörigt organ.

19 § Ett beslut om överlåtelse av egna aktier enligt 18 § skall fattas av

bolagsstämman. Bolagsstämman kan även bemyndiga styrelsen att fatta

ett sådant beslut.

Ett beslut av bolagsstämman enligt första stycket är giltigt endast om

det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de

avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna.

20 § Ett beslut av bolagsstämman om överlåtelse av egna aktier enligt

18 § eller om bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall

innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut om överlåtelse skall verkställas eller styrelsens bemyndigande får

utnyttjas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får överlåtas,

3. det lägsta pris som aktierna får överlåtas för, och

4. övriga villkor för överlåtelsen.

Bestämmelserna i 4 kap. 4 § första och tredje styckena tillämpas i fråga

om förslag till beslut enligt första stycket.

Överlåtelse av egna aktier som inte sker på börs eller annan reglerad

marknad

21 § Vid ett publikt försäkringsaktiebolags överlåtelse av egna aktier på

annat sätt än som anges i 18 § tillämpas

1. 2 kap. 2 § andra stycket om medgivande till betalning med apport-

egendom,

2. vad som gäller om nyemission i följande bestämmelser i 4 kap.

denna lag:

1 § andra stycket om beslutanderätt,

3 § andra fjärde styckena och 4 § om information om apport m.m.,

5 § om företrädesrätt m.m.,

6 § om emissionsbevis m.m.,

6 a § om försäljning av udda företrädesrätter,

7 § om förslag till beslut m.m.,

9 § om kungörelser m.m.,

10 § första tredje styckena om aktieteckning,

11 § om tilldelning av aktier m.m.,

16 § första och andra styckena samt 17 § första, andra och fjärde

styckena om styrelsens beslut om nyemission,

20 och 22 26 §§ om emissionsprospekt, samt

3. vad som enligt lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktie-

marknadsbolag, m.m. gäller vid nyemission eller överlåtelse av aktier.

22 § I fall som anges i 21 § skall ett beslut om överlåtelse av egna aktier

innehålla uppgifter om

1. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som skall överlåtas,

2. den företrädesrätt att förvärva aktier som tillkommer aktieägarna

eller andra eller vem som annars får förvärva aktier,

3. den tid inom vilken aktieägare kan utnyttja sin företrädesrätt,

4. den tid inom vilken aktierna skall betalas eller, i förekommande fall,

det förhållandet att teckning skall ske genom betalning,

5. den fördelningsgrund som styrelsen vid överteckning skall tillämpa

beträffande aktier som inte tecknas med företrädesrätt, och

6. det belopp som skall betalas för en aktie.

I förekommande fall skall ett beslut enligt första stycket även innehålla

1. ett förordnande som avses i 4 kap. 6 a §,

2. ett förordnande om att kuponger som hör till aktiebreven skall

användas som teckningsrättsbevis,

3. en bestämmelse om apport eller att aktie skall tecknas med

kvittningsrätt eller med andra villkor, samt

4. upplysningar om att redogörelse och yttrande som avses i 4 kap. 3 §

andra stycket och 4 § har avgetts.

I avstämningsbolag skall en avstämningsdag anges i beslutet, om

aktieägare skall ha företrädesrätt att förvärva aktier. Avstämningsdagen

får inte sättas tidigare än tre veckor från det att beslutet har kungjorts

enligt 4 kap. 9 §.

Den tid som anges i första stycket 3 får inte understiga två veckor från

utfärdandet av kungörelse enligt 4 kap. 9 § eller, om samtliga aktieägare

har varit företrädda vid den bolagsstämma som har beslutat om över-

låtelsen, från beslutet eller, i fråga om avstämningsbolag, från avstäm-

ningsdagen.

Dotterföretags förvärv och innehav av aktier i moderbolag

23 § Ett dotterföretag får inte förvärva aktier i moderbolag. Ett avtal som

strider mot detta förbud är ogiltigt.

Trots bestämmelsen i första stycket får ett dotterföretag förvärva aktier

i moderbolag i fall som avses i 4 §.

24 § Om ett dotterföretag har förvärvat aktier i moderbolag med stöd av

23 § andra stycket, gäller bestämmelserna i 5 §.

25 § Om ett försäkringsaktiebolag har blivit moderbolag och dess

dotterföretag innehar aktier i moderbolaget, skall bestämmelserna i 5 §

tillämpas på dessa aktier. Aktierna skall därvid avyttras senast tre år efter

det att koncernförhållandet uppstod.

9 kap.

1 §

Aktieägares, delägares, delegerades och garanters rätt att besluta i

försäkringsbolagets angelägenheter utövas vid bolagsstämman.

I avstämningsbolag tillkommer rätten att delta i bolagsstämma den som

har tagits upp som aktieägare i en sådan utskrift av aktieboken som avses

i 3 kap. 13 § andra stycket.

I bolagsordning kan bestämmas att aktieägare respektive delägare för

att få delta i bolagsstämman skall anmäla sig hos bolaget senast den dag

som anges i kallelsen till stämman. Denna dag får inte vara söndag,

annan allmän helgdag, lördag, midsommarafton, julafton eller nyårsafton

och får inte infalla tidigare än femte dagen före stämman.

I försäkringsaktiebolag kan

aktier som tillhör bolaget eller

dess dotterföretag inte företrädas

vid bolagsstämman. Sådana aktier

skall inte medräknas när det

fordras samtycke av ägare till en

viss del av aktierna i bolaget för

att ett beslut skall bli giltigt eller

en befogenhet skall få utövas.

En aktie som innehas av försäk-

ringsaktiebolaget självt eller av

dess dotterföretag kan inte

företrädas vid bolagsstämman.

13 §

Bolagsstämmans beslut utgörs av den mening som fått mer än hälften

av de avgivna rösterna eller, vid lika röstetal, den mening som

ordföranden biträder. Vid val anses den vald som fått de flesta rösterna.

Vid lika röstetal avgörs valet genom lottdragning, om inte något annat

har beslutats av stämman innan valet förrättats.

Första stycket gäller inte om

något annat följer av denna lag

eller föreskrivs i bolagsordningen.

Beträffande beslut som avses i

4 kap. 5, 16 och 17 §§, 6 kap.

2 a §, 9 kap. 14 och 16 §§, 15 a

kap. 11 § samt 18 kap. 1 och 2 §§

kan dock i bolagsordningen endast

föreskrivas längre gående villkor

än som anges där.

Första stycket gäller inte om

något annat följer av denna lag

eller föreskrivs i bolagsordningen.

Beträffande beslut som avses i

4 kap. 5, 16 och 17 §§, 6 kap.

2 a §, 6 a kap. 16 § och 19 § andra

stycket, 14 och 16 §§ i detta

kapitel, 15 a kap. 11 § samt

18 kap. 1 och 2 §§ kan dock i

bolagsordningen endast före-

skrivas längre gående villkor än

som anges där.

12 kap.

1 §

Försäkringsbolagets medel får

betalas ut till aktieägare eller till

garanter endast enligt bestämmel-

serna i denna lag om vinstut-

delning, återbetalning av garanti-

kapital, utbetalning vid nedsätt-

ning av aktiekapitalet, reserv-

fonden eller överkursfonden och

utskiftning vid bolagets likvida-

tion.

Försäkringsbolagets medel får

betalas ut till aktieägare eller till

garanter endast enligt bestämmel-

serna i denna lag om vinstut-

delning, återbetalning av garanti-

kapital, förvärv av egna aktier,

utbetalning vid nedsättning av ak-

tiekapitalet, reservfonden eller

överkursfonden och utskiftning

vid bolagets likvidation.

En aktie som innehas av försäk-

ringsaktiebolaget självt medför

inte rätt till utbetalning enligt

första stycket.

Om verksamheten i ett skadeförsäkringsbolag helt eller delvis skall ha

ett annat syfte än att bereda vinst åt aktieägarna, skall bolagsordningen

innehålla bestämmelser om hur vinsten och de behållna tillgångarna vid

bolagets likvidation skall användas.

16 §3

För ett livförsäkringsaktiebolag

som driver verksamhet utan vill-

kor om vinstutdelning i bolags-

ordningen och som skall övergå

till vinstutdelande verksamhet får

sådana villkor om vinstutdelning

som avses i 15 § stadfästas endast

om uppskrivningsfonden, konsoli-

deringsfonden, fond för orealise-

rade vinster och andra övervärden

i bolaget, med avdrag för aktie-

kapitalet och överkursfonden,

gottskrivits försäkringstagarna och

andra ersättningsberättigade på

grund av försäkringarna som åter-

bäring eller på annat sätt.

För ett livförsäkringsaktiebolag

som driver verksamhet utan vill-

kor om vinstutdelning i bolags-

ordningen och som skall övergå

till vinstutdelande verksamhet får

sådana villkor om vinstutdelning

som avses i 15 § stadfästas endast

om uppskrivningsfonden, konsoli-

deringsfonden, fond för orea-

liserade vinster och andra över-

värden i bolaget, med avdrag för

aktiekapitalet och överkursfonden,

gottskrivs försäkringstagarna och

andra ersättningsberättigade på

grund av försäkringarna som åter-

bäring eller på annat sätt.

1. Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000.

2. Bestämmelserna i 6 a kap. gäller även för sådana aktier som ett

försäkringsaktiebolag har förvärvat före lagens ikraftträdande med stöd

av 6 kap. 10 § andra stycket i dess äldre lydelse..

2.3 Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen

(1987:617)

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 8 § bankrörelselagen (1987:617) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

8 §1

För att skydda en fordran får en bank

1. på offentlig auktion, en svensk eller utländsk börs eller en

auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad eller vid

exekutiv försäljning köpa egendom som är utmätt eller utgör säkerhet för

fordringen, och

2. om det finns anledning att anta att banken annars skulle lida

avsevärd förlust, som betalning för fordran överta egendom som utgör

säkerhet för fordringen eller annan egendom.

Första stycket gäller inte egen

aktie eller aktie i moderbolag. För

förvärv av sådana aktier finns

bestämmelser i 7 kap. 2 § aktie-

bolagslagen (1975:1385). Första

stycket gäller inte heller bevis om

andel i eller tillskott till med-

lemsbank. I fråga om en sparbanks

förvärv av bevis om tillskott till

garantifond eller grundfond i

sparbanken gäller bestämmelserna

i 5 kap. 7 § första stycket spar-

bankslagen (1987:619).

Första stycket gäller inte egen

aktie eller aktie i moderbolag. För

förvärv av sådana aktier finns

bestämmelser i 7 kap. aktie-

bolagslagen (1975:1385). Första

stycket gäller inte heller bevis om

andel i eller tillskott till med-

lemsbank. I fråga om en sparbanks

förvärv av bevis om tillskott till

garantifond eller grundfond i

sparbanken gäller bestämmelserna

i 5 kap. 7 § första stycket spar-

bankslagen (1987:619).

I utbyte mot egendom som har köpts eller övertagits enligt första

stycket får en bank förvärva aktier i ett bolag, som bildats för att förvalta

egendomen eller för att fortsätta en verksamhet som bedrivs med denna.

Har aktier förvärvats enligt första eller tredje stycket får banken, om

det finns uppenbar risk för att banken annars lider förlust, förvärva

ytterligare aktier i samma bolag.

Har aktier förvärvats enligt första, tredje eller fjärde stycket får

banken, om aktiebolaget överlåter sina tillgångar på ett annat aktiebolag,

byta ut dessa aktier mot aktier i det andra aktiebolaget.

Den egendom som banken förvärvat enligt denna paragraf skall

avyttras när det med hänsyn till marknadsförhållandena lämpligen kan

ske. Egendomen skall dock avyttras senast när det kan äga rum utan

förlust för banken. Banken skall årligen till Finansinspektionen avge en

särskild redovisning av egendomen.

Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000.

2.4 Förslag till lag om ändring i insiderlagen (1990:1342)

Härigenom föreskrivs att 7 a, 9, 10 och 16 §§ insiderlagen (1990:1342)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 a §1

Om den som enligt 8 § första stycket 1 3 har insynsställning i ett

aktiemarknadsbolag förvärvar aktier i bolaget, får aktier av samma slag

upp till motsvarande antal överlåtas mot vederlag tidigast tre månader

efter förvärvet.

Detsamma gäller för fysiska och

juridiska personer som förvärvar

aktier i aktiemarknadsbolaget och

vilkas aktier enligt 10 § skall

likställas med aktier som innehas

av personer som avses i första

stycket

Detsamma gäller för

1. fysiska och juridiska personer

som förvärvar aktier i aktie-

marknadsbolaget och vilkas aktier

enligt 10 § skall likställas med

aktier som innehas av personer

som avses i första stycket, samt

2. aktiemarknadsbolag som för-

värvar egna aktier.

Vad som sägs i andra stycket 2

skall inte tillämpas vid förvärv av

egna aktier med stöd av 4 kap. 5 §

lagen (1991:981) om värdepap-

persrörelse eller när en tidigare

avyttring föreskrivs i lag.

9 §2

Den som har insynsställning i ett

aktiemarknadsbolag skall skrift-

ligen anmäla innehav av aktier i

bolaget och ändring i innehavet till

Finansinspektionen.

Den som har insynsställning i ett

aktiemarknadsbolag skall skrift-

ligen anmäla innehav av aktier i

bolaget och ändring i innehavet till

Finansinspektionen. Sådan an-

mälan skall också göras av ett

aktiemarknadsbolag som innehar

egna aktier.

Vad som sägs i första stycket

andra meningen skall inte till-

lämpas vid innehav av egna aktier

med stöd av 4 kap. 5 § lagen

(1991:981) om värdepappers-

rörelse.

Finansinspektionen kan medge befrielse från anmälningsskyldigheten

om motsvarande uppgifter kan erhållas på annat sätt.

Anmälningsskyldigheten gäller dock inte

1. innan den som avses i 8 § första stycket 5 eller 6 tagit emot

underrättelse enligt 14 eller 15 §,

2. om innehavet inte uppgår till 200 aktier eller, om innehavet avser

värdepapper som enligt 2 § andra stycket likställs med aktier, understiger

ett marknadsvärde motsvarande 50 000 kronor,

3. om ändring i innehavet efter den senast gjorda anmälningen inte

uppgår till 200 aktier eller, om ändringen avser värdepapper som enligt

2 § andra stycket likställs med aktier, understiger ett marknadsvärde

motsvarande 50 000 kronor,

4. om ökning i innehavet föranletts av fondemission eller av att akties

nominella belopp sänkts genom att aktien delats upp,

5. interimsbevis som erhållits i utbyte mot annat värdepapper som

avses i 2 § andra stycket.

Av 10 § framgår att anmälningsskyldigheten omfattar även vissa

närståendes aktieinnehav.

Uppgifter som skall anmälas enligt denna paragraf får efter tillstånd av

Finansinspektionen föras över till insiderregistret genom automatisk

databehandling. Sådant tillstånd får ges endast till den som är förvaltare

enligt 3 kap. 7 § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella

instrument.

10 §3

Vid tillämpning av 9 § skall

följande aktier i aktiemarknads-

bolaget likställas med den anmäl-

ningsskyldiges egna, nämligen

sådana som ägs av

Vid tillämpning av 9 § första

stycket första meningen skall

följande aktier i aktiemarknads-

bolaget likställas med den anmäl-

ningsskyldiges egna, nämligen

sådana som ägs av

1. make eller sambo till den anmälningsskyldige,

2. omyndiga barn som står under den anmälningsskyldiges vårdnad,

3. juridisk person vars verksamhet den anmälningsskyldige har ett

väsentligt inflytande över och i vilken den anmälningsskyldige eller

någon som avses i 1 eller 2 eller flera av dem tillsammans innehar

 ägarandel, uppgående till tio procent eller mer av aktiekapitalet eller

av andelarna, eller

 ekonomisk andel, innefattande rätt att uppbära tio procent eller mer

av avkastningen, eller

 röstandel, uppgående till tio procent eller mer av röstetalet för

samtliga aktier eller av röstetalet hos det högsta beslutande organet,

4. juridisk person vars verksamhet den anmälningsskyldige har ett

väsentligt inflytande över och i vilken den anmälningsskyldige eller

någon som avses i 1 3 eller flera av dem tillsammans innehar en sådan

ägarandel, ekonomisk andel eller röstandel som avses i 3.

Om flera personer är anmälningsskyldiga för samma aktieinnehav eller

för ändring i innehavet, behöver anmälan endast göras av en av dem.

16 §4

Finansinspektionen skall föra

eller låta föra register (insider-

register) över anmälningar som

gjorts enligt 9, 14 och 15 §§ eller, i

fall som avses i 9 § andra stycket,

över däremot svarande uppgifter

som lämnats från annat register.

Finansinspektionen skall föra

eller låta föra register (insider-

register) över anmälningar som

gjorts enligt 9, 14 och 15 §§ eller, i

fall som avses i 9 § tredje stycket,

över däremot svarande uppgifter

som lämnats från annat register.

Uppgifter som inte längre omfattas av anmälningsskyldighet får

avföras ur registret. Uppgifterna skall dock bevaras i minst 10 år efter det

att de avförts.

Registret skall föras med hjälp av automatisk databehandling.

Finansinspektionen är personuppgiftsansvarig enligt personuppgiftslagen

(1998:204) för den behandling av personuppgifter som sker i registret.

Inspektionen skall på lämpligt sätt underrätta de registrerade om

registret.

Registret skall vara offentligt.

Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:980) om

handel med finansiella instrument

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1991:980) om handel med

finansiella instrument skall införas en ny paragraf, 4 kap. 6 §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

6 §

Ett svenskt aktiebolag som för-

värvar eller överlåter egna aktier

skall anmäla förvärvet eller

överlåtelsen till svensk börs eller

auktoriserad marknadsplats där

aktierna är noterade. Uppgifter

om förvärvet eller överlåtelsen

skall offentliggöras i den om-

fattning och på det sätt regeringen

eller, efter regeringens bemyn-

digande, Finansinspektionen före-

skriver.

Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000.

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om

värdepappersrörelse

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 § och 4 kap. 5 § lagen (1991:981)

om värdepappersrörelse skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

6 §1

Kredit enligt 4 § första stycket 5 får beviljas endast om låntagaren på

goda grunder kan förväntas fullgöra låneförbindelsen. För kredit som

lämnas skall det finnas betryggande säkerhet.

Lämnas aktier som säkerhet för

kredit och ingår som en mindre del

bland dessa även aktier i ett

värdepappersbolag som lämnar

krediten eller dess moderbolag, får

värdepappersbolaget trots för-

buden i 7 kap. 2 § aktie-

bolagslagen (1975:1385) och

6 kap. 9 § försäkringsrörelselagen

(1982:713) som pant ta emot även

dessa aktier. Regeringen eller,

efter regeringens bemyndigande,

Finansinspektionen får utfärda

närmare föreskrifter om vilka

begränsningar som skall gälla i

sådana fall.

Lämnas aktier som säkerhet för

kredit och ingår som en mindre del

bland dessa även aktier i ett värde-

pappersbolag som lämnar krediten

eller dess moderbolag, får värde-

pappersbolaget trots förbuden i

7 kap. 2 § aktiebolagslagen

(1975:1385) och 6 a kap. 2 § för-

säkringsrörelselagen (1982:713)

som pant ta emot även dessa

aktier. Regeringen eller, efter re-

geringens bemyndigande, Finans-

inspektionen får utfärda närmare

föreskrifter om vilka begräns-

ningar som skall gälla i sådana

fall.

4 kap.

5 §2

Ett svenskt värdepappersinstitut

som har tillstånd att driva värde-

pappersrörelse enligt 1 kap. 3 § 3

eller 5 får, trots förbuden i 7 kap.

2 § aktiebolagslagen (1975:1385)

och 6 kap. 10 § försäkrings-

rörelselagen (1982:713), förvärva

egna aktier och aktier i moder-

bolag för att underlätta rörelsen.

Detta gäller dock endast aktier

som är noterade vid en svensk

eller utländsk börs, en auktoriserad

marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad.

Innehavet av sådana aktier som

sägs i första stycket får inte över-

stiga fem procent av aktiekapitalet

i något av bolagen.

Ett svenskt värdepappersinstitut

som har tillstånd att driva värde-

pappersrörelse enligt 1 kap. 3 § 3

eller 5 får, trots begränsningarna i

7 kap. 7 och 23 §§ aktie-

bolagslagen (1975:1385) samt

 6 a kap. 23 § försäkrings-

rörelselagen (1982:713), förvärva

egna aktier och aktier i moder-

bolag för att underlätta sådan

rörelse. Detta gäller dock endast

aktier som är noterade vid en

svensk eller utländsk börs, en

auktoriserad marknadsplats eller

någon annan reglerad marknad.

Innehavet av sådana aktier som

sägs i första stycket får inte

överstiga fem procent av samtliga

aktier i något av bolagen.

För aktier som har förvärvats

med stöd av första stycket gäller

inte bestämmelserna i 7 kap. 10,

17 22 och 25 §§ aktiebolagslagen

samt 6 a kap. 25 § försäkrings-

rörelselagen.

Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000.

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:543) om

börs- och clearingverksamhet

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § lagen (1992:543) om börs- och

clearingverksamhet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

2 §1

En börs skall ha ändamålsenliga regler för hur handeln vid börsen skall

gå till.

Börsen skall övervaka handeln och kursbildningen vid börsen och se

till att handeln sker i överensstämmelse med denna lag och andra författ-

ningar samt med god sed på värdepappersmarknaden.

Börsen är skyldig att på begäran av Finansinspektionen ge inspek-

tionen terminalåtkomst till sitt system för övervakningen av handeln och

kursbildningen.

Regeringen eller, efter regering-

ens bemyndigande, Finansinspek-

tionen får meddela närmare före-

skrifter om övervakningen av

handeln och kursutbildningen vid

en börs.

Regeringen eller, efter regering-

ens bemyndigande, Finansinspek-

tionen får meddela närmare före-

skrifter om

1. övervakningen av handeln

och kursbildningen vid en börs,

samt

2. handelsregler för en börs i

fråga om aktiebolags förvärv och

överlåtelse av egna aktier vid

börsen.

Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000.

2.8 Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen

(1995:1554)

Härigenom föreskrivs1 att 4 kap. 14 §, 5 kap. 14 § och 6 kap. 1 § samt

bilaga 1 till lagen skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

14 §

Tillgångsposten Egna aktier får

inte tas upp till något värde.

Egna aktier får inte tas upp som

tillgång.

Vid värdering av ett moderbolags andelar i ett dotterföretag skall

andelar som dotterföretaget äger i moderbolaget inte anses ha något

värde.

5 kap.

14 §

Ett aktiebolags eget kapital skall delas upp i bundet eget kapital och

fritt eget kapital eller ansamlad förlust. Under bundet eget kapital skall

tas upp aktiekapital, överkursfond, uppskrivningsfond och reservfond.

Under fritt eget kapital eller ansamlad förlust skall tas upp fria fonder,

var för sig, balanserad vinst eller förlust samt vinst eller förlust för räken-

skapsåret. Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas därvid

upp som avdragsposter.

Förändringar i eget kapital

jämfört med föregående års

balansräkning skall specificeras.

Förändringar i eget kapital jäm-

fört med föregående års balans-

räkning skall specificeras. Vid

förvärv av egna aktier skall fritt

eget kapital minskas med utgiften

för förvärvet. Vid överlåtelse av

egna aktier skall fritt eget kapital

ökas med inkomsten från över-

låtelsen.

Vid aktiekapitalet skall antalet

aktier anges. Består aktiekapitalet

av aktier av olika slag, skall mot-

svarande uppgift lämnas för varje

aktieslag. Innehar aktiebolaget

egna aktier, skall det nominella

beloppet av dessa anges.

Vid aktiekapitalet skall antalet

aktier anges. Består aktiekapitalet

av aktier av olika slag, skall

motsvarande uppgift lämnas för

varje aktieslag.

Lydelse enligt bet. 1999/2000:LU2

Föreslagen lydelse

6 kap.

1 §2

Förvaltningsberättelsen skall innehålla en rättvisande översikt över

utvecklingen av företagets verksamhet, ställning och resultat.

Upplysningar skall även lämnas om

1. sådana förhållanden som inte skall redovisas i balansräkningen,

resultaträkningen eller noterna, men som är viktiga för bedömningen av

företagets ställning och resultat,

2. sådana händelser av väsentlig betydelse för företaget som har

inträffat under räkenskapsåret eller efter dess slut,

3. företagets förväntade framtida utveckling,

4. företagets verksamhet inom

forskning och utveckling, och

4. företagets verksamhet inom

forskning och utveckling,

5. företagets filialer i utlandet.

5. företagets filialer i utlandet,

6. antal och nominellt belopp

för egna aktier som innehas av

företaget, den andel av aktie-

kapitalet som dessa aktier utgör

samt storleken av den ersättning

som har betalats för aktierna,

7. antal och nominellt belopp för

de egna aktier som har förvärvats

under räkenskapsåret, den andel

av aktiekapitalet som dessa aktier

utgör samt storleken av den

ersättning som har betalats,

8. antal och nominellt belopp för

de egna aktier som har överlåtits

under räkenskapsåret, den andel

av aktiekapitalet som dessa aktier

utgör samt storleken av den

ersättning som har erhållits, och

9. skälen för de förvärv eller

överlåtelser av egna aktier som

har skett under räkenskapsåret.

Utöver sådan information om verksamhetens miljöpåverkan som skall

lämnas enligt första och andra styckena skall företag som bedriver

verksamhet som är tillstånds- eller anmälningspliktig enligt miljöbalken

(1998:808) lämna upplysningar i övrigt om verksamhetens påverkan på

den yttre miljön.

Andra stycket 3 och 5 gäller inte företag som avses i 3 kap. 8 § andra

stycket.

Bilaga 13

Uppställningsform för balansräkningen (kontoform)

TILLGÅNGAR

A. Tecknat men ej inbetalt kapital

B. Anläggningstillgångar

I. Immateriella anläggningstillgångar

1. Balanserade utgifter för forsknings- och utvecklingsarbeten och

liknande arbeten

2. Koncessioner, patent, licenser, varumärken samt liknande rättigheter

3. Hyresrätter och liknande rättigheter

4. Goodwill

5. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar

II. Materiella anläggningstillgångar

1. Byggnader och mark

2. Maskiner och andra tekniska anläggningar

3. Inventarier, verktyg och installationer

4. Pågående nyanläggningar och förskott avseende materiella anlägg-

ningstillgångar

III. Finansiella anläggningstillgångar

1. Andelar i koncernföretag

2. Fordringar hos koncernföretag

3. Andelar i intresseföretag

4. Fordringar hos intresseföretag

5. Andra långfristiga värdepappersinnehav

6. Lån till delägare eller till personer som vid tillämpning av 12 kap. 7 §

första och sjunde styckena aktiebolagslagen (1975:1385) är att anse som

närstående

7. Andra långfristiga fordringar

C. Omsättningstillgångar

I. Varulager m.m.

1. Råvaror och förnödenheter

2. Varor under tillverkning

3. Färdiga varor och handelsvaror

4. Pågående arbete för annans räkning

5. Förskott till leverantörer

II. Fordringar

1. Kundfordringar

2. Fordringar hos koncernföretag

3. Fordringar hos intresseföretag

4. Övriga fordringar

5. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

III. Kortfristiga placeringar

1. Andelar i koncernföretag

2. Egna aktier

3. Övriga kortfristiga placeringar

III. Kortfristiga placeringar

1. Andelar i koncernföretag

2. Övriga kortfristiga placeringar

IV. Kassa och bank

EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR OCH SKULDER

A. Eget kapital, med uppgift om vad som utgör fritt eget kapital och

bundet eget kapital

Aktiebolag:

I. Aktiekapital

II. Överkursfond

III. Uppskrivningsfond

IV. Andra fonder

1. Reservfond

2. Övrigt

V. Balanserad vinst eller förlust

VI. Årets resultat

Ekonomiska föreningar:

I. Inbetalda insatser och emissionsinsatser

1. Medlemsinsatser

2. Förlagsinsatser

II. Uppskrivningsfond

III. Andra fonder

1. Reservfond

2. Övrigt

IV. Balanserad vinst eller förlust

V. Årets resultat

Övriga företag:

I. Eget kapital vid räkenskapsårets början

II. Insättningar eller uttag under året

III. Årets resultat

IV. Eget kapital vid räkenskapsårets slut

B. Obeskattade reserver

C. Avsättningar

1. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser

2. Avsättningar för skatter

3. Övriga avsättningar

D. Skulder

1. Obligationslån

2. Skulder till kreditinstitut

3. Förskott från kunder (får även redovisas som avdragspost under

Varulager m.m.)

4. Leverantörsskulder

5. Växelskulder

6. Skulder till koncernföretag

7. Skulder till intresseföretag

8. Skatteskulder

9. Övriga skulder

10. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Poster inom linjen

Ställda säkerheter och ansvarsförbindelser

1. Panter och därmed jämförliga säkerheter som har ställts för egna

skulder och för förpliktelser som redovisas såsom avsättningar, varje slag

för sig

2. Övriga ställda panter och därmed jämförliga säkerheter, varje slag för

sig

3. Ansvarsförbindelser

a. Pensionsförpliktelser som inte har upptagits bland skulderna eller

avsättningarna och som inte heller har täckning i pensionsstiftelses

förmögenhet

b. Övriga ansvarsförbindelser

Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000. Äldre bestämmelser gäller

dock fortfarande i fråga om redovisningen för räkenskapsår som har

avslutats före lagens ikraftträdande.

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (1995:1559) om årsredo-

visning i kreditinstitut och värdepappersbolag

dels att i 5 kap. 3 § uttrycket (post 13) skall bytas ut mot (post 12) ,

dels att bilaga 1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Bilaga 1

Uppställningsform för balansräkning

TILLGÅNGAR

1. Kassa och tillgodohavanden hos centralbanker

2. Belåningsbara statsskuldförbindelser m.m.

3. Utlåning till kreditinstitut

4. Utlåning till allmänheten

5. Obligationer och andra räntebärande värdepapper

6. Aktier och andelar (som inte ingår i post 7 eller 8)

7. Aktier och andelar i intresseföretag

8. Aktier och andelar i koncernföretag

9. Immateriella anläggningstillgångar

a) Goodwill

b) Andra immateriella anläggningstillgångar

10. Materiella tillgångar

a) Inventarier

b) Leasingobjekt

c) Byggnader och mark

11. Tecknat ej inbetalt kapital

12. Egna aktier

13. Övriga tillgångar

12. Övriga tillgångar

14. Förutbetalda kostnader och

upplupna intäkter

13. Förutbetalda kostnader och

upplupna intäkter

Summa tillgångar

SKULDER, AVSÄTTNINGAR OCH EGET KAPITAL

1. Skulder till kreditinstitut

2. In- och upplåning från allmänheten

a) Inlåning

b) Upplåning

3. Emitterade värdepapper m.m.

a) Emitterade skuldebrev

b) Övriga

4. Övriga skulder

5. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

6. Avsättningar

a) Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser

b) Avsättningar för skatter

c) Övriga avsättningar

7. Efterställda skulder

8. Obeskattade reserver

9. Aktiekapital / Grundfond / Insatskapital

10. Överkursfond

11. Uppskrivningsfond

12. Andra fonder

a) Reservfond

b) Fond för orealiserade vinster

c) Garantifond

d) Övriga fonder

13. Balanserad vinst eller förlust

14. Årets resultat

Summa skulder, avsättningar och eget kapital

POSTER INOM LINJEN

1. Panter och därmed jämförliga säkerheter ställda för egna skulder och

för såsom avsättningar redovisade förpliktelser, varje slag för sig

2. Övriga ställda panter och jämförliga säkerheter, varje slag för sig

3. Ansvarsförbindelser

a) Accepterade och endosserade växlar

b) Garantier

c) Övriga ansvarsförbindelser

4. Åtaganden

a) Åtaganden till följd av återköpstransaktioner

b) Övriga åtaganden

Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000. Äldre bestämmelser gäller

dock fortfarande i fråga om redovisningen för räkenskapsår som har

avslutats före lagens ikraftträdande.

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag

Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (1995:1560) om årsredo-

visning i försäkringsföretag

dels att i 4 kap. 2 § och 5 kap. 3 § uttrycket (G.IV) skall bytas mot

 (G.III) ,

dels att 5 kap. 2 § och bilaga 1 skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt bet. 1999/2000:LU2

Föreslagen lydelse

5 kap.

2 §2

De i 1 § angivna bestämmelserna i 5 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser:

1. a) 3 § första stycket skall tillämpas på dels immateriella tillgångar

(B), dels byggnader och mark (C.I), dels placeringar i koncernföretag och

intresseföretag (C.II).

b) 3 § andra och tredje styckena

skall tillämpas på dels im-

materiella tillgångar (B), dels pla-

ceringstillgångar (C), dels sådana

materiella tillgångar och varulager

(G.I) och övriga tillgångar (G.IV)

som stadigvarande skall brukas

eller innehas.

b) 3 § andra och tredje styckena

skall tillämpas på dels im-

materiella tillgångar (B), dels pla-

ceringstillgångar (C), dels sådana

materiella tillgångar och varulager

(G.I) och övriga tillgångar (G.III)

som stadigvarande skall brukas

eller innehas.

2. 4 § skall tillämpas på byggnader och mark (C.I).

3. 7 § skall i stället för inköp och försäljning gälla mottagen och

avgiven återförsäkring.

4. Fråga om tillstånd enligt 9 § andra stycket att utelämna uppgifter om

dotterföretag och vissa andra företag prövas av Finansinspektionen.

5. 10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter skall

tillämpas endast beträffande de skulder som förfaller till betalning senare

än fem år efter balansdagen.

6. 12 § tredje stycket om lån till ledande befattningshavare skall

tillämpas om företaget lämnat lån till eller ställt säkerhet till förmån för

någon annan med stöd av tillstånd enligt 12 kap. 13 § försäkrings-

rörelselagen (1982:713).

7. Utgifter och inkomster enligt

14 § andra stycket för egna aktier

skall redovisas mot bundet eget

kapital i livförsäkringsaktiebolag

som inte får dela ut vinst.

7. Utöver upplysningar enligt

18 § skall även uppgift lämnas om

medelantalet anställda uppdelat på

kontorstjänstemän, fälttjänstemän

och övriga anställda i Sverige.

Dessutom skall medelantalet

fritidsombud och specialombud i

Sverige anges var för sig.

8. Utöver upplysningar enligt

18 § skall även uppgift lämnas om

medelantalet anställda uppdelat på

kontorstjänstemän, fälttjänstemän

och övriga anställda i Sverige.

Dessutom skall medelantalet

fritidsombud och specialombud i

Sverige anges var för sig.

8. Uppgift enligt 20 § första

stycket 2 om löner och ersätt-

ningar till anställda skall delas upp

på kontorstjänstemän, fälttjänste-

män och övriga anställda i

Sverige. Dessutom skall ersätt-

ningsbeloppen för fritidsombud

och specialombud i Sverige anges

för varje grupp.

9. Uppgift enligt 20 § första

stycket 2 om löner och ersätt-

ningar till anställda skall delas upp

på kontorstjänstemän, fälttjänste-

män och övriga anställda i

Sverige. Dessutom skall ersätt-

ningsbeloppen för fritidsombud

och specialombud i Sverige anges

för varje grupp.

Bilaga 13

Uppställningsform för balansräkning

TILLGÅNGAR

A. Tecknat ej inbetalt kapital

B. Immateriella tillgångar

 I Goodwill

 II Andra immateriella tillgångar

C. Placeringstillgångar

 I Byggnader och mark

 II Placeringar i koncernföretag och intresseföretag

1. Aktier och andelar i koncernföretag

2. Räntebärande värdepapper emitterade av, och lån till,

 koncernföretag

3. Aktier och andelar i intresseföretag

4. Räntebärande värdepapper emitterade av, och lån till,

 intresseföretag

 III Andra finansiella placeringstillgångar

1. Aktier och andelar

2. Obligationer och andra räntebärande värdepapper

3. Andelar i investeringspooler

4. Lån med säkerhet i fast egendom

5. Övriga lån

6. Utlåning till kreditinstitut

7. Övriga finansiella placeringstillgångar

IV Depåer hos företag som avgivit återförsäkring

D. Placeringstillgångar för vilka livförsäkringstagaren bär placeringsrisk

1. Tillgångar för villkorad återbäring

2. Fondförsäkringstillgångar

E. Återförsäkrares andel av Försäkringstekniska avsättningar

1. Ej intjänade premier och kvardröjande risker

2. Livförsäkringsavsättning

3. Oreglerade skador

4. Återbäring och rabatter

5. Övriga försäkringstekniska avsättningar

6. Avsättning för livförsäkringar för vilka försäkringstagaren bär risk

 a) Villkorad återbäring

 b) Fondförsäkringsåtaganden

F. Fordringar

I Fordringar avseende direkt försäkring

II Fordringar avseende återförsäkring

III Övriga fordringar

G. Andra tillgångar

I Materiella tillgångar och varulager

II Kassa och bank

III Egna aktier

IV Övriga tillgångar

III Övriga tillgångar

H. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

I Upplupna ränte- och hyresintäkter

II Förutbetalda anskaffningskostnader

III Övriga förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR OCH SKULDER

AA. Eget kapital

I Aktiekapital eller Garantikapital

II Överkursfond

III Uppskrivningsfond

IV Konsolideringsfond

V Andra fonder

1. Reservfond

2. Fond för orealiserade vinster

3. Övriga fonder

VI Balanserad vinst eller förlust

VII Årets resultat

BB. Obeskattade reserver

CC. Efterställda skulder

DD. Försäkringstekniska avsättningar (före avgiven återförsäkring)

1. Ej intjänade premier och kvardröjande risker

2. Livförsäkringsavsättning

3. Oreglerade skador

4. Återbäring och rabatter

5. Utjämningsavsättning

6. Övriga försäkringstekniska avsättningar

EE. Försäkringsteknisk avsättning för livförsäkringar för vilka försäk-

ringstagaren bär risk (före avgiven återförsäkring)

1. Villkorad återbäring

2. Fondförsäkringsåtaganden

FF. Avsättningar för andra risker och kostnader

1. Pensioner och liknande förpliktelser

2. Skatter

3. Övriga avsättningar

GG. Depåer från återförsäkrare

HH. Skulder

I Skulder avseende direkt försäkring

II Skulder avseende återförsäkring

III Obligationslån

IV Skulder till kreditinstitut

V Övriga skulder

II. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

I Återförsäkrares andel av Förutbetalda anskaffningskostnader

II Övriga upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

POSTER INOM LINJEN

I Panter och därmed jämförliga säkerheter ställda för egna skulder och

för såsom avsättningar redovisade förpliktelser, varje slag för sig

II Övriga ställda panter och jämförliga säkerheter, varje slag för sig

III Ansvarsförbindelser

1. Garantier

2. Pensionsförpliktelser som ej upptagits bland avsättningar och ej har

täckning i pensionsstiftelses förmögenhet

3. Övriga ansvarsförbindelser

IV Åtaganden

1. Åtaganden till följd av återköpstransaktioner

2. Övriga åtaganden

Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000. Äldre bestämmelser gäller

dock fortfarande i fråga om redovisningen för räkenskapsår som har

avslutats före lagens ikraftträdande.

3 Ärendet och dess beredning

Regeringen bemyndigade i juni 1990 chefen för Justitiedepartementet att

tillkalla en kommitté (Ju 1990:08) med uppdrag att göra en översyn av

aktiebolagslagen (dir 1990:46). Kommittén antog namnet Aktiebolags-

kommittén.

Kommittén har avgett delbetänkandena Bundna aktier (SOU 1992:13),

Aktiebolagslagen och EG (SOU 1992:83) och Aktiebolagets organisation

(SOU 1995:44). Dessa har lett till lagstiftning (se SFS 1992:1238,

1994:802, 1994:1395 och 1998:760).

Våren 1997 avgav kommittén delbetänkandet Aktiebolagets kapital

(SOU 1997:22) som behandlar bl.a. ökning och nedsättning av aktie-

kapitalet, förvärv av egna aktier, erbjudandeplikt och inlösen av minori-

tetsaktier. Delbetänkandet har remissbehandlats.

En sammanfattning av delbetänkandet, såvitt gäller förvärv av egna

aktier, finns i bilaga 1. Kommitténs lagförslag i den delen finns i

bilaga 2. I bilaga 3 finns en förteckning över de remissinstanser som har

yttrat sig över förslaget i den del det avser förvärv av egna aktier. En

sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftnings-

ärendet (dnr Ju97/855).

Inom Justitiedepartementet har även utarbetats en promemoria

Redovisning vid förvärv och överlåtelse av egna aktier. Promemorian har

behandlats vid ett remissmöte den 17 juni 1999. Delar av promemorian

finns i bilaga 4 och en förteckning över deltagarna vid remissmötet finns

i bilaga 5.

Vi kommer nu att ta upp frågor om aktiebolags förvärv och över-

låtelser av egna aktier.

Vi kommer också att ta upp frågan om försäkringsaktiebolags förvärv

och överlåtelser av egna aktier. Frågan om förvärv av egna aktier i

försäkringsaktiebolag enligt mönster från Aktiebolagskommitténs förslag

har berörts i en promemoria om ny associationsrätt för bankaktiebolag

och försäkringsbolag (dnr Fi98/476). I promemorian framhölls det att en

bedömning av tillämpningen borde avvakta beredningen av nya rörelse-

regler för försäkringsbolag (s. 293). En sådan reformering av försäk-

ringsrörelsereglerna har nu genomförts (SFS 1999:600, rskr.

1998/99:227, bet. 1989/99:FiU28 och prop.1998/99:87).

Vid beredningen av ärendet har bl.a. Finansinspektionen, Svenska För-

säkringsförbundet, Svenska Bankföreningen och Svenska Fondhandlare-

föreningen beretts tillfälle att lämna synpunkter över förslaget även i den

del som avser försäkringsaktiebolagens förvärv och överlåtelse av egna

aktier.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 28 oktober 1999 att inhämta Lagrådets

yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6.

Lagrådets yttrande finns i bilaga 7.

Vi kommer att behandla Lagrådets synpunkter i avsnitten 5.5.2 och 6

samt i författningskommentaren till de berörda paragraferna. Det kan

dock redan här sägas att vi i propositionen i väsentliga delar har följt

Lagrådets förslag och synpunkter. I förhållande till lagrådsremissen har

vi också gjort vissa andra ändringar av väsentligen redaktionell natur.

I detta ärende föreslås också en mindre redaktionell justering i en

bestämmelse som ingår i de nyligen beslutade ändringarna i försäkrings-

rörelselagstiftningen (12 kap. 16 § försäkringsrörelselagen).

4 Bakgrund

4.1 Svensk rätt

I svensk rätt gäller sedan år 1895 ett förbud för aktiebolag att förvärva

egna aktier. Senare har också tillkommit ett förbud för dotterföretag att

förvärva aktier i moderbolaget. Såväl förvärv mot vederlag som veder-

lagsfria förvärv omfattas av förbuden. Avtal som strider mot förbuden är

ogiltiga (se 7 kap. 2 § första stycket aktiebolagslagen [1975:1385]).

Det ursprungliga motivet för förbudet att förvärva egna aktier var att

skydda bolagets borgenärer. Ett bolags förvärv av egna aktier kan få

samma effekter som en återbetalning till aktieägarna i samband med en

nedsättning av aktiekapitalet. Genom förbudet mot förvärv av egna aktier

har man velat förhindra att de begränsningar som gäller vid nedsättning

av aktiekapitalet kringgås. Under senare tid har förbudet främst moti-

verats med att förvärv av egna aktier kan medföra risk för spekulation

och stödköp i egna aktier.

Aktiebolagslagen innehåller tre undantag från förbudet. Det är tillåtet

att förvärva egna aktier vid övertagande av en affärsrörelse där aktierna

ingår i rörelsen, vid inlösen av aktier på grund av maktmissbruk och vid

inrop på auktion av aktier som har utmätts för bolagets fordran. En aktie

som har förvärvats på något av dessa sätt skall dock, om den inte har

dragits in genom nedsättning av aktiekapitalet, säljas så snart det kan ske

utan förlust och senast tre år efter förvärvet. En aktie som inte har sålts

inom tre år från förvärvet är ogiltig. Bolaget skall då sätta ned aktie-

kapitalet med aktiens nominella belopp (se 7 kap. 2 § andra och fjärde

styckena).

Bankaktiebolag omfattas numera av samma regler som andra aktie-

bolag. Vissa särregler om förvärv av egna aktier för att underlätta

rörelsen finns dock i bankrörelselagen och lagen om värdepappersrörelse.

De associationsrättsliga reglerna för försäkringsaktiebolag finns i

försäkringsrörelselagen (1982:713). För försäkringsaktiebolag gäller

samma begränsningar vad gäller rätten att förvärva egna aktier som för

aktiebolag (se 6 kap. 9 § första stycket och 10 § försäkringsrörelselagen).

4.2 Internationella förhållanden

Förvärv av egna aktier behandlas i artiklarna 19 24 a i EG:s andra

bolagsrättsliga direktiv (rådets andra direktiv, 77/91/EEG, av den

13 december 1976 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i

medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda

bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att

bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att

göra skyddsåtgärderna likvärdiga). Direktivet omfattar endast publika

aktiebolag. Huvudfrågan, om förvärv av egna aktier i sådana bolag över

huvud taget skall vara tillåtna, överlämnas till varje medlemsstat att själv

besluta om. Av direktivet följer bl.a. att förvärv av egna aktier som

huvudregel skall kunna ske endast efter tillstånd av bolagsstämman.

Vidare gäller att förvärv av egna aktier inte får leda till att bolagets netto-

tillgångar efter förvärvet understiger summan av aktiekapital och icke

utdelningsbara reserver samt att det nominella värdet av ett bolags

sammanlagda innehav av egna aktier inte får överstiga tio procent av

bolagets aktiekapital. Medlemsstaterna är oförhindrade att uppställa

strängare begränsningar än vad direktivet fordrar.

Direktivets bestämmelser om förvärv av egna aktier kompletteras

sedan år 1992 med bestämmelser avsedda att begränsa dotterföretags

möjligheter att förvärva aktier i sitt moderbolag (rådets direktiv,

92/101/EEG, av den 23 november 1992 om ändring av direktiv

77/91/EEG om att bilda aktiebolag samt att bevara dessas kapital).

De svenska bestämmelserna om aktiebolags förvärv av egna aktier är

mer restriktiva än motsvarande bestämmelser i de flesta andra länder.

Enligt en av Aktiebolagskommittén genomförd kartläggning av rättsläget

i andra länder tillåter samtliga övriga EU-länder att publika aktiebolag

förvärvar egna aktier på de villkor som bestäms av EG:s andra bolags-

rättsliga direktiv. Detsamma gäller tre av de fyra kvarvarande EFTA-

länderna. Endast Liechtenstein förbjuder kategoriskt förvärv av egna

aktier. När det gäller den bolagsform som motsvarar de svenska privata

aktiebolagen företer ländernas lagstiftning större skillnader beträffande

möjligheterna till förvärv av egna aktier.

Bland de nordiska länderna har Danmark alltid tillåtit förvärv av egna

aktier. Sedan några år tillåter dock dansk lagstiftning förvärv av egna

aktier enbart för aktieselskab, dvs. motsvarigheten till de svenska publika

aktiebolagen. Finland har nyligen upphävt sitt förbud mot förvärv av

egna aktier. Numera kan såväl publika som privata aktiebolag förvärva

egna aktier i Finland. I Norge trädde regler om förvärv av egna aktier i

kraft vid årsskiftet 1998/1999. Reglerna gäller såväl aksjeselskaper som

allmennaksjeselskaper, dvs. motsvarigheterna till de svenska privata och

publika aktiebolagen.

I Förenta staterna tillåts förvärv av egna aktier inom de ramar som

gäller för vinstutdelning.

Traditionellt har förvärv av egna aktier förekommit framför allt i det

amerikanska näringslivet. Företeelsen var länge mindre vanlig i Europa.

Under senare år har emellertid antalet förvärv av egna aktier i Europa

ökat betydligt.

5 Förvärv och överlåtelser av egna aktier

5.1 Allmänna utgångspunkter

Svenska aktiebolag indelas i publika aktiebolag och privata aktiebolag.

De publika aktiebolagen kännetecknas av att de har möjlighet att vända

sig till allmänheten för att skaffa kapital. Ett publikt aktiebolag måste

alltid ha ett aktiekapital på minst 500 000 kr. I många fall men långt i

från alla rör det sig om bolag vars aktier är noterade vid en börs eller en

auktoriserad marknadsplats. Ett privat aktiebolag kan inte ge ut aktier

och andra värdepapper på värdepappersmarknaden och har därför regel-

mässigt ett begränsat antal delägare. I ett privat aktiebolag måste

aktiekapitalet uppgå till minst 100 000 kr.

Också försäkringsaktiebolagen indelas i publika bolag och privata

bolag.

De publika aktiebolagens behov av att kunna förvärva egna aktier är av

annat slag än det behov som privata aktiebolag kan ha. Som vi strax

återkommer till torde de publika aktiebolagens behov framför allt ha

samband med intresset av att åstadkomma ett effektivt resursutnyttjande.

I privata aktiebolag framträder nyttan med förvärv av egna aktier framför

allt i samband med ägarskiften; bolagets medel kan användas för att köpa

ut en delägare. Också de olägenheter som förvärv av egna aktier kan vara

förenade med torde vara av olika slag i publika aktiebolag respektive

privata aktiebolag. Den kanske vanligaste invändningen mot att

aktiebolag skall ges rätt att förvärva egna aktier risken för

kursmanipulationer gäller sålunda enbart publika aktiebolag. Slutligen

skiljer sig de skatterättsliga konsekvenserna åt.

Mot den bakgrunden avser vi att behandla frågan om aktiebolag skall

ges rätt att förvärva egna aktier i två steg. I detta lagstiftningsärende

behandlas frågan om publika aktiebolag bör ges rätt att förvärva egna

aktier. Förslaget att endast vissa publika bolag för närvarande skall kunna

förvärva egna aktier har delvis sin bakgrund i de särskilda regler som

gäller för beskattning av aktieägare i fåmansföretag som i betydande om-

fattning varit verksam i företaget. Regelsystemet finns i 3 § 12 12 e

mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt (SIL) och behandlar

utdelning från företaget samt reavinst vid avyttring av aktien (de s.k.

3:12-reglerna). Enligt den s.k. karensen i 3 § 12 a mom. tredje stycket

SIL gäller de särskilda skattereglerna i vissa fall under fem

beskattningsår efter det att företaget upphört att vara ett fåmansföretag.

Regeringen har den 9 september 1999 beslutat att tillkalla en särskild

utredare för att se över 3:12-reglerna. Även frågan om den skattemässiga

behandlingen av förvärv av egna aktier i privata bolag skall ses över i det

sammanhanget.

5.2 Skall publika aktiebolag få förvärva egna aktier?

Regeringens förslag: Publika aktiebolag, vars aktier är noterade vid en

börs eller annan reglerad marknad, skall få förvärva egna aktier.

Kommitténs förslag: Överensstämmer delvis med regeringens

förslag. Kommitténs förslag är dock inte begränsat till noterade aktie-

bolag.

Remissinstanserna: En klar majoritet av remissinstanserna har ansett

att publika aktiebolag bör ges möjlighet att förvärva egna aktier. Några

remissinstanser har dock ifrågasatt förslaget eller har uttalat att det för

närvarande inte bör genomföras. En del av dem, däribland Riksrevisions-

verket, har ansett att det redan med befintliga lagregler är möjligt att

uppnå de effekter som kommittén har eftersträvat. Svenska Revisor-

samfundet SRS har uttryckt en liknande uppfattning. Andra, såsom Kon-

kurrensverket, har varnat för att den föreslagna ordningen medför risk

för otillbörlig kurspåverkan.

Skälen för regeringens förslag:

Möjligheter till ett bättre resursutnyttjande inom näringslivet m.m.

I fråga om de publika aktiebolagen brukar det sägas att en rätt att för-

värva egna aktier framför allt skulle bidra till en mera effektiv använd-

ning av bolagets kapital. Företagen skulle ges bättre förutsättningar att

föra tillbaka överskottsmedel till aktieägarna.

De senaste årens positiva utveckling inom svenskt näringsliv har

inneburit att stora vinster har ackumulerats i många aktiebolag. Detta

jämte en del större företagsöverlåtelser har gett upphov till överlikviditet

i bolagen. Till överlikviditeten kan ha bidragit att näringslivet inte har

tillgång till lämpliga medel att överföra intjänade vinstmedel till

aktieägarna.

Vinstutdelning enligt 12 kap. aktiebolagslagen framstår inte alltid som

någon lämplig metod. De allra flesta företag eftersträvar en långsiktig

och stabil utdelningspolitik, trots variationer i intjäningsförmåga.

Utdelningshöjningar sker därför normalt endast om den högre nivån kan

antas bestå på längre sikt. En temporär utdelningshöjning i syfte att under

en begränsad tidsperiod återföra överlikviditet till ägarna anses kunna ge

en felaktig uppfattning om företagets långsiktiga utdelningspolitik. Det är

också möjligt att göra värdeöverföringar till aktieägarna genom nedsätt-

ning av aktiekapitalet enligt 6 kap. aktiebolagslagen. Nedsättning är dock

ett förhållandevis långsamt och administrativt krångligt förfarande.

De instrument som i dag står till förfogande för ett aktiebolag som vill

föra tillbaka överskottsmedel till aktieägarna anses därför inte vara

tillräckliga. En rätt att förvärva egna aktier skulle ge bolagen ett bättre

instrument för återföring av överlikviditet till aktieägarna. En sådan

återföring kan i sin tur vara samhällsekonomiskt önskvärd, eftersom den

normalt leder till att kapitalet investeras i nya verksamheter. Regler om

förvärv av egna aktier kan därmed också antas bidra till ett effektivare

utnyttjande av näringslivets resurser.

Ett annat skäl för att tillåta förvärv av egna aktier är att sådana förvärv

möjliggör en bättre anpassning till aktieägarnas önskemål än vad

vinstutdelning gör. En aktieägare som vill ha en hög direktavkastning

kan acceptera bolagets erbjudande om att köpa aktier, medan aktieägare

som föredrar en långsiktig investering med låg direktavkastning kan

avstå från att sälja sina aktier. Utdelning är däremot obligatorisk i den

meningen att den omfattar även aktieägare som skulle ha föredragit en

värdetillväxt i bolaget.

Ibland framförs också ett annat argument för förvärv av egna aktier,

nämligen att bolaget genom de återköpta aktierna får ett smidigt

instrument för förvärv av andra företag och annan egendom.

Vi bedömer mot denna bakgrund att svenska aktiebolag skulle kunna

ha stor nytta av en möjlighet att förvärva egna aktier. Remissutfallet har

också visat att det finns ett stort intresse hos det svenska näringslivet av

att få en sådan möjlighet.

Internationella förväntningar

Näringslivet och de finansiella marknaderna har under senare år

genomgått en betydande internationalisering. Det är inte minst mot den

bakgrunden viktigt att det svenska regelverket ger svenska företag

samma förutsättningar som deras utländska konkurrenter har. Det finns

en risk för att avvikande svenska regler på detta område kan motverka

investeringar i Sverige. I de flesta andra länder är det möjligt för

aktiebolag att köpa och sälja egna aktier. Det finns en utbredd upp-

fattning att denna möjlighet ger företagen ökad flexibilitet och därmed

också ökad konkurrensförmåga. Om investerare anser att möjligheten att

köpa egna aktier är av betydelse för en effektiv drift av aktiebolag, kan

det svenska förbudet mot förvärv av egna aktier bidra till att investerare

väljer att placera sitt riskkapital i andra länder.

Riskerna för kursmanipulationer kan minimeras

I debatten har det främsta argumentet mot att tillåta förvärv av egna

aktier varit att sådana förvärv medför risker för kursmanipulationer.

En ordning som ger företagen möjlighet att påverka kursen på de egna

aktierna kan givetvis inte accepteras. Allmänhetens förtroende för

marknaden skulle skadas med allvarliga konsekvenser för svenskt

näringsliv som följd. En avgörande förutsättning för att förvärv av egna

aktier skall tillåtas i publika aktiebolag är därför att riskerna för

otillbörlig kurspåverkan kan göras försumbara.

Enligt vår bedömning är det möjligt att utforma ett regelsystem som i

allt väsentligt undanröjer riskerna för kursmanipulationer. Detta kommer

vi att utveckla närmare i avsnitt 5.9.1.

Skyddet för det bundna egna kapitalet kan bibehållas

Aktiebolagslagen utgår från att aktieägarna inte är ansvariga för bolagets

skulder. Det är bara bolagets tillgångar som kan tas i anspråk för betal-

ning av dess förpliktelser. Om bolaget fritt kunde avhända sig sina till-

gångar eller öka sina skulder, skulle risken för borgenärerna öka. Lagen

begränsar därför i några avseenden bolagets möjligheter att minska sina

tillgångar eller öka sina skulder. Dessa begränsningar, som samman-

fattningsvis brukar kallas för skyddet för det bundna egna kapitalet,

bygger på tanken att ett aktiebolag alltid skall ha tillgångar som

motsvarar dess skulder och att det därutöver skall finnas en viss

marginal. Marginalen utgörs av bolagets bundna egna kapital, dvs.

aktiekapitalet, överkursfonden, uppskrivningsfonden, reservfonden och

fonder som enligt bestämmelser i bolagsordningen inte får användas för

utdelning till aktieägarna. Det bokförda värdet av bolagets tillgångar

skall i princip motsvara minst bolagets bokförda skulder och avsättningar

plus det bundna egna kapitalet. Är detta fallet, sägs det bundna egna

kapitalet vara täckt. Bolaget får inte betala ut medel till aktieägarna, om

det inte finns full täckning för det bundna egna kapitalet efter åtgärden.

Tydligast kommer detta till uttryck i reglerna om vinstutdelning (se

12 kap. aktiebolagslagen)

Om bolaget förvärvar egna aktier från sina aktieägare, innebär det ett

betalningsflöde från bolaget till aktieägarna. Det kan synas som att

förvärv av egna aktier därigenom skulle kunna försämra skyddet för det

bundna egna kapitalet.

Vår utgångspunkt är att förvärv av egna aktier bör tillåtas endast om

förvärvet inte medför någon försämring av skyddet för det bundna egna

kapitalet. Bolagets borgenärer bör åtnjuta samma skydd som vid

vinstutdelning. En förutsättning för att aktiebolag skall ha rätt att

förvärva egna aktier bör därför vara att reglerna utformas så att bundet

eget kapital inte kan tas i anspråk. Detta överensstämmer med vad som

gäller vid vinstutdelning (se 12 kap. 2 § första stycket aktiebolagslagen).

Ytterligare en förutsättning bör vara att reglerna utformas så att inte

heller bolagets fria medel kan användas för förvärv av egna aktier, i den

mån medlen med hänsyn till bolagets konsolideringsbehov, likviditet och

ställning fortfarande behövs i bolaget. Också detta överensstämmer med

vad som gäller vid vinstutdelning (se 12 kap. 2 § andra stycket aktie-

bolagslagen). Om reglerna förenas med sådana begränsningar och som

vi strax återkommer till i avsnitt 5.5.1 ser vi inga hinder mot det

kommer skyddet för det bundna egna kapitalet inte att försämras.

Förvärven kommer inte att kunna användas för mer omfattande

utbetalningar till aktieägarna än som redan i dag är möjliga enligt

reglerna om vinstutdelning.

Aktieägarnas inflytande över bolaget består

En annan fråga av principiell art som har diskuterats, bl.a i en reservation

till kommitténs förslag, är om ett upphävande av förbudet mot förvärv av

egna aktier kan medföra en olämplig maktförskjutning från aktieägarna

till företagsledningen.

I den delen kan konstateras att aktiebolagslagen utgår från att det är

aktieägarna som skall ha det bestämmande inflytandet över ett aktiebolag

och att detta inflytande skall utövas genom beslut på bolagsstämman.

Styrelsens ställning stärktes visserligen genom 1975 års ändringar i aktie-

bolagslagen, bl.a. genom att styrelsen fick möjlighet att efter bemyn-

digande besluta i frågor om bl.a. nyemission. Fortfarande är dock bolags-

stämman det högsta beslutande organet i ett aktiebolag. Som regeringen

har uttalat i prop. 1997/98:99 s. 75 bör aktiebolagslagen främja en aktiv

ägarfunktion i företagen. Med ägare som tar ansvar för företagens ut-

veckling möjliggörs en fortlöpande och snabb anpassning av företagens

organisation och verksamhet till förändringar i omvärlden. Regler om

förvärv av egna aktier bör därför utformas på ett sätt som förbehåller

aktieägarna det avgörande inflytandet över frågan om förvärv skall ske

(se närmare avsnitt 5.6.1). Med sådana begränsningar finns det knappast

anledning anta att regler om rätt att förvärva egna aktier skulle minska

aktieägarnas kontroll över bolaget.

Vår slutsats

Det finns alltså goda skäl att tillåta förvärv av egna aktier i publika

aktiebolag. De risker som sådana förvärv skulle kunna innebära kan

undvikas genom att regelverket utformas på ett lämpligt sätt.

Mot den bakgrunden anser vi att publika aktiebolag nu bör få rätt att

förvärva egna aktier.

En begränsning är dock nödvändig med hänsyn till gällande skatte

regler. Det finns publika aktiebolag som i praktiken är fåmansföretag och

som därmed omfattas av de tidigare (se avsnitt 5.1) nämnda särskilda

skattereglerna. Rätten att förvärva egna aktier bör därför begränsas till

publika aktiebolag vars aktier är noterade på börs eller auktoriserad

marknadsplats eller på motsvarande utländsk marknad. För övriga

publika aktiebolag bör det nuvarande principiella förbudet mot förvärv

av egna aktier tills vidare bestå.

5.3 Skall publika aktiebolag få överlåta egna aktier?

Regeringens förslag: Publika aktiebolag som har förvärvat egna aktier

skall få överlåta aktierna.

Kommitténs förslag: Överensstämmer delvis med regeringens

förslag.

Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt

förslaget eller har inte haft några invändningar mot det. Sveriges Aktie-

sparares Riksförbund, Allmänna pensionsfonden, Fjärde fondstyrelsen

och Svenska Revisorsamfundet SRS har avstyrkt förslaget.

Skälen för regeringens förslag: När det gäller frågan hur återköpta

aktier skall behandlas efter förvärvet kan man tänka sig två principiellt

olika lösningar. Den ena innebär att aktierna måste lösas in och att

aktiekapitalet i samband med detta sätts ned med ett belopp som

motsvarar de inlösta aktiernas nominella värde. Den andra innebär att

bolaget behåller aktierna och, längre fram, säljer dem till aktieägare eller

någon utomstående.

Såsom några remissinstanser har påpekat kan ett system som tillåter

aktiebolag att både köpa och sälja egna aktier öka risken för otillbörlig

kurspåverkan. Enligt vår mening är det emellertid möjligt att utforma

regler om överlåtelse av egna aktier så att riskerna för otillbörlig

kurspåverkan blir försumbara (se avsnitt 5.9.1). En lösning av det första

slaget kan också få den bieffekten att varje förvärv av egna aktier tvingar

fram en minskning av bolagets bundna egna kapital, något som från

allmän borgenärssynpunkt är negativt.

