Regeringens proposition

1994/95:49

Reformerad löneexekution och målhantering hos kronofogdemyndigheten

Prop.

1994/95:49

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 13 oktober 1994

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Laila Freivalds

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att de två nuvarande formerna av löneexekution,

utmätning av lön och införsel i lön, slås samman till ett enhetligt system, så

att all löneexekution sker genom utmätning. Sådan utmätning föreslås, i likhet

med den nuvarande införseln, kunna äga rum utan tidsbegränsning i stället för

högst sex månader om året som den nuvarande löneutmätningen. Anstånd skall dock

kunna medges under pågående löneutmätning. I princip behålls nuvarande

företrädesordning så att underhållsbidrag och skatter m.m. har företräde framför

andra fordringar. Löneutmätning för vissa fordringar skall kunna ske även under

konkurs.

 Vid all löneutmätning tillämpas samma förbehållsbelopp för gäldenären. Dessa

belopp höjs något i förhållande till nuvarande förbehållsbelopp vid införsel men

ligger lägre än nuvarande förbehållsbelopp vid utmätning av lön. Detta innebär

att nivån kommer att ligga högre än Socialstyrelsens vägledande norm för

socialbidrag och därmed också högre än gränsen för vad som anses vara en skälig

levnadsnivå.

 Vidare föreslås en mera rationell hantering av enskilda mål hos kronofogde-

myndigheten. Målen skall handläggas i ettårsperioder och sökanden kan få denna

period förlängd. Syftet är att få bort onödigt arbete som är förknippat med att

skicka målen fram och tillbaka mellan sökandena och myndigheten. Målen kan hos

myndigheten vara föremål för utredning, verkställighet eller bevakning. Reglerna

om uppskov med verkställighet anpassas till ettårshanteringen.

 Det nya systemet kommer att få en positiv effekt i resurshänseende hos

kronofogdemyndigheterna. För parterna i målen innebär det förenklingar.

 De nya reglerna föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer.

Inriktningen är att ikraftträdandet skall kunna ske den 1 januari 1996.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 6

2 Lagtext ................................. 7

 2.1 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken 7

 2.2 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) 28

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt 31

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1970:215) om arbetsgivares

 kvittningsrätt....................... 32

 2.5 Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) 33

 2.6 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) 35

 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:599) om avbetalningsköp

 mellan näringsidkare m. fl........... 36

 2.8 Förslag till lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189)

 38

 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av

 socialavgifter från arbetsgivare..... 39

 2.10Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617)

 40

 2.11Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) 42

 2.12Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1488) om handläggning av

 vissa ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret 44

 2.13Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) 45

 2.14Förslag till lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830) 46

 2.15Förslag till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av

 statliga fordringar m.m.............. 47

 2.16Förslag till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334) 49

 2.17Förslag till lag om ändring i sjölagen (1994:1009) 51

3 Ärendet och dess beredning............... 52

4 Något om nuvarande ordning och reformbehovet 52

5 Löneexekution............................ 54

 5.1 Ett enhetligt löneexekutivt institut. 54

 5.2 Företrädesordningen.................. 56

 5.3 Tidsbegränsningar, utmätningsbart belopp och utmätningsbara

 ersättningar......................... 58

 5.4 Förbehållsbelopp .................... 60

 5.5 Löneutmätning under konkurs.......... 64

 5.6 Forum för frågor om utmätning av lön hos gäldenärer som saknar

 hemvist i Sverige.................... 65

6 Hanteringen hos kronofogdemyndigheten av mål som gäller

 betalningsskyldighet..................... 66

 6.1 Enskilda mål......................... 66

 6.1.1Handläggningstiden.............. 66

 6.1.2Handläggningsåtgärder........... 67

 6.1.3Underhållsbidrag................ 69

 6.2 Allmänna mål......................... 70

 6.3 Uppskov och anstånd.................. 71

7 Preskription............................. 73

 7.1 Preskription av huvudfordran i enskilda mål 73

 7.2 Preskription av förrättningskostnader, särskilt grundavgifter i

 allmänna mål och mål om underhållsbidrag 74

8 Förslagens praktiska konsekvenser ....... 76

9 Ekonomiska konsekvenser.................. 76

10 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser. 77

11 Författningskommentar.................... 78

 11.1Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken 78

 11.2Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) 92

 11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt

 92

 11.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:215) om arbetsgivares

 kvittningsrätt....................... 92

 11.5Förslaget till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) 93

 11.6Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) 93

 11.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:599) om

 avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. 93

 11.8Förslaget till lag om ändring i bötesverkställighetslagen

 (1979:189)........................... 94

 11.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av

 socialavgifter från arbetsgivare..... 94

 11.10Förslaget till lag om ändring i utsökningsregisterlagen

 (1986:617)........................... 94

 11.11Förslaget till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) 94

 11.12Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1488) om handläggning

 av vissa ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret

 95

 11.13Förslaget till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) 95

 11.14Förslaget till lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830)

 95

 11.15Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av

 statliga fordringar m.m.............. 95

 11.16Förslaget till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334) 96

 11.17Förslaget till lag om ändring i sjölagen (1994:1009) 96

Bilaga 1 Sammanfattning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97

Bilaga 2 Lagförslagen i RSV Rapport 1992:1 . . . . . . . . . . . 100

Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna . . . . . . . . . . . . 165

Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag . . . . . . . . . . . . . . . . 166

Bilaga 5 Lagrådets yttrande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 211

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 13 oktober 1994 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

213

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i utsökningsbalken,

 2. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),

 3. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt,

 4. lag om ändring i lagen (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt,

 5. lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979),

 6. lag om ändring i studiestödslagen (1973:349),

 7. lag om ändring i lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellannäringsidkare

m.fl.,

 8. lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189),

 9. lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifterfrån

arbetsgivare,

 10. lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617),

 11. lag om ändring i konkurslagen (1987:672),

 12. lag om ändring i lagen (1991:1488) om handläggning av vissaersättningar

till den som tjänstgör inom totalförsvaret,

 13. lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497),

 14. lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830),

 15. lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statligafordringar m.m.,

 16. lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334),

 17. lag om ändring i sjölagen (1994:1009).

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken

 Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken

 dels att 15 kap. skall upphöra att gälla,

 dels att 1 kap. 1 §, 2 kap. 3 §, 3 kap. 4, 22 och 23 §§, 4 kap. 8-11 och 33 §§,

7 kap., 13 kap. 1 §, 16 kap. 5 §, 17 kap. 3 och 6-8 §§ samt 18 kap. 7, 12 och

16 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i balken skall införas tolv nya paragrafer, 4 kap. 1 a,

 9 a-9 g, 13 a och 36 §§, 13 kap. 14 a § och 16 kap. 12 a §, samt närmast före 4

kap. 36 § en ny rubrik av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 kap.

1 §

 Denna balk är tillämplig i fråga om verkställighet av dom eller annan exe-

kutionstitel, som innefattar betalningsskyldighet eller annan förpliktelse, samt

i fråga om verkställighet av beslut om kvarstad eller annan liknande

säkerhetsåtgärd.

 Verkställighet som Verkställighet som avser

avser betal- betalningsskyldighet

ningsskyldighet sker sker genom utmätning.

genom utmätning eller Verkställighet som avser

införsel. Verkställighet annan förpliktelse eller

som avser annan säkerhetsåtgärd sker i den

förpliktelse eller ordning som anges i 16

säkerhetsåtgärd sker i denkap.

ordning som anges i

16 kap.

2 kap.[1]

3 §

 Ansökan skall göras hos Ansökan skall göras hos

den kronofogdemyndighet den kronofogdemyndighet

som är behörig enligt som är behörig enligt

bestämmelserna i 4 kap. bestämmelserna i 4 kap. 8 §

8 §, 15 kap. 7 § eller eller 16 kap. 1 eller

16 kap. 1 eller 10 §. 10 §.

 Vid tillämpning av denna balk skall med svarandens hemvist förstås den ort där

han är bosatt samt, beträffande dödsbo, den ort där den döde senast var bosatt

och, beträffande annan juridisk person, den ort som enligt 10 kap.

rättegångsbalken grundar domstols behörighet i tvistemål i allmänhet.

 **Fotnot**

 [1] Senaste lydelse 1993:893.

3 kap.

4 §

 Dom som ej har vunnit laga kraft får verkställas i fall och under villkor som

anges i 5-9 §§.

 Om hinder mot att Bestämmelser om hinder

utmätt egendom säljs mot att utmätt egendom

eller influtna medel säljs eller influtna

betalas ut finns medel betalas ut finns

bestämmelser i 8 kap. 4 i 8 kap. 4 § samt 13 kap.

§, 13 kap. 14 § och 1 och 14 §§.

15 kap. 22 §.

22 §

 Upphävs Upphävs en

exekutionstitel, skall exekutionstitel, skall

sökt verkställighet sökt verkställighet

omedelbart inställas. omedelbart inställas. Re-

Redan vidtagen åtgärd fördan vidtagen åtgärd för

verkställighet skall verkställighet skall så-

såvitt möjligt återgå. Sådanvitt möjligt återgå. Sådan

återgång skall ske återgång skall ske genast,

genast, om ej annat har om inte annat har förord-

förordnats. I mål om nats. I mål om utmätning

utmätning eller införsel skall dock vidtagen åtgärd

skall dock vidtagen inte utan särskilt

åtgärd ej utan särskilt förordnande återgå förrän det

förordnande återgå förränavgörande varigenom

det avgörande varigenom exekutionstiteln har

exekutionstiteln har upphävts har vunnit laga

upphävts har vunnit laga kraft.

kraft. I mål om utmätning skall

 I mål om utmätning ellerkronofogdemyndigheten på

införsel skall begäran utsöka vad

kronofogdemyndigheten på borgenären skall betala

begäran utsöka vad tillbaka. Härvid får ställd

borgenären skall betala säkerhet tas i anspråk. I

tillbaka. Härvid får annat mål skall myndig-

ställd säkerhet tagas i heten på begäran återställa

anspråk. I annat mål besittning eller annat

skall myndigheten på be- förhållande som har

gäran återställa rubbats, om hinder inte

besittning eller annat möter.

förhållande som har

rubbats, om hinder ej

möter.

 Sökanden är även skyldig att ersätta skada som svaranden har lidit genom

verkställigheten.

23 §

 Bestämmelserna i 3-13 och 15-20 §§ samt 22 § första stycket tredje och fjärde

meningarna och andra och tredje styckena gäller ej i allmänt mål.

 Dom eller beslut, varigenom någon har dömts att utge böter eller vite eller har

ålagts sådan särskild rättsverkan av brott som innefattar betalningsskyldighet,

får ej verkställas förrän domen eller beslutet har vunnit laga kraft. Annan

exekutionstitel i allmänt mål får verkställas innan den har vunnit laga kraft,

om det är särskilt föreskrivet.

 Exekutionstitel i Exekutionstitel i

allmänt mål verkställs allmänt mål verkställs såsom

såsom lagakraftägande lagakraftägande dom. I

dom. I stället för vad stället för vad som sägs i

som sägs i 22 § första 22 § första stycket tredje

stycket tredje och och fjärde meningarna

fjärde meningarna gäller gäller att återgång av

att återgång av utmätningutmätning skall ske

eller införsel skall ske genast, när

genast, när exekutions- exekutionstiteln har

titeln har upphävts. upphävts.

4 kap.

1 a §

 Utmätning på grund av att

 gäldenären enligt lag på

 särskilda tider skall

 betala underhållsbidrag

 till make, förutvarande

 make, eget barn eller

 annans barn skall avse

 samtliga bidrag som är

 förfallna vid verk-

 ställighetstillfället.

 Sökanden kan dock begära

 att verkställigheten

 skall begränsas till

 vissa bidragsbelopp.

 Utmätning får inte ske för

 underhållsbidrag enligt

 äktenskapsbalken och

 föräldrabalken sedan tre år

 har förflutit från den

 ursprungliga

 förfallodagen.

8 §[2]

 Frågor om utmätning prövas av kronofogdemyndigheten i det län där gäldenären

har sitt hemvist, där egendom som tillhör gäldenären finns eller där

verkställighet annars lämpligen kan ske.

 Frågor om utmätning av Frågor om utmätning av lön

lön eller annan förmån someller annan förmån som

avses i 7 kap. prövas, avses i 7 kap. prövas, om

om gäldenären inte har gäldenären inte har

hemvist här i landet, av hemvist här i landet, av

kronofogdemyndigheten i Kronofogdemyndigheten i

det län där arbetsgivarenStockholms län.

eller någon annan som

ger ut förmånen finns.

 Har utmätning sökts hos kronofogdemyndighet som ej är behörig enligt första

eller andra stycket, får myndigheten likväl i brådskande fall vidtaga åtgärd som

avses i 6 kap. 12 § innan målet enligt 2 kap. 4 § första stycket överlämnas till

kronofogdemyndighet som är behörig.

 9 §

 Ett mål om utmätning

 handläggs under ett år från

 dagen för ansökan. Vid

 utmätning för ett konkurs-

 bos räkning enligt 7 kap.

 19 § handläggs dock målet

 under konkursen utan

 tidsbegränsning. Ett mål

 kan under handlägg-

 ningstiden vara föremål för

 utredning,

 verkställighetsåtgärder

 eller bevakning.

 Pågår vid utgången av en

 ettårsperiod utmätning av

 lön för underhållsbidrag

 som avses i 1 a § första

 stycket, skall målet

 handläggas under

 ytterligare en ettårs-

 period.

 Försätts gäldenären i

 konkurs avbryts

 handläggningen av målet,

 såvida inte utmätning av

 lön pågår för en fordran som

 avser underhållsbidrag

 med företrädesrätt enligt 7

 kap. 14 § eller utmätning

 skall ske för ett

 konkursbos räkning enligt

 7 kap. 19 §.

 9 a §

 Handläggningen skall

 fortsätta under

 ytterligare en ettårs-

 period om sökanden begär

 det (förnyelseansökan). En

 sådan ansökan får göras

 tidigast sex månader före

 handläggningstidens

 utgång. Handläggningstiden

 får förlängas ett obegränsat

 antal gånger.

 9 b §

 Utmätt gods får säljas

 och influtna medel redo-

 visas trots att handlägg-

 ningstiden löpt ut eller

 handläggningen avbrutits

 enligt 9 §. Detsamma

 gäller i fråga om åtgärd mot

 arbetsgivare enligt 7

 kap. 21 §.

9 § 9 c §

 Kronofogdemyndigheten Om en ansökan avser

skall i den utsträckning utmätning utan

som påkallas av an- inskränkning, skall

sökningens innehåll, kronofogdemyndigheten i

gäldenärens förhållanden den utsträckning som

och övriga omständigheterpåkallas av ansökans inne-

undersöka huruvida håll, gäldenärens

gäldenären har utmät- förhållanden och övriga

ningsbar egendom. omständigheter utreda

 gäldenärens anställnings-

 och inkomstförhållanden

 samt undersöka om gälde-

 nären har utmätningsbar

 egendom (fullständig

 tillgångsundersökning).

 9 d §

 Om en ansökan om

 utmätning avser endast lön

 eller annan förmån som

 avses i 7 kap. 1 § och

 fordringar som avses i

 1 § lagen (1985:146) om

 avräkning vid åter-

 betalning av skatter och

 avgifter, skall

 kronofogdemyndigheten

 utreda gäldenärens

 anställnings- och in-

 komstförhållanden

 (begränsad till-

 gångsundersökning).

 9 e §

 Om sökanden begär det

 under handläggningstiden,

 skall krono-

 fogdemyndigheten göra en

 sådan tillgångsundersökning

 som avses i 9 c eller 9

 d § (kompletterande

 tillgångsundersökning). En

 sådan undersökning får göras

 ett obegränsat antal

 gånger.

 9 f §

 Om

 kronofogdemyndigheten får

 kännedom om att gäldenären

 har utmätningsbar lös

 egendom, skall den

 utmätas även om ansökan om

 utmätning begränsats

 enligt 9 d §.Fordringar som avses i

 1 § lagen (1985:146) om

 avräkning vid

 återbetalning av skatter

 och avgifter skall

 alltid utmätas.

 Särskilda föreskrifter om

 utmätning av fast egen-

 dom, registrerat skepp,

 registrerat luftfartyg

 eller intecknade

 reservdelar till

 luftfartyg finns i 4

 kap. 5 §.

 9 g §

 Kronofogdemyndigheten

 skall i förekommande fall

 snarast efter genomförd

 utredning underrätta

 sökanden om att utmätning

 av lön inte kan ske eller

 att gäldenären saknar

 tillgångar till full

 betalning av utmätnings-

 fordringen.

10 §[3]

 Utmätning i enskilt mål Utmätning skall ske så

skall ske så snart som snart som möjligt efter

möjligt efter det att det att behövliga

behövliga handlingar har handlingar har kommit in

kommit in till kron- till kronofogdemyndig-

ofogdemyndigheten. heten.

 Om sökanden i enskilt Om sökanden medger

mål medger uppskov med uppskov med utmätningen

utmätningen och om och om uppskovet varar

uppskovet varar över sex över två månader, är ansökan

månader från dagen för förfallen. Om sökanden

ansökan, är ansökan medger uppskov fler än två

förfallen. Om sökanden gånger under en ettårig

medger uppskov fler än handläggningsperiod, är

två gånger, är ansökan ocksåansökan också förfallen.

förfallen. Under uppskovstiden

 tillämpas 9 f andra

 stycket och 11 §§.

 Bestämmelser om

indrivning i allmänt mål

finns i lagen

(1993:891) om

indrivning av statliga

fordringar m.m.

11 §

 Har två eller flera sökt utmätning mot samma gäldenär, skall utmätning för

fordringarna ske samtidigt, om ej utmätning för någon av fordringarna därigenom

fördröjs oskäligt.

 Bestämmelserna i 15 Bestämmelserna i 7 kap.

kap. 16 § första stycket 17 § första stycket om

om jämkning av un- jämkning av un-

derhållsbidrag vid derhållsbidrag vid utmät-

införsel har motsvarande ning av lön tillämpas även

tillämpning vid utmät- vid annan utmätning.

ning.

 13 a §

 Under den tid då varken

 utredning eller

 verkställighetsåtgärder

 pågår, skall

 kronofogdemyndigheten

 bevaka målet. Under

 bevakningstiden till-

 lämpas 9 f och 11 §§.

33 §

 Om det genom rättegång eller på annat sätt blir utrett att utmätt egendom

tillhörde tredje man, skall utmätningen hävas, såvida ej tredje mannen efter

föreläggande har förlorat sin rätt mot sökanden. Har egendomen sålts, gäller

hävandet av utmätningen endast rätten till influtna medel.

 Utmätning skall också Utmätningen skall också

hävas, om försäljning av hävas, om försäljning av

egendomen eller in- egendomen eller

drivning av utmätt indrivning av utmätt

fordran ej kan antagas fordran inte kan antas

ge ett överskott som gör ge ett överskott som gör

åtgärden försvarlig. åtgärden försvarlig eller

 om fordringsanspråket kan

 antas bli tillgodosett

 genom utmätning av lön

 under handläggningspe-

 rioden.

 Särskilda bestämmelser om

 allmänna mål

 36 §[4]

 Bestämmelserna i 9-10 och

 13 a §§ tillämpas inte i

 allmänt mål. Bestämmelser

 om indrivning i allmänt

 mål finns i lagen

 (1993:891) om indrivning

 av statliga fordringar

 m.m.

7 kap. Utmätning av lön m.m.

Allmänna bestämmelser

1 §[5]

 Bestämmelserna i detta kapitel gäller i fråga om utmätning av

 1. arbetstagares lön, vare sig den utgår som tidlön, ackordslön, provision

eller annan gottgörelse,

 2. annan ersättning för arbetsinsats av gäldenären, om dennes ställning är

jämförlig med en arbetstagares,

 3. periodiskt

 vederlag för utnyttjande

 av patent, rätt till

 litterärt eller

 konstnärligt verk eller

 3. belopp som utgår som annan sådan rättighet

pension eller livränta, eller för överlåtelse av

 4. sjukpenning, rörelse,

föräldrapenningförmåner, 4. belopp som utgår som

rehabiliteringspenning, pension eller livränta,

ersättning enligt lagen 5. sjukpenning,

(1988:1465) om föräldrapenningförmåner,

ersättning och ledighet rehabiliteringspenning,

för närståendevård och ersättning enligt lagen

annan ersättning som (1988:1465) om ersättning

utgår på grund av och ledighet för när-

sjukdom, smitta, ståendevård och annan

olycksfall, utbildning, ersättning som lämnas på

arbetslöshet, grund av sjukdom,

värnpliktstjänstgöring smitta, olycksfall,

eller annan tjänstgöring utbildning, arbetslöshet,

som ersätts med samma värnpliktstjänstgöring

eller liknande förmåner eller annan tjänstgöring

som värnpliktstjänst- som ersätts med samma

göring, allt i den mån eller liknande förmåner

ersättningen inte avser som värnpliktstjänstgöring,

att kompensera för sär- allt i den utsträckning

skilt angivna kostnader ersättningen inte avser

eller skall återbetalas. att kompensera för sär-

 Bestämmelserna i detta skilt angivna kostnader

kapitel är ej tillämpligaeller skall återbetalas.

när gäldenären är dödsbo Bestämmelserna i detta

eller annan juridisk kapitel är inte

person. tillämpliga när gäldenären är

 För vissa fall när skäligdödsbo eller annan

lön ej utgår för gäldenärensjuridisk person.

arbete gäller enligt 18 §

särskilda bestämmelser.

2 §

 Vad som föreskrivs om Vad som föreskrivs om

utmätning av lön gäller utmätning av lön gäller även

även utmät- utmätning av annan förmån

ning av annan förmån som som avses i 1 §, om inte

avses i 1 §, om ej annat annat anges. Bestämmelser

anges. Bestämmelser om om arbetsgivare gäller

arbetsgivare gäller därvid den som utger för-

därvid den som utger månen.

förmånen.

Villkor för utmätning

3 §

 Lön som innestår hos Lön som innestår hos

arbetsgivaren får utmätasarbetsgivaren får utmätas

genom att arbetsgivaren genom att arbetsgivaren

åläggs att innehålla och åläggs att innehålla och

tillställa betala ut en viss del av

kronofogdemyndigheten lönen till kronofogdemyn-

viss del. Beslut om ut- digheten. Beslutet om

mätning får meddelas utmätning får avse fram-

beträffande lön som tida utbetalningar av lön

förfaller under viss i eller viss lönepost.

beslutet angiven tid Utmätning av lön skall

eller beträffande viss ske endast om det är

lönepost. försvarligt med hänsyn

 till det belopp som kan

 beräknas flyta in.

4 §

 Lön får tagas i anspråk Lön får tas i anspråk

genom utmätning endast i genom utmätning endast

den mån lönen uppenbart till den del den

överstiger vad som behövsöverstiger vad gäldenären

för gäldenärens och hans behöver för sitt och

familjs underhåll samt familjens underhåll samt

till fullgörande av till fullgörande av be-

underhållsskyldighet som talningsskyldighet mot

i övrigt åvilar honom. Omannan som vid utmätning

utmätningen avser av lön har bättre rätt till

ackordslön, provision lönen. Vid utmätning för

eller annan ersättning underhållsbidrag med

som innestår för längre företrädesrätt enligt 14 §

tid än en månad, skall skall även betalnings-

särskild hänsyn tagas skyldighet mot annan som

till detta förhållande. har lika rätt som sökanden

 beaktas.

 Om utmätningen avser

 ackordslön, provision

 eller annan ersättning

 som innestår för längre tid

 än en månad, skall särskild

 hänsyn tas till detta

 förhållande.

5 §

 Utmätning får ej under Den del av lönen som

ett och samma kalenderår inte får tas i anspråk

tillämpas sammanlagt genom utmätning

längre tid än sex månader.(förbehållsbeloppet)

Utmätning får ej heller bestäms med ledning av

under två kalenderår belopp multiplicerade

efter varandra ske så med ett tal som anger

att lönen i en följd förhållandet mellan det

eller utan större allmänna prisläget i

uppehåll tas i anspråk oktober månad närmast före-

under längre tid än sex gående år och prisläget i

månader. Det bör om oktober 1993

möjligt undvikas att (normalbelopp). Beloppen

lönen tas i anspråk underär 43 800 kronor för

gäldenärens semester ensamstående, 72 360

eller i omedelbar kronor för sammanlevande

anknytning till denna. makar och därmed

 Första stycket är ej jämställda,

tillämpligt vid utmätning23 240 kronor för varje

av ackordslön, provision barn till och med det

eller annan ersättning kalenderår då barnet

som innestår för längre fyller sex år och 26 750

tid än en månad. Meddelaskronor för tid därefter.

i annat fall beslut om Normalbeloppen skall

utmätning beträffande anses innefatta alla

viss lönepost, skall vanliga levnadskostnader

beslutet vid tillämpning utom bostadskostnad, som

av första stycket anses beräknas särskilt och läggs

gälla den tid på vilken till normalbeloppen.

den posten belöper. Normalbeloppen

 Om belopp som utgår som fastställs för varje år av

pension eller livränta regeringen eller den

förfaller med längre myndighet som regeringen

mellanrum än en månad, fårbestämmer.

utmätning därav ej ske i

vidare mån än om beloppen

hade förfallit månadsvis.

6 §

 Ersättning som utgår i Utmätning av lön för

stället för semester och underhållsbidrag som

innestår hos ar- avses i 4 kap.

betsgivaren får ej i 1 a § första stycket får

något fall utmätas utan ske endast om

gäldenärens medgivande i bidragsbeloppet utestår

målet. Detta gäller även obetalt eller om

semestermedel som av gäldenären vid två eller

arbetsgivaren har flera tillfällen under de

betalats till särskild senaste två åren före

kassa och innestår hos utmätningsbeslutet har

denna. underlåtit att betala i

 rätt tid och det finns

 anledning att anta att

 detta skall upprepas.

 Utmätning får bara ske för

 bidragsbelopp som är

 förfallet när

 verkställighet skall ske

 eller som förfaller näst

 därefter.

Förfarandet

7 §

 Innan beslut om Innan ett beslut om

utmätning meddelas skall utmätning meddelas, skall

gäldenären beredas till- gäldenären ges tillfälle

fälle att yttra sig, om att yttra sig, om det

det kan ske utan inte avsevärt skulle

avsevärd tidsutdräkt. fördröja handläggningen. Om

Gäldenären behöver dock ejdet inte finns särskilda

höras när han byter skäl för det, behöver

anställning och beslut gäldenären dock inte höras

skall meddelas om när han byter anställning

utmätning hos den nye och beslut skall

arbetsgivaren, om ej meddelas om utmätning hos

särskilda skäl föreligger.den nye arbetsgivaren.

8 §

 Kronofogdemyndigheten Vid utmätning av lön

bestämmer dels hur skall

mycket som högst får in- kronofogdemyndigheten

nehållas vid varje bestämma dels hur mycket

avlöningstillfälle som högst får innehållas

(utmätningsbeloppet), vid varje avlönings-

dels det belopp som tillfälle (utmätnings-

enligt 4 § skall för- beloppet), dels

behållas gäldenären (det förbehållsbeloppet. I

utmätningsfria stället för att fastställa

beloppet). ett utmätningsbelopp får

 myndigheten bestämma att

 all lön som överstiger

 förbehållsbeloppet skall

 Är det fråga om utmätningtas i anspråk.

av sjukpenning eller Vid utmätning av

annan dagersättning som sjukpenning eller annan

avses i 1 § första dagersättning som avses i

stycket 4, bestäms 1 § första stycket 5 be-

utmätningsbeloppet och stäms utmätningsbeloppet

det utmätningsfria och förbehållsbeloppet per

beloppet per dag. dag. Om sådan ersättning

 betalas ut för mer än en

 dag, skall utmätnings-

 belopp och förbe-

 hållsbelopp för samtliga

 dagar som ingår i ersätt-

 ningsperioden räknas

 samman.

8 a §[6]

 När sjukpenning eller Vid utmätning för ett

annan dagersättning som engångsbelopp som avser

avses i 1 § första underhållsbidrag med

stycket utges för mer än företrädesrätt enligt 14 §

en dag, skall skall kronofogde-

utmätningsbeloppen och myndigheten vid behov

de utmätningsfria fördela beloppet på sär-

beloppen räknas samman skilda poster efter vad

för samtliga dagar som som är skäligt med hänsyn

ersättningsperioden till den tid som

omfattar. beloppet är avsett för

 och övriga omständigheter.

 De särskilda posterna

 anses vid utmätningen

 förfallna enligt vad som

 bestämts vid fördelningen.

9 §

 Om särskilda skäl Om det finns särskilda

föreligger, får skäl, får kro-

kronofogdemyndigheten nofogdemyndigheten ålägga

ålägga arbetsgivaren att arbetsgivaren att

anpassa sättet för lönensanpassa sättet för

utbetalande så att utmät-löneutbetalningen så att

ning kan verkställas i utmätningen kan

därför lämpad ordning. verkställas i lämplig ord-

 ning.

10 §

 Beslut om utmätning Ett beslut om utmätning

skall ändras, om skall ändras, om det

anledning föreligger. finns anledning till

Innan ändring beslutas det. Innan en ändring som

skall den part som är till nackdel för

ändringen går emot be- gäldenären beslutas, skall

redas tillfälle att denne ges tillfälle att

yttra sig, om ej det är yttra sig, om det inte är

uppenbart obehövligt uppenbart obehövligt

eller beslutet ej kan eller beslutet inte kan

uppskjutas. uppskjutas.

 Ett beslut om utmätning

 för underhållsbidrag som

 avses i 4 kap. 1 a §

 första stycket skall

 hävas, om gäldenären

 betalar förfallna bidrag

 och uppkomna förrättnings-

 kostnader och det finns

 anledning att anta att

 gäldenären även i framtiden

 fullgör bidrags-

 skyldigheten.

 11 §

 Kronofogdemyndigheten

 får på begäran av sökanden

 eller gäldenären bevilja

 anstånd under pågående

 utmätning av lön. På begäran

 av gäldenären får anstånd

 dock beviljas endast om

 sökanden medger det eller

 om det finns särskilda

 skäl.

11 § 12 §

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

skall underrätta skall underrätta

arbetsgivaren angående arbetsgivaren om ett be-

beslut om utmätning och slut om utmätning och

i fråga som avses i 9 beslut i frågor som avses

eller 10 §. i 9-11 §§.

13 §[7]

 Företrädesordning

 Utmätningen medför Utmätning av lön medför

förmånsrätt när det beloppförmånsrätt när det belopp

som skall innehållas har som skall innehållas har

förfallit till förfallit till betalning.

betalning. När sjukpenning eller

 annan dagersättning som

 När sjukpenning eller avses i 1 § första stycket

annan dagersättning som 5 utges för mer än en dag,

avses i 1 § första skall ersättningen anses

stycket 4 utges för mer ha förfallit till be-

än en dag, skall talning med utmätnings-

ersättningen anses ha beloppet varje dag som

förfallit till betalning ersättningsperioden

med utmätningsbeloppet omfattar.

varje dag som ersätt-

ningsperioden omfattar. 14 §

 Vid utmätning av lön har

 följande fordringar i

 nämnd ordning företräde

 framför andra fordrings-

 anspråk:

 1. fordran som avser

 underhållsbidrag enligt

 äktenskapsbalken och

 föräldrabalken,

 2. konkursbos fordran på

 gäldenärens lön enligt 3

 kap. 4 § konkurslagen

 (1987:672), om lönen

 innehållits under

 konkursen,

 3. fordran som avses i

 2 § lagen (1993:891) om

 indrivning av statliga

 fordringar m.m.

 Företrädesrätten enligt

 första stycket 1 gäller

 även sådant utländskt un-

 derhållsbidrag som får

 verkställas i Sverige, om

 bidragsfordringen vid

 verkställighetstillfället

 inte är äldre än tre år.

 **Fotnot**

 [2] Senaste lydelse 1993:893.

 [3] Senaste lydelse 1993:893.

 [4] Förutvarande 36 § upphävd genom 1993:893.

 [5] Senaste lydelse 1991:1989.

 [6] Införd genom 1987:372.

 [7] Senaste lydelse 1987:372.