Från bolagets och aktieägarnas synpunkt framstår den senare lösningen

som den lämpligaste. En möjlighet att både förvärva och överlåta egna

aktier skulle påtagligt förbättra förutsättningarna för ett effektivt kapital-

utnyttjande i bolagen. Genom att köpa tillbaka egna aktier skulle bolaget

kunna hålla det arbetande kapitalet i bolaget nere, när detta är lämpligt,

för att senare, när ett kapitaltillskott behövs, sälja ut aktierna på nytt. En

möjlighet att hålla egna aktier på lager för att möta kommande

kapitalbehov skulle förbättra bolagets finansiella beredskap.

En rätt att överlåta egna aktier skulle också ge bättre förutsättningar att

genomföra strukturella förändringar i verksamheten. De återköpta akti-

erna skulle kunna utnyttjas som tillgång vid företagsförvärv eller fusioner

där betalning helt eller delvis skall ske i form av aktier i bolaget.

Ett bolag som behöver kapitaltillskott har visserligen redan i dag

tillgång till ett instrument för detta, nyemission. En nyemission torde

dock som regel bli både långsammare och dyrare än en överlåtelse av

egna aktier. Detta gäller särskilt om det såsom vi också föreslår (se

avsnitt 5.4) blir möjligt att överlåta egna aktier direkt på börs eller

annan reglerad marknad. En sådan överlåtelse kan genomföras på

betydligt kortare tid än en nyemission. För bolag som är i behov av

kapitaltillskott kan tidsaspekten vara av stor betydelse. För en överlåtelse

av egna aktier över börs eller auktoriserad marknadsplats finns det inte

heller anledning att uppställa något prospektkrav (se avsnitt 5.7).

Eftersom bolagets interna kostnader för att upprätta prospekt ofta uppgår

till stora belopp, skulle en överlåtelse av egna aktier medföra klara

ekonomiska fördelar för bolagen jämfört med en nyemission.

Av betydelse är också att de flesta andra europeiska länder tillåter

aktiebolag att både förvärva och överlåta egna aktier. Svenska aktiebolag

konkurrerar med företag i dessa länder. Om de svenska bolagen inte får

samma möjligheter som sina utländska konkurrenter, kan det innebära

konkurrensnackdelar.

Sammanfattningsvis anser vi att övervägande skäl talar för att man

väljer den senare av de båda lösningarna, dvs. att bolaget skall kunna

behålla aktierna och senare överlåta dem. Vi återkommer i avsnitt 5.6.2

till utformningen av reglerna om överlåtelse av egna aktier.

5.4 På vilka sätt skall publika aktiebolag få förvärva och

överlåta egna aktier?

Regeringens förslag: Ett publikt aktiebolags förvärv av egna aktier skall

få ske

 på en börs eller en auktoriserad marknadsplats i Sverige,

 på en börs eller annan reglerad marknad i utlandet, eller

 i enlighet med ett förvärvserbjudande riktat till samtliga aktieägare

eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag.

Överlåtelse av egna aktier skall ske

 i enlighet med bestämmelserna om nyemission,

 på en börs eller en auktoriserad marknadsplats i Sverige, eller

 på en börs eller annan reglerad marknad i utlandet.

För förvärv och överlåtelser av egna aktier på en marknad utanför EES

skall det krävas tillstånd av Finansinspektionen.

Kommitténs förslag: Kommittén har föreslagit att det vid sidan av

möjligheten att förvärva aktier genom ett erbjudande till aktieägarna och

på en börs skall vara möjligt att förvärva egna aktier på en organiserad

marknadsplats. Kommittén har inte uttalat sig om förvärv och över-

låtelser på utländska marknadsplatser.

Reglerna om på vilket sätt förvärv får ske skall enligt kommitténs

förslag vara straffsanktionerade.

Kommittén har inte föreslagit några begränsningar i fråga om sättet att

överlåta egna aktier.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några in-

vändningar mot kommitténs förslag.

Några remissinstanser, t.ex. Svenska Fondhandlareföreningen och

Svenska Bankföreningen, har ansett att också aktier som inte är noterade

på en börs eller en auktoriserad marknadsplats bör få förvärvas på mark-

naden. Finansinspektionen har å andra sidan förordat att begreppet

 organiserad marknadsplats byts ut mot auktoriserad marknadsplats .

Bl.a. Riksåklagaren har ifrågasatt kommitténs förslag att reglerna om

förvärv av egna aktier skall straffsanktioneras.

Bakgrund: Den värdemässigt viktigaste handeln med aktier och andra

finansiella instrument sker genom företag som har auktorisation enligt

lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet. Enligt denna lag kan

företag som driver verksamhet i syfte att åstadkomma regelbunden han-

del med aktier eller andra finansiella instrument få auktorisation som

börs eller marknadsplats. OM Stockholmsbörsen är den enda aukto-

riserade börsen för handel med aktier i Sverige. IM Marknadsplats AB

och Aktietorget AB är för närvarande de enda auktoriserade mark-

nadsplatserna.

Lagen om börs- och clearingverksamhet innehåller regler om hur verk-

samheten på börs och auktoriserad marknadsplats skall bedrivas. Dessa

regler innefattar krav på bl.a. offentliggörande av kursnoteringar och

rapportering av avslut. Vidare ålägger lagen börser och marknadsplatser

som omfattas av dess bestämmelser att uppställa egna handelsregler (se

4 kap. 2 4 §§ och 7 kap. 2 §). Sådana handelsregler finns bl.a. i OM

Stockholmsbörsens noteringsavtal.

Det förekommer också att börsliknande handel med aktier drivs med

stöd av tillstånd enligt lagen (1991:981) om värdepappersrörelse. Till-

stånd enligt lagen om värdepappersrörelse krävs också då värdepappers-

institut träffar avtal med bolag om att vara marknadsgarant, dvs. att

 hålla i den löpande handeln med bolagens aktier.

Lagen om värdepappersrörelse innehåller inte en lika långtgående reg-

lering för verksamheten som börs- och clearinglagen. Någon mot-

svarighet till den lagens regler om offentliggörande av kursnoteringar

och rapportering av avslut finns exempelvis inte. Det finns inte heller

något krav på att marknaden skall utfärda handelsregler. Enligt en lag-

ändring som trädde i kraft den 1 juli 1998 är dock värdepappersinstitut

som organiserar handel med finansiella instrument skyldiga att ha en

marknadsövervakning av handeln (se 3 kap. 10 § lagen om värde-

pappersrörelse).

Skälen för regeringens förslag:

Förvärv av egna aktier på svenska marknadsplatser

En första fråga är i vilken utsträckning förvärv av egna aktier skall kunna

ske på svenska marknadsplatser.

Skall det vara möjligt att förvärva egna aktier i all handel som sker på

marknaden eller skall en begränsning ske till de mer reglerade marknads-

platserna? I dag förekommer en frekvent handel med aktier i publika

aktiebolag som inte är noterade vid en börs eller en auktoriserad mark-

nadsplats. Några remissinstanser har förespråkat att lagstiftningen skall

utformas så att även dessa bolag skall kunna förvärva egna aktier på

marknaden. Det synes klart att det också för dessa bolag skulle medföra

fördelar om förvärv av egna aktier kunde ske på marknaden.

Den börsliknande handel som bedrivs med stöd av ett tillstånd enligt

lagen om värdepappersrörelse får i detta sammanhang anses förknippad

med något större risker än den handel som sker på en börs eller en

auktoriserad marknadsplats (jfr prop. 1997/98:71 s. 60), bl.a. därför att

likviditeten och genomlysningen normalt sett är sämre än vad som är

fallet vid börshandel. Enligt vår mening bör möjligheten att förvärva

egna aktier på marknaden därför begränsas till handel som sker på börs

eller auktoriserad marknadsplats.

Förvärv av egna aktier utanför marknadsplats

När det gäller förvärv utanför marknadsplats har kommittén diskuterat

två alternativ. Det ena av dessa är förvärv genom avtal med en enskild

aktieägare. Det andra är förvärv efter ett förvärvserbjudande som har

riktats till samtliga aktieägare eller samtliga aktieägare inom ett visst

aktieslag.

Om publika aktiebolag ges möjlighet att träffa förvärvsavtal med en-

skilda aktieägare, kan detta få negativa konsekvenser. Det kan t.ex.

medföra risker för utpressningsliknande situationer där ett bolag mer

eller mindre tvingas att förvärva aktier av en ägare som hotar att ta

kontroll över bolaget (s.k. greenmail). En möjlighet att förvärva egna

aktier genom avtal med enskild aktieägare skulle dessutom öka risken för

att en aktieägare gynnas på ett otillbörligt sätt. Till detta kommer att de

publika aktiebolagen inte torde ha något egentligt behov av att kunna

träffa överenskommelser om förvärv av aktier direkt med en enskild

aktieägare. Mot denna bakgrund anser vi att publika aktiebolag inte bör

ges möjlighet att förvärva egna aktier genom avtal med enskild aktie-

ägare.

Om bolaget i stället riktar ett förvärvserbjudande till samtliga aktie-

ägare eller till samtliga aktieägare inom ett visst aktieslag, uppkommer

inte samma risker som vid överenskommelser mellan bolaget och en

enskild aktieägare. Genom generella förvärvserbjudanden kan såväl bola-

gets som de enskilda aktieägarnas intressen tas till vara. Vi anser därför

att förvärv som sker efter ett sådant förvärvserbjudande bör tillåtas.

Överlåtelse av egna aktier

En annan fråga är på vilket eller vilka sätt ett publikt aktiebolag skall få

överlåta egna aktier.

Enligt vår mening är det naturligt att i detta sammanhang jämföra med

reglerna om nyemission. Vid nyemission går bolaget ut med ett erbjudan-

de om att teckna nya aktier i bolaget. Enligt huvudregeln skall aktie-

ägarna ha företrädesrätt till de nya aktierna i förhållande till det antal

aktier de redan äger. Utgångspunkten är därför att erbjudandet skall

riktas till samtliga aktieägare. Det är dock möjligt att avvika från före-

trädesrätten och rikta emissionen till vissa bestämda subjekt. Ett skäl för

att avvika från företrädesrätten kan exempelvis vara att bolaget vill ge de

anställda möjlighet att teckna sig för nya aktier. Men ett beslut om att

avvika från företrädesrätten kan också innebära att allmänheten ges rätt

att teckna aktier. Beslut om att avvika från företrädesrätten skall alltid

fattas av bolagsstämman med kvalificerad majoritet.

En överlåtelse av egna aktier får samma praktiska effekter som en

nyemission. Bolaget tillförs kapital från personer som samtidigt inträder

som aktieägare i bolaget. Metoderna för hur en överlåtelse skall genom-

föras bör därför i princip överensstämma med vad som gäller vid ny-

emission.

Reglerna bör således utformas så att bolaget skall rikta ett erbjudande

till aktieägarna och att aktieägarna därvid skall ha företrädesrätt att

förvärva aktier i förhållande till det antal aktier de redan äger. Under

förutsättning att bolagsstämman beslutar om att avvika från företrädes-

rätten bör erbjudandet om överlåtelse också kunna riktas till exempelvis

de anställda, en eller flera utomstående personer eller till allmänheten.

Det kan antas att det ofta skulle medföra betydande fördelar för ett

publikt bolag om det dessutom hade möjlighet att genomföra överlåtelser

av egna aktier direkt på värdepappersmarknaden. Vid en tillämpning av

reglerna om nyemission måste bolaget prissätta aktierna och bestämma

övriga villkor för överlåtelse i förtid. En försäljning direkt på värde-

pappersmarknaden ger bolagen bättre möjligheter att anpassa åtgärden

till de villkor som vid varje tidpunkt gäller på marknaden. En sådan

överlåtelse har också den fördelen att bolaget snabbt får tillgång till

likvida medel. Vid en sådan överlåtelse sker ingen tidsutdräkt av det slag

som en renodlad nyemission med ett teckningsförfarande medför.

Enligt vår mening bör det därför vara möjligt att, efter beslut av

bolagsstämman om att aktieägarnas företrädesrätt skall frångås, överlåta

egna aktier på värdepappersmarknaden. Vi har tidigare föreslagit att

förvärv av egna aktier på marknaden enbart skall få ske på en börs eller

en auktoriserad marknadsplats. Samma skäl som motiverar denna be-

gränsning talar för att också möjligheten att överlåta egna aktier på

marknaden begränsas till en börs eller en auktoriserad marknadsplats.

Förvärv och överlåtelser på utländsk marknadsplats

Svenska aktiebolag som enbart är noterade vid en utländsk marknads-

plats kan antas ha intresse av att kunna förvärva och överlåta egna aktier

vid marknadsplatser utanför Sverige. Samma behov kan finnas bland

bolag som är noterade vid såväl en svensk som en utländsk marknads-

plats. En utländsk marknadsplats omfattas emellertid inte av de svenska

reglerna om handel på marknadsplats, tillsyn m.m. Det finns mot den

bakgrunden anledning att fråga sig om det bör uppställas några

begränsningar i fråga om handel med egna aktier på utländsk marknads-

plats. Sådana begränsningar kan möjligen motiveras med risken för att

handel med egna aktier annars skulle kunna ske under ej betryggande

former.

I det sammanhanget måste Sveriges internationella åtaganden beaktas.

En av de grundläggande principerna inom EG-rätten utgörs av den s.k.

likabehandlingsprincipen. Principen kommer till uttryck i artikel 12 (f.d.

artikel 6) i EG-fördraget och innebär att fysiska och juridiska personer

från andra medlemsstater skall behandlas på samma sätt som det egna

landets medborgare och företag. Härav torde följa att ett företag inom

EES som bedriver verksamhet av samma slag som en svensk börs eller

en auktoriserad marknadsplats skall ha samma möjligheter att

tillhandahålla tjänster till svenska bolag som sina svenska motsvarig-

heter, såvida det inte finns godtagbara skäl att särbehandla det utländska

företaget.

Finns det då sådana skäl? Handeln vid marknadsplatser inom EES

styrs bl.a. av investeringstjänstedirektivets bestämmelser (rådets direktiv,

93/22/EEG, av den 10 maj 1993 om investeringstjänster inom värde-

pappersområdet). Detta direktiv innehåller i första hand bestämmelser

om värdepappersföretag. En av grundprinciperna i direktivet är att med-

lemsländerna skall behandla värdepappersföretag som är auktoriserade i

något av de andra medlemsländerna lika. Förutsättningen för detta är

bl.a. att de får tillträde till de s.k. reglerade marknader som finns i

värdlandet. I direktivet definieras begreppet reglerad marknad som en

marknad för vissa finansiella instrument som finns närmare angivna i en

bilaga till direktivet. Som ytterligare kriterier för en sådan marknad gäller

att den skall fungera regelbundet samt styras av regler utfärdade eller

godkända av behörig myndighet som bestämmer marknadens

arbetssätt, villkoren för tillträde till marknaden och förutsättningarna för

att finansiella instrument skall få noteras eller handlas på marknaden.

Marknaden skall även uppfylla vissa krav på rapportering av värde-

papperstransaktioner och information om handeln (se artiklarna 20 och

21). Vidare omfattas personer och företag inom EES bl.a. av det s.k.

insiderdirektivet (rådets direktiv, 82/592/EEG, av den 13 november 1989

om samordning av föreskrifter om insiderhandel).

Handel på reglerade marknader inom EES kan mot denna bakgrund

inte anses mindre betryggande än handel som sker på en svensk börs eller

en svensk auktoriserad marknadsplats. Det finns därför inte anledning att

begränsa möjligheterna till handel med egna aktier på utländska börser

och andra reglerade marknader inom EES.

När det gäller marknadsplatser utanför EES har det inte skett någon

harmonisering av lagstiftningen om aktiehandel. Det kan därför ifråga-

sättas om svenska aktiebolag bör ges rätt att förvärva och överlåta egna

aktier där. Ett visst utrymme för förvärv och överlåtelse av egna aktier på

de stora, väletablerade börserna i, framför allt, Nordamerika bör dock

finnas. Vi föreslår därför att förvärv och överlåtelser av egna aktier bör få

ske på sådana marknader utanför EES som med avseende på bl.a.

handelsregler och kontrollfunktioner kan anses jämställda med börser

eller andra reglerade marknader inom EES. Ett aktiebolag som vill

förvärva och överlåta egna aktier på en marknad utanför EES bör därför

kunna göra detta först efter en särskild tillståndsprövning. Tillståndet bör

avse ett visst aktiebolags handel vid en viss utländsk marknadsplats och

vara tidsbegränsat. Frågan om tillstånd bör prövas av Finans-

inspektionen.

Bör otillåtna förvärv och överlåtelser föranleda straffansvar?

En särskild fråga är om förvärv och överlåtelser som strider mot de ovan

föreslagna reglerna bör föranleda straffansvar för bolagets ställföre-

trädare. Den stora betydelsen av att reglerna respekteras kan synas tala

för detta. Såsom har uttalats i prop. 1994/95:23 s. 55 bör emellertid

kriminalisering som metod för att söka hindra överträdelse av olika

normer i samhället användas med försiktighet. En förutsättning för att en

kriminalisering skall framstå som befogad är bl.a. att det inte står några

alternativa sanktioner till buds eller att alternativa sanktioner inte är

lämpliga. Som vi återkommer till i avsnitt 5.6.1 bör beslut om förvärv

och överlåtelser av egna aktier alltid fattas av bolagsstämman eller, efter

stämmans bemyndigande, av styrelsen. Förvärv och överlåtelser som inte

går tillbaka på ett stämmobeslut kommer att vara ogiltiga. Ett stämmo-

beslut som inte står i överensstämmelse med lagen kan upphävas efter

klander. Såväl aktieägare som styrelseledamöter som deltar i ett sådant

beslut kan dessutom åläggas skadeståndsskyldighet, om beslutet orsakar

skada för bolaget eller annan.

De nu angivna möjligheterna att angripa förvärv och överlåtelser av

egna aktier som sker på ett otillåtet sätt är enligt vår mening tillräckliga.

Något behov av en straffsanktion föreligger därför inte.

5.5 Begränsningar i rätten att förvärva egna aktier

5.5.1 Vilka begränsningar bör uppställas till borgenärernas

skydd?

Regeringens förslag: Förvärv av egna aktier skall inte få ske med större

belopp än att det finns täckning för det bundna egna kapitalet efter

förvärvet. Förvärvet skall inte heller få ske med så stort belopp att det

med hänsyn till bolagets eller koncernens konsolideringsbehov, likviditet

eller ställning i övrigt strider mot god affärssed.

Ett bolag skall endast få förvärva egna aktier som är helt betalda. Bola-

gets innehav av egna aktier skall få utgöra högst en tiondel av samtliga

aktier i bolaget efter förvärvet.

Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några in-

vändningar mot kommitténs förslag. Sveriges Finansanalytikers Före-

ning har hävdat att kommitténs förslag innehåller alltför långtgående

begränsningar. Enligt föreningens mening är de begränsningar som det

andra bolagsrättsliga direktivet innehåller tillräckliga. Svenska Revisor-

samfundet SRS, å andra sidan, har ansett att det krävs en detaljerad

reglering för att skydda minoritetsägare och borgenärer.

Skälen för regeringens förslag: Av artikel 19.1 c i EG:s andra bolags-

rättsliga direktiv följer att förvärv av egna aktier inte skall få ske med

större belopp än att det finns täckning för det bundna egna kapitalet efter

förvärvet. Det sammanlagda innehavet av egna aktier får vidare uppgå till

högst en tiondel av samtliga aktier i bolaget. Enligt artikel 19.1 d får

förvärvet omfatta endast helt betalda aktier.

Dessa direktivets restriktioner måste givetvis tas in i den svenska

lagen. Enligt vår mening bör man emellertid gå ett steg längre än så. Om

ett aktiebolag förvärvar egna aktier, innebär det ett kassaflöde ut ur

bolaget utan att bolaget tillförs någon motsvarande förmögenhetstillgång.

För aktieägarna kan transaktionen utgöra ett alternativ till vinstutdelning

eller annat slag av utbetalning från bolaget. Detta innebär risker för

bolagets borgenärer. Det är därför angeläget att förvärv av egna aktier

kringgärdas med i huvudsak samma borgenärsskyddsregler som gäller

vid vinstutdelning m.m.

Enligt den s.k. försiktighetsregeln får vinstutdelning inte ske med så

stort belopp att utdelningen med hänsyn till bolagets eller koncernens

konsolideringsbehov, likviditet eller ställning i övrigt står i strid med god

affärssed (se 12 kap. 2 § andra stycket aktiebolagslagen). Samma princip

bör gälla när ett aktiebolag överför medel till aktieägarna genom förvärv

av egna aktier. Även i övrigt bör regelverket kring förvärv av egna aktier

i allt väsentligt anpassas till vad som gäller för vinstutdelning. Den

särskilda koncernbegränsning som gäller i fråga om vinstuttag ur

moderbolag bör därför gälla även här.

Aktiebolagskommittén har i betänkandet Vinstutdelning i aktiebolag

(SOU 1997:168) föreslagit att reglerna om skyddet för ett aktiebolags

bundna egna kapital skall utformas annorlunda än de gör i dag. Bl.a. har

det föreslagits att försiktighetsregeln skall formuleras på ett tydligare sätt

och att den särskilda koncernbegränsningen skall utmönstras. Vi avser att

återkomma till dessa frågor i ett senare sammanhang.

5.5.2 Vad bör gälla för förvärv i strid med begränsningarna?

Regeringens förslag: Om ett aktiebolag har förvärvat egna aktier i strid

med lagens bestämmelser om tillåtna förvärvsmetoder, täckningskrav

eller högsta tillåtna andel egna aktier, skall aktierna avyttras inom sex

månader efter förvärvet. Sker det inte, skall aktierna förklaras ogiltiga

och aktiekapitalet sättas ned med aktiernas nominella belopp. Om en

sådan nedsättning skulle strida mot gällande bestämmelser om lägsta

tillåtna aktiekapital, skall bolaget träda i likvidation.

Kommitténs förslag: Överensstämmer delvis med regeringens

förslag. Kommittén har emellertid föreslagit dels att aktierna skall

avyttras inom en månad, dels att aktierna, om avyttring inte sker i tid,

utan vidare skall vara ogiltiga.

Kommittén har inte behandlat frågan om vad som gäller när en nedsätt-

ning av aktiekapitalet skulle komma i konflikt med reglerna om lägsta

tillåtna aktiekapital.

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd-

ningar mot kommitténs förslag.

Bakgrund: Av artikel 19 i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv följer

bl.a. att beslut om förvärv av egna aktier får fattas enbart av bolagsstäm-

man eller med stöd av stämmans bemyndigande av styrelsen. Vidare

gäller att förvärv av egna aktier inte får leda till att bolagets

nettotillgångar efter förvärvet understiger summan av aktiekapital och

icke utdelningsbara reserver eller ett sammanlagt innehav av egna aktier

på mer än tio procent.

Aktier som förvärvas i strid med dessa bestämmelser skall enligt direk-

tivet avyttras inom ett år från förvärvet. Om avyttring inte sker, skall

aktierna förklaras ogiltiga. Lagstiftningen i en medlemsstat kan bestäm-

ma att ogiltigförklaringen skall åtföljas av en motsvarande nedsättning av

aktiekapitalet. En sådan nedsättning skall alltid föreskrivas i den mån

förvärvet av de aktier som skall förklaras ogiltiga har medfört att netto-

tillgångarna kommit att understiga summan av aktiekapital och icke

utdelningsbara reserver (se artiklarna 21 och 20.3).

Skälen för regeringens förslag:

Aktier som har förvärvats i strid med begränsningarna skall avyttras

Lagen bör givetvis innehålla regler som förhindrar ett bolag att

långsiktigt behålla aktier som det har förvärvat trots att det inte har haft

rätt att besluta om ett sådant förvärv, t.ex. därför att förvärvet inkräktar

på det bundna egna kapitalet. Direktivet föreskriver att aktierna måste

avyttras inom ett år. Enligt vår mening är dock direktivets regler i detta

hänseende inte tillräckliga. Om ett bolag som vid ett förvärv av egna

aktier har ignorerat lagens bestämmelser om täckningskrav m.m. ändå

hade rätt att behålla aktierna under så lång tid som ett år, skulle respekten

för begränsningarna undergrävas. Vidare skulle syftena bakom bestäm-

melserna inte tillgodoses fullt ut. Vi anser därför att ett aktiebolag som

förvärvar egna aktier i strid med lagens bestämmelser bör vara skyldigt

att avyttra dessa inom en kortare tid än direktivet anger. Kommitténs

förslag att aktierna måste avyttras inom en månad framstår dock som

alltför strängt, särskilt med hänsyn till den effekt aktiernas ogiltighet

som med vårt förslag skall följa om aktierna inte avyttras. En

bestämmelse om att aktierna måste avyttras inom en månad skulle inte

heller gå att förena med det korttidshandelsförbud som enligt vår mening

bör gälla i fråga om egna aktier (se avsnitt 5.9.2). Vi föreslår i stället att

bolaget skall vara skyldigt att avyttra aktier som har förvärvats i strid

med lagens regler inom sex månader från förvärvet.

Aktier som inte avyttras i tid skall förklaras ogiltiga

Om bolaget inte fullgör skyldigheten att avyttra aktier som har förvärvats

i strid med lagens regler, bör de berörda aktierna i enlighet med

direktivet vara ogiltiga.

En särskild fråga är om denna ogiltighet bör inträda automatiskt eller

först efter något slag av förklaring från bolaget. I lagrådsremissen

föreslog vi i överensstämmelse med vad som hittills har gällt i fråga om

sådana aktier som ett aktiebolag har ägt förvärva men varit tvunget att

avyttra inom viss tid att ogiltigheten skall inträda automatiskt. Lagrådet

har dock förordat en ogiltighetsbestämmelse som innebär att bolaget

skall förklara aktierna ogiltiga. Vi ansluter oss till Lagrådets förslag. Ett

skäl för att välja Lagrådets förslag är att det ansluter bättre till

föreskriften i EG-direktivet om att aktierna skall förklaras ogiltiga. Ett

annat skäl är att en ordning där vissa aktier förklaras ogiltiga ger bättre

klarhet om vilka aktier som fortfarande är giltiga och vilka som har blivit

ogiltiga.

En annan fråga är vad som bör gälla då bolaget har förvärvat alltför

många aktier men en del av förvärvet ligger inom ramen för vad som

skulle kunna förvärvas. Skall avyttringsskyldigheten och en eventuell

ogiltighetspåföljd i så fall omfatta samtliga aktier som har ingått i förvär-

vet eller endast de överskjutande aktierna? Som exempel kan nämnas

förvärv av en aktiepost som sker genom ianspråktagande av såväl fritt

som bundet eget kapital. Det är i praktiken inte möjligt att skilja ut de

aktier som motsvarar det ianspråktagna bundna egna kapitalet. Detta talar

för att avyttringsskyldigheten bör omfatta samtliga aktier som har ingått i

förvärvet. Det skulle lösa det nämnda praktiska problemet och också vara

ägnat att inge respekt för de begränsningar som har uppställt. Mot detta

måste emellertid vägas att en sådan regel kan få olyckliga effekter om ett

bolag vid ett förvärv av större antal aktier av misstag har förvärvat några

aktier för mycket och inte upptäcker detta i tid. Syftena bakom

begränsningarna kan inte anses motivera att samtliga aktier därvid måste

förklaras ogitliga. Avyttringsskyldigheten och skyldigheten att förklara

aktierna ogiltiga bör därför inte omfatta den del av de förvärvade aktierna

som bolaget har haft rätt att förvärva.

När aktier har förklarats ogiltiga, skall aktiekapitalet sättas ned

Om ett bolag underlåter att avyttra aktier med påföljd att aktierna måste

förklaras ogiltiga, bör det också krävas att bolaget sätter ned aktie-

kapitalet med aktiernas nominella belopp. Förslaget till beslut om

nedsättning bör läggas fram på den första bolagsstämma som hålls sedan

ogiltighet har inträtt. Nedsättningsbeloppet bör överföras till reserv-

fonden. Detta överensstämmer med den ordning som gäller redan i dag

när egna aktier inte avyttras inom föreskriven tid (se 7 kap. 2 § aktie-

bolagslagen).

I vissa fall kan skyldigheten att sätta ned aktiekapitalet komma i kon-

flikt med reglerna om lägsta tillåtna aktiekapital (se 1 kap. 3 § aktie-

bolagslagen). I ett publikt aktiebolag skall aktiekapitalet alltid uppgå till

minst 500 000 kr. Enligt vår mening bör denna konflikt lösas genom en

bestämmelse om tvångslikvidation. Om den nödvändiga nedsättningen

skulle leda till ett aktiekapital understigande 500 000 kr, bör bolaget vara

skyldigt att träda i likvidation.

5.6 Formerna för beslut om förvärv och överlåtelse av

egna aktier

5.6.1 Beslut om förvärv av egna aktier

Regeringens förslag: Beslut om förvärv av egna aktier skall fattas av

bolagsstämman eller, efter stämmans bemyndigande, av styrelsen.

Bolagsstämmans beslut om aktieförvärv skall vara giltigt, om det har

biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna

som de vid stämman företrädda aktierna. Samma majoritetskrav skall

gälla för beslut att bemyndiga styrelsen att besluta om förvärv av egna

aktier.

Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag. Kommittén har dock föreslagit att möjligheten att bemyndiga

styrelsen att besluta om förvärv av egna aktier skall begränsas till sådana

förvärv som sker på börs eller organiserad marknadsplats.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några in-

vändningar mot kommitténs förslag. Svenska Revisorsamfundet SRS, å

andra sidan, har ansett att det krävs en detaljerad reglering. Samfundet

har förordat särskilda bestämmelser om förvärv av röststarka aktier samt

strängare majoritetskrav.

Skälen för regeringens förslag:

Vem skall fatta beslutet om förvärv?

Som vi tidigare har uttalat bör ett förslag om förvärv av egna aktier ut-

formas på ett sätt som lägger beslutanderätten hos aktieägarna. Utgångs-

punkten bör därför vara att det är bolagsstämman som skall fatta beslut

om förvärv av egna aktier. För att garantera att bolagsstämman får ett

reellt och bestämmande inflytande över de efterföljande förvärven bör ett

sådant beslut alltid innefatta instruktioner om bl.a. det sätt på vilket

aktierna skall få förvärvas, det antal aktier som skall förvärvas och den

ersättning som skall lämnas för aktierna.

En ordning där bolagsstämman har möjlighet att bemyndiga styrelsen

att fatta beslut om förvärv av egna aktier skulle dock medge en större

flexibilitet. Styrelsen har genom sitt arbete en god insyn i bolagets

förhållanden. Till följd därav har den också möjlighet att vid varje tid-

punkt ta hänsyn till de olika omständigheter som avgör om ett förvärv av

egna aktier är fördelaktigt för bolaget eller ej. Av naturliga skäl har

bolagsstämman inte tillgång till samma omedelbara information. Den har

inte heller praktiska möjligheter att fortlöpande kontrollera om förut-

sättningarna för planerade förvärv fortfarande består eller om förvärven

tvärtom bör avbrytas. En ordning som gör det möjligt för styrelsen att,

efter bemyndigande från stämman, själv fatta beslut om förvärv av egna

aktier kan därför innebära fördelar för bolaget och aktieägarna. Vi anser

därför att bolagsstämman bör ha möjlighet att delegera beslutanderätten

till styrelsen.

En sådan delegationsrätt innebär enligt vår mening inte heller någon

egentlig förskjutning av makten från aktieägarna till styrelsen. Av-

görandet om bemyndigande skall lämnas ligger i bolagsstämmans hand. I

lagen bör dock tas in föreskrifter om att ett bemyndigande till styrelsen

skall preciseras på visst sätt och ange ramarna för styrelsens be-

slutanderätt. I bemyndigandet bör anges bl.a. hur många aktier som högst

får förvärvas, i förekommande fall hur förvärvet skall fördelas mellan

olika aktieslag samt vilken högsta och lägsta ersättning som får lämnas

för aktierna. Sådana föreskrifter är ägnade att stärka bolagsstämmans

och därmed aktieägarnas kontroll i det nu aktuella hänseendet.

Enligt vår mening finns det inte skäl att, såsom kommittén har före-

slagit, begränsa möjligheten till delegation till sådana fall då aktierna

skall förvärvas på värdepappersmarknaden. Om stämman alltid för-

behålls rätten att ange vilka ramar som skall gälla för förvärven, bör

styrelsen även kunna bemyndigas att förvärva aktier genom ett förvärvs-

erbjudande.

Stämmans beslut; beslutsunderlag

Förvärv av egna aktier företer likheter med nedsättning av aktiekapitalet

för återbetalning till aktieägarna. Det talar för att stämman bl.a. skall ha

ett beslutsunderlag motsvarande vad som gäller vid beslut om ned-

sättning (jfr 6 kap. 2 § tredje stycket och 4 kap. 4 § aktiebolagslagen),

främst förslag till beslut med angivande av de olika villkor som skall

gälla samt utredning om bolagets ekonomiska ställning.

Stämmans beslut; majoritetskrav

Kommittén har med reglerna för nedsättning av aktiekapitalet (se 6 kap.

2 a § första stycket aktiebolagslagen) som förebild föreslagit att ett beslut

om förvärv av egna aktier skall vara giltigt om det har biträtts av aktie-

ägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid

stämman företrädda aktierna.

Det kan möjligen synas tveksamt om ett på detta sätt utformat majori-

tetskrav i tillräcklig omfattning skyddar en aktieägarminoritet i de fall då

bolaget har aktier av olika aktieslag. Ett för lågt satt majoritetskrav ökar

riskerna för att en majoritet driver genom ett beslut som gynnar aktie-

ägare inom ett aktieslag på bekostnad av aktieägare inom ett annat aktie-

slag. Riskerna blir särskilt tydliga, om aktierna i de olika aktieslagen har

olika röstvärden. Mot denna bakgrund har vi, i likhet med kommittén (se

betänkandet s. 395 f.), övervägt ett krav på särskilt kvalificerad majoritet

av det slag som gäller för beslut om nedsättning av aktiekapitalet som

rubbar rättsförhållandet mellan redan utgivna aktier (jfr 6 kap. 2 a §

aktiebolagslagen).

Vi har dock kommit till samma slutsats som kommittén och förordar

alltså en bestämmelse om att det för giltigt beslut skall krävas minst två

tredjedels majoritet Det särskilt stränga majoritetskrav som gäller vid

nedsättning som rubbar rättsförhållandet mellan aktierna är betingat av

föreskrifter i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv, föreskrifter som saknar

motsvarighet såvitt gäller förvärv av egna aktier. I sak synes inte

nödvändigt att uppställa motsvarande krav för beslut om förvärv av egna

aktier. Redan ett krav på två tredjedels majoritet är förhållandevis strängt

och motsvarar bl.a. vad som krävs för beslut om ändring av bolags-

ordningen. Till detta kommer att ett beslut om förvärv av egna aktier som

medför en otillbörlig fördel åt aktieägare alltid kan angripas enligt den

s.k. generalklausulen (se 9 kap. 37 § aktiebolagslagen). Ett majoritets-

krav av det slag som gäller vid beslut om nedsättning som rubbar rätts-

förhållandet mellan olika aktier skulle dessutom göra det mycket svårt

för aktiebolag att utnyttja reglerna om förvärv av egna aktier.

Möjligheten att bemyndiga styrelsen att besluta om förvärv av egna

aktier bör givetvis inte kunna användas för att kringgå den nyss nämnda

majoritetsregeln. Därför bör kravet på minst två tredjedels majoritet gälla

också för beslut om att bemyndiga styrelsen att besluta om förvärv av

egna aktier.

En remissinstans har förordat särskilda regler avseende förvärv av röst-

starka aktier, eftersom sådana förvärv skulle kunna användas för att

stärka företagsledningens kontroll. Enligt vår mening finns det inte skäl

att införa några sådana särskilda regler. Eftersom bolaget (företags-

ledningen) inte självt får rösta för egna aktier (se avsnitt 6), torde

bolagets innehav av röststarka egna aktier inte i sig vara ägnade att

försvaga kvarvarande aktieägares ställning.

5.6.2 Beslut om överlåtelse av egna aktier

Regeringens förslag: Beslut om överlåtelse skall fattas på bolags-

stämman eller, efter bemyndigande av bolagsstämman, av styrelsen. I

den mån överlåtelsen inte sker över börs eller annan reglerad marknad

skall den genomföras med tillämpning av de regler som gäller för

nyemission.

Kommitténs förslag: Kommittén har föreslagit att överlåtelse av egna

aktier skall ske i enlighet med reglerna om nyemission.

Remissinstanserna: Remissinstanserna har i huvudsak inte haft några

invändningar mot förslaget. Fondbolagens förening har dock ifrågasatt

om inte huvudregeln bör vara att överlåtelse av egna aktier enbart skall få

beslutas av bolagsstämman.

Skälen för regeringens förslag:

Överlåtelse efter erbjudande till aktieägarkretsen

En överlåtelse av egna aktier som sker efter det att bolaget har riktat ett

erbjudande om förvärv till aktieägarkretsen kan, såsom har konstaterats i

avsnitt 5.4, jämföras med en nyemission. Vi anser därför att sådana

överlåtelser av egna aktier i allt väsentligt bör ske i enlighet med reglerna

om nyemission.

En tillämpning av reglerna om nyemission innebär bl.a. att beslut om

överlåtelse som huvudregel skall fattas av bolagsstämman. Denna

huvudregel bör gälla även vid avyttring av egna aktier. Liksom vid

nyemission bör beslutet kunna fattas med enkel majoritet, såvida inte

bolagsordningen föreskriver något annat.

Vid nyemission kan stämman delegera beslutanderätten till styrelsen

att fatta beslut. Vidare kan styrelsen fatta beslut under förutsättning av

bolagsstämmans godkännande (se 4 kap. 1 § andra stycket, 14 § och 15 §

aktiebolagslagen). En remissinstans har ifrågasatt om detta bör gälla vid

överlåtelse av egna aktier och varit inne på att beslutet om överlåtelse

alltid skall fattas av bolagsstämman. Enligt vår mening är det tydligt att

en sådan begränsning skulle utgöra ett hinder mot det slag av effektivt

kapitalutnyttjande som vi vill främja (jfr avsnitt 5.3). Det har inte heller

framkommit några skäl att i detta sammanhang behandla beslut om över-

låtelse av egna aktier annorlunda än beslut om nyemission. Styrelsen bör

därför ha möjlighet att fatta sådana beslut under samma förutsättningar

som den kan besluta om nyemission.

Vi anser vidare att aktieägarna, på samma sätt som vid nyemission, bör

ha företrädesrätt att förvärva de återköpta aktier men att, liksom vid

nyemission, bolagsstämman skall kunna besluta att avvika från före-

trädesrätten. Beslut om att avvika från aktieägarnas företrädesrätt, t.ex.

för att erbjuda en enstaka person eller de anställda i bolaget att förvärva

aktier, bör dock vara giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med

två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman före-

trädda aktierna. Detta överensstämmer med vad som gäller vid

nyemission (se 4 kap. 2 § andra stycket).

Frågan om tillämpligheten av reglerna om nyemission kommer att

behandlas mera utförligt i författningskommentaren.

Överlåtelse över börs eller annan reglerad marknad

Som vi har angett i avsnitt 5.4 bör publika aktiebolag också ha möjlighet

att sälja egna aktier över börs eller annan reglerad marknad. I så fall kan

av naturliga skäl reglerna om nyemission över huvud taget inte tillämpas.

Det är dock lämpligt att beslutanderätten även i dessa fall ytterst

överlämnas till bolagsstämman. Beslut om överlåtelse över börs eller

auktoriserad marknadsplats bör därför alltid fattas av stämman eller, efter

bolagsstämmans bemyndigande, av styrelsen. Eftersom en överlåtelse

som sker på en börs eller annan marknadsplats alltid innebär att

aktieägares företrädesrätt frångås, bör ett beslut om att en överlåtelse

skall genomföras på det sättet också förutsätta minst två tredjedels

majoritet.

5.7 Prospektkrav

Regeringens bedömning: Ett publikt aktiebolag som avser att förvärva

eller överlåta egna aktier efter erbjudande till en öppen krets bör inte

undantas från kravet på prospekt i 2 kap. 1 och 3 §§ lagen om handel

med finansiella instrument.

Vid överlåtelse av egna aktier som sker efter erbjudande till aktieägar-

kretsen bör även bestämmelserna om prospekt i 4 kap. 18 § aktiebolags-

lagen gälla.

Något särskilt prospektkrav bör inte uppställas i fråga om förvärv och

överlåtelse av egna aktier som sker vid en börs eller en auktoriserad

marknadsplats.

Kommitténs bedömning: Kommittén har inte uttalat sig i dessa

frågor.

Remissinstanserna: Finansinspektionen har förordat en bestämmelse

om prospektskyldighet när ett publikt aktiebolag riktar ett erbjudande om

förvärv av egna aktier till en krets som överstiger 200 personer. Vidare

har inspektionen ansett att den bör ges rätt att utfärda föreskrifter om vad

ett sådant prospekt skall innehålla. Inspektionen har också efterlyst ett

klarläggande om huruvida en överlåtelse av egna aktier skall omfattas av

prospektkravet i 4 kap. 18 § aktiebolagslagen. Svenska Fondhandlare-

föreningen och Svenska Bankföreningen har ansett att det bör klargöras

att något prospektkrav inte gäller vid förvärv eller överlåtelse av egna

aktier på börs. Fondbolagens förening har menat att det bör övervägas ett

krav på prospekt även vid försäljning över marknadsplats.

Bakgrund: Med prospekt avses vanligen en redogörelse för ett bolags

förhållanden, upprättad för att potentiella förvärvare av värdepapper skall

kunna göra en välgrundad bedömning av bolagets verksamhet och ekono-

miska ställning samt av de rättigheter som är förenade med värde-

papperen.

Det förekommer olika slag av prospekt i lagstiftningen, dels i den

finansiella lagstiftningen, dels i aktiebolagslagen.

Prospekt enligt lagen om handel med finansiella instrument

Av 2 kap. 1 och 3 §§ lagen om handel med finansiella instrument följer

att prospekt skall upprättas av den som till en öppen krets lämnar

erbjudande om köp eller försäljning av bl.a. aktier, om summan av de

belopp som kan komma att erläggas till följd av erbjudandet uppgår till

minst 300 000 kr. Med en öppen krets avses ett obestämt antal personer.

Prospektet skall innehålla de upplysningar som behövs för en välgrundad

bedömning av erbjudandet. Det skall registreras hos Finansinspektionen

(se 2 kap. 4 §).

Prospektkravet är utformat så att det kommer att omfatta förvärv av

egna aktier i enlighet med förvärvserbjudanden, riktade till en öppen

krets av aktieägare. Förvärv som sker på börs eller auktoriserad

marknadsplats kommer däremot inte att omfattas av något prospektkrav.

Vad som nu har sagts gäller även vid överlåtelser av egna aktier.

Erbjudanden, riktade till en öppen krets (vare sig denna består av

aktieägare eller andra), kommer att omfattas av prospektkravet, medan

överlåtelser på en börs eller en auktoriserad marknadsplats inte kommer

att göra det. I praktiken torde det vanliga bli att egna aktier överlåts till

en eller ett fåtal personer, exempelvis som ett led i ett företagsköp. I en

sådan situation, liksom när aktier överlåts till anställda, skulle

prospektreglerna i lagen om handel med finansiella instrument inte heller

bli tillämpliga.

Prospekt enligt aktiebolagslagen

Enligt 4 kap. 18 § aktiebolagslagen skall prospekt upprättas när ett

publikt aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag offentliggör eller

på annat sätt till en vidare krets riktar inbjudan att förvärva aktier eller

teckningsrätter i bolaget. Med en vidare krets avses en krets som

överstiger omkring 200 personer. Bestämmelser om vad prospektet skall

innehålla finns i 4 kap. 20 23 §§.

Såsom aktiebolagslagens prospektkrav är utformat blir det tillämpligt

när ett bolag går ut med ett erbjudande om överlåtelse av egna aktier, i

vart fall om den krets som inbjudan riktar sig till överstiger 200 personer.

Prospektkravet är däremot inte tillämpligt vid överlåtelser på börs eller

auktoriserad marknadsplats, eftersom sådan handel inte sker efter någon

inbjudan i lagens mening. Såsom aktiebolagslagens prospektkrav nu är

utformat kommer det inte heller att träffa förvärv av egna aktier.

Skälen för regeringens förslag:

Behovet av prospekt vid förvärv och överlåtelse av egna aktier

Ett särskilt prospektkrav vid förvärv eller överlåtelse av egna aktier som

sker på en börs eller en auktoriserad marknadsplats fyller enligt vår

uppfattning inte något syfte och bör därför inte införas. Som ovan har

angetts är syftet med prospekt att möjliggöra för potentiella förvärvare av

värdepapper att göra en välgrundad bedömning av bolagets verksamhet

och ekonomiska ställning samt av de rättigheter som är förenade med

värdepapperen. Vid förvärv och överlåtelser av egna aktier på en börs

eller en auktoriserad marknadsplats kommer priset att sättas av

marknaden. Såväl köpare som säljare kommer dessutom normalt att vara

anonyma.

När det gäller förvärv eller överlåtelser av egna aktier som sker genom

erbjudande från bolaget, kan det i förstone också synas som att behovet

av information och därmed behovet av prospekt inte är så stort. Det

är ju här fråga om värdepapper som redan är utgivna och värderade på

marknaden. Det finns emellertid ett krav på upprättande av prospekt i

samband med nyemission. För den enskilde aktieägaren är det ingen

större skillnad mellan att få ett erbjudande om att förvärva av bolaget

återköpta aktier och att delta i en nyemission. I båda fallen behöver han

färsk information om bolagets ställning för att kunna besluta om han

skall investera ytterligare kapital i bolaget. Innebär erbjudandet i stället

att aktieägaren bereds möjlighet att överlåta aktier till bolaget, behövs

liknande information. I samtliga fall måste han göra en bedömning av om

de villkor som erbjuds är så förmånliga att de motiverar en förändring av

hans aktieinnehav. Det är därför naturligt med ett prospektkrav också vid

förvärv och överlåtelser av egna aktier.

Prospekt enligt lagen om handel med finansiella instrument

Som vi tidigare har konstaterat är reglerna om prospekt i 2 kap. 1 och

3 §§ lagen om handel med finansiella instrument utformade på ett sådant

sätt att de kommer att omfatta förvärv och överlåtelser av egna aktier

som inte sker på börs eller auktoriserad marknadsplats. Någon lagändring

är därför inte nödvändig för att tillgodose det behov av prospekt som vi

nyss har konstaterat.

Prospekt enligt aktiebolagslagen

Vad gäller överlåtelser av egna aktier som sker efter erbjudande till

aktieägarkretsen kommer de med nuvarande lagstiftning att omfattas av

prospektkravet i 4 kap. 18 § aktiebolagslagen. Vi anser inte att det finns

skäl att undanta överlåtelser av egna aktier från detta prospektkrav.

Förvärv av egna aktier kommer däremot inte att omfattas av

aktiebolagslagens prospektkrav. Det finns inte något skäl att utvidga

bestämmelsens tillämpningsområde så att den omfattar förvärv av egna

aktier.

Övrigt

I detta sammanhang bör det noteras att Aktiebolagskommittén har

föreslagit att bestämmelserna om prospekt i aktiebolagslagen skall upp-

hävas och ersättas av bestämmelser i lagen om handel med finansiella

instrument respektive lagen om börs- och clearingverksamhet (se SOU

1997:22 s. 222 f.). Förslaget bereds för närvarande inom Regerings-

kansliet. Det kan mot denna bakgrund finnas anledning att senare

återkomma till frågan om prospektkravet vid förvärv och överlåtelse av

egna aktier.

5.8 Registreringsfrågor

Regeringens bedömning: Det bör inte krävas att beslut om förvärv eller

överlåtelse av egna aktier skall anmälas till aktiebolagsregistret för

registrering. Det bör inte heller ställas något krav på registrering av ett

bemyndigande till styrelsen att fatta sådana beslut.

Kommitténs förslag: Kommittén har inte uttalat sig i dessa frågor.

Remissinstanserna: Patent- och registreringsverket har ansett att

beslut om förvärv och överlåtelse av egna aktier och beslut om att

bemyndiga styrelsen att fatta sådana beslut skall anmälas för registrering.

Enligt verkets mening bör det vidare krävas att ett bemyndigande för

styrelsen att fatta beslut i de nu aktuella frågorna har registrerats innan

styrelsen får utnyttja bemyndigandet.

Skälen för regeringens bedömning: Aktiebolagslagen kräver att

beslut om nyemission och nedsättning av aktiekapitalet registreras i

aktiebolagsregistret (se 4 kap. 12 § och 6 kap. 4 §). Genom registreringen

fastställs ökningen respektive minskningen av aktiekapitalet. Även ett

bolagsstämmobeslut att bemyndiga styrelsen att besluta om nyemission

skall anmälas för registrering. Innan registrering har skett, kan styrelsen

inte fatta beslut om nyemission (se 4 kap. 15 § tredje stycket).

Finns det anledning att ställa motsvarande krav på registrering av

beslut om förvärv och överlåtelse av egna aktier? En sådan ordning

skulle kunna garantera en viss kontroll av att besluten har tagits i behörig

ordning. Besluten skulle dessutom snabbt bli offentliga.

Till skillnad från beslut om nyemission och nedsättning kommer

emellertid beslut om förvärv och överlåtelse av egna aktier inte att

innebära någon förändring av bolagets aktiekapital. Behov av registrering

vid förvärv och överlåtelse av egna aktier är alltså inte lika stort som vid

nyemission och nedsättning av aktiekapitalet. Den kontroll av att beslutet

har fattats i behörig ordning som en registrering möjliggör skulle främst

vara av värde om registreringen också utgjorde en förutsättning för

verkställighet av beslutet. Enligt vår uppfattning har ett beslut om förvärv

eller överlåtelse av egna aktier inte så långtgående rättsverkningar att det

är påkallat med en granskning av dess laglighet innan beslutet verkställs.

Därtill kommer att en bestämmelse om att besluten inte får verkställas

förrän det har registrerats skulle leda till vissa tillämpningssvårigheter.

Inte heller det offentliggörande som en registrering innebär torde vara av

större betydelse, särskilt som behovet av information om förvärv och

överlåtelser av egna aktier kan tillgodoses på annat sätt (se avsnitten

5.9.2 och 5.9.3).

Mot den bakgrunden anser vi att det inte bör införas något krav på

registrering av beslut om förvärv och överlåtelse av egna aktier.

5.9 Åtgärder mot missbruk

5.9.1 Åtgärder mot kursmanipulation

Regeringens förslag: Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,

Finansinspektionen får meddela föreskrifter om de handelsregler som en

börs eller en auktoriserad marknadsplats skall ha vid aktiebolags förvärv

och överlåtelser av egna aktier.

Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Några remissinstanser, däribland Svenska Fond-

handlareföreningen och Svenska Bankföreningen, har betonat betydelsen

av att näringslivet tar egna initiativ och genom självreglering förebygger

risken för kursmanipulationer. Genom en sådan självreglering skulle

regeringens eller Finansinspektionens föreskriftsrätt kunna begränsas till

föreskrifter av ramkaraktär. Några remissinstanser, däribland Grossist-

förbundet Svensk Handel, har haft synpunkter på vad föreskrifterna bör

innehålla. Andra remissinstanser, bl.a. Riksåklagaren, har ifrågasatt om

inte regeringsformen kräver att de aktuella reglerna tas in i lag. Stats-

åklagarmyndigheten för speciella mål har uttalat att det skulle vara en

uppenbar svaghet om förslaget genomförs utan att statsmakterna sam-

tidigt tar ställning till hur ingående dessa regler bör vara.

Bakgrund: Vissa åtgärder som innebär en otillbörlig påverkan på

priset på finansiella instrument kan sedan den 1 januari 1997 föranleda

straffrättsligt ansvar för otillbörlig kurspåverkan (se 7 kap. 1 lagen

[1991:980] om handel med finansiella instrument). I Finansinspektionens

uppgifter ingår att övervaka att förbudet mot otillbörlig kurspåverkan

efterlevs.

Lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet innehåller bestäm-

melser som bl.a. syftar till att motverka riskerna för otillbörlig kurs-

påverkan. Enligt dessa bestämmelser åligger det börser och auktoriserade

marknadsplatser att ha ändamålsenliga regler för hur handeln vid börsen

eller den auktoriserade marknadsplatsen skall gå till samt att övervaka att

handeln och kursbildningen vid den egna marknadsplatsen sker i

överensstämmelse med författning och god sed på värdepappers-

marknaden. Börser och auktoriserade marknadsplatser är skyldiga att på

begäran av Finansinspektionen ge inspektionen terminalåtkomst till sina

system för övervakning av handeln och kursbildningen. Finansinspek-

tionen har vidare rätt att meddela närmare föreskrifter om hur marknads-

övervakningen skall bedrivas (se 4 kap. 2 § och 7 kap. 2 § lagen om börs-

och clearingverksamhet).

Marknadsövervakningen har stor betydelse för möjligheterna att tidigt

upptäcka och påbörja utredning om bl.a. otillbörlig kurspåverkan. OM

Stockholmsbörsen har ett eget system för marknadsövervakning. Detta

system innefattar bl.a. ett datorsystem som indikerar onormala fluk-

tuationer i aktiekurser eller omsättning. Marknadsövervakningen sker

även på så sätt att uppgifter i bl.a. massmedia eller olika informa-

tionssystem granskas och jämförs med den faktiska kursutvecklingen.

Vid misstankar om otillbörlig kurspåverkan kontaktas Finansinspek-

tionen.

Skälen för regeringens förslag:

Det måste finnas regler som förhindrar kursmanipulation

Enligt vår mening är det av största vikt att regler om förvärv av egna

aktier förenas med regler som förhindrar kursmanipulationer. Visserligen

har, som framgår ovan, OM Stockholmsbörsen ett utvecklat system för

marknadsövervakning. Detta system förbättras kontinuerligt. Möjlig-

heterna att upptäcka och vidta åtgärder mot bolag som ägnar sig åt

kursmanipulation är därför redan idag förhållandevis goda. I detta

sammanhang bör dock beaktas att handel med egna aktier i framtiden kan

komma att ske på nya börser och auktoriserade marknadsplatser. Dessa

kan ha andra system för marknadsövervakning än OM Stockholmsbörsen

har. En rätt för bolag att förvärva och överlåta egna aktier kan öka

riskerna för kursmanipulationer. Det är mot denna bakgrund viktigt att

det vidtas ytterligare åtgärder för att motverka sådana former av

missbruk. Bland annat måste befintliga regelsystem kompletteras med

ändamålsenliga regler om hur handel med egna aktier skall bedrivas.

Självreglering

I likhet med flera remissinstanser anser vi att det är viktigt att närings-

livet agerar för att förebygga kursmanipulationer vid förvärv och

avyttring av egna aktier. Det är därför naturligt att det bör åligga börser

och auktoriserade marknadsplatser att ta fram ändamålsenliga regler för

den handel med egna aktier som kommer att bedrivas på börsen. Redan

nuvarande bestämmelser i 4 kap. 2 § första stycket samt 7 kap. 2 § första

stycket lagen om börs- och clearingverksamhet gör det möjligt att tvinga

börser och auktoriserade marknadsplatser att ta fram regler av det nu

angivna slaget. Något behov av att komplettera lagen i detta avseende

finns därför inte.

Det kan nämnas att det inom Näringslivets börskommitté (NBK) pågår

ett arbete med att ta fram rekommendationer för handel med egna aktier.

NBK har tidigare utfärdat rekommendationer på ett flertal områden,

däribland rörande offentliga erbjudanden om aktieförvärv och offentlig-

görande vid förvärv och överlåtelse av aktier m.m. Vissa av rekommen-

dationerna ingår som en bilaga till OM Stockholmsbörsens noterings-

avtal. Därigenom får börsen möjlighet att vidta åtgärder mot noterade

bolag som överträder bestämmelser i rekommendationerna.

En föreskriftsrätt för Finansinspektionen

En nära kontakt mellan å ena sidan berörda börser och auktoriserade

marknadsplatser och å andra sidan Finansinspektionen är en förutsättning

för att regelsystem för att förebygga kursmanipulation skall kunna

utformas på ett effektivt sätt. När marknadsplatserna utformar sina

handelsregler, bör det därför ske i nära samarbete med Finansinspek-

tionen. För att garantera att Finansinspektionen får ett reellt inflytande

över de handelsregler som tillämpas bör inspektionen ges en föreskrifts-

rätt i dessa frågor. Denna föreskriftsrätt kan inspektionen utnyttja på

olika sätt. Finansinspektionen kan i föreskrifter ange minimikraven.

Sådana föreskrifter kan därefter kompletteras av marknadsplatsernas

egna regler, varvid det står marknadsplatserna fritt att ange högre krav än

vad inspektionens föreskrifter innehåller. Inspektionen kan också vid sin

prövning komma fram till att marknadens självreglering är tillräcklig

eller att självregleringen endast bör kompletteras av inspektionen i vissa

avseenden. Eftersom det är fråga om ett helt nytt område, kan det vara

lämpligt att Finansinspektionen inhämtar närmare kunskaper från länder

med erfarenhet av hur dessa frågor bör hanteras.

Några remissinstanser har menat att det är tveksamt om Finans-

inspektionen kan ges rätt att utfärda föreskrifter av det aktuella slaget. De

har ifrågasatt om regeringsformen inte ställer krav på att en sådan

reglering skall ske i lagform.

Föreskrifter om vilka handelsregler som skall gälla för börser och

auktoriserade marknadsplatser måste enligt vår mening bedömas som

föreskrifter avseende näringsverksamhet. Sådana föreskrifter kan efter

bemyndigande i lag meddelas av regeringen eller, efter vidaredelegation,

av en myndighet under regeringen (se 8 kap. 7 § första stycket 3 och 11 §

regeringsformen). Något behov av att ta in reglerna i lag kan sålunda,

från konstitutionell synpunkt, inte anses föreligga.

Några remissinstanser har på materiella grunder ifrågasatt om det är

lämpligt att ett förslag om förvärv av egna aktier genomförs utan att de

handelsregler som bedöms vara nödvändiga för att förhindra missbruk tas

in i lag. Enligt vår mening måste man i detta sammanhang ta hänsyn till

behovet av fortlöpande kompletteringar av regelverket. För att komma

till rätta med otillbörliga förfaranden kan det ofta vara nödvändigt med

snabba kompletteringar och anpassningar av regelverket. En lagreglering

på detta område skulle enligt vår mening inte ge den nödvändiga flexi-

biliteten.

Reglernas närmare innehåll

Kommittén har tagit upp exempel på vad handelsregler om förvärv av

egna aktier skulle kunna innehålla och har förordat bl.a. följande. Ett

bolags förvärv respektive överlåtelser av egna aktier under en viss

tidsperiod skall få motsvara högst en viss andel av den dagliga köp-

respektive försäljningsvolymen i bolagets aktier under en viss föregående

tidsperiod. Handel skall få ske endast genom en börsmedlem. Vid

orderläggningen skall särskilt anges att det är fråga om förvärv

respektive överlåtelse av egna aktier. Förvärv eller överlåtelser av egna

aktier bör inte tillåtas de trettio sista minuterna före handelsdagens

stängning. För att hindra bolagen från att bedriva regelrätt handel i egna

aktier bör vidare krävas att förvärv och överlåtelse av egna aktier skall

vara tidsmässigt åtskilda, exempelvis på det sättet att minst tre månader

skall förflyta mellan förvärv och överlåtelse. Slutligen bör såväl förvärv

som överlåtelser av egna aktier vara helt förbjudna under tiden närmast

före offentliggörandet av bolagets hel- eller delårsbokslut.

Regler av det slag som kommittén har förordat torde på ett effektivt

sätt motverka att förvärv och överlåtelser av egna aktier används för att

påverka aktiekursen. Vi vill emellertid inte uttala oss om exakt vilka

regler av detta slag som bör förekomma. Detta bör lämnas till

Finansinspektionen och marknadsplatserna att bedöma från tid till annan.

I ett avseende föreslår vi dock en komplettering av gällande lag-

bestämmelser. Som vi återkommer till i avsnitt 5.9.2 förordar vi att aktie-

marknadsbolag skall omfattas av det s.k. korttidshandelsförbudet i

insiderlagen.

Slutligen bör påpekas att de straffsanktionerade reglerna om otillbörlig

kurspåverkan i lagen om handel med finansiella instrument kommer att

omfatta även sådan kurspåverkan som sker vid handel med egna aktier.

5.9.2 Ändringar i insiderlagen

Regeringens förslag: Aktiemarknadsbolag skall skriftligen anmäla

innehav av egna aktier och ändringar i innehavet till Finansinspektionen

för anteckning i insiderregistret.

Förbudet mot korttidshandel i insiderlagen skall omfatta även ett

aktiemarknadsbolags handel med egna aktier.

Kommitténs förslag: Kommittén har inte lämnat några lagförslag i

den här delen.

Remissinstanserna: Några remissinstanser, däribland Svenska Fond-

handlareföreningen, Svenska Bankföreningen, Sveriges Aktiesparares

Riksförbund och Värdepapperscentralen (VPC), har ansett att kommittén

inte i tillräcklig utsträckning har utrett sambandet mellan insider-

lagstiftningen och förslaget om förvärv av egna aktier.

Bakgrund

Allmänt om insiderreglerna

Insiderlagen (1990:1342) innehåller bestämmelser om förbud att handla

med aktier och andra finansiella instrument på värdepappersmarknaden

och skyldighet att lämna uppgifter om sådana instrument. För närvarande

pågår en översyn av lagen inom Finansdepartementet.

Handelsförbudet i 4 § insiderlagen gäller den som har anställning,

uppdrag eller annan befattning som normalt innebär att han får kännedom

om omständigheter av betydelse för kursen på finansiella instrument och

som på grund härav har fått information eller kunskap om en icke

offentliggjord omständighet som är ägnad att väsentligt påverka kursen

på finansiella instrument, s.k. insiderinformation. Innan omständigheten

har blivit allmänt känd eller har upphört att ha betydelse för kurs-

sättningen, får han inte för egen eller annans räkning köpa eller sälja

sådana finansiella instrument på värdepappersmarknaden. Han får inte

heller använda informationen eller kunskapen till att med råd eller på

annat sätt föranleda någon annan till köp eller försäljning av det

finansiella instrumentet. Handelsförbudet gäller också för den som har

fått information eller kunskap om en omständighet som rör ett aktiebolag

i vilket han äger aktier. Det gäller slutligen även annan person som har

fått information som på något sätt har kommit ut obehörigen.

Överträdelse av handelsförbudet kan föranleda straffpåföljd (se 20 §).

Finansinspektionen övervakar att handelsförbudet och övriga bestäm-

melser i insiderlagen efterlevs.