Företrädesordning

12 § 15 §

 Skatteavdrag har Avdrag för preliminär

företräde framför skatt har företräde framför

utmätning. Om förhållandetutmätning av lön. Utmätning

mellan införsel och för underhållsbidrag med

utmätning finns företrädesrätt enligt 14 §

bestämmelser i 15 kap. och förrättningskost-

16 och 17 §§. naderna i målet har

 företräde framför avdrag för

 kvarstående skatt. Vid

 utmätning av lön för annan

 fordran har avdrag för

 kvarstående skatt

 företräde. En fordran

 enligt 14 § första stycket

 1 har företräde framför

 förrättningskostnaderna i

 målet.

 16 §

 Vid samtidig utmätning

 för flera underhållsbidrag

 med företrädesrätt enligt

 14 § skall det innehållna

 beloppet fördelas efter

 de löpande bidragens

 storlek. Om mer än som

 svarar mot de löpande

 bidragen har utmätts, har

 bidrag som har stått ute

 längre företräde vid

 fördelningen av det över-

 skjutande beloppet.

 En delbetalning som

 flyter in på en viss

 underhållsberättigads

 fordran avräknas i första

 hand på den fordran som

 har stått ute längst. Dock

 får belopp inte avräknas på

 en fordran som är äldre än

 tre år.

 17 §

 Bor gäldenären varaktigt

 tillsammans med sin make

 och överstiger

 underhållsbidrag till

 maken eller till

 makarnas barn vad som

 skäligen bör tillkomma den

 underhållsberättigade, får

 bidraget vid

 tillämpningen av 14 och

 16 §§ jämkas med hänsyn till

 annan fordran för vilken

 utmätning sker samtidigt.

 Om det finns särskilda

 skäl, får sådan jämkning ske

 även av annat

 underhållsbidrag, om

 detta överstiger vad som

 skäligen behövs för den

 underhållsberättigades

 försörjning.

 Har gäldenären rätt till

 avdrag på underhållsbidrag

 enligt 7 kap. 4 §

 föräldrabalken, får belopp

 som på denna grund

 tillgodoräknas honom inte

 tas i anspråk genom utmät-

 ning för fordran, som

 tillkommer annan än den

 underhållsberättigade

 eller någon som har

 inträtt i dennes rätt.

14 § 18 §

 Har beslut om utmätning Har utmätning för fordran

för viss fordran med företrädesrätt enligt

meddelats beträffande 14 § beviljats i förmån som

belopp som utgår som avses i 1 § första stycket

pension eller livränta 3 eller 4 och blir

och blir därefter rättig-därefter rättigheten som

heten som sådan utmätt försådan utmätt för annan

annan fordran, skall fordran, har den förra

den senare utmätningen fordringen företräde till

anses ha skett även för betalning ur vad som-

obetald del av den förra flyter in till följd av

fordringen. den senare utmätningen. I

 fråga om underhållsbidrag

 med företrädesrätt enligt

 14 § gäller detta i fråga

 om bidragsbelopp som har

 förfallit till betalning

 när beslutet om utmätning

 av rättigheten meddelas

 eller förfaller näst

 därefter.

 Har utmätning beviljats

 i förmån som avses i 1 §

 första stycket 3 eller 4

 för någon annan fordran än

 som avses i 14 § och blir

 därefter rättigheten som

 sådan utmätt för

 ytterligare fordran,

 skall den senare utmät-

 ningen anses ha skett

 även för den obetalda

 delen av den förra

 fordringen.

15 § 19 §

 Försätts gäldenären i Även om gäldenären är i

konkurs, får beslut om konkurs får utmätning

utmätning ej tillämpas enligt detta kapitel ske

beträffande lön som för- för fordran, som avser

faller under konkursen. underhållsbidrag med före-

 trädesrätt enligt 14 §.

 Utmätning får också ske för

 konkursboets räkning.

 Försätts gäldenären i

 konkurs under pågående

 utmätning av lön för någon

 annan fordran än som

 avser underhållsbidrag

 med företrädesrätt enligt

 14 §, skall utmätningen

 fortsätta för konkursboets

 räkning, om inte konkurs-

 förvaltaren begär att

 verkställigheten skall

 upphöra.

Arbetsgivares skyldigheter

16 §[8] 20 §

 Utmätningsbeloppet Arbetsgivaren skall

skall innehållas endast innehålla ut-

i den mån lönen över- mätningsbeloppet endast

skjuter det till den del som lönen

utmätningsfria beloppet. överstiger förbe-

 Arbetsgivaren skall hållsbeloppet.

tillställa krono- Arbetsgivaren skall

fogdemyndigheten betala ut det innehållna

innehållet belopp på tid beloppet till kronofog-

och sätt som myndigheten demyndigheten på tid och

bestämmer. I de fall sätt som myndigheten

regeringen föreskriver bestämmer. Kronofogde-

kan kronofogde- myndigheten får, i de

myndigheten besluta att fall regeringen

innehållet belopp skall föreskriver det, besluta

tillställas en annan att det innehållna

myndighet än kronofogde- beloppet skall betalas

myndigheten. ut till en annan

 Om särskild anledning myndighet än kro-

föreligger, får nofogdemyndigheten.

arbetsgivaren åläggas att Om det finns särskild

omedelbart tillställa anledning till det, får

kronofogdemyndigheten arbetsgivaren åläggas att

innehållet belopp. omedelbart betala ut det

 innehållna beloppet till

 kronofogdemyndigheten.

17 § 21 §

 Betalar arbetsgivaren Betalar arbetsgivaren

ut lön i uppenbar strid ut lön i uppenbar strid

mot beslut om utmätning mot ett beslut om

eller underlåter han att utmätning eller underlåter

inom föreskriven tid han att inom föreskriven

eller på anfordran tid eller på anfordran

tillställa krono- betala ut det innehållna

fogdemyndigheten beloppet till

innehållet belopp, får kronofogdemyndigheten,

hos arbetsgivaren får hos arbetsgivaren ge-

genast utsökas vad denne nast utsökas vad denne

skulle ha innehållit skulle ha innehållit

eller har innehållit. eller har innehållit.

18 § 22 §

 Arbetar gäldenären i Arbetar gäldenären i

annans förvärvsverksamhetannans förvärvsverksamhet

utan lön eller mot utan lön eller mot

uppenbart för låg uppenbart för låg

ersättning och kan till ersättning och kan

följd därav utmätning ej utmätning därför inte ske

äga rum, får eller ske endast med för

kronofogdemyndigheten lågt belopp, får

ålägga arbetsgivaren att,kronofogdemyndigheten

för tid efter det att ålägga arbetsgivaren att,

beslut därom har för tid efter det att be-

meddelats och till dess slut därom har meddelats

annat förordnas, till och till dess annat

myndigheten utge så beslutas, till myndig-

mycket som hade kunnat heten utge så mycket som

tagas ut genom utmätning hade kunnat tas ut genom

om skälig lön hade utgåttutmätning, om skälig lön

för arbetet. Innan be- hade betalats för

slut meddelas skall arbetet. Innan ett sådant

gäldenären och beslut meddelas skall

arbetsgivaren beredas gäldenären och ar-

tillfälle att yttra sig. betsgivaren ges tillfälle

 att yttra sig.

 Åtgärd som avses i förstaEn åtgärd som avses i

stycket räknas som första stycket räknas som

utmätning av lön. Un- utmätning av lön.

derlåter arbetsgivaren Underlåter arbetsgivaren

att utge belopp som har att utge belopp som har

bestämts genom beslutet, bestämts genom beslutet,

gäller vad som sägs i gäller vad som sägs i 21 §.

17 §.

Särskilda bestämmelser

19 § 23 §

 Samtidigt som utmätning Har arbetsgivaren

sker av lön får även annaninnehållit medel vid

tillgång utmätas till utmätning av lön i allmänt

säkerhet för sökandens mål för fordran som avses

fordran. Med vidare i 2 § lagen (1993:891) om

åtgärd i den delen får indrivning av statliga

anstå under högst ett år ifordringar m.m., är gälde-

avvaktan på att lön nären inte längre

innehålls till betalning betalningsskyldig för den

av fordringen. del av fordringen som

 motsvaras av det

 innehållna beloppet, även

 om det inte kan tas ut

 hos arbetsgivaren.

 Detsamma gäller när medel

 har innehållits för ford-

 ran som avser underhålls-

 bidrag, om fordringen

 tillkommer allmän

 försäkringskassa enligt

 15 § lagen (1964:143) om

 bidragsförskott eller 12 §

 lagen (1984:1095) om

 förlängt bidragsförskott för

 studerande.

20 § 24 §

 Sedan lön har betalats Sedan lön har betalats

ut, gäller om utmätning ut, kan medlen utmätas

av medlen vad som sägs i endast i enlighet med

5 kap. vad som sägs i 5 kap.

 **Fotnot**

 [8] Senaste lydelse 1983:924.

Straffbestämmelse

21 § 25 §

 Arbetsgivare, som En arbetsgivare som

uppsåtligen eller av uppsåtligen eller av

oaktsamhet underlåter oaktsamhet underlåter att

att inom föreskriven tid inom föreskriven tid

tillställa kronofogde- tillställa krono-

myndigheten belopp som fogdemyndigheten belopp

skulle ha innehållits som skulle ha innehållits

enligt beslut om enligt beslut om

utmätning, döms till utmätning, döms till böter.

böter.

13 kap.

1 §

 Medel som har influtit Medel som har flutit in

till till

kronofogdemyndigheten i kronofogdemyndigheten i

mål om utmätning skall mål om utmätning skall

redovisas så snart som redovisas så snart som

möjligt. Är influtet möjligt. Är influtet

belopp ringa och kan belopp ringa och kan det

det antagas att antas att ytterligare

ytterligare medel medel kommer att flyta

kommer att inflyta i in i målet, får

målet, får det avvaktas. myndigheten avvakta med

 redovisningen.

 Vid utmätning för ej

 förfallet underhållsbidrag

 enligt 7 kap. 6 § andra

 stycket får redovisning

 ske tidigast i nära

 anslutning till den

 tidpunkt då bidraget

 förfaller till betalning.

14 a §

 Vid utmätning av lön för

 underhållsbidrag med

 företrädesrätt enligt 7

 kap. 14 § tillämpas inte

 14 § 3 eller 5. Om det

 finns särskilda skäl,

 skall dock 14 § 5

 tillämpas.

16 kap.

5 §

 Lämnar sökanden anstånd Medger sökanden uppskov

med avhysningen och med avhysningen och

varar anståndet över sex varar uppskovet över sex

månader från dagen för månader från dagen för

ansökningen, skall denna ansökan, är ansökan

förklaras förfallen, om förfallen, om det inte

ej särskilda skäl finns särskilda skäl att

föranleder att godta ytterligare

ytterligare anstånd uppskov.

godtas.

 12 a §

 Medger sökanden uppskov

 med verkställighet och

 varar uppskovet över sex

 månader från dagen för

 ansökan, är ansökan

 förfallen. Detsamma gäller

 om sökanden medger

 uppskov fler än två gånger.

 Kronofogdemyndigheten

 får bevilja anstånd med

 handräckning för

 återtagande av en vara,

 om det finns särskilda

 skäl med hänsyn till

 köparens förhållanden och

 övriga omständigheter. An-

 stånd får dock inte

 beviljas för mer än fyra

 månader från dagen för

 ansökan om handräckning.

 Kronofogdemyndigheten

 får besluta om villkor för

 anståndet och, om det

 finns anledning till

 det, förklara att

 anståndet skall upphöra

 att gälla.

17 kap.

3 §[9]

 Sökanden ansvarar ej för Sökanden ansvarar inte

förrättningskostnaderna för förrättningskostnaderna

för utmätning enligt 7 för utmätning enligt 7

kap. 17 § eller 15 kap. kap. 21 § eller för hand-

19 § jämförd med 7 kap. 17 §räckning enligt 8 kap. 18

eller för handräckning §.

enligt 8 kap. 18 §.

 Sökanden ansvarar ej

heller för Sökanden ansvarar inte

förrättningskostnaderna iheller för

mål om införsel. förrättningskostnaderna i

 mål om utmätning för

 fordran som vid utmätning

 av lön har företrädesrätt

 enligt 7 kap. 14 §.

 Vid avhysning ansvarar sökanden ej för kostnad för förvaring av svarandens

egendom eller för annan åtgärd som väsentligen avser att skydda svaranden mot

förlust. Detsamma gäller kostnad för försäljning enligt 16 kap. 7 §.

6 §

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

skall taga ut skall ta ut

förrättningskostnader förrättningskostnader utan

utan särskild begäran. särskild begäran.

 Preskription av en hu-

 vudfordran omfattar även

 fordran på förrättnings-

 kostnad. En fordran på

 förrättningskostnad som

 avser ett mål om utmätning

 för underhållsbidrag

 preskriberas vid utgången

 av kalenderåret två år

 efter det att avgiften

 debiterades.

7 §[10]

 Förrättningskostnader i mål om utmätning tas ut ur köpeskillingen för såld

egendom, behållen avkastning och andra tillgängliga medel. De får vid behov

genast utsökas hos gäldenären.

 Förrättningskostnad för handräckning enligt 8 kap. 18 § får genast utsökas hos

den mot vilken åtgärden har vidtagits.

 Förrättningskostnad i mål

om införsel får genast

tas ut genom införsel

hos gäldenären.

8 §

 Förrättningskostnader i mål om verkställighet av beslut om kvarstad eller annan

säkerhetsåtgärd, vilken alltjämt består när verkställighet äger rum för det

anspråk som har föranlettt åtgärden, anses som förrättningskostnad för

sistnämnda verkställighet.

 Om egendom i samband med avhysning säljs enligt 16 kap. 7 §, tas för-

rättningskostnad för försäljningen ut ur köpeskillingen.

 När förrättningskostnaderNär förrättningskostnader

för avhysning tas ut hos för avhysning tas ut hos

svaranden, har kostnad svaranden, har kostnad

som avses i 3 § andra som avses i 3 § tredje

stycket företräde framförstycket företräde framför

annan för- annan förrättningskostnad.

rättningskostnad.

18 kap.

7 §[11]

 Ett beslut om utmätning Ett beslut om utmätning

som avses i 7 kap. som avses i 7 kap. får

eller ett beslut om överklagas utan inskränk-

införsel får överklagas ning till viss tid.

utan inskränkning till

viss tid.

 Ett beslut om annan utmätning skall överklagas av sökanden eller svaranden inom

tre veckor från det att beslutet delgavs honom. Tredje man får överklaga sådan

utmätning utan inskränkning till viss tid. Ett beslut som avses i 8 kap. 9 §

första stycket eller 12 kap. 49 § tredje stycket skall dock överklagas inom tre

veckor från det att beslutet delgavs klaganden.

 En exekutiv försäljning skall överklagas inom tre veckor från försäljningen.

Ett beslut om fördelning eller utbetalning av medel skall överklagas inom tre

veckor från beslutet.

 Ett sådant överklagande som avses i 6 § andra stycket andra meningen får göras

utan inskränkning till viss tid.

 Kronofogdemyndighetens beslut i andra fall skall överklagas inom tre veckor

från det att beslutet delgavs klaganden.

12 §[12]

 Tingsrätten får, utan Tingsrätten får, utan att

att motparten motparten dessförinnan

dessförinnan har beretts har getts tillfälle att

tillfälle att yttra sig yttra sig över över-

över överklagandet, klagandet, förordna att

förordna att någon åtgärdnågon åtgärd för

för verkställighet tills verkställighet tills

vidare inte skall vidare inte skall vidtas

vidtas eller, om det eller, om det finns syn-

finns synnerliga skäl, nerliga skäl, att en

att en redan vidtagen redan vidtagen åtgärd

åtgärd skall hävas. skall hävas. Vid utmätning

 av lön för underhållsbidrag

 får förordnandet inskränkas

 till att avse att

 influtna medel inte

 skall betalas ut.

 Tingsrätten får också omedelbart förordna att åtgärd för verkställighet skall

genomföras och bestå till dess annat förordnas.

16 §[13]

 Tingsrättens beslut i en fråga som överklagats dit gäller på det sätt som i 2

kap. 19 § sägs om kronofogdemyndighetens beslut.

 I mål om utmätning eller I mål om utmätning skall

införsel skall dock dock en vidtagen åtgärd

vidtagen åtgärd inte utaninte utan särskilt

särskilt förordnande återgåförordnande återgå innan

innan tingsrättens tingsrättens beslut har

beslut har vunnit laga vunnit laga kraft.

kraft.

--------*

 1. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 2. De nya föreskrifterna skall tillämpas även i mål som har anhängiggjorts före

ikraftträdandet beträffande förhållande som hänför sig till tiden därefter. I

fråga om överklagande av ett beslut om införsel tillämpas efter ikraftträdandet

de nya föreskrifterna om överklagande av ett beslut om utmätning.

 3. Om det vid ikraftträdandet pågår verkställighet av ett beslut om införsel

eller utmätning av lön, skall kronofogdemyndigheten ompröva beslutet med

tillämpning av de nya föreskrifterna i 7 kap. Om ett sådant beslut vid

ikraftträdandet är föremål för prövning i domstol, skall kronofogdemyndigheten

avvakta med omprövningen tills domstolsprövningen är avslutad.

 4. Mål som har anhängiggjorts före ikraftträdandet skall vid beräkning av den

ettåriga handläggningstiden enligt 4 kap. 9 § anses ha kommit in till kro-

nofogdemyndigheten på dagen för ikraftträdandet.

 5. En ansökan om införsel som har gjorts före ikraftträdandet skall anses som

en ansökan om utmätning med begäran om begränsad tillgångsundersökning enligt 7

kap. 9 d §.

 **Fotnot**

 [9] Senaste lydelse 1992:636.

 [10] Senaste lydelse 1992:636.

 [11] Senaste lydelse 1993:516.

 [12] Senaste lydelse 1993:516.

 [13] Senaste lydelse 1993:516.

2.2 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att 41 § 2 mom., 45 § 3 mom., 75 a och 76 §§ uppbördslagen

(1953:272)[1] skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

41 §

 2 mom.[2] Om det 2

belopp, som skulle mom. Om den ersättning,

återstå sedan skatte- som skulle återstå sedan

avdrag för kvarstående skatteavdrag för kvar-

skatt har gjorts, jämte stående skatt har gjorts,

den inkomst den skatt- understiger vad den

skyldige i övrigt kan skattskyldige behöver för

åtnjuta understiger vad sitt eget och familjens

den skattskyldige underhåll, skall

behöver för eget skattemyndigheten efter

underhåll och familjens ansökan av den skatt-

behov (förbehållsbe- skyldige besluta att

loppet) får skatte- skatteavdrag inte skall

myndigheten efter an- göras med större belopp än

sökan av den att den skattskyldige

skattskyldige förordna har medel som behövs för

antingen att hans eget och familjens

skatteavdrag över huvud underhåll (förbehålls-

taget inte skall göras beloppet).

eller att för skatte-

avdraget får tas i

anspråk endast vad av

lönen överskjuter för-

behållsbeloppet.

 Förbehållsbeloppet Förbehållsbeloppet

beräknas med ledning avberäknas

bestämmelserna i en-

15 kap. 6 a § ligt

utsökningsbalken. 7 kap.

 4

 och

 5 §§

 utsöknings-

 balken.

 Har

 ett

 förbehållsbelopp

 bestämts

 i

 ett

 beslut

 om

 utmätning

 av

 lön

 i

 ett

 mål

 hos

 kronofogde-

 myndigheten,

 skall

 detta

 förbe-

 hålls-

 belopp

 tillämpas

 under

 den

 tid

 beslutet

 gäller

 också

 i

 fråga

 om

 avdrag

 för

 kvarstående

 skatt.

 Arbetsgivare skall tillämpa beslut om skatteavdrag enligt första stycket senast

från och med det utbetalningstillfälle som inträffar sedan en vecka förflutit

från det han fått del av beslutet eller, om det inte kan ske, inom fyra dagar

efter nämnda utbetalningstillfälle tillställa den skattskyldige det belopp som

skulle ha tillkommit denne om beslutet tillämpats.

45 §

 3 mom. Sker avdrag för preliminär A-skatt för arbetstagare, som är försatt i

konkurs, och kan det antagas att avdraget är större än som fordras för att den

preliminära skatten skall motsvara den slutliga skatten, må skattemyndigheten

efter ansökan av konkursboet genom jämkning förordna om minskning av

skatteavdraget och i samband därmed meddela beslut om utbetalning till

konkursboet av för mycket innehållen preliminär skatt.

 Motsvarande gäller Motsvarande

efter ansökan gäller

av kronofogdemyndighet efter

när lön tages i anspråkansökan

genom införsel eller av

utmätning. kronofogdemyndighet

 när

 lön

 tas

 i

 anspråk

 genom

 utmätning.

75 a §[3]

 Har betalningsskyldighet enligt 75 § ålagts både arbetsgivare och arbetstagare

och vistas arbetstagaren på känd ort inom riket, får arbetsgivaren krävas endast

om det kan antagas att arbetstagaren har underrättats om sin skyldighet att

betala skattebeloppet.

 Efterkommer Om

arbetsgivaren inte arbetsgivaren

anmodan att betala inte

beloppet, får det följer

uttagas i den ordning en

som stadgas i fråga om an-

indrivning av skatt. modan

Införsel får dock ej att

beviljas. betala

 beloppet,

 får

 det

 tas

 ut

 i

 den

 ordning

 som

 föreskrivs

 i

 fråga

 om

 indrivning

 av

 skatt.

 Vid

 utmätning

 av

 lön

 har

 en

 sådan

 fordran

 inte

 företrädesrätt

 enligt

 7

 kap.

 14 §

 utsöknings-

 balken.

 Arbetsgivare eller arbetstagare, som är skyldig att betala mot underlåtet

skatteavdrag svarande belopp, skall också betala dröjsmålsavgift på beloppet.

Som förfallodag räknas därvid den dag då beloppet skulle ha betalats om

skatteavdrag hade gjorts.

 Om arbetsgivare efter omprövning eller överklagande av skattemyndighets beslut

har funnits inte vara ansvarig för arbetstagares skatt, skall skattemyndigheten

till arbetsgivaren återbetala skatt, som han har betalat för arbetstagaren, samt

betald dröjsmålsavgift. På skattebeloppet beräknas restitutionsränta. I fråga om

ränteberäkningen gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 69 § 2 mom.

 Står arbetsgivare i skuld för restförd skatt eller arbetstagares skatt, för

vilken betalningsskyldighet har ålagts honom, har han dock rätt att få ut endast

vad som överstiger det obetalda skattebeloppet och dröjsmålsavgift. I lagen

(1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter finns också

föreskrifter som begränsar rätten till återbetalning.

 Har arbetstagares skatt uttagits hos arbetsgivare, skall, om indrivningskvitto

överlämnas till arbetsgivaren, nämnda förhållanden anmärkas på

indrivningskvittot.

76 §[4]

 Arbetsgivare som har betalat skatt i enlighet med beslut om betalnings-

skyldighet enligt 75 § får söka beloppet åter av arbetstagaren. Den arbetsgivare

som vill söka belopp åter av arbetstagaren skall till kronofogdemyndigheten ge

in det kvitto som han har fått vid betalningen eller på annat sätt styrka, att

han har betalat skatten.

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

får hos arbetstagaren får

driva in beloppet i hos

den ordning som gäller arbetstagaren

för indrivning av driva

skatt. Införsel får dockin

inte beviljas. beloppet

 i

 den

 ordning

 som

 gäller

 för

 indriv-

 ning

 av

 skatt.

 Vid

 utmätning

 av

 lön

 har

 en

 sådan

 fordran

 inte

 före-

 trädesrätt

 enligt

 7 kap.

 14 §

 ut-

 sökningsbalken.

 Bestämmelsen i 4 § preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om

arbetsgivarens regressfordran enligt första stycket.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

 [2] Senaste lydelse 1992:680.

 [3] Senaste lydelse 1992:1176.

 [4] Senaste lydelse 1992:624.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt

 Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1958:295) om sjömansskatt[1] skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

18 §[2]

 Har en redare, som inte har verkställt skatteavdrag, betalat skatt för en

sjöman, får redaren söka beloppet åter av sjömannen. Den redare som vill söka

beloppet åter av sjömannen skall till kronofogdemyndigheten ge in det kvitto som

han har fått vid betalningen eller på annat sätt styrka, att han har betalat

skatten.

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

får hos sjömannen driva får hos sjömannen driva in

in beloppet i den beloppet i den ordning

ordning som gäller för som gäller för indrivning

indrivning av skatt. av skatt. Vid utmätning

Införsel får dock inte av lön har fordringen

beviljas. inte företrädesrätt enligt

 7 kap. 14 § utsökningsbal-

 ken.

 Bestämmelsen i 4 § preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om redarens

regressfordran enligt första stycket.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Lagen omtryckt 1970:933.

 [2] Senaste lydelse 1992:626.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1970:215) om arbetsgivares kvitt-

ningsrätt

 Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 §[1]

 Skatteavdrag samt Skatteavdrag har

införsel, som beslutats företräde framför kvittning

innan lönefordringen enligt denna lag. Det-

förfallit till samma gäller utmätning av

betalning, har företräde lön för sådan fordran som

framför kvittning enligt har företrädesrätt enligt 7

denna lag. kap. 14 § utsök-

 ningsbalken, om

 utmätningen har beslutats

 innan lönefordringen för-

 Är arbetsgivarens fallit till betalning.

fordran sådan att rätt Är arbetsgivarens

till kvittning fordran sådan att rätt

föreligger enligt 3 § ochtill kvittning föreligger

vill arbetsgivaren enligt 3 § och vill

kvitta mot belopp som arbetsgivaren kvitta mot

han ålagts att innehålla belopp som han ålagts att

genom beslut om utmät- innehålla genom beslut om

ning av lön, beslutar utmätning av lön för en

kronofogdemyndigheten fordran som inte har

om beloppets fördelning företrädesrätt enligt

mellan arbetsgivaren 7 kap. 14 §

och utmätningssökanden utsökningsbalken, be-

efter fordringarnas slutar

storlek. kronofogdemyndigheten om

 beloppets fördelning

 mellan arbetsgivaren och

 I övrigt får kvittning utmätningssökanden efter

ej åberopas mot beslut fordringarnas storlek.

om utmätning av lön. I övrigt får kvittning

 inte åberopas mot beslut

 om utmätning av lön.

 Talan mot kronofogde- Kronofogdemyndighetens

myndighetens beslut beslut enligt andra

enligt andra stycket stycket får överklagas hos

föres i hovrätten genom tingsrätten utan

besvär. Talan är ej inskränkning till viss

inskränkt till viss tid. tid. Vid överklagandet

 och vid handläggningen i

 domstol tillämpas 18 kap.

 utsökningsbalken.

------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. I fråga om beslut enligt

5 § andra stycket som meddelats av kronofogdemyndighet före ikraftträdandet

gäller äldre föreskrifter.

 **Fotnot**

 [1] Senaste lydelse 1981:833.

2.5 Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979)

 Härigenom föreskrivs att 1, 3 och 9 §§ förmånsrättslagen (1970:979) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §

 Vid utmätning eller konkurs har borgenärer inbördes rätt till betalning enligt

denna lag. Föreskrift om lika rätt till betalning innebär att varje borgenär får

betalt i förhållande till sin fordran.

 I fråga om företräde tillI fråga om företräde till

betalning vid införsel betalning vid utmätning

gäller särskilda av lön gäller särskilda

bestämmelser. bestämmelser.

3 §

 Förmånsrätt består, även Förmånsrätt består, även om

om fordringen överlåtes fordringen överlåts eller

eller tages i anspråk tas i anspråk genom

genom utmätning eller utmätning eller på annat

införsel eller på annat sätt övergår till annan.

sätt övergår till annan.

9 §[1]

 Särskilda förmånsrätter gäller inbördes efter paragrafernas följd och efter den

i 4-7 §§ angivna numreringen.

 Förmånsrätt enligt 4 § 3 har dock företräde framför förmånsrätt enligt 4 § 2 på

grund av annan retentionsrätt än som avses i 3 kap. 39 § sjölagen (1994:1009).

 Förmånsrätt på grund av utmätning har företräde framför förmånsrätt på grund av

företagsinteckning, vilken har sökts samma dag som beslutet om utmätning

meddelades eller senare, och framför förmånsrätt på grund av annan inteckning,

vilken har sökts samma inskrivningsdag som ett ärende angående anteckning om

utmätningen har tagits upp eller senare.

 Utmätning ger företräde Utmätning ger företräde

framför senare utmätning framför senare utmätning

av samma egendom, om ej av samma egendom, om

annat följer av 4 kap. inte annat följer av

30 § andra stycket eller 4 kap. 30 § andra stycket

7 kap. 13 § eller 7 kap. 13 §

utsökningsbalken. utsökningsbalken. Utmät-

Utmätning för flera ning för flera fordringar

fordringar på en gång gerpå en gång ger lika rätt,

lika rätt. Om det om inte något annat följer

inbördes företrädet i av 7 kap. 14 eller 16 §

övrigt mellan fordringar utsökningsbalken. Om det

med samma slag av inbördes företrädet i övrigt

förmånsrätt finns för vissamellan fordringar med

fall särskilda bestäm- samma slag av förmånsrätt

melser. finns för vissa fall sär-

 skilda bestämmelser.

 Vad i denna paragraf föreskrives om förmånsrätt på grund av utmätning tillämpas

även i fråga om förmånsrätt på grund av betalningssäkring.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Senaste lydelse 1994:1018.

2.6 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349)

 Härigenom föreskrivs att 9 kap. 3 § studiestödslagen (1973:349)[1] skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

9 kap.

3 §[2]En fordran på studiestöd kan inte överlåtas.

 En fordran på En fordran på studiehjälp

studiehjälp eller eller studiemedel får

studiemedel får inte tas inte tas i anspråk genom

i anspråk genom utmätningutmätning. Andra ford-

eller införsel. Andra ringar på studiestöd kan

fordringar på studiestöd tas i anspråk genom

kan utmätas och tas i utmätning av lön enligt 7

anspråk genom införsel i kap. utsökningsbalken.

den ordning och i den

omfattning som anges i

7 kap. och 15 kap.

utsökningsbalken.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Lagen omtryckt 1987:303.

 [2] Senaste lydelse 1988:141.

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan

näringsidkare m. fl

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan

näringsidkare m.fl.

 dels att 14 §[1] skall upphöra att gälla,

 dels att 12, 16 och 18 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

12 §[2]

 Ansökan om handräckning skall göras skriftligen. Den skall innehålla uppgift om

hur stor del av kreditfordringen som utestår obetald. Om säljaren gör anspråk på

dröjsmålsränta eller, i fall då avtalet innehåller förbehåll som avses i 6 §

andra stycket, ersättning för reparation eller annan åtgärd beträffande varan,

skall i ansökningen också uppges vad säljaren fordrar i den delen. Vid

ansökningen skall fogas styrkt avskrift av den handling som anges i 11 §.

 Utsökningsavgift skall förskotteras av sökanden, om kronofogdemyndigheten begär

det. Betalas inte förskott inom förelagd tid, får handräckningen inställas.

 I fråga om handräckning I fråga om handräckning

enligt denna lag enligt denna lag

tillämpas bestämmelserna tillämpas bestämmelserna

om verkställighet i 16 om verkställighet i 16

kap. 10-12 §§ kap. 10-12 a §§

utsökningsbalken. utsökningsbalken.

16 §[3]

 Talan mot beslut i Beslut om handräckning

fråga om handräckning försfår överklagas hos

i hovrätten genom besvär.tingsrätten. Vid

Besvär skall anföras inomöverklagandet och vid

tre veckor från det att handläggningen i domstol

beslutet delgavs tillämpas 18 kap.

klaganden. Mot utsökningsbalken.

hovrättens beslut får Hovrättens beslut får inte

talan ej föras. överklagas.

 Är köparen eller säljaren missnöjd med värdering eller annan åtgärd vid

handräckningen, är han oförhindrad att väcka talan mot den andre vid domstol.

 Visar inte säljaren att han har väckt talan vid domstol inom en månad efter det

att beslutet om handräckning vann laga kraft mot honom, får köparen hos

kronofogdemyndigheten lyfta belopp som har nedsatts enligt 10 § första stycket.

 **Fotnot**

 [1] Senaste lydelse av 14 § 1981:802.

 [2] Senaste lydelse 1988:395.

 [3] Senaste lydelse 1981:802.

18 §[4]

 Ansökan om verkställighet av dom varigenom köparen har förpliktats återlämna

vara som har sålts genom avbetalningsköp görs skriftligen eller muntligen,

varvid domen skall ges in.