Personer som enligt insiderlagen anses ha insynsställning i ett

aktiemarknadsbolag är skyldiga att skriftligen anmäla innehav av aktier i

bolaget och förändringar i innehavet till Finansinspektionen. Med aktie-

marknadsbolag avses svenskt aktiebolag som har gett ut aktier vilka är

noterade vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats. Uppgifterna om

aktieinnehav registreras i det s.k. insiderregistret som förs av Finans-

inspektionen. Anmälningsskyldigheten omfattar i första hand personer i

ledande befattningar inom bolaget, större aktieägare samt närstående till

sådana personer. Insiderregistret fyller i huvudsak tre syften, nämligen att

motverka missbruk av förtrolig information, att tjäna som underlag för

Finansinspektionens kontrollerande och brottsutredande verksamhet samt

att förse aktiemarknaden och massmedia med information om berörda

personers värdepapperstransaktioner (se prop. 1995/96:215 s. 42).

För vissa av de personer som omfattas av anmälningsskyldigheten

gäller också ett förbud mot korttidshandel. Om en sådan person förvärvar

aktier i bolaget, får enligt huvudregeln aktier av samma slag upp till

motsvarande antal överlåtas mot vederlag tidigast tre månader efter

förvärvet (se 7 a §). Förbudet mot korttidshandel utgör i första hand ett

komplement till handelsförbudet i 4 §. Genom bestämmelsen har svårig-

heterna att bevisa att en viss affär har genomförts med tillgång till sådan

insiderinformation att handelsförbud har förelegat ansetts minska.

Förbudet mot korttidshandel torde även ha en viss förebyggande effekt

genom att det riktas mot sådana personer som har särskilt goda

förutsättningar att få tillgång till information som är kurspåverkande.

I 7 b § görs vissa undantag från förbudet mot korttidshandel. Det är

således tillåtet att överlåta aktier om kursen har fallit under anskaff-

ningskursen. Vidare får aktier överlåtas enligt villkoren i ett offentligt

erbjudande om köp av aktier. Det är även tillåtet att överlåta tilldelade

emissionsrätter. Om det finns synnerliga skäl, får Finansinspektionen

medge ytterligare undantag från förbudet mot korttidshandel.

Underlåtenhet att anmäla uppgifter till insiderregistret och överträdelse

av förbudet mot korttidshandel kan leda till att den försumlige tvingas

betala en särskild avgift (se 21 §). Vid underlåtenhet att anmäla uppgifter

till insiderregistret skall den särskilda avgiften motsvara tio procent av

vederlaget för aktierna eller, om vederlag inte har utgått, 15 000 kronor.

Vid överträdelse av korttidshandelsförbudet skall den särskilda avgiften

motsvara nittio procent av skillnaden mellan inköps- och försälj-

ningspriset. I båda fallen skall avgiften bestämmas till lägst 15 000

kronor och högst 350 000 kronor (se 22 §).

Skälen för regeringens förslag:

Handelsförbudets tillämplighet vid förvärv och överlåtelse av egna aktier

Handelsförbudet i 4 § insiderlagen är tillämpligt när ett aktiebolag

handlar med egna aktier. Som exempel kan nämnas att en ställföreträdare

för ett bolag som har insiderinformation är förhindrad att för bolagets

räkning förvärva eller överlåta aktier i bolaget. Förbudet gäller oavsett

om bolaget vid en tidigare tidpunkt har meddelat att det kommer att

förvärva eller överlåta egna aktier vid en ospecificerad framtida tidpunkt.

Sveriges Aktiesparares Riksförbund har i det här sammanhanget påpekat

att företagsledningen i praktiskt taget varje situation kommer att

betraktas som insider .

Det är visserligen riktigt att företagsledningen i ett bolag ofta torde ha

sådan information om icke offentliggjorda omständigheter rörande

bolaget som avses i 4 § insiderlagen. Bestämmelsen innebär emellertid

inte att bolaget kommer att omfattas av ett ständigt handelsförbud. För att

förbudet skall inträda krävs ju att den icke offentliggjorda informationen

är ägnad att väsentligt påverka kursen på de egna aktierna. Företags-

ledningen torde därför få göra en bedömning i varje enskilt fall av

huruvida det är lämpligt att förvärva eller avyttra egna aktier med hänsyn

till handelsförbudet. Som exempel kan nämnas att företagsledningen

strax före offentliggörandet av en kvartalsrapport i ett bolag bör göra en

noggrann bedömning av lämpligheten i att förvärva eller överlåta egna

aktier. Om företagsledningen vid en sådan bedömning finner att inne-

hållet i rapporten kan vara ägnat att väsentligt påverka kursen, skall

ledningen avvakta med förvärvet eller överlåtelsen av aktierna tills

rapporten blivit offentlig.

Anmälan till insiderregistret och förbudet mot korttidshandel

Insiderlagens regler om anmälningsskyldighet till insiderregistret och

förbud mot korttidshandel kommer, såsom de är utformade i dag, inte att

bli tillämpliga vid ett bolags förvärv och överlåtelse av egna aktier. Det

finns dock anledning att överväga om det finns behov av att låta dessa

bestämmelser omfatta även sådana transaktioner.

Möjligheterna att motverka ett otillbörligt utnyttjande av icke

offentliggjord information i samband med handel med egna aktier är i

viss mån beroende av möjligheterna att löpande följa förändringarna i

bolagens innehav av egna aktier. Ett krav på att bolag som innehar egna

aktier skall anmäla innehav och ändring i innehavet till insiderregistret

torde öka genomlysningen och förbättra förutsättningarna att ingripa mot

missbruk. Vi anser därför att en särskild bestämmelse om anmäl-

ningsskyldighet till Finansinspektionens insiderregister bör införas för

aktiemarknadsbolag som innehar egna aktier.

Aktiebolagskommittén har ansett att det är ofrånkomligt att införa

särskilda bestämmelser av värdepappers- och börsrättslig karaktär för att

minimera möjligheterna till kurspåverkan vid förvärv och försäljning av

egna aktier. Några lagregler har emellertid inte föreslagits utan kommit-

tén har i stället ansett att regeringen eller, efter regeringens bemyn-

digande, Finansinspektionen skall få meddela närmare föreskrifter som

bl.a. innebär att förvärv och försäljning av egna aktier skall vara tids-

mässigt åtskilda.

Insiderinformation har normalt störst betydelse i ett kortsiktigt

perspektiv. Vid längre innehav ökar osäkerheten om kursutvecklingen,

eftersom andra faktorer kan påverka kursen. Ett förbud mot kort-

tidshandel torde följaktligen kunna bidra till att göra det mindre

fördelaktigt att med stöd av insiderinformation spekulera i kortsiktiga

kursförändringar genom att förvärva och överlåta egna aktier i nära

anslutning till offentliggörandet av en kurspåverkande omständighet.

Enligt vår mening finns det därför anledning att utvidga förbudet mot

korttidshandel till att gälla även vid ett bolags handel med egna aktier. En

särskild lagregel bör införas i insiderlagen. Därvid kommer undantagen i

7 b § även att träffa de här aktuella fallen.

Vid underlåtenhet att anmäla uppgifter om ett aktiebolags innehav eller

förändring av innehavet av egna aktier till insiderregistret samt vid

överträdelser av förbudet mot korttidshandel bör bestämmelserna i 21

25 §§ insiderlagen om särskilda avgifter bli tillämpliga.

I det här sammanhanget skall även erinras om att bestämmelserna om

otillbörlig kurspåverkan i lagen om handel med finansiella instrument

kommer att bli tillämpliga vid förvärv och överlåtelse av egna aktier.

5.9.3 Krav på information och offentliggörande av förvärv av

egna aktier

Regeringens förslag: Ett aktiemarknadsbolag som förvärvar eller

överlåter egna aktier skall anmäla förvärvet eller överlåtelsen till svensk

börs eller auktoriserad marknadsplats där aktierna är noterade. Uppgifter

om förvärvet eller överlåtelsen skall offentliggöras i den omfattning och

på det sätt regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Finans-

inspektionen föreskriver.

Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag.

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte uttalat sig om

förslaget i denna del.

Bakgrund: Bestämmelser om informationsskyldighet i samband med

förvärv eller överlåtelse av aktier finns i olika börs- och värdepappers-

rättsliga regelverk. Av lagen (1992:543) om börs- och clearingverk-

samhet följer att den som har gett ut fondpapper som har inregistrerats

eller noterats vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats skall

offentliggöra de upplysningar om verksamheten och fondpapperen som

är av betydelse för bedömningen av kursvärdet på dessa (se 5 kap. 3 §,

6 kap. 2 § och 7 kap. 2 § lagen om börs- och clearingverksamhet).

I 4 kap. lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument finns

regler som innebär att den som förvärvar eller överlåter aktier i ett

börsnoterat bolag eller i ett bolag som är noterat vid en auktoriserad

marknadsplats skall anmäla detta till marknadsplatsen, om innehavet

efter förändringen passerar vissa i lagen angivna procentsatser av

röstetalet för bolagets samtliga aktier. Den lägsta gränsen är tio procent.

Flertalet svenska aktiemarknadsbolag är genom noteringsavtalet vid OM

Stockholmsbörsen bundna av Näringslivets Börskommittés (NBK)

rekommendation rörande anmälningsskyldighet av aktieinnehav (den s.k.

Flaggningsrekommendationen). Enligt NBK:s rekommendation inträder

anmälningsskyldighet redan när aktieinnehavet uppgår till eller passerar

fem procent av det totala antalet aktier eller röster i bolaget. Därefter

inträder anmälningsskyldighet vid varje förändring som är jämnt delbar

med fem.

Skälen för regeringens förslag: Vid förvärv och överlåtelse av egna

aktier är det särskilt viktigt att omständigheter som är av betydelse för

aktiernas värde blir föremål för en öppen redovisning. En sådan

genomlysning behövs för att motverka kursmanipulationer och annat

missbruk av de föreslagna reglerna.

I 6 kap. föreslås en allmän bestämmelse som innebär att egna aktier

inte skall räknas med vid tillämpningen av bestämmelser i lag vilka

förutsätter att någon innehar en viss andel av bolagets kapital eller röster.

Detta innebär att man vid beräkningen av de ovan angivna gränserna i

lagen om handel med finansiella instrument skall bortse från aktier som

innehas av bolaget självt. En person som förvärvar aktier i ett bolag och

som annars skulle ha legat under gränsen för anmälningsskyldighet kan

därför bli anmälningsskyldig på grund av att bolaget förvärvat egna

aktier. För den enskilde är det sålunda ytterst angeläget att ha information

om bolagets förvärv och överlåtelse av egna aktier för att kunna avgöra

om anmälningsskyldighet föreligger eller inte.

Mot denna bakgrund bör det införas en uttrycklig skyldighet för

aktiemarknadsbolag som förvärvar eller överlåter egna aktier att anmäla

förvärvet eller överlåtelsen till svensk börs eller auktoriserad marknads-

plats där aktierna är noterade. Den enskilde skall alltså kunna vända sig

till börsen eller marknadsplatsen för att få information om förvärv eller

överlåtelse av ett bolags egna aktier. Regeringen eller, efter regeringens

bemyndigande, Finansinspektionen bör vidare ges rätt att meddela

föreskrifter om omfattningen och sättet för offentliggörandet av uppgifter

om förvärvet eller överlåtelsen.

5.10 Vissa särskilda fall av förvärv av egna aktier

Regeringens förslag: Liksom hittills skall det vara tillåtet för såväl

privata som publika aktiebolag att förvärva egna aktier, när aktierna ingår

i en affärsrörelse som bolaget övertar, vid inlösen av aktier enligt 13 kap.

3 § aktiebolagslagen och vid inrop på auktion av aktier som har utmätts

för företagets fordran. Liksom hittills skall sådana aktier avyttras så snart

det kan ske utan förlust och senast tre år från förvärvet.

Publika aktiebolag som är noterade på börs eller annan reglerad

marknad skall vara skyldiga att avyttra aktierna endast till den del deras

totala innehav av egna aktier överstiger tio procent av samtliga aktier i

bolaget.

De angivna reglerna skall gälla även vederlagsfria förvärv av egna

aktier.

Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag.

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd-

ningar mot kommitténs förslag.

Bakgrund: Förvärvsförbudet i 7 kap. 2 § aktiebolagslagen innehåller

tre undantag. Det är tillåtet att på auktion ropa in en egen aktie som har

utmätts för företagets fordran. Förvärv av egna aktier får också ske

genom övertagande av en affärsrörelse där aktier i bolaget ingår i

rörelsen. Slutligen kan ett bolag, enligt 13 kap. 3 § aktiebolagslagen,

förpliktas av domstol att lösa in minoritetsaktier på grund av makt-

missbruk från en aktieägares sida.

En aktie som har förvärvats på något av dessa sätt skall, om den inte

har dragits in genom nedsättning av aktiekapitalet, säljas så snart det kan

ske utan förlust. Försäljning måste dock ske senast tre år efter förvärvet.

En aktie som inte har sålts inom treårfristen är ogiltig. Bolaget skall då

sätta ned aktiekapitalet med aktiens nominella belopp. Ett förslag till

beslut om nedsättning skall läggas fram på den första bolagsstämma som

hålls sedan ogiltighet har inträtt. Nedsättningsbeloppet skall överföras till

reservfonden (se 7 kap. 2 § andra och fjärde styckena aktiebolagslagen).

Lagen innehåller inte några särskilda bestämmelser om formerna för

beslut om förvärv av egna aktier i de ovan angivna fallen. Detta innebär

att aktiebolagslagens allmänna bestämmelser är tillämpliga. Beslut om

förvärv av egna aktier kan i de angivna fallen normalt fattas av styrelsen.

I praktiken torde detta också vara det vanligaste.

Skälen för regeringens förslag: Såsom tidigare har framgått är vårt

förslag om att publika aktiebolag skall få förvärva egna aktier förenat

med olika begränsningar. Aktierna får förvärvas endast på vissa i lagen

angivna sätt. Förvärvet får inte ske så att det inte längre finns täckning

för bolagets bundna egna kapital. Andelen förvärvade aktier får inte

överstiga tio procent. Härtill kommer att beslut om förvärv av egna aktier

skall få fattas enbart i vissa av lagen föreskrivna former.

En särskild fråga är om de föreslagna nya reglerna även bör gälla i de

fall som avses i de hittills gällande undantagsreglerna. De förvärv som

sker med stöd av dessa regler är enligt vår mening av en annan karaktär

än de förvärv som kommer att ske enligt de allmänna regler som nu

föreslås. Förvärv som sker enligt undantagsreglerna har som regel ett

annat syfte än att få tillgång till de egna aktierna. I vissa fall baseras

förvärven dessutom på domstolsbeslut. Reglerna torde allmänt uppfattas

som ändamålsenliga. Vi föreslår därför inte i detta sammanhang någon

ändring i reglerna.

I ett par avseenden bör dock reglerna anpassas till de allmänna regler

som vi nu föreslår.

Aktier som har förvärvats med stöd av undantagsreglerna skall, om de

inte har dragits in genom nedsättning av aktiekapitalet, i dag avyttras så

snart det kan ske utan förlust. Avyttring skall dock ske senast tre år efter

förvärvet. Enligt vår mening bör ett publikt aktiebolags möjligheter att

behålla återköpta aktier vara i huvudsak desamma oavsett om förvärvet

har skett med stöd av de allmänna bestämmelserna eller enligt undantags-

reglerna. De nuvarande bestämmelserna om avyttringsskyldighet bör

därför, såvitt gäller de publika aktiebolagen, inte längre gälla i de fall

bolagets innehav av egna aktier uppgår till högst tio procent av det totala

antalet aktier. Om de aktier som har förvärvats med stöd av undantags-

reglerna inte ryms inom tioprocentsgränsen, bör de däremot liksom i dag

avyttras så snart det kan ske utan förlust och senast inom tre år (jfr artikel

20.2 i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv).

Vi anser vidare att förvärv som sker utan någon motprestation från

bolagets sida, t.ex. genom gåva, bör omfattas av reglerna för förvärv av

egna aktier enligt undantagsreglerna. Det saknas skäl att låta dessa typer

av förvärv omfattas av samma begränsningar som föreslås för förvärv

som sker enligt de allmänna bestämmelserna. Ett vederlagsfritt förvärv

innebär endast en minskning av antalet utestående aktier. Det kommer

däremot inte att påverka aktieägarnas, borgenärernas eller andra tredje

mäns ställning.

Vi har ovan i avsnitt 5.5.2 föreslagit att aktier som förvärvats i strid

med lagens begränsningar skall avyttras inom viss tid och, om avyttring

inte sker, förklaras ogiltiga. När det gäller aktier av de slag som

behandlas i detta avsnitt har hittills gällt att de utan vidare blir ogiltiga

vid utgången av treårsfristen. Övervägande skäl talar dock för att

reglerna om ogiltighet i dessa fall anpassas till vad som skall gälla i det

tidigare angivna fallet. Vi föreslår därför att aktierna även i nu aktuella

fall skall bli ogiltiga först sedan de har förklarats ogiltiga.

5.11 Dotterföretags förvärv av aktier i moderbolaget

Regeringens bedömning: Liksom hittills skall ett dotterföretag endast i

vissa undantagssituationer få förvärva aktier i bolag som är dess moder-

bolag.

Kommitténs bedömning: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd-

ningar mot förslaget.

Bakgrund: EG:s andra bolagsrättsliga direktiv jämställer ett dotter-

företags förvärv av aktier i moderbolaget med ett förvärv som moder-

bolaget gör av egna aktier (se artikel 24 a i det i avsnitt 4.2 nämnda

ändringsdirektivet från 1992). De begränsningar som direktivet

uppställer i fråga om förvärv av egna aktier måste alltså iakttas även i

fråga om dotterföretags förvärv av aktier i moderbolaget.

Aktiebolagslagen tillåter i princip inte att ett dotterföretag förvärvar

aktier i sitt moderbolag (se 7 kap. 2 § första stycket). Förbudet har moti-

verats av att en möjlighet för dotterföretag att förvärva aktier i sitt

moderbolag skapar möjligheter att kringgå det allmänna förbudet mot

förvärv av egna aktier.

Förbudet är förenat med samma undantag som har behandlats i

föregående avsnitt (se 7 kap. 2 § andra stycket).

Skälen för regeringens bedömning: Den uppluckring av förbudet

mot förvärv av egna aktier som vi nu föreslår aktualiserar frågan om det

finns skäl att på motsvarande sätt göra det lättare för dotterföretag att

förvärva aktier i bolag som är dess moderbolag.

Kommittén har ansett att begränsningarna i fråga om dotterföretags

möjligheter att förvärva aktier i moderbolaget skall behållas. Remiss-

instanserna har inte yttrat sig särskilt i frågan. Något behov av att

upphäva nu gällande begränsningar synes alltså inte finnas. Mot den

bakgrunden är vi inte beredda att nu föreslå någon principiell ändring i

reglerna om dotterföretags förvärv av aktier i moderbolag. Dotterföretag

bör dock ges rätt att förvärva aktier i moderbolag om någon ersättning

inte skall betalas för aktierna.

5.12 Värdepappersinstitutens handel med egna aktier

Regeringens förslag: Ett svenskt värdepappersinstitut skall, med stöd av

lagen om värdepappersrörelse, även i fortsättningen få förvärva egna

aktier och aktier i moderbolag för att underlätta rörelsen. Beslut om ett

sådant förvärv skall fattas av bolagsstämman eller, efter bemyndigande,

av styrelsen. Det totala innehavet av aktier som skall få innehas med stöd

av denna bestämmelse och aktiebolagslagen, skall inte få överstiga en

tiondel av samtliga aktier i bolaget. Värdepappersinstitutens förvärv av

aktier med stöd av denna bestämmelse skall inte omfattas av anmäl-

ningsskyldigheten eller förbudet mot korttidshandel i insiderlagen.

Kommitténs förslag: Kommittén har inte uttalat sig särskilt i denna

fråga.

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte uttalat sig särskilt i

denna fråga.

Bakgrund: I 4 kap. 5 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse finns

ett undantag från förbudet i 7 kap. 2 § aktiebolagslagen för aktiebolag att

förvärva eller såsom pant mottaga egna aktier. Ett svenskt värdepappers-

institut som har tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt 1 kap. 3 § 3

eller 5 får nämligen förvärva egna aktier och aktier i moderbolag för att

underlätta rörelsen, dvs. inneha ett handelslager av egna aktier. Detta

gäller dock endast aktier som är noterade vid en svensk eller utländsk

börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad.

Innehavet av sådana aktier får inte överstiga fem procent av

aktiekapitalet i något av bolagen. Tillstånd att driva värdepappersrörelse

enligt 1 kap. 3 § 3 och 5 får ges för handel med finansiella instrument för

egen räkning samt för garantigivning eller annan medverkan vid

emissioner av fondpapper eller erbjudanden om köp eller försäljning av

finansiella instrument som är riktade till en öppen krets. Bestämmelsen i

4 kap. 5 § gäller även för banker som driver värdepappersrörelse.

Som tidigare nämnts har förbudet i aktiebolagslagen mot att förvärva

egna aktier och aktier i moderbolag motiverats bl.a. med att bolag inte

genom aktieköp skall kunna påverka kurssättningen. I samband med att

undantaget från förbudsbestämmelsen för banker och värdepappers-

institut infördes, angavs i förarbetena att sådant missbruk motverkas av

regeln att sådana institut får förvärva egna aktier endast för att underlätta

rörelsen (se prop. 1986/87:12 s. 359). Vidare hänvisades till att storleken

av värdepapperslagret är begränsad. Slutligen anfördes att bestämmelsen

endast skulle tillämpas på aktier som inregistrerats vid Stockholms

fondbörs e.d.

Skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen i 4 kap. 5 § lagen om

värdepappersrörelse har tillkommit för att underlätta värdepappers-

institutens rörelse. Syftet är således ett annat än den möjlighet till

aktieförvärv som nu föreslås i aktiebolagslagen. Förvärv av egna aktier

som görs med stöd av lagen om värdepappersrörelse är dessutom

kringgärdade av en rad bestämmelser för att kurspåverkan så långt som

möjligt skall kunna undvikas. Värdepappersinstituten är också föremål

för en omfattande tillsyn av Finansinspektionen. Mot bakgrund av detta

anser vi att värdepappersinstitut även i fortsättningen bör ha möjlighet att

förvärva egna aktier för att underlätta rörelsen. Vissa justeringar i lagen

torde emellertid vara nödvändiga med hänsyn till övriga förslag.

Enligt artikel 19.1 c i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv får förvärv av

egna aktier inte ske med större belopp än att det finns täckning för det

bundna egna kapitalet efter förvärvet. Det sammanlagda innehavet av

egna aktier får uppgå till högst en tiondel av samtliga aktier i bolaget. Av

4 kap. 5 § lagen om värdepappersrörelse framgår att innehavet av egna

aktier och aktier i moderbolaget med stöd av den bestämmelsen inte får

överstiga fem procent av aktiekapitalet i något av bolagen. Denna gräns

bör finnas kvar även i fortsättningen. För att uppfylla kraven i direktivet,

bör dock andelen av sistnämnda aktier tillsammans med sådana egna

aktier som innehas med stöd av aktiebolagslagen inte överstiga tio

procent av samtliga aktier i bolaget.

Om bolagets innehav av egna aktier med stöd av lagen om värde-

pappersrörelse överstiger fem procent av samtliga aktier i bolaget, har

Finansinspektionen möjlighet att ingripa mot det.

Enligt förslaget i avsnitt 5.4 kommer ett publikt aktiebolag bara att få

förvärva egna aktier på en börs eller någon annan reglerad marknad eller

enligt ett förvärvserbjudande som har riktats till samtliga aktieägare eller

ägare till aktier av ett visst slag. Någon motsvarande begränsning vid

handel mot eget lager för värdepappersinstituten finns inte i dag. Den

handel med egna aktier som görs med stöd av 4 kap. 5 § lagen om

värdepappersrörelse sker tvärtom ofta utanför börser eller auktoriserade

marknadsplatser. Denna möjlighet bör finnas kvar även i fortsättningen.

Enligt artikel 19.1 a i det andra bolagsrättsliga direktivet skall tillstånd

till förvärv av egna aktier lämnas av bolagsstämman. Vissa av de

bestämmelser som med anledning därav föreslås i aktiebolagslagen bör

även bli tillämpliga i de här aktuella fallen. Således bör även i dessa fall

ett beslut om förvärv av egna aktier fattas av bolagsstämman eller, efter

bemyndigande från stämman, av styrelsen. Ett beslut om sådana förvärv

eller ett bemyndigande för styrelsen bör vara giltigt om det har biträtts av

aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de

vid bolagsstämman företrädda aktierna. Det bör av bolagsstämmans

beslut framgå klart att det avser förvärv av egna aktier enligt 4 kap. 5 §

lagen om värdepappersrörelse. Av beslutet bör även framgå den tid före

nästkommande ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans beslut

skall verkställas. Det normala vid den här typen av transaktioner torde bli

att bolagsstämman eller styrelsen i ett värdepappersinstitut fattar ett

generellt beslut om att institutet fram till nästa ordinarie bolagsstämma

skall få förvärva egna aktier i enlighet med bestämmelserna i 4 kap. 5 §

lagen om värdepappersrörelse. Beslutet bör även innehålla uppgifter om

det högsta antal aktier som får förvärvas samt det lägsta och högsta pris

som får betalas för aktierna. Slutligen bör även övriga villkor för

förvärvet framgå av beslutet.

I avsnitt 5.9.2 föreslås att insiderlagens bestämmelser om skyldighet

att anmäla innehav av aktier i bolaget och ändringar i innehavet till

insiderregistret samt korttidshandelsförbudet skall omfatta även aktie-

marknadsbolags handel med egna aktier. För att bestämmelsen i 4 kap.

5 § lagen om värdepappersrörelse skall uppfylla syftet att underlätta

rörelsen bör undantag göras från de föreslagna bestämmelserna i

insiderlagen.

6 Egna aktiers ställning i bolaget

Regeringens förslag: Bolagets egna aktier skall inte berättiga till del i

bolagets vinst eller andra utbetalningar enligt aktiebolagslagen. De skall

inte medföra rätt att delta i nyemission men skall berättiga till nya aktier i

samband med fondemission.

Kommitténs förslag: Kommittén har inte uttalat sig i dessa frågor.

Remissinstanserna: Stockholms tingsrätt har påpekat att förslaget inte

innehåller någon reglering av de egna aktiernas ställning vid vinstut-

delning, nyemission och fondemission. Övriga remissinstanser har inte

uttalat sig i denna del.

Bakgrund: En viss reglering av egna aktiers ställning finns redan i

aktiebolagslagen. En aktie som tillhör bolaget eller dess dotterföretag kan

inte företrädas vid bolagsstämman. Av förbudet för aktiebolag att teckna

egna aktier (se 7 kap. 1 §) följer vidare att ett aktiebolags innehav av

egna aktier inte kan medföra rätt att delta vid nyemission. Det torde

däremot inte finnas något hinder mot att bolaget överlåter de tecknings-

rätter som aktierna berättigar till (se Nial, H. i SvJT 1943 s. 699). Att

även aktier som innehas av bolaget omfattas av ett beslut om att varje

aktie skall delas upp på två eller flera aktier, s.k. split, följer av

bestämmelsen om att samtliga aktier skall lyda på lika belopp (se 1 kap.

3 § andra stycket). Detsamma gäller vid s.k. sammanläggning av aktier.

Den befintliga lagregleringen ger emellertid inte svar på frågor om hur

bolagets innehav av egna aktier skall behandlas i samband med bl.a.

vinstutdelning och fondemission.

Skälen för regeringens förslag: En första fråga är om bolagets egna

aktier skall ge rätt till del i utbetalningar från bolaget till aktieägarna.

En vinstutdelning där bolaget deltar skulle endast leda till en icke

avsedd återföring av vinstmedel till bolaget. Vi anser därför att aktier

som innehas av bolaget inte bör berättiga till del i bolagets vinst. Bola-

gets innehav bör inte heller medföra rätt att motta andra utbetalningar

från bolaget, t.ex. i samband med nedsättning av aktiekapitalet.

En annan fråga är om bolaget skall ha rätt att teckna nya aktier i

samband med en nyemission. Detta skulle emellertid stå i strid med det i

EG:s andra bolagsrättsliga direktiv angivna förbudet mot att bolaget

tecknar egna aktier. Bolaget bör alltså inte få delta i en nyemission. Det

vore i och för sig tänkbart att låta bolaget utnyttja den företrädesrätt som

är knuten till aktien genom försäljning av teckningsrätten. Något

beaktansvärt intresse av sådana försäljningar torde dock inte finnas.

Innehav av egna aktier bör alltså över huvud taget inte ge upphov till

någon rätt för bolaget att ta del i nyemissionen.

I linje med det kan det synas naturligt att bolagets egna aktier inte

heller ges någon rätt vid en fondemission. En sådan ordning skulle

emellertid ge upphov till olämpliga effekter. Det är med hänsyn till

principen om att alla aktier skall lyda på lika belopp alldeles klart att

egna aktier måste behandlas på samma sätt som övriga aktier vid en

fondemission som sker genom en ökning av aktiernas nominella belopp.

När det gäller en fondemission som innebär att nya aktier ges ut, följer

det av allmänna principer att emissionen måste genomföras så att

förhållandet mellan olika aktieslag inte rubbas. Innehar ett bolag aktier

av endast ett av flera aktieslag, skulle emellertid en fondemission i vilken

bolagets egna aktier inte gav rätt till nya aktier medföra en andelsmässig

förskjutning mellan aktieslagen, utan stöd i bolagsordningen. Egna aktier

bör därför ha samma ställning som andra aktier vid en fondemission.

Om ett bolag innehar egna aktier, uppkommer frågor kring sådana

bestämmelser i aktiebolagslagen som skall tillämpas först när någon

innehar en viss andel av det totala antalet aktier i bolaget. Sådana be-

stämmelser finns bl.a. i 8 kap. 20 och 28 §§, 12 kap. 7 § andra stycket 4

och 14 kap. 31 § aktiebolagslagen. Enligt 14 kap. 31 § aktiebolagslagen

gäller sålunda att ett moderbolag, som självt eller tillsammans med

dotterföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna med mera än nio

tiondelar av rösterna för samtliga aktier i ett dotterbolag, har rätt att av de

övriga aktieägarna i sistnämnda bolag lösa in återstående aktier. Den vars

aktier kan lösas in har rätt att få sina aktier inlösta av moderbolaget. Skall

man vid prövningen av andelsinnehavets storlek också beakta bolagets

eget innehav? Motsvarande fråga uppkommer vid tillämpningen av

1 kap. 4 §. Där sägs att ett aktiebolag är moderbolag och en annan

juridisk person dotterföretag, om aktiebolaget innehar mer än hälften av

rösterna för samtliga aktier eller andelar i den juridiska personen. I det

sistnämnda fallet har emellertid frågan reglerats. I 1 kap. 6 § andra

stycket föreskrivs nämligen såvitt gäller tillämpningen av 1 kap. 4 §

att de aktier och andelar i dotterföretaget som innehas av företaget självt

eller av dess dotterföretag inte skall beaktas vid bestämmandet av antalet

röster i ett dotterföretag. En liknande reglering finns i 9 kap. 4 §. Där

sägs att egna aktier inte skall räknas med när det i aktiebolagslagen eller i

bolagsordningen för giltigt beslut eller för utövande av befogenhet

föreskrivs samtycke av ägare till en viss andel av aktierna i bolaget (se

9 kap. 4 §). En motsvarande lösning är enligt vår mening rimlig också

vid tillämpningen av de andra nämnda bestämmelserna. Vi föreslår

därför en allmän bestämmelse om att bolagets egna aktier inte skall

räknas med vid tillämpningen av bestämmelser i aktiebolagslagen eller

bolagsordningen vilka förutsätter att någon innehar en viss andel av

bolagets kapital eller röster.

Vad som nu har sagts gäller egna aktier som innehas med civilrättslig

äganderätt. Lagrådet har påpekat att aktiebolag i en särskild situation kan

komma att innneha egna aktier som pant. De uttalanden som Lagrådet

har gjort angående egna aktier som innehas som pant kan vi ställa oss

bakom. Några lagändringar är inte nödvändiga i den delen.

7 Förbud mot teckning av egna aktier m.m.

Regeringens bedömning: Liksom hittills skall ett aktiebolag inte ha rätt

att teckna egna aktier eller att ta egna aktier som pant.

Kommitténs bedömning: Kommittén har gjort samma bedömning

som regeringen.

Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd-

ningar mot bedömningen.

Skälen för regeringens bedömning: Aktiebolagslagen innehåller

förbud mot att teckna egna aktier och att ta egna aktier som pant (se

7 kap. 1 § första stycket och 2 § första stycket). Förbuden har ett visst

samband med det nuvarande förbudet mot att förvärva egna aktier.

Förslaget att, såvitt gäller publika aktiebolag, upphäva förbudet aktuali-

serar därför frågan om även de andra förbuden kan eller bör upphävas.

Sverige är till följd av reglerna i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv (se

artikel 18) skyldigt att ha ett förbud mot teckning av egna aktier. Det är

därför inte möjligt att upphäva detta förbud.

Direktivet innehåller däremot inte något förbud mot att ett aktiebolag

tar egna aktier som pant. En möjlighet för publika aktiebolag att ta egna

aktier som pant skulle emellertid förutsätta att lika stränga begränsningar

införs som de som nu föreslås för förvärv av egna aktier. I annat fall

skulle reglerna om förvärv av egna aktier lätt kunna kringgås. Enligt vår

mening saknas det behov av att upphäva förbudet. Vi är därför inte

beredda att föreslå någon ändring i detta hänseende.

8 Vissa frågor för finansiella företag

8.1 Förvärv och överlåtelse av egna aktier i

försäkringsaktiebolag

Regeringens förslag: Noterade publika skadeförsäkringsaktiebolag och

livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst skall få förvärva och

överlåta egna aktier i samma utsträckning som föreslås för aktiebolag i

allmänhet.

En särskild erinran tas in i försäkringsrörelselagen om att förvärvet inte

får ske med så stort belopp att det strider mot den allmänna stabili-

tetsprincipen för försäkringsrörelse.

Onoterade försäkringsaktiebolag och varje livförsäkringsaktiebolag

som inte får dela ut vinst skall, utöver förvärv i de undantagssituationer

som i dag är tillåtna, få förvärva egna aktier och aktier i ett moderbolag

när inte någon ersättning lämnas för förvärvet.

Kommitténs förslag: Kommittén har inte behandlat frågan om

ändring av bolagsrättsliga regler i försäkringsrörelselagen.

Remissinstanserna har inte särskilt kommenterat dessa frågor. Vid

beredningen av ärendet har Finansinspektionen och Patent- och regist-

reringsverket lämnat synpunkter av teknisk karaktär.

Skälen för regeringens förslag

Allmänna utgångspunkter

Försäkringsrörelselagen innehåller associationsrättsliga regler för försäk-

ringsaktiebolag som i allt väsentligt motsvarar aktiebolagslagens regler.

Så är även fallet i fråga om förvärv och överlåtelse av egna aktier och

aktier i moderbolag (se 6 kap. 9 och 10 §§ försäkringsrörelselagen).

De skäl som tidigare anförts för att utvidga de noterade publika aktie-

bolagens möjligheter att förvärva och överlåta egna aktier är relevanta

även för motsvarande försäkringsaktiebolag. Det kan bl.a. förbättra en

effektiv användning av bolagets kapital, möjliggöra en bättre anpassning

till aktieägarnas önskemål än vinstutdelning och ge bättre förutsättningar

att genomföra en omstrukturering.

Det har i det föregående också konstaterats att riskerna för kursmani-

pulationer kan reduceras och att skyddet för det bundna egna kapitalet

inte behöver försämras. Aktieägarnas inflytande i försäkringsaktiebolaget

behöver inte heller minska (se avsnitten 5.2 och 5.3).

För försäkringsaktiebolagens vidkommande krävs det att förvärv och

överlåtelser av egna aktier inte inverkar menligt på skyddet för

försäkringstagare och andra ersättningsberättigade på grund av försäk-

ringar. Det rör sig här om samma skyddsintresse som ligger till grund för

försäkringsrörelsereglerna (jfr prop. 1998/99:87 s. 145 f). Skydds-

intressena är särskilt starka i livförsäkringsrörelse.

Som vi närmare utvecklar i det följande kan en utvidgad möjlighet att

förvärva och överlåta egna aktier förenas med försäkringstagarnas int-

ressen. I några avseenden är det dock motiverat med särregler för försäk-

ringsaktiebolag. I första hand gäller det en inskränkning av tillämpnings-

området till vinstutdelande försäkringsaktiebolag.

I övrigt kan bestämmelserna om förvärv och överlåtelse av egna aktier

i noterade publika försäkringsaktiebolag i allt väsentligt utformas efter

mönster från förslaget för aktiebolag i allmänhet (se vidare förslagen till

ändringar i 7 kap. aktiebolagslagen). Det gäller bl.a. sättet för förvärv och

överlåtelse av egna aktier, hur beslut om förvärv skall fattas, gränserna

för innehav, prospektkrav m.m., egna aktiers ställning och rättsföljder vid

otillåtna förvärv av egna aktier (se avsnitten 5.4-5.8 och 6).

De äldre och nya bestämmelserna om försäkringsbolagens förvärv och

överlåtelse av egna aktier bör - i avvaktan på det arbete som pågår inom

Regeringskansliet med inriktning på att göra aktiebolagslagen tillämplig

även på försäkringsaktiebolag - samlas i ett nytt kapitel i försäkrings-

rörelselagen (6 a kap.).

Begränsningar med hänsyn till den finansiella stabiliteten och

försäkringstagarnas intressen

Det är väsentligt att en utvidgad rätt att förvärva och överlåta egna aktier

inte försämrar försäkringsbolagets förmåga att fullgöra åtaganden enligt

försäkringsavtal. Den nya återköpsmöjligheten får inte heller innebära att

rätten till återbäring för försäkringstagare och andra ersättningsberätti-

gade enligt försäkringsavtal försämras (jfr liknande överväganden an-

gående ombildning av icke vinstutdelande livförsäkringsbolag till vinst-

utdelande bolag i prop. 1998/99:87 s. 367 369).

Kravet på finansiell stabilitet och skyddet för försäkringstagarnas

rättigheter säkerställs på ett grundläggande sätt redan genom de redovis-

ningsregler som vi föreslår. Dessa innebär att egna aktier inte får tas upp

som en tillgång i balansräkningen och att förvärv och avyttring skall

redovisas direkt mot eget kapital (se vidare avsnitt 9). Ett innehav av

egna aktier - som i ekonomiskt hänseende inte innebär något värde för

bolaget - kommer därigenom inte att ingå i försäkringsbolagets kapital-

bas. Vid en sådan redovisning kommer inte heller försäkringstagarnas

rätt till s.k. villkorad återbäring, som under vissa förutsättningar kan

baseras på beräknat överskott enligt redovisningen (jfr prop. 1998/99:87

s. 202 och 203), att påverkas av förvärvet. Det finns alltså inte anledning

att befara att utökade möjligheter att återköpa egna aktier i försäkrings-

aktiebolag kommer i konflikt med försäkringstagarnas intressen i andra

avseenden än vad som rent allmänt är fallet vid vinstutdelning.

För försäkringsbolag gäller särskilda bestämmelser om vinstutdelning.

Vinstutdelning är endast tillåten i skadeförsäkringsbolag och i livförsäk-

ringsbolag som har bestämmelser om detta i bolagsordningen (se 12 kap.

2 § försäkringsrörelselagen och prop. 1998/99:87 s. 194-199). Endast

sådana försäkringsaktiebolag bör omfattas av de nya bestämmelserna om

förvärv av egna aktier.

De nya rörelseregler som nyligen införts för försäkringsbolagen, bl.a.

principen om god försäkringsstandard och de regler som skall säkerställa

en tydligare avtalsreglering av försäkringstagarnas rättigheter och skyl-

digheter samt en klarare uppdelning mellan försäkringstagarnas och

aktieägarnas medel, ger i övrigt en god grund för att förhindra att förvärv

av egna aktier kommer i konflikt med försäkringstagarnas intressen (jfr

prop. 1998/99:87 bl.a. s. 182, 191-193 och 203). Man behöver alltså inte,

vilket skulle kunna vara ett alternativ, begränsa bestämmelserna till

skadeförsäkringsaktiebolag. I återköpsfallen behövs inte heller - lika lite

som vid vinstutdelning - något generellt tillståndsförfarande för

försäkringsaktiebolag.

De föreslagna bestämmelserna i aktiebolagslagen innebär att ett

förvärv av egna aktier inte får komma i konflikt med den s.k. försiktig-

hetsprincipen i 12 kap. 2 § aktiebolagslagen (se förslaget till 7 kap. 8 §

aktiebolagslagen). För försäkringsaktiebolagen är det lämpligt att också

erinra om att ett förvärv av egna aktier inte får komma i konflikt med den

stabilitetsprincip som gäller för försäkringsrörelse. Den skall säkerställa

att bolaget bl.a. har tillräckligt soliditet och likviditet för att fullgöra

sina

åtaganden mot försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade på

grund av försäkringsavtal (se 1 kap. 1 a § försäkringsrörelselagen). En

sådan erinran finns i dag när det gäller minoritetsaktieägares rätt att

påfordra utdelning.

Bör förändringar göras i dagens bestämmelser om förvärv av egna aktier?

I dag får egna aktier och aktier i moderbolag bara förvärvas i vissa

undantagssituationer, bl.a. vid förvärv av annan rörelse. Sådana aktier får

innehas under högst tre år, om de inte dessförinnan kan säljas utan förlust

(se 6 kap. 10 § försäkringsrörelselagen).

Försäkringsrörelselagen har tills helt nyligen förhindrat att andra

livförsäkringar än fondförsäkringar meddelats av vinstutdelande bolag.

Aktier i livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst är speciella.

De berättigar t.ex. inte till utdelning. De är därför inte föremål för

omsättning av samma slag eller av samma skäl som aktier i allmänhet.

När sådana aktier innehas av vinstutdelande koncerner, torde det

motiveras av fördelen med att kunna tillhandahålla traditionella

livförsäkringar jämsides med andra försäkringar.

Det torde vara sällsynt att ett icke vinstutdelande livförsäkrings-

aktiebolag förvärvar egna aktier ens i de undantagsfall där förvärv tillåts i

dag. De behov som skulle kunna motivera sådana förvärv torde många

gånger kunna tillgodoses genom att förvärvet görs direkt av bolagets

aktieägare. I ett icke vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag - där rörel-

sen bedrivs helt för försäkringstagarnas vinstintresse - bör som princip

inte heller förekomma transaktioner motiverade av aktieägarnas särskilda

intressen.

Det kan därför ifrågasättas om förvärv av egna aktier eller aktier i

moderbolag över huvud taget bör tillåtas i livförsäkringsbolag som inte

får dela ut vinst. Om förvärv och överlåtelse skall tillåtas kan en

förkortning av treårsfristen vara relevant.

Det saknas emellertid underlag för att nu inskränka bestämmelserna

om förvärv av egna aktier eller av aktier i moderbolag i undantags-

situationerna. Sådana frågor får i stället bedömas inom ramen för

Finansinspektionens tillsyn enligt de allmänna rörelsereglerna, bl.a. prin-

cipen om god försäkringsstandard i 1 kap. 1 a § försäkringsrörelselagen.

Mot denna bakgrund bör även redovisningsreglerna utformas med

beaktande av att förvärv av egna aktier skulle kunna bli aktuella i

livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst (se författnings-

kommentaren till 5 kap. 2 § ÅRFL).

I likhet med vad vi förordat i fråga om aktiebolagslagen föreslår vi inte

några större förändringar i försäkringsrörelselagens bestämmelser om

förvärv av egna aktier eller av aktier i moderbolaget i undantags-

situationerna. Bestämmelsen bör dock, på samma sätt som aktiebolags-

lagens regler, kompletteras med det fall att förvärvet sker utan att någon

ersättning utgått från bolaget. Sådana förvärv kan inte i sig strida mot

försäkringstagarnas intressen.

För noterade publika aktiebolag som omfattas av aktiebolagslagen

skall det inte längre krävas att aktier som förvärvats i undantags-

situationerna avyttras, om innehavet ryms inom den tillåtna tioprocents-

gränsen (se avsnitt 5.10). Motsvarande bör gälla för noterade skade-

försäkringsbolag och livförsäkringsbolag som får dela ut vinst.

Vissa övriga frågor

För försäkringsaktiebolagen föreligger, utöver vad som nyss anförts,

vissa särförhållanden som motiverar särskilda regler jämfört med andra

aktiebolag. För försäkringsaktiebolag behövs det inte någon sådan

bestämmelse om likvidationsplikt som föreslås i 13 kap. 4 a § aktie-

bolagslagen. Detta hänger samman med att försäkringsrörelselagen

saknar bestämmelser om lägsta tillåtna aktiekapital (se prop. 1994/95:70

s. 120). Vissa mindre avvikelser i förhållande till aktiebolagslagen är

också motiverade i några andra fall. Sådana frågor kommenteras närmare

i författningskommentarerna till berörda bestämmelser (se vidare 6 a kap.

4, 5 och 21 §§ försäkringsrörelselagen).

8.2 Egna aktiers ställning enligt vissa rörelseregler

Regeringens bedömning: Det behövs inte några särskilda bestämmelser

om egna aktiers ställning i kapitaltäckningssammanhang.

Kommitténs förslag: Kommittén har inte behandlat dessa frågor.

Remissinstanserna: Vissa remissinstanser har tagit upp frågan om

egna aktiers ställning vid vinstutdelning m.m. (se avsnitt 6).

Skälen för regeringens bedömning:

Egna aktiers ställning enligt kapitaltäckningsreglerna

Det är väsentligt att en utvidgad rätt att förvärva och överlåta egna aktier

inte försämrar kreditinstitutens och värdepappersbolagens finansiella

stabilitet. De redovisningsregler som föreslagits innebär att egna aktier

inte får tas upp som en tillgång i balansräkningen och att förvärv och

avyttring skall redovisas direkt mot eget kapital (se vidare avsnitt 9.5).

Ett innehav av egna aktier - som i ekonomiskt hänseende inte innebär

något värde för bolaget - kommer således inte att ingå i ett kreditinstituts

eller värdepappersbolags kapitalbas. Detta överensstämmer med mot-

svarande ordning för försäkringsbolag (jfr avsnitt 8.1).

Ett kreditinstituts och värdepappersbolags förvärv av egna aktier

kommer att reducera det egna kapitalet och därmed också institutets

kapitalbas. De risker som institutet får ta t.ex. kreditrisker liksom

storleken på institutens aktieinnehav ställs i många fall i relation till

institutets kapitalbas. Risktagandet kan alltså behöva anpassas till den

reducerade kapitalbasen. Till detta kommer att det finns en nedre gräns

som kapitalbasen inte får underskrida. Institutet måste självfallet ta

hänsyn till dessa bestämmelser när de förvärvar egna aktier. För-

hållandena är dock i princip inte annorlunda än när kapitalbasen minskas

genom vinstutdelning.

Några särskilda bestämmelser om egna aktier i lagen (1994:2004) om

kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värde-

pappersbolag kan därför inte anses erforderliga.

Egna aktiers ställning vid ägarprövning

För finansiella företag finns, utöver regler om lägsta kapitalbas, flera

rörelseregler vars tillämpning beror på hur stor andel av aktierna eller

rösterna som någon har. Det kan vara fråga om kreditinstitutets eget

innehav eller dess aktieägares. Tillämpningen kan påverkas såväl av det

finansiella företagets förvärv av egna aktier som av tredje mans förvärv

av egna aktier.

Vid tillämpningen av dessa bestämmelser kommer den allmänna

princip som föreslås komma till uttryck i 1 kap. 7 § aktiebolagslagen och

1 kap. 9 d § försäkringsrörelselagen att gälla, dvs. att bolagets innehav av

egna aktier beaktas genom att rösterna reduceras. Det gäller dock inte om

annat uttryckligen följer av bestämmelsen i fråga eller annars klart

framgår av sammanhanget.

För en aktieägare kan ett finansiellt företags förvärv av egna aktier få

betydelse enligt de s.k. ägarprövningsreglerna (7 kap. 10 14 b §§ och

9 kap. 3 § bankrörelselagen, 2 kap. 3 § och 3 kap. 2 2 e §§ försäkrings-

rörelselagen, 2 kap. 1 § och 6 kap. 3 a 3 h §§ lagen om värdepappers-

rörelse samt 2 kap. 1 § och 5 kap. 11 15 b §§ lagen om finansierings-

verksamhet). Reglerna ställer upp särskilda krav på ägare som har ett

kvalificerat innehav i, eller en nära förbindelse med, ett finansiellt

företag. Med innehav avses ett direkt eller indirekt ägande i ett företag

om innehavet representerar tio procent eller mer av kapitalet eller av

samtliga röster eller annars möjliggör ett väsentligt inflytande över

företaget. Med nära förbindelse avses bl.a. innehav, direkt eller indirekt,

av minst en femtedel av kapital eller röstetalet i ett annat företag.

Lämpligheten hos de ägare som har ett kvalificerat innehav av aktier

prövas första gången i samband med prövningen av ansökan om tillstånd

för företaget att driva finansiell verksamhet, t.ex. bankrörelse. Därefter

görs en lämplighetsprövning vid ett direkt eller indirekt förvärv av aktier

i företaget som medför att förvärvarens sammanlagda innehav utgör ett

kvalificerat innehav. Detsamma gäller ett förvärv som innebär att ett

kvalificerat innehav ökar så att det uppgår till eller överstiger 20, 33 eller

50 procent av aktiekapitalet eller röstetalet för samtliga aktier eller så att

institutet blir ett dotterbolag.

Om den som har ett kvalificerat innehav av aktier utövar eller kan

antas komma att utöva sitt inflytande på ett sätt som motverkar vissa

närmare krav på verksamheten i företaget, kan Finansinspektionen

ingripa med sanktioner. Inspektionen kan också ingripa mot den som har

nära förbindelse med ett finansiellt företag och som försvårar en effektiv

tillsyn av företaget.

Frågan uppkommer om reglerna måste justeras med hänsyn till

förslagen i detta sammanhang.

Ägarprövningsreglerna avser, som framgått, bara direkta eller indirekta

förvärv av aktier eller andelar. När ett bolag förvärvar egna aktier ökar

visserligen de övriga aktieägarnas kapitalandel och inflytande över

bolaget, eftersom de aktier som tillhör bolaget inte kan företrädas vid

bolagsstämman. Dessa förändringar omfattas dock inte av ägarpröv-

ningsreglerna på så sätt att ägarens lämplighet skall prövas enbart till

följd av bolagets förvärv av egna aktier.

Ett finansiellt företagsinnehav av egna aktier skall dock tillmätas

betydelse vid bedömningen av hur stort innehav en befintlig ägare

faktiskt har. Enligt vår mening innebär redan gällande bestämmelser att

företagets innehav av egna aktier skall beaktas vid bedömningen av

inspektionens möjlighet att ingripa mot en ägare som har ett kvalificerat

innehav och som utövar eller kan antas komma att utöva sitt inflytande

på ett sätt som motverkar en utveckling av verksamheten i strid mot de

närmare krav som rörelsereglerna ställer upp. Bestämmelsernas anknyt-

ning till utövandet av inflytande innebär i praktiken också att förhållandet

skall vara av viss varaktighet för att inspektionen skall ingripa.

Enligt vår mening har ägarprövningsreglerna redan i dag en tillfreds-

ställande utformning som ger möjlighet att beakta de finansiella före-

tagens innehav av egna aktier. Någon ändring i reglerna är därför inte

nödvändig.

Egna aktiers ställning i placeringssammanhang

Även i andra fall än de nyss nämnda får den allmänna principen att räkna

bort egna aktier betydelse. Följande fall kan nämnas.

I 2 kap. 15 a § bankrörelselagen finns en bestämmelse som begränsar

en banks innehav av s.k. placeringsaktier dels i förhållande till bankens

kapitalstyrka, dels i förhållande till röstetalet i det bolag där placeringen

görs.

En liknande situation kan uppkomma för värdepappersfonders innehav

av aktier. Enligt 19 § lagen (1990:1114) lagen om värdepappersfonder

får en värdepappersfonds innehav av aktier från en och samma emittent

inte överstiga fem procent av röstvärdet för samtliga av emittenten

utfärdade aktier. Om ett fondbolag förvaltar flera värdepappersfonder,

gäller röstvärdebegränsningen det sammanlagda innehav som fonderna

har.

I 2 kap. 17 § bankrörelselagen, 3 kap. 7 § lagen om värdepappers-

rörelse och 3 kap. 10 § lagen om finansieringsverksamhet finns bestäm-

melser om s.k. jävskrediter. Där föreskrivs att institutet inte på andra

villkor än sådana som det normalt ställer upp får lämna kredit till en

närmare angiven jävskrets. I denna krets finns andra aktieägare än staten

med ett aktieinnehav som motsvarar minst tre procent av hela aktie-

kapitalet.

Sammanfattningsvis kan nuvarande bestämmelser om placeringsaktier

och jävskrediter kvarstå oförändrade.

9 Redovisning av egna aktier

9.1 Skall egna aktier redovisas som tillgång?

Regeringens förslag: Egna aktier skall inte få tas upp som tillgång i

balansräkningen.

Kommitténs förslag: Kommittén har inte lämnat något förslag i denna

del.

Remissinstanserna: Några remissinstanser, däribland Riksskatteverket

och Bokföringsnämnden, har efterfrågat en reglering av hur förvärv och

överlåtelse av egna aktier skall behandlas i redovisningen.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Synpunkter vid remissmötet: Promemorians förslag har inte mött

några invändningar.

Bakgrund: Om publika aktiebolag får en förhållandevis vidsträckt

möjlighet att förvärva och överlåta egna aktier, aktualiseras frågan om

hur egna aktier skall redovisas. Behovet av ytterligare lagregler måste

bedömas mot bakgrund av de regler om redovisning av egna aktier som

redan finns, de krav som EG-rätten ställer och den internationella

utvecklingen i denna fråga.

Olika länders lagstiftning intar olika synsätt i frågan. I EG:s fjärde

bolagsrättsliga direktiv (rådets direktiv, 78/660/EEG, av den 25 juli 1978

om årsbokslut i vissa bolagsformer) lämnas två alternativ vad gäller

redovisning av egna aktier (jfr artiklarna 8, 9 och 10). Det ena

alternativet är att redovisning sker i balansräkningen på tillgångssidan. I

så fall skall ett motsvarande belopp som bolaget inte får förfoga över tas

upp som en reserv på passivsidan (se artikel 22.1 b i EG:s andra

bolagsrättsliga direktiv). Utgångspunkten för denna redovisningsmetod

är uppenbarligen att aktierna anses ha ett värde för bolaget som skall

uppskattas enligt direktivets bestämmelser. Det andra alternativet är att

aktierna över huvud taget inte redovisas som tillgång i balansräkningen.

Gällande svensk rätt motsvarar snarast det senare av dessa båda

alternativ; aktierna skall visserligen tas upp i balansräkningen men åsätts

inget värde (se 4 kap. 14 § årsredovisningslagen).

Bland internationella redovisningsnormer torde f.n. uttalanden från

International Accounting Standards Committee (IASC) ha störst

betydelse. Inom IASC finns en akutgrupp Standing Interpretations

Committee (SIC) som vid behov gör uttalanden i redovisningsfrågor. I

ett sådant uttalande, SIC 16, uttalas att egna aktier skall redovisas i

balansräkningen som ett avdrag från eget kapital. I noterna skall

förvärvet av egna aktier redovisas som en förändring i eget kapital.

Upplysning om storleken på avdraget från eget kapital skall anges i

balansräkningen eller i noterna. När aktierna avyttras, skall eventuell

vinst eller förlust inte resultatföras. Mottagen ersättning skall endast

redovisas som en förändring i eget kapital. I uttalandet hänvisas också till

IAS 1.74(a)(vi) som föreskriver att anskaffningskostnaden för egna aktier

kan redovisas antingen i balansräkningen eller i noterna. Det får ske på

flera olika sätt. Ett alternativ är att de totala kostnaderna tas upp som en

egen justeringspost i eget kapital. Ett annat är att aktiekapitalet minskas

med aktiernas nominella värde samtidigt som ett eventuellt över- eller

underpris för aktierna redovisas som en justeringspost i exempelvis

balanserad vinst eller förlust. Ett tredje alternativ är att alla poster i eget

kapital reduceras proportionellt med anskaffningsvärdet för aktierna.

Skälen för regeringens förslag: Som ovan har nämnts innehåller EG:s

fjärde bolagsrättsliga direktiv två alternativa redovisningsmetoder. Det

ena alternativet innebär att aktierna tas upp som tillgång i balans-

räkningen. Alternativet förutsätter uppenbarligen att aktierna tas upp till

ett värde och värderas enligt de värderingsregler som finns i direktivet.

Denna redovisningsmetod framstår dock som tveksam, eftersom den ger

intrycket av att det sammanlagda egna kapitalet i bolaget är detsamma

före som efter förvärvet, trots att förvärvet har inneburit en minskning av

tillgångarna utan att bolaget har tillförts något reellt värde. Bilden av det

egna kapitalet blir alltså felaktig, något som i sin tur kan leda till att

nyckeltalsberäkningar slår fel. Till detta kommer att metoden sannolikt

inte är förenlig med SIC 16. Detta uttalande förutsätter att förvärv av

egna aktier kommer till synes i en minskning av eget kapital. Det nu

behandlade alternativet bör alltså inte väljas.

Den nuvarande svenska redovisningsmetoden, där aktierna tas upp som

tillgång men utan något värde, har inte samma nackdelar som den nyss

nämnda modellen. Metoden kan sägas ha ett mera begränsat syfte,

nämligen att lämna upplysning om att företaget innehar egna aktier. Det

slaget av information kan dock lika väl lämnas genom en upplysning i

not eller i förvaltningsberättelsen. Den svenska metoden stämmer

dessutom mindre väl överens med EG:s fjärde bolagsrättsliga direktiv.

Direktivet innehåller inte någon särskild föreskrift om att egna aktier kan

tas upp som tillgång utan att åsättas något värde. Det synes i stället bygga

på tanken att ett innehav av egna aktier om det över huvud taget tas upp

på balansräkningens tillgångssida skall behandlas som vilket aktie-

innehav som helst och följaktligen åsättas ett värde och bli föremål för

värdejusteringar när så behövs.

Vi anser därför att övervägande skäl talar för den andra

redovisningsmetoden som kommer till synes i direktivet, d.v.s. innehav

av egna aktier tas över huvud taget inte upp på balansräkningens

tillgångssida. Att bolaget innehar egna aktier bör i stället komma till

uttryck i en särskild upplysning i förvaltningsberättelsen (se vidare

avsnitt 9.2 och 9.3; se dock avsnitt 9.5 om sådana innehav som enligt

lagen om värdepappersrörelse får ske för att underlätta rörelsen).

Balansräkningsschemat i bilaga 2 till årsredovisningslagen bör därför

justeras på så sätt att posten Egna aktier utgår. Vidare bör bestämmelsen i

4 kap. 14 § första stycket årsredovisningslagen om att egna aktier inte får

tas upp till något värde ersättas av en bestämmelse om att egna aktier inte

får tas upp som tillgång.

9.2 Hur skall betalningar i samband med förvärv och

överlåtelse av egna aktier redovisas?

Regeringens förslag: Utbetalningar och inbetalningar till bolaget i

samband med förvärv och överlåtelser av egna aktier skall inte

resultatföras utan föras direkt mot fritt eget kapital och inte påverka

bundet eget kapital.

Kommitténs förslag: Kommittén har inte uttalat sig i denna fråga.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Synpunkter vid remissmötet: Remissinstanserna har inte haft några

invändningar mot förslaget.

Skälen för regeringens förslag:

Skall betalningar i samband med förvärv och överlåtelser av egna aktier

resultatföras?

Det kan synas som att ett aktiebolag som säljer ut egna aktier till ett

högre respektive lägre pris än vad det har förvärvat aktierna för

därigenom gör en vinst respektive en förlust som bör återspeglas i

resultaträkningen. Den förändring i eget kapital som uppkommer i nyss

behandlade situationer torde emellertid inte vara att bedöma som en vinst

eller en förlust för bolaget utan snarare som en transaktion mellan å ena

sidan de aktieägare som gett upp sin andel i eget kapital och de kvar-

stående aktieägarna (jfr IAS 32. A8). Mot den bakgrunden ligger det

närmast till hands att såsom har konstaterats i SIC 16 anse att

förvärv med åtföljande utförsäljning inte ger upphov till någon sådan

förändring av bolagets förmögenhetsställning som bör återspeglas i resul-

taträkningen.

Är detta synsätt då förenligt med EG-rätten? Det fjärde bolagsrättsliga

direktivet får förstås så att egna aktier som tas upp som tillgång i balans-

räkningen skall göras till föremål för behövliga värdejusteringar vilka

skall redovisas i resultaträkningen (jfr artiklarna 35.1.c och 39.1.b). Det

slaget av redovisning förutsätter resultatföring. Den ovan förordade

ordningen där egna aktier inte tas upp på tillgångssidan i balans-

räkningen träffas däremot inte av EG-rättens krav på resultatföring.

Utbetalningar och inbetalningar till bolaget i samband med förvärv och

överlåtelser av egna aktier bör således inte föras över resultaträkningen.

Vid förvärv av egna aktier är det i stället naturligt att avdrag sker direkt i

eget kapital med belopp motsvarande utgifterna för förvärvet. Vid

avyttring är det på motsvarande sätt naturligt att det egna kapitalet ökas

med nettoinkomsten av överlåtelsen (jfr SIC D 17). Detta bör komma

till uttryck i 5 kap. 14 § årsredovisningslagen, en bestämmelse som

behandlar bl.a. förändringar i eget kapital.

Beträffande vissa slag av innehav för att underlätta värdepappers-

rörelse, se avsnitten 9.4 och 9.5.

Hur skall förändringen i eget kapital redovisas?

Av det föregående har framgått att ett förvärv eller en försäljning av egna

aktier bör redovisas som en förändring i eget kapital och att detta bör

komma till uttryck i 5 kap. 14 § andra stycket årsredovisningslagen. Den

specifikation som föreskrivs där skall ske i en not eller, om det inte står i

strid med kravet på överskådlighet, i balansräkningen (jfr 5 kap. 1 §

första stycket). Detta bör givetvis gälla även i detta sammanhang.

Bestämmelsen låter sig för övrigt förenas med vad som sägs i SIC 16.

En särskild fråga är vilka poster inom eget kapital som skall justeras

med anledning av ett förvärv eller en avyttring av egna aktier. SIC 16

lämnar flera olika alternativ. Frågan regleras inte uttryckligen i EG-

rätten. Mot bakgrund av att EG:s andra bolagsrättsliga direktiv endast

tillåter förvärv av egna aktier inom ramen för fritt eget kapital står det

dock klart att förändringen inte skall påverka storleken av det bundna

egna kapitalet. EG-rättens ståndpunkt bör givetvis gälla även i Sverige.

Den förändring av eget kapital som ett förvärv eller en avyttring av egna

aktier ger upphov till bör därför endast få påverka poster som ingår i fritt

eget kapital, t.ex. balanserad vinst eller förlust. Vid ett förvärv av egna

aktier bör alltså avdrag ske i fritt eget kapital med beloppet av utgifterna

för förvärvet och vid en avyttring bör det fria egna kapitalet i stället ökas

med nettoinkomsten från överlåtelsen. Även detta bör komma till uttryck

i 5 kap. 14 § årsredovisningslagen.