 I fråga om I fråga om

verkställigheten verkställigheten tillämpas

tillämpas 14 § och, om ej16 kap. 12 a § utsöknings-

annat följer av domen, balken och, om inte något

15 §. Beträffande talan annat följer av domen, 15

mot §. Beträffande talan mot

kronofogdemyndighetens kronofogdemyndighetens

värdering tillämpas 16 § värdering tillämpas 16 §

andra och tredje andra och tredje

styckena. styckena.

_________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Föreskrifterna i 12, 14

och 18 §§ gäller i sin äldre lydelse i fråga om ansökningar om handräckning som

gjorts före ikraftträdandet. Föreskrifterna i 16 § gäller i sin äldre lydelse i

fråga om beslut som meddelats av kronofogdemyndighet före ikraftträdandet.

 **Fotnot**

 [4] Senaste lydelse 1981:802.

2.8 Förslag till lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189)

 Härigenom föreskrivs att 13 § bötesverkställighetslagen (1979:189) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

13 §

 Mot Åklagaren i den ort där

kronofogdemyndighets den bötfällde finns får

förordnande enligt 12 § överklaga ett förordnande

får åklagaren i den ort av en kronofogde-

där den bötfällde finns myndighet enligt 12 § hos

föra talan genom besvär tingsrätten i samma ort.

hos tingsrätten i samma Överklagandet skall ha

ort. Besvärshandling kommit in till rätten

skall ha kommit in till inom tre veckor från den

rätten inom tre veckor dag då åklagaren fick del

från den dag då åklagarenav beslutet. I ärendet

fick del av beslutet. I tillämpas lagen

ärendet äger lagen (1946:807) om

(1946:807) om handläggning av domstols-

handläggning av dom- ärenden. Därvid skall i

stolsärenden motsvarande fråga om överklagandet

tillämpning. Därvid skallgälla vad som i den lagen

i fråga om sägs om ansökan. Vid annan

besvärshandlingen gälla handläggning än som sägs i

vad som i den lagen sägs 3 eller 4 § samma lag

om ansökan och skall vid skall rätten bestå av en

annan handläggning än somlagfaren domare och

sägs i 3 eller 4 § samma nämnd.

lag rätten bestå av en

lagfaren domare och

nämnd.

 Mot Kronofogdemyndighetens

kronofogdemyndighets beslut att inte meddela

beslut att icke meddela förordnande enligt 12 § får

förordnande enligt 12 § inte överklagas. Den

får talan ej föras. Den bötfällde får dock begära

bötfällde får dock begäraprövning av beslutet i

prövning av beslutet i samband med klagan över

samband med klagan över utmätning.

utmätning eller införsel.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare

 Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare[1] skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

18 §[2]

 Beslut om betalningsskyldighet enligt 16 § första stycket skall fattas av

skattemyndigheten.

 Den som har fullgjort betalningsskyldighet i enlighet med ett beslut enligt

16 § får söka beloppet åter av F-skattesedelsinnehavaren. Den som vill söka

beloppet åter skall till kronofogdemyndigheten ge in det kvitto som han fått vid

betalningen eller på annat sätt styrka, att han har betalat avgifterna.

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

får hos får hos

F-skattesedelsinnehavarenF-skattesedelsinnehavaren

driva in beloppet i den driva in beloppet i den

ordning som gäller för ordning som gäller för

indrivning av indrivning av

arbetsgivaravgifter. arbetsgivaravgifter. Vid

Införsel får dock inte utmätning av lön har

beviljas. fordringen dock inte

F-skattesedelsinnehava- företrädesrätt enligt 7

ren skall betala kap. 14 § utsöknings-

dröjsmålsavgift på balken. F-skattesedels-

beloppet. innehavaren skall betala

 dröjsmålsavgift på

 beloppet.

 Bestämmelsen i 4 § preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om

regressfordran enligt andra stycket.

__________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Lagen omtryckt 1991:98.

 [2] Senaste lydelse 1993:908.

2.10Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617)

 Härigenom föreskrivs att 6 § utsökningsregisterlagen (1986:617) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

6 §[1]

 Utöver de uppgifter som anges i 4 och 5 §§ får utsökningsregistret, i den

utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen

bestämmer, innehålla uppgifter om

 1. exekutionstitel, 1. exekutionstitel,

skuldens storlek, skuldens storlek,

arbetsgivare eller arbetsgivare eller annan

annan utbetalare av utbetalare av ersättning

ersättning som avses i som avses i 7 kap. 1 §

7 kap. 1 § eller 15 kap. utsökningsbalken, medels-

2 § utsökningsbalken, slag, dag när skulden

medelsslag, dag när fastställdes och när den

skulden fastställdes och förföll till betalning,

när den förföll till influtna medel, den tid-

betalning, influtna me- punkt vid vilken skulden

del, den tidpunkt vid presk-riberas samt andra

vilken skulden förhållanden av betydelse

preskriberas samt andra för

förhållanden av betydelsebetalningsskyldig-heten

för betal- som framgår av exeku-

ningsskyldigheten som tionstiteln eller av

framgår av exekutions andra handlingar i målet,

titeln eller av andra

handlingar i målet,

 2. de verkställighetsåtgärder som har begärts av sökanden,

 3. den som sökt verkställigheten och vad som i övrigt behövs för utbetalning av

influtna medel och annan redovisning,

 4. ställd säkerhet, uppskov och avbetalningsplan,

 5. utmätning, exekutiv 5. utmätning, exekutiv

försäljning, införsel, försäljning, avräkning och

avräkning och betal- betalningssäkring,

ningssäkring,

 6. kvarstad och återtagande av vara,

 7. bötesförvandling,

 8. betalningsinställelse och likvidation,

 9. skuldsanering enligt skuldsaneringslagen (1994:334), konkurs, ackord,

näringsförbud och förordnande av god man enligt 2 § ackordslagen (1970:847),

 10. förhör eller annan åtgärd som har vidtagits för efterforskning av

tillgångar,

 10 a. förekomst av och tidpunkt för gäldenärsutredning enligt 6 § lagen

(1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m.,

 11. redovisningen av verkställighetsuppdraget,

 12. adminstrativa och tekniska uppgifter som behövs för registrets användning.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Senaste lydelse 1994:343.

2.11Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672)

 Härigenom föreskrivs i fråga om konkurslagen (1987:672)

 dels att 3 kap. 4 och 7 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 14 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 kap.

4 §

 Gäldenären får behålla lönFör att ta i anspråk

och inkomst som vid gäldenärens lön och därmed

utmätning jämställs med jämställda förmåner som

lön, om beloppet inte överstiger förbe-

betalts ut vid hållsbeloppet får

konkursens början, samt förvaltaren för

inkomst av sådant slag konkursboets räkning hos

som gäldenären förvärvar kronofogdemyndigheten

därefter. Detta gäller begära utmätning enligt

dock inte i den mån in- 7 kap. utsökningsbalken.

komsten, efter skatte- Att utmätning av lön som

avdrag, uppenbart pågår vid konkursens början

överstiger vad som behövskan fortsätta för

för gäldenärens och hans konkursboets räkning

familjs underhåll samt följer av 7 kap. 19 §

för annan un- andra stycket utsök-

derhållsskyldighet som ningsbalken.

gäldenären har. Om rätten

till pension eller liv-

ränta är sådan att den kan

utmätas, får konkursboet

förfoga över den.

 Vad som sägs om lön

tillämpas också i fråga om

periodiskt utgående

ersättning för

utnyttjande av rätt till

litterärt eller konst-

närligt verk eller annat

sådant.

 Gäldenären är skyldig att

underrätta förvaltaren om

sådan inkomst som avses

i första och andra

styckena. Vill

förvaltaren göra anspråk på

inkomsten, skall han

underrätta arbetsgivare

eller annan som skall

utge förmånen. Innan sådan

underrättelse har lämnats

får förfallet belopp be-

talas ut till gäldenären.

7 §

 Sedan beslut om Sedan beslut om konkurs

konkurs har meddelats, har meddelats, får

får egendom som hör till egendom som hör till

konkursboet inte utmätas konkursboet inte utmätas

för fordran hos för fordran hos gäldenären,

gäldenären. Om det ändå om inte något annat följer

sker, är åtgärden utan av 7 kap. 19 § första

verkan. stycket utsökningsbalken.

 En utmätning som sker i

 strid mot detta är utan

 verkan.

7 kap.

14 a §

 Att förvaltaren hos

 kronofogdemyndigheten

 kan begära utmätning av lön

 och därmed jämställda

 förmåner framgår av 3 kap.

 4 §.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Föreskrifterna i 3 kap.

4 § tredje stycket gäller i sin äldre lydelse om en förvaltare före

ikraftträdandet har gjort anspråk på en förmån som avses i den paragrafen.

2.12Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1488) om handläggning av vissa

ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret

 Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1991:1488) om handläggning av vissa

ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 §

 Fordran på Fordran på familjebidrag

familjebidrag får inte får inte överlåtas och inte

överlåtas och inte hellerheller tas i anspråk

tas i anspråk genom genom utmätning.

utmätning eller införsel.

-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

2.13Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497)

 Härigenom föreskrivs att 6 och 24 §§ lönegarantilagen (1992:497) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

6 §

 Den som är berättigad Den som är berättigad

till underhåll har rätt till underhåll har rätt

till garantibelopp för till garantibelopp för

underhållsbidrag som har underhållsbidrag som har

innehållits genom innehållits genom

införsel. Allmänna utmätning av lön. Allmänna

försäkringskassor som harförsäkringskassor som har

betalat ut betalat ut

bidragsförskott för bidragsförskott för under-

underhållsbidrag har hållsbidrag har inte rätt

inte rätt till garanti- till garantibelopp.

belopp.

24 §

 Innan garantibelopp Innan garantibelopp

betalas ut skall betalas ut skall

länsstyrelsen verkställa länsstyrelsen verkställa

skatteavdrag samt skatteavdrag samt avdrag

avdrag med belopp som med belopp som skall

skall innehållas på grundinnehållas på grund av be-

av beslut om införsel slut om utmätning av lön.

eller utmätning i lön. Dessutom skall avräkning

Dessutom skall avräkning göras för förskottsbetal-

göras för ning som skett enligt

förskottsbetalning som 11 kap. 14 § konkurslagen

skett enligt 11 kap. (1987:672) och som avser

14 § konkurslagen fordringar som omfattas

(1987:672) och som av- av garantin.

ser fordringar som

omfattas av garantin.

__________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

2.14Förslag till lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830)

 Härigenom föreskrivs att 32 § konsumentkreditlagen (1992:830) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

32 §

 I fråga om handräckning I fråga om handräckning

och verkställighet av och verkställighet av

dom, som anges i 31 § dom, som anges i 31 §

tredje stycket, tredje stycket, tillämpas

tillämpas i övrigt 12 § i övrigt 12 § andra och

andra och tredje tredje styckena samt

styckena samt 14-18 §§ 15-18 §§ lagen (1978:599)

lagen (1978:599) om om avbetalningsköp mellan

avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl.,

näringsidkare m.fl., varvid hänvisningen i 16 §

varvid hänvisningen i 16 §tredje stycket till 10 §

tredje stycket till 10 § första stycket skall avse

första stycket skall 18 § första stycket denna

avse 18 § första stycket lag.

denna lag.

_________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Äldre föreskrifter

gäller fortfarande i fråga om ansökningar om handräckning som gjorts före

ikraftträdandet. I fråga om beslut som meddelats av kronofogdemyndighet gäller

dock äldre föreskrifter endast om beslutet meddelats före ikraftträdandet.

2.15Förslag till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga

fordringar m.m.

 Härigenom föreskrivs att 2, 6 och 13 §§ lagen (1993:891) om indrivning av

statliga fordringar m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 §[1]

 Under indrivningen får Under indrivningen

införsel enligt 15 § gäller bestämmelserna i

utsökningsbalken ske för 7 kap. 14 §

fordringar som påförts utsökningsbalken om

enligt bestämmelserna i företrädesrätt vid utmätning

 av lön för böter och viten

 samt för fordringar som

 påförts enligt

 bestämmelserna i

 1. uppbördslagen (1953:272), om inte annat föreskrivs i den lagen,

 2. lagen (1958:295) om sjömansskatt, om inte annat föreskrivs i den lagen,

 3. lagen (1972:435) om överlastavgift,

 4. lagen (1976:206) om felparkeringsavgift,

 5. lagen (1972:339) om saluvagnsskatt,

 6. lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter,

 7. lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, om inte

annat föreskrivs i den lagen,

 8. fordonsskattelagen (1988:327),

 9. lagen (1989:471) om investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten,

 10. lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatt,

 11. lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatt artister

m.fl.,

 12. mervärdesskattelagen (1994:200), eller

 13. lagen (1994:419) om brottsofferfond.

 Att införsel får ske för

böter och viten är

föreskrivet i 15 kap.

1 § 2 utsökningsbalken.

6 §

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

skall, utöver vad som skall, utöver vad som

följer av 4 kap. 9 § följer av 4 kap. 9 c §

utsökningsbalken, göra utsökningsbalken, göra den

den utredning om utredning om gäldenärens

gäldenärens ekonomiska ekonomiska förhållanden

förhållanden som behövs försom behövs för att en

att en lämplig lämplig indrivningsåtgärd

indrivningsåtgärd skall skall kunna bestämmas

kunna bestämmas (gälde- (gäldenärsutredning).

närsutredning).

13 §

 Sedan kronofogdemyndigheten beslutat att ta säkerhet i anspråk gäller, om

säkerheten utgörs av

 1. pant: att den får tillgodogöras i den ordning som gäller för utmätt egendom,

 2. borgen: att den 2. borgen: att den

genast får utsökas och genast får utsökas och att

att bestämmelserna om bestämmelserna om in-

indrivning i denna lag drivning i denna lag då

då gäller samt att gäller samt att utmätning

införsel får äga rum om av lön med företrädesrätt

det är medgivet för den enligt 2 § får äga rum om

fordran som säkerheten det är medgivet för den

avser, fordran som säkerheten

 avser,

 3. företagshypoteksbrev: att utmätning genast får ske i den egendom som

omfattas av företagshypoteket, även när detta gäller i annan näringsverksamhet

än gäldenärens.

__________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Senaste lydelse 1994:423.

2.16Förslag till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334)

 Härigenom föreskrivs att 8 och 25 §§ skuldsaneringslagen (1994:334) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

8 §

 Vid en skuldsanering skall bestämmas

 1. vilka fordringar som enligt 6 § skall omfattas av skuldsaneringen och vad

som enligt 7 § skall gälla för dem,

 2. vilket belopp som skall fördelas mellan borgenärerna,

 3. en betalningsplan som visar när och hur kvarstående belopp av varje

borgenärs fordran skall betalas.

 Belopp som avses i Belopp som avses i

första stycket 2 skall första stycket 2 skall

bestämmas så att bestämmas så att

skuldsaneringen tar i skuldsaneringen tar i

anspråk gäldenärens anspråk gäldenärens

samtliga tillgångar och samtliga tillgångar och

inkomster efter avdrag inkomster efter avdrag

för vad som skall för vad som skall

förbehållas gäldenären förförbehållas gäldenären för

hans och hans familjs hans och hans familjs

försörjning. Därvid skallförsörjning. Därvid skall

bestämmelserna i 15 kap. bestämmelserna i 7 kap. 4

6 a § utsökningsbalken omoch 5 §§ utsökningsbalken

förbehållsbelopp vara väg-om förbehållsbelopp vara

ledande. Vid vägledande. Vid

skuldsaneringen får be- skuldsaneringen får be-

stämmas att förbehåll ävenstämmas att förbehåll även

skall göras för betalningskall göras för betalning

av en fordran som, av en fordran som,

enligt 6 § tredje enligt 6 § tredje stycket

stycket eller beslut eller beslut som fattas

som fattas med stöd av med stöd av 6 § andra

6 § andra stycket, inte stycket, inte omfattas

omfattas av av skuldsaneringen.

skuldsaneringen.

 Av fördelningen enligt första stycket 2 skall framgå hur stor procentandel av

fordringarnas belopp som skall kvarstå.

 Den betalningsplan som skall bestämmas enligt första stycket 3 skall löpa under

fem år, om det inte finns särskilda skäl att bestämma en längre eller kortare

tid.