9.3 Särskilda upplysningar om förvärv och överlåtelser

av egna aktier

Regeringens förslag: I förvaltningsberättelsen skall lämnas upplysningar

om innehav av egna aktier, bl.a. om det antal egna aktier som bolaget

innehar och den betalning som har erlagts vid förvärvet av aktierna.

Kommitténs förslag: Kommittén har inte lämnat något förslag.

Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag.

Synpunkter vid remissmötet: Remissinstanserna har inte haft några

invändningar mot förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Om aktiebolagslagen ändras, så att

förvärv av egna aktier blir möjliga i någon omfattning av betydelse,

uppkommer frågan om att införa regler av det slag som anges i artikel

22.2 i EG:s andra bolagsrättsliga direktiv och artikel 46.2 i EG:s fjärde

bolagsrättsliga direktiv. Innebörden i bestämmelserna är att det i förvalt-

ningsberättelsen skall lämnas upplysningar i följande hänseenden:

 skälen för de förvärv av egna aktier som har skett under

räkenskapsåret,

 antal och nominellt belopp av de aktier som har förvärvats och avytt-

rats under räkenskapsåret samt den andel av det tecknade aktiekapitalet

som dessa aktier utgör,

 uppgift om vederlag som har utgått vid förvärv eller avyttring mot

vederlag,

 antal och nominellt belopp beträffande samtliga aktier som innehas

av bolaget samt den andel av det tecknade kapitalet som dessa aktier

utgör.

Direktivets bestämmelser är tvingande och synes för övrigt ha goda

skäl för sig. I den svenska lagen bör därför införas upplysningskrav av de

angivna slagen.

I 5 kap. 14 § tredje stycket årsredovisningslagen föreskrivs i dag att det

i årsredovisningen skall lämnas information om det nominella beloppet

av egna aktier. Från användarsynpunkt är inte endast den uppgiften utan

också uppgifter om den sammanlagda ersättning som bolaget har betalat

för egna aktier av intresse. Det bör därför uppställas ett sådant upp-

lysningskrav. Upplysningarna bör, liksom övriga upplysningar om egna

aktier, lämnas i förvaltningsberättelsen.

9.4 Redovisning vid innehav på kort sikt?

Regeringens bedömning: Det bör inte införas några särskilda redovis-

ningsregler avseende kortsiktiga innehav av egna aktier.

Kommitténs bedömning: Kommittén har inte diskuterat frågan.

Promemorians bedömning: I promemorian har uttalats att kortsiktiga

innehav av egna aktier inte bör särregleras.

Synpunkter vid remissmötet: Remissinstanserna har inte haft några

invändningar mot bedömningen.

Skälen för regeringens bedömning: Ovan har föreslagits att ett

innehav av egna aktier inte skall tas upp som tillgång i balansräkningen

och att utbetalningar och inbetalningar i samband med en överlåtelse inte

skall resultatföras utan redovisas genom avdrag direkt från fritt eget

kapital. En särskild fråga är om det finns anledning att avvika från dessa

principer i fråga om kortfristiga innehav, i synnerhet i fråga om egna

aktier i handelslager. I en del europeiska länder, t.ex. Danmark, tas egna

aktier upp som tillgång i balansräkningen i just sådana situationer.

Det förslag till ändringar i aktiebolagslagen som nu föreslås i fråga om

förvärv av egna aktier har inte till syfte att bereda aktiebolag möjlighet

att bedriva regelrätt handel i egna aktier. Tvärtom har förslaget utformats

så att handel i bemärkelsen frekventa förvärv och utförsäljningar av

samma aktier knappast blir möjlig. Som exempel på regler som

försvårar en sådan handel kan nämnas de särskilda formkrav som

föreslås gälla i samband med beslut om förvärv och överlåtelse av egna

aktier samt korttidshandelsförbudet. Mot den bakgrunden finns det

knappast anledning att, såvitt gäller aktiebolag i allmänhet, ha några

särskilda bestämmelser i årsredovisningslagen som tar sikte på

kortsiktiga innehav. Det kan tilläggas att regler som ger möjlighet att

redovisa nu diskuterade innehav som tillgångar sannolikt skulle stå i strid

med de principer som kommer till uttryck i SIC 16.

Redovisning av innehav av egna aktier i syfte att underlätta

värdepappersrörelse kommer att behandlas i avsnitt 9.5.

9.5 Redovisning av egna aktier i finansiella företag

Regeringens förslag: Bankaktiebolag, försäkringsaktiebolag och

andra finansiella aktiebolag skall redovisa egna aktier enligt samma

principer som aktiebolag i allmänhet.

Kommitténs förslag: Kommittén har inte behandlat dessa frågor.

Promemorian förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. I

fråga om egna aktier för att underlätta värdepappersrörelsen överens-

stämmer promemorians alternativ 1, som innebär att aktierna redovisas

enligt samma principer som egna aktier i allmänhet, med regeringens

förslag.

Synpunkter vid remissmötet: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt

promemorians förslag eller lämnat det utan erinran.

Bokföringsnämnden och Svenska Bankföreningen har dock förordat att

transaktioner av egna aktier för att underlätta värdepappersrörelsen redo-

visas enligt promemorians alternativ 2, som innebär att aktierna

redovisas som en tillgång i balansräkningen och att resultatföring sker

enligt samma regler som finansiella omsättningsaktier i allmänhet.

Finansinspektionen har föreslagit att transaktionerna skall påverka

resultaträkningen utan att aktierna tas upp som tillgång i balans-

räkningen. Den möjligheten skulle i så fall gälla som en option till

alternativ 1.

Bakgrund: Bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag och värdepappers-

bolag skall följa redovisningsreglerna i lagen (1995:1559) om årsredo-

visning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL). Försäkrings-

aktiebolag skall följa redovisningsreglerna i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag (ÅRFL).

Trots att sådana finansiella företag omfattas av särskilda redovisnings-

lagar gäller i stort enhetliga redovisningsregler med allmänna aktiebolag

och andra företag som omfattas av årsredovisningslagen (1995:1554).

ÅRKL och ÅRFL hänvisar i betydande utsträckning till årsredovisnings-

lagen, bl.a. när det gäller allmänna värderingsregler och upplysnings-

regler. Utgångspunkten för lagstiftningen är att finansiella företag skall

följa samma redovisningsregler som företag i allmänhet, om det inte

finns särskilda skäl med hänsyn till de finansiella företagens särart (jfr

prop. 1998/99:130 s. 354).

Skälen för regeringens förslag:

Förvärv enligt aktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen

De redovisningsregler som i det föregående har föreslagits för de

aktiebolag som omfattas av årsredovisningslagen innebär att egna aktier

inte får tas upp som en tillgång i balansräkningen. Utgifter och inkomster

från förvärv respektive överlåtelser av egna aktier skall inte redovisas i

resultaträkningen. I stället skall utgifterna och inkomsterna redovisas

direkt mot fritt eget kapital. Vidare skall information om förvärv och

överlåtelse lämnas i förvaltningsberättelsen (se avsnitten 9.1, 9.2 och

9.3).

Enligt vår mening finns det inte några särskilda skäl som motiverar att

de finansiella företagen skall redovisa egna aktier som förvärvats med

stöd av aktiebolagslagen eller försäkringsrörelselagen på något annat sätt

än företag i allmänhet. Det anförda föranleder ett antal ändringar i ÅRKL

och ÅRFL av samma slag som har föreslagits i årsredovisningslagen.

Ändringarna behandlas i författningskommentarerna till ÅRKL och

ÅRFL.

I ett avseende är dock särskilda redovisningsregler befogade för

livförsäkringsaktiebolag. Det gäller de livförsäkringsaktiebolag som inte

får dela ut vinst. Som en följd av att dessa bolag inte får dela ut vinst

saknar de fritt eget kapital. Sådana aktiebolag måste därför redovisa

eventuella köp och försäljningar av egna aktier mot bundet eget kapital

(se vidare författningskommentaren till 5 kap. 2 § ÅRFL).

Förvärv för att underlätta värdepappersrörelse

En särskild fråga för vissa finansiella företag är om de nyss nämnda

redovisningsprinciperna bör tillämpas även för sådana förvärv av egna

aktier som får ske för att underlätta värdepappersrörelse (se 4 kap. 5 §

lagen om värdepappersrörelse). Frågan blir av betydelse för de bank-

aktiebolag och värdepappersbolag som har fått tillstånd att som värde-

pappersinstitut bedriva värdepappersrörelse (se vidare avsnitt 5.12).

Sådana förvärv motiveras delvis av andra skäl än de som ligger bakom

de nya bestämmelserna om förvärv och överlåtelse av egna aktier.

Eftersom förvärven har anknytning till värdepappersrörelsen, ligger det

nära till hands att transaktionerna redovisas enligt samma principer som

bolagets köp och försäljning av andra aktier eller, i vart fall, att trans-

aktionerna resultatförs. Flera remissinstanser har också ansett att en

redovisning som en tillgång med åtföljande resultatföring bättre åter-

speglar det samlade resultatet av bankaktiebolagets eller värdepappers-

bolagets handel med värdepapper.

En sådan redovisning skulle dock avvika från de redovisningsprinciper

som funnits lämpliga för företag i allmänhet.

Även i vissa andra fall, där det inte finns särregler, kan en redovisning

i resultaträkningen framstå som naturlig, t.ex. vid förvärv av en annan

rörelse där egna aktier ingår som relativt omgående skall säljas över börs

eller annan marknadsplats (jfr avsnitt 9.4).

Som tidigare framgått har en undergrupp inom det internationella

organet IASC förordat en redovisning av egna aktier direkt mot eget

kapital. Ett lagkrav på att egna aktier i värdepappersrörelse skall

redovisas som andra aktier skulle alltså förhindra berörda företag från att

följa denna rekommendation.

Frågan om redovisningen av egna aktier i handelsverksamhet är

föremål för olika uppfattningar. Det nyss nämnda uttalandet från IASC

har också ifrågasatts på denna punkt. I andra länder förekommer att egna

aktier i handelsverksamhet tas upp som en tillgång i balansräkningen och

att transaktionerna påverkar resultaträkningen.

En möjlighet är att införa en bestämmelse som låter företaget välja

redovisningsalternativ för aktier i värdepappersrörelsen, dvs. de får

redovisas antingen enligt i det föregående föreslagna regler för egna

aktier eller också enligt principerna för överlåtbara värdepapper (jfr

4 kap. 9 § årsredovisninglagen samt 4 kap. 1 och 6 §§ ÅRKL). Det

senare alternativet skulle enligt direktivet behöva förenas med regler om

avsättningar av tillgångsvärdet till en bunden reserv.

En sådan valfrihet har emellertid den nackdelen att jämförelser mellan

kreditinstitut och värdepappersbolag försämras om företagen väljer olika

alternativ.

En särbestämmelse kräver också ytterligare utredning och ställnings-

taganden, t.ex. om behandlingen i kapitaltäckningssammanhang och i en

kontrollbalansräkning. I detta sammanhang finns det inte tillräckligt ut-

rymme för sådana överväganden. Sådana särbestämmelser torde dock

kunna undvikas om transaktioner gällande egna aktier i värdepappers-

rörelsen redovisas i resultaträkningen utan att samtidigt tas upp som en

tillgång i balansräkningen, vilket Finansinspektionen pekat på. En sådan

redovisning vore dock ovanlig. Den förordas inte heller av IASC. Det är

också tveksamt om en sådan ordning i alla delar är förenlig med EG:s

redovisningsdirektiv.

Detta redovisningsalternativ bör inte väljas.

Sammanfattningsvis bör förvärv och överlåtelser av egna aktier med

stöd av lagen om värdepappersrörelse redovisas enligt samma principer

som andra innehav av egna aktier.

De upplysningar om egna aktier som föreslås i årsredovisningslagen

får relevans även för innehav av egna aktier i värdepappersrörelse. De

upplysningar som därutöver kan behövas för att så bra som möjligt

återspegla resultatet av kreditinstitutens och värdepappersbolagens sam-

lade värdepappershandel bör regleras genom föreskrifter eller allmänna

råd.

Det går inte att utesluta att praxis och uttalanden i internationella

sammanhang mera konsekvent kommer att innebära att egna aktier i

handelsverksamhet tas upp som en tillgång med åtföljande resultatföring.

I sådant fall bör frågan om redovisning av egna aktier i värdepappers-

rörelse prövas på nytt.

10 Ikraftträdande

De nya reglerna bör träda i kraft så snart som möjligt. Med hänsyn till att

riksdagen inte kommer att kunna ta ställning till propositionen förrän

tidigast i februari 2000 bör reglerna börja gälla den 10 mars 2000. Detta

gör att det blir möjligt att fatta beslut om förvärv av egna aktier på

bolagsstämmor som hålls den 10 mars 2000 eller därefter.

11 Kostnader

Effekter på statens skatteintäkter

Det finns anledning anta att de nu föreslagna reglerna om förvärv av egna

aktier kommer att få inverkan på statens skatteintäkter.

För det första kan förslaget få vissa konsekvenser för statens kupong-

skatteintäkter. Den föreslagna möjligheten till förvärv av egna aktier

medför att företagen kan göra sig av med tillfälliga överskottsmedel utan

att behöva ändra sin långsiktiga utdelningspolitik. Detta kan vara av

betydelse genom att förändringar i utdelningspolitiken anses ha en viktig

signalfunktion om företagens framtida vinstmöjligheter. I dag utgör

nedsättning av aktiekapitalet genom inlösen ett alternativt sätt att minska

denna typ av överskott. Eftersom inlösen är ett mer komplicerat för-

farande än förvärv av egna aktier, finns det anledning tro att förvärv av

egna aktier till betydande del kommer att ersätta inlösen. Till den del

förvärv av egna aktier ersätter inlösen av aktier som ägs av svenska

medborgare uppkommer inga statsfinansiella effekter, då aktieägarnas

överlåtelser av aktier till bolaget i likhet med inlösen torde vara att

bedöma som avyttring och därmed reavinstbeskattas. Däremot innebär

det att kupongskatten på inlösta aktier som ägs av utländska medborgare

uteblir. Detta medför en statsfinansiell kostnad om 60 miljoner kronor.

För det andra kan förslaget få betydelse för skatten på utdelningar. Den

svenska dubbelbeskattningen av inkomster från bolagssektorn medför att

den effektiva skatten på utdelningar är högre än på kapitalvinster. Detta

innebär att det är skattemässigt förmånligare för aktieägare att till-

godogöra sig bolagets inkomster genom försäljning av aktier än genom

utdelning. För år 2000 beräknas summan skattepliktiga utdelningar till

svenska hushåll uppgå till 10,98 miljarder kronor. Utdelningarna på

juridiska personers kapitalplaceringsaktier beräknas uppgå till 13,15

miljarder kronor.

Frågan är då hur stor del av denna utdelningsvolym som kan komma

att ersättas med återköp. För ägarna finns det skattemässiga incitament

att tillgodogöra sig bolagsinkomster genom reavinster i stället för genom

utdelningar. Visserligen innebär en avyttring av aktier att framtida avdrag

för anskaffningskostnad minskar. Givet positiv diskonteringsränta inne-

bär en substitution av utdelningar mot återköp att nuvärdet av skatte-

betalningarna sjunker. Mot denna bakgrund är det inte orealistiskt att

räkna med att 10 procent av de utdelade beloppen ersätts med återköp.

Av detta följer att 2,41 miljarder kronor av utdelningarna initialt ersätts

med återköp. Den omedelbara konsekvensen av att utdelningsvolymen

sjunker med 2,41 miljarder kronor är ett skattebortfall på 680 miljoner

kronor. Detta balanseras till viss del av att vinsterna på de avyttrade

aktierna beskattas. Med en antagen årlig nominell värdeökning på aktier

om 9 procent och under antagande om en genomsnittlig innehavstid på 5

år beräknas anskaffningskostnaden uppgå till ca 65 procent av

återköpsvärdet. Vinsten uppgår därmed till 35 procent av återköpsvärdet,

vilket medför reavinstskatt på 240 miljoner kronor. Den periodiserade

effekten ikrafträdandeåret uppgår således till 440 miljoner kronor. Vid en

kassamässig redovisning blir effekten 680 miljoner kronor, beroende på

att utdelningsinkomster preliminärbeskattas medan den ökade reavinst-

skatten inflyter först året därpå genom fyllnadsinbetalningar.

Intäktsbortfallet balanseras till viss del av ett framtida lägre anskaff-

ningsvärde. Avdrag för anskaffningskostnaden som skulle ha gjorts i

framtiden görs i stället i dag. Detta innebär att skattebasen breddas det år

en framtida avyttringen skulle ha skett. Hur stor tidigareläggningen blir

kan inte bedömas med någon säkerhet. I beräkningen antas emellertid en

tidigareläggning med 3 år.

Tidigareläggningseffekten innebär att man fr.o.m. det fjärde året får en

balanserande inkomstförstärkning. Givet att utdelningsvolymen följer

värdeökning på aktier innebär detta att det periodiserade skattebortfallet

sjunker från 530 miljoner kronor år 3 till 150 miljoner kronor år 4. Vid

en redovisning i kassamässiga termer uppkommer detta brott i stället

mellan år 4 och år 5.

Den varaktiga statsfinansiella kostnaden kan beräknas som nuvärdet av

alla framtida skatteeffekter multiplicerat med statslåneräntan (vilken

antas uppgå till 5 %). Sammantaget beräknas den varaktiga statsfinan-

siella kostnaden, inklusive kupongskattebortfallet, de första 20 åren bli

400 miljoner kronor.

De finansiella effekterna av det nu aktuella förslaget i detta avseende

har beaktats vid de inkomstberäkningar som regeringen tidigare har

presenterat i budgetpropositionen för år 2000.

Övriga kostnadseffekter

De aktuella förslagen får vissa konsekvenser för Finansinspektionens

verksamhet.

Förvärv och överlåtelse av egna aktier på marknadsplatser utanför EES

skall kräva inspektionens tillstånd. Endast ett fåtal svenska företag är

dock noterade utanför EES och ärendena kan inom överskådlig tid antas

bli få.

De utvidgade möjligheterna att handla med egna aktier ställer nya krav

på Finansinspektionen såvitt avser tillsyn av handelsförbudet och övriga

bestämmelser i insiderlagen liksom ändringar i rutiner för registrering

och rapportering. Förslaget innehåller också ett bemyndigande för in-

spektionen att meddela föreskrifter om handelsregler som en börs eller

auktoriserad marknadsplats skall ha för bolags förvärv av egna aktier.

Ändringarna kan dock inte anses medföra att antalet tillsynsärenden ökar

i och för sig. De insatser i form av föreskriftsarbete, rådgivning och

systemanpassningar som krävs i detta avseende kan inte heller bedömas

bli så omfattande eller varaktiga att uppgifterna inte kan lösas på ett

tillfredsställande sätt inom ramen för befintliga resurser.

De ekonomiska konsekvenserna för Finansinspektionen kan alltså

antas bli begränsade. Några ytterligare resurser behöver därför inte till-

föras inspektionen med anledning av förslagen.

Förslagen torde i övrigt inte ha några märkbara kostnadskonsekvenser

för det allmänna.

12 Författningskommentar

12.1 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen

(1975:1385)

1 kap. 7 §

En aktie som innehas av aktiebolaget självt (egen aktie) eller av dess

dotterföretag skall inte räknas med när det i lag eller bolagsordningen

för giltigt beslut eller för utövande av befogenhet föreskrivs samtycke av

ägare till en viss andel av aktierna. En sådan aktie skall inte heller

räknas med vid tillämpningen av bestämmelser i lag eller bolags-

ordningen som förutsätter att någon eller några innehar en viss andel av

aktierna eller rösterna i bolaget.

(Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Paragrafen är ny. Den har utformats med beaktande av Lagrådets

synpunkter.

Första meningen motsvarar andra meningen i 9 kap. 4 § i den

paragrafens hittills gällande lydelse. För att markera att en egen aktie inte

utgör en tillgång i bolagets hand har det tidigare använda uttrycket

 tillhör bolaget bytts ut mot innehas av bolaget. Någon saklig ändring

är inte avsedd. Som Lagrådet har påpekat syftar begreppet innehav i

detta sammanhang på vad som civilrättsligt utgör äganderätt. Begreppet

omfattar alltså inte innehav som enbart grundar sig på exempelvis

pantsättning.

Bestämmelsen i andra meningen har behandlats i avsnitt 6. Den tar

sikte på tillämpningen av sådana bestämmelser i lag eller bolagsordning

som skall tillämpas först om någon innehar en viss andel av bolagets

aktier eller röster. Sådana bestämmelser finns i bl.a. 12 kap. 7 § andra

stycket 4 och 14 kap. 31 § första stycket aktiebolagslagen. Innebörden av

förevarande bestämmelse är att aktier som bolaget självt eller dess

dotterföretag innehar skall räknas bort vid prövningen av om det i

respektive bestämmelse angivna andelstalet är uppnått. Som exempel kan

tas 14 kap. 31 §, en bestämmelse som ger den som innehar mer än 90

procent av aktierna och rösterna i bolaget rätt att lösa in övriga aktier.

Om bolaget självt innehar tio procent av aktierna och dessa aktier

representerar tio procent av rösterna i bolaget, finns det en sådan rätt till

inlösen redan om någon innehar mer än 81 procent av rösterna och

aktierna. 81 procent motsvarar nämligen 90 procent av aktierna och

rösterna i bolaget, sedan de tio procent av aktierna som bolaget självt

innehar har räknats bort. Det ligger i sakens natur att bestämmelsen inte

gäller vid tillämpning av bestämmelser som tar sikte just på andelen egna

aktier i bolaget (jfr 7 kap. 9 §).

Med lag avses i förevarande sammanhang inte endast aktie-

bolagslagen utan också annan lagstiftning. Som exempel kan nämnas

lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument och de där

intagna flaggningsreglerna.

4 kap. 2 a §

Vid nyemission ger aktier som bolaget självt eller dess dotterföretag

innehar inte någon företrädesrätt till nya aktier.

(Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Paragrafen, som är ny, behandlar frågan om när ett bolags innehav av

egna aktier eller ett dotterföretags innehav i moderbolaget medför

företrädesrätt till nya aktier (se avsnitt 6). Av paragrafen framgår att

aktier som innehas av bolaget eller av dess dotterföretag inte ger någon

företrädesrätt till nya aktier i samband med nyemission. Bolaget är alltså

inte bara förhindrat att i samband med nyemissionen teckna egna aktier

(se 7 kap. 1 §) utan är också förhindrat att genom försäljning eller annan

åtgärd förfoga över några av de teckningsrätter som uppkommer vid

nyemissionen.

Paragrafen uppställer inte något hinder mot att bolaget tilldelas nya

aktier i samband med en fondemission.

6 kap.

6 kap. 1 §

Nedsättning av aktiekapitalet får ske för följande ändamål, nämligen

1. avsättning till omedelbar täckning av förlust enligt fastställd balans-

räkning, om förlusten inte kan täckas av fritt eget kapital,

2. återbetalning till aktieägarna, eller

3. avsättning till reservfond eller till fond att användas enligt beslut av

bolagsstämman.

Nedsättning för ändamål som anges i första stycket 2 och 3 får ej avse

större belopp än att full täckning finns för det bundna egna kapitalet efter

nedsättningen. Beräkningen därav sker enligt balansräkning för näst-

föregående räkenskapsår, om denna fastställes vid stämman, och annars

på grundval av de handlingar som anges i 4 kap. 4 § första stycket 1 3.

Nedsättning av aktiekapitalet kan genomföras genom

1. inlösen eller sammanläggning av aktier,

2. indragning av aktier utan återbetalning, eller

3. minskning av aktiernas nominella belopp med eller utan återbetal-

ning.

Om nedsättning av aktiekapitalet på grund av bristande betalning eller

på grund av att aktier har blivit ogiltiga finns bestämmelser i 4 kap. 13 §

andra stycket samt 7 kap. 5 och 10 §§. Om nedsättning genom inlösen av

aktier enligt förbehåll i bolagsordningen finns bestämmelser i 8 10 §§.

(Ändringen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Ändringarna i fjärde stycket är föranledda av de nya bestämmelserna

om förvärv av egna aktier. I 7 kap. 5 och 10 §§ finns bestämmelser om

nedsättning i samband med att förvärvade egna aktier har blivit ogiltiga.

För att klargöra att dessa nedsättningsfall faller utanför den indelning

som görs i förevarande paragrafs första stycke och därmed inte heller

regleras av de rättsregler som knyter an till denna indelning har det

ansetts lämpligt att erinra om bestämmelserna i 7 kap.

7 kap. Förvärv och överlåtelse av egna aktier m.m.

Teckning av egna aktier

7 kap. 1 §

Ett aktiebolag får inte teckna egna aktier.

Om ett aktiebolag har tecknat egna aktier, skall stiftarna eller vid

nyemission styrelsen och den verkställande direktören anses ha tecknat

aktierna för egen räkning med solidariskt ansvar för betalningen. Det

gäller dock inte stiftare, styrelseledamot eller verkställande direktör som

visar att han inte kände till eller bort känna till aktieteckningen.

Om aktier i ett bolag har tecknats av någon i eget namn men för

bolagets räkning, skall han anses ha tecknat aktierna för egen räkning.

Bestämmelserna i första tredje styckena gäller även i fråga om

dotterföretags teckning av aktier i moderbolag.

(Jfr 11 kap. 1 § i kommitténs förslag.)

Paragrafen motsvarar efter ett par mindre språkliga ändringar

7 kap. 1 § i dess hittills gällande lydelse. Förbudet mot teckning av egna

aktier har behandlats i avsnitt 7.

Egna aktier som pant

7 kap. 2 §

Ett aktiebolag får inte ta emot egna aktier som pant. Dotterföretag får

inte heller ta emot aktier i moderbolag som pant.

Ett avtal i strid med förbudet i första stycket är ogiltigt.

(Jfr 11 kap. 2 § i kommitténs förslag.)

Paragrafens första och andra stycken motsvarar delar av 7 kap. 2 §

första stycket i dess hittills gällande lydelse. Frågan om förbudet mot att

ta egna aktier som pant har behandlats i avsnitt 7.

Lagrådsremissen innehöll även en erinran om de särskilda bestäm-

melser som enligt 9 kap. 9 § bankrörelselagen (1987:617) respektive

3 kap. 6 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse gäller i fråga om

bankaktiebolag och värdepappersbolag. Dessa lagar har i egenskap av

speciallagar företräde framför bestämmelserna i aktiebolagslagen.

Lagrådet har ansett att en erinran om bestämmelserna är överflödig och

att den inte bör tynga lagtexten. Erinran har därför fått utgå.

Förvärv av egna aktier

7 kap. 3 §

Ett publikt aktiebolag vars aktier är noterade vid en börs, en

auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad får

förvärva egna aktier enligt bestämmelserna i 7 9 §§. Beslut om förvärv

skall i så fall fattas med tillämpning av 11 16 §§. Om bolaget har

förvärvat aktier i i strid med 7 9 §§, gäller bestämmelserna i 10 §. Ett

bolag som nu sagts får även förvärva egna aktier enligt 4 §.

Andra publika aktiebolag samt privata aktiebolag får inte förvärva

egna aktier utom i de fall som anges i 4 §. Ett avtal som strider häremot

är ogiltigt.

Vad som sägs i första och andra styckena samt i 4 16 §§ om förvärv

av egna aktier gäller även förvärv som görs av någon annan som

handlar i eget namn men för bolagets räkning.

(Jfr 11 kap. 3 och 4 §§ i kommitténs förslag.)

Paragrafen, som har utformats på grundval av Lagrådets förslag,

innehåller de grundläggande bestämmelserna om aktiebolags förvärv av

egna aktier.

Av första stycket framgår att publika aktiebolag som är noterade vid en

börs eller annan reglerad marknad under vissa förhållanden får förvärva

egna aktier. Skälen till det har behandlats i avsnitt 5.2. Med börs avses

här företag som har fått auktorisation som börs enligt lagen om börs- och

clearingverksamhet eller motsvarande utländskt börsföretag. En aukto-

riserad marknadsplats är en sådan marknadsplats som har fått auktorisa-

tion som marknadsplats enligt lagen om börs- och clearingverksamhet.

Med reglerad marknad avses, dels marknadsplatser inom EES som

uppfyller kraven på reglerad marknad enligt EG:s investeringstjänste-

direktiv dels motsvarande marknader utanför EES.

Det förekommer att aktiebolag har gett ut flera aktieslag men att endast

aktier av något av aktieslagen är noterade på börs. Detta är, såsom

Lagrådet har varit inne på, tillräckligt för att den nu aktuella bestäm-

melsen skall vara tillämplig. En annan sak är att förvärv av aktier som

inte är noterade på börs eller annan reglerad marknad i så fall endast kan

ske på det sätt som anges i 7 § första stycket 3.

Såsom framgår av hänvisningarna till 7 9 §§ i första meningen är

rätten att förvärva egna aktier begränsad, t.ex. i fråga om tillåtna för-

värvsmetoder och hur stor andel av det totala antalet aktier som får

förvärvas. Hänvisningen i tredje meningen till 10 § innebär att bolaget,

om det har förvärvat aktier i strid med någon bestämmelse i 7, 8 eller 9 §,

är skyldigt att avyttra aktierna inom sex månader och att aktierna, om

detta inte sker, skall förklaras ogiltiga.

Första styckets andra mening innehåller en hänvisning till de para-

grafer (11 16 §§) som reglerar formerna för beslut om förvärv av egna

aktier.

I fjärde meningen finns en erinran om att enligt 4 § förväv av egna

aktier även får ske i vissa speciella fall. I fråga om sådana förvärv gäller

inte bestämmelserna i 7 16 §§.

För andra aktiebolag (privata aktiebolag och onoterade publika

aktiebolag) gäller i princip ett förbud mot att förvärva egna aktier (se

andra stycket). Detta överensstämmer med den bestämmelse som hittills

har funnits i 7 kap. 2 § första stycket. Såsom framgår av 4 § finns det

dock fyra undantag från förbudet.

Tredje stycket, som är föranlett av artikel 19.1 i EG:s andra bolags-

rättsliga direktiv, behandlar det fallet att ett bolag förvärvar egna aktier

genom någon som har handlat i eget namn men för bolagets räkning, t.ex.

en bulvan eller en kommissionär. Begränsningarna i rätten att förvärva

egna aktier gäller även ett sådant förvärv.

Lagrådsremissens förslag (7 kap. 6 § andra stycket) innehöll även en

erinran om de särskilda bestämmelser om värdepappersinstituts rätt att

förvärva egna aktier som finns i 4 kap. 5 § lagen om värdepappersrörelse.

Dessa bestämmelser har i egenskap av specialregler företräde framför

bestämmelserna i aktiebolagslagen. Lagrådet har dock ansett att någon

sådan erinran inte är nödvändig och att den inte bör tynga lagtexten. Den

har därför inte tagits med i propositionens lagförslag.

7 kap. 4 §

Aktiebolag får

1. förvärva egna aktier för vilka ersättning inte skall betalas,

2. förvärva egna aktier som ingår i en affärsrörelse som bolaget

övertar,

3. lösa in egna aktier enligt 13 kap. 3 §, och

4. på auktion ropa in egna aktier som har utmätts för bolagets fordran.

(Jfr 11 kap. 7 § i kommitténs förslag.)

Paragrafen har utformats på grundval av Lagrådets förslag men

formulerats så att den gäller för alla aktiebolag (jfr Lagrådets förslag till

6 §). Den anger några situationer då alla aktiebolag har rätt att förvärva

egna aktier och då de aktiebolag som avses i 3 § första stycket inte är

bundna av de begränsningar och föreskrifter som anges där. Den

motsvarar delvis den bestämmelse som hittills har funnits i 7 kap. 2 §

andra stycket.

De förvärvstyper som anges i punkterna 2 4 har redan tidigare varit

undantagna från förbudet mot förvärv av egna aktier. Undantaget i

punkten 1 för vederlagsfria förvärv är nytt. Det har behandlats i avsnitt

5.10.

Av 5 § framgår att aktier som har förvärvats med stöd av de angivna

undantagsbestämmelserna måste dras in eller avyttras inom viss tid. I 6 §

stadgas dock att ett publikt aktiebolag som avses i 3 § första stycket inte

behöver avyttra aktier om det skulle ha varit tillåtet att inneha dem vid en

tillämpning av 9 §.

7 kap. 5 §

Aktier som har förvärvats enligt 4 § och som inte har dragits in genom

nedsättning av aktiekapitalet skall avyttras så snart det kan ske utan

förlust, dock senast tre år efter förvärvet. Aktier som inte har avyttrats

inom denna tid skall av bolaget förklaras ogiltiga. Bolaget skall i sådant

fall sätta ned aktiekapitalet med aktiernas nominella belopp. Ett förslag

till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första bolagsstämma

som hålls sedan ogiltighet har inträtt. Nedsättningsbeloppet skall föras

över till reservfonden.

(Jfr 11 kap. 11 § i kommitténs förslag.)

Paragrafen överensstämmer delvis med 7 kap. 2 § andra och fjärde

styckena i den paragrafens hittills gällande lydelse.

Liksom tidigare skall ett aktiebolag som har förvärvat egna aktier med

stöd av undantagsbestämmelserna i 4 § (tidigare 7 kap. 2 § andra stycket)

avyttra aktierna så snart det kan ske utan förlust och senast inom tre år

från förvärvet. När det gäller aktier som bolaget har förvärvat utan att

betala någon ersättning (vederlagsfria förvärv; se 4 § 1), medför detta att

aktierna måste avyttras omedelbart. Alternativt kan bolaget dra in aktier-

na genom nedsättning av aktiekapitalet.

Vad gäller sättet för avyttring innehåller lagen i denna del inte några

särskilda regler. Beslutet om avyttring kan alltså normalt fattas av

styrelsen eller om åtgärden i något fall kan anses falla inom den lö-

pande förvaltningen av den verkställande direktören.

I lagrådsremissen föreslogs i överensstämmelse med hittills gällande

rätt att aktierna utan vidare skulle bli ogiltiga, om bolaget inte avyttrade

dem i tid. På Lagrådets inrådan har bestämmelsen justerats så att den i

stället föreskriver att aktierna skall förklaras ogiltiga av bolaget. Aktierna

blir med denna lösning ogiltiga först sedan bolaget har fattat ett

uttryckligt beslut om det. Ogiltighetsförklaringen kan ske genom ett

styrelsebeslut i vilket de aktier som skall vara ogiltiga pekas ut. Styrelsen

har sedan att föranstalta om att de utpekade och därmed ogiltiga aktierna

stryks i aktieboken. Sedan aktierna har förklarats ogiltiga, skall bolaget

sätta ned aktiekapitalet med ett belopp som motsvarar de ogiltiga

aktiernas nominella belopp.

I fråga om beslutet om nedsättning gäller bestämmelserna i 6 kap. Så-

som framgår av 6 kap. 1 § faller nedsättning enligt förevarande paragraf

emellertid utanför bestämmelserna i den paragrafen. Det innebär att

rättens tillstånd till nedsättning inte behövs.

Om ett bolag på grund av bestämmelserna i denna paragraf är skyldigt

att sätta ned aktiekapitalet i sådan omfattning att detta efter nedsättningen

skulle understiga lägsta tillåtna aktiekapital enligt 1 kap. 3 §, är bolaget

skyldigt att träda i likvidation. Detta framgår av 13 kap. 4 a §. Bolaget

kan dock undgå likvidation genom att föranstalta om ny- eller fond-

emission.

7 kap. 6 §

Ett publikt aktiebolag som avses i 3 § första stycket behöver inte avvyttra

aktier enligt 5 §, om det skulle ha varit tillåtet att inneha dem vid en

tillämpning av 9 §.

(Jfr 11 kap. 11 § i kommitténs förslag.)

Paragrafen, som har utformats på grundval av Lagrådets förslag,

innehåller ett undantag från reglerna i 5 §. Den gäller för noterade

publika aktiebolag. För sådana bolag är kravet på avyttring mindre

strängt än för privata aktiebolag och onoterade publika aktiebolag. Det

sammanhänger med bestämmelserna i 9 §. Av 9 § följer att ett noterat

publikt aktiebolag får förvärva upp till tio procent av aktierna i bolaget.

Så länge bolagets totala innehav vare sig det har tillkommit genom

förvärv enligt 3 § första stycket eller förvärv enligt 4 § ligger inom

denna tioprocentsgräns, behöver aktierna inte avyttras.

Tillåtna förvärvsmetoder

7 kap. 7 §

Förvärv som avses i 3 § första stycket får ske endast

1. på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

2. på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finansinspektionen,

eller

3. i enlighet med ett förvärvserbjudande som har riktats till samtliga

aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag.

Ett tillstånd enligt första stycket 2 skall ange på vilken börs eller

marknad förvärvet av egna aktier får ske samt under vilken tid tillståndet

får utnyttjas. Tillstånd skall lämnas, om

1. det för verksamheten vid börsen eller marknaden finns regler som

motsvarar vad som enligt lagen (1992:543) om börs- och clearing-

verksamhet gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad

marknadsplats i Sverige, och

2. börsen eller marknaden står under tillsyn av en myndighet eller

något annat behörigt organ.

(Jfr 11 kap. 4 § andra stycket i kommitténs förslag.)

I paragrafen behandlas frågor om på vilka sätt ett noterat publikt

aktiebolag får förvärva egna aktier (se avsnitt 5.4).

Av punkten 1 i första stycket framgår att förvärv av egna aktier får ske

på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller annan reglerad marknad

inom EES. Skälen till detta har behandlats i avsnitt 5.4. De svenska

marknadsplatser som omfattas av bestämmelsen är sådana som har fått

auktorisation som börs eller marknadsplats enligt lagen (1992:543) om

börs- eller clearingverksamhet. Vilka reglerade marknader som omfattas

är avsett att följa av bestämmelserna i investeringstjänstedirektivet

(93/22/EEG). Enligt artikel 16 i det direktivet åligger det EG:s med-

lemsstater att upprätta förteckningar över de reglerade marknader som

uppfyller medlemsstatens bestämmelser och för vilka de är hemland samt

sända förteckningen till övriga medlemsstater och till kommissionen.

Motsvarande underrättelse skall göras vid varje ändring av förteckningen

eller bestämmelserna.

Enligt punkten 2 kan förvärv av egna aktier också ske på reglerade

marknader i länder utanför EES. Detta förutsätter dock att det berörda

aktiebolaget har fått särskilt tillstånd till detta av Finansinspektionen.

Frågan har behandlats i avsnitt 5.4. Såsom där har antytts är syftet med

bestämmelsen att skapa ett visst utrymme för förvärv av egna aktier på de

stora, väletablerade börserna i, framför allt, Nordamerika. I andra stycket

anges i vilka fall Finansinspektionen skall lämna tillstånd.

Punkten 3 behandlar möjligheterna att förvärva egna aktier på annat

sätt än genom förvärv på börs, auktoriserad marknadsplats eller annan

reglerad marknad. Bestämmelsen ger ett noterat publikt aktiebolag (jfr

3 § första stycket) möjlighet att förvärva egna aktier direkt från

aktieägarna. Detta får emellertid ske endast under förutsättning att för-

värvet har föregåtts av ett förvärvserbjudande. Med förvärvserbjudande

avses ett av bolaget gjort åtagande att av aktieägarna förvärva aktier i

bolaget på vissa i erbjudandet angivna villkor. Förvärvserbjudandet

måste vara riktat till samtliga aktieägare i bolaget eller till samtliga

innehavare av aktier av visst aktieslag. Det är däremot inte tillåtet att

förvärva egna aktier genom att träffa en enskild överenskommelse med

en aktieägare om förvärv av dennes aktier.

En särskild fråga som kan aktualiseras i samband med förvärvs-

erbjudanden är vad som gäller om aktieägarna vill överlåta fler aktier till

bolaget än som omfattas av förvärvserbjudandet. Lagen innehåller inte

några regler om företrädesrätt vid förvärv av egna aktier. Det ankommer

dock på styrelsen att verkställa beslutet om förvärv på ett sätt som inte

medför några otillbörliga fördelar för vissa aktieägare. Om så inte sker,

kan styrelsens åtgärder i detta avseende angripas enligt den s.k. general-

klausulen i aktiebolagslagen (se 8 kap. 34 § första stycket) och föranleda

skadeståndsansvar för styrelsen. Generalklausulen kan även bli tillämplig

i andra fall, t.ex. om ett förvärv av egna aktier innebär ett kringgående av

bolagsordningens regler om att aktierna inte skall medföra lika rätt till

andel i bolagets tillgångar eller vinst (se 3 kap. 1 § andra stycket 3).

Om ett aktiebolag som omfattas av denna paragraf förvärvar egna

aktier genom något annat slag av förvärv, måste aktierna avyttras inom

sex månader från förvärvet. Underlåter bolaget att avyttra aktierna, skall

de förklaras ogiltiga (se 10 § i detta kapitel).

Andra stycket anger under vilka förutsättningar Finansinspektionen skall

ge tillstånd att förvärva egna aktier vid en reglerad marknad utanför EES.

Tillståndet, som skall avse en viss reglerad marknad, skall meddelas

endast om det för verksamheten vid den reglerade marknaden finns regler

som till sitt innehåll kan jämställas med handelsregler och sundhetskrav

som gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad

marknadsplats i Sverige (se punkten 1). Ytterligare ett krav för tillstånd

är att den reglerade marknaden står under tillsyn av en myndighet eller

ett annat behörigt organ (se punkten 2). Något krav på att tillsynen skall

vara reglerad i lag har inte uppställts. Det primära tillsynsansvaret åvilar

den utländska tillsynsmyndigheten. Det är dock av vikt att ett tillfreds-

ställande informationsutbyte kan etableras mellan inspektionen och den

utländska myndigheten.

Det ankommer på sökanden att visa att de nu angivna förhållandena är

för handen och att den reglerade marknaden står under en betryggande

tillsyn.

Tillståndet skall vara tidsbegränsat. Om förhållandena på den aktuella

marknaden ändras så att verksamheten inte längre är jämförbar med

verksamheten vid en svensk börs eller auktoriserad marknadsplats, skall

Finansinspektionen neka förlängning av tillståndet.

Finansinspektionens beslut får enligt 18 kap. 7 § första stycket

överklagas till allmän förvaltningsdomstol.

Skyddet för bolagets bundna egna kapital

7 kap. 8 §

Ett publikt aktiebolag som avses i 3 § första stycket får förvärva egna

aktier endast om aktierna är helt betalda.

Förvärvet får inte ske med större belopp än att det efter förvärvet finns

täckning för det bundna egna kapitalet i bolaget och, om bolaget är

moderbolag, i koncernen. Beräkningen av om så är fallet skall göras

enligt balansräkningen för föregående räkenskapsår, om denna fastställs

vid den bolagsstämma som skall besluta om förvärvet, och i annat fall på

grundval av sådana handlingar som anges i 13 § andra stycket.

Förvärvet får inte heller ske med så stort belopp att förvärvet med

hänsyn till bolagets och, om bolaget är moderbolag, koncernens konsoli-

deringsbehov, likviditet eller ställning i övrigt står i strid med god

affärssed.

(Jfr 11 kap. 5 § i kommitténs förslag.)

Paragrafen anger tillsammans med 7 och 9 §§ de allmänna begräns-

ningar som gäller för publika aktiebolags förvärv av egna aktier (se

avsnitt 5.5.1). Bestämmelserna har till syfte att bereda bolagets borge-

närer samma skydd som vid vinstutdelning och nedsättning av aktie-

kapitalet (jfr 12 kap. 2 § och 6 kap. 1 § aktiebolagslagen).

Enligt första stycket får ett bolags förvärv av egna aktier omfatta enbart

sådana aktier för vilka full betalning har erlagts (jfr artikel 19.1.d i EG:s

andra bolagsrättsliga direktiv).

Av bestämmelserna i andra stycket framgår att förvärv av egna aktier

får ske endast under förutsättning att det bundna egna kapitalet är täckt

även efter förvärvet. Bolaget måste således även sedan aktierna är betalda

ha tillgångar till ett bokfört värde som motsvarar minst bolagets skulder,

avsättningar och bundna egna kapital (jfr artikel 19.1c i EG:s andra

bolagsrättsliga direktiv). Eftersom de förvärvade aktierna över huvud

taget inte får tas upp som tillgång i bolaget (jfr 4 kap. 14 § årsredo-

visningslagen), får de givetvis inte beaktas vid denna avstämning.

Som framgår av 11 § skall ett beslut om förvärv av egna aktier som

regel fattas av bolagsstämman. Om frågan om förvärv av egna aktier

behandlas på en ordinarie bolagsstämma som samtidigt skall fastställa

resultaträkningen och balansräkningen, skall beräkningen av om det

bundna egna kapitalet är täckt även sedan aktierna är betalade ske på

grundval av den aktuella balansräkningen. Om resultaträkning och

balansräkning inte fastställs vid stämman, skall beräkningen i stället

göras på grundval av den senast fastställda balansräkningen jämte viss

kompletterande information (se 13 § andra stycket). Detta kan bli aktuellt

bl.a. om frågan om förvärv behandlas på en extra bolagsstämma eller om

förvärvsbeslutet efter stämmans bemyndigande skall fattas av styrelsen

(se 11 §). Även i detta fall utgör fritt eget kapital enligt den senaste

balansräkningen den yttersta ramen för bolagets förvärv av egna aktier.

Den kompletterande informationen kan emellertid begränsa utrymmet för

förvärv av egna aktier ytterligare, nämligen om den informationen ger

anledning att anta att tidigare redovisat eget kapital har förbrukats.

Om bolaget är moderbolag, måste även beaktas att det efter förvärvet

finns täckning för det bundna egna kapitalet i koncernen. Om bolaget har

upprättat en koncernbalansräkning, måste bedömningen göras med

utgångspunkt i den av moderbolaget upprättade koncernbalansräkningen.

Av tredje stycket följer att också den s.k. försiktighetsregeln skall

iakttas vid förvärv av egna aktier. Förvärv får således inte ske med ett så

stort belopp att förvärvet med hänsyn till bolagets konsolideringsbehov,

likviditet eller ställning i övrigt strider mot god affärssed. Om bolaget är

moderbolag, skall även koncernens förhållanden beaktas. Denna regel

överensstämmer med vad som enligt 12 kap. 2 § andra stycket gäller vid

vinstutdelning.

Som framgår av 10 § skall aktier som har förvärvats i strid med

bestämmelserna i denna paragraf avyttras inom sex månader från

förvärvet. Om så inte sker, skall aktierna förklaras ogiltiga och

aktiekapitalet sättas ned med aktiernas nominella belopp.

Hur stor andel av aktierna som bolaget får förvärva

7 kap. 9 §

Ett publikt aktiebolag som avses i 3 § första stycket får inte förvärva

egna aktier i den mån bolagets innehav av egna aktier efter förvärvet

kommer att uppgå till mer än en tiondel av samtliga aktier i bolaget.

Aktier i bolaget som innehas av dess dotterföretag skall vid beräkningen

anses som bolagets.

(Jfr 11 kap. 6 § i kommitténs förslag.)

Av paragrafen framgår att ett publikt aktiebolag inte får förvärva egna

aktier om bolaget genom förvärvet kommer att inneha mer än tio procent

av det totala antalet aktier (se avsnitt 5.5.1). Om bolaget förvärvar så

många aktier att dess egna aktier efter förvärvet tillhopa uppgår till mer

än en tiondel av samtliga aktier i bolaget, träffar, såsom Lagrådet har

påpekat, förbudet endast förvärvet av det överskjutande antalet aktier,

dvs. det är enbart dessa aktier som måste avyttras enligt 10 §.

Vid prövningen av om ett förvärv leder till ett mer än tioprocentigt

innehav måste även aktier som har förvärvats enligt undantagsreglerna i

4 § beaktas. Hänsyn måste också tas till aktier som har förvärvats enligt

4 kap. 5 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse. Innehar bolaget till

följd av sådana förvärv redan fem procent av det totala antalet aktier, får

det följaktligen enligt denna paragraf inte förvärva mer än ytterligare

högst fem procent. Däremot utgör ett tioprocentigt innehav som har

uppkommit genom ett sedvanligt förvärv av egna aktier inte hinder mot

ytterligare förvärv enligt 4 §. För dessa ytterligare förvärvade aktier

gäller dock i så fall de särskilda reglerna om avyttring i 5 §.

Bestämmelsen tar enbart sikte på andelen aktier. Huruvida bolagets

aktier står för mer än en tiondel av det totala antalet röster i bolaget

saknar betydelse. Bolaget får emellertid inte utöva någon rösträtt för

aktierna (se 9 kap. 4 §).

Ett dotterföretag får normalt inte förvärva aktier i moderbolaget. Detta

utesluter emellertid inte att dotterföretag ändå innehar aktier i moder-

företaget. För det första är sådana förvärv tillåtna i vissa undantagsfall

(jfr 4 § första stycket 1, 2 och 4). För det andra kan dotterföretag ha

förvärvat aktierna innan koncernförhållandet uppstod. Av förevarande

paragrafs andra mening framgår att så länge dotterföretaget innehar

aktier i moderbolaget påverkar detta innehav moderbolagets utrymme för

förvärv av egna aktier. Dotterföretagets aktier skall sålunda vid

tilllämpningen av tioprocentsregeln i första meningen räknas som om de

tillhörde moderbolaget.

Förvärvar ett noterat publikt aktiebolag egna aktier i strid med para-

grafens bestämmelser, måste de aktier som bolaget inte har haft rätt att

förvärva avyttras inom sex månader från förvärvet. Om så inte sker, skall

aktierna förklaras ogiltiga och aktiekapitalet sättas ned med aktiernas

nominella belopp.

Otillåtna förvärv av egna aktier

7 kap. 10 §

Aktier som har förvärvats i strid med någon av bestämmelserna i 7 9 §§

skall avyttras inom sex månader från förvärvet. Aktier som inte har

avyttrats inom denna tid skall av bolaget förklaras ogiltiga. Bolaget skall

i sådant fall sätta ned aktiekapitalet med aktiernas nominella belopp. Ett

förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första bolags-

stämma som hålls sedan ogiltighet har inträtt. Nedsättningsbeloppet

skall föras över till reservfonden.

(Jfr 11 kap. 10 § i kommitténs förslag.)

Paragrafen har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Den

behandlar konsekvenserna av att ett noterat publikt aktiebolag har

förvärvat egna aktier utan att iaktta bestämmelserna i 7 9 §§ (jfr avsnitt

5.5.2). Ett sådant otillåtet förvärv behöver inte i sig vara ogiltigt. Rätten

till aktien övergår alltså normalt på bolaget. Bolaget är emellertid skyl-

digt att avyttra samtliga aktier som ingår i det otillåtna förvärvet inom

sex månader från förvärvet.

När det gäller förvärv som står i strid med 8 eller 9 § bör understrykas

att avyttringsskyldigheten träffar endast de aktier som bolaget inte skulle

ha kunnat förvärva. Som exempel kan nämnas ett publikt aktiebolag som

har gett ut tiotusen aktier och i strid med tioprocentsregeln i 9 § förvärvar

ettusentvåhundra av aktierna, dvs. tvåhundra aktier för mycket. Bolaget

behöver inte i detta fall avyttra samtliga de ettusentvåhundra aktierna

som ingick i förvärvet utan endast de överskjutande tvåhundra aktierna.

Har bolaget i stället förvärvat aktier i strid med 8 § andra stycket, får

bolaget behålla de aktier som motsvarar ianspråktaget fritt eget kapital

men måste avyttra övriga aktier.

Om bolaget inte avyttrar de aktier som skall avyttras inom föreskriven

tid, skall de förklaras ogiltiga. Ogiltighetsförklaringen kan ske genom att

styrelsen i ett särskilt beslut pekar ut vissa av bolaget innehavda aktier

med förklaring om att aktierna inte längre är giltiga. Det ankommer

givetvis på styrelsen att efter ogiltigförklaringen se till att de ogiltiga

aktierna stryks i aktieboken. Aktiernas ogiltighet medför att det inte

längre finns giltiga aktier i en omfattning som svarar mot aktiekapitalets

storlek. Bolaget har därför ålagts att efter ogiltigförklaringen sätta ned

aktiekapitalet med ett belopp motsvarande de ogiltiga aktiernas

nominella belopp. Samtidigt skall ett motsvarande belopp avsättas till

reservfonden. Förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den

första bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet har inträtt. Om styrelse-

ledamöterna inte tar initiativ till ett sådant beslut kan de drabbas av

skadeståndsskyldighet enligt 15 kap. aktiebolagslagen. Detsamma gäller

för aktieägarna för det fall de röstar emot styrelsens förslag till ett sådant

beslut. För beslutet om nedsättning gäller bestämmelserna i 6 kap. Såsom

framgår av 6 kap. 1 § faller emellertid nedsättning enligt förevarande

paragraf utanför bestämmelserna i den paragrafen. Det innebär att rättens

tillstånd till nedsättning (jfr 6 kap. 6 §) inte behöver inhämtas.

Om ett bolag på grund av bestämmelserna i denna paragraf är skyldigt

att sätta ned aktiekapitalet i sådan omfattning att detta efter nedsättningen

skulle understiga lägsta tillåtna aktiekapital enligt 1 kap. 3 §, är bolaget

skyldigt att träda i likvidation. Detta framgår av 13 kap. 4 a §. Bolaget

kan undgå likvidation genom att besluta om ny- eller fondemission.

Även om, såsom inledningsvis påpekades, ett förvärv inte i sig är

ogiltigt därför att det står i strid med 7 9 §§, kan det ändå i vissa fall

angripas på den grunden. Det bakomliggande bolagsstämmobeslutet kan

nämligen, om det strider mot de angivna bestämmelserna, upphävas efter

klander och förvärvsavtalet kan då inte göras gällande mot bolaget av en

motpart som har varit i ond tro. Detta följer av allmänna principer och det

har därför inte ansetts nödvändigt att reglera frågan särskilt.

Vilka som får fatta beslut om förvärv av egna aktier

7 kap. 11 §

I fall som avses i 3 § första stycket skall ett beslut om förvärv av egna

aktier fattas av bolagsstämman.

Bolagsstämman kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut om förvärv av

aktier i bolaget.

(Jfr 11 kap. 14 och 15 §§ i kommitténs förslag.)

Paragrafen innehåller bestämmelser om vilket bolagsorgan som är

behörigt att fatta beslut om förvärv av egna aktier. Frågan har behandlats

i avsnitt 5.6.1.

Paragrafen är enbart tillämplig vid förvärv som avses i 3 § första

stycket. Den gäller alltså inte vid förvärv som sker med stöd av

bestämmelserna i 4 §. Av bestämmelserna i 8 kap. följer att förvärv som

avses i 4 § 1, 2 och 4 kan beslutas av styrelsen eller i den mån de ligger

inom ramen för den löpande förvaltningen av den verkställande

direktören. Förvärv som avses i 4 § 3 beslutas av rätten (se 13 kap. 3 §)

Huvudregeln, såvitt gäller förvärv enligt 3 § första stycket, finns i

första stycket. Den innebär att ett beslut om förvärv av egna aktier skall

fattas av bolagsstämman.

Också styrelsen kan dock, efter bemyndigande från bolagsstämman,

besluta om förvärv av egna aktier. Detta framgår av andra stycket. Att

bolagsstämman i bemyndigandet skall ange ramarna för styrelsens be-

slutanderätt följer av 15 §.

I förslaget har inte upptagits några särskilda föreskrifter om vad som

gäller i fråga om förvärv som inte grundar sig på korrekt fattade beslut.

Här får i stället allmänna aktiebolagsrättsliga principer tillämpas. Ett för-

värv som över huvud taget inte går tillbaka på ett bolagsstämmobeslut

torde emellertid inte kunna göras gällande mot bolaget (jfr 8 kap. 35 §

första stycket).

Vad kallelsen till bolagsstämman skall innehålla

7 kap. 12 §

Kallelsen till den bolagsstämma som enligt 11 § skall behandla ett

förslag om förvärv av egna aktier eller ett förslag om att bemyndiga

styrelsen att fatta beslut om ett sådant förvärv skall ange förslagets

huvudsakliga innehåll samt syftet med förvärvet.

(Jfr 11 kap. 18 § i kommitténs förslag.)

Paragrafen innehåller bestämmelser om kallelsens innehåll. Där före-

skrivs att det huvudsakliga innehållet i ett förslag om förvärv av egna

aktier alltid skall framgå av kallelsen till den bolagsstämma som skall

behandla frågan. Även syftet med det föreslagna förvärvet skall anges.

Detsamma gäller ett förslag om att bemyndiga styrelsen att fatta beslut

om förvärv av egna aktier.

Vilka handlingar som skall hållas tillgängliga inför bolagsstämman

7 kap. 13 §

Ett förslag till beslut om förvärv av egna aktier eller om bemyndigande

för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall hållas tillgängligt hos

bolaget för aktieägarna under minst två veckor före den bolagsstämma

vid vilken frågan skall prövas.

Om årsredovisningen inte skall behandlas på bolagsstämman, skall till

förslaget fogas

1. en kopia av den årsredovisning som innehåller senast fastställda

balans- och resultaträkningar, försedd med en anteckning om bolags-

stämmans beslut om bolagets vinst eller förlust,

2. en kopia av revisionsberättelsen för det år årsredovisningen avser,

3. en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsentlig

betydelse för bolagets ställning, vilka har inträffat efter det att årsredo-

visningen lämnades, och

4. ett yttrande från revisorerna över den redogörelse som avses i 3.

Kopior av handlingar som avses i första och andra styckena skall

genast sändas till de aktieägare som begär det och uppger sin post-

adress.

Handlingarna skall läggas fram på bolagsstämman.

(Jfr 11 kap. 16 och 17 §§ i kommitténs förslag.)

Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka handlingar som skall

hållas tillgängliga för aktieägarna inför den beslutande bolagsstämman.

Av första stycket följer att förslaget till beslut alltid skall hållas till-

gängligt för aktieägarna under minst två veckor före bolagsstämman. Det

ligger i sakens natur att förslaget skall innehålla samma uppgifter som

beslutet om förvärv av egna aktier eller bemyndigandet för styrelsen att

fatta beslut om förvärv (se 14 och 15 §§).

En bolagsstämma som skall fatta beslut om förvärv av egna aktier

måste ha tillgång till information om bolagets ekonomiska ställning. Om

frågan skall behandlas vid en ordinarie bolagsstämma som även skall

behandla årsredovisningen, får aktieägarna ett fullgott beslutsunderlag

genom den aktuella årsredovisningen. Skall årsredovisningen däremot

inte behandlas vid bolagsstämman, fordras det kompletterande informa-

tion om bolagets ekonomiska ställning. Bestämmelser om detta har tagits

upp i andra stycket. Den kompletterande informationen skall bestå av

den årsredovisning och den revisionsberättelse som senast har fastställts

av bolagsstämman samt av en redogörelse för händelser av väsentlig

betydelse för bolagets ställning som har inträffat efter det att årsredovis-

ningen avgavs (se punkterna 1 3). Redogörelsen för händelser av väsent-

lig betydelse kan lämnas i form av den senaste delårsrapporten, om en

sådan har upprättats. I förekommande fall måste rapporten kompletteras

med uppgifter om viktigare händelser som har inträffat efter rapport-

periodens slut. Redogörelsen skall granskas av bolagets revisorer. Sedan

revisorerna har slutfört granskningen, skall de avge ett yttrande. Även

detta yttrande skall hållas tillgängligt för aktieägarna (se punkten 4).

Att de aktuella handlingarna även skall finnas tillgängliga vid bolags-

stämman framgår av fjärde stycket.

Vad ett beslut om förvärv av egna aktier skall innehålla

7 kap. 14 §

Bolagsstämmans beslut enligt 11 § första stycket skall innehålla uppgift

om det sätt som aktierna skall förvärvas på.

Om aktierna skall förvärvas i enlighet med ett erbjudande som riktas

till samtliga aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag,

skall beslutet innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut skall verkställas,

2. det antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som

erbjudandet skall avse,

3. den ersättning som skall lämnas för aktierna,

4. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar, egen-

domens art och mängd, samt

5. övriga villkor för förvärvet.

Om aktierna skall förvärvas på annat sätt än som avses i andra

stycket, skall beslutet innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut skall verkställas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas,

3. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna, samt

4. övriga villkor för förvärvet.

(Jfr 11 kap. 14 § i kommitténs förslag.)

Paragrafen anger vad bolagsstämmans beslut om förvärv av egna aktier

skall innehålla. Bestämmelsen gäller enbart vid sådana förvärv som ett

noterat publikt aktiebolag gör med stöd av 3 § första stycket.

Enligt första stycket skall det alltid av beslutet framgå om förvärvet

skall ske på börs, på någon annan reglerad marknadsplats eller genom ett

förvärvserbjudande som riktas direkt till aktieägarna (jfr 7 §). Om

förvärvet skall ske på marknadsplats, skall det anges vilken marknads-

plats som avses.

Andra stycket anger vilka ytterligare uppgifter som skall ingå i ett

beslut om förvärv som skall föregås av förvärvserbjudande till aktie-

ägarna. Dessa uppgifter har karaktär av instruktion till styrelsen som

skall verkställa beslutet. Enligt punkten 1 skall beslutet reglera under

vilken tid stämmans beslut skall verkställas, dvs. den tid inom vilken

förvärven måste ha skett. Som en yttre gräns gäller att förvärven måste

ha kommit till stånd före nästa ordinarie bolagsstämma. Av punkten 2

framgår att beslutet skall innehålla uppgift om hur många aktier som

erbjudandet skall avse. Om det finns olika aktieslag i bolaget, skall det

även anges hur många aktier som skall förvärvas inom varje aktieslag.

Punkten 3 föreskriver att det av beslutet skall framgå vilken ersättning

som skall lämnas för aktierna. Ersättningen kan bestå av såväl kontanter

som av annan egendom, t.ex. värdepapper. Skall ersättningen bestå av

annat än kontanter, måste denna enligt punkten 4 preciseras till art och

mängd.

Det finns inget som hindrar att bolagsstämman i beslutet tar in andra

uppgifter och villkor än de som lagen fordrar. Beslutet kan exempelvis

begränsas genom ett villkor om att förvärvet skall genomföras endast

under förutsättning att ägare till ett visst minsta antal aktier accepterar

erbjudandet. Att även sådana villkor för förvärvet skall framgå av bolags-

stämmans beslut framgår av punkten 5.

I tredje stycket anges vilka uppgifter som skall finnas med i beslutet,

om förvärvet skall ske på börs eller annan reglerad marknadsplats. Enligt

punkten 1 skall det anges under vilken tid styrelsen skall genomföra

stämmans beslut om förvärv. Även i detta fall får fristen för verk-

ställande inte vara längre än till nästa ordinarie bolagsstämma. Om det

visar sig att styrelsen inte kan verkställa beslutet inom den angivna tiden,

t.ex. därför att det visar sig omöjligt att förvärva aktier inom de prisramar

som stämman har bestämt, förfaller beslutet. Punkten 2 föreskriver att

beslutet skall innehålla uppgift om det högsta antal aktier som får

förvärvas samt, i förekommande fall, hur dessa skall fördelas mellan

olika aktieslag. Av punkten 3 följer att bolagsstämman även skall ange

det högsta och lägsta pris som får betalas för aktierna. Priset kan anges

som ett högsta och lägsta belopp men det kan också bestämmas som ett

visst intervall runt gällande börskurs e.d. Det viktiga är att beslutet

utformas på ett sätt så att det inte kan uppstå några tolkningsproblem för

styrelsen. Av punkten 4 framgår slutligen att även övriga villkor som

bolagsstämman ställer upp för förvärvet skall anges i beslutet.