 25 §

 Efter Efter

kronofogdemyndighetens kronofogdemyndighetens

beslut om att inleda beslut om att inleda

skuldsanering får skuldsanering får

utmätning eller införsel utmätning för fordringar

för fordringar som som uppkommit

uppkommit dessförinnan dessförinnan inte äga rum

inte äga rum innan fråganinnan frågan om

om skuldsanering är skuldsanering är avgjord,

avgjord, om inte, efter om inte, efter

överlämnande eller överlämnande eller

överklagande, rätten på överklagande, rätten på

begäran av en borgenär begäran av en borgenär

bestämmer annat. Om bestämmer annat. Om

utmätning eller införsel utmätning

ändå sker är åtgärden utanändå sker är åtgärden utan

verkan. verkan.

 Första stycket gäller inte fordringar, som enligt 6 § tredje stycket inte

omfattas av skuldsaneringen.

 Vad som sägs i denna paragraf tillämpas även i fråga om beslut om

betalningssäkring och verkställighet av sådant beslut.

__________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

2.17Förslag till lag om ändring i sjölagen (1994:1009)

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 48 § sjölagen (1994:1009) skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 kap.

48 §

 Sjöpanträtt består även omSjöpanträtt består även om

fordringen överlåts ellerfordringen överlåts eller

tas i anspråk genom tas i anspråk genom

utmätning eller införsel utmätning eller på annat

eller på annat sätt övergårsätt övergår till någon

till någon annan. annan.

__________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

3 Ärendet och dess beredning

Kronofogdemyndigheternas huvudsakliga uppgift är att handlägga mål om

verkställighet enligt utsökningsbalken (UB), s.k. utsökningsmål.

Riksskatteverket (RSV) har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av utsök-

ningsbalken, som trädde i kraft den 1 januari 1982. RSV har därvid avlämnat tre

rapporter, vilka har lett till viss lagstiftning. I detta ärende tar regeringen

upp återstående huvudfrågor i slutrapporten, RSV Rapport 1992:1 Översyn av

utsökningsbalken, som huvudsakligen behandlar frågor om löneexekution och

målhantering hos kronofogdemyndigheten. En sammanfattning av rapporten samt dess

lagförslag finns i bilagorna 1 och 2. Rapporten har remissbehandlats. En

förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av

remissyttrandena finns tillgänglig i Justitiedepartementet (dnr Ju92/1673).

 Regeringen beslutade den 19 maj 1994 att inhämta Lagrådets yttrande över de

förslag som utarbetats i ärendet. Remissen till Lagrådet omfattade även ett

förslag till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och

handräckning. Detta förslag har inte tagits med i propositionen, eftersom det

bör tas upp i samband med andra frågor som gäller den summariska processen och

som för närvarande bereds i ett annat sammanhang. De lagförslag som remitterades

till Lagrådet finns i bilaga 4.

 Lagrådet har föreslagit vissa kompletteringar av övergångsbestämmelserna till

förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken och har i övrigt lämnat

förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5.

 Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Regeringen återkommer

till detta i författningskommentaren. Dessutom har en del redaktionella

ändringar gjorts i lagtexten.

4 Något om nuvarande ordning och reformbehovet

Löneexekution är en sammanfattande benämning för utmätning av lön och införsel i

lön. Båda dessa former av löneexekution används för att ta i anspråk en

gäldenärs inkomst, men de företer också en del olikheter sinsemellan.

Löneexekutionen är en mycket viktig del av kronofogdemyndigheternas

verkställighetsuppgifter. Den svarar både för en stor del av myndigheternas

arbetsuppgifter och för en stor del av de pengar som drivs in. Det är givetvis

av vital betydelse att systemet är så effektivt som möjligt. Detta kan inte

sägas vara fallet i dag, till stor del beroende just på att reglerna inte är

enhetliga.

 Införsel får bara ske för fordran på underhållsbidrag och i de flesta s.k.

allmänna mål, dvs. mål där fordringen är av offentligrättslig natur och

tillkommer staten eller något annat offentligt subjekt. Löneutmätning får

däremot ske för alla sorters fordringar. Införsel har företräde framför

löneutmätning. Den som vill ha löneexekution för en fordran på underhållsbidrag

väljer lämpligast att ansöka om införsel, eftersom denna verkställighetsform har

bäst rätt. Om sökanden därutöver vill kunna få del av andra tillgångar, t.ex.

överskjutande skatt eller annan lös egendom, måste han dessutom göra ansökan om

utmätning. Detta gäller inte bara för enskilda fordringsanspråk, utan även när

försäkringskassan söker verkställighet mot den underhållsskyldige för utbetalt

bidragsförskott.

 När det gäller de belopp som gäldenären skall få förbehålla sig för sitt

uppehälle finns olika normer och beräkningsgrunder för utmätning av lön och för

införsel. Denna ordning innebär vissa problem.

 Vid införsel för t.ex. löpande underhållsbidrag förekommer det att hela

utrymmet för införsel inte behöver utnyttjas. Detta innebär i sin tur att det

kan finnas utrymme för beslut om utmätning av lön i ett annat mål som är

anhängigt samtidigt. Sådana s.k. parallella beslut är resurskrävande för alla

inblandade.

 Införsel får ske utan några tidsbegränsningar. Utmätning av lön däremot får

tillämpas i sammanlagt högst sex månader under samma kalenderår, och under två

år efter varandra får inte lönen i följd eller utan större uppehåll tas i

anspråk under längre tid än sex månader. Man brukar i detta sammanhang tala om

tidskonsumtion. Reglerna om tidskonsumtion är svårtillämpade, särskilt när det

samtidigt finns två beslut om löneutmätning, varav ett avser lön och det andra

avser dagersättning som betalas ut av t.ex. försäkringskassan.

Tidskonsumtionsberäkningen kan föranleda mycket arbete för både myndigheterna

och arbetsgivarna.

 Under konkurs får utmätning av lön inte ske. Däremot får införsel ske, om inte

konkursförvaltaren tar gäldenärens lön i anspråk för konkursboets räkning genom

att begära att arbetsgivaren redovisar en viss del av lönen till förvaltaren.

Förfarandet är omständligt för förvaltarna. Det används i praktiken inte ofta

och resultatet blir då att gäldenären får behålla hela sin lön. Ett sätt att

bättre kunna ta i anspråk lönen skulle vara att löneexekution för konkursboets

räkning kunde ske genom kronofogdemyndighetens försorg även under konkurs.

 Även själva handläggningsordningen för utsökningsmål är splittrad. De flesta

allmänna mål, alltså där fordringen tillkommer staten eller något annat

offentligt subjekt, handläggs numera lika och är föremål för kontinuerlig

bevakning och verkställighet tills de antingen är fullt betalda eller har

preskriberats. Övriga mål, de s.k. enskilda målen, redovisas däremot åter till

sökanden så snart det konstaterats att verkställighet eller vidare

verkställighet inte kan ske.

 Av de enskilda mål som handläggs och redovisas av myndigheterna under ett år

återkommer ungefär hälften under påföljande år. Detta innebär ett mycket stort

arbete för myndigheterna med att registrera och redovisa dessa mål gång på gång.

Även för borgenärerna och arbetsgivarna - och i någon mån för gäldenärerna -

innebär denna ordning en belastning. Borgenärerna i dessa mål missgynnas också

på så sätt att de går miste om verkställighet för sina fordringar, om målet inte

finns inne för handläggning när tillgångar yppas, medan de flesta allmänna mål

däremot är föremål för kontinuerlig bevakning och verkställighet. Handläggningen

skulle förenklas betydligt om de enskilda målen också handlades mer

kontinuerligt.

 Såsom framgått hänger svagheterna i nuvarande ordning i stor utsträckning

samman med att olika typer av mål behandlas på olika sätt och att den rättsliga

regleringen är splittrad och därigenom svårtillämpad. En reform på det aktuella

området bör därför ha två huvuddrag. Ett enhetligt löneexekutivt institut bör

införas. Själva målhanteringen hos kronofogdemyndigheten bör göras enklare och

mer enhetlig. Båda dessa komponenter syftar till ett effektivare och bättre

system för indrivning av fordringar.

5 Löneexekution

5.1 Ett enhetligt löneexekutivt institut

Regeringens förslag: Ett enhetligt löneexekutivt

institut införs. Verkställighetsformen införsel

avskaffas. All löneexekution skall ske genom

utmätning av lön.

 RSV:s förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna har nästan genomgående godtagit förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Som redan nämnts finns det vissa skillnader

mellan införsel och utmätning av lön. Införsel får ske för vissa privilegierade

fordringsslag, nämligen för underhållsbidrag enligt föräldrabalken och

äktenskapsbalken och för flertalet utländska underhållsbidrag, för skatter och

allmänna avgifter i särskilt angivna fall samt för böter och viten. Införsel får

ske utan begränsning i tiden och de belopp som måste förbehållas gäldenären för

hans eget uppehälle, de s.k. förbehållsbeloppen, är relativt låga. Utmätning av

lön får ske för alla fordringar i både enskilda och allmänna mål, dock högst sex

månader per kalenderår och med något högre förbehållsbelopp. Införsel har före-

träde framför utmätning.

 Samtidigt företer de båda verkställighetsformerna likheter i de flesta av-

seenden. I båda fallen åläggs arbetsgivare eller annan utbetalare att innehålla

ett visst belopp från gäldenärens lön eller annan ersättning och att redovisa

detta till kronofogdemyndigheten, medan gäldenären förbehålls ett visst belopp

för eget uppehälle m.m. Handläggningen riktar sig mot fysiska personer och samma

forumregler gäller. Kronofogdemyndigheten har i båda fallen möjlighet att ändra

tidigare meddelade beslut.

 Möjligheten att införa ett enhetligt löneexekutivt institut övervägdes i

förarbetena till utsökningsbalken (prop. 1980/81:8 s. 537 f.). Föredragande

statsrådet ansåg emellertid att alla fordringar inte kan behandlas på samma sätt

och att man därför ändå i praktiken skulle få två skilda former av

löneexekution. Regleringen skulle därmed bli komplicerad och knappast innebära

några fördelar.

 De senaste årens ständigt ökande målmängd och löneexekutionens alltmer

dominerande plats i indrivningsarbetet gör att behovet av rationaliseringar blir

allt tydligare. Som framgått av vad som sagts i det föregående (avsnitt 4)

innebär dagens system med två former av löneexekution en hel del extra arbete

både för myndigheterna, parterna och arbetsgivarna. Uppdelningen i utmätning och

införsel har gjort att vissa hinder mot en rationell handläggning har byggts in

i systemet. Dessutom gör reglerna om den s.k. tidskonsumtionen att

löneutmätningen som sådan är svåradministrerad. Fördelarna med en enhetlig löne-

exekution ökar också markant om denna, såsom RSV föreslagit, kombineras med att

reglerna för målhanteringen allmänt sett görs mer enhetliga och verkställigheten

präglas av större kontinuitet. Remissbehandlingen har visat att det finns ett

mycket starkt stöd för införandet av ett enhetligt löneexekutivt institut.

 Enligt regeringens mening är det uppenbart att mycket står att vinna genom att

man inför en enhetlig ordning för löneexekution. Det finns vinster att göra både

för myndigheterna, borgenärerna, arbetsgivarna och i någon mån även för

gäldenärerna. Detta gäller även om man behåller vissa differentieringar inom ett

nytt enhetligt system.

 Frågan är då vilka differentieringar som bör finnas. Förbehållsbeloppens

storlek, verkställighetens längd och de slag av ersättningar som skall få tas i

anspråk genom löneutmätning är faktorer som i första hand påverkar gäldenären.

Det är svårt att se tillräckligt starka motiv för att gäldenären skall behandlas

strängare om han underlåtit att betala t.ex. skatt eller underhållsbidrag än om

det gäller andra skulder. Några principiella hinder för enhetliga regler om

förbehållsbelopp, verkställighetstider och ianspråktagbara ersättningar borde

därför inte finnas. Den omständigheten att vissa fordringar kan anses mer

angelägna än andra kan tillgodoses genom att de ges viss företrädesrätt.

Regeringen återkommer närmare till dessa frågor i det följande (avsnitten

5.2-5.4).

 Ett enhetligt löneexekutivt institut bör alltså införas. All löneexekution bör

i fortsättningen ske genom utmätning av lön. Sådan utmätning bör vara tillämplig

på alla typer av fordringar.

5.2 Företrädesordningen

Regeringens förslag: I den nya enhetliga löneutmät-

ningen behålls i princip dagens företrädesordning

vid löneexekution, vilket innebär:

1. Underhållsbidrag.

2. Konkursbos fordran avseende anspråk på gäldenärens

lön enligt 3 kap. 4 § konkurslagen (1987:672).

3. Fordran i allmänt mål som enligt nuvarande

bestämmelser i indrivningslagen (1993:891) kan bli

föremål för införsel.

 Vid löneutmätningen skall dock arbetsgivaren

alltid först göra avdrag för preliminär skatt. Vidare

skall efter avdrag för utmätning av lön för

underhållsbidrag göras avdrag för kvarstående skatt

under perioden januari - mars.

 Sist i företrädesordningen vid utmätning av lön

kommer alla övriga fordringar. Dessa har inbördes

lika rätt.

 RSV:s förslag överensstämmer i stora drag med regeringens. Dock har RSV när

det gäller fordringar i allmänt mål tagit lagen (1985:146) om avräkning vid

återbetalning av skatter och avgifter (avräkningslagen) som utgångspunkt i

stället för indrivningslagen, vilket innebär att något fler typer av

offentligrättsliga fordringar skulle få företrädesrätt.

 Remissinstanserna är oeniga. De flesta biträder förslaget eller lämnar det

utan erinran, men några ifrågasätter privilegiet för skatter och avgifter m.m.

 Skälen för regeringens förslag: Som tidigare nämnts har införsel företräde

framför utmätning av lön. Därvid har införsel för underhållsbidrag företräde

framför införsel för skatter m.m. Däremot har fordringar som kan tas ut genom

införsel, t.ex. underhållsbidrag och skatter, inte något företräde framför andra

fordringar vid fördelning av pengar som kommer från gemensam utmätning av annan

lös egendom eller fast egendom. Dock gäller vid ianspråktagande av överskjutande

skatt och andra restitutionsfordringar ett företräde för flertalet allmänna mål

på så sätt att avräkning enligt den s.k. avräkningslagen (1985:146) får ske för

sådana fordringar innan utmätning får ske i andra mål.

 RSV har föreslagit att nuvarande företrädesordning vid löneexekution i princip

behålls oförändrad inom den nya enhetliga löneutmätningen. Förslaget innebär att

pengar som flyter in vid samtidig utmätning av lön i flera mål fördelas enligt

följande.

 1. Underhållsbidrag, även sådana som har fastställts i ett utländskt av-

görande.

 2. Konkursbos fordran på gäldenärens lön.

 3. Fordran som får avräknas enligt avräkningslagen samt utländska skatter m.m.

enligt lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden.

 Enligt förslaget skall dock arbetsgivaren alltid först göra avdrag för

preliminär skatt och - efter avdrag för fordran på underhållsbidrag - göra

avdrag för kvarstående skatt under perioden januari - mars. Efter alla nu nämnda

poster kommer övriga fordringar och dessa har inbördes lika rätt.

 När det gäller ordningen för avdrag för preliminär skatt, underhållsbidrag och

kvarskatt innebär förslaget ingen ändring i förhållande till gällande rätt. Om

företrädesrätten så långt finns också en bred enighet bland remissinstanserna.

 När det gäller ett konkursbos företrädesrätt för fordran på gäldenärens lön är

det inte heller fråga om någon saklig ändring i förhållande till gällande rätt.

Konkursförvaltaren kan enligt gällande ordning begära att arbetsgivaren

redovisar viss del av gäldenärens lön till boet, nämligen den del som efter

skatteavdrag uppenbart överstiger vad gäldenären behöver för sitt och familjens

underhåll samt för annan underhållsskyldighet som han har. Skillnaden i RSV:s

förslag ligger främst i att det i fortsättningen skall vara fråga om en

regelrätt löneutmätning som kronofogdemyndigheten sköter på begäran av

förvaltaren. Vi återkommer i det följande (avsnitt 5.5) närmare till formerna

för utmätning av lön under konkurs.