Det ligger i sakens natur att bolagsstämmans beslut inte i detalj kan

ange hur förvärven skall gå till. Vissa frågor måste ibland överlämnas till

styrelsen att avgöra på eget ansvar. Om det antal aktier som efter ett

förvärvserbjudande till aktieägarna utbjudes till bolaget överstiger det

antal som bolaget har beslutat att förvärva, blir det sålunda regelmässigt

styrelsens ansvar att avgöra vilka aktier som skall förvärvas. Därvid

måste givetvis styrelsen beakta den s.k. likhetsprincipen samt de

riktlinjer som stämman kan ha angett.

Styrelsen skall givetvis normalt lojalt verkställa det beslut som bolags-

stämman har fattat. Såsom framgår av 8 kap. 34 § får styrelsen dock inte

följa ett beslut som strider mot lagen. Ett stämmobeslut som står i strid

med någon av bestämmelserna i 7 9 §§ skall styrelsen alltså vägra

verkställa. Styrelsen bör även avstå från att verkställa beslut som i och

för sig inte stred mot lagen när det fattades men som med hänsyn till

tillkommande omständigheter framstår som oförsvarligt att verkställa. Så

kan t.ex. vara fallet om bolagsstämman har fattat beslut om förvärv av

egna aktier men bolagets ekonomiska ställning därefter har försämrats på

ett sådant sätt att förvärvet uppenbarligen skulle innebära att det inte

längre fanns täckning för det bundna egna kapitalet.

Vad ett bemyndigande för styrelsen att fatta beslut om förvärv av egna

aktier skall innehålla

7 kap. 15 §

Ett bemyndigande enligt 11 § andra stycket skall innehålla uppgifter om

1. det sätt som aktier får förvärvas på,

2. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken bemyn-

digandet får utnyttjas,

3. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas,

4. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna,

5. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar, egen-

domens art och mängd, samt

6. övriga villkor för förvärvet.

(Jfr 11 kap. 15 § i kommitténs förslag.)

Av 11 § andra stycket framgår att bolagsstämman i ett noterat publikt

aktiebolag kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut om förvärv av egna

aktier. I denna paragraf regleras vad ett sådant bemyndigande skall inne-

hålla.

Av punkten 1 följer att bolagsstämman i bemyndigandet alltid skall

ange eventuella begränsningar i styrelsens rätt att besluta om på vilket

sätt ett förvärv av egna aktier skall ske, t.ex. att förvärv endast får ske

genom köp på börs. Bemyndigandet skall vidare innehålla uppgifter om

inom vilken tid bemyndigandet får utnyttjas (punkten 2), det högsta antal

aktier som får förvärvas med stöd av bemyndigandet och, i förekom-

mande fall, hur många aktier som får förvärvas inom olika aktieslag

(punkten 3). Av bemyndigandet skall även framgå det lägsta och högsta

pris som får lämnas för aktierna. Priset kan anges som ett högsta och

lägsta belopp eller t.ex. ett visst intervall runt gällande börskurs

(punkten 4). Om ersättningen skall bestå av annan egendom än kontanter,

skall bolagsstämman ange egendomens art och mängd (punkten 5). Om

bemyndigandet är förenat med andra villkor än de som har angetts ovan,

skall även dessa anges (punkten 6).

Styrelsen beslutar själv i vilken utsträckning den vill utnyttja bemyn-

digandet och besluta om förvärv av egna aktier. Den får givetvis inte gå

utanför de ramar som anges i bemyndigandet. Därutöver ansvarar den för

att varje beslutat förvärv står i överensstämmelse med 7 9 §.

Majoritetskrav

7 kap. 16 §

Ett beslut av bolagsstämman om förvärv av egna aktier eller om be-

myndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut är giltigt endast om

det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de

avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna.

(Jfr 11 kap. 19 § i kommitténs förslag.)

Paragrafen innehåller bestämmelser om vilken majoritet som krävs för

att bolagstämman skall kunna fatta ett beslut om förvärv av egna aktier

eller ett beslut om att bemyndiga styrelsen att fatta sådana beslut. Frågan

har behandlats i avsnitt 5.6.1. Som huvudregel fordras att förslaget bi-

träds av minst två tredjedelar av avgivna och företrädda aktier. Såsom

framgår av 9 kap. 28 § kan det i bolagsordningen föreskrivas ett högre

majoritetskrav.

Att erforderlig majoritet uppnås är dock inte alltid tillräckligt för att

beslutet skall bli bestående. Såsom har påpekats i kommentaren till 10 §

kan beslutet upphävas efter klander om det står i strid med någon

bestämmelse i 7 9 §. Detsamma gäller när det har förekommit formfel i

samband med bolagsstämmans beslut eller när beslutet inte har fått sådan

utformning som sägs i 14 eller 15 §. Beslutet kan också upphävas om det

strider mot den s.k. generalklausulen i 9 kap. 37 § aktiebolagslagen.

Ett exempel på när ett beslut om förvärv av egna aktier står i strid med

generalklausulen är när det genom omotiverade prisskillnader mellan

aktier av olika aktieslag otillbörligt gynnar vissa aktieägare. I den delen

bör dock understrykas att det i vissa situationer måste vara möjligt för ett

bolag att betala olika pris för aktier som ingår i ett och samma förvärv.

Detta torde många gånger vara en förutsättning för att över huvud taget

kunna genomföra förvärv på en börs eller annan marknadsplats. Även vid

ett förvärv som sker efter förvärvserbjudande måste en prisskillnad

accepteras om förvärvet avser aktier som har olika marknadsvärde på

grund av skillnader i exempelvis röstvärde eller rätt till utdelning.

Publika aktiebolags överlåtelse av egna aktier

7 kap. 17 §

När ett publikt aktiebolag överlåter egna aktier, skall det ske med

tillämpning av 18 20 §§ eller 21 och 22 §§.

Första stycket gäller inte vid avyttring som avses i 5 och 10 §§.

(Jfr 11 kap. 20 § i kommitténs förslag.)

Paragrafen innehåller tillsammans med de följande 18 22 §§

bestämmelser om formerna för överlåtelse av egna aktier. Den är

tillämplig på samtliga publika aktiebolag och således även på onoterade

publika aktiebolag. Ett noterat bolag som har förvärvat egna aktier med

stöd av 3 § första stycket måste sålunda följa bestämmelserna i 18 22 §§

även sedan det har upphört att vara noterat.

Av paragrafens första stycke framgår att ett publikt aktiebolag som vill

överlåta egna aktier kan göra det enbart på vissa angivna sätt. Aktierna

får överlåtas på. börs eller annan reglerad marknad men det måste i så

fall ske i enlighet med bestämmelserna i 18 20 §§. Överlåtelse utanför

börs eller annan reglerad marknad får ske endast i de former som gäller

för nyemission (se 21 och 22 §§).

I de fall då lagen kräver att bolaget avyttrar aktierna inom viss tid (se 5

och 10 §§) får dock aktierna överlåtas utan att bestämmelserna i 18

22 §§ iakttas.

Det nya 7 kap. innehåller inte några särskilda bestämmelser om över-

låtelse av ett privat aktiebolags egna aktier. Det sammanhänger med att

privata aktiebolag får förvärva egna aktier enbart i de undantags-

situationer som anges i 4 § och då måste avyttra aktierna enligt 5 §.

Överlåtelse av egna aktier på börs eller annan reglerad marknad

7 kap. 18 §

Ett publikt aktiebolag får överlåta egna aktier

1. på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller

2. på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finansinspektionen.

Ett tillstånd enligt första stycket 2 skall ange på vilken börs eller

marknad överlåtelsen av egna aktier får ske samt under vilken tid

tillståndet får utnyttjas. Tillstånd skall lämnas, om

1. det för verksamheten vid börsen eller marknaden finns regler som

motsvarar vad som enligt lagen (1992:543) om börs- och clearing-

verksamhet gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad mark-

nadsplats i Sverige, och

2. börsen eller marknaden står under tillsyn av en myndighet eller ett

annat behörigt organ.

(Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka marknadsplatser som

egna aktier kan överlåtas på.

Av första stycket framgår att överlåtelse av egna aktier får ske på en

börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad

i EES (se punkten 1). Detta motsvarar vad som gäller i fråga om förvärv

av egna aktier (se 7 § första stycket). Egna aktier får vidare överlåtas på

börser och andra reglerade marknader i länder utanför EES, under

förutsättning att det berörda aktiebolaget har fått särskilt tillstånd till

detta av Finansinspektionen (se punkten 2). Även detta överensstämmer

med vad som gäller i fråga om förvärv av egna aktier.

Andra stycket anger under vilka förutsättningar som Finansinspek-

tionen skall ge tillstånd till överlåtelse av egna aktier vid en reglerad

marknad utanför EES. Dessa förutsättningar är desamma som har

uppställts i fråga om tillstånd att förvärva egna aktier över börs eller

marknadsplats utanför EES (se i övrigt kommentaren till 7 §).

Finansinspektionens beslut får enligt 18 kap. 7 § överklagas till allmän

förvaltningsdomstol.

7 kap. 19 §

Ett beslut om överlåtelse av egna aktier enligt 18 § skall fattas av bolags-

stämman. Bolagsstämman kan även bemyndiga styrelsen att fatta ett

sådant beslut.

Ett beslut av bolagsstämman enligt första stycket är giltigt endast om

det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de

avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna.

(Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Paragrafen innehåller bestämmelser om vilket bolagsorgan som är

behörigt att fatta beslut om överlåtelse av egna aktier på börs eller annan

marknadsplats för aktier samt vilken majoritet som krävs för sådana

beslut. Frågorna har behandlats i avsnitt 5.6.2.

Enligt första stycket kan beslut om överlåtelse fattas av såväl bolags-

stämman som styrelsen. Styrelsens beslutanderätt är dock beroende av ett

bemyndigande från bolagsstämman. Att bolagsstämman i bemyndigandet

skall ange ramarna för styrelsens beslutanderätt framgår av 20 §.

Av andra stycket följer att ett beslut om överlåtelse av egna aktier på

börs eller annan marknadsplats liksom ett beslut om att bemyndiga

styrelsen att fatta sådana beslut förutsätter kvalificerad majoritet på

bolagsstämman.

7 kap. 20 §

Ett beslut av bolagsstämman om överlåtelse av egna aktier enligt 18 §

eller om bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall

innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut om överlåtelse skall verkställas eller styrelsens bemyndigande får

utnyttjas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får överlåtas,

3. det lägsta pris som aktierna får överlåtas för, och

4. övriga villkor för överlåtelsen.

Bestämmelserna i 4 kap. 4 § första och tredje styckena tillämpas i

fråga om förslag till beslut enligt första stycket.

(Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Paragrafen anger vad ett beslut om överlåtelse av egna aktier på börs

eller annan marknadsplats samt ett bemyndigande för styrelsen att be-

sluta om sådan överlåtelse skall innehålla.

Av första stycket punkten 1 framgår att ett beslut och ett bemyndigande

av det aktuella slaget skall innehålla uppgift om den tid inom vilket det

skall verkställas respektive får utnyttjas. Som en yttre gräns gäller att

överlåtelsen måste ha kommit till stånd före nästa ordinarie bolags-

stämma. Om styrelsen inte kan verkställa ett beslut om överlåtelse inom

den angivna tiden, t.ex. därför att det visar sig omöjligt att överlåta aktier

inom de prisramar som har bestämts, förfaller beslutet. Är frågan om

överlåtelse därefter fortfarande aktuell, måste den på nytt tas upp på

bolagsstämma. Punkten 2 föreskriver att beslutet skall innehålla uppgift

om det högsta antal aktier som får överlåtas samt i förekommande fall

hur dessa skall fördelas mellan olika aktieslag. Av punkten 3 följer att

bolagsstämman även skall ange det lägsta pris som aktierna får överlåtas

för. Givetvis kan bolagsstämman också fastställa ett högsta pris. Priset

kan också bestämmas som ett visst intervall runt gällande börskurs e.d.

Av punkten 4 framgår slutligen att bolagsstämman också kan ställa upp

andra villkor för överlåtelsen.

I andra stycket finns en bestämmelse med innebörd att aktieägarna

inför beslut om överlåtelse av egna aktier eller bemyndigande till

styrelsen att fatta sådana beslut har rätt till samma information som inför

beslut om nyemission.

Överlåtelse av egna aktier som inte sker på börs eller annan reglerad

marknad

7 kap. 21 §

Vid ett publikt aktiebolags överlåtelse av egna aktier på annat sätt än

som anges i 18 § tillämpas

1. vad som gäller om nyemission i följande bestämmelser i 4 kap.

denna lag:

1 § andra stycket om beslutanderätt,

2 § om företrädesrätt,

3 § om emissionsbevis m.m.,

3 a § om försäljning av udda företrädesrätter,

4 § om förslag till beslut m.m.,

6 § andra och tredje styckena om information om apport m.m.,

7 § om kungörelser m.m.,

8 § första tredje styckena om aktieteckning,

9 § om tilldelning av aktier m.m.,

14 § första och andra styckena samt 15 § första, andra och fjärde

styckena om styrelsens beslut om nyemission,

18 och 20 25 §§ om emissionsprospekt, samt

2. vad som enligt lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktie-

marknadsbolag, m.m. gäller vid nyemission eller överlåtelse av aktier.

(Jfr 11 kap. 20 § i kommitténs förslag.)

Paragrafen har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Den

anger vilka lagregler som gäller vid sådana överlåtelser av egna aktier

som inte sker på en börs eller någon annan reglerad marknad. Frågan har

behandlats i avsnitt 5.6.2.

Av hänvisningarna i första stycket till 4 kap. framgår bl.a. att beslut om

överlåtelse av egna aktier normalt skall fattas av bolagsstämman (se

4 kap. 1 § andra stycket).

Vid en överlåtelse där aktierna skall betalas med pengar är huvud-

regeln att aktieägarna har företrädesrätt till aktierna i förhållande till det

antal aktier de äger sedan tidigare. Bolagsstämman kan dock besluta om

undantag från företrädesrätten. Ett sådant beslut krävs om bolaget vill

sälja aktierna på annat sätt än genom ett erbjudande till samtliga ägare,

t.ex. genom ett erbjudande som riktar sig till de anställda i bolaget. Ett

beslut om att avvika från företrädesrätten är giltigt endast om det biträds

av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som

de vid stämman företrädda aktierna (se 4 kap. 2 §). Om beslutet om

överlåtelse inte innefattar någon avvikelse från aktieägarnas företrädes-

rätt, är det tillräckligt med enkel majoritet för att beslutet skall vara

giltigt (se 9 kap. 28 §).

I aktiebolag som inte är avstämningsbolag skall aktieägare med före-

trädesrätt att förvärva aktier få ett särskilt bevis om sin rätt att förvärva

aktier från bolaget (jfr 4 kap. 3 § första och andra styckena). I avstäm-

ningsbolag skall den som på avstämningsdagen är införd i aktieboken

eller i särskild förteckning enligt 3 kap. 12 § anses behörig att utöva

företrädesrätten (jfr 4 kap. 3 § tredje stycket).

Ett beslut att överlåta egna aktier kan innebära att innehav av ett visst

antal aktier ger rätt att förvärva en aktie från bolaget. Det kan då inträffa

att en aktieägare får en eller flera teckningsrätter över. Liksom vid

nyemission är det möjligt för aktieägare att handla med överskjutande

teckningsrätter. Aktieägare eller annan kan alltså förvärva överskjutande

teckningsrätter från andra aktieägare så att ett helt antal aktier kan

förvärvas. I avstämningsbolag kan beslutet om överlåtelse av egna aktier

innehålla ett förbehåll om en samordnad försäljning av överskjutande

teckningsrätter (jfr 4 kap. 3 a §).

Inför bolagsstämmans beslut om överlåtelse av egna aktier skall aktie-

ägarna få samma information som inför ett beslut om nyemission (jfr

4 kap. 4 §). Vad beslutet om överlåtelse skall innehålla regleras av 22 §.

Beslutet om överlåtelse skall kungöras. I bolag som inte är avstäm-

ningsbolag skall beslutet sändas till aktieägare som har företrädesrätt att

förvärva aktier (jfr 4 kap. 7 §).

 Teckning av aktier skall ske på en teckningslista som innehåller

beslutet om överlåtelse. Med teckning får i detta sammanhang förstås en

anmälan om att någon vill anta ett erbjudande om att förvärva aktier från

bolaget. I avstämningsbolag får det beslutas att teckning av aktier skall

ske genom betalning i stället för på en teckningslista. I vissa fall kan

teckning ske direkt i stämmoprotokollet (jfr 4 kap. 8 § första tredje

styckena). Bestämmelserna om ogiltig aktieteckning i 4 kap. 8 § fjärde

stycket saknar motsvarighet vid överlåtelse av egna aktier. Detta innebär

att en aktieägare kan åberopa felaktigheter i teckningsförfarandet utan

andra tidsbegränsningar än vad som följer av allmänna preskriptions-

bestämmelser. Det sammanhänger med att överlåtelsen av aktierna inte

utgör ett led i en ökning av bolagets bundna egna kapital.

Styrelsen beslutar om tilldelning av aktier till aktietecknarna (jfr 4 kap.

9 §).

Ett publikt aktiebolag som till en vidare krets riktar en inbjudan att

förvärva aktier från bolaget skall upprätta prospekt, om summan av de

belopp som till följd av inbjudan kan komma att betalas uppgår till minst

300 000 kr (jfr 4 kap. 18 § och 20 25 §§). Med en vidare krets avses en

krets som överstiger omkring 200 personer. Dessa personer kan vara

aktieägare men behöver inte vara det. Även om erbjudandet riktas till

sluten krets av personer, t.ex. anställda, gäller prospektkravet, om

personkretsen omfattar fler än 200 personer. Överlåtelseerbjudanden som

riktas till ett fåtal personer som betalning i samband med t.ex. ett

företagsköp omfattas däremot inte av prospektkravet.

Också prospektreglerna i 2 kap. 1 och 3 §§ lagen om handel med

finansiella instrument skall iakttas vid överlåtelse av egna aktier, i den

mån köpeerbjudandet riktar sig till en öppen krets (om detta begrepp se

bl.a. prop. 1990/91:142 s. 113).

Såsom framgår av uppräkningen i paragrafen skall flera av bestäm-

melserna i 4 kap. inte tillämpas vid ett bolags överlåtelse av egna aktier.

Som exempel kan nämnas att något krav på registrering av sådana beslut

inte har uppställts (jfr 4 kap. 12 §). Skälen till detta framgår av avsnitt

5.8.

Lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag,

m.m. innehåller bestämmelser om kontantemissioner som får erbjudas

vissa bestämda subjekt. Av förevarande paragraf följer att lagen skall

tillämpas även vid överlåtelser av egna aktier. Detta innebär bl.a. att i de

bolag som skall tillämpa lagen (aktiemarknadsbolag) bolagsstämman

alltid skall ha det avgörande inflytandet i frågan om en överlåtelse av

egna aktier skall riktas till bl.a. personer i företagsledningen (se 4 § i den

angivna lagen). Det är sålunda inte möjligt att överlåta avgörandet till

styrelsen. Styrelsen kan däremot fatta ett beslut om överlåtelse under

förutsättning att bolagsstämman godkänner beslutet i efterhand. Bolags-

stämmans beslut i nu angivna fall är giltigt endast om det har biträtts av

aktieägare med minst nio tiondelar av såväl de avgivna rösterna som de

vid stämman företrädda aktierna (se 3 §).

Av paragrafen framgår att styrelsen kan besluta om överlåtelse av egna

aktier under förutsättning av bolagsstämmans godkännande (se 4 kap.

14 §) eller med stöd av ett bemyndigande från bolagsstämman (se 4 kap.

15 §). Såsom Lagrådet har noterat blir i det förstnämnda fallet över-

låtelsen inte giltig, om inte stämman sedermera godkänner styrelsen

beslut. Det får ankomma på en förvärvare av aktier att i en sådan situa-

tion själv försäkra sig om att köpeavtalet förses med en lämplig reglering

om vad som skall gälla under tiden fram till bolagsstämman och vad som

skall gälla om stämman inte godkänner överlåtelsen.

7 kap. 22 §

I fall som anges i 21 § skall ett beslut om överlåtelse av egna aktier

innehålla uppgifter om

1. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som skall överlåtas,

2. den företrädesrätt att förvärva aktier som tillkommer aktieägarna

eller annan eller vem som annars får förvärva aktier,

3. den tid inom vilken aktieägare kan utnyttja sin företrädesrätt,

4. den tid inom vilken aktierna skall betalas eller, i förekommande fall,

det förhållandet att teckning skall ske genom betalning,

5. den fördelningsgrund som styrelsen vid överteckning skall tillämpa

beträffande aktier som inte tecknas med företrädesrätt, och

6. det belopp som skall betalas för en aktie.

I förekommande fall skall ett beslut enligt första stycket även innehålla

1. ett förordnande som avses i 4 kap. 3 a §,

2. ett förordnande om att kuponger som hör till aktiebreven skall

användas som teckningsrättsbevis,

3. en bestämmelse om apport eller att aktie skall tecknas med kvitt-

ningsrätt eller med andra villkor, samt

4. upplysningar om att redogörelse och yttrande som avses i 4 kap. 6 §

andra och tredje styckena har avgetts.

I avstämningsbolag skall en avstämningsdag anges i beslutet, om

aktieägare skall ha företrädesrätt att förvärva aktier. Avstämningsdagen

får inte sättas tidigare än tre veckor från det att beslutet har kungjorts

enligt 4 kap. 7 §.

Den tid som anges i första stycket 3 får inte understiga två veckor från

utfärdandet av kungörelse enligt 4 kap. 7 § eller, om samtliga aktieägare

har varit företrädda vid den bolagsstämma som har beslutat om över-

låtelsen, från beslutet eller, i fråga om avstämningsbolag, från avstäm-

ningsdagen.

(Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Paragrafen reglerar vad ett beslut om överlåtelse av egna aktier skall

innehålla då överlåtelsen inte skall ske på börs eller annan marknads-

plats. Bestämmelserna, som i huvudsak överensstämmer med vad som

gäller för beslut om nyemission (jfr 4 kap. 5 och 6 §§), avser såväl beslut

av bolagsstämman som beslut som styrelsen fattar med stöd av ett

bemyndigande eller under förutsättning av bolagsstämmans godkännan-

de.

Ett beslut om överlåtelse enligt 21 § behöver, till skillnad från beslut

om överlåtelse enligt 19 §, inte verkställas inom viss tid. I vissa situa-

tioner kan det vara befogat att fatta beslut om förvärv och överlåtelse vid

en och samma tidpunkt men låta verkställandet av överlåtelsen anstå

under flera år. Så kan vara fallet om bolaget vill ställa ut personal-

optioner. Om överlåtelsen är avsedd att verkställas först efter en längre

tid, kan emellertid mellankommande åtgärder, såsom emissioner, splits

m.m. påverka det faktiska utfallet av överlåtelsen. Kraven i förevarande

paragraf på att beslutet om överlåtelse skall innehålla uppgift om antal

aktier som skall överlåtas jämte priset för dessa är inte avsedda att

förhindra bolagsstämman att utforma beslutet på ett sådant sätt att detta

tar hänsyn till sådana framtida åtgärder.

Dotterföretags förvärv och innehav av aktier i moderbolag

7 kap. 23 §

Ett dotterföretag får inte förvärva aktier i moderbolag. Ett avtal som

strider mot detta förbud är ogiltigt.

Trots bestämmelsen i första stycket får ett dotterföretag förvärva aktier

i moderbolag i fall som avses i 4 § 1, 2 och 4.

(Jfr 11 kap. 9 § och 12 § första stycket i kommitténs förslag.)

Paragrafen, som i sak motsvarar delar av de bestämmelser som hittills

har funnits i 7 kap. 2 § första tredje styckena, behandlar möjligheterna

för ett dotterföretag att förvärva aktier i sitt moderbolag (se avsnitt 5.11).

Huvudregeln är att ett dotterföretag inte får förvärva aktier i bolag som

är dess moderbolag och att avtal som strider mot detta förbud är ogiltiga

(se första stycket).

Såsom framgår av hänvisningen till 4 § i andra stycket är dock ett

sådant förvärv tillåtet om det sker utan vederlag eller om det ingår i en

affärsrörelse som dotterföretaget övertar. Det är också möjligt för ett

dotterföretag att på auktion ropa in aktier i moderbolaget om aktierna har

utmätts för dotterföretagets fordran.

Lagrådsremissens förslag innehöll också en erinran om de särskilda

möjligheter att förvärva aktier i moderbolag som bankaktiebolag och

värdepappersinstitut har enligt bankrörelselagen respektive lagen om

värdepappersrörelse. Lagrådet har ansett erinran vara onödig. Den har

därför tagits bort.

7 kap. 24 §

Om ett dotterföretag har förvärvat aktier i moderbolaget med stöd av

23 § andra stycket, gäller bestämmelserna i 5 §.

(Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Av hänvisningen till 5 § följer att aktier som ett dotterföretag har

förvärvat i ett moderbolag med stöd av undantagsbestämmelserna i 23 §

andra stycket måste avyttras så snart det kan ske utan förlust och senast

tre år från förvärvet. Om dotterföretaget inte avyttrar aktierna inom

treårsfristen, skall aktierna förklaras ogiltiga och moderbolaget måste

sätta ned sitt aktiekapital med aktiernas nominella belopp. I fråga om

beslutet om nedsättning gäller bestämmelserna i 6 kap. Rättens tillstånd

till nedsättningen behöver dock inte inhämtas. Om ett bolag i enlighet

med denna paragraf är skyldigt att sätta ned aktiekapitalet så mycket att

aktiekapitalet efter nedsättningen skulle understiga lägsta tillåtna

aktiekapital enligt 1 kap. 3 §, är bolaget skyldigt att träda i likvidation.

Detta framgår av 13 kap 4 a §.

7 kap. 25 §

Om ett aktiebolag har blivit moderbolag och dess dotterföretag innehar

aktier i moderbolaget, skall bestämmelserna i 5 § tillämpas på dessa

aktier. Aktierna skall därvid avyttras senast tre år efter det att koncern-

förhållandet uppstod.

(Jfr 11 kap. 12 § andra stycket i kommitténs förslag.)

I paragrafen regleras den situationen då ett företag innehar aktier i ett

aktiebolag och företaget därefter blir dotterföretag till aktiebolaget.

Dotterföretagets aktieinnehav i moderbolaget skall då avvecklas så snart

det kan ske utan förlust och senast inom tre år. I detta fall skall dock den

treårsfrist som gäller för avyttring av aktierna räknas från det att koncern-

förhållandet uppstod i stället för från tidpunkten för aktieförvärvet.

Kapitalandelslån och vinstandelsbevis

7 kap. 26 §

Om inte annat följer av 5 kap., får ett aktiebolag inte ta upp penninglån

på villkor att lånet skall betalas på annat sätt än med ett nominellt

penningbelopp eller med ett penningbelopp som bestäms med hänsyn till

förändringar i penningvärdet.

Ett beslut om att bolaget skall ta upp lån mot obligationer eller andra

skuldebrev med rätt till ränta, vars storlek är helt eller delvis beroende

av utdelningen till aktieägare i bolaget eller bolagets vinst (vinstandels-

bevis), skall fattas av bolagsstämman eller, efter bolagsstämmans

bemyndigande, av styrelsen.

(Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 3 § i den paragrafens hittills

gällande lydelse.

7 kap. 27 §

Bestämmelserna i 4 kap. 19 26 §§ om emissionsprospekt tillämpas även

när ett publikt aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag offent-

liggör eller på annat sätt till en vidare krets riktar en inbjudan att

förvärva vinstandelsbevis som bolaget har gett ut. Skyldighet att upprätta

emissionsprospekt föreligger dock endast om summan av de belopp som

till följd av inbjudan kan komma att betalas uppgår till minst 300 000 kr.

(Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 4 § i den paragrafens hittills

gällande lydelse.

9 kap.

9 kap. 4 §

En aktie som innehas av bolaget självt eller av dess dotterföretag kan inte

företrädas vid bolagsstämman.

(Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

I andra meningen har tidigare funnits en bestämmelse av innebörd att

aktier som bolaget självt eller dess dotterföretag innehar inte skall räknas

med när det för giltigt beslut m.m. krävs samtycke av ägare till viss andel

av aktierna. Den situationen täcks av den nya bestämmelsen i 1 kap. 7 §

om att bolagets eller dess dotterföretags aktier inte skall räknas med vid

tillämpningen av bestämmelse som förutsätter att någon innehar viss

andel av aktierna eller rösterna i bolaget. Bestämmelsen i andra

meningen av förevarande paragraf har därför tagits bort.

9 kap. 28 §

I ärenden som inte avser val utgörs bolagsstämmans beslut av den mening

som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna eller, vid lika röstetal,

den mening som ordföranden biträder.

Första stycket gäller inte, om annat följer av denna lag eller föreskrivs i

bolagsordningen. Beträffande beslut som avses i 4 kap. 2, 14 och 15 §§,

5 kap. 2, 8 och 9 §§, 6 kap. 2 a §, 7 kap. 16 § och 19 § andra stycket, 30-

33 §§ i detta kapitel, 14 kap. 11 § samt 17 kap. 1 och 2 §§ får det dock i

bolagsordningen endast föreskrivas längre gående villkor än som anges i

nämnda bestämmelser. Beträffande beslut om att entlediga en styrelse-

ledamot som har utsetts av bolagsstämman får längre gående villkor än

som anges i första stycket förekomma endast i bolagsordningen för ett

privat aktiebolag.

(Ändringen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Paragrafen innehåller bestämmelser om majoritetskraven vid stämmo-

beslut i allmänhet.

Genom ett tillägg till andra stycket framgår att det, i fråga om beslut

om förvärv av egna aktier och överlåtelse av egna aktier på börs eller

annan marknadsplats, endast är tillåtet att i bolagsordningen föreskriva

strängare majoritetskrav än de som anges i 7 kap. 13 § och 19 § andra

stycket. Detsamma gäller beslut om att bemyndiga styrelsen att fatta

sådana beslut eller vad avser överlåtelse av egna aktier att godkänna

ett beslut som styrelsen har fattat under förutsättning av bolagsstämmans

godkännande.

Vilken majoritet som krävs för ett beslut om överlåtelse av egna aktier

som inte sker på börs eller annan marknadsplats regleras genom en

hänvisning i 7 kap. 21 § av bestämmelserna i 4 kap. Normalt räcker det

då med enkel majoritet. Innebär beslutet att aktieägarnas företrädesrätt

skall frångås, fordras emellertid minst två tredjedels majoritet (se 4 kap.

2 § andra stycket). I bolagsordningen får enbart föreskrivas strängare

majoritetskrav. I vissa fall gäller enligt lagen (1987:464) om vissa

riktade emissioner i aktiemarknadsbolag m.m. särskilda majoritetskrav.

12 kap.

12 kap. 1 §

Utbetalning till aktieägarna av bolagets medel får ske endast enligt be-

stämmelserna i denna lag om vinstutdelning, förvärv av egna aktier, ut-

betalning vid nedsättning av aktiekapitalet, reservfonden eller överkurs-

fonden och utskiftning vid bolagets likvidation.

En aktie som innehas av bolaget självt medför inte rätt till utbetalning

enligt första stycket.

Om bolagets verksamhet helt eller delvis skall ha annat syfte än att

bereda vinst åt aktieägarna, skall bolagsordningen innehålla bestämmelse

om användning av vinst och behållna tillgångar vid bolagets likvidation.

(Ändringen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

I första stycket har klargjorts att förvärv av egna aktier i enlighet med

lagens bestämmelser utgör en tillåten form av utbetalning till aktieägarna.

Det andra stycket, som är nytt, behandlar frågan om egna aktiers ställ-

ning vid vinstutdelning och andra utbetalningar av bolagets medel. (se

avsnitt 6). Av den nya bestämmelsen följer att aktier som innehas av

bolaget inte berättigar till del i bolagets vinst eller andra utbetalningar

från bolaget.

13 kap.

13 kap. 4 a §

Registreringsmyndigheten förordnar att bolaget skall träda i likvidation,

om

1. bolaget är i konkurs som avslutas med överskott och bolagsstämman

inte inom föreskriven tid fattat beslut om likvidation enligt 19 §,

2. bolaget inte på föreskrivet sätt till registret har anmält sådan behörig

styrelse, verkställande direktör eller revisor som skall finnas enligt denna

lag,

3. bolaget inte har sänt in årsredovisning och revisionsberättelse enligt

8 kap. 3 § första stycket årsredovisningslagen (1995:1554) inom elva

månader från räkenskapsårets utgång,

4. bolaget efter beslut om att aktiekapitalet skall vara bestämt i kronor i

stället för i euro har ett registrerat aktiekapital eller minimikapital som

inte står i överensstämmelse med 1 kap. 3 § andra stycket och bolaget

inte inom sex månader från det att beslutet fick verkan har anmält

nödvändiga beslut om ändring i bolagsordningen och om ökning av

aktiekapitalet för registrering, eller

5. bolaget på grund av bestämmelserna i 7 kap. 5 eller 10 § är skyldigt

att sätta ned aktiekapitalet till ett belopp som understiger lägsta tillåtna

aktiekapital enligt 1 kap. 3 §.

Beslut om likvidation meddelas dock inte, om likvidationsgrunden har

upphört under ärendets handläggning hos registreringsmyndigheten och

avgift som påförts enligt 6 a § har betalats.

Fråga om likvidation enligt första stycket tas upp av registrerings-

myndigheten självmant eller på ansökan av styrelsen, styrelseledamot,

verkställande direktör, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara

beroende av att det finns någon som kan företräda bolaget.

(Ändringen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Paragrafen innehåller bestämmelser om tvångslikvidation.

Första stycket har kompletterats med ytterligare en likvidationsgrund.

Av punkten 5 framgår sålunda att ett bolag skall träda i likvidation, om

ett aktiebolag på grund av bestämmelserna i 7 kap. 5 eller 10 § är

skyldigt att sätta ned sitt aktiekapital i sådan omfattning att det skulle

strida mot gällande bestämmelser om lägsta tillåtna aktiekapital. Frågan

har behandlats i avsnitt 5.5.2. Såsom framgår av andra stycket skall

likvidationsbeslut inte meddelas om likvidationsgrunden har upphört

under ärendets handläggning. Om bolaget före registreringsmyndighetens

beslut genomför en ny- eller fondemission, så att nedsättningen av

aktiekapitalet kan genomföras utan att den kommer i konflikt med 1 kap.

3 § aktiebolagslagen, skall beslut om likvidation alltså inte meddelas.

Enligt paragrafens tredje stycke skall frågan om likvidation tas upp av

registreringsmyndigheten självmant eller på ansökan av styrelsen,

styrelseledamot, den verkställande direktören, aktieägare, borgenär eller

annan vars rätt kan vara beroende av att det finns någon som kan

företräda bolaget. Flertalet tvångslikvidationsärenden initieras av regist-

reringsmyndigheten. Registreringsmyndigheten torde dock som regel inte

ha kännedom om att ett bolag är skyldigt att sätta ned aktiekapitalet på

grund av innehav av egna aktier. Det kan inte heller krävas att regist-

reringsmyndigheten lägger ner något särskilt arbete på att utreda frågan

om det inte i det enskilda fallet finns klara indikationer på att det finns

grund för likvidation, t.ex. uppgifter från revisor.

18 kap.

18 kap. 7 §

En myndighets beslut i tillståndsärende enligt 2 kap. 1 §, 8 kap. 8, 26

eller 31 §, 10 kap. 14 § eller 12 kap. 8 § får överklagas till regeringen.

Finansinspektionens beslut enligt 7 kap. 7 § första stycket 2 och 18 §

första stycket 2 får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Länsstyrelsens beslut enligt denna lag i annat fall än enligt första

stycket får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Ett beslut av registreringsmyndigheten att avskriva anmälan eller vägra

registrering enligt 4 § första stycket får överklagas hos allmän förvalt-

ningsdomstol inom två månader från beslutets dag. Detsamma gäller ett

sådant beslut av registreringsmyndigheten som avses i 4 a §, 4 kap. 13 §

andra stycket, 6 kap. 7 § tredje stycket, 13 kap. 18 §, 14 kap. 15 § första

stycket, 21 och 29 §§ samt 19 kap. 2 §.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

(Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

På Lagrådets inrådan har intagits en uttrycklig bestämmelse om att

Finansinspektionens beslut enligt 7 kap. 7 § första stycket 2 och 18 §

första stycket 2 får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Vad gäller

tiden för överklagande har det ansetts att de allmänna reglerna om

överklagande av förvaltningsbeslut i 23 § förvaltningslagen (1986:223)

bör gälla.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

1. Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000.

2. De nya bestämmelserna i 7 kap. gäller även för sådana aktier som ett

aktiebolag har förvärvat före lagens ikraftträdande med stöd av 7 kap. 2 §

andra stycket i dess äldre lydelse..

Såsom framgår av punkten 1 träder de nya bestämmelserna i kraft den 10

mars 2000. Såvitt gäller förvärv av egna aktier innebär detta att bolags-

stämman fr.o.m. denna tidpunkt kan fatta beslut om förvärv av egna

aktier eller lämna bemyndigande till styrelsen om att besluta om sådana

förvärv. Dessförinnan fattade beslut får bedömas enligt äldre bestäm-

melser, vilket innebär att beslutet är ogiltigt om det inte är fråga om ett

sådant förvärv som avses i 7 kap. 2 § andra stycket i lagens hittills

gällande lydelse. Däremot finns det ingenting som hindrar ett noterat

publikt aktiebolag från att redan före den 10 mars 2000 vidta olika slag

av förberedande åtgärder i syfte att omedelbart efter lagens ikraftträdande

få beslut om förvärv av egna aktier till stånd.

Punkten 2 har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Den

klargör att det nya 7 kap. skall tillämpas även på sådana egna aktier som

ett aktiebolag innehar vid lagens ikraftträdande till följd av de

bestämmelser som hittills har funnits i 7 kap. 2 § andra stycket. Det

innebär att aktierna, liksom hittills, skall avyttras så snart det kan ske och

senast inom tre år från förvärvet. Men det innebär också att aktierna, om

de inte avyttras inom tre år, blir ogiltiga först sedan bolaget har förklarat

dem ogiltiga. Det innebär vidare att ett noterat publikt aktiebolag får

behålla aktierna för det fall att de ryms inom den andel som anges i 7

kap. 9 §.

12.2 Förslaget till lag om ändring i

försäkringsrörelselagen (1982:713)

Ändringarna i denna lag är i allt väsentligt av motsvarande slag som

ändringarna i aktiebolagslagen. Efter mönster från aktiebolagslagen har

bestämmelserna om egna aktier samlats i ett eget kapitel (nya 6 a kap.).

1 kap. 9 d §

En aktie som innehas av försäkringsaktiebolaget självt (egen aktie) eller

av dess dotterföretag skall inte räknas med när det i lag eller

bolagsordningen för giltigt beslut eller för utövande av befogenhet

föreskrivs samtycke av ägare till en viss andel av aktierna. En sådan

aktie skall inte heller räknas med vid tillämpningen av bestämmelser i

lag eller bolagsordningen som förutsätter att någon eller några innehar

en viss andel av aktierna eller rösterna i bolaget.

Paragrafen, som är ny, motsvarar förslaget till 1 kap. 7 § aktiebolags-

lagen. I förslaget till paragraf har de justeringar som Lagrådet förordar

tagits in. Första meningen motsvarar andra meningen i 9 kap. 1 § fjärde

stycket i den paragrafens hittills gällande lydelse.

Bestämmelsen får för försäkringsbolagens del betydelse också för

vissa bestämmelser som saknar motsvarighet för vanliga aktiebolag. Det

gäller definitionerna av kvalificerat innehav och nära förbindelse i 1 kap.

9 a och 9 c §§. Dessa ligger i sin tur till grund för bestämmelser om bl.a.

tillstånd vid förvärv av aktier i försäkringsbolag enligt 3 kap. 2 § eller

förbud att företräda aktierna eller föreläggande att avyttra aktier enligt

3 kap. 2 d och 2 f §§. Frågan om egna aktiers ställning enligt vissa

rörelseregler har behandlats i avsnitt 8.2.

4 kap. 5 a §

Vid nyemission ger aktier som försäkringsaktiebolaget självt eller dess

dotterföretag innehar inte någon företrädesrätt till nya aktier.

Paragrafen, som är ny, motsvarar förslaget till 4 kap. 2 a § aktiebolags-

lagen.

6 kap. 1 §

Nedsättning av aktiekapitalet får ske för följande ändamål, nämligen

1. avsättning till omedelbar täckning av förlust enligt den fastställda

balansräkningen, om förlusten inte kan täckas på något annat sätt,

2. återbetalning till aktieägarna, eller

3. avsättning till reservfond eller till en fond som kan användas enligt

beslut av bolagsstämman.

Nedsättning för de ändamål som anges i första stycket 2 och 3 får inte

avse större belopp än att det efter nedsättningen finns full täckning för

det bundna egna kapitalet. Beräkningen av detta skall ske enligt

balansräkningen för nästföregående räkenskapsår, om denna fastställs vid

stämman och i annat fall på grundval av de handlingar som anges i 4 kap.

7 § första stycket 1 3.

Nedsättning av aktiekapitalet kan genomföras genom

1. inlösen eller sammanläggning av aktier,

2. indragning av aktier utan återbetalning, eller

3. minskning av aktiernas nominella belopp med eller utan åter-

betalning.

Om nedsättning av aktiekapitalet på grund av bristande betalning eller

på grund av att aktier har blivit ogiltiga finns bestämmelser i 4 kap. 15 §

andra stycket samt 6 a kap. 5 och 10 §§. Om nedsättning genom inlösen

av aktier enligt förbehåll i bolagsordningen finns bestämmelser i 8

8 b §§.

Paragrafen har kompletterats med anledning av nya bestämmelser om

förvärv av egna aktier. Ändringen motsvarar i sak ändringen i 6 kap. 1 §

aktiebolagslagen.

6 a kap. Förvärv och överlåtelse av egna aktier

Det nya kapitlet innehåller bestämmelser för försäkringsaktiebolag om

förvärv och överlåtelse av egna aktier. Bestämmelserna överensstämmer

i huvudsak med förslagen i 7 kap. aktiebolagslagen. Bestämmelserna i

kapitlet har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Gällande bestäm-

melser om egna aktier i 6 kap. 9 och 10 §§ försäkringsrörelselagen har

med vissa ändringar inarbetats i 6 a kap. 1 6 och 23 25 §§.

Teckning av egna aktier

6 a kap. 1 §

Ett försäkringsaktiebolag får inte teckna egna aktier.

Om ett försäkringsaktiebolag har tecknat egna aktier, skall stiftarna

eller vid nyemission styrelsen och den verkställande direktören anses ha

tecknat aktierna för egen räkning med solidariskt ansvar för betalningen.

Det gäller dock inte stiftare, styrelseledmot eller verkställande direktör

som visar att han inte kände till eller bort känt till aktieteckningen.

Om aktier i ett försäkringsaktiebolagbolag har tecknats av någon i

eget namn men för bolagets räkning, skall han anses ha tecknat aktierna

för egen räkning.

Bestämmelserna i första tredje styckena gäller även i fråga om

dotterföretags teckning av aktier i moderbolag.

Paragrafen motsvarar 6 kap. 9 § i dess hittills gällande lydelse och

överensstämmer med förslaget till 7 kap. 1 § aktiebolagslagen.

Egna aktier som pant

6 a kap. 2 §

Ett försäkringsaktiebolag får inte ta emot egna aktier som pant.

Dotterföretag får inte heller ta emot aktier i moderbolag som pant.

Ett avtal i strid med förbudet i första stycket är ogiltigt.

Paragrafens första och andra stycken motsvarar delar av 6 kap. 10 §

första stycket i dess hittills gällande lydelse och överensstämmer med

den föreslagna 7 kap. 2 § aktiebolagslagen. I likhet med den bestäm-

melsen anges att förbudet även skall gälla för ett dotterföretags aktier i

moderbolag.

Det kan erinras om att försäkringsaktiebolags dotterföretag som är

bankaktiebolag eller värdepappersbolag får ta emot moderbolagets aktier

som pant i vissa fall enligt 9 kap. 9 § bankrörelselagen (1987:617) och

3 kap. 6 § andra stycket lagen (1991:981) om värdepappersrörelse.

Förvärv av egna aktier

6 a kap. 3 §

Ett publikt skadeförsäkringsaktiebolag och ett publikt livförsäkrings-

aktiebolag som får dela ut vinst får, om dess aktier är noterade vid en

börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad

marknad, förvärva egna aktier enligt bestämmelserna i 7 9 §§. Beslut

om förvärv skall i så fall fattas med tillämpning av 11 16 §§. Om bolaget

har förvärvat aktier i strid med 7 9 §§, gäller bestämmelserna i 10 §. Ett

bolag som nu sagts får även förvärva egna aktier enligt 4 §.

Andra publika försäkringsaktiebolag samt privata försäkrings-

aktiebolag får inte förvärva egna aktier utom i de fall som anges i 4 §.

Ett avtal som strider häremot är ogiltigt.

Vad som sägs i första och andra styckena samt 4 16 §§ om förvärv av

egna aktier gäller även förvärv som görs av någon annan som handlar i

eget namn men för bolagets räkning.

Paragrafen motsvarar delar av 6 kap. 10 § första stycket i dess hittills

gällande lydelse och överensstämmer med den föreslagna 7 kap. 3 §

aktiebolagslagen.

De nu aktuella ändringarna innebär att noterade publika skadeför-

säkringsaktiebolag och sådana noterade publika livförsäkringsaktiebolag

som får dela ut vinst enligt bestämmelser i bolagsordningen (se 12 kap.

2 §) ges större möjligheter att förvärva egna aktier än de hittills har haft.

För sådana förvärv skall gälla vissa begränsningar enligt 7 9 §§.

För andra försäkringsaktiebolag (privata försäkringsaktiebolag,

onoterade publika försäkringsaktiebolag och samtliga livförsäkrings

aktiebolag som inte får dela ut vinst) gäller i princip ett förbud mot att

förvärva egna aktier. Såsom framgår av 4 § finns det dock vissa undantag

från förbudet.

6 a kap. 4 §

Försäkringsaktiebolag får

1. förvärva egna aktier för vilka ersättning inte skall betalas,

2. förvärva egna aktier som ingår i en affärsrörelse som bolaget

övertar, och

3. på auktion ropa in egna aktier som har utmätts för bolagets fordran.

Paragrafen överensstämmer delvis med nuvarande 6 kap. 10 § andra

stycket. En skillnad i förhållande till gällande rätt är att försäkrings-

aktiebolag enligt punkten 1 får förvärva aktier utan vederlag.

Paragrafen motsvarar i sak föreslagna 7 kap. 4 § aktiebolagslagen.

Någon motsvarighet till den paragrafens punkt 3 finns inte, eftersom

försäkringsrörelselagen i dag saknar bestämmelser om inlösen av egna

aktier vid maktmissbruk (jfr 13 kap. 3 § aktiebolagslagen).

6 a kap. 5 §

Aktier som har förvärvats enligt 4 § och som inte har dragits in genom

nedsättning av aktiekapitalet skall avyttras så snart det kan ske utan

förlust, dock senast tre år efter förvärvet. Aktier som inte avyttras inom

denna tid skall av bolaget förklaras ogiltiga. Bolaget skall i sådant fall

sätta ned aktiekapitalet med aktiernas nominella belopp. Ett förslag till

beslut om nedsättning skall läggas fram på den första bolagsstämma som

hålls sedan ogiltighet har inträtt. Nedsättningsbeloppet skall föras över

till reservfonden eller, i ett livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut

vinst, till överkursfonden.

Paragrafen överensstämmer delvis med 6 kap. 10 § andra stycket i dess

hittills gällande lydelse samt motsvarar i sak den föreslagna 7 kap. 5 §

aktiebolagslagen. I förhållande till aktiebolagslagen finns en särregel om

behandlingen av nedsättningsbelopp i ett livförsäkringsaktiebolag som

inte får dela ut vinst. För sådana försäkringsaktiebolag saknas bestäm-

melser om inrättande och användning av reservfond (se 12 kap. 9 §). Det

föreskrivs därför att nedsättningsbeloppet skall föras till överkursfonden.

6 a kap. 6 §

Ett publikt försäkringsaktiebolag som avses i 3 § första stycket behöver

inte avyttra aktier enligt 5 §, om det skulle ha varit tillåtet att inneha dem

vid en tillämpning av 9 §

Paragrafen innehåller ett undantag från reglerna i 5 §. Den gäller för

noterade publika försäkringsaktiebolag.

Paragrafen överensstämmer i sak med den föreslagna 7 kap. 6 §

aktiebolagslagen.

Tillåtna förvärvsmetoder

6 a kap. 7 §

Förvärv som avses i 3 § första stycket får ske endast

1. på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

2. på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finansinspektionen,

eller

3. i enlighet med ett förvärvserbjudande som har riktats till samtliga

aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag.

Ett tillstånd enligt första stycket 2 skall ange på vilken börs eller mark-

nad förvärvet av egna aktier får ske samt under vilken tid tillståndet får

utnyttjas. Tillstånd skall lämnas, om

1. det för verksamheten vid börsen eller marknaden finns regler som

motsvarar vad som enligt lagen (1992:543) om börs- och clearingverk-

samhet gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad mark-

nadsplats i Sverige, och

2. börsen eller marknaden står under tillsyn av en myndighet eller

något annat behörigt organ.

I paragrafen behandlas frågor om på vilka sätt ett noterat publikt skade-

försäkringaktiebolag eller ett noterat publikt livförsäkringsaktiebolag

som får dela ut vinst, kan förvärva egna aktier. Bestämmelserna

motsvarar den föreslagna 7 kap. 7 § aktiebolagslagen.

Lagrådet har pekat på behovet av bestämmelser i försäkringsrörelse-

lagen om överklagande av Finansinspektionens beslut i fråga om förvärv

och överlåtelse av egna aktier på marknader utanför Europeiska ekono-

miska samarbetsområdet.

Regeringen delar Lagrådets bedömning. Det har i det föregående i

fråga om motsvarande bestämmelser i aktiebolagslagen konstaterats att

den vanliga tiden för överklagande av förvaltningsbeslut bör gälla för

beslut av detta slag (se författningskommentaren till 18 kap. 7 § aktie-

bolagslagen). Den allmänna överklagandebestämmelsen i 19 kap. 13 §

tredje stycket försäkringsrörelselagen ger samma rätt att överklaga som

den nu föreslagna bestämmelsen i aktiebolagslagen. Det behövs därför

inga nya bestämmelser i försäkringsrörelselagen på denna punkt.

Skyddet för bolagets bundna egna kapital

6 a kap. 8 §

Ett publikt försäkringsaktiebolag som avses i 3 § första stycket får

förvärva egna aktier endast om aktierna är helt betalda.

Förvärvet får inte ske med större belopp än att det efter förvärvet finns

täckning för det bundna egna kapitalet i bolaget och, om bolaget är

moderbolag, i koncernen. Beräkningen av om så är fallet skall göras

enligt balansräkningen för föregående räkenskapsår, om denna fastställs

vid den bolagsstämma som skall besluta om förvärvet, och i annat fall på

grundval av sådana handlingar som anges i 13 § andra stycket.

Förvärvet får inte heller ske med så stort belopp att förvärvet står i

strid med 1 kap. 1 a § första stycket eller 12 kap. 2 § tredje stycket.

Paragrafen anger tillsammans med 9 § vissa allmänna begränsningar som

gäller för förvärv av egna aktier i noterade publika skadeförsäkrings-

aktiebolag och noterade publika livförsäkringsaktiebolag som får dela ut

vinst. Bestämmelserna har till syfte att bereda bolagets borgenärer

samma skydd som vid vinstutdelning och nedsättning (jfr 12 kap. 2 och

3 §§ samt 6 kap. 1 §).

Bestämmelserna överensstämmer i huvudsak med den föreslagna

7 kap. 8 § aktiebolagslagen. I tredje stycket erinras särskilt om att den

allmänna stabilitetsprincipen i 1 kap. 1 a § försäkringsrörelselagen skall

iakttas. Motivet för tillägget har kommenterats i avsnitt 8.1.

Som framgår av 10 § skall aktier som har förvärvats i strid med

bestämmelserna i denna paragraf avyttras senast sex månader efter för-

värvet. Om så inte sker, skall aktierna förklaras ogiltiga och aktie-

kapitalet sättas ned med aktiernas nominella belopp.

Hur stor andel av aktierna som bolaget får förvärva

6 a kap. 9 §

Ett publikt försäkringsaktiebolag som avses i 3 § första stycket får inte

förvärva egna aktier, i den mån bolagets innehav av egna aktier efter

förvärvet kommer att uppgå till mer än en tiondel av samtliga aktier i

bolaget. Aktier i bolaget som innehas av dess dotterföretag skall vid

beräkningen anses som bolagets.

Paragrafen innehåller bestämmelser om hur stor andel av aktierna i ett

aktiebolag som får innehas av bolaget självt. Bestämmelsen motsvarar i

sak den förslagna 7 kap. 9 § aktiebolagslagen.

Otillåtna förvärv av egna aktier

6 a kap. 10 §

Aktier som har förvärvats i strid med någon av bestämmelserna i 7 9 §§

skall avyttras inom sex månader från förvärvet. Aktier som inte har

avyttrats inom denna tid skall av bolaget förklaras ogiltiga. Bolaget skall

i sådant fall sätta ned aktiekapitalet med aktiernas nominella belopp. Ett

förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första

bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet har inträtt. Nedsättnings-

beloppet skall föras över till reservfonden.

Paragrafen behandlar konsekvenserna av att ett förvärv av egna aktier

strider mot någon av bestämmelserna i 7 9 §§ om bl.a. förvärvsmetoder

och högsta tillåtna andel av egna aktier. Den motsvarar i sak den

föreslagna 7 kap. 10 § aktiebolagslagen.

Vilka som får fatta beslut om förvärv av egna aktier

6 a kap. 11 §

I fall som avses i 3 § första stycket skall ett beslut om förvärv av egna

aktier fattas av bolagsstämman.

Bolagsstämman kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut om förvärv av

egna aktier i bolaget.

Paragrafen innehåller bestämmelser om vilket bolagsorgan som är be-

hörigt att fatta beslut om förvärv av egna aktier. Den motsvarar den

föreslagna 7 kap. 11 § aktiebolagslagen.

Vad kallelsen till bolagsstämman skall innehålla

6 a kap. 12 §

Kallelsen till den bolagsstämma som enligt 11 § skall behandla ett

förslag om förvärv av egna aktier eller ett förslag om att bemyndiga

styrelsen att fatta beslut om ett sådant förvärv skall ange förslagets

huvudsakliga innehåll samt syftet med förvärvet.

Paragrafen innehåller bestämmelser om kallelsens innehåll. Den överens-

stämmer med den föreslagna 7 kap. 12 § aktiebolagslagen.

Vilka handlingar som skall hållas tillgängliga inför bolagsstämman

6 a kap. 13 §

Ett förslag till beslut om förvärv av egna aktier eller om bemyndigande

för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall hållas tillgängligt hos

bolaget för aktieägarna under minst två veckor före den bolagsstämma

vid vilken frågan skall prövas.

Om årsredovisningen inte skall behandlas på bolagsstämman, skall till

förslaget fogas

1. en kopia av den årsredovisning som innehåller senast fastställda

balans- och resultaträkningar, försedd med en anteckning om bolags-

stämmans beslut om bolagets vinst eller förlust,

2. en kopia av revisionsberättelsen för det år årsredovisningen avser,

3. en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsentlig

betydelse för bolagets ställning, vilka har inträffat efter det att årsredo-

visningen lämnades, och

4. ett yttrande från revisorerna över den redogörelse som avses i 3.

Kopior av handlingar som avses i första och andra styckena skall

genast sändas till de aktieägare som begär det och uppger sin

postadress.

Handlingarna skall läggas fram på bolagsstämman.

Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka handlingar som skall hållas

tillgängliga för aktieägarna inför den beslutande bolagsstämman.

Bestämmelserna motsvarar den föreslagna 7 kap. 13 § aktiebolagslagen.

Vad ett beslut om förvärv av egna aktier skall innehålla

6 a kap. 14 §

Bolagsstämmans beslut enligt 11 § första stycket skall innehålla uppgift

om det sätt som aktierna skall förvärvas på.

Om aktierna skall förvärvas i enlighet med ett erbjudande som riktas

till samtliga aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag,

skall beslutet innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut skall verkställas,

2. det antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som

erbjudandet skall avse,

3. den ersättning som skall lämnas för aktierna,

4. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar, egen-

domens art och mängd, samt

5. övriga villkor för förvärvet.

Om aktierna skall förvärvas på annat sätt än som avses i andra

stycket, skall beslutet innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut skall verkställas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas,

3. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna, samt

4. övriga villkor för förvärvet.

Paragrafen anger vad ett beslut av bolagsstämman om förvärv av egna

aktier skall innehålla. Den motsvarar den föreslagna 7 kap. 14 § aktie-

bolagslagen.

Vad ett bemyndigande för styrelsen att fatta beslut om förvärv av egna

aktier skall innehålla

6 a kap. 15 §

Ett bemyndigande enligt 11 § andra stycket skall innehålla uppgifter om

1. det sätt som aktier får förvärvas på,

2. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken bemyn-

digandet får utnyttjas,

3. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas,

4. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna,

5. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar, egen-

domens art och mängd, samt

6. övriga villkor för förvärvet.

Av 11 § andra stycket framgår att bolagsstämman i ett publikt aktiebolag

kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut om förvärv av egna aktier.

Förevarande paragraf behandlar vad ett sådant beslut skall innehålla (jfr

7 kap. 15 § i förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen).

Majoritetskrav

6 a kap. 16 §

Ett beslut av bolagsstämman om förvärv av egna aktier eller om

bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut är giltigt endast om

det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de

avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna.

Paragrafen innehåller bestämmelser om vilken majoritet som krävs för att

bolagsstämman skall kunna fatta ett beslut om förvärv av egna aktier

eller ett beslut om att bemyndiga styrelsen att fatta sådana beslut. Den

motsvarar förslaget till 7 kap. 16 § aktiebolagslagen.

Publika försäkringsaktiebolags överlåtelse av egna aktier

6 a kap. 17 §

När ett publikt försäkringsaktiebolag överlåter egna aktier, skall det ske

med tillämpning av 18 20 §§ eller 21 och 22 §§.

Första stycket gäller inte vid avyttring som avses i 5 och 10 §§.

Paragrafen reglerar formerna för överlåtelse av egna aktier i samtliga

publika försäkringsaktiebolag. Den motsvarar den föreslagna 7 kap. 17 §

aktiebolagslagen.

Överlåtelse av egna aktier på börs eller annan reglerad marknad

6 a kap. 18 §

Ett publikt försäkringsaktiebolag får överlåta egna aktier,

1. på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller

2. på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finansinspektionen.

Ett tillstånd enligt första stycket 2 skall ange på vilken börs eller

marknad överlåtelsen av egna aktier får ske samt under vilken tid

tillståndet får utnyttjas. Tillstånd skall lämnas, om

1. det för verksamheten vid börsen eller marknaden finns regler som

motsvarar vad som enligt lagen (1992:543) om börs- och clearing-

verksamhet gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad mark-

nadplats i Sverige, och

2. börsen eller marknaden står under tillsyn av en myndighet eller ett

annat behörigt organ.

Paragrafen innehåller bestämmelser om på vilka marknadsplatser som

egna aktier kan överlåtas. Den motsvarar den föreslagna 7 kap. 18 §

aktiebolagslagen.

6 a kap. 19 §

Ett beslut om överlåtelse av egna aktier enligt 18 § skall fattas av

bolagsstämman. Bolagsstämman kan även bemyndiga styrelsen att fatta

ett sådant beslut.

Ett beslut av bolagsstämman enligt första stycket är giltigt endast om

det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de

avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna.

Paragrafen motsvarar den föreslagna 7 kap. 19 § aktiebolagslagen.

6 a kap. 20 §

Ett beslut av bolagsstämman om överlåtelse av egna aktier enligt 18 §

eller om bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall

innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut om överlåtelse skall verkställas eller styrelsens bemyndigande får

utnyttjas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får överlåtas,

3. det lägsta pris som aktierna får överlåtas för, och

4. övriga villkor för överlåtelsen.

Bestämmelserna i 4 kap. 4 § första och tredje styckena tillämpas i

fråga om förslag till beslut enligt första stycket.

Paragrafen anger vad ett beslut om överlåtelse av egna aktier på börs

eller annan marknadsplats samt ett bemyndigande för styrelsen att

besluta om sådan överlåtelse skall innehålla. Den motsvarar den före-

slagna 7 kap. 20 § aktiebolagslagen.

Överlåtelse av egna aktier som inte sker på börs eller annan reglerad

marknad

6 a kap. 21 §

Vid ett publikt försäkringsaktiebolags överlåtelse av egna aktier på annat

sätt än som anges i 18 § tillämpas

1. 2 kap. 2 § andra stycket om medgivande till betalning med apport-

egendom,

2. vad som gäller om nyemission i följande bestämmelser i 4 kap.

denna lag:

1 § andra stycket om beslutanderätt,

3 § andra fjärde styckena och 4 § om information om apport m.m.,

5 § om företrädesrätt m.m.,

6 § om emissionsbevis m.m.,

6 a § om försäljning av udda företrädesrätter,

7 § om förslag till beslut m.m.,

9 § om kungörelser m.m.,

10 § första tredje styckena om aktieteckning,

11 § om tilldelning av aktier m.m.,

16 § första och andra styckena samt 17 § första, andra och fjärde

styckena om styrelsens beslut om nyemission,

20 och 22 26 §§ om emissionsprospekt, samt

3. vad som enligt lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktie-

marknadsbolag, m.m. gäller vid nyemission eller överlåtelse av aktier.

Paragrafen anger vilka lagregler som gäller vid överlåtelser av egna

aktier som inte sker på börs eller annan reglerad marknad. Den över-

ensstämmer i sak med förslaget till 7 kap. 21 § aktiebolagslagen

Till skillnad mot ordningen enligt aktiebolagslagen - och i likhet med

vad som gäller vid en nyemission enligt 4 kap. 2 § försäkringsrörelse-

lagen - krävs dock enligt första stycket punkten 1 Finansinspektionens

medgivande om betalning skall göras med apportegendom.

Av hänvisningarna i punkten 2 till 4 kap. försäkringsrörelselagen fram-

går bl.a. följande.

Ett beslut om överlåtelse av egna aktier skall normalt fattas av bolags-

stämman (se 4 kap. 1 § andra stycket). Styrelsen kan dock besluta om

överlåtelse av egna aktier under förutsättning av bolagsstämmans

godkännande (se 4 kap. 16 §). Styrelsen kan vidare fatta sådana beslut

med stöd av ett bemyndigande från bolagsstämman. Bemyndigande till

styrelsen begränsas till beslut om sådana förvärv som kan fattas utan

ändringar av bolagsordningen (se 4 kap. 17 §). Någon saklig skillnad

föreligger ändå inte i förhållande till aktiebolagslagen, eftersom bolags-

stämman inte kan delegera sin rätt att besluta om ändring i bolags-

ordningen.

Vid en överlåtelse där aktierna skall betalas med pengar är huvud-

regeln att aktieägarna har företrädesrätt till de aktuella aktierna i för-

hållande till det antal aktier de äger sedan tidigare. Bolagsstämman kan

dock besluta om undantag från företrädesrätten. Ett sådant beslut krävs

om bolaget vill sälja aktierna på annat sätt än genom ett erbjudande till

samtliga ägare, t.ex. genom ett erbjudande som riktar sig till de anställda

i bolaget. Även bestämmelser om aktieägares förträdesrätt enligt

bolagsordningen skall beaktas. Ett beslut om att avvika från företrädes-

rätten är giltigt endast om det biträds av aktieägare med minst två

tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda

aktierna (se 4 kap. 5 §). Om beslutet om överlåtelse däremot inte

innefattar någon avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt, är det

tillräckligt med enkel majoritet för att beslutet skall vara giltigt (se 9 kap.

13 och 14 §§).

I försäkringsaktiebolag som inte är avstämningsbolag skall aktieägare

med företrädesrätt att förvärva aktier få ett särskilt bevis om sin rätt att

förvärva aktier från bolaget (jfr 4 kap. 6 § första och andra styckena). I

avstämningsbolag skall den som på avstämningsdagen är införd i

aktieboken eller i särskild förteckning enligt 3 kap. 12 § anses behörig att

utöva företrädesrätten (jfr 4 kap. 6 § tredje stycket).

Ett beslut att överlåta egna aktier kan innebära att innehav av ett visst

antal aktier ger rätt att förvärva en aktie från bolaget. Det kan därför

inträffa att en aktieägare får en eller flera teckningsrätter över. Liksom

vid nyemission är det möjligt för aktieägare att handla med överskjutande

teckningsrätter. Aktieägare eller annan kan alltså förvärva överskjutande

teckningsrätter från andra aktieägare så att ett helt antal aktier kan

förvärvas. I avstämningsbolag kan beslutet om överlåtelse av egna aktier

innehålla ett förbehåll om en samordnad försäljning av överskjutande

teckningsrätter (jfr 4 kap. 6 a §).

Inför bolagsstämmans beslut om överlåtelse av egna aktier skall aktie-

ägarna få samma information som inför ett beslut om nyemission (jfr

4 kap. 7 §). Vad beslutet om överlåtelse skall innehålla regleras av 22 §.

Beslutet om överlåtelse skall kungöras. I bolag som inte är avstäm-

ningsbolag skall beslutet sändas till aktieägare som har företrädesrätt att

förvärva aktier (jfr 4 kap. 9 §).

 Teckning av aktier skall ske på en teckningslista som innehåller

beslutet om överlåtelse. Med teckning får i detta sammanhang förstås en

anmälan om att någon vill anta ett erbjudande om att förvärva aktier från

bolaget. I avstämningsbolag får det beslutas att teckning av aktier skall

ske genom betalning i stället för på en teckningslista. I vissa fall kan

teckning ske direkt i stämmoprotokollet (jfr 4 kap. 10 § första tredje

styckena).

Bestämmelserna om ogiltig aktieteckning i 4 kap. 10 § fjärde stycket

saknar motsvarighet vid överlåtelse av egna aktier. Detta innebär att en

aktieägare kan åberopa felaktigheter i teckningsförfarandet utan andra

tidsbegränsningar än vad som följer av allmänna preskriptionsbestäm-

melser. Det sammanhänger med att överlåtelsen av aktierna inte utgör ett

led i en ökning av bolagets bundna egna kapital.

Styrelsen beslutar om tilldelning av aktier till aktietecknarna (jfr 4 kap.

11 §).

Ett publikt försäkringsaktiebolag som till en vidare krets riktar en

inbjudan att förvärva aktier från bolaget skall upprätta prospekt, om

summan av de belopp som till följd av inbjudan kan komma att betalas

uppgår till minst 300 000 kr (jfr 4 kap. 20 § och 22 26 §§). Med en

vidare krets avses en krets som överstiger omkring 200 personer. Dessa

personer kan vara aktieägare men behöver inte vara det. Även om

erbjudandet riktas till en sluten krets av personer, t.ex. anställda, gäller

prospektkravet, om personkretsen omfattar fler än 200 personer.

Överlåtelseerbjudanden som riktas till en eller ett par personer som

betalning i samband med t.ex. ett företagsköp omfattas däremot inte av

prospektkravet.

Enligt punkten 3 gäller även bl.a. 3 och 4 §§ lagen (1987:464) om vissa

riktade emissioner i aktiemarknadsbolag.

Även prospektreglerna i 2 kap. 1 och 3 §§ lagen om handel med

finansiella instrument skall iakttas vid överlåtelse av egna aktier.

Såsom framgår av uppräkningen i paragrafen skall flera av bestäm-

melserna i 4 kap. inte tillämpas vid ett bolags överlåtelse av egna aktier.

Som exempel kan nämnas att det inte har ansetts finnas något behov av

krav på registrering av sådana beslut (jfr 4 kap. 14 §). Skälen till detta

framgår av avsnitt 5.8.

6 a kap. 22 §

I fall som anges i 21 § skall ett beslut om överlåtelse av egna aktier

innehålla uppgifter om

1. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som skall överlåtas,

2. den företrädesrätt att förvärva aktier som tillkommer aktieägarna

eller andra eller vem som annars får förvärva aktier,

3. den tid inom vilken aktieägare kan utnyttja sin företrädesrätt,

4. den tid inom vilken aktierna skall betalas eller, i förekommande fall,

det förhållandet att teckning skall ske genom betalning,

5. den fördelningsgrund som styrelsen vid överteckning skall tillämpa

beträffande aktier som inte tecknas med företrädesrätt, och

6. det belopp som skall betalas för en aktie.

I förekommande fall skall ett beslut enligt första stycket även innehålla

1. ett förordnande som avses i 4 kap. 6 a §,

2. ett förordnande om att kuponger som hör till aktiebreven skall

användas som teckningsrättsbevis,

3. en bestämmelse om apport eller att aktie skall tecknas med

kvittningsrätt eller med andra villkor, samt

4. upplysningar om att redogörelse och yttrande som avses i 4 kap. 3 §

andra stycket och 4 § har avgetts.

I avstämningsbolag skall en avstämningsdag anges i beslutet, om

aktieägare skall ha företrädesrätt att förvärva aktier. Avstämningsdagen

får inte sättas tidigare än tre veckor från det att beslutet har kungjorts

enligt 4 kap. 9 §.

Den tid som anges i första stycket 3 får inte understiga två veckor från

utfärdandet av kungörelse enligt 4 kap. 9 § eller, om samtliga aktieägare

har varit företrädda vid den bolagsstämma som har beslutat om över-

låtelsen, från beslutet eller, i fråga om avstämningsbolag, från avstäm-

ningsdagen.

Paragrafen, som motsvarar förslaget till 7 kap. 22 § aktiebolagslagen,

reglerar vad ett beslut om överlåtelse av egna aktier skall innehålla i de

fall då överlåtelsen inte sker på börs eller annan marknadsplats. Bestäm-

melserna, som i huvudsak överensstämmer med vad som gäller för beslut

om nyemission (jfr 4 kap. 7 och 8 §§), avser såväl beslut av bolags-

stämman som beslut som styrelsen fattar med stöd av ett bemyndigande

eller under förutsättning av bolagsstämmans godkännande.

Dotterföretags förvärv och innehav av aktier i moderbolag

6 a kap. 23 §

Ett dotterföretag får inte förvärva aktier i moderbolag. Ett avtal som

strider mot detta förbud är ogiltigt.

Trots bestämmelsen i första stycket får ett dotterföretag förvärva aktier

i moderbolag i fall som avses i 4 §.

Paragrafen behandlar möjligheterna för ett dotterföretag att förvärva

aktier i sitt moderbolag. Den motsvarar i sak delar av de bestämmelser

som hittills har funnits i 6 kap. 10 § första och andra styckena. Till

skillnad från gällande bestämmelser skall ett sådant förvärv också vara

tillåtet om det sker utan vederlag.

Paragrafen motsvarar föreslagna 7 kap. 23 § i aktiebolagslagen bortsett

från den avvikelse som kommenterats i anslutning till 4 §. Det kan

erinras om att ett försäkringsaktiebolags dotterföretag som är bankaktie-

bolag eller värdepappersbolag får förvärva moderbolagets aktier i vissa

fall enligt 4 kap. 5 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse.

6 a kap. 24 §

Om ett dotterföretag har förvärvat aktier i moderbolag med stöd av 23 §

andra stycket, gäller bestämmelserna i 5 §.

Paragrafen reglerar när aktier som försäkringsaktiebolagets dotterföretag

har förvärvat i moderbolaget i tillåtna undantagssituationer måste

avyttras och konsekvenserna av att avyttring inte sker. Den motsvarar i

sak delar av de bestämmelser som hittills har funnits i 6 kap. 10 § andra

och fjärde styckena samt den föreslagna 7 kap. 24 § aktiebolagslagen.

6 a kap. 25 §

Om ett försäkringsaktiebolag har blivit moderbolag och dess dotter-

företag innehar aktier i moderbolaget, skall bestämmelserna i 5 §

tillämpas på dessa aktier. Aktierna skall därvid avyttras senast tre år

efter det att koncernförhållandet uppstod.

Paragrafen reglerar den situationen att ett företag innehar aktier i ett

försäkringsaktiebolag och företaget därefter blir dotterföretag till försäk-

ringsaktiebolaget. Dotterföretagets aktieinnehav i moderbolaget skall då

avyttras så snart det kan ske utan förlust och senast inom tre år räknat

från det att koncernförhållandet uppstod. Paragrafen motsvarar i sak delar

av de bestämmelser som hittills har funnits i 6 kap. 10 § tredje och fjärde

styckena samt den föreslagna 7 kap. 25 § aktiebolagslagen.

9 kap. 1 §

Aktieägares, delägares, delegerades och garanters rätt att besluta i

försäkringsbolagets angelägenheter utövas vid bolagsstämman.

I avstämningsbolag tillkommer rätten att delta i bolagsstämma den som

har tagits upp som aktieägare i en sådan utskrift av aktieboken som avses

i 3 kap. 13 § andra stycket.

I bolagsordning kan bestämmas att aktieägare respektive delägare för

att få delta i bolagsstämman skall anmäla sig hos bolaget senast den dag

som anges i kallelsen till stämman. Denna dag får inte vara söndag,

annan allmän helgdag, lördag, midsommarafton, julafton eller nyårsafton

och får inte infalla tidigare än femte dagen före stämman.

En aktie som innehas av försäkringsaktiebolaget självt eller av dess

dotterföretag kan inte företrädas vid bolagsstämman.

Ändringen överensstämmer med föreslagna ändringen i 9 kap. 4 § aktie-

bolagslagen. Den innebär bl.a. att bestämmelsen i nuvarande fjärde

stycket andra meningen ersatts av bestämmelser i nya 1 kap. 9 d §.

9 kap. 13 §

Bolagsstämmans beslut utgörs av den mening som fått mer än hälften av

de avgivna rösterna eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden

biträder. Vid val anses den vald som fått de flesta rösterna. Vid lika

röstetal avgörs valet genom lottdragning, om inte något annat har

beslutats av stämman innan valet förrättats.

Första stycket gäller inte om något annat följer av denna lag eller

föreskrivs i bolagsordningen. Beträffande beslut som avses i 4 kap. 5, 16

och 17 §§, 6 kap. 2 a §, 6 a kap. 16 § och 19 § andra stycket, 14 och

16 §§ i detta kapitel, 15 a kap. 11 § samt 18 kap. 1 och 2 §§ kan dock i

bolagsordningen endast föreskrivas längre gående villkor än som anges

där.

Paragrafen innehåller bestämmelser om majoritetskraven vid stämmo-

beslut i allmänhet. Ändringen motsvarar ändringen i 9 kap. 28 § aktie-

bolagslagen.

12 kap. 1 §

Försäkringsbolagets medel får betalas ut till aktieägare eller till garanter

endast enligt bestämmelserna i denna lag om vinstutdelning, åter-

betalning av garantikapital, förvärv av egna aktier, utbetalning vid

nedsättning av aktiekapitalet, reservfonden eller överkursfonden och

utskiftning vid bolagets likvidation.

En aktie som innehas av försäkringsaktiebolaget självt medför inte rätt

till utbetalning enligt första stycket.

Om verksamheten i ett skadeförsäkringsbolag helt eller delvis skall ha

ett annat syfte än att bereda vinst åt aktieägarna, skall bolagsordningen

innehålla bestämmelser om hur vinsten och de behållna tillgångarna vid

bolagets likvidation skall användas.

Det andra stycket, som är nytt, behandlar frågan om egna aktiers

ställning vid vinstutdelning och andra utbetalningar av bolagets medel.

Denna ändring, liksom tillägget i första stycket, motsvarar ändringarna i

12 kap. 1 § aktiebolagslagen.

12 kap. 16 §

För ett livförsäkringsaktiebolag som driver verksamhet utan villkor om

vinstutdelning i bolagsordningen och som skall övergå till vinstutdelande

verksamhet får sådana villkor om vinstutdelning som avses i 15 §

stadfästas endast om uppskrivningsfonden, konsolideringsfonden, fond

för orealiserade vinster och andra övervärden i bolaget, med avdrag för

aktiekapitalet och överkursfonden, gottskrivs försäkringstagarna och

andra ersättningsberättigade på grund av försäkringarna som återbäring

eller på annat sätt.

Förevarande paragraf infördes i samband med reformerade försäkrings-

rörelseregler (SFS 1999:600, rskr. 1998/99:227, bet. 1998/99:FiU28,

prop. 1998/99:87). Den avser livförsäkringsbolag som inte får dela ut

vinst. Bestämmelserna behandlar hur försäkringstagare skall kompen-

seras i samband med en övergång från icke vinstutdelande till

vinstutdelande rörelse. Genom justeringen förtydligas att gottskrivande

inte behöver ha skett innan bolagsordningen skall stadfästas, utan först

vid själva övergången till vinstutdelande verksamhet (se prop.

1998/99:87 s. 428).

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

1. Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000.

2. Bestämmelserna i 6 a kap. gäller även för sådana aktier som ett

försäkringsaktiebolag har förvärvat före lagens ikraftträdande med stöd

av 6 kap. 10 § andra stycket i dess äldre lydelse.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna överensstämmer med mot-

svarande föreskrifter till aktiebolagslagen.

12.3 Förslaget till lag om ändring i bankrörelselagen

(1987:617)

2 kap. 8 §

För att skydda en fordran får en bank

1. på offentlig auktion, en svensk eller utländsk börs eller en aukto-

riserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad eller vid

exekutiv försäljning köpa egendom som är utmätt eller utgör säkerhet för

fordringen, och

2. om det finns anledning att anta att banken annars skulle lida

avsevärd förlust, som betalning för fordran överta egendom som utgör

säkerhet för fordringen eller annan egendom.

Första stycket gäller inte egen aktie eller aktie i moderbolag. För

förvärv av sådana aktier finns bestämmelser i 7 kap. aktiebolagslagen

(1975:1385). Första stycket gäller inte heller bevis om andel i eller

tillskott till medlemsbank. I fråga om en sparbanks förvärv av bevis om

tillskott till garantifond eller grundfond i sparbanken gäller bestäm-

melserna i 5 kap. 7 § första stycket sparbankslagen (1987:619).

I utbyte mot egendom som har köpts eller övertagits enligt första

stycket får en bank förvärva aktier i ett bolag, som bildats för att förvalta

egendomen eller för att fortsätta en verksamhet som bedrivs med denna.

Har aktier förvärvats enligt första eller tredje stycket får banken, om

det finns uppenbar risk för att banken annars lider förlust, förvärva

ytterligare aktier i samma bolag.

Har aktier förvärvats enligt första, tredje eller fjärde stycket får

banken, om aktiebolaget överlåter sina tillgångar på ett annat aktiebolag,

byta ut dessa aktier mot aktier i det andra aktiebolaget.

Den egendom som banken förvärvat enligt denna paragraf skall

avyttras när det med hänsyn till marknadsförhållandena lämpligen kan

ske. Egendomen skall dock avyttras senast när det kan äga rum utan

förlust för banken. Banken skall årligen till Finansinspektionen avge en

särskild redovisning av egendomen.

(Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Paragrafen behandlar en banks förvärv av egendom för att skydda en

fordran. Av andra stycket framgår att bestämmelsen inte är tillämplig på

förvärv av egen aktie. Till följd av ändringarna i aktiebolagslagen

hänvisar bestämmelsen till hela 7 kap. aktiebolagslagen i stället för som

tidigare enbart 7 kap. 2 § samma lag.

12.4 Förslaget till lag om ändring i insiderlagen

(1990:1342)

7 a §

Om den som enligt 8 § första stycket 1 3 har insynsställning i ett

aktiemarknadsbolag förvärvar aktier i bolaget, får aktier av samma slag

upp till motsvarande antal överlåtas mot vederlag tidigast tre månader

efter förvärvet.

Detsamma gäller för

1. fysiska och juridiska personer som förvärvar aktier i aktiemark-

nadsbolaget och vilkas aktier enligt 10 § skall likställas med aktier som

innehas av personer som avses i första stycket, samt

2. aktiemarknadsbolag som förvärvar egna aktier.

Vad som sägs i andra stycket 2 skall inte tillämpas vid förvärv av egna

aktier med stöd av 4 kap. 5 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse

eller när en tidigare avyttring föreskrivs i lag.

(Ändringen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Bestämmelsen i andra stycket punkten 2 är ny. Genom denna kommer

även aktiemarknadsbolag som förvärvar egna aktier att omfattas av kort-

tidshandelsförbudet. Ändringen har behandlats i avsnitt 5.9.2. Förbudet

omfattar ett aktiemarknadsbolags handel med egna aktier på börs och

annan organiserad marknadsplats eller genom någon som yrkesmässigt

bedriver värdepappershandel enligt 1 kap. 3 § 1 5 lagen (1991:981) om

värdepappersrörelse (jfr 2 §). De undantag från korttidshandelsförbudet

som anges i 7 b § gäller även i nu aktuella fall. Överträdelser av kort-

tidshandelsförbudet kan föranleda särskild avgift enligt bestämmelserna i

21 och 22 §§.

Korttidshandelsförbudet gäller enligt tredje stycket inte för egna aktier

som förvärvats av värdepappersinstitut för att underlätta rörelsen enligt

bestämmelserna i 4 kap. 5 § lagen om värdepappersrörelse.

Enligt förslagen i 7 kap. 5 § aktiebolagslagen och 6 a kap. 5 § försäk-

ringsrörelselagen åläggs bolagen att i där avsedda situationer avyttra

aktier så snart det kan ske utan förlust. När aktier har erhållits utan

vederlag (4 § 1 i respektive kapitel) innebär det att avyttringen skall ske

omedelbart. Detta kommer i konflikt med den föreslagna avyttrings-

skyldigheten enligt 7 a § insiderlagen. För att lösa detta problem har, på

förslag av Lagrådet, ett förbehåll gjorts i tredje stycket för situationer där

en tidigare avyttring föreskrivs i lag.

9 §

Den som har insynsställning i ett aktiemarknadsbolag skall skriftligen

anmäla innehav av aktier i bolaget och ändring i innehavet till Finans-

inspektionen. Sådan anmälan skall också göras av ett aktiemarknads-

bolag som innehar egna aktier.

Vad som sägs i första stycket andra meningen skall inte tillämpas vid

innehav av egna aktier med stöd av 4 kap. 5 § lagen (1991:981) om

värdepappersrörelse.

Finansinspektionen kan medge befrielse från anmälningsskyldigheten

om motsvarande uppgifter kan erhållas på annat sätt.

Anmälningsskyldigheten gäller dock inte

1. innan den som avses i 8 § första stycket 5 eller 6 tagit emot

underrättelse enligt 14 eller 15 §,

2. om innehavet inte uppgår till 200 aktier eller, om innehavet avser

värdepapper som enligt 2 § andra stycket likställs med aktier, understiger

ett marknadsvärde motsvarande 50 000 kronor,

3. om ändring i innehavet efter den senast gjorda anmälningen inte

uppgår till 200 aktier eller, om ändringen avser värdepapper som enligt

2 § andra stycket likställs med aktier, understiger ett marknadsvärde

motsvarande 50 000 kronor,

4. om ökning i innehavet föranletts av fondemission eller av att akties

nominella belopp sänkts genom att aktien delats upp,

5. interimsbevis som erhållits i utbyte mot annat värdepapper som av-

ses i 2 § andra stycket.

Av 10 § framgår att anmälningsskyldigheten omfattar även vissa

närståendes aktieinnehav.

Uppgifter som skall anmälas enligt denna paragraf får efter tillstånd av

Finansinspektionen föras över till insiderregistret genom automatisk

databehandling. Sådant tillstånd får ges endast till den som är förvaltare

enligt 3 kap. 7 § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instru-

ment.

(Ändringen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldighet att anmäla innehav

av aktier i aktiemarknadsbolag och ändringar i sådant innehav till Finans-

inspektionen.

I första stycket har ett tillägg gjorts som innebär att ett aktiemarknads-

bolag som innehar egna aktier omfattas av anmälningsskyldigheten.

Härigenom blir det möjligt att genom insiderregistret följa förändringar i

bolagens aktieinnehav. Avsikten med den nya bestämmelsen är att

motverka att bolag i spekulationsyfte använder sig av icke offentliggjord

information vid förvärv eller överlåtelse av egna aktier (se avsnitt 5.9.2).

I andra stycket görs ett undantag från anmälningsskyldigheten för egna

aktier som innehas av ett värdepappersinsitut för att underlätta rörelsen

enligt 4 kap. 5 § lagen om värdepappersrörelse.

10 §

Vid tillämpning av 9 § första stycket första meningen skall följande

aktier i aktiemarknadsbolaget likställas med den anmälningsskyldiges

egna, nämligen sådana som ägs av

1. make eller sambo till den anmälningsskyldige,

2. omyndiga barn som står under den anmälningsskyldiges vårdnad,

3. juridisk person vars verksamhet den anmälningsskyldige har ett

väsentligt inflytande över och i vilken den anmälningsskyldige eller

någon som avses i 1 eller 2 eller flera av dem tillsammans innehar

 ägarandel, uppgående till tio procent eller mer av aktiekapitalet eller

av andelarna, eller

 ekonomisk andel, innefattande rätt att uppbära tio procent eller mer

av avkastningen, eller

 röstandel, uppgående till tio procent eller mer av röstetalet för

samtliga aktier eller av röstetalet hos det högsta beslutande organet,

4. juridisk person vars verksamhet den anmälningsskyldige har ett

väsentligt inflytande över och i vilken den anmälningsskyldige eller

någon som avses i 1 3 eller flera av dem tillsammans innehar en sådan

ägarandel, ekonomisk andel eller röstandel som avses i 3.

Om flera personer är anmälningsskyldiga för samma aktieinnehav eller

för ändring i innehavet, behöver anmälan endast göras av en av dem.

(Ändringen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Ändringen i första stycket är redaktionell och görs till följd av de nya

regler som föreslås i 9 §.

16 §

Finansinspektionen skall föra eller låta föra register (insiderregister) över

anmälningar som gjorts enligt 9, 14 och 15 §§ eller, i fall som avses i 9 §

tredje stycket, över däremot svarande uppgifter som lämnats från annat

register.

Uppgifter som inte längre omfattas av anmälningsskyldighet får av-

föras ur registret. Uppgifterna skall dock bevaras i minst 10 år efter det

att de avförts.

Registret skall föras med hjälp av automatisk databehandling. Finans-

inspektionen är personuppgiftsansvarig enligt personuppgiftslagen

(1998:204) för den behandling av personuppgifter som sker i registret.

Inspektionen skall på lämpligt sätt underrätta de registrerade om

registret.

Registret skall vara offentligt.

(Ändringen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Ändringen i första stycket är redaktionell och görs till följd av de nya

regler som föreslås i 9 §.

12.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:980) om

handel med finansiella instrument

4 kap. 6 §

Ett svenskt aktiebolag som förvärvar eller överlåter egna aktier skall

anmäla förvärvet eller överlåtelsen till svensk börs eller auktoriserad

marknadsplats där aktierna är noterade. Uppgifter om förvärvet eller

överlåtelsen skall offentliggöras i den omfattning och på det sätt

regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Finansinspektionen

föreskriver.

(Jfr 4 kap. 6 § i kommitténs förslag.)

Paragrafen är ny och innebär att en skyldighet införs för svenska

aktiebolag som förvärvar eller överlåter egna aktier att anmäla detta till

svensk börs eller auktoriserad marknadsplats. Anmälan bör innehålla

uppgift om när förvärvet eller överlåtelsen ägde rum, antal aktier som

förvärvats eller överlåtits, det pris som betalats per aktie eller, i

förekommande fall, det högsta eller lägsta pris som betalats per aktie.

Finansinspektionen föreslås få rätt att efter bemyndigande av rege-

ringen föreskriva i vilken omfattning och på vilket sätt uppgifter om

förvärvet eller överlåtelsen skall offentliggöras..

12.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:981) om

värdepappersrörelse

3 kap. 6 §

Kredit enligt 4 § första stycket 5 får beviljas endast om låntagaren på

goda grunder kan förväntas fullgöra låneförbindelsen. För kredit som

lämnas skall det finnas betryggande säkerhet.

Lämnas aktier som säkerhet för kredit och ingår som en mindre del

bland dessa även aktier i ett värdepappersbolag som lämnar krediten eller

dess moderbolag, får värdepappersbolaget trots förbuden i 7 kap. 2 §

aktiebolagslagen (1975:1385) och 6 a kap. 2 § försäkringsrörelselagen

(1982:713) som pant ta emot även dessa aktier. Regeringen eller, efter

regeringens bemyndigande, Finansinspektionen får utfärda närmare

föreskrifter om vilka begränsningar som skall gälla i sådana fall.

(Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

I andra stycket har hänvisningen till lagrummet i försäkrings-

rörelselagen ändrats till följd av de ändringar som föreslås i den lagen.

4 kap. 5 §

Ett svenskt värdepappersinstitut som har tillstånd att driva värde-

pappersrörelse enligt 1 kap. 3 § 3 eller 5 får, trots begränsningarna i

7 kap. 7 och 23 §§ aktiebolagslagen (1975:1385) samt 6 a kap. 23 § för-

säkringsrörelselagen (1982:713), förvärva egna aktier och aktier i

moderbolag för att underlätta sådan rörelse. Detta gäller dock endast

aktier som är noterade vid en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad

marknadsplats eller någon annan reglerad marknad.

Innehavet av sådana aktier som sägs i första stycket får inte överstiga

fem procent av samtliga aktier i något av bolagen.

För aktier som har förvärvats med stöd av första stycket gäller inte

bestämmelserna i 7 kap. 10, 17 22 och 25 §§ aktiebolagslagen samt

6 a kap. 25 § försäkringsrörelselagen.

(Ändringen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.)

Första stycket motsvarar den bestämmelse om möjlighet för vissa

värdepappersinstitut att förvärva egna aktier för att underlätta rörelsen

som i dag finns i 4 kap. 5 § lagen om värdepappersrörelse (se avsnitt

5.12). En ändring har gjorts för att markera att bestämmelsen skall gälla

trots begränsningarna i 7 kap. 7 och 23 §§ aktiebolagslagen och 6 a kap.

23 § försäkringsrörelselagen. Således bör sådana förvärv i likhet med

vad som gäller i dag få ske även utanför börser eller reglerade

marknadsplatser (jfr 7 kap. 7 § aktiebolagslagen). Förbudet i 7 kap. 23 §

aktiebolagslagen mot dotterföretags förvärv av aktier i moderbolaget bör

inte träffa förvärv av egna aktier med stöd av lagen om värde-

pappersrörelse. I den mån inte annat sägs i paragrafen, skall vid denna

typ av förvärv de allmänna bestämmelserna om aktiebolag i aktiebolags-

lagen tillämpas. Givetvis får den här möjligheten inte användas för att

kringgå bestämmelserna om förvärv av egna aktier i aktiebolagslagen.

Det bör därför redan när förvärvet sker stå klart att det avser förvärv av

den ena eller andra typen.

Andra stycket innehåller en bestämmelse om det högsta tillåtna

innehavet av egna aktier med stöd av första stycket och motsvarar

nuvarande andra stycket. Av bestämmelserna i aktiebolagslagen framgår

att det sammanlagda innehavet av egna aktier med stöd av dels lagen om

värdepappersrörelse, dels 7 kap. aktiebolagslagen, inte får överstiga en

tiondel av samtliga aktier i bolaget.

Tredje stycket innehåller en uppräkning av vissa bestämmelser i

aktiebolagslagen som inte är tillämpliga vid förvärv av egna aktier för att

underlätta värdepappersrörelsen. I 7 kap. 10 § aktiebolagslagen föreslås

att ett bolag som förvärvat aktier i sådan utsträckning att innehavet

överstiger den högsta tillåtna andelen av egna aktier, skall avyttra dessa

senast sex månader efter förvärvet. Någon motsvarande regel för aktier

som innehas med stöd av lagen om värdepappersrörelse finns inte. Det

bör i dessa fall anses tillräckligt med den möjlighet som Finans-

inspektionen har att ingripa mot dessa företag.

Mot bakgrund av att EG:s andra bolagsrättsliga direktiv endast

innehåller bestämmelser om förvärv av egna aktier, bör de bestämmelser

som föreslås vid överlåtelser av egna aktier i aktiebolagslagen inte gälla

för aktier som förvärvats med stöd av första stycket.

12.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:543) om

börs- och clearingverksamhet

4 kap. 2 §

En börs skall ha ändamålsenliga regler för hur handeln vid börsen skall

gå till.

Börsen skall övervaka handeln och kursbildningen vid börsen och se

till att handeln sker i överensstämmelse med denna lag och andra författ-

ningar samt med god sed på värdepappersmarknaden.

Börsen är skyldig att på begäran av Finansinspektionen ge inspek-

tionen terminalåtkomst till sitt system för övervakningen av handeln och

kursbildningen.

Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Finansinspektionen

får meddela närmare föreskrifter om

1. övervakningen av handeln och kursbildningen vid en börs, samt

2. handelsregler för en börs i fråga om aktiebolags förvärv och över-

låtelse av egna aktier vid börsen.

(Jfr 4 kap. 2 § i kommitténs förslag.)

Paragrafen innehåller bl.a. bestämmelser om börsens skyldighet att ta

fram ändamålsenliga handelsregler samt att övervaka handel och

kursbildning vid börsen.

Bestämmelsen i första stycket om att det åligger en börs att ha ända-

målsenliga regler för hur handeln vid börsen skall gå till är oförändrad.

Det är naturligt att den bestämmelsen också innefattar en skyldighet för

en börs att ta fram handelsregler som motverkar riskerna för otillbörlig

kurspåverkan vid ett aktiebolags handel med egna aktier

Det har förutsatts att utformningen av handelsreglerna kommer att ske

i nära samarbete mellan börsen och Finansinspektionen. För att garantera

Finansinspektionen ett inflytande över innehållet i handelsreglerna har

regeringen eller, efter vidaredelegation, Finansinspektionen getts rätt att

meddela föreskrifter om de regler som en börs skall ha rörande aktie-

bolags förvärv och överlåtelse av egna aktier. Detta framgår av ett tillägg

till fjärde stycket. Bestämmelsen har justerats i enlighet med Lagrådets

förslag. Att Finansinspektionen har en föreskriftsrätt även beträffande

handel med egna aktier som sker på auktoriserad marknadsplats följer av

bestämmelsen i 7 kap. 2 §.

12.8 Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen

(1995:1554)

4 kap. 14 §

Egna aktier får inte tas upp som tillgång.

Vid värdering av ett moderbolags andelar i ett dotterföretag skall

andelar som dotterföretaget äger i moderbolaget inte anses ha något

värde.

(Ändringen har behandlats i promemorian.)

Den tidigare bestämmelsen i första stycket om att egna aktier inte får

tas upp till något värde har ersatts av en bestämmelse om att egna aktier

inte får tas upp som tillgång. Skälen till detta har behandlats i avsnitt 9.1.

5 kap. 14 §

Ett aktiebolags eget kapital skall delas upp i bundet eget kapital och fritt

eget kapital eller ansamlad förlust. Under bundet eget kapital skall tas

upp aktiekapital, överkursfond, uppskrivningsfond och reservfond. Under

fritt eget kapital eller ansamlad förlust skall tas upp fria fonder, var för

sig, balanserad vinst eller förlust samt vinst eller förlust för räkenskaps-

året. Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas därvid upp som

avdragsposter.

Förändringar i eget kapital jämfört med föregående års balansräkning

skall specificeras. Vid förvärv av egna aktier skall fritt eget kapital

minskas med utgiften för förvärvet. Vid överlåtelse av egna aktier skall

fritt eget kapital ökas med inkomsten från överlåtelsen.

Vid aktiekapitalet skall antalet aktier anges. Består aktiekapitalet av

aktier av olika slag, skall motsvarande uppgift lämnas för varje aktieslag.

(Ändringen har behandlats i promemorian.)

Andra stycket har ändrats så att det klart framgår att fritt eget kapital

skall justeras med anledning av de under räkenskapsåret gjorda förvärven

eller överlåtelserna av egna aktier. Skälen till detta har behandlats i av-

snitt 9.2.

Redovisningen skall ske direkt mot eget kapital. Vid förvärv skall fritt

eget kapital minskas med utgifterna för förvärvet. Med utgifter för

förvärvet avses inte bara den ersättning som har betalats för aktierna utan

också andra utgifter för förvärvet, t.ex. utgifter för prospekt och courtage.

Vid överlåtelse av egna aktier skall det fria egna kapitalet ökas med

inkomsten från överlåtelsen. Med inkomst avses här det belopp som

inflyter till bolaget med anledning av överlåtelsen minskat med de

utgifter som överlåtelsen har föranlett för bolaget, t.ex. för prospekt.

I tredje stycket har ett krav på tilläggsupplysningar om egna aktier

tagits bort. Motsvarande upplysning skall i stället lämnas i förvaltnings-

berättelsen (se 6 kap. 1 §).

6 kap. 1 §

Förvaltningsberättelsen skall innehålla en rättvisande översikt över

utvecklingen av företagets verksamhet, ställning och resultat.

Upplysningar skall även lämnas om

1. sådana förhållanden som inte skall redovisas i balansräkningen,

resultaträkningen eller noterna, men som är viktiga för bedömningen av

företagets ställning och resultat,

2. sådana händelser av väsentlig betydelse för företaget som har in-

träffat under räkenskapsåret eller efter dess slut,

3. företagets förväntade framtida utveckling,

4. företagets verksamhet inom forskning och utveckling,

5. företagets filialer i utlandet,

6. antal och nominellt belopp för egna aktier som innehas av före-

taget, den andel av aktiekapitalet som dessa aktier utgör samt storleken

av den ersättning som har betalats för aktierna,

7. antal och nominellt belopp för de egna aktier som har förvärvats

under räkenskapsåret, den andel av aktiekapitalet som dessa aktier utgör

samt storleken av den ersättning som har betalats,

8. antal och nominellt belopp för de egna aktier som har överlåtits

under räkenskapsåret, den andel av aktiekapitalet som dessa aktier utgör

samt storleken av den ersättning som har erhållits, och

9. skälen för de förvärv eller överlåtelser av egna aktier som har skett

under räkenskapsåret.

Utöver sådan information om verksamhetens miljöpåverkan som skall

lämnas enligt första och andra styckena skall företag som bedriver

verksamhet som är tillstånds- eller anmälningspliktig enligt miljöbalken

(1998:808) lämna upplysningar i övrigt om verksamhetens påverkan på

den yttre miljön.

Andra stycket 3 och 5 gäller inte företag som avses i 3 kap. 8 § andra

stycket.

(Ändringen har behandlats i promemorian.)

I andra stycket har punkterna 6 9 tillkommit. Skälen till det har

behandlats i avsnitt 9.3. Av de nya punkterna följer att vissa upplysningar

skall lämnas om förvärvade eller avyttrade egna aktier:

Punkten 6 fordrar att upplysningar lämnas om de egna aktier som

bolaget innehar vid räkenskapsårets utgång. Huruvida aktierna har

förvärvats under räkenskapsåret eller dessförinnan saknar betydelse. Av

punkten 7 följer att antalet och det nominella beloppet av under räken-

skapsåret förvärvade egna aktier skall anges. Därvid skall också den

sammanlagda köpeskillingen anges. Har bolaget under räkenskapsåret

avyttrat egna aktier, skall enligt punkten 8 på motsvarande sätt antalet

och det nominella beloppet av dessa anges tillsammans med uppgift om

den samlade ersättningen som har erhållits. Slutligen skall enligt punkten

9 skälen för de förvärv eller överlåtelser som har skett under räken-

skapsåret anges.

Bilaga 1

(Ändringen har behandlats i promemorian.)

Posten Egna aktier (C III 2) har tagits bort. Skälen till detta har be-

handlats ovan i avsnitt 9.1. Innehav av egna aktier skall i stället redovisas

i förvaltningsberättelsen.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelse

Denna lag träder i kraft den 10 mars 2000. Äldre bestämmelser gäller

dock fortfarande i fråga om redovisningen för räkenskapsår som har

avslutats före lagens ikraftträdande.

De nya redovisningsbestämmelserna skall tillämpas från och med det

räkenskapsår som löper vid ikraftträdandet. Ett aktiebolag som har

kalenderåret som räkenskapsår måste alltså tillämpa de föreslagna

bestämmelserna när årsredovisningen för år 2000 upprättas. Om bolaget

också upprättar delårsrapport, måste bestämmelserna tillämpas på varje

delårsrapport som avser del av år 2000.

12.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

De ändringar som förslås i 4 kap. 14 §, 5 kap. 14 § och 6 kap. 1 § års-

redovisningslagen (1995:1554) om egna aktier får genom ÅRKL:s gäl-

lande hänvisningar betydelse även för företag som omfattas av denna lag.

Som en följd av den redovisning som följer av dessa bestämmelser har

bilaga 1 avseende uppställningsformen för balansräkningen justerats

genom att posten Egna aktier utgått. Ändringen är av samma slag som

ändringen i årsredovisningslagen.

I 5 kap. 3 § ÅRKL har en ändring gjorts till följd av att posten övriga

tillgångar fått en ny beteckning i schemat för balansräkningen.

Redovisningen av aktier i finansiella företag har behandlats i avsnitt

9.5.

12.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag

De ändringar som föreslås i 4 kap 14 §, 5 kap. 14 § och 6 kap. 1 §

årsredovisningslagen (1995:1554) om egna aktier får genom ÅRFL:s

gällande hänvisningar betydelse även för försäkringsaktiebolag.

Bilaga 1 avseende uppställningsformen för balansräkningen har jus-

terats genom att posten Egna aktier utgått. Ändringen är av samma slag

som ändringen i årsredovisningslagen.

Bestämmelserna i 4 kap. 2 § samt 5 kap. 2 och 3 §§ ÅRFL har ändrats

till följd av att posten övriga tillgångar fått en ny beteckning i schemat

för balansräkningen.

Redovisningen av aktier i finansiella företag har behandlats i avsnitt

9.5.

5 kap. 2 §

De i 1 § angivna bestämmelserna i 5 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser:

1. a) 3 § första stycket skall tillämpas på dels immateriella tillgångar

(B), dels byggnader och mark (C.I), dels placeringar i koncernföretag och

intresseföretag (C.II).

b) 3 § andra och tredje styckena skall tillämpas på dels immateriella

tillgångar (B), dels placeringstillgångar (C), dels sådana materiella

tillgångar och varulager (G.I) och övriga tillgångar (G.III) som stadig-

varande skall brukas eller innehas.

2. 4 § skall tillämpas på byggnader och mark (C.I).

3. 7 § skall i stället för inköp och försäljning gälla mottagen och av-

given återförsäkring.

4. Fråga om tillstånd enligt 9 § andra stycket att utelämna uppgifter om

dotterföretag och vissa andra företag prövas av Finansinspektionen.

5. 10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter skall

tillämpas endast beträffande de skulder som förfaller till betalning senare

än fem år efter balansdagen.

6. 12 § tredje stycket om lån till ledande befattningshavare skall

tillämpas om företaget lämnat lån till eller ställt säkerhet till förmån för

någon annan med stöd av tillstånd enligt 12 kap. 13 § försäkrings-

rörelselagen (1982:713).

7. Utgifter och inkomster enligt 14 § för egna aktier skall redovisas

mot bundet eget kapital i livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut

vinst.

8. Utöver upplysningar enligt 18 § skall även uppgift lämnas om

medelantalet anställda uppdelat på kontorstjänstemän, fälttjänstemän och

övriga anställda i Sverige. Dessutom skall medelantalet fritidsombud och

specialombud i Sverige anges var för sig.

9. Uppgift enligt 20 § första stycket 2 om löner och ersättningar till

anställda skall delas upp på kontorstjänstemän, fälttjänstemän och övriga

anställda i Sverige. Dessutom skall ersättningsbeloppen för fritidsombud

och specialombud i Sverige anges för varje grupp.

(Ändringen har inte behandlats i promemorian.)

En ny punkt 7 har tillkommit med anledning av nya bestämmelser i 5

kap. 14 § årsredovisningslagen om redovisningen vid förvärv och av-

yttring av egna aktier. Den avser livförsäkringsaktiebolag som inte får

dela ut vinst. Som tidigare behandlats skall försäkringsrörelselagens

bestämmelser om innehav av egna aktier i vissa undantagssituationer tills

vidare omfatta sådana livförsäkringsaktiebolag (se nya 6 a kap. 4 § samt

avsnitt 8.1).

Eftersom sådana livförsäkringsbolag saknar fritt eget kapital anges i

bestämmelsen att beloppen skall föras mot bundet eget kapital.

Paragrafen reglerar däremot inte hur förvärvet skall redovisas i detalj.

Därmed förhindras inte en redovisningslösning där utgifterna antingen

redovisas som en särskild tilläggspost eller också som en minskning av

annan lämplig post inom ramen för eget kapital. Det överlåts därmed till

den kompletterande normgivningen att avgöra hur redovisningen bör ske

och om skillnader bör göras för olika slag av förvärv. Detsamma gäller

frågan om inkomsterna vid en avyttring bör föras till överkursfonden

eller annan post inom eget kapital.

Till följd av den nya punkten har numreringen av efterföljande punkter

justerats.

Sammanfattningen i Aktiebolagskommitténs del-

betänkande (SOU 1997:22) såvitt gäller förvärv och

överlåtelse av egna aktier

Ett svenskt aktiebolag får inte återköpa eller på annat sätt förvärva egna

aktier. De svenska reglerna rörande aktiebolags förvärv av egna aktier är

mer restriktiva än motsvarande regler i de flesta andra länder. I övriga

EU-länder tillåts förvärv av egna aktier på villkor som bestäms av EG:s

andra bolagsdirektiv. I Förenta staterna tillåts förvärv av egna aktier

inom de ramar som följer av aktiebolagslagstiftningens regler om vinst-

utdelning.

Det primära argumentet för att tillåta aktiebolag att förvärva egna

aktier är att det kan förbättra företagens förutsättningar att föra tillbaka

överskottsmedel till aktieägarna och på det sättet bidra till ett effektivare

utnyttjande av företagens och näringslivets resurser. Om ägarna kan

använda medlen på ett sätt som ger en högre avkastning än vad företaget

kan åstadkomma i sin egen förvaltning, skall medlen inte stanna i

företaget utan återföras till ägarna.

Svenskt näringsliv är utomordentligt angeläget att få samma

möjligheter som i de flesta andra länder som vi brukar jämföra oss med

till förvärv av egna aktier. Kommittén har förståelse för dessa önskemål.

Det går inte att bortse från att man i vår omvärld som regel har möjlighet

till återköp av egna aktier. Det framstår som en nackdel i den

internationella konkurrensen att svenska bolag inte har möjlighet att

genom förvärv av egna aktier uppnå en mera effektiv användning av

bolagets kapital och få tillgång till ett smidigt betalningsinstrument vid

förvärv av företag och annan egendom.

En uppmjukning av förbudet mot återköp av egna aktier måste, såvitt

avser publika aktiebolag, ske inom ramen för bestämmelserna i EG:s

andra bolagsdirektiv. Direktivet föreskriver bl.a. att om förvärv av egna

aktier tillåts, det får ske endast inom ramen för bolagets fria egna kapital

och att det sammanlagda innehavet av egna aktier får uppgå till högst tio

procent av samtliga aktier i bolaget. Ett annat krav är att beslut om

förvärv av egna aktier fattas av bolagsstämman eller, efter stämmans

bemyndigande, av styrelsen.

Enligt kommitténs mening är direktivets restriktioner nödvändiga men

inte tillräckliga. Ett återköp av egna aktier har likheter med de

möjligheter som aktiebolag redan i dag har till nedsättning av aktie-

kapitalet för återbetalning till aktieägarna. En avyttring av de återköpta

aktierna kan vidare jämföras med en nyemission. Det framstår därför

som naturligt att beslut om förvärv och avyttringar av egna aktier skall

följa i stort sett samma rutiner som vid beslut om minskning och ökning

av aktiekapitalet. Det innebär bl.a. att beslut om förvärv av egna aktier

skall fattas med kvalificerad stämmomajoritet, att stämman skall ha ett

beslutsunderlag motsvarande vad som gäller vid beslut om nedsättning

och att förslaget till beslut skall tillhandahållas aktieägarna viss tid före

stämman. Parallellen mellan avyttring av egna aktier och nyemission

innebär att beslut om avyttring skall fattas med samma majoritet som

beslut om nyemission och att aktieägarna skall ha en principiell

företrädesrätt att förvärva aktierna i fråga. Skall aktierna säljas på

marknaden, så skall samma beslutsregler iakttas som vid en riktad

nyemission.

Tillsammans med vad som alltså följer av EG:s bolagsdirektiv torde de

nu behandlade beslutsreglerna i allt väsentligt tillgodose de bolags-

rättsliga skyddsintressen som måste beaktas vid förvärv och försäljning

av egna aktier. Reglerna utgör emellertid inte ett effektivt hinder mot att

företagen genom köp och försäljning av egna aktier direkt påverkar sin

egen aktiekurs på ett sätt som skulle kunna leda till att allmänhetens

förtroende för aktiemarknaden rubbades. En uppmjukning av förbudet

mot förvärv av egna aktier bör därför komma i fråga endast om det

dessutom införs regler i värdepappers- och börslagstiftningen som mini-

merar risken för sådan kurspåverkan.

Genom en särskild bestämmelse i lagen om handel med finansiella

instrument har otillhörlig kurspåverkan nyligen kriminaliserats. Tillåts

aktiebolag förvärva och sälja egna aktier, kommer även sådana

förfaranden, i den mån de leder till otillbörlig kurspåverkan att vara

olagliga. Även med beaktande av detta anser kommittén det emellertid

vara ofrånkomligt att införa särskilda bestämmelser av värdepappers- och

börsrättslig karaktär för att minimera möjligheterna till kurspåverkan vid

just förvärv och försäljning av egna aktier.

Kommittén föreslår därför att i lagen om börs- och clearingverksam-

het införs en bestämmelse av innebörd att regeringen eller, efter rege-

ringens bemyndigande, Finansinspektionen får meddela närmare före-

skrifter angående de regler som börs och auktoriserad marknadsplats

skall ha avseende aktiebolags handel i egna aktier.

I syfte att tillgodose kravet på en god genomlysning av marknaden

föreslår kommittén vidare att i lagen om handel med finansiella

instrument tas in en bestämmelse av innebörd att förvärv och försäljning

av egna aktier i svenskt eller utländskt bolag skall anmälas till svensk

börs eller auktoriserad marknadsplats där aktierna är noterade och

offentliggöras i den omfattning och på det sätt regeringen eller, efter

regeringens bemyndigande, Finansinspektionen föreskriver.

Vad därefter gäller privata aktiebolag föreslår kommittén för det första

att beslut om förvärv av egna aktier skall kunna fattas endast av bolags-

stämman. Något behov av att kunna bemyndiga styrelsen att fatta ett

sådant beslut finns enligt kommitténs mening inte. För stämmans beslut

skall även i privata bolag gälla ett krav på kvalificerad majoritet.

Ett starkt skäl till att tillåta privata bolag att förvärva egna aktier är att

underlätta ägarskiften. För detta kan krävas att bolaget kan förvärva en

betydande del av de egna aktierna. Den begränsning till tio procent av

totalantalet aktier som för de publika bolagens del följer av det andra

bolagsdirektivet bör därför inte gälla för privata bolag. Däremot skall

också i dessa bolag det vederlag som lämnas för aktierna rymmas inom

bolagets fria egna kapital.

Beslut om överlåtelse av egna aktier som bolaget förvärvat skall även i

privata bolag fattas med iakttagande av bestämmelserna om nyemission.

Aktiebolagskommitténs lagförslag såvitt avser

förvärv och överlåtelse av egna aktier

Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

Härmed förekrivs i fråga om aktiebolagslagen (1975:1385),...

dels att i lagen skall införas ett nytt kapitel, 11 kap., av följande

lydelse.

11 kap. Förvärv och överlåtelse av egna aktier m.m.

Teckning av egna aktier

1 § Ett aktiebolag får inte teckna egna aktier.

Om ett aktiebolag har tecknat egna aktier, skall stiftarna eller vid

nyemission styrelsen och verkställande direktören anses ha tecknat

aktierna för egen räkning med solidariskt ansvar för betalningen. Det

gäller dock inte stiftare, styrelseledamot eller verkställande direktör som

visar att han inte kände till eller hade bort känna till aktieteckningen.

Om aktier i ett bolag har tecknats av någon i eget namn men för

bolagets räkning, skall han anses ha tecknat aktierna för egen räkning.

Bestämmelserna i första tredje styckena gäller även i fråga om ett

dotterföretags teckning av aktie i moderbolaget.

Tagande av egna aktier eller aktier i moderbolag som pant

2 § Ett aktiebolag får inte ta egna aktier som pant och ett dotterföretag får

inte ta aktier i sitt moderbolag som pant.

Avtal i strid mot första stycket är ogiltigt.

Förvärv av egna aktier

3 § Ett aktiebolag får förvärva egna aktier endast i enlighet med vad som

föreskrivs i 4 7 §§.

4 § Ett privat aktiebolag får förvärva egna aktier endast genom en

förhandlad överenskommelse med en eller flera ägare eller genom köp

enligt ett till samtliga ägare eller samtliga ägare av ett visst slag av aktier

riktat förvärvserbjudande.

Ett publikt aktiebolag får förvärva egna aktier endast genom köp på

börs eller annan organiserad marknadsplats eller genom köp enligt ett till

samtliga ägare eller samtliga ägare av ett visst slag av aktier riktat

förvärvserbjudande.

5 § Förvärv av egna aktier får inte ske med större belopp än att det finns

full täckning för det bundna egna kapitalet efter förvärvet. Beräkningen

därav sker enligt balansräkning för nästföregående räkenskapsår, om

denna fastställs vid den bolagsstämma som skall besluta om förvärvet,

och annars på grundval av de handlingar som avses i 16 §.

Förvärv av egna aktier får inte ske med så stort belopp att förvärvet

med hänsyn till bolagets eller koncernens konsolideringsbehov, likviditet

eller ställning i övrigt strider mot god affärssed.

6 § Bolagets innehav av egna aktier får i ett publikt aktiebolag utgöra

högst en tiondel av samtliga aktier i bolaget. Är bolaget moderbolag skall

i detta sammanhang aktier som innehas av dess dotterföretag anses som

moderbolagets.

7 § Utan hinder av 4 6 §§ får ett aktiebolag

1. förvärva egna aktier utan vederlag,

2. förvärva egna aktier som ingår i en affärsrörelse som bolaget

övertar,

3. inlösa egna aktier enligt 19 kap. 3 §, eller

4. på auktion ropa in egna aktier som utmätts för en bolagets fordran.

Bestämmelserna i 13 19 §§ tillämpas inte på förvärv som avses i

första stycket.

Förvärv av egna aktier genom någon annan

8 § Vid tillämpning av 5 och 6 §§ skall aktier som har förvärvats av

någon som handlat i eget namn men för bolagets räkning behandlas som

bolagets egna aktier.

Dotterföretags förvärv av aktier i moderbolaget

9 § Ett dotterföretag får inte förvärva aktier i sitt moderbolag i annat fall

än som avses i 7 § första stycket 1, 2 och 4.

Otillåtet förvärv av egna aktier

10 § Aktier som förvärvats i strid med 4 6 § skall avyttras senast en

månad efter förvärvet. Aktier som inte avyttrats inom denna tid är

ogiltiga. Bolaget skall nedsätta aktiekapitalet med aktiernas nominella

belopp. Förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första

bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet inträtt. Nedsättningsbeloppet

skall överföras till reservfonden.

11 § Aktier i ett publikt aktiebolag, som förvärvats enligt 7 § skall

avyttras så snart det kan ske utan förlust, dock senast tre år efter

förvärvet, om bolaget inte får inneha aktierna enligt 6 §. Aktier som inte

avyttras inom denna tid är ogiltiga. Bestämmelserna i 10 § om

nedsättning av aktiekapitalet skall i sådant fall tillämpas.

12 § Förvärvar ett dotterföretag i strid med 9 § aktier i sitt moderbolag är

förvärvet ogiltigt.

Har ett aktiebolag blivit moderbolag och innehar dotterföretaget aktier

i moderbolaget skall aktierna avyttras så snart det kan ske utan förlust,

dock senast tre år efter förvärvet. Aktier som inte avyttrats inom denna

tid är ogiltiga. Moderbolaget skall sätta ned aktiekapitalet med aktiernas

nominella belopp. Förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på

den första bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet inträtt.

Nedsättningsbeloppet skall överföras till reservfonden.

Beslut om förvärv av egna aktier i privat aktiebolag

13 § Beslut om förvärv av egna aktier i privat aktiebolag fattas av

bolagsstämman.

I förslag till beslut som avses i första stycket skall anges syftet med

förvärvet samt om aktierna skall förvärvas genom en förhandlad

överenskommelse med en eller flera ägare, eller ett till samtliga

aktieägare eller samtliga ägare av aktier av visst slag riktat erbjudande.

Skall aktierna förvärvas genom en förhandlad överenskommelse skall

förslaget innehålla uppgift om

1. överlåtarens namn och adress,

2. det antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som skall

förvärvas,

3. det vederlag som skall lämnas för varje aktie,

4. den tid inom vilken aktierna skall betalas, samt

5. övriga villkor för förvärvet.

Skall aktierna förvärvas genom ett till samtliga aktieägare eller

samtliga ägare av aktier av visst slag riktat erbjudande skall förslaget

innehålla uppgift om

1. den tid, längst intill nästkommande ordinarie bolagsstämma, inom

vilken erbjudandet skall genomföras,

2. det antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som

erbjudandet skall avse, och

3. det vederlag som skall lämnas för aktierna.

Beslut om förvärv av egna aktier i publikt aktiebolag

14 § Beslut om förvärv av egna aktier i publikt aktiebolag fattas av

bolagsstämman, om inte annat följer av 15 §.

I förslag till beslut som avses i första stycket skall anges syftet med

förvärvet samt om aktierna skall förvärvas genom köp på börs eller

annan organiserad marknadsplats, eller ett till samtliga aktieägare eller

samtliga ägare av aktier av visst slag riktat erbjudande.

Skall aktierna förvärvas genom köp på börs eller annan organiserad

marknadsplats skall förslaget innehålla uppgift om

1. den tid, längst intill nästkommande ordinarie bolagsstämma, inom

vilken stämmans beslut skall verkställas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas, och

3. det lägsta och högsta belopp som får betalas för aktierna.

Skall aktierna förvärvas genom ett till samtliga aktieägare eller

samtliga ägare av aktier av visst slag riktat erbjudande skall förslaget

innehålla uppgift om

1. den tid, längst intill nästkommande ordinarie bolagsstämma, inom

vilken erbjudandet skall genomföras,

2. det antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som

erbjudandet skall avse, och

3. det vederlag som skall lämnas för aktierna.

15 § I ett publikt aktiebolag kan bolagsstämman bemyndiga styrelsen att

besluta om förvärv av aktier i bolaget genom köp på börs eller annan

organiserad marknadsplats.

Bemyndigandet skall innehålla innehålla uppgift om

1. den tid, längst intill nästkommande ordinarie bolagsstämma, inom

vilken bemyndigandet får utnyttjas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas, samt

3. det lägsta och högsta belopp som får betalas för aktierna.

 Redovisningshandlingar

16 § Om årsredovisningen inte skall behandlas på stämma som avses i

13, 14 eller 15 §, skall till förslaget till beslut fogas

1. en kopia av den senaste årsredovisningen, försedd med anteckning

om bolagsstämmans beslut rörande bolagets vinst eller förlust, samt

kopia av revisionsberättelsen för det år årsredovisningen avser,

2. en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsentlig

betydelse för bolagets ställning, vilka inträffat efter årsredovisningens

avgivande, samt

3. ett av revisorerna avgivet yttrande över redogörelsen.

Tillhandahållande av förslag till beslut m.m.

17 § Förslaget till beslut, i förekommande fall tillsammans med

handlingar som avses i 16 §, skall hållas tillgängligt för aktieägarna

under minst två veckor före den bolagsstämma vid vilken frågan om

bolagets förvärv av egna aktier skall prövas. En kopia av handlingarna

skall genast sändas till aktieägare, som begär det och uppger sin

postadress. Handlingarna skall läggas fram på stämman.

Kallelsens innehåll

18 § Kallelsen till bolagsstämman skall ange förslagets huvudsakliga

innebörd.

Majoritetskrav

19 § Beslut av bolagsstämman om förvärv av egna aktier är giltigt, om

det biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna

som de vid stämman företrädda aktierna.

Överlåtelse av egna aktier

20 § Beslut om överlåtelse av egna aktier i annat fall än som avses i 10

12 §§ fattas med tillämpning av bestämmelserna i 6, 8 och 9 kap. om

nyemission.

Remissinstanser som yttrat sig över

Aktiebolagskommitténs delbetänkande i den del det

avser förvärv av egna aktier

Sveriges Riksbank, Svea hovrätt, Stockholms tingsrätt, Kammarrätten i

Göteborg, Bokföringsnämnden, Riksåklagaren, Rikspolisstyrelsen, Revi-

sorsnämnden, Finansinspektionen, Riksgäldskontoret, Riksrevisions-

verket, Riksskatteverket, Statskontoret, Styrelserna för allmänna

pensionsfonden Fjärde fondstyrelsen, Juridiska fakultetsnämnden vid

Stockholms universitet, Juridiska fakultetsnänmden vid Uppsala

universitet, Handelshögskolan i Stockholm, Konkurrensverket, Närings-

och teknikutvecklingsverket, Patent- och registreringsverket, Redovis-

ningrådet, Landsorganisationen i Sverige LO, Tjänstemännens central-

organisation TCO, Svenska arbetsgivarföreningen SAF, Svenska

Bankföreningen, Fristående Sparbankers förening, Svenska Fond-

handlareföreningen, Finansbolagens förening, Svenska Handelskammar-

förbundet, Stockholms handelskammare, Sveriges Industriförbund,

Sveriges Köpmannaförbund, Grossistförbundet Svensk Handel,

Byggentreprenörerna, Sveriges Ackordscentral, Företagarnas Riksorgani-

sation, Sveriges Försäkringsförbund, Stockholms Fondbörs AB, OM

Stockholm AB, Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag, Föreningen

Auktoriserade Revisorer FAR, Svenska Revisorsamfundet SRS, Sveriges

redovisningskonsulters Förbund SRF, Sveriges Bokförings- och

Revisionsbyråers Förbund, Sveriges Advokatsamfund, Sveriges Finans-

analytikers Förening, Konkursförvaltarnas förening, Aktiefrämjandet,

Sveriges Aktiesparares Riksförbund Aktiespararna, Svenska

Kommunförbundet, Landstingsförbundet, Civilekonomernas Riks-

förbund, Fondbolagens förening, Styrelseakademien.

Utdrag ur Justitiedepartementets promemoria

Redovisning vid förvärv och överlåtelse av egna

aktier

1 Bakgrund

I Sverige råder sedan länge i princip ett förbud för aktiebolag att förvärva

egna aktier. Förvärv av egna aktier får endast ske i vissa särskilt angivna

undantagsfall och de förvärvade aktierna måste avyttras så snart det kan

ske (se 7 kap. 2 § aktiebolagslagen, 1975:1385).

På grundval av förslag som Aktiebolagskommittén har lämnat i

betänkandet Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22) pågår i

Justitiedepartementet ett lagstiftningsarbete inriktat på att ge aktiebolag

i ett första steg publika aktiebolag större möjligheter att förvärva och

överlåta egna aktier. I fråga om publika aktiebolag övervägs att ge sådana

bolag en rätt att från och med årsskiftet 1999/2000 inneha högst en

tiondel av samtliga aktier i bolaget. Arbetet är inriktat på att regeringen

skall kunna besluta om en proposition i september 1999.

Om publika aktiebolag tillåts förvärva och överlåta egna aktier i större

utsträckning än vad som är tillåtet i dag, ger det ytterligare aktualitet åt

frågan om hur egna aktier bör redovisas. Bedömningen av behovet av

ytterligare lagregler måste göras mot bakgrund av de regler om

redovisning av egna aktier som redan finns, de krav som EG-rätten

ställer och den internationella utvecklingen i denna fråga, främst

utvecklingen inom International Accounting Standards Committee

(IASC).

1.1 Svensk rätt

Om ett aktiebolag med stöd av 7 kap. 2 § aktiebolagslagen innehar egna

aktier, skall dessa i balansräkningen tas upp under en särskilt post bland

Kortfristiga placeringar (se bilaga 2 till årsredovisningslagen

[1995:1554]). Posten får inte tas upp till något värde (se 4 kap. 14 §

årsredovisningslagen).

I det balansräkningsschema som finns i artikel 9 i EG:s fjärde bolags-

rättsliga direktiv och som har utgjort förebilden för årsredovisnings-

lagens balansräkningsschema återfinns också en post Egna aktier bland

Finansiella anläggningstillgångar. Anledningen till att den posten inte

togs med i årsredovisningslagens schema är att nuvarande svenska regler

tillåter innehav av egna aktier endast under en kortare tid. Det bedömdes

därför vara lämpligare att alltid redovisa dem bland Kortfristiga

placeringar (se prop. 1995/96:10 del 2 s. 22).