 Nästa punkt i företrädesordningen är enligt RSV:s förslag skatter och liknande

fordringar, närmare bestämt fordringar som kan avräknas enligt avräkningslagen

och därutöver flertalet utländska skatter, avgifter m.m.

 Frågan är till att börja med om skatter och allmänna avgifter m.m. över huvud

taget skall ha något företräde framför privata fordringar vid utmätning av lön.

För närvarande åstadkoms som framgått denna företrädesrätt rent tekniskt genom

att införsel medges för skatterna m.m. och att införsel har företräde framför

löneutmätning.

 En del remissinstanser har satt i fråga om skatter m.m. i fortsättningen bör

ha något företräde vid utmätning av lön med tanke på att så inte är fallet vid

annan utmätning. Enligt vår mening är det inte motiverat att ändra på

företrädesordningen för skatter och liknande fordringar vid löneexekution enbart

därför att man, inom ramen för en i huvudsak teknisk översyn av löneexekutionen,

avskaffar begreppet införsel och inför ett enhetligt löneexekutivt institut,

utmätning av lön.

 När det så gäller vilka allmänna fordringar som närmare bestämt skall ha denna

företrädesrätt vid utmätning av lön har RSV föreslagit att det skall vara samma

typer av fordringar som får avräknas enligt avräkningslagen samt flertalet

utländska skatter. Detta skulle innebära en utvidgning jämfört med nuvarande

tillämpningsområde för införsel, på så sätt att bl.a. TV-avgifter och

studiemedelsavgifter skulle komma att omfattas. Under remissbehandlingen

framfördes vissa invändningar mot förslaget. Sedan dess har riksdagen i ett

annat lagstiftningsärende beslutat bl.a. en ny indrivningslag, lagen (1993:891)

om indrivning av statliga fordringar m.m. De lagändringarna trädde i kraft den 1

januari 1994. I 2 § indrivningslagen räknas upp de fordringsslag för vilka

införsel får ske och denna nya reglering har inte inneburit någon förändring av

tillämpningsområdet för införsel. Det saknas enligt regeringens mening skäl att

nu avgränsa gruppen av fordringar med företrädesrätt vid löneutmätning på något

annat sätt. Vi förordar därför att de aktuella företrädesberättigade

fordringsslagen bestäms genom en hänvisning till indrivningslagen.

 När det gäller utländska skatter innebär regeringens förslag inte någon

skillnad mot gällande ordning och inte heller i förhållande till RSV:s förslag.

Av 5 § lagen om ömsesidig handräckning i skatteärenden följer nämligen att

handräckningen, med vissa undantag, skall genomföras i enlighet med vad som

gäller för närmast jämförliga svenska skatt. Detta innebär att företrädesrätt

kommer att gälla för den utländska skatten om sådan gäller för den svenska

motsvarigheten.

 Den företrädesordning som regeringen förordar är alltså underhållsbidrag,

konkursbos fordran, fordran som enligt nuvarande regler är införselbar, övriga

fordringar - i nu nämnd ordning.

5.3 Tidsbegränsningar, utmätningsbart belopp och utmätningsbara ersättningar

Regeringens förslag: Nuvarande regler om

tidsbegränsning och s.k. tidskonsumtion vid

utmätning av lön slopas. Sådan utmätning skall i

princip kunna fortgå utan tidsbegränsningar. Krono-

fogdemyndigheten skall ha möjlighet att besluta

att hela det utmätningsbara utrymmet i gäldenärens

lön skall tas i anspråk genom löneutmätning. Alla de

typer av ersättningar som för närvarande får tas i

anspråk genom införsel skall i fortsättningen få tas

i anspråk genom löneutmätning.

 RSV:s förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissutfallet är i huvudsak positivt. Några remissinstanser anser dock att

systemet kan bli för betungande för gäldenärerna, om inte några

tidsbegränsningar görs.

 Skälen för regeringens förslag: Utmätning av lön får i dag ske under högst sex

månader per kalenderår. Under två år efter varandra får lönen inte i följd eller

utan större uppehåll tas i anspråk för längre tid än sex månader. Kan

arbetsgivaren inte göra något avdrag alls vid ett visst lönetillfälle anses

verkställighetstid för denna löneperiod inte ha konsumerats. Så snart något

litet belopp har innehållits anses emellertid hela tidsperioden konsumerad. Om

det finns två beslut, t.ex. hos både arbetsgivare och försäkringskassa, som

verkställs samtidigt konsumeras normalt tid i båda besluten. Ytterligare en del

regler finns, t.ex. för det fall att ersättning från försäkringskassan betalas

ut under avdragsperioden hos arbetsgivaren. Sammanfattningsvis kan sägas att

detta system med s.k. tidskonsumtion är synnerligen svårtillämpat och orsakar

åtskilligt arbete för alla inblandade. Det är därför enligt regeringens mening

mycket angeläget att en reform på området också innefattar att systemet med

tidskonsumtion avskaffas.

 RSV har diskuterat ett system med fasta s.k. frimånader, under vilka

löneutmätning inte skulle få ske, t.ex. juli och december. Bl.a. med tanke på

att ett sådant system kan uppmuntra till manipulationer har RSV emellertid

stannat för att föreslå en ordning utan tidsbegränsningar. Remissinstanserna har

till övervägande del tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran.

 Regeringen finner för sin del att den enda möjligheten till ett effektivt och

lättillämpat system är att all löneutmätning i princip kan få fortgå utan

tidsbegränsningar, så som nu är fallet vid införsel. Att ett sådant system inte

blir oskäligt betungande för gäldenärerna kan säkerställas dels genom rimliga

förbehållsbelopp, dels genom vissa möjligheter till anstånd med

verkställigheten. Till dessa frågor återkommer vi närmare i det följande

(avsnitten 5.4 och 6.3). Redan nu kan emellertid sägas att förbehållsbeloppen

enligt regeringens förslag ligger på en nivå som överstiger den fastställda

nivån för rätt till socialbidrag. Vidare skall kronofogdemyndigheten enligt

regeringens förslag få möjlighet att bevilja anstånd med verkställighet av

beslut om löneutmätning, om det finns särskilda skäl för det. I detta sammanhang

bör också nämnas att vi i det följande (avsnitt 6.1.1) kommer att föreslå att

bl.a. enskilda utsökningsmål skall handläggas i ettårsperioder med möjlighet

till förlängning efter en förnyelseansökan. För att löneutmätning i sådana mål

skall fortsätta under längre tid än en ettårsperiod krävs alltså en aktiv åtgärd

från sökandens sida.

 Förutom förbehållsbeloppet skall kronofogdemyndigheten enligt nuvarande

ordning också besluta hur mycket som skall utmätas. Gäldenärens lönebelopp kan

variera vid olika avlöningstillfällen och detta kan i en del fall vålla bekymmer

i dagens system. Regeln är den att myndigheten skall besluta hur mycket som

högst får innehållas vid varje avlöningstillfälle. Inget hindrar i och för sig

att myndigheten mäter ut hela det utmätningsbara beloppet och så sker också i

stor utsträckning. Men enligt praxis anser sig myndigheterna förhindrade att

formulera beslutet så att allt utöver förbehållsbeloppet skall tas i anspråk och

anger därför ett visst belopp. Endast när det gäller utmätning av dagersättning,

t.ex. från försäkringskassan, förekommer beslut som anger att allt som

överstiger förbehållsbeloppet skall utmätas. Vid införsel gäller samma

förhållanden.

 RSV har nu föreslagit en uttrycklig möjlighet för kronofogdemyndigheten att i

stället för ett preciserat utmätningsbelopp ange att hela det utmätningsbara

utrymmet i lönen skall tas i anspråk. Förslaget har i princip godtagits under

remissbehandlingen. Dock har man från några håll manat till en försiktig

tillämpning av en sådan regel.

 Regeringen förordar att RSV:s förslag genomförs. När det gäller tillämpningen

av den nya regeln blir det enligt vår mening, precis som med dagens regel,

frågan om att kronofogdemyndigheten får göra en avvägning mellan borgenärs- och

gäldenärsintressen.

 En ytterligare fråga är vilka slags ersättningar som skall kunna tas i anspråk

genom löneutmätning i det nya systemet.

 För närvarande får genom utmätning av lön tas i anspråk arbetstagares lön och

annan jämförlig ersättning, pension eller livränta, sjukpenning och vissa andra

sociala förmåner. Genom införsel får därutöver tas i anspråk periodiskt vederlag

för utnyttjande av patent, rätt till litterärt eller konstnärligt verk eller

annan sådan rättighet eller för överlåtelse av rörelse. I det nya systemet är

det enligt regeringens mening rimligast att, såsom RSV föreslagit, samtliga de

nu nämnda ersättningarna får tas i anspråk, eftersom borgenärsintressena annars

onödigtvis skulle åsidosättas.

 Enligt dagens regler gäller att semesterersättning som innestår hos

arbetsgivaren eller som han har betalat till en särskild kassa inte får utmätas

utan gäldenärens medgivande. Vidare finns ett visst skydd för själva lönen under

gäldenärens semester eller i omedelbar anknytning till denna. Sålunda anges att

man om möjligt bör undvika att ta sådan lön i anspråk genom utmätning. När det

gäller införsel finns inga motsvarande regler.

 RSV har inte föreslagit någon motsvarighet till de nu nämnda skyddsreglerna i

det nya löneutmätningssystemet. Under remissbehandlingen har detta inte heller

efterlysts. Skyddsreglerna är snarast att betrakta som en kvarleva från en tid

då många inskränkningar rådde i fråga om löneutmätning. Det nya systemet liknar

mera den nuvarande införseln och har utformats för att i princip kunna pågå hela

året utan att bli för betungande för gäldenären. Regeringen anser därför att

några särskilda regler till tryggande av gäldenärens semester inte bör finnas i

den nya ordningen.

5.4 Förbehållsbelopp

Regeringens förslag: Samma förbehållsbelopp skall

gälla oavsett vilken sorts fordran löneutmätningen

gäller. Förbehållsbeloppet bestäms med ledning av ett

normalbelopp som innefattar alla vanliga

levnadskostnader utom bostadskostnad, vilken

beräknas särskilt och läggs till normalbeloppet.

Normalbeloppen för vuxna skall ligga något högre än

dagens normalbelopp vid införsel men lägre än

nuvarande utmätningsfria belopp vid utmätning av

lön. Nivån kommer därigenom att ligga högre än

Socialstyrelsens vägledande norm för rätt till

socialbidrag och då också över den nivå som normalt

skall anses som nedre gräns för skälig levnadsnivå

enligt socialtjänstlagen (1980:620). För barn görs

en viss differentiering beroende på barnets ålder

och dessa normalbelopp ligger i nivå med

Socialstyrelsens norm. Alla normalbelopp omräknas

årligen i förhållande till konsumentprisindex. Med

1994 års siffror blir normalbeloppen per månad

3 650 kr för ensamstående, 6 030 kr för makar, 1 936

kr för barn under 7 år och 2 229 kr för äldre barn.

 RSV:s förslag: RSV har också föreslagit enhetliga förbehållsbelopp. Dessa

grundas dock i huvudsak på Konsumentverkets beräkningar av nödvändiga

vardagsutgifter och ligger därmed högre än beloppen i regeringens förslag.

 Remissinstanserna har överlag godtagit förslaget om enhetliga

förbehållsbelopp. Man har anfört att det är viktigt att gäldenären förbehålls

ett högre belopp än vad som anses vara minimigränsen för skälig levnadsstandard.

Några remissinstanser stöder uttryckligen förslaget att Konsumentverkets

beräkningar för hushållsbudget läggs till grund för de nya normalbeloppen. Men

några påpekar också att höjda förbehållsbelopp kommer att inverka menligt på

indrivningen, särskilt av underhållsbidrag och skatter.

 Skälen för regeringens förslag: Vid löneexekution får gäldenären alltid

behålla ett visst belopp för sitt eget och familjens underhåll. Vid införsel

kallas detta belopp förbehållsbelopp och vid utmätning av lön kallas det

utmätningsfritt belopp. Dessa belopp är olika för ensamstående, för makar och

för barn och de bestäms enligt dagens ordning på något olika sätt vid införsel

och vid utmätning av lön. Vid införsel får lön tas i anspråk i den mån den

överstiger vad gäldenären behöver för eget underhåll m.m. Vid utmätning får lön

tas i anspråk endast i den mån den uppenbart överstiger vad gäldenären behöver.

Förbehållsbeloppen vid införsel bestäms med ledning av vissa i utsökningsbalken

fastlagda normalbelopp. Dessa normalbelopp skall anses innefatta alla vanliga

levnadskostnader utom bostadskostnad som beräknas särskilt. Normalbeloppen

utgörs enligt 15 kap. 6 a § UB för kalenderår av vissa belopp som skall

multipliceras med ett jämförelsetal som speglar konsumentprisindex.

Normalbeloppen fastställs efter dessa riktlinjer av RSV. Normalbeloppen per

månad för 1994 är för en ensamstående 3 581 kr, för makar och jämställda 5 937

kr och för barn 2 040 kr. De utmätningsfria beloppen vid löneutmätning däremot

bestäms av RSV efter de allmänna riktlinjerna i lagen. Dessa belopp ligger för

närvarande fem procent högre än normalbeloppen vid införsel; de utmätningsfria

beloppen är 3 760 kr för ensamstående, 6 233 kr för makar och 2 141 kr för barn.

Ett förbehåll grundat på Konsumentverkets beräkningar för hushållsbudget skulle

komma att ligga ännu något högre. Socialstyrelsen har utarbetat en vägledande

norm för rätt till socialbidrag. Denna norm bör, enligt vad Regeringsrätten har

slagit fast, läggas till grund för bedömningen av vad som är skälig levnadsnivå

enligt socialtjänstlagen (1980:620), om inte särskilda omständigheter föranleder

något annat (rättsfallet RÅ 1993 ref. 11). Socialstyrelsens norm ligger i

genomsnitt omkring fem procent lägre än normalbeloppen vid införsel.

Socialstyrelsens norm för 1994 är 3 403 kr för ensamstående, 5 632 kr för makar

och 1 643-2 229 kr för barn beroende på ålder.

 Skillnaderna mellan införsel och utmätning av lön är historiskt betingade. År

1917 kom de första reglerna om införsel. Ursprungligen kunde införsel bara ske

för familjerättsliga underhållsbidrag. Successivt har därefter möjlighet till

indrivning av allmänna fordringar genom införsel skapats. Löneutmätning i sin

nuvarande form infördes först år 1969. Denna var då begränsad till tre månader

om året. Enligt då gällande förutsättningar fick löneutmätning inte ske om det

med skäl kunde antas att gäldenären hade gjort vad han förmått för att betala

skulden. I och med utsökningsbalken ökades tiden till nuvarande sex månader.

Kravet på "kvalificerad betalningsovilja" togs bort, men det förutsattes

fortfarande att löneutmätning skulle användas återhållsamt. När det gällde

förbehållsbeloppen vid utmätning av lön låg dessa alltjämt på en avsevärt högre

nivå än vid införsel.

 Efter en framställning från RSV år 1991 beslutade riksdagen på regeringens

förslag (prop. 1991/92:24) om höjda förbehållsbelopp från den 1 januari 1992 vid

införsel. Det direkta syftet var att förbehållsbeloppen skulle föras upp i nivå

med Socialstyrelsens vägledande norm för socialbidrag. Anledningen till att

förbehållsbeloppen nu är högre än socialbidragsnormen är att förbehållsbeloppen

räknas upp med konsumentprisindex medan Socialstyrelsens norm räknas upp med

basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Denna utveckling har

samtidigt medfört att skillnaden mellan de utmätningsfria beloppen vid

löneutmätning och förbehållsbeloppen vid införsel numera inte är särskilt stor,

endast fem procent.

 Det finns i dagens samhälle ett flertal olika system som anger olika normer

för vad den enskilde skall tillerkännas för sitt uppehälle. På senare tid har

det funnits en strävan att nå en gemensam syn på vilka minimibelopp den enskilde

skall få förbehålla sig för sin försörjning. Socialtjänstkommittén har t.ex.

haft till uppgift att precisera rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen och

även att överväga möjligheterna att åstadkomma större enhetlighet mellan

kommunernas socialbidragsnormer och andra närliggande system. Kommittén har i

sitt betänkande (SOU 1993:30) inte föreslagit några ändringar av nivån för rätt

till bistånd enligt socialtjänstlagen, utan har i detta avseende endast

föreslagit vissa preciseringar och ett ökat utrymme för individuella och

flexibla lösningar.