Ett bolag som i dag innehar egna aktier är dessutom tvunget att i

anslutning till posten Eget kapital specificera det nominella beloppet av

det antal egna aktier som bolaget innehar (se 5 kap. 14 § tredje stycket

årsredovisningslagen).

Lagen ställer inte något krav på att bolaget i förvaltningsberättelsen

lämnar särskilda upplysningar om innehav av egna aktier. Sådana krav

uppställs däremot i EG-rätten. Enligt artikel 22.2 i det andra

bolagsrättsliga direktivet och artikel 46.2 i det fjärde bolagsrättsliga

direktivet skall sålunda den nationella lagstiftningen, om den tillåter

förvärv av egna aktier, kräva att förvaltningsberättelsen innehåller

 skälen för de förvärv som har skett under räkenskapsåret,

 antal och nominellt värde av de aktier som har förvärvats och avyttrats

under räkenskapsåret samt den andel av det tecknade aktiekapitalet som

dessa aktier utgör,

 uppgift om vederlag som har utgått vid förvärv eller avyttring mot

vederlag,

 antal och nominellt värde beträffande samtliga aktier som innehas av

bolaget samt den andel av det tecknade kapitalet som dessa aktier utgör.

Dessa bestämmelser har hittills inte införts i svensk rätt. Det samman-

hänger med att bestämmelserna torde vara avsedda att tillämpas endast i

de fall en medlemsstat mera generellt tillåter förvärv av egna aktier (jfr

SOU 1992:83 s. 274).

1.2 Internationella redovisningsnormer

International Accounting Standards Committee (IASC) verkar för en

internationell utveckling och harmonisering på redovisningsområdet.

Som ett led i det arbetet utformar och publicerar IASC rekommen-

dationer, de s.k. International Accounting Standards (IAS). Inom IASC

finns en "akutgrupp" Standing Interpretations Committee (SIC) som

vid behov gör uttalanden om hur IASC:s rekommendationer skall tolkas i

de fall olika tolkningar förekommer. Även uttalanden från SIC

publiceras.

I IAS SIC 16 som publicerades under år 1998 och behandlar redovisning

av egna aktier uttalas att egna aktier skall redovisas i balansräkningen

som ett avdrag från eget kapital. I noterna skall förvärvet av egna aktier

redovisas som en förändring i eget kapital (se IAS SIC 16 punkten 4).

Upplysning om storleken på avdraget från eget kapital skall anges i

balansräkningen eller i noterna (punkten 6). När aktierna avyttras, skall

eventuell vinst eller förlust inte resultatföras. Mottagen ersättning skall

endast redovisas som en förändring i eget kapital (se punkten 5). I

uttalandet hänvisas också till IAS 1.74(a)(vi) som föreskriver att

anskaffningskostnaden för egna aktier kan redovisas antingen i

balansräkningen eller i noterna (se punkten 10). Det får ske på flera olika

sätt såsom exempelvis

a) "the total costs may be shown as a one-line adjustment to equity", dvs.

de totala kostnaderna tas upp som en egen justeringspost i fritt eget

kapital,

b) "the par value, if any, may be shown as a deduction from share

capital, with adjustment of premiums or discounts against other

categories of equity", dvs. aktiekapitalet minskas med aktiernas

nominella värde samtidigt som ett eventuellt över- eller underpris för

aktierna redovisas som en justeringspost i exempelvis balanserad vinst

eller förlust, eller

c) "each category of equity may be adjusted", dvs. alla poster i eget

kapital får proportionellt reduceras med anskaffningsvärdet för aktierna.

2 Bör årsredovisningslagen ändras?

Om svenska publika aktiebolag får en förhållandevis vidsträckt möjlighet

att förvärva egna aktier, bör årsredovisningslagen i så fall ändras i något

eller några avseenden? De frågor som då kan ställas är framför allt

följande.

2.1 Tillgängliga redovisningsalternativ

Den grundläggande frågeställningen är om egna aktier skall anses ha

något värde för bolaget som bör återspeglas i årsredovisningen.

Olika länders lagstiftning intar olika synsätt i frågan. I det fjärde

direktivet lämnas två alternativ vad gäller redovisning av egna aktier (jfr

artiklarna 8, 9 och 10 i det fjärde direktivet). Det ena alternativet är att

redovisning sker i balansräkningen på tillgångssidan. Utgångspunkten för

denna redovisningsmetod är uppenbarligen att aktierna anses ha ett värde

för bolaget som skall uppskattas enligt direktivets bestämmelser. Det

andra alternativet är att aktierna över huvud taget inte tas upp i

balansräkningen. Gällande svensk rätt motsvarar snarast det senare av

dessa båda alternativ aktierna skall visserligen tas upp i balans-

räkningen men åsätts inget värde.

2.2 Bör egna aktier tas upp som en tillgång i balansräkningen?

Enligt artiklarna 8, 9, 10 och 13.2 i det fjärde bolagsrättsliga direktivet

får men behöver inte den nationelle lagstiftaren föreskriva att egna

aktier skall tas upp i balansräkningen som en tillgång. Om egna aktier tas

upp i balansräkningen, skall ett motsvarande belopp som bolaget inte får

förfoga över tas upp som en reserv på passivsidan (se artikel 22.1 b i det

andra bolagsrättsliga direktivet).

Som ovan har nämnts förutsätter direktivbestämmelserna uppenbarligen

att egna aktier, om de redovisas som en tillgång i balansräkningen, skall

tas upp till ett värde och värderas enligt de värderingsregler som finns i

det fjärde direktivet. Denna redovisningsmetod framstår dock som

tveksam, eftersom den ger intrycket av att det sammanlagda egna

kapitalet i bolaget är detsamma före som efter förvärvet, trots att

förvärvet har inneburit en minskning av tillgångar utan att bolaget har

tillförts något reellt värde. Bilden av det egna kapitalet blir alltså felaktig,

något som i sin tur kan leda till att nyckeltalsberäkningar slår fel. Till

detta kommer att metoden förmodligen inte överensstämmer med IAS

SIC 16. IAS SIC förutsätter att förvärv av egna aktier kommer till synes i

en minskning av eget kapital.

Det nu behandlade direktivalternativet bör alltså inte väljas. Är det då

befogat att behålla den nuvarande svenska modellen, där aktierna tas upp

som tillgång men utan något värde?

Denna redovisningsmetod har inte samma nackdelar som den nyss

nämnda modellen. Metoden kan sägas ha ett mera begränsat syfte,

nämligen att lämna upplysning om att företaget innehar egna aktier.

Det slaget av information kan dock likaväl lämnas genom en not-

upplysning. Den svenska metoden synes dessutom mindre väl överens-

stämma med det fjärde direktivet. Direktivet innehåller inte någon

särskild föreskrift om att egna aktierna kan tas upp som tillgång utan att

åsättas något värde. Det synes i stället bygga på tanken att ett innehav av

egna aktier skall behandlas som vilket aktieinnehav som helst, om de tas

upp på balansräkningens tillgångssida. Redovisas ett innehav av egna

aktier på balansräkningens tillgångssida, skall posten följaktligen åsättas

ett värde och, i likhet med andra tillgångar, bli föremål för värde-

justeringar när så behövs.

Mot den nu gällande metoden kan också anföras att det är principiellt

felaktigt att ta upp egna aktier på tillgångssidan i balansräkningen om

tillgångsposten inte kan bli föremål för värdejusteringar.

Övervägande skäl talar därför för att ett innehav av egna aktier i

framtiden inte bör tas upp på balansräkningens tillgångssida utan endast

framgå genom en tilläggsupplysning, normalt i en not (se dock avsnitt 3

om sådana innehav som enligt lagen om värdepappersrörelse får ske för

att underlätta rörelsen).

Balansräkningsschemat i bilaga 2 till årsredovisningslagen bör därför

justeras på så sätt att posten Egna aktier utgår.

Vidare bör bestämmelsen i 4 kap. 14 § första stycket årsredovisnings-

lagen om att egna aktier inte får tas upp till något värde ersättas av en

bestämmelse om att utgifter för egna aktier över huvud taget inte får tas

upp som tillgång.

I 5 kap. 14 § tredje stycket årsredovisningslagen föreskrivs i dag att det i

årsredovisningen skall lämnas information om det nominella värdet av

egna aktier. Från användarsynpunkt är inte endast den uppgiften utan

också uppgifter om den sammanlagda ersättning som bolaget har betalat

för egna aktier av visst intresse. Det kan därför ifrågasättas om inte också

ett sådant upplysningskrav bör uppställas. Ett författningsförslag med

denna innebörd lämnas längre fram i denna promemoria.

2.3 Bör betalningar i samband med förvärv och överlåtelse av egna

aktier resultatföras?

Det kan synas som att ett aktiebolag som säljer ut egna aktier till ett

högre respektive lägre pris än vad det har förvärvat aktierna för

därigenom gör en vinst respektive en förlust som likt andra vinster och

förluster bör redovisas i resultaträkningen. Den förändring i eget

kapital som uppkommer i nyss behandlade situationer torde emellertid

inte vara att bedöma som en vinst eller en förlust för bolaget utan snarare

som en förmögenhetsöverföring mellan å ena sidan de aktieägare som

gett upp sin andel i eget kapital och de kvarstående aktieägarna (jfr IAS

32. A8). Mot den bakgrunden ligger det närmast till hands att såsom

har konstaterats i IAS SIC 16 anse att förvärv med åtföljande

utförsäljning inte ger upphov till en sådan förändring av bolagets

förmögenhetsställning som bör återspeglas som en vinst eller förlust i

resultaträkningen.

Är detta synsätt då förenligt med EG-rätten? Det fjärde direktivet får

förstås så att egna aktier som tas upp som tillgång i balansräkningen skall

göras till föremål för behövliga värdejusteringar vilka skall redovisas i

resultaträkningen (jfr artiklarna 35.1.c och 39.1.b i det fjärde direktivet).

Det slaget av redovisning förutsätter resultatföring. Den ovan förordade

ordningen där egna aktier inte tas upp på tillgångssidan i balans-

räkningen utan endast redovisas i form av en tilläggsupplysning träffas

däremot inte av EG-rättens krav på resultatföring och förslaget strider

därför inte heller mot EG-rätten.

Utbetalningar och inbetalningar till bolaget i samband med förvärv och

överlåtelser av egna aktier bör således inte resultatföras. I stället bör vid

förvärv av egna aktier avdrag ske i eget kapital med beloppet av den

ersättning som har lämnats för aktierna. Vid avyttring bör i stället det

egna kapitalet ökas med den erlagda köpeskillingen. Någon redovisning i

resultaträkningen bör inte komma i fråga.

Beträffande behovet av lagbestämmelser, se nedan avsnitt 2.4.

Beträffande vissa slag av innehav för att underlätta värdepappersrörelse,

se avsnitt 3.

2.4 Hur skall förändringen i eget kapital redovisas?

Av det föregående har framgått att ett förvärv eller en försäljning av egna

aktier bör redovisas som en förändring i eget kapital. Frågan uppkommer

hur denna redovisning skall ske.

Enligt 5 kap. 14 § andra stycket årsredovisningslagen skall förändringar i

eget kapital jämfört med föregående år specificeras. Specifikationen skall

ske i not eller, om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, i

balansräkningen (jfr 5 kap. 1 § första stycket).

Denna bestämmelse bör givetvis tillämpas i detta sammanhang.

Bestämmelsen låter sig för övrigt förenas med vad som sägs i IAS SIC

16.

En särskild fråga är vilka poster inom eget kapital som skall justeras med

anledning av ett förvärv eller en avyttring av egna aktier. IAS SIC 16

lämnar flera olika alternativ. Frågan regleras inte uttryckligen i EG-

rätten. Mot bakgrund av att det andra direktivet endast tillåter förvärv av

egna aktier inom ramen för fritt eget kapital står det dock klart att

förändringen inte skall påverka storleken av det bundna egna kapitalet.

EG-rättens ståndpunkt bör givetvis gälla även i Sverige. Den förändring

av eget kapital som ett förvärv eller en avyttring av egna aktier ger

upphov till bör därför endast få påverka poster som ingår i fritt eget

kapital, t.ex. balanserad vinst eller förlust.

Behöver detta lagregleras? Mot en lagreglering kan synas tala att någon

lagreglering av formen för justering av eget kapital inte finns i andra

situationer som står förvärv av egna aktier förhållandevis nära, t.ex.

vinstutdelning. Det kan också hävdas att, om de associationsrättsliga

reglerna utformas så att ett förvärv av egna aktier får ske endast om det

inte inkräktar på det bundna egna kapitalet, det ligger i sakens natur att

justeringen av eget kapital enbart får avses fritt eget kapital. Å andra

sidan är en lagreglering ägnad att klargöra vad som gäller. En sådan

lagregel skulle kunna utformas som ett tillägg till 5 kap. 14 §

årsredovisningslagen. Där skulle kunna föreskrivas att vid ett förvärv av

egna aktier skall avdrag ske i fritt eget kapital med beloppet av den

ersättning som har lämnats för aktierna och vid en avyttring skall det fria

egna kapitalet i stället ökas med den erlagda köpeskillingen. Ett

författningsförslag med denna innebörd lämnas längre fram i denna

promemoria.

2.5 Bör uppgifter om förvärv och överlåtelse av egna aktier redovisas i

bolagets förvaltningsberättelse?

Om aktiebolagslagen ändras, så att förvärv av egna aktier blir möjligt i

någon omfattning av betydelse, är det naturligt att införa regler av det

slag som anges i artikel 22.2 i det andra bolagsrättsliga direktivet och

artikel 46.2 i det fjärde bolagsrättsliga direktivet, dvs. bestämmelser om

att det i förvaltningsberättelsen skall lämnas upplysningar om innehav av

egna aktier. Direktivets bestämmelser är tvingande och torde för övrigt

ha goda skäl för sig.

I 6 kap. 1 § årsredovisningslagen bör sålunda införas bestämmelser om

att det i förvaltningsberättelsen skall lämnas uppgift om antal och

nominellt belopp av dels de egna aktier som bolaget innehar vid

räkenskapsårets utgång, dels de egna aktier som bolaget har förvärvat

under året och dels de egna aktier som bolaget avyttrat under

räkenskapsåret. Skälen för förvärven samt beloppen av de vederlag som

har utgått bör anges.

2.6 Bör särskilda regler gälla i fråga om koncernredovisningen?

En möjlighet att förvärva egna aktier ger, såvitt gäller koncernredo-

visningen, inte upphov till några andra frågeställningar än de som

uppkommer inom ramen för upprättande av årsredovisning. Redan i dag

måste justeringar göras med hänsyn till dotterföretagets innehav av aktier

i moderbolaget. Även vid ett dotterföretags innehav av egna aktier måste

justeringar göras vid redovisning av koncernens eget kapital.

Till följd av hänvisningar i 7 kap. årsredovisningslagen får de regler som

föreslås beträffande årsredovisningen effekt också för koncernredo-

visningen. Några ytterligare bestämmelser är således inte nödvändiga.

2.7 Bör några särskilda regler gälla vid innehav på kort sikt, t.ex. vid

"trading"?

Ovan har föreslagits att ett innehav av egna aktier inte skall tas upp som

tillgång i balansräkningen och att utbetalningar och inbetalningar i

samband med en överlåtelse inte skall resultatföras utan redovisas genom

ett avdrag direkt från fritt eget kapital. En särskild fråga är om det finns

anledning att avvika från dessa principer i fråga om kortfristiga innehav, i

synnerhet i fråga om egna aktier i handelslager s.k. trading. I en del

europeiska länder, t.ex. Danmark, tas egna aktier upp som tillgång i

balansräkningen i just sådana situationer.

Det förslag till ändringar i aktiebolagslagen som nu förbereds om förvärv

av egna aktier har inte till syfte att bereda aktiebolag möjlighet att

bedriva regelrätt handel i egna aktier. Tvärtom torde förslaget komma att

utformas så att handel i bemärkelsen frekventa förvärv och

utförsäljningar av samma aktier knappast blir möjlig. Som exempel på

regler som kommer att försvåra sådan handel kan nämnas de särskilda

formkrav som skall gälla i samband med beslut om förvärv och

överlåtelse. Också regler om företrädesrätt för aktieägarna i samband

med utförsäljning samt korttidshandelsförbud övervägs. Mot den

bakgrunden finns det knappast anledning att, såvitt gäller aktiebolag i

allmänhet, ha några särskilda bestämmelser i årsredovisningslagen som

tar sikte på kortsiktiga innehav. Det kan tilläggas att regler som ger

möjlighet att redovisa nu diskuterade innehav som tillgångar skulle stå i

strid med de principer som kommer till uttryck i IAS SIC 16.

3. Redovisning i företag som omfattas av ÅRKL och ÅRFL

Om sådana förvärv av egna aktier som behandlats tidigare skall kunna

förekomma i finansiella företag, är den naturliga utgångspunkten att

också aktiebolag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i

kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag skall följa samma redovisningsregler

som företag i allmänhet.

Frågan är dock om särskilda redovisningsregler bör införas för sådana

förvärv av egna aktier som får ske med stöd av 4 kap. 5 § lagen

(1991:981) om värdepappersrörelse för att underlätta rörelsen. Frågan om

redovisning av sådana förvärv är aktuell med hänsyn till en skrivelse från

Svenska Bankföreningen (se vidare bilagan). Finansdepartementet har

ännu inte tagit ställning i frågan. I det följande lämnas därför förslag som

beaktar olika redovisningsalternativ.

Eftersom förvärvet i här avsedda fall sker i syfte att underlätta rörelsen

kan det, å ena sidan, hävdas att aktierna skall redovisas som en tillgång i

balansräkningen och påverka resultatet. Värdepapperen skulle i så fall

värderas enligt allmänna värderingsregler i ÅRKL. Överlåtbara värde-

papper får värderas till verkligt värde eller enligt lägsta värdets princip

(se 4 kap. 6 § ÅRKL). För att uppfylla kraven enligt EG:s direktiv skulle

emellertid ett belopp motsvarande tillgångens värde redovisas som

bundet eget kapital. En näraliggande lösning vid en marknadsvärdering

är att värdeförändringar redovisas enligt principerna för redovisning av

orealiserade vinster och följaktligen som en omföring inom eget kapital.

Några särskilda bestämmelser i ÅRKL skulle knappast behövas i nu

diskuterade fall annat än ett undantag från förbudet att ta upp egna aktier

som en tillgång och en bestämmelse att sådana aktier inte får medräknas

som fritt eget kapital. Förslag till en sådan bestämmelse lämnas (se 4

kap. 2 § ÅRKL). I linje med det anförda är det naturligt att bortse från

egna aktier vid tillämpning av likvidationsbestämmelserna i

aktiebolagslagen. Förslag till en sådan bestämmelse lämnas (se 4 kap. 5 §

lagen om värdepappersrörelse).

Det kan, å andra sidan, hävdas att skälen för en tillgångsredovisning trots

allt inte är tillräckligt starka för att motivera särskilda redovisningsregler

i dessa fall. Det kan möjligen hävdas att gränsdragningssvårigheter kan

undvikas om redovisningen är oberoende av förvärvets syfte. Ett annat

argument skulle kunna vara att egna aktier också när de förvärvats i syfte

att underlätta rörelsen bör redovisas som aktieägartransaktioner. Därmed

fordras inga särskilda värderingsbestämmelse i ÅRKL, eftersom 4 kap.

1 § ÅRKL hänvisar till 4 kap. 14 § årsredovisningslagen.

Det kan vidare finnas skäl att utmönstra posten egna aktier ur

balansräkningsschemat för finansiella företag även om förvärv enligt

lagen om värdepappersrörelse får tas upp som tillgång. Sådana förvärv

bör, om detta redovisningsalternativ bestäms, i stället ingå i de poster i

vilka andra omsättningstillgångar ingås. Förslag på ändring av bilaga 1

till ÅRKL respektive ÅRFL lämnas nedan.

Oavsett om en tillgångsredovisning sker eller inte, kan det finnas skäl för

särskilda tilläggsupplysningar om handel i egna aktier i nu diskuterade

fallet. Om egna aktier resultatförs bör i vart fall anges hur resultatet

påverkats. Och om handel i aktierna inte tillåts påverka resultatet kan det

i stället finnas skäl för att lämna vissa beloppsuppgifter om handeln i en

not. Krav på sådana upplysningar behöver inte nödvändigtvis ställas i lag

utan kan införas genom föreskrifter eller allmänna råd.

Om de författningsändringar som föreslås i fråga om årsredovisnings-

lagen genomförs, bör i övrigt motsvarande gälla för de företag som

omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och

värdepapperbolag (ÅRKL) och lagen (1998:1660) om årsredovisning i

försäkringsföretag (ÅRFL). Det gäller föreslagna bestämmelser i 5 kap.

14 § och 6 kap. 1 § årsredovisningslagen. Genom att dessa lagar redan i

dag hänvisar till berörda bestämmelser i årsredovisningslagen kommer

de föreslagna ändringarna automatiskt att få genomslag på ÅRKL:s och

ÅRFL:s område.

Förteckning över deltagarna vid remissmöte om

redovisning av egna aktier den 17 juni 1999

Bokföringsnämnden, Finansinspektionen, Föreningen Auktoriserade

revisorer FAR, Svenska Bankföreningen, Sveriges Aktiesparares

Riksförbund Aktiespararna, Sveriges Försäkringsförbund.

Skriftligt yttrande över den promemoria som behandlades vid hearingen

har ingivits av Svenska Bankföreningen.

Lagrådsremissens lagförslag

Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

Härigenom föreskrivs i fråga om aktiebolagslagen (1975:1385)1

dels att 7 kap. skall upphöra att gälla,

dels att 6 kap. 1 §, 9 kap. 4 och 28 §§ samt 12 kap. 1 § skall ha

följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 7 § och

4 kap. 2 a §, samt ett nytt kapitel, 7 kap., av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

7 §

En aktie som innehas av

aktiebolaget självt eller av dess

dotterföretag skall inte räknas med

när det i denna lag eller bolags-

ordningen för giltigt beslut eller

för utövande av befogenhet

föreskrivs samtycke av ägare till

en viss andel av aktierna. En

sådan aktie skall inte heller räknas

med vid tillämpningen av bestäm-

melser i denna lag eller bolags-

ordningen som förutsätter att

någon eller några innehar en viss

andel av aktierna eller rösterna i

bolaget.

4 kap.

2 a §

Vid nyemission ger aktier som

bolaget självt eller dess dotter-

företag innehar inte någon

företrädesrätt till nya aktier.

6 kap.

1 §2

Nedsättning av aktiekapitalet får ske för följande ändamål, nämligen

1. avsättning till omedelbar täckning av förlust enligt fastställd

balansräkning, om förlusten inte kan täckas av fritt eget kapital,

2. återbetalning till aktieägarna, eller

3. avsättning till reservfond eller till fond att användas enligt beslut av

bolagsstämman.

Nedsättning för ändamål som anges i första stycket 2 och 3 får ej avse

större belopp än att full täckning finns för det bundna egna kapitalet efter

nedsättningen. Beräkningen därav sker enligt balansräkning för näst-

föregående räkenskapsår, om denna fastställes vid stämman, och annars

på grundval av de handlingar som anges i 4 kap. 4 § första stycket 1 3.

Nedsättning av aktiekapitalet kan genomföras genom

1. inlösen eller sammanläggning av aktier,

2. indragning av aktier utan återbetalning, eller

3. minskning av aktiernas nominella belopp med eller utan

återbetalning.

Om nedsättning av aktiekapita-

let på grund av bristande betalning

eller på grund av att aktier har

blivit ogiltiga finns bestämmelser i

4 kap. 13 § andra stycket och

7 kap. 2 §. Om nedsättning genom

inlösen av aktier enligt förbehåll i

bolagsordningen finns bestämmel-

ser i 8 10 §§.

Om nedsättning av aktiekapita-

let på grund av bristande betalning

eller på grund av att aktier har

blivit ogiltiga finns bestämmelser i

4 kap. 13 § andra stycket samt 7

kap. 5 och 10 §§. Om nedsättning

genom inlösen av aktier enligt

förbehåll i bolagsordningen finns

bestämmelser i 8 10 §§.

7 kap. Förvärv och överlåtelse av egna aktier m.m.

Teckning av egna aktier

1 § Ett aktiebolag får inte teckna egna aktier.

Om ett aktiebolag har tecknat egna aktier, skall stiftarna eller vid

nyemission styrelsen och den verkställande direktören anses ha tecknat

aktierna för egen räkning med solidariskt ansvar för betalningen. Det

gäller dock inte stiftare, styrelseledamot eller verkställande direktör som

visar att han inte kände till eller bort känna till aktieteckningen.

Om aktier i ett bolag har tecknats av någon i eget namn men för

bolagets räkning, skall han anses ha tecknat aktierna för egen räkning.

Bestämmelserna i första tredje styckena gäller även i fråga om

dotterföretags teckning av aktier i moderbolag.

Egna aktier som pant

2 § Ett aktiebolag får inte ta emot egna aktier som pant. Dotterföretag får

inte heller ta emot aktier i moderbolag som pant.

Ett avtal i strid med förbudet i första stycket är ogiltigt.

I 9 kap. 9 § bankrörelselagen (1987:617) och 3 kap. 6 § andra stycket

lagen (1991:981) om värdepappersrörelse finns bestämmelser om att

bankaktiebolag och värdepappersbolag, trots bestämmelsen i första

stycket, får ta emot aktier som pant i vissa fall.

Privata aktiebolags och onoterade publika aktiebolags förvärv av egna

aktier

3 § Ett privat aktiebolag får inte förvärva egna aktier. Detsamma gäller

andra publika aktiebolag än sådana som avses i 6 §.

Ett avtal i strid med förbudet i första stycket är ogiltigt.

Vad som sägs i första och andra styckena samt 4 och 5 §§ om förvärv

av egna aktier gäller även förvärv som görs av någon annan som handlar

i eget namn men för bolagets räkning.

4 § Trots bestämmelserna i 3 § får ett aktiebolag som avses där

1. förvärva egna aktier för vilka ersättning inte skall betalas,

2. förvärva egna aktier som ingår i en affärsrörelse som bolaget

övertar,

3. lösa in egna aktier enligt 13 kap. 3 §, och

4. på auktion ropa in egna aktier som har utmätts för bolagets fordran.

5 § Aktier som har förvärvats enligt 4 § och som inte har dragits in

genom nedsättning av aktiekapitalet skall avyttras så snart det kan ske

utan förlust, dock senast tre år efter förvärvet. Aktier som inte avyttras

inom denna tid är ogiltiga. Bolaget skall sätta ned aktiekapitalet med

aktiernas nominella belopp. Ett förslag till beslut om nedsättning skall

läggas fram på den första bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet har

inträtt. Nedsättningsbeloppet skall föras över till reservfonden.

Noterade publika aktiebolags förvärv av egna aktier

6 § Ett publikt aktiebolag vars aktier är noterade vid en börs, en

auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad får

endast förvärva egna aktier, om förvärvet står i överensstämmelse med

7 9 §§. Beslutet om förvärv av egna aktier skall i så fall fattas med till-

lämpning av 11 14 §§. Om bolaget har förvärvat aktier i strid med 7 9

§§, gäller 10 §.

Ett aktiebolag som avses i första stycket får även förvärva egna aktier i

fall som anges i 4 §. I fråga om aktier som har förvärvats med stöd av 4 §

gäller bestämmelserna i 5 § med den skillnaden att aktierna inte behöver

avyttras om det skulle ha varit tillåtet att inneha dem vid en tillämpning

av 9 §. I 4 kap. 5 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse finns

bestämmelser om att värdepappersinstitut får förvärva egna aktier även i

vissa andra fall.

Vad som sägs i första och andra styckena samt 7 16 §§ om förvärv av

egna aktier gäller även förvärv som görs av någon annan som handlar i

eget namn men för bolagets räkning.

Tillåtna förvärvsmetoder

7 § Förvärv som avses i 6 § första stycket får ske endast

1. på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

2. på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finansinspektionen, eller

3. i enlighet med ett förvärvserbjudande som har riktats till samtliga

aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag.

Ett tillstånd enligt första stycket 2 skall ange på vilken börs eller

marknad förvärvet av egna aktier får ske samt under vilken tid tillståndet

får utnyttjas. Tillstånd skall lämnas, om

1. det för verksamheten vid börsen eller marknaden finns regler som

motsvarar vad som enligt lagen (1992:543) om börs- och clearing-

verksamhet gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad

marknadsplats i Sverige, och

2. börsen eller marknaden står under tillsyn av en myndighet eller

något annat behörigt organ.

Skyddet för bolagets bundna egna kapital

8 § Ett publikt aktiebolag som avses i 6 § första stycket får förvärva egna

aktier endast om aktierna är helt betalda.

Förvärvet får inte ske med större belopp än att det efter förvärvet finns

täckning för det bundna egna kapitalet i bolaget och, om bolaget är

moderbolag, i koncernen. Beräkningen av om så är fallet skall göras

enligt balansräkningen för föregående räkenskapsår, om denna fastställs

vid den bolagsstämma som skall besluta om förvärvet, och i annat fall på

grundval av de handlingar som anges i 13 § andra stycket.

Förvärvet får inte heller ske med så stort belopp att förvärvet med

hänsyn till bolagets och, om bolaget är moderbolag, koncernens konsoli-

deringsbehov, likviditet eller ställning i övrigt står i strid med god

affärssed.

Hur stor andel av aktierna som bolaget får förvärva

9 § Ett publikt aktiebolag som avses i 6 § första stycket får inte förvärva

egna aktier, om bolagets innehav av egna aktier efter förvärvet uppgår till

mer än en tiondel av samtliga aktier i bolaget. Aktier i bolaget som

innehas av dess dotterföretag skall vid beräkningen anses som bolagets.

Otillåtna förvärv av egna aktier

10 § Aktier som har förvärvats i strid med någon av bestämmelserna i 7

9 §§ skall avyttras inom sex månader från förvärvet. Aktier som inte har

avyttrats inom denna tid är ogiltiga. Bolaget skall sätta ned aktiekapitalet

med aktiernas nominella belopp. Ett förslag till beslut om nedsättning

skall läggas fram på den första bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet

har inträtt. Nedsättningsbeloppet skall föras över till reservfonden.

Vilka som får fatta beslut om förvärv av egna aktier

11 § I fall som avses i 6 § första stycket skall ett beslut om förvärv av

egna aktier fattas av bolagsstämman.

Bolagsstämman kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut om förvärv av

aktier i bolaget.

Vad kallelsen till bolagsstämman skall innehålla

12 § Kallelsen till den bolagsstämma som enligt 11 § skall behandla ett

förslag om förvärv av egna aktier eller ett förslag om att bemyndiga

styrelsen att fatta beslut om ett sådant förvärv skall ange förslagets

huvudsakliga innehåll samt syftet med förvärvet.

Vilka handlingar som skall hållas tillgängliga inför bolagsstämman

13 § Ett förslag till beslut om förvärv av egna aktier eller om

bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall hållas

tillgängligt hos bolaget för aktieägarna under minst två veckor före den

bolagsstämma vid vilken frågan skall prövas.

Om årsredovisningen inte skall behandlas på bolagsstämman, skall det

till förslaget fogas

1. en kopia av den årsredovisning som innehåller senast fastställda

balans- och resultaträkningar, försedd med en anteckning om bolags-

stämmans beslut om bolagets vinst eller förlust,

2. en kopia av revisionsberättelsen för det år årsredovisningen avser,

3. en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsentlig

betydelse för bolagets ställning, vilka har inträffat efter det att årsredo-

visningen lämnades, och

4. ett yttrande från revisorerna över den redogörelse som avses i 3.

Kopior av handlingar som avses i första och andra styckena skall

genast sändas till de aktieägare som begär det och uppger sin postadress.

Handlingarna skall läggas fram på bolagsstämman.

Vad ett beslut om förvärv av egna aktier skall innehålla

14 § Bolagsstämmans beslut enligt 11 § första stycket skall innehålla

uppgift om det sätt som aktierna skall förvärvas på.

Om aktierna skall förvärvas i enlighet med ett erbjudande som riktas

till samtliga aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag,

skall beslutet innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut skall verkställas,

2. det antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som

erbjudandet skall avse,

3. den ersättning som skall lämnas för aktierna,

4. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar, egen-

domens art och mängd, samt

5. övriga villkor för förvärvet.

Om aktierna skall förvärvas på annat sätt än som avses i andra stycket,

skall beslutet innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut skall verkställas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas,

3. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna, samt

4. övriga villkor för förvärvet.

Vad ett bemyndigande för styrelsen att fatta beslut om förvärv av egna

aktier skall innehålla

15 § Ett bemyndigande enligt 11 § andra stycket skall innehålla uppgifter

om

1. det sätt som aktier får förvärvas på,

2. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken bemyn-

digandet får utnyttjas,

3. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas,

4. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna,

5. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar, egen-

domens art och mängd, samt

6. övriga villkor för förvärvet.

Majoritetskrav

16 § Ett beslut av bolagsstämman om förvärv av egna aktier eller om

bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut är giltigt endast om

det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de

avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna.

Publika aktiebolags överlåtelse av egna aktier

17 § När ett publikt aktiebolag överlåter egna aktier, skall det ske med

tillämpning av 18 20 §§ eller 21 och 22 §§.

Första stycket gäller inte vid avyttring som sker med tillämpning av 5

och 10 §§.

Överlåtelse av egna aktier på börs eller annan reglerad marknad

18 § Ett publikt aktiebolag får överlåta egna i följande fall, nämligen

1. på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller

2. på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finansinspektionen.

Ett tillstånd enligt första stycket 2 skall ange på vilken börs eller

marknad överlåtelsen av egna aktier får ske samt under vilken tid

tillståndet får utnyttjas. Tillstånd skall lämnas, om

1. det för verksamheten vid börsen eller marknaden finns regler som

motsvarar vad som enligt lagen (1992:543) om börs- och clearing-

verksamhet gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad mark-

nadsplats i Sverige, och

2. börsen eller marknaden står under tillsyn av en myndighet eller ett

annat behörigt organ.

19 § Ett beslut om överlåtelse av egna aktier enligt 18 § skall fattas av

bolagsstämman. Bolagsstämman kan även bemyndiga styrelsen att fatta

ett sådant beslut.

Ett beslut av bolagsstämman enligt första stycket är giltigt endast om

det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de

avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna.

20 § Ett beslut av bolagsstämman om överlåtelse av egna aktier enligt

18 § eller om bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall

innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut om överlåtelse skall verkställas eller styrelsens bemyndigande får

utnyttjas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får överlåtas,

3. det lägsta pris som aktierna får överlåtas för, och

4. övriga villkor för överlåtelsen.

Bestämmelserna i 4 kap. 4 § första och tredje styckena tillämpas i fråga

om förslag till beslut enligt första stycket.

Överlåtelse av egna aktier som inte sker på börs eller annan reglerad

marknad

21 § Vid ett publikt aktiebolags överlåtelse av egna aktier på annat sätt än

som anges i 18 § tillämpas

1. vad som gäller om nyemission i följande bestämmelser i 4 kap.

denna lag:

1 § andra stycket om beslutanderätt,

2 § om företrädesrätt,

3 § om emissionsbevis m.m.,

3 a § om försäljning av udda företrädesrätter,

4 § om förslag till beslut m.m.,

6 § andra och tredje styckena om information om apport m.m.,

7 § om kungörelser m.m.,

8 § första tredje styckena om aktieteckning,

9 § om tilldelning av aktier m.m.,

14 § första och andra styckena samt 15 § första, andra och fjärde

styckena om styrelsens beslut om nyemission,

18 och 20 25 §§ om emissionsprospekt, samt

2. vad som enligt lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktie-

marknadsbolag, m.m. gäller vid nyemission eller överlåtelse av aktier.

Vid tillämpningen av 4 kap. 2 § denna lag skall även aktieägares före-

trädesrätt enligt bolagsordningen beaktas.

22 § I fall som anges i 21 § skall ett beslut om överlåtelse av egna aktier

innehålla uppgifter om

1. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som skall överlåtas,

2. den företrädesrätt att förvärva aktier som tillkommer aktieägarna

eller andra eller vem som annars får förvärva aktier,

3. den tid inom vilken aktieägare kan utnyttja sin företrädesrätt,

4. den tid inom vilken aktierna skall betalas eller, i förekommande fall,

det förhållandet att teckning skall ske genom betalning,

5. den fördelningsgrund som styrelsen vid överteckning skall tillämpa

beträffande aktier som inte tecknas med företrädesrätt, och

6. det belopp som skall betalas för en aktie.

I förekommande fall skall ett beslut enligt första stycket även innehålla

1. ett förordnande som avses i 4 kap. 3 a §,

2. ett förordnande om att kuponger som hör till aktiebreven skall

användas som teckningsrättsbevis,

3. en bestämmelse om apport eller att aktie skall tecknas med kvitt-

ningsrätt eller med andra villkor, samt

4. upplysningar om att redogörelse och yttrande som avses i 4 kap. 6 §

andra och tredje styckena har avgetts.

I avstämningsbolag skall en avstämningsdag anges i beslutet, om

aktieägare skall ha företrädesrätt att förvärva aktier. Avstämningsdagen

får inte sättas tidigare än tre veckor från det att beslutet har kungjorts

enligt 4 kap. 7 §.

Den tid som anges i första stycket 3 får inte understiga två veckor från

utfärdandet av kungörelse enligt 4 kap. 7 § eller, om samtliga aktieägare

har varit företrädda vid den bolagsstämma som har beslutat om över-

låtelsen, från beslutet eller, i fråga om avstämningsbolag, från avstäm-

ningsdagen.

Dotterföretags förvärv och innehav av aktier i moderbolaget

23 § Ett dotterföretag får inte förvärva aktier i moderbolag. Ett avtal som

strider mot detta förbud är ogiltigt.

Trots bestämmelsen i första stycket får ett dotterföretag förvärva aktier

i moderbolag i fall som avses i 4 § 1, 2 och 4. I 9 kap. 9 § bank-

rörelselagen (1987:617) och 4 kap. 5 § lagen (1991:981) om värde-

pappersrörelse finns bestämmelser om att bankaktiebolag och

värdepappersinstitut får förvärva aktier i moderbolag även i vissa andra

fall.

24 § Om ett dotterföretag har förvärvat aktier i moderbolaget med stöd av

23 § andra stycket första meningen, gäller bestämmelserna i 5 §.

25 § Om ett aktiebolag har blivit moderbolag och dess dotterföretag

innehar aktier i moderbolaget, skall bestämmelserna i 5 § tillämpas på

dessa aktier. Aktierna skall därvid avyttras senast tre år efter det att

koncernförhållandet uppstod.

Kapitalandelslån och vinstandelsbevis

26 § Om inte annat följer av 5 kap., får ett aktiebolag inte ta upp

penninglån på villkor att lånet skall betalas på annat sätt än med ett

nominellt penningbelopp eller med ett penningbelopp som bestäms med

hänsyn till förändringar i penningvärdet.

Ett beslut om att bolaget skall ta upp lån mot obligationer eller andra

skuldebrev med rätt till ränta, vars storlek är helt eller delvis beroende av

utdelningen till aktieägare i bolaget eller bolagets vinst (vinstandels-

bevis), skall fattas av bolagsstämman eller, efter bolagsstämmans be-

myndigande, av styrelsen.

27 § Bestämmelserna i 4 kap. 19 26 §§ om emissionsprospekt tillämpas

även när ett publikt aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag

offentliggör eller på annat sätt till en vidare krets riktar en inbjudan att

förvärva vinstandelsbevis som bolaget har gett ut. Skyldighet att upprätta

emissionsprospekt föreligger dock endast om summan av de belopp som

till följd av inbjudan kan komma att betalas uppgår till minst 300 000

kronor.

9 kap.

4 §2

En aktie som tillhör bolaget

eller dess dotterföretag kan inte

företrädas vid bolagsstämman. En

sådan aktie skall inte räknas med

när det i denna lag eller i

bolagsordningen för giltigt beslut

eller för utövande av befogenhet

föreskrivs samtycke av ägare till

en viss andel av aktierna i bolaget.

En aktie som innehas av bolaget

självt eller dess dotterföretag kan

inte företrädas vid bolagsstämman.

28 §3

I ärenden som inte avser val utgörs bolagsstämmans beslut av den

mening som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna eller, vid lika

röstetal, den mening som ordföranden biträder.

Första stycket gäller inte, om

annat följer av denna lag eller

föreskrivs i bolagsordningen. Be-

träffande beslut som avses i 4 kap.

2, 14 och 15 §§, 5 kap. 2, 8 och

9 §§, 6 kap. 2 a §, 30 33 §§ i detta

kapitel, 14 kap. 11 § samt 17 kap.

1 och 2 §§ får det dock i

bolagsordningen endast före-

skrivas längre gående villkor än

som anges i nämnda bestäm-

melser. Beträffande beslut om att

entlediga en styrelseledamot som

har utsetts av bolagsstämman får

längre gående villkor än som

anges i första stycket förekomma

endast i bolagsordningen för ett

privat aktiebolag.

Första stycket gäller inte, om

annat följer av denna lag eller

föreskrivs i bolagsordningen. Be-

träffande beslut som avses i 4 kap.

2, 14 och 15 §§, 5 kap. 2, 8 och

9 §§, 6 kap. 2 a §, 7 kap. 16 § och

19 § andra stycket, 30 33 §§ i

detta kapitel, 14 kap. 11 § samt

17 kap. 1 och 2 §§ får det dock i

bolagsordningen endast före-

skrivas längre gående villkor än

som anges i nämnda bestäm-

melser. Beträffande beslut om att

entlediga en styrelseledamot som

har utsetts av bolagsstämman får

längre gående villkor än som

anges i första stycket förekomma

endast i bolagsordningen för ett

privat aktiebolag.

12 kap.

1 §4

Utbetalning till aktieägarna av

bolagets medel får ske endast

enligt bestämmelserna i denna lag

om vinstutdelning, utbetalning vid

nedsättning av aktiekapitalet,

reservfonden eller överkursfonden

och utskiftning vid bolagets likvi-

dation.

Utbetalning till aktieägarna av

bolagets medel får ske endast

enligt bestämmelserna i denna lag

om vinstutdelning, förvärv av

egna aktier, utbetalning vid ned-

sättning av aktiekapitalet, reserv-

fonden eller överkursfonden och

utskiftning vid bolagets likvida-

tion.

En aktie som innehas av bolaget

självt medför inte rätt till

utbetalning enligt första stycket.

Om bolagets verksamhet helt eller delvis skall ha annat syfte än att

bereda vinst åt aktieägarna, skall bolagsordningen innehålla bestämmelse

om användning av vinst och behållna tillgångar vid bolagets likvidation.

1. Denna lag träder i kraft den 1 mars 2000.

2. De nya bestämmelserna i 7 kap. 5 § gäller även för sådana aktier

som ett aktiebolag har förvärvat före lagens ikraftträdande med stöd av

7 kap. 2 § andra stycket i dess äldre lydelse..

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:000) om ändring i

aktiebolagslagen (1975:1385)

Härigenom föreskrivs att 13 kap. 4 a § aktiebolagslagen (1975:1385) i

stället för dess lydelse enligt lagen (2000:000) om ändring i nämnda lag

skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 1999/2000:00

Föreslagen lydelse

13 kap.

4 a §

Registreringsmyndigheten förordnar att bolaget skall träda i

likvidation, om

1. bolaget är i konkurs som avslutas med överskott och bolagsstämman

inte inom föreskriven tid fattat beslut om likvidation enligt 19 §,

2. bolaget inte på föreskrivet sätt till registret har anmält sådan behörig

styrelse, verkställande direktör eller revisor som skall finnas enligt denna

lag,

3. bolaget inte har sänt in års-

redovisning och revisionsberättel-

se enligt 8 kap. 3 § första stycket

årsredovisningslagen (1995:1554)

inom elva månader från räken-

skapsårets utgång, eller

3. bolaget inte har sänt in års-

redovisning och revisionsberättel-

se enligt 8 kap. 3 § första stycket

årsredovisningslagen (1995:1554)

inom elva månader från räken-

skapsårets utgång,

4. bolaget efter beslut om att

aktiekapitalet skall vara bestämt i

kronor i stället för i euro har ett

registrerat aktiekapital eller mini-

mikapital som inte står i överens-

stämmelse med 1 kap. 3 § andra

stycket och bolaget inte inom sex

månader från det att beslutet fick

verkan har anmält nödvändiga

beslut om ändring i bolags-

ordningen och om ökning av

aktiekapitalet för registrering.

4. bolaget efter beslut om att

aktiekapitalet skall vara bestämt i

kronor i stället för i euro har ett

registrerat aktiekapital eller

minimikapital som inte står i

överensstämmelse med 1 kap. 3 §

andra stycket och bolaget inte

inom sex månader från det att

beslutet fick verkan har anmält

nödvändiga beslut om ändring i

bolagsordningen och om ökning

av aktiekapitalet för registrering,

eller

5. bolaget på grund av be-

stämmelserna i 7 kap. 5 eller 10 §

är skyldigt att sätta ned aktie-

kapitalet till ett belopp som

understiger lägsta tillåtna aktie-

kapital enligt 1 kap. 3 §.

Beslut om likvidation meddelas dock inte, om likvidationsgrunden har

upphört under ärendets handläggning hos registreringsmyndigheten och

avgift som påförts enligt 6 a § har betalats.

Fråga om likvidation enligt första stycket tas upp av registrerings-

myndigheten självmant eller på ansökan av styrelsen, styrelseledamot,

verkställande direktör, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara

beroende av att det finns någon som kan företräda bolaget.

Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen

(1982:713)

Härigenom föreskrivs i fråga om försäkringsrörelselagen (1982:713)

dels att 6 kap. 9 och 10 §§ skall upphöra att gälla,

dels att rubrikernas närmast före 6 kap. 1 och 9 §§ skall utgå,

dels att 6 kap. 1 §, 9 kap. 1 och 13 §§ samt 12 kap. 1 § skall ha

följande lydelse,

dels att rubriken till 6 kap. skall lyda Nedsättning av aktiekapitalet

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 9 d § och

4 kap. 5 a §, och ett nytt kapitel, 6 a kap., av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

9 d §

En aktie som innehas av

försäkringsaktiebolaget självt eller

av dess dotterföretag skall inte

räknas med när det i denna lag

eller bolagsordningen för giltigt

beslut eller för utövande av be-

fogenhet föreskrivs samtycke av

ägare till en viss andel av aktier-

na. En sådan aktie skall inte heller

räknas med vid tillämpningen av

bestämmelser i denna lag eller

bolagsordningen som förutsätter

att någon eller några innehar en

viss andel av aktierna eller

rösterna i bolaget.

4 kap.

5 a §

Vid nyemission ger aktier som

försäkringsaktiebolaget självt eller

dess dotterföretag innehar inte

någon företrädesrätt till nya

aktier.

6 kap.

1 §

Nedsättning av aktiekapitalet får ske för följande ändamål, nämligen

1. avsättning till omedelbar täckning av förlust enligt den fastställda

balansräkningen, om förlusten inte kan täckas på något annat sätt,

2. återbetalning till aktieägarna, eller

3. avsättning till reservfond eller till en fond som kan användas enligt

beslut av bolagsstämman.

Nedsättning för de ändamål som anges i första stycket 2 och 3 får inte

avse större belopp än att det efter nedsättningen finns full täckning för

det bundna egna kapitalet. Beräkningen av detta skall ske enligt

balansräkningen för nästföregående räkenskapsår, om denna fastställs vid

stämman och i annat fall på grundval av de handlingar som anges i 4 kap.

7 § första stycket 1 3.

Nedsättning av aktiekapitalet kan genomföras genom

1. inlösen eller sammanläggning av aktier,

2. indragning av aktier utan återbetalning, eller

3. minskning av aktiernas nominella belopp med eller utan åter-

betalning.

Om nedsättning av aktie-

kapitalet på grund av bristande

betalning eller på grund av att

aktier har blivit ogiltiga finns

bestämmelser i 4 kap. 15 § andra

stycket och i 10 § detta kapitel.

Om nedsättning genom inlösen av

aktier enligt förbehåll i bolags-

ordningen finns bestämmelser i 8

8 b §§.

Om nedsättning av aktie-

kapitalet på grund av bristande

betalning eller på grund av att

aktier har blivit ogiltiga finns

bestämmelser i 4 kap. 15 § andra

stycket samt 6 a kap. 5 och 10 §§.

Om nedsättning genom inlösen av

aktier enligt förbehåll i bolags-

ordningen finns bestämmelser i 8

8 b §§.

6 a kap. Förvärv och överlåtelse av egna aktier

Teckning av egna aktier

1 § Ett försäkringsaktiebolag får inte teckna egna aktier.

Om ett försäkringsaktiebolag har tecknat egna aktier, skall stiftarna

eller vid nyemission styrelsen och den verkställande direktören anses ha

tecknat aktierna för egen räkning med solidariskt ansvar för betalningen.

Det gäller dock inte stiftare, styrelseledamot eller verkställande direktör

som visar att han inte kände till eller bort känna till aktieteckningen.

Om aktier i ett försäkringsaktiebolag har tecknats av någon i eget namn

men för bolagets räkning, skall han anses ha tecknat aktierna för egen

räkning.

Bestämmelserna i första tredje styckena gäller även i fråga om

dotterföretags teckning av aktier i moderbolag.

Egna aktier som pant

2 § Ett försäkringsaktiebolag får inte ta emot egna aktier som pant.

Dotterföretag får inte heller ta emot aktier i moderbolag som pant.

Ett avtal i strid med förbudet i första stycket är ogiltigt.

I 9 kap. 9 § bankrörelselagen (1987:617) och 3 kap. 6 § andra stycket

lagen (1991:981) om värdepappersrörelse finns bestämmelser om att

dotterföretag som är bankaktiebolag eller värdepappersbolag, trots

bestämmelserna i första stycket, får ta emot aktier som pant i vissa fall.

Privata försäkringsaktiebolags och vissa publika försäkringsaktiebolags

förvärv av egna aktier

3 § Ett privat försäkringsaktiebolag får inte förvärva egna aktier. Det-

samma gäller andra publika försäkringsaktiebolag än sådana som avses i

6 §.

Ett avtal i strid med förbudet i första stycket är ogiltigt.

Vad som sägs i första och andra styckena samt 4 och 5 §§ om förvärv

av egna aktier gäller även förvärv som görs av någon annan som handlar

i eget namn men för bolagets räkning.

4 § Trots bestämmelserna i 3 § får ett försäkringsaktiebolag som avses

där

1. förvärva egna aktier för vilka ersättning inte skall betalas,

2. förvärva egna aktier som ingår i en affärsrörelse som bolaget över-

tar, och

3. på auktion ropa in egna aktier som har utmätts för bolagets fordran.

5 § Aktier som har förvärvats enligt 4 § och som inte har dragits in

genom nedsättning av aktiekapitalet skall avyttras så snart det kan ske

utan förlust, dock senast tre år efter förvärvet. Aktier som inte avyttras

inom denna tid är ogiltiga. Bolaget skall sätta ned aktiekapitalet med

aktiernas nominella belopp. Ett förslag till beslut om nedsättning skall

läggas fram på den första bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet har

inträtt. Nedsättningsbeloppet skall föras över till reservfonden eller, i ett

livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst, till överkursfonden.

Noterade publika försäkringsaktiebolags förvärv av egna aktier

6 § Ett publikt skadeförsäkringsaktiebolag och ett publikt livförsäkrings-

aktiebolag som får dela ut vinst får förvärva egna aktier, om aktierna är

noterade vid en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad och förvärvet står i överensstämmelse med 7 9 §§.

Beslutet om förvärv av egna aktier skall i så fall fattas med tillämpning

av 11-14 §§. Om bolaget har förvärvat aktier i strid med 7-9 §§, gäller

10 §.

Ett försäkringsaktiebolag som avses i första stycket får även förvärva

egna aktier i fall som anges i 4 §. I fråga om aktier som har förvärvats

med stöd av 4 § gäller bestämmelserna i 5 § med den skillnaden att

aktierna inte behöver avyttras om det skulle ha varit tillåtet att inneha

dem vid en tillämpning av 9 §.

Vad som sägs i första och andra styckena samt 7 16 §§ om förvärv av

egna aktier gäller även förvärv som görs av någon annan som handlar i

eget namn men för bolagets räkning.

Tillåtna förvärvsmetoder

7 § Förvärv som avses i 6 § första stycket får ske endast

1. på en börs, en auktorisersd marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

2. på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finansinspektionen, eller

3. i enlighet med ett förvärvserbjudande som har riktats till samtliga

aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag.

Ett tillstånd enligt första stycket 2 skall ange på vilken börs eller mark-

nads förvärvet av egna aktier får ske samt under vilken tid tillståndet får

utnyttjas. Tillstånd skall lämnas, om

1. det för verksamheten vid börsen eller marknaden finns regler som

motsvarar vad som enligt lagen (1992:543) om börs- och clearing-

verksamhet gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad

marknadsplats i Sverige, och

2. börsen eller marknaden står under tillsyn av en myndighet eller

något annat behörigt organ.

Skyddet för bolagets bundna egna kapital

8 § Ett publikt försäkringsaktiebolag som avses i 6 § första stycket får

förvärva egna aktier endast om aktierna är helt betalda.

Förvärvet får inte ske med större belopp än att det efter förvärvet finns

täckning för det bundna egna kapitalet i bolaget och, om bolaget är

moderbolag, i koncernen. Beräkningen av om så är fallet skall göras

enligt balansräkningen för föregående räkenskapsår, om denna fastställs

vid den bolagsstämma som skall besluta om förvärvet, och i annat fall på

grundval av de handlingar som anges i 13 § andra stycket.

Förvärvet får inte heller ske med så stort belopp att förvärvet står i

strid med 1 kap. 1 a § första stycket eller 12 kap. 2 § tredje stycket.

Hur stor andel av aktierna som bolaget får förvärva

9 § Ett publikt försäkringsaktiebolag som avses i 6 § första stycket får

inte förvärva egna aktier, om bolagets innehav av egna aktier efter

förvärvet uppgår till mer än en tiondel av samtliga aktier i bolaget. Aktier

i bolaget som innehas av dess dotterföretag skall vid beräkningen anses

som bolagets.

Otillåtna förvärv av egna aktier

10 § Aktier som har förvärvats i strid med någon av bestämmelserna i 7

9 §§ skall avyttras inom sex månader från förvärvet. Aktier som inte har

avyttrats inom denna tid är ogiltiga. Bolaget skall sätta ned aktiekapitalet

med aktiernas nominella belopp. Ett förslag till beslut om nedsättning

skall läggas fram på den första bolagsstämma som hålls sedan ogiltighet

har inträtt. Nedsättningsbeloppet skall föras över till reservfonden.

Vilka som får fatta beslut om förvärv av egna aktier

11 § I fall som avses i 6 § första stycket skall ett beslut om förvärv av

egna aktier fattas av bolagsstämman.

 Bolagsstämman kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut om förvärv

av aktier i bolaget.

Vad kallelsen till bolagsstämman skall innehålla

12 § Kallelsen till den bolagsstämma som enligt 11 § skall behandla ett

förslag om förvärv av egna aktier eller ett förslag om att bemyndiga

styrelsen att fatta beslut om ett sådant förvärv skall ange förslagets

huvudsakliga innehåll samt syftet med förvärvet.

Vilka handlingar som skall hållas tillgängliga inför bolagsstämman

13 § Ett förslag till beslut om förvärv av egna aktier eller om

bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall hållas

tillgängligt hos bolaget för aktieägarna under minst två veckor före den

bolagsstämma vid vilken frågan skall prövas.

Om årsredovisningen inte skall behandlas på bolagsstämman, skall det

till förslaget fogas

1. en kopia av den årsredovisning som innehåller senast fastställda

balans- och resultaträkningar, försedd med en anteckning om bolags-

stämmans beslut om bolagets vinst eller förlust,

2. en kopia av revisionsberättelsen för det år årsredovisningen avser,

3. en av styrelsen undertecknad redogörelse för händelser av väsentlig

betydelse för bolagets ställning, vilka har inträffat efter det att årsredo-

visningen lämnades, och

4. ett yttrande från revisorerna över den redogörelse som avses i 3.

Kopior av handlingar som avses i första och andra styckena skall

genast sändas till de aktieägare som begär det och uppger sin postadress.

Handlingarna skall läggas fram på bolagsstämman.

Vad ett beslut om förvärv av egna aktier skall innehålla

14 § Bolagsstämmans beslut enligt 11 § första stycket skall innehålla

uppgift om det sätt som aktierna skall förvärvas på.

Om aktierna skall förvärvas i enlighet med ett erbjudande som riktas

till samtliga aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag,

skall beslutet innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut skall verkställas,

2. det antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag, som

erbjudandet skall avse,

3. den ersättning som skall lämnas för aktierna,

4. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar,

egendomens art och mängd, samt

5. övriga villkor för förvärvet.

Om aktierna skall förvärvas på annat sätt än som avses i andra stycket,

skall beslutet innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut skall verkställas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas,

3. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna, samt

4. övriga villkor för förvärvet.

Vad ett bemyndigande för styrelsen att fatta beslut om förvärv av egna

aktier skall innehålla

15 § Ett bemyndigande enligt 11 § andra stycket skall innehålla uppgifter

om

1. det sätt som aktier får förvärvas på,

2. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken bemyn-

digandet får utnyttjas,

3. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får förvärvas,

4. det lägsta och högsta pris som får betalas för aktierna,

5. om ersättningen skall bestå av annan egendom än pengar, egen-

domens art och mängd, samt

6. övriga villkor för förvärvet.

Majoritetskrav

16 § Ett beslut av bolagsstämman om förvärv av egna aktier eller om

bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut är giltigt endast om

det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de

avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna.

Publika försäkringsaktiebolags överlåtelse av egna aktier

17 § När ett publikt försäkringsaktiebolag överlåter egna aktier, skall det

ske med tillämpning av 18 20 §§ eller 21 och 22 §§.

Första stycket gäller inte vid avyttring som sker med tillämpning av 5

och 10 §§.

Överlåtelse av egna aktier på börs eller annan reglerad marknad

18 § Ett publikt försäkringsaktiebolag får överlåta egna aktier i följande

fall, nämligen

1. på en börs, en auktoriserad markandsplats eller någon annan

reglerad marknad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller

2. på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finansinspektionen.

Ett tillstånd enligt första stycket 2 skall ange på vilken börs eller

marknad överlåtelsen av egna aktier får ske samt under vilken tid

tillståndet får utnyttjas. Tillstånd skall lämnas, om

1. det för verksamheten vid börsen eller marknaden finns regler som

motsvarar vad som enligt lagen (1992:543) om börs- och clearing-

verksamhet gäller för verksamhet vid en börs eller en auktoriserad mark-

nadplats i Sverige, och

2. börsen eller marknaden står under tillsyn av en myndighet eller ett

annat behörigt organ.

19 § Ett beslut om överlåtelse av egna aktier enligt 18 § skall fattas av

bolagsstämman. Bolagsstämman kan även bemyndiga styrelsen att fatta

ett sådant beslut.

Ett beslut av bolagsstämman enligt första stycket är giltigt endast om

det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de

avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna.

20 § Ett beslut av bolagsstämman om överlåtelse av egna aktier enligt

18 § eller om bemyndigande för styrelsen att fatta ett sådant beslut skall

innehålla uppgifter om

1. den tid, före nästa ordinarie bolagsstämma, inom vilken stämmans

beslut om överlåtelse skall verkställas eller styrelsens bemyndigande får

utnyttjas,

2. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som får överlåtas,

3. det lägsta pris som aktierna får överlåtas för, och

4. övriga villkor för överlåtelsen.

Bestämmelserna i 4 kap. 4 § första och tredje styckena tillämpas i fråga

om förslag till beslut enligt första stycket.

Överlåtelse av egna aktier som inte sker på börs eller annan reglerad

marknad

21 § Vid ett publikt försäkringsaktiebolags överlåtelse av egna aktier på

annat sätt än som anges i 18 § tillämpas

1. 2 kap. 2 § andra stycket om medgivande till betalning med apport-

egendom,

2. vad som gäller om nyemission i följande bestämmelser i 4 kap.

denna lag:

1 § andra stycket om beslutanderätt,

3 § andra fjärde styckena och 4 § om information om apport m.m.,

5 § om företrädesrätt m.m.,

6 § om emissionsbevis,

6 a § om försäljning av udda företrädesrätter,

7 § om förslag till beslut m.m.,

9 § om kungörelser m.m.,

10 § första tredje styckena om aktieteckning,

11 § om tilldelning av aktier m.m.,

16 § första och andra styckena samt 17 § första, andra och fjärde

styckena om styrelsens beslut om nyemission,

20 och 22 26 §§ om emissionsprospekt, samt

3. vad som enligt lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktie-

marknadsbolag, m.m. gäller vid nyemission eller överlåtelse av aktier.

Vid tillämpningen av 4 kap. 5 § denna lag skall även aktieägares före-

trädesrätt enligt bolagsordningen beaktas.

22 § I fall som anges i 21 § skall ett beslut om överlåtelse av egna aktier

innehålla uppgifter om

1. det högsta antal aktier, i förekommande fall fördelat på aktieslag,

som skall överlåtas,

2. den företrädesrätt att förvärva aktier som tillkommer aktieägarna

eller andra eller vem som annars får förvärva aktier,

3. den tid inom vilken aktieägare kan utnyttja sin företrädesrätt,

4. den tid inom vilken aktierna skall betalas eller, i förekommande fall,

det förhållandet att teckning skall ske genom betalning,

5. den fördelningsgrund som styrelsen vid överteckning skall tillämpa

beträffande aktier som inte tecknas med företrädesrätt, och

6. det belopp som skall betalas för en aktie.

I förekommande fall skall ett beslut enligt första stycket även innehålla

1. ett förordnande som avses i 4 kap. 6 a §,

2. ett förordnande om att kuponger som hör till aktiebreven skall

användas som teckningsrättsbevis,

3. en bestämmelse om apport eller att aktie skall tecknas med

kvittningsrätt eller med andra villkor, samt

4. upplysningar om att redogörelse och yttrande som avses i 4 kap. 3 §

andra stycket och 4 § har avgetts.

I avstämningsbolag skall en avstämningsdag anges i beslutet, om

aktieägare skall ha företrädesrätt att förvärva aktier. Avstämningsdagen

får inte sättas tidigare än tre veckor från det att beslutet har kungjorts

enligt 4 kap. 9 §.

Den tid som anges i första stycket 3 får inte understiga två veckor från

utfärdandet av kungörelse enligt 4 kap. 9 § eller, om samtliga aktieägare

har varit företrädda vid den bolagsstämma som har beslutat om över-

låtelsen, från beslutet eller, i fråga om avstämningsbolag, från avstäm-

ningsdagen.

Dotterföretags förvärv av aktier i moderbolaget

23 § Ett dotterföretag får inte förvärva aktier i moderbolag. Ett avtal som

strider mot detta förbud är ogiltigt.

Trots bestämmelsen i första stycket får ett dotterföretag förvärva aktier

i moderbolag i fall som avses i 4 § 1 3. I 9 kap. 9 § bankrörelselagen

(1987:617) och 4 kap. 5 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse

finns bestämmelser om att bankaktiebolag och värdepappersbolag får

förvärva aktier i moderbolag även i vissa andra fall.

24 § Om ett dotterföretag har förvärvat aktier i moderbolag med stöd av

23 § andra stycket första meningen, gäller bestämmelserna i 5 §.

25 § Om ett försäkringsaktiebolag har blivit moderbolag och dess

dotterföretag innehar aktier i moderbolaget, skall bestämmelserna i 5 §

tillämpas på dessa aktier. Aktierna skall därvid avyttras senast tre år efter

det att koncernförhållandet uppstod.

9 kap.

1 §

Aktieägares, delägares, delegerades och garanters rätt att besluta i

försäkringsbolagets angelägenheter utövas vid bolagsstämman.

I avstämningsbolag tillkommer rätten att delta i bolagsstämma den som

har tagits upp som aktieägare i en sådan utskrift av aktieboken som avses

i 3 kap. 13 § andra stycket.

I bolagsordning kan bestämmas att aktieägare respektive delägare för

att få delta i bolagsstämman skall anmäla sig hos bolaget senast den dag

som anges i kallelsen till stämman. Denna dag får inte vara söndag,

annan allmän helgdag, lördag, midsommarafton, julafton eller nyårsafton

och får inte infalla tidigare än femte dagen före stämman.

I försäkringsaktiebolag kan

aktier som tillhör bolaget eller

dess dotterföretag inte företrädas

vid bolagsstämman. Sådana aktier

skall inte medräknas när det

fordras samtycke av ägare till en

viss del av aktierna i bolaget för

att ett beslut skall bli giltigt eller

en befogenhet skall få utövas.

En aktie som innehas av försäk-

ringsaktiebolaget självt eller dess

dotterföretag kan inte företrädas

vid bolagsstämman.

13 §

Bolagsstämmans beslut utgörs av den mening som fått mer än hälften

av de avgivna rösterna eller, vid lika röstetal, den mening som

ordföranden biträder. Vid val anses den vald som fått de flesta rösterna.

Vid lika röstetal avgörs valet genom lottdragning, om inte något annat

har beslutats av stämman innan valet förrättats.

Första stycket gäller inte om

något annat följer av denna lag

eller föreskrivs i bolagsordningen.

Beträffande beslut som avses i

4 kap. 5, 16 och 17 §§, 6 kap.

2 a §, 9 kap. 14 och 16 §§, 15 a

kap. 11 § samt 18 kap. 1 och 2 §§

kan dock i bolagsordningen endast

föreskrivas längre gående villkor

än som anges där.

Första stycket gäller inte om

något annat följer av denna lag

eller föreskrivs i bolagsordningen.

Beträffande beslut som avses i

4 kap. 5, 16 och 17 §§, 6 kap.

2 a §, 6 a kap. 16 § och 19 § andra

stycket, 14 och 16 §§ i detta

kapitel, 15 a kap. 11 § samt

18 kap. 1 och 2 §§ kan dock i

bolagsordningen endast före-

skrivas längre gående villkor än

som anges där.

12 kap.

1 §

Försäkringsbolagets medel får

betalas ut till aktieägare eller till

garanter endast enligt bestämmel-

serna i denna lag om vinstut-

delning, återbetalning av garanti-

kapital, utbetalning vid nedsätt-

ning av aktiekapitalet, reserv-

fonden eller överkursfonden och

utskiftning vid bolagets likvida-

tion.

Försäkringsbolagets medel får

betalas ut till aktieägare eller till

garanter endast enligt bestämmel-

serna i denna lag om vinstut-

delning, återbetalning av garanti-

kapital, förvärv av egna aktier,

utbetalning vid nedsättning av

aktiekapitalet, reservfonden eller

överkursfonden och utskiftning

vid bolagets likvidation.

En aktie som innehas av

försäkringsaktiebolaget självt

medför inte rätt till utbetalning

enligt första stycket.

Om verksamheten i ett skadeförsäkringsbolag helt eller delvis skall ha

ett annat syfte än att bereda vinst åt aktieägarna, skall bolagsordningen

innehålla bestämmelser om hur vinsten och de behållna tillgångarna vid

bolagets likvidation skall användas.

1. Denna lag träder i kraft den 1 mars 2000.

2. De nya bestämmelserna i 6 a kap. 5 § gäller även för sådana aktier

som ett försäkringsaktiebolag har förvärvat före lagens ikraftträdande

med stöd av 6 kap. 10 § andra stycket i dess äldre lydelse..

Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617)

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 8 § bankrörelselagen (1987:617) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

8 §

För att skydda en fordran får en bank

1. på offentlig auktion, en svensk eller utländsk börs eller en

auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad eller vid

exekutiv försäljning köpa egendom som är utmätt eller utgör säkerhet för

fordringen, och

2. om det finns anledning att anta att banken annars skulle lida

avsevärd förlust, som betalning för fordran överta egendom som utgör

säkerhet för fordringen eller annan egendom.

Första stycket gäller inte egen

aktie eller aktie i moderbolag. För

förvärv av sådana aktier finns

bestämmelser i 7 kap. 2 § aktie-

bolagslagen (1975:1385). Första

stycket gäller inte heller bevis om

andel i eller tillskott till med-

lemsbank. I fråga om en sparbanks

förvärv av bevis om tillskott till

garantifond eller grundfond i

sparbanken gäller bestämmelserna

i 5 kap. 7 § första stycket spar-

bankslagen (1987:619).

Första stycket gäller inte egen

aktie eller aktie i moderbolag. För

förvärv av sådana aktier finns

bestämmelser i 7 kap. aktie-

bolagslagen (1975:1385). Första

stycket gäller inte heller bevis om

andel i eller tillskott till med-

lemsbank. I fråga om en sparbanks

förvärv av bevis om tillskott till

garantifond eller grundfond i

sparbanken gäller bestämmelserna

i 5 kap. 7 § första stycket spar-

bankslagen (1987:619).

I utbyte mot egendom som har köpts eller övertagits enligt första

stycket får en bank förvärva aktier i ett bolag, som bildats för att förvalta

egendomen eller för att fortsätta en verksamhet som bedrivs med denna.

Har aktier förvärvats enligt första eller tredje stycket får banken, om

det finns uppenbar risk för att banken annars lider förlust, förvärva

ytterligare aktier i samma bolag.

Har aktier förvärvats enligt första, tredje eller fjärde stycket får

banken, om aktiebolaget överlåter sina tillgångar på ett annat aktiebolag,

byta ut dessa aktier mot aktier i det andra aktiebolaget.

Den egendom som banken förvärvat enligt denna paragraf skall

avyttras när det med hänsyn till marknadsförhållandena lämpligen kan

ske. Egendomen skall dock avyttras senast när det kan äga rum utan

förlust för banken. Banken skall årligen till Finansinspektionen avge en

särskild redovisning av egendomen.

Denna lag träder i kraft den 1 mars 2000.

Förslag till lag om ändring i insiderlagen (1990:1342)

Härigenom föreskrivs att 7 a, 9, 10 och 16 §§ insiderlagen (1990:1342)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 a §

Om den som enligt 8 § första stycket 1 3 har insynsställning i ett

aktiemarknadsbolag förvärvar aktier i bolaget, får aktier av samma slag

upp till motsvarande antal överlåtas mot vederlag tidigast tre månader

efter förvärvet.

Detsamma gäller för fysiska och

juridiska personer som förvärvar

aktier i aktiemarknadsbolaget och

vilkas aktier enligt 10 § skall

likställas med aktier som innehas

av personer som avses i första

stycket

Detsamma gäller för

1. fysiska och juridiska personer

som förvärvar aktier i aktie-

marknadsbolaget och vilkas aktier

enligt 10 § skall likställas med

aktier som innehas av personer

som avses i första stycket, samt

2. aktiemarknadsbolag som

förvärvar egna aktier.

Vad som sägs i andra stycket 2

skall inte tillämpas vid förvärv av

egna aktier med stöd av 4 kap. 5 §

lagen (1991:981) om värde-

pappersrörelse.

9 §

Den som har insynsställning i ett

aktiemarknadsbolag skall skrift-

ligen anmäla innehav av aktier i

bolaget och ändring i innehavet till

Finansinspektionen.

Den som har insynsställning i ett

aktiemarknadsbolag skall skrift-

ligen anmäla innehav av aktier i

bolaget och ändring i innehavet till

Finansinspektionen. Sådan an-

mälan skall också göras av ett

aktiemarknadsbolag som innehar

egna aktier.

Vad som sägs i första stycket

andra meningen skall inte till-

lämpas vid innehav av egna aktier

med stöd av 4 kap. 5 § lagen

(1991:981) om värdepappers-

rörelse.

Finansinspektionen kan medge befrielse från anmälningsskyldigheten

om motsvarande uppgifter kan erhållas på annat sätt.

Anmälningsskyldigheten gäller dock inte

1. innan den som avses i 9 § första stycket 5 eller 6 tagit emot

underrättelse enligt 14 eller 15 §,

2. om innehavet inte uppgår till 200 aktier eller, om innehavet avser

värdepapper som enligt 2 § andra stycket likställs med aktier, understiger

ett marknadsvärde motsvarande 50 000 kronor,

3. om ändring i innehavet efter den senast gjorda anmälningen inte

uppgår till 200 aktier eller, om ändringen avser värdepapper som enligt

2 § andra stycket likställs med aktier, understiger ett marknadsvärde

motsvarande 50 000 kronor,

4. om ökning i innehavet föranletts av fondemission eller av att akties

nominella belopp sänkts genom att aktien delats upp,

5. interimsbevis som erhållits i utbyte mot annat värdepapper som

avses i 2 § andra stycket.

Av 10 § framgår att anmälningsskyldigheten omfattar även vissa

närståendes aktieinnehav.

Uppgifter som skall anmälas enligt denna paragraf får efter tillstånd av

Finansinspektionen föras över till insiderregistret genom automatisk

databehandling. Sådant tillstånd får ges endast till den som är förvaltare

enligt 3 kap. 7 § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella

instrument.

10 §4

Vid tillämpning av 9 § skall

följande aktier i aktiemarknads-

bolaget likställas med den anmäl-

ningsskyldiges egna, nämligen

sådana som ägs av

Vid tillämpning av 9 § första

stycket första meningen skall

följande aktier i aktiemarknads-

bolaget likställas med den anmäl-

ningsskyldiges egna, nämligen

sådana som ägs av

1. make eller sambo till den anmälningsskyldige,

2. omyndiga barn som står under den anmälningsskyldiges vårdnad,

3. juridisk person vars verksamhet den anmälningsskyldige har ett

väsentligt inflytande över och i vilken den anmälningsskyldige eller

någon som avses i 1 eller 2 eller flera av dem tillsammans innehar

 ägarandel, uppgående till tio procent eller mer av aktiekapitalet eller

av andelarna, eller

 ekonomisk andel, innefattande rätt att uppbära tio procent eller mer

av avkastningen, eller

 röstandel, uppgående till tio procent eller mer av röstetalet för

samtliga aktier eller av röstetalet hos det högsta beslutande organet,

4. juridisk person vars verksamhet den anmälningsskyldige har ett

väsentligt inflytande över och i vilken den anmälningsskyldige eller

någon som avses i 1 3 eller flera av dem tillsammans innehar en sådan

ägarandel, ekonomisk andel eller röstandel som avses i 3.

Om flera personer är anmälningsskyldiga för samma aktieinnehav eller

för ändring i innehavet, behöver anmälan endast göras av en av dem.

16 §5

Finansinspektionen skall föra

eller låta föra register (insider-

register) över anmälningar som

gjorts enligt 9, 14 och 15 §§ eller, i

fall som avses i 9 § andra stycket,

över däremot svarande uppgifter

som lämnats från annat register.

Finansinspektionen skall föra

eller låta föra register (insider-

register) över anmälningar som

gjorts enligt 9, 14 och 15 §§ eller, i

fall som avses i 9 § tredje stycket,

över däremot svarande uppgifter

som lämnats från annat register.

Uppgifter som inte längre omfattas av anmälningsskyldighet får

avföras ur registret. Uppgifterna skall dock bevaras i minst 10 år efter det

att de avförts.

Registret skall föras med hjälp av automatisk databehandling.

Finansinspektionen är personuppgiftsansvarig enligt personuppgiftslagen

(1998:204) för den behandling av personuppgifter som sker i registret.

Inspektionen skall på lämpligt sätt underrätta de registrerade om

registret.

Registret skall vara offentligt.

Denna lag träder i kraft den 1 mars 2000.

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med

finansiella instrument

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1991:980) om handel med

finansiella instrument skall införas en ny paragraf, 4 kap. 6 §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

6 §

Ett svenskt aktiebolag som för-

värvar eller överlåter egna aktier

skall anmäla förvärvet eller

överlåtelsen till svensk börs eller

auktoriserad marknadsplats där

aktierna är noterade. Uppgifter

om förvärvet eller överlåtelsen

skall offentliggöras i den om-

fattning och på det sätt regeringen

eller, efter regeringens bemyn-

digande, Finansinspektionen före-

skriver.

Denna lag träder i kraft den 1 mars 2000.

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om

värdepappersrörelse

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 § och 4 kap. 5 § lagen (1991:981)

om värdepappersrörelse skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

6 §

Kredit enligt 4 § första stycket 5 får beviljas endast om låntagaren på

goda grunder kan förväntas fullgöra låneförbindelsen. För kredit som

lämnas skall det finnas betryggande säkerhet.

Lämnas aktier som säkerhet för

kredit och ingår som en mindre del

bland dessa även aktier i ett

värdepappersbolag som lämnar

krediten eller dess moderbolag, får

värdepappersbolaget trots för-

buden i 7 kap. 2 § aktie-

bolagslagen (1975:1385) och

6 kap. 9 § försäkringsrörelselagen

(1982:713) som pant ta emot även

dessa aktier. Regeringen eller,

efter regeringens bemyndigande,

Finansinspektionen får utfärda

närmare föreskrifter om vilka

begränsningar som skall gälla i

sådana fall.

Lämnas aktier som säkerhet för

kredit och ingår som en mindre del

bland dessa även aktier i ett

värdepappersbolag som lämnar

krediten eller dess moderbolag, får

värdepappersbolaget trots för-

buden i 7 kap. 2 § aktie-

bolagslagen (1975:1385) och 6 a

kap. 2 § försäkringsrörelselagen

(1982:713) som pant ta emot även

dessa aktier. Regeringen eller,

efter regeringens bemyndigande,

Finansinspektionen får utfärda

närmare föreskrifter om vilka

begränsningar som skall gälla i

sådana fall.

4 kap.

5 §

Ett svenskt värdepappersinstitut

som har tillstånd att driva värde-

pappersrörelse enligt 1 kap. 3 § 3

eller 5 får, trots förbuden i 7 kap.

2 § aktiebolagslagen (1975:1385)

och 6 kap. 10 § försäkrings-

rörelselagen (1982:713), förvärva

egna aktier och aktier i moder-

bolag för att underlätta rörelsen.

Detta gäller dock endast aktier

som är noterade vid en svensk

eller utländsk börs, en auktoriserad

marknadsplats eller någon annan

reglerad marknad.

Innehavet av sådana aktier som

sägs i första stycket får inte över-

stiga fem procent av aktiekapitalet

i något av bolagen.

Ett svenskt värdepappersinstitut

som har tillstånd att driva värde-

pappersrörelse enligt 1 kap. 3 § 3

eller 5 får, trots begränsningarna i

7 kap. 7 och 23 §§ aktie-

bolagslagen (1975:1385) samt

 6 a kap. 23 § försäkrings-

rörelselagen (1982:713), förvärva

egna aktier och aktier i

moderbolag för att underlätta

sådan rörelse. Detta gäller dock

endast aktier som är noterade vid

en svensk eller utländsk börs, en

auktoriserad marknadsplats eller

någon annan reglerad marknad.

Innehavet av sådana aktier som

sägs i första stycket får inte

överstiga fem procent av samtliga

aktier i något av bolagen.

För aktier som har förvärvats

med stöd av första stycket gäller

inte bestämmelserna i 7 kap. 10,

17 22 och 25 §§ aktiebolagslagen

samt 6 a kap. 25 § försäk-

ringsrörelselagen.

Denna lag träder i kraft den 1 mars 2000.

Förslag till lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och

clearingverksamhet

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § lagen (1992:543) om börs- och

clearingverksamhet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

2 §1

En börs skall ha ändamålsenliga regler för hur handeln vid börsen skall

gå till.

Börsen skall övervaka handeln och kursbildningen vid börsen och se

till att handeln sker i överensstämmelse med denna lag och andra författ-

ningar samt med god sed på värdepappersmarknaden.

Börsen är skyldig att på begäran av Finansinspektionen ge inspek-

tionen terminalåtkomst till sitt system för övervakningen av handeln och

kursbildningen.

Regeringen eller, efter regering-

ens bemyndigande, Finansinspek-

tionen får meddela närmare

föreskrifter om övervakningen av

handeln och kursutbildningen vid

en börs.

Regeringen eller, efter regering-

ens bemyndigande, Finansinspek-

tionen får meddela närmare före-

skrifter om

1. övervakningen av handeln

och kursbildningen vid en börs,

samt

2. aktiebolags förvärv och över-

låtelse av egna aktier vid en börs.

Denna lag träder i kraft den 1 mars 2000.

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 14 §, 5 kap. 14 § och 6 kap. 1 § samt

bilaga 1 till lagen skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

14 §

Tillgångsposten Egna aktier får

inte tas upp till något värde.

Egna aktier får inte tas upp som

tillgång.

Vid värdering av ett moderbolags andelar i ett dotterföretag skall

andelar som dotterföretaget äger i moderbolaget inte anses ha något

värde.

5 kap.

14 §

Ett aktiebolags eget kapital skall delas upp i bundet eget kapital och

fritt eget kapital eller ansamlad förlust. Under bundet eget kapital skall

tas upp aktiekapital, överkursfond, uppskrivningsfond och reservfond.

Under fritt eget kapital eller ansamlad förlust skall tas upp fria fonder,

var för sig, balanserad vinst eller förlust samt vinst eller förlust för räken-

skapsåret. Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas därvid

upp som avdragsposter.

Förändringar i eget kapital

jämfört med föregående års

balansräkning skall specificeras.

Förändringar i eget kapital jäm-

fört med föregående års balans-

räkning skall specificeras. Vid

förvärv av egna aktier skall fritt

eget kapital minskas med utgiften

för förvärvet. Vid överlåtelse av

egna aktier skall fritt eget kapital

ökas med inkomsten från över-

låtelsen.

Vid aktiekapitalet skall antalet

aktier anges. Består aktiekapitalet

av aktier av olika slag, skall

motsvarande uppgift lämnas för

varje aktieslag. Innehar aktie-

bolaget egna aktier, skall det

nominella beloppet av dessa

anges.

Vid aktiekapitalet skall antalet

aktier anges. Består aktiekapitalet

av aktier av olika slag, skall

motsvarande uppgift lämnas för

varje aktieslag.

Lydelse enligt prop. 1998/99:130

Föreslagen lydelse

6 kap.

1 §1

Förvaltningsberättelsen skall innehålla en rättvisande översikt över

utvecklingen av företagets verksamhet, ställning och resultat.

Upplysningar skall även lämnas om

1. sådana förhållanden som inte skall redovisas i balansräkningen,

resultaträkningen eller noterna, men som är viktiga för bedömningen av

företagets ställning och resultat,

2. sådana händelser av väsentlig betydelse för företaget som har

inträffat under räkenskapsåret eller efter dess slut,

3. företagets förväntade framtida utveckling,

4. företagets verksamhet inom

forskning och utveckling, och

4. företagets verksamhet inom

forskning och utveckling,

5. företagets filialer i utlandet.

5. företagets filialer i utlandet,

6. antal och nominellt belopp

för egna aktier som innehas av

företaget, den andel av aktie-

kapitalet som dessa aktier utgör

samt storleken av den ersättning

som har betalats för aktierna,

7. antal och nominellt belopp för

de egna aktier som har förvärvats

under räkenskapsåret, den andel

av aktiekapitalet som dessa aktier

utgör samt storleken av den

ersättning som har betalats,

8. antal och nominellt belopp för

de egna aktier som har överlåtits

under räkenskapsåret, den andel

av aktiekapitalet som dessa aktier

utgör samt storleken av den

ersättning som har erhållits, och

9. skälen för de förvärv eller

överlåtelser av egna aktier som

har skett under räkenskapsåret.

Utöver sådan information om verksamhetens miljöpåverkan som skall

lämnas enligt första och andra styckena skall företag som bedriver

verksamhet som är tillstånds- eller anmälningspliktig enligt miljöbalken

(1998:808) lämna upplysningar i övrigt om verksamhetens påverkan på

den yttre miljön.

Andra stycket 3 och 5 gäller inte företag som avses i 3 kap. 8 § andra

stycket.

Bilaga 12

Uppställningsform för balansräkningen (kontoform)

TILLGÅNGAR

A. Tecknat men ej inbetalt kapital

B. Anläggningstillgångar

I. Immateriella anläggningstillgångar

1. Balanserade utgifter för forsknings- och utvecklingsarbeten och

liknande arbeten

2. Koncessioner, patent, licenser, varumärken samt liknande rättigheter

3. Hyresrätter och liknande rättigheter

4. Goodwill

5. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar

II. Materiella anläggningstillgångar

1. Byggnader och mark

2. Maskiner och andra tekniska anläggningar

3. Inventarier, verktyg och installationer

4. Pågående nyanläggningar och förskott avseende materiella anlägg-

ningstillgångar

III. Finansiella anläggningstillgångar

1. Andelar i koncernföretag

2. Fordringar hos koncernföretag

3. Andelar i intresseföretag

4. Fordringar hos intresseföretag

5. Andra långfristiga värdepappersinnehav

6. Lån till delägare eller till personer som vid tillämpning av 12 kap. 7 §

första och sjunde styckena aktiebolagslagen (1975:1385) är att anse som

närstående

 7. Andra långfristiga fordringar

C. Omsättningstillgångar

I. Varulager m.m.

1. Råvaror och förnödenheter

2. Varor under tillverkning

3. Färdiga varor och handelsvaror

4. Pågående arbete för annans räkning

5. Förskott till leverantörer

II. Fordringar

1. Kundfordringar

2. Fordringar hos koncernföretag

3. Fordringar hos intresseföretag

4. Övriga fordringar

5. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

III. Kortfristiga placeringar

1. Andelar i koncernföretag

2. Egna aktier

3. Övriga kortfristiga placeringar

III. Kortfristiga placeringar

1. Andelar i koncernföretag

2. Övriga kortfristiga placeringar

IV. Kassa och bank

EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR OCH SKULDER

A. Eget kapital, med uppgift om vad som utgör fritt eget kapital och

bundet eget kapital

Aktiebolag:

I. Aktiekapital

II. Överkursfond

III. Uppskrivningsfond

IV. Andra fonder

1. Reservfond

2. Övrigt

V. Balanserad vinst eller förlust

VI. Årets resultat

Ekonomiska föreningar:

I. Inbetalda insatser och emissionsinsatser

1. Medlemsinsatser

2. Förlagsinsatser

II. Uppskrivningsfond

III. Andra fonder

1. Reservfond

2. Övrigt

IV. Balanserad vinst eller förlust

V. Årets resultat

Övriga företag:

I. Eget kapital vid räkenskapsårets början

II. Insättningar eller uttag under året

III. Årets resultat

IV. Eget kapital vid räkenskapsårets slut

B. Obeskattade reserver

C. Avsättningar

1. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser

2. Avsättningar för skatter

3. Övriga avsättningar

D. Skulder

1. Obligationslån

2. Skulder till kreditinstitut

3. Förskott från kunder (får även redovisas som avdragspost under

Varulager m.m.)

4. Leverantörsskulder

5. Växelskulder

6. Skulder till koncernföretag

7. Skulder till intresseföretag

8. Skatteskulder

9. Övriga skulder

10. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Poster inom linjen

Ställda säkerheter och ansvarsförbindelser

1. Panter och därmed jämförliga säkerheter som har ställts för egna

skulder och för förpliktelser som redovisas såsom avsättningar, varje slag

för sig

2. Övriga ställda panter och därmed jämförliga säkerheter, varje slag för

sig

3. Ansvarsförbindelser

a. Pensionsförpliktelser som inte har upptagits bland skulderna eller

avsättningarna och som inte heller har täckning i pensionsstiftelses

förmögenhet

b. Övriga ansvarsförbindelser

Denna lag träder i kraft den 1 mars 2000. Äldre bestämmelser gäller

dock fortfarande i fråga om redovisningen för räkenskapsår som har

avslutats före lagens ikraftträdande.

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1559) om årsredovisning

i kreditinstitut och värdepappersbolag

dels att i 5 kap. 3 § uttrycket (G.13) skall bytas ut mot (G.12) ,

dels att bilaga 1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Bilaga 1

Uppställningsform för balansräkning

TILLGÅNGAR

1. Kassa och tillgodohavanden hos centralbanker

2. Belåningsbara statsskuldförbindelser m.m.

3. Utlåning till kreditinstitut

4. Utlåning till allmänheten

5. Obligationer och andra räntebärande värdepapper

6. Aktier och andelar (som inte ingår i post 7 eller 8)

7. Aktier och andelar i intresseföretag

8. Aktier och andelar i koncernföretag

9. Immateriella anläggningstillgångar

a) Goodwill

b) Andra immateriella anläggningstillgångar

10. Materiella tillgångar

a) Inventarier

b) Leasingobjekt

c) Byggnader och mark

11. Tecknat ej inbetalt kapital

12. Egna aktier

13. Övriga tillgångar

12. Övriga tillgångar

14. Förutbetalda kostnader och

upplupna intäkter

13. Förutbetalda kostnader och

upplupna intäkter

Summa tillgångar

SKULDER, AVSÄTTNINGAR OCH EGET KAPITAL

1. Skulder till kreditinstitut

2. In- och upplåning från allmänheten

a) Inlåning

b) Upplåning

3. Emitterade värdepapper m.m.

a) Emitterade skuldebrev

b) Övriga

4. Övriga skulder

5. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

6. Avsättningar

a) Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser

b) Avsättningar för skatter

c) Övriga avsättningar

7. Efterställda skulder

8. Obeskattade reserver

9. Aktiekapital / Grundfond / Insatskapital

10. Överkursfond

11. Uppskrivningsfond

12. Andra fonder

a) Reservfond

b) Fond för orealiserade vinster

c) Garantifond

d) Övriga fonder

13. Balanserad vinst eller förlust

14. Årets resultat

Summa skulder, avsättningar och eget kapital

POSTER INOM LINJEN

1. Panter och därmed jämförliga säkerheter ställda för egna skulder och

för såsom avsättningar redovisade förpliktelser, varje slag för sig

2. Övriga ställda panter och jämförliga säkerheter, varje slag för sig

3. Ansvarsförbindelser

a) Accepterade och endosserade växlar

b) Garantier

c) Övriga ansvarsförbindelser

4. Åtaganden

a) Åtaganden till följd av återköpstransaktioner

b) Övriga åtaganden

Denna lag träder i kraft den 1 mars 2000. Äldre bestämmelser gäller

dock fortfarande i fråga om redovisningen för räkenskapsår som har

avslutats före lagens ikraftträdande.

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1560) om årsredovisning

i försäkringsföretag

dels att i 4 kap. 2 § och 5 kap. 3 § uttrycket (G.IV) skall bytas mot

 (G.III) ,

dels att 5 kap. 2 § och bilaga 1 skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 1998/99:130

Föreslagen lydelse

5 kap.

2 §

De i 1 § angivna bestämmelserna i 5 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser:

1. a) 3 § första stycket skall tillämpas på dels immateriella tillgångar

(B), dels byggnader och mark (C.I), dels placeringar i koncernföretag och

intresseföretag (C.II).

b) 3 § andra och tredje styckena

skall tillämpas på dels im-

materiella tillgångar (B), dels pla-

ceringstillgångar (C), dels sådana

materiella tillgångar och varulager

(G.I) och övriga tillgångar (G.IV)

som stadigvarande skall brukas

eller innehas.

b) 3 § andra och tredje styckena

skall tillämpas på dels im-

materiella tillgångar (B), dels pla-

ceringstillgångar (C), dels sådana

materiella tillgångar och varulager

(G.I) och övriga tillgångar (G.III)

som stadigvarande skall brukas

eller innehas.

2. 4 § skall tillämpas på byggnader och mark (C.I).

3. 7 § skall i stället för inköp och försäljning gälla mottagen och

avgiven återförsäkring.

4. Fråga om tillstånd enligt 9 § andra stycket att utelämna uppgifter om

dotterföretag och vissa andra företag prövas av Finansinspektionen.

5. 10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter skall

tillämpas endast beträffande de skulder som förfaller till betalning senare

än fem år efter balansdagen.

6. 12 § tredje stycket om lån till ledande befattningshavare skall

tillämpas om företaget lämnat lån till eller ställt säkerhet till förmån för

någon annan med stöd av tillstånd enligt 12 kap. 13 § försäkrings-

rörelselagen (1982:713).

7. Utgifter och inkomster enligt

14 § andra stycket för egna aktier

skall redovisas mot bundet eget

k0apital i livförsäkringsaktiebolag

som inte får dela ut vinst.

7. Utöver upplysningar enligt

18 § skall även uppgift lämnas om

medelantalet anställda uppdelat på

kontorstjänstemän, fälttjänstemän

och övriga anställda i Sverige.

Dessutom skall medelantalet

fritidsombud och specialombud i

Sverige anges var för sig.

8. Utöver upplysningar enligt

18 § skall även uppgift lämnas om

medelantalet anställda uppdelat på

kontorstjänstemän, fälttjänstemän

och övriga anställda i Sverige.

Dessutom skall medelantalet

fritidsombud och specialombud i

Sverige anges var för sig.

8. Uppgift enligt 20 § första

stycket 2 om löner och ersätt-

ningar till anställda skall delas upp

på kontorstjänstemän, fälttjänste-

män och övriga anställda i

Sverige. Dessutom skall ersätt-

ningsbeloppen för fritidsombud

och specialombud i Sverige anges

för varje grupp.

9. Uppgift enligt 20 § första

stycket 2 om löner och ersätt-

ningar till anställda skall delas upp

på kontorstjänstemän, fälttjänste-

män och övriga anställda i

Sverige. Dessutom skall ersätt-

ningsbeloppen för fritidsombud

och specialombud i Sverige anges

för varje grupp.

Bilaga 1

Uppställningsform för balansräkning

TILLGÅNGAR

A. Tecknat ej inbetalt kapital

B. Immateriella tillgångar

 I Goodwill

 II Andra immateriella tillgångar

C. Placeringstillgångar

 I Byggnader och mark

 II Placeringar i koncernföretag och intresseföretag

1. Aktier och andelar i koncernföretag

2. Räntebärande värdepapper emitterade av, och lån till,

 koncernföretag

3. Aktier och andelar i intresseföretag

4. Räntebärande värdepapper emitterade av, och lån till,

 intresseföretag

 III Andra finansiella placeringstillgångar

1. Aktier och andelar

2. Obligationer och andra räntebärande värdepapper

3. Andelar i investeringspooler

4. Lån med säkerhet i fast egendom

5. Övriga lån

6. Utlåning till kreditinstitut

7. Övriga finansiella placeringstillgångar

IV Depåer hos företag som avgivit återförsäkring

D. Placeringstillgångar för vilka livförsäkringstagaren bär placeringsrisk

1. Tillgångar för villkorad återbäring

2. Fondförsäkringstillgångar

E. Återförsäkrares andel av Försäkringstekniska avsättningar

1. Ej intjänade premier och kvardröjande risker

2. Livförsäkringsavsättning

3. Oreglerade skador

4. Återbäring och rabatter

5. Övriga försäkringstekniska avsättningar

6. Avsättning för livförsäkringar för vilka försäkringstagaren bär risk

 a) Villkorad återbäring

 b) Fondförsäkringsåtaganden

F. Fordringar

I Fordringar avseende direkt försäkring

II Fordringar avseende återförsäkring

III Övriga fordringar

G. Andra tillgångar

I Materiella tillgångar och varulager

II Kassa och bank

III Egna aktier

IV Övriga tillgångar

III Övriga tillgångar

H. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

I Upplupna ränte- och hyresintäkter

II Förutbetalda anskaffningskostnader

III Övriga förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR OCH SKULDER

AA. Eget kapital

I Aktiekapital eller Garantikapital

II Överkursfond

III Uppskrivningsfond

IV Konsolideringsfond

V Andra fonder

1. Reservfond

2. Fond för orealiserade vinster

3. Övriga fonder

VI Balanserad vinst eller förlust

VII Årets resultat

BB. Obeskattade reserver

CC. Efterställda skulder

DD. Försäkringstekniska avsättningar (före avgiven återförsäkring)

1. Ej intjänade premier och kvardröjande risker

2. Livförsäkringsavsättning

3. Oreglerade skador

4. Återbäring och rabatter

5. Utjämningsavsättning

6. Övriga försäkringstekniska avsättningar

EE. Försäkringsteknisk avsättning för livförsäkringar för vilka försäk-

ringstagaren bär risk (före avgiven återförsäkring)

1. Villkorad återbäring

2. Fondförsäkringsåtaganden

FF. Avsättningar för andra risker och kostnader

1. Pensioner och liknande förpliktelser

2. Skatter

3. Övriga avsättningar

GG. Depåer från återförsäkrare

HH. Skulder

I Skulder avseende direkt försäkring

II Skulder avseende återförsäkring

III Obligationslån

IV Skulder till kreditinstitut

V Övriga skulder

II. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

I Återförsäkrares andel av Förutbetalda anskaffningskostnader

II Övriga upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

POSTER INOM LINJEN

I Panter och därmed jämförliga säkerheter ställda för egna skulder och

för såsom avsättningar redovisade förpliktelser, varje slag för sig

II Övriga ställda panter och jämförliga säkerheter, varje slag för sig

III Ansvarsförbindelser

1. Garantier

2. Pensionsförpliktelser som ej upptagits bland avsättningar och ej har

täckning i pensionsstiftelses förmögenhet

3. Övriga ansvarsförbindelser

IV Åtaganden

1. Åtaganden till följd av återköpstransaktioner

2. Övriga åtaganden

Denna lag träder i kraft den 1 mars 2000. Äldre bestämmelser gäller

dock fortfarande i fråga om redovisningen för räkenskapsår som har

avslutats före lagens ikraftträdande.

Lagrådets yttrande 1999-11-11

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1999-11-11

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet

Leif[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Rune Lavin.

Enligt en lagrådsremiss den 21 oktober 1999 (Justitiedepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),

2. lag om ändring i lagen (2000:000) om ändring i aktiebolagslagen

(1975:1385),

3. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713)

4. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617),

5. lag om ändring i insiderlagen (1990:1342),

6. lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instru-

ment,

7. lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse,

8. lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet,

9. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),

10. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit-

institut och värdepappersbolag,

11. lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäk-

ringsföretag.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn

Anna-Karin Winroth, kanslirådet Monica Rodrigo och hovrättsassessorn

Bengt Söderquist.

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen

1 kap. 7 §

I lagförslagen beskrivs en egen aktie så att det är fråga om en aktie som

 innehas av bolaget självt. Tidigare har det uttryckts så att aktien

 tillhör bolaget. Avsikten med byte av terminologi synes vara att antyda

att aktien inte utgör en tillgång i bolagets hand. Detta har också lett till

förslag om vissa ändringar i redovisningsreglerna. Civilrättsligt är det

dock fortfarande bolaget som äger en egen aktie.

Bytet av terminologi kan ändå vara motiverat, bl.a. med hänsyn till att det

motsvarande substantivet innehav används i lagtexten och är svårt att

byta ut. De föreslagna ändringarna i detta hänseende får dock inte

medföra en förskjutning av rättsläget. Risk för en sådan förskjutning

föreligger främst i fråga om aktier som ett bolag har som pant. Om

sådana kan sägas att de innehas av bolaget men de tillhör inte

bolaget.

I princip kan ett bolag inte inneha egna aktier som pant. Inte heller kan

ett dotterföretag inneha aktier i moderbolaget som pant. Sådana kan

emellertid finnas på grund av att ett företag som pant mottagit aktier i ett

aktiebolag som senare blir dess moderbolag; någon skyldighet att göra

sig av med dessa aktier synes inte föreligga. Härtill kommer egna aktier

som kan innehas som pant med stöd av 3 kap. 6 § lagen om värde-

pappersrörelse.

Det förefaller exempelvis rimligt att pantsatta aktier medräknas i de

situationer som avses i förevarande paragraf. Detsamma gäller vid

beräkningen av den tiondel av aktierna som avses i 7 kap. 9 §. Vidare bör

pantsatta aktier ge rätt till deltagande i nyemission (4 kap. 2 a §) och - i

fråga om egna aktier som avses i 3 kap. 6 § lagen om värdepappers-

rörelse - även berättiga till utbetalning enligt 12 kap. 1 §. Under förut-

sättning att pantsättaren är ägare av aktien och att han på dagen för

stämman är införd i aktieboken (eller är upptagen i en sådan utskrift av

aktieboken som avses i 3 kap. 13 § andra stycket aktiebolagslagen) torde

det vara pantsättaren som har rätt att företräda aktien vid bolagsstämman

(9 kap. 4 §), ehuru han naturligtvis kan ha bemyndigat panthavaren att

utöva denna rätt.

Ordet innehav måste i de nu berörda situationerna förstås så att det

civilrättsligt avser äganderätt. Under förutsättning att detta hålls i minne

anser sig Lagrådet kunna godta det föreslagna bytet av terminologi.

I lagförslagen förekommer ordet egen aktie utan att begreppet

definieras. Begreppet är användbart och torde ibland kunna användas i

ställe för innehas av . Egentligen borde en fullständig beskrivning av

situationen lyda en aktie i ett aktiebolag som innehas av bolaget självt ,

men om begreppet egen aktie förs in redan i förevarande paragraf i

anslutning till det förkortade uttryckssättet torde ingen oklarhet kunna

uppstå. Lagrådet förordar därför att paragrafens inledning ges följande

lydelse: "En aktie som innehas av aktiebolaget självt (egen aktie) eller

dess dotterföretag -:-:- ".

Avsikten med den nya bestämmelsen är enligt motiveringen att med

verkan även för annan lagstiftning än aktiebolagslagen föreskriva att

egna aktier inte skall medräknas i de angivna situationerna, och som

exempel nämns flaggningsreglerna i lagen om handel med finansiella

instrument. Även om det inte är lätt att överblicka samtliga tänkbara

situationer där bestämmelsen blir tillämplig framstår principen som

naturlig och den valda lösningen som godtagbar. För att nå den avsedda

verkan bör ordet denna före lag i första och andra meningarna utgå.

7 kap.

Genom bestämmelser i det nya 7 kap. införs en principiell nyhet i svensk

aktiebolagsrätt, nämligen rätt för vissa aktiebolag att i vissa fall förvärva

egna aktier. Regeringen understryker i den allmänna motiveringen att det

finns goda skäl för detta förslag och att aktiebolagen kan ha stor nytta av

en möjlighet att förvärva egna aktier. Det framstår då som naturligt att

kapitlets avsnitt om förvärv av egna aktier inleds med de fall där förvärv

är tillåtna. Eftersom avsnittet är omfattande kan en inledande paragraf

under rubriken Förvärv av egna aktier ange de olika fallen, varefter dessa

behandlas i följande paragrafer. Underrubrikerna med de icke etablerade

och dessutom missvisande beteckningarna noterade publika aktiebolag

respektive onoterade publika aktiebolag kan avvaras. Den inledande

3 § kan förslagsvis utformas på följande sätt.

 Förvärv av egna aktier

3 § Ett publikt aktiebolag vars aktier är noterade vid en börs, en auk-

toriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad får förvärva

egna aktier enligt bestämmelserna i 7 9 §§. Beslutet om förvärv skall i

så fall fattas med tillämpning av 11 16 §§. Om bolaget har förvärvat

aktier i strid med 7 9 §§ gäller bestämmelserna i 10 §.

Andra publika aktiebolag samt privata aktiebolag får inte förvärva

egna aktier. Ett avtal som strider häremot är ogiltigt.

Vad som sägs i första och andra styckena samt i 4 - 16 §§ om förvärv

av egna aktier gäller även förvärv som görs av någon annan som handlar

i eget namn men för bolagets räkning.

Förslaget leder till följdändringar i 4, 6 - 9 och 11 §§ som kan utföras så:

 4 § Bolag som avses i 3 § andra stycket får trots den bestämmelsen

1. förvärva -:-:- osv. enligt remitterade förslaget -:-:- för bolagets

fordran.

 6 § Ett aktiebolag som avses i 3 § första stycket får även förvärva egna

aktier i fall som avses i 4 §. I fråga -:-:- osv. enligt remitterade förslagets

6 § andra stycket -:-:- vissa andra fall.

I 7, 8, 9 och 11 §§ byts hänvisningen till 6 § första stycket ut mot en

hänvisning till 3 § första stycket.

7 kap. 2 §

I tredje stycket hänvisas till särskilda bestämmelser i bankrörelselagen

och lagen om värdepappersrörelse. Dessa har i egenskap av leges

speciales företräde framför bestämmelserna i aktiebolagslagen. Detta

torde också stå fullt klart för dem som läser bestämmelserna i

speciallagarna sådana de är utformade. Hänvisningarna är därför

överflödiga och bör inte tynga lagtexten. Lagrådet förordar att tredje

stycket får utgå.

En helt annan sak är när i lagtexten meddelas föreskrifter rörande aktier

som avses med de särskilda bestämmelserna, som t.ex. i 7 a och 9 §§

insiderlagen. Då är en hänvisning ett lämpligt sätt att ge uttryck för

föreskriftens innebörd.

7 kap. 5 §

Enligt paragrafen skall aktier som förvärvats enligt 4 § avyttras inom viss

tid. Aktierna blir annars ogiltiga, varvid bolaget skall sätta ned aktie-

kapitalet. Om aktier blir automatiskt ogiltiga därför att tidsfristen löpt ut

och först därefter avyttras, uppkommer olika problem. Dessa blir särskilt

accentuerade vid tillämpningen av 7 kap. 10 § och behandlas därför

närmare där. Bestämmelserna bör emellertid ges en likartad utformning.

Enligt andra bolagsdirektivet, artikel 20.3, skall aktierna förklaras

ogiltiga. En sådan förklaring, som uppenbarligen skall meddelas av

bolaget, leder till att vissa aktier kan utpekas. Andra meningen bör därför

ges lydelsen: Aktier som inte har avyttrats inom denna tid skall av

bolaget förklaras ogiltiga.

Det får antas att ett bolag som avyttrat aktierna efter tidsfristens utgång

men innan nedsättning skett inte därefter kommer att förklara dem

ogiltiga. Någon annan sanktion häremot än en skadeståndspåföljd, som

knappast kan vara en effektiv prevention, synes inte föreligga.

7 kap. 6 §

Såväl i det remitterade förslaget som i Lagrådets förslag (där 3 §) talas

om bolag vars aktier är noterade vid en börs osv. Uttrycket för tanken

till att det skulle krävas att alla aktier som bolaget givit ut är noterade vid

börs osv. I enlighet med regleringens syften bör uttrycket emeller-tid

förstås så, att det är tillräckligt för regelns tillämplighet att ett aktieslag

är

föremål för notering även om bolaget också givit ut aktier av slag som

inte är noterade.

I enlighet med vad som sägs under 7 kap. 2 § bör sista meningen i andra

stycket utgå.

7 kap. 7 §

Enligt punkten 2 får förvärv som avses i 6 § första stycket ske endast på

en börs eller någon annan reglerad marknad utanför Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finansinspektionen. I

förslaget finns inte någon bestämmelse som anger huruvida Finans-

inspektionens beslut är avsedda att vara överklagbara. Åtminstone ett

avslagsbeslut kommer att ha sådana verkningar för sökanden att det

enligt allmänna förvaltningsrättsliga principer bör vara överklagbart.

Om en författning saknar en egen överklagandebestämmelse, kommer

numera reglerna om domstolsprövning av förvaltningsbeslut i 22 a §

förvaltningslagen att bli tillämpliga. Reglerna innebär bl.a. att beslutet

överklagas hos länsrätt och att prövningstillstånd krävs vid överklagande

till kammarrätten. Av lagmotiven (prop. 1997/98:101 s. 62 f.) framgår

visserligen att paragrafen främst är avsedd att komplettera regeringens

förordningar, vilka i fortsättningen endast kommer att behöva innehålla

en hänvisning till 22 a §, men paragrafen blir också tillämplig på en lag

utan egen överklagandebestämmelse.

I 18 kap. 7 och 8 §§ aktiebolagslagen finns uttryckliga regler om

överklagande av myndigheters beslut enligt lagen. Om Finansinspek-

tionens beslut enligt den föreslagna punkten 2 inte nämns här, kan detta

lätt skapa spekulationer om vilken avsikten kan ha varit med att utelämna

inspektionens beslut. Jfr Ragnemalm, Förvaltningsbesluts överklag-

barhet, 1970, s. 183-194. Lagrådet rekommenderar därför att en över-

klagandebestämmelse som avser inspektionens beslut förs in i 18 kap.

7 §. En sådan bestämmelse kan förslagsvis ha följande lydelse:

 Finansinspektionens beslut enligt 7 kap. 7 § första stycket 2 och 18 §

första stycket 2 får överklagas till allmän förvaltningsdomstol.

7 kap. 9 §

Avsikten torde vara att om bolaget förvärvar så många egna aktier att

dess egna aktier efter förvärvet tillhopa uppgår till mer än en tiondel av

samtliga aktier i bolaget så träffar förbudet endast förvärvet av det

överskjutande antalet aktier. Valet av ordet om ger inte klar ledning

men antyder närmast att hela förvärvet är otillåtet. I stället bör användas

uttrycket i den mån bolagets innehav av egna aktier efter förvärvet

kommer att uppgå.

Konsekvenserna av ett överskjutande förvärv behandlas vidare under

7 kap. 10 §.

7 kap. 10 §

Som förut antytts blir olägenheten av att aktier, som inte avyttrats inom

föreskriven tid, automatiskt blir ogiltiga särskilt framträdande vid

tillämpningen av förevarande paragaf. Vid ett överskjutande förvärv

enligt vad som sägs under 7 kap. 9 § kan inte avgöras vilka aktier det är

som inte fått förvärvas och därför är ogiltiga. Har aktier sålts till flera

köpare vet man inte vem av dem som kan påstås ha förvärvat de ogiltiga

aktierna. I detta fall är det särskilt nödvändigt att de ogiltiga aktierna

pekas ut. Detta kan ske på det sätt som förordas under 7 kap. 5 §. Andra

meningen bör därför ges lydelsen: Aktier som inte har avyttrats inom

denna tid skall av bolaget förklaras ogiltiga.

Förslaget innebär att bolagen får förvärva aktier dels över börs, dels

genom ett offentligt erbjudande. Däremot skall bolagen inte få förvärva

aktier genom avtal med en enskild aktieägare; man vill undvika t.ex. den

i USA inte ovanliga situationen att en ovälkommen part förvärvar aktier i

ett bolag och sedan köps ut genom åtgärder av företagsledningen, s.k.

greenmail. Den föreslagna ordningen tycks innebära att en företags-

ledning kan göra just på det viset utan annan sanktion än att aktierna

sedan skall avyttras inom sex månader. Men aktierna kan också av en

inaktiv ledning lämnas utan åtgärd, vilket leder till att de blir ogiltiga.

Mot ett missbruk av detta slag finns ingen annan sanktion än

skadeståndsskyldighet enligt 15 kap. aktiebolagslagen, men detta

innefattar knappast en effektiv prevention. Situationen måste emellertid

accepteras, eftersom den alternativa lösningen att låta förvärvsavtal av

det diskuterade slaget bli ogiltiga - antingen genom en uttrycklig bestäm-

melse eller med en analogi från reglerna om återgång av värde-

överföring enligt bestämmelserma i 12 kap. skulle vara för

långtgående, i vart fall i fråga om handel genom kommissionär.

7 kap. 21 §

Beslut om överlåtelse av egna aktier skall genom hänvisningarna under 1

till 4 kap. 1, 14 och 15 §§ fattas i den ordning som gäller för beslut om

nyemission. Det innebär att bolagsstämman själv kan fatta beslutet om

överlåtelse eller bemyndiga styrelsen att fatta sådant beslut, men

styrelsen kan också besluta om överlåtelse av aktier under förutsättning

av bolagsstämmans godkännande. En sådan överlåtelse blir alltså inte

giltig, om stämman inte sedermera godkänner styrelsens beslut. Det får

antas att det ankommer på en förvärvare av aktier i en sådan situation att

själv försäkra sig om att köpeavtalet förses med en lämplig reglering av

vad som skall ske dels under tiden fram till bolagsstämman, dels om

stämman inte godkänner överlåtelsen.

Att hänsyn till bolagsordningen skall tas vid bestämmande av aktie-

ägares företrädesrätt framgår av 4 kap. 2 §. Andra stycket är därför över-

flödigt och bör utgå.

7 kap. 23 §

I enlighet med vad som sägs under 7 kap. 2 § bör andra meningen i andra

stycket utgå. Därvid bör hänvisningen i 7 kap. 24 § ändras till att avse

andra stycket i förevarande paragraf.

Övergångsbestämmelsen

Enligt förslaget skall nya 7 kap. 5 § gälla i fråga om förvärv som skett

före lagens ikraftträdande. Normalt borde, till undvikande av

retroaktivitet, föreskrivas att äldre bestämmelser skulle tillämpas på

sådana förvärv. Den nya lagstiftningen ger emellertid i visst fall bolaget

större möjligheter att behålla egna aktier, nämligen enligt 7 kap. 6 §

andra stycket andra meningen, om de ryms inom den andel som anges i

9 §. Med hänsyn härtill framstår den valda ordningen som rimlig. Som

redan framgått är emellertid även andra bestämmelser än 7 kap. 5 § att

beakta. Därjämte synes det rimligt att, om vissa bestämmelser i kapitlet

skall tillämpas beträffande förvärvet, även kapitlet i övrigt ges

tillämplighet i förekommande fall, t.ex. bestämmelserna om formerna för

överlåtelsen. Övergångsbestämmelsen bör därför inledas med orden: De

nya bestämmelserna i 7 kap. gäller även -:-:- .

Förslaget till lag om ändring i lagen om ändring i aktiebolagslagen

Förevarande förslag måste under riksdagsbehandlingen samordnas med

förslaget om aktiekapital och redovisning i euro.

Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen

1 kap. 9 d §

Vad som under 1 kap. 7 § aktiebolagslagen anförs angående använd-

ningen av uttrycket innehas av har motsvarande tillämpning i fråga om

försäkringsrörelselagen.

6 a kap.

Lagrådet hänvisar till vad som anförts om förslaget till ändring i

aktiebolagslagen under rubriken 7 kap. Samma synpunkter gör sig

gällande i fråga om det föreslagna nya 6 a kap. försäkringsrörelselagen.

Lagtexten kan förslagsvis utformas på följande sätt

 Förvärv av egna aktier

3 § Ett publikt skadeförsäkringsaktiebolag och ett publikt livför-

säkringsbolag som får dela ut vinst får, om dess aktier är noterade vid en

börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad,

förvärva egna aktier enligt bestämmelserna i 7 9 §§. Beslutet om

förvärv skall i så fall fattas med tillämpning av 11 16 §§. Om bolaget

har förvärvat aktier i strid med 7 9 §§ gäller bestämmelserna i 10 §.

Andra publika försäkringsaktiebolag samt privata försäkrings-

aktiebolag får inte förvärva egna aktier. Ett avtal som strider häremot är

ogiltigt.

Vad som sägs i första och andra styckena samt i 4 16 §§ om förvärv

av egna aktier gäller även förvärv som görs av någon annan som handlar

i eget namn men för bolagets räkning.

Förslaget leder till följdändringar i 4, 6 - 9 och 11 §§ som kan utföras så:

 4 § Försäkringsaktiebolag som avses i 3 § andra stycket får trots den

bestämmelsen

1. förvärva -:-:- osv. enligt remitterade förslaget -:-:- för bolagets

fordran."

 6 § Ett försäkringsaktiebolag som avses i 3 § första stycket får även

förvärva egna aktier i fall som avses i 4 §. I fråga -:-:- osv. enligt

remitterade förslagets 6 § andra stycket -:-:- vissa andra fall.

I 7, 8, 9 och 11 §§ byts hänvisningen till 6 § första stycket ut mot en

hänvisning till 3 § första stycket.

6 a kap. 2 §

I överensstämmelse med vad som anförs under 7 kap. 2 § förslaget till

lag om ändring i aktiebolagslagen bör tredje stycket utgå.

6 a kap. 5 §

I likhet med vad som föreslagits beträffande 7 kap. 5 § förslaget till lag

om ändring i aktiebolagslagen bör andra mening lyda: Aktier som inte

har avyttrats inom denna tid skall av bolaget förklaras ogiltiga .

6 a kap. 7 §

I punkten 2 föreslås en regel om att förvärv som avses i 6 § första stycket

får ske endast på en börs eller någon annan reglerad marknad utanför

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet efter tillstånd av Finans-

inspektionen. De synpunkter som ovan anlagts på motsvarande förslag i

aktiebolagslagen (7 kap. 7 §) gör sig också gällande här. Lagrådet

rekommenderar således att en uttrycklig överklagandebestämmelse förs

in i försäkringsrörelselagen, lämpligen då i 20 kap. 7 § där regler om

överklagande av beslut av Finansinspektionen redan finns.

6 a kap. 9 §

I likhet med vad som föreslagits beträffande 7 kap 9 § förslaget till lag

om ändring i aktiebolagslagen bör användas uttrycket i den mån

bolagets innehav av egna aktier efter förvärvet kommer att uppgå .

6 a kap. 10 §

I likhet med vad som föreslagits beträffande 7 kap. 10 § förslaget till lag

om ändring i aktiebolagslagen bör andra meningen lyda: Aktier som inte

har avyttrats inom denna tid skall av bolaget förklaras ogiltiga.

Lagrådet hänvisar även i övrigt till vad som anförts om förslaget till lag

om ändring i aktiebolagslagen under rubriken 7 kap. 10 §.6 a kap. 21 §

I likhet med vad som föreslagits under 7 kap. 21 § förslaget till lag om

ändring i aktiebolagslagen bör andra stycket utgå.

6 a kap. 23 §

I enlighet med vad som sägs under 7 kap. 2 § bör andra meningen i andra

stycket utgå. Därvid bör hänvisningen i 6 a kap. 24 § ändras till att avse

andra stycket i förevarande paragraf.

Övergångsbestämmelsen

I enlighet med vad som föreslås beträffande övergångsbestämmelsen till

förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen bör övergångs-

bestämmelsen inledas: Bestämmelserna i 6 a kap. gäller även för -:-:- .

Förslaget till lag om ändring i insiderlagen

7 a §

Förslaget innebär att ett aktiemarknadsbolag som förvärvar egna aktier

med undantag för förvärv i värdepappersrörelse för rörelsens

underlättande förbjuds att under tre månader avyttra aktierna. Enligt

förslagen i 7 kap. 5 § aktiebolagslagen och 6 a kap 5 § försäkrings-

rörelselagen åläggs emellertid bolagen att i där avsedda situationer

avyttra aktier så snart det kan ske utan förlust. När aktier erhållits utan

vederlag (4 § 1 i respektive kapitel) innebär det att avyttringen skall ske

omedelbart, vilket skulle strida mot den föreslagna bestämmelsen i 7 a §

insiderlagen. Ett förbehåll för denna situation behöver tillföras

insiderlagen, exempelvis så att det föreslagna tredje stycket i 7 a § får

lydelsen: Vad som sägs i andra stycket 2 skall inte tillämpas när egna

aktier förvärvats med stöd av 4 kap. 5 § lagen (1991:981) om

värdepappersrörelse eller när en tidigare avyttring föreskrivs i lag.

Förslaget till lag om ändring i lagen om börs- och clearingverksamhet

4 kap. 2 §

Enligt förslaget införs i sista stycket ett normbemyndigande även

beträffande aktiebolags förvärv och överlåtelse av egna aktier vid en

börs. Ordalydelsen kan bibringa läsaren den uppfattningen att bemyn-

digandet omfattar civilrättsliga regler rörande förvärv och överlåtelse;

normdelegation i fråga om sådana regler är emellertid inte tillåten.

Avsikten enligt motiveringen i lagrådsremissen är att föreskrifter skall

kunna meddelas om de handelsregler som en börs skall ha rörande

sådana förvärv och överlåtelser. Detta bör komma till tydligare uttryck,

förslagsvis så att punkten 2 ges lydelsen: handelsregler för en börs i

fråga om aktiebolags förvärv och överlåtelser av egna aktier vid börsen.

Lagrådet delar, under förutsättning att det föreslagna bemyndigandet

utformas på sådant sätt, regeringens uppfattning att bemyndigandet har

stöd i 8 kap. 7 § första stycket 3 regeringsformen. Av lagrådsremissen

framgår att regeringen genom subdelegation avser att anförtro före-

skriftsrätten åt Finansinspektionen. En delegation av normgivningsmakt

enligt 8 kap. 7 § innebär att delegaten, bortsett från en viss inskränkning i

andra stycket, inom ramen för bemyndigandet får samma rätt att besluta

föreskrifter som riksdagen.

Bemyndigandet är i det föreliggande fallet vidsträckt. Regeringen vill,

enligt vad som sägs i lagrådsremissen, inte själv uttala sig om exakt vilka

regler som kan bli aktuella; det framgår dock att regelsystemet skall

förebygga otillbörlig kurspåverkan, vilket naturligtvis kan komma att

medföra att regler av ingripande art blir nödvändiga.

Mot denna bakgrund saknar Lagrådet möjlighet att uttala sig om effek-

terna av bemyndigandets tillämpning.

Övriga lagförslag

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 25 november 1999

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: Laila Freivalds

Regeringen beslutar proposition 1999/2000:34 Förvärv av egna aktier

Rättsdatablad

Författningsrubrik

Bestämmelser som

inför, ändrar, upp-

häver eller upprepar

ett normgivnings-

bemyndigande

Celexnummer för

bakomliggande EG-

regler

Lag om ändring i

aktiebolagslagen

(1975:1385)

377 L 0091,

392 L 0101

Lag om ändring i

försäkringsrörelselagen

(1982:713)

377 L 0091,

392 L 0101

Lag om ändring i lagen

(1991:980) om handel

med finansiella instru-

ment

4 kap. 6 §

Lag om ändring i lagen

(1991:981) om värde-

pappersrörelse

3 kap. 6 §

Lag om ändring i lagen

(1992:543) om börs- och

clearingverksamhet

4 kap. 2 §

Lag om ändring i

årsredovisningslagen

(1995:1554)

377 L 0091,

378 L 0660

Lag om ändring i lagen

(1995:1559) om årsredo-

visning i kreditinstitut

och värdepappersbolag

386 L 0635

Lag om ändring i lagen

(1995:1560) om

årsredovisning i

försäkringsföretag

391 L 0674

1 Jfr rådets andra direktiv 77/91/EEG av den 13 december 1976 om samordning av

de

skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i

fördraget

avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att

bilda ett

aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra

skyddsåtgärderna

likvärdiga (EGT nr L 026, 30.01.1977, s. 1 13, Celex 377L0091) och rådets

direktiv

92/101/EEG av den 23 november 1992 om ändring av direktiv 77/91/EEG om att bilda

aktiebolag samt att bevara och ändra dessas kapital (EGT nr L 347, 28.11.92, s.

64, Celex

392L0101).

2 Lagen omtryckt 1993:150.

3 Senaste lydelse 1994:802.

4 Senaste lydelse 1998:760.

5 Senaste lydelse 1998:760.

6 Senaste lydelse 1995:1555.

1 Jfr rådets andra direktiv 77/91/EEG av den 13 december 1976 om samordning av

de

skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i

fördraget

avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att

bilda ett

aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra

skyddsåtgärderna

likvärdiga (EGT nr L 026, 30.01.1977, s. 1 13, Celex 377L0091) och rådets

direktiv

92/101/EEG av den 23 november 1992 om ändring av direktiv 77/91/EEG om att bilda

aktiebolag samt att bevara och ändra dessas kapital (EGT nr L 347, 28.11.92, s.

64, Celex

392L0101).

2 Lagen omtryckt 1995:1567.

3 Senaste lydelse 1999:600.

1 Senaste lydelse 1998:1500.

1 Senaste lydelse 1998:265.

2 Senaste lydelse 1998:1492.

3 Senaste lydelse 1996:1016.

4 Senaste lydelse 1998:725.

1 Senaste lydelse 1994:2020.

2 Senaste lydelse 1998:1503.

1 Senaste lydelse 1998:261.

1 Jfr rådets andra direktiv 77/91/EEG av den 13 december 1976 om samordning av

de

skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i

fördraget

avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att

bilda ett

aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra

skyddsåtgärderna

likvärdiga (EGT nr L 026, 30.01.1977, s. 1 13, Celex 377L0091) och rådets fjärde

 direktiv

78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om

årsbokslut i vissa

typer av bolag (EGT nr L 222, 14.8.1978, s. 11 31, Celex 378L0660).

2 Senaste lydelse 1999:000 (jfr bet. 1999/2000:LU2).

3 Senaste lydelse 1999:000 (jfr bet. 1999/2000:LU2).

1 Jfr rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och

sammanställd

redovisning för banker och andra finansiella institut

(bankredovisningsdirektivet) (EGT nr

L372, 31.12.1986, s 1, Celex 386L0635).

1 Jfr rådets direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om årsbokslut och

sammanställd

redovisning för försäkringsföretag (försäkringsredovisningsdirektivet) (EGT nr

L374,

31,12,1991, s. 7, Celex 391L0674).

2 Senaste lydelse 1999:000 (jfr bet. 1999/2000:LU2).

3 Senaste lydelse 1999:603.

1 Lagen omtryckt 1993:150.

2 Senaste lydelse 1994:802.

2 Senaste lydelse 1998:760.

3 Senaste lydelse 1998:760.

4 Senaste lydelse 1995:1555.

 Lagen omtryckt 1995:1567.

 Senaste lydelse 1998:1500.

 Senaste lydelse 1998:265.

 Senaste lydelse 1998:1492.

4 Senaste lydelse 1996:1016.

5 Senaste lydelse 1998:725.

 Senaste lydelse 1994:2020.

 Senaste lydelse 1998:1503.

1 Senaste lydelse 1998:261.

1 Senaste lydelse 1999:000 (jfr prop. 1998/99:130).

2 Senaste lydelse 1999:000 (jrf prop. 1998/99:130).

 Senaste lydelse 1999:000 (jfr prop. 1998/99:130).

 Senaste lydelse 1999:603.

Prop. 1999/2000:34

165

1

Prop. 1999/2000:34

Bilaga 1

Prop. 1999/2000:34

Bilaga 1

Prop. 1999/2000:34

Bilaga 2

224

236

Prop. 1999/2000:34

Bilaga 3

Prop. 1999/2000:34

Bilaga 4

Prop. 1999/2000:34

Bilaga 5

Prop. 1999/2000:34

Bilaga 6

Prop. 1999/2000:34

Bilaga 7

234

236

Prop. 1999/2000:34

236

236