 RSV har nu föreslagit att det inom den nya löneutmätningen skall tillämpas

enhetliga förbehållsbelopp oavsett vilken typ av fordran det gäller.

 När det gäller förbehållsbeloppens storlek har RSV föreslagit att dessa

grundas på Konsumentverkets beräkningar för nödvändiga hushållsutgifter. Detta

innebär förbehållsbelopp som i genomsnitt ligger något högre än dagens

utmätningsfria belopp vid utmätning av lön.

 Remissinstanserna har i allmänhet godtagit tanken på enhetliga förbe-

hållsbelopp. När det gäller nivån på dessa är bilden inte lika klar. Alla som

yttrat sig i frågan förefaller dock vara överens om att nivån bör ligga högre än

vad som är fastlagt som den normalt sett undre gränsen för skälig levnadsnivå.

 Regeringen finner inte tillräckliga skäl för att gäldenären skall behandlas

olika beroende på vilken sorts fordran som är föremål för indrivning. Det finns

alltså enligt vår mening inte anledning att ha olika förbehållsbelopp vid

löneutmätning för olika sorters fordringar. Enhetliga förbehållsbelopp är också

av effektivitetsskäl ett viktigt inslag i denna reform av löneexekutionen. Man

får ett för alla inblandade enklare och mera lättbegripligt system om man har

enhetliga förbehållsbelopp. Vi övergår nu till att diskutera vilken nivå dessa

bör läggas på.

 Det är närmast självklart att ett förbehållsbelopp vid löneexekution bör ligga

högre än normen för socialbidrag, eftersom risken annars är uppenbar att

gäldenären förlorar ett incitament till öppet arbete. Det är också viktigt att

den som är föremål för löneexekution inte därigenom automatiskt blir berättigad

till socialbidrag. Frågan är då om de nya förbehållsbeloppen bör sättas i nivå

med de förbehållsbelopp som i dag gäller vid införsel, i nivå med de

utmätningsfria beloppen vid utmätning av lön eller på någon annan nivå.

 Frågan om förbehållsbeloppens storlek bör bedömas i belysning av att

löneutmätning föreslås kunna pågå hela året och med möjlighet till förlängning

(jfr avsnitt 5.3). Denna ordning kan anföras som ett skäl för generösa

förbehållsbelopp. Å andra sidan har institutet införsel så länge det har funnits

varit konstruerat just på det sättet att förbehållsbeloppen har varit relativt

låga och att löneavdragen har kunnat göras utan tidsbegränsning, och det har

inte framkommit att denna ordning skulle vara ohållbar. Inte heller torde

incitamentet till öppet arbete påverkas av om löneavdrag görs för skatter och

underhållsbidrag eller för privatskulder.

 Regeringen anser också att man måste ta allvarligt på risken att indrivningen

blir lidande om förbehållsbeloppen höjs så pass mycket som RSV har föreslagit.

Ett sämre indrivningsresultat skulle i första hand drabba underhållsbidragen,

både de bidrag som den underhållsberättigade själv försöker få in och de

fordringar som staten har för utgivna bidragsförskott. Därnäst skulle skatter

och allmänna avgifter drabbas och i sista hand övriga fordringar. RSV har valt

att i rapporten inte försöka presentera någon siffermässig beräkning av vilket

bortfall verkets förslag skulle kunna leda till. Anledningen är givetvis den

stora mängden osäkra eller okända faktorer. I många fall skulle t.ex. hela

skulden kunna drivas in även med de av RSV föreslagna förbehållsbeloppen, men

det skulle ta längre tid. Ett överslag ger ändå vid handen att fordringar

motsvarande något tiotal miljoner kronor årligen skulle hamna i farozonen med

RSV:s lösning. Regeringen finner inte tillräckliga skäl att förorda en ordning

som kan leda till minskad indrivning med så pass stora belopp.

 Av vad som hittills har sagts framgår att regeringen anser att de

förbehållsbelopp som för närvarande tillämpas vid införsel i princip är

lämpligast att använda i det nya enhetliga systemet. En viss höjning av dessa

bör dock göras. Mot bakgrund av den höjning av förbehållsbeloppen vid införsel

som genomfördes den 1 januari 1992 bör man kunna nöja sig med en måttlig

justering uppåt. Vi stannar därför för att förorda normalbelopp som med 1994 års

siffror för vuxna blir 3 650 kr per månad för en ensamstående och 6 030 kr för

makar och jämställda. För barn föreslår vi normalbelopp i nivå med

Socialstyrelsens vägledande norm. Dock bör, såsom RSV föreslagit, en

differentiering av praktiska skäl bara göras mellan barn under 7 år och äldre

barn, och inte mellan tre olika åldersgrupper som i Socialstyrelsens norm.

Beloppen blir 1 936 resp. 2 229 kr. I övrigt förordar vi samma tekniska lösning

som den som nu används vid införsel. Detta innebär att normalbeloppen anges i

utsökningsbalken och att bostadskostnaden beräknas särskilt. Vidare bör liksom

hittills föreskrivas att normalbeloppen varje år omräknas i förhållande till

konsumentprisindex, detta för att normalbeloppen i så hög grad som möjligt skall

garanteras värdebeständighet.

 Att ändringar görs i de belopp som skall förbehållas gäldenären vid

löneexekution innebär inte några ändringar av hur bidrag enligt

socialtjänstlagen skall beräknas.

 RSV har regeringens bemyndigande att meddela närmare föreskrifter om

bestämmande av förbehållsbelopp vid införsel och utmätningsfria belopp vid

utmätning av lön. RSV utfärdar med stöd därav varje år föreskrifter och

rekommendationer. Rekommendationerna behandlar bl.a. vilka "vanliga

levnadskostnader" som normalbeloppen skall anses omfatta, vilka avvikelser som

skall kunna göras därifrån och hur bostadskostnad bör beräknas. Denna ordning

bör gälla även i det nya systemet.

5.5 Löneutmätning under konkurs

Regeringens förslag: Om en gäldenärs lön skall tas i

anspråk under en konkurs skall löneutmätning ske

genom kronofogdemyndighetens försorg. Utmätning av

lön skall kunna göras dels för underhållsbidrag, dels

för konkursboets räkning om förvaltaren begär det.

 RSV:s förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna har ställt sig positiva till förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt gällande rätt får utmätning av lön inte

ske under en konkurs. Om löneutmätning pågår vid konkursutbrottet skall den

avbrytas. Införsel i lön får däremot ske, under förutsättning att lönen inte

ingår i konkursboet (se 15 kap. 18 § UB).

 Konkursförvaltaren kan besluta att göra anspråk på den del av gäldenärens lön

som inte ingår i beneficiet, alltså det som skall förbehållas gäldenären.

Beneficiet omfattar också underhållsskyldighet mot annan. Förvaltaren skall

vända sig direkt till arbetsgivaren med ett beslut om löneavdrag. Det är då inte

frågan om införsel eller löneutmätning genom kronofogdemyndighetens försorg.

Denna ordning kan leda till att ett löneexekutivt beslut först måste hävas på

grund av ett konkursutbrott och att förvaltaren därefter på egen hand måste

begära att arbetsgivaren på nytt börjar göra löneavdrag. Detta förfarande är

omständligt för alla inblandade och i praktiken tas gäldenärens lön endast

sällan i anspråk under konkurs.

 RSV har föreslagit att i det nya enhetliga löneexekutiva systemet

kronofogdemyndigheten skall sköta all hantering som gäller ianspråktagande av

lön. Förslaget har allmänt tillstyrkts under remissbehandlingen.

 Också regeringen finner det mest ändamålsenligt att kronofogdemyndigheten har

ansvar för all löneexekution. Det är också av värde att löneexekution kan pågå i

så stor utsträckning som möjligt oberoende av konkursen. Detta har både

administrativa och indrivningsmässiga fördelar. Med en sådan ordning kan

utmätning ske i första hand för underhållsbidrag, som har bästa företrädesrätt.

Kronofogdemyndigheten redovisar då beloppet direkt till den

underhållsberättigade. Vidare kan utmätning av lön på begäran av

konkursförvaltaren göras för fordringar som kan göras gällande i konkursen.

Myndigheten redovisar då till konkursboet.

 Om löneutmätning för underhållsbidrag redan pågår vid konkursutbrottet, bör

denna fortsätta oförändrad. Om löneutmätning vid samma tid pågår för någon annan

fordran, bör denna fortsätta, och då för konkursboets räkning, om inte

förvaltaren begär att den skall upphöra.

5.6 Forum för frågor om utmätning av lön hos gäldenärer som saknar hemvist i

Sverige

Regeringens förslag: Kronofogdemyndigheten i

Stockholms län skall handlägga alla frågor om

utmätning av lön hos gäldenärer som saknar hemvist i

Sverige.

 RSV:s förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran.

 Skälen för regeringens förslag: Utsökningsbalken innehåller regler om

kronofogdemyndigheternas lokala behörighet i olika typer av utsökningsmål.

Nyligen har beslutats vissa ändringar av dessa forumregler (prop. 1993/94:50,

bet. 1993/94 LU13, rskr. 1993/94:113, SFS 1993:1650) som syftar till att målen

skall kunna handläggas där det är lämpligast från verkställighetssynpunkt. Dessa

ändringar bygger också på RSV:s rapport 1992:1 om översyn av utsökningsbalken. I

det lagstiftningsärendet uttalades att RSV:s förslag att koncentrera

handläggningen av löneexekution mot gäldenärer som inte har hemvist i Sverige

borde prövas i anslutning till lagförslagen om övergripande ändringar av det

löneexekutiva systemet.

 RSV har föreslagit att all löneexekutiv verksamhet som gäller gäldenärer med

hemvist utanför Sverige skall bedrivas vid Kronofogdemyndigheten i Stockholms

län. För närvarande gäller att sådana frågor skall handläggas hos den

kronofogdemyndighet där arbetsgivaren eller annan utbetalare av ersättning

finns. Vid löneexekution mot gäldenärer bosatta utomlands är det oftast

pensionsutbetalningar som tas i anspråk. Sådana utbetalningar görs från

Stockholm och Sundsvall, varför målen i stor utsträckning handläggs på dessa

orter. Enligt RSV:s mening är det lämpligast att handläggningen sker vid en enda

myndighet med tanke bl.a. på de särskilda kostnadsbedömningar som måste göras

med hänsyn till förhållandena i det land där gäldenären bor; förbehållsbeloppen

enligt utsökningsbalken gäller bara inom Sverige. Enligt RSV väger intresset av

en enhetlig rättstillämpning på området tyngre än närheten mellan myndigheten

och arbetsgivaren eller motsvarande utbetalare. Kronofogdemyndigheten i

Stockholm har föreslagits för handläggningen därför att myndigheten redan har en

stor del av dessa mål och för att ta till vara närheten till

Utrikesdepartementet och de utländska ambassaderna, som ofta är behjälpliga vid

utredningen i målen.

 Under remissbehandlingen har inte framförts någon erinran mot förslaget.

Regeringen tycker att det har anförts goda skäl för förslaget och förordar att

det genomförs.

6 Hanteringen hos kronofogdemyndigheten av mål som gäller betalningsskyldighet

6.1 Enskilda mål

6.1.1Handläggningstiden

Regeringens förslag: Enskilda mål som gäller

betalningsskyldighet skall handläggas under ett års

tid räknat från dagen för ansökan. Sökanden kan genom

en s.k. förnyelseansökan begära att målet handläggs

under ytterligare en ettårsperiod. Förnyelseansökan

kan göras ett obegränsat antal gånger.

 RSV:s förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna är i stort sett positiva till förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Enskilda mål som gäller pengar, alltså mål om

betalningsskyldighet, verkställs i dag genom utmätning eller införsel. I

fortsättningen skall de enligt vad som föreslås i detta ärende verkställas

endast genom utmätning. Utmätning kommer, liksom tidigare, att kunna avse lös

egendom, fast egendom, lön samt överskjutande skatt eller andra s.k.

restitutionsfordringar.

 I dagens system redovisas de enskilda målen tillbaka till sökanden så snart

det har konstaterats att verkställighet eller vidare verkställighet inte kan

ske. Ändå är de flesta mål redan i dag föremål för handläggning större delen av

året. Det beror på att det med dagens regler om tidskonsumtion är en fördel för

sökanden att ge in ansökan i början av året om han vill få del av löneutmätning,

samtidigt som hanteringen av den överskjutande skatten är klar först mot slutet

av året.

 Ungefär hälften av målen återkommer till myndigheterna nästan direkt efter att

de har redovisats till sökandena. Att redovisa mål och att nyregistrera mål tar

i anspråk stora resurser hos kronofogdemyndigheterna. Även för sökandena innebär

detta skickande av mål fram och tillbaka mycket arbete. Det finns mot denna

bakgrund skäl att överväga en mer kontinuerlig handläggning hos

kronofogdemyndigheten av enskilda mål, mer lik den som nu tillämpas i flertalet

allmänna mål. RSV:s förslag innebär att alla enskilda mål om

betalningsskyldighet skall handläggas i ettårsperioder och att sökanden genom en

s.k. förnyelseansökan skall kunna begära att handläggningen fortsätter under

ytterligare en ettårsperiod. För varje förnyelseansökan skall en viss avgift tas

ut.

 Remissinstanserna har i stort sett tillstyrkt förslaget. Regeringen bedömer

att förslaget har stora förtjänster. För myndigheterna och för sökandena bör det

kunna medföra väsentliga besparingar och därutöver bidra till att

arbetsbelastningen blir jämnare. Det är också tydligt att en sådan ordning i

praktiken inte skulle innebära några stora förändringar för gäldenärerna,

särskilt inte om man kräver att sökanden är aktiv för att målet skall handläggas

längre än en ettårsperiod.

 Vi föreslår alltså att alla enskilda mål om betalningsskyldighet inledningsvis

skall handläggas under en ettårsperiod, såvida de inte dessförinnan blir

fullbetalda, återkallas eller förfaller. Vi återkommer i det följande till de

olika handläggningsåtgärderna (avsnitt 6.1.2). Sökanden bör dessutom få

möjlighet att under andra hälften av ettårsperioden begära att handläggningen

förlängs med ett år. Efter en sådan förnyelseansökan skall kronofogdemyndigheten

fortsätta handläggningen av målet med den handläggningsåtgärd som pågår när den

innevarande ettårsperioden löper ut.

 I det följande (avsnitt 6.1.3) återkommer vi med vissa specialregler för mål

om underhållsbidrag.

6.1.2Handläggningsåtgärder

Regeringens förslag: Under handläggningstiden kan

ett enskilt mål vara föremål för utredning,

verkställighetsåtgärder eller bevakning.

Kronofogdemyndigheten skall även utan yrkande i

målet utmäta lös egendom, om myndigheten på grund av

samordning med annat mål eller av någon annan

anledning får kännedom om sådan egendom.

Restitutionsfordringar skall alltid utmätas.

Sökanden skall under handläggningstiden kunna begära

ny utredning om gäldenärens löneförhållanden eller

förekomsten av utmätningsbar lös eller fast egendom

(kompletterande tillgångsundersökning). Reglerna om

s.k. säkerhetsutmätning upphävs.

 RSV:s förslag överensstämmer i sak med regeringens.

 Remissinstanserna är i stort sett positiva till förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Vid ansökan om utmätning kan sökanden enligt

den ordning som gäller i dag begära antingen fullständig eller, mot en lägre

avgift, begränsad tillgångsundersökning. I det första fallet undersöker

kronofogdemyndigheten förekomsten av all utmätningsbar egendom. Om begränsad

tillgångsundersökning har begärts, undersöker myndigheten endast möjligheterna

till utmätning av lön och restitutionsfordringar. Sedan denna utredning gjorts

följer verkställighetsåtgärder, om det finns förutsättningar för det, främst i

form av utmätning av sådan egendom som ansökan omfattar. RSV föreslår inga andra

förändringar av systemet med fullständig och begränsad tillgångsundersökning än

att detta skall regleras i utsökningsbalken i stället för som hittills endast i

förordning. Också regeringen anser att så bör ske.

 Emellertid har RSV påpekat att myndigheten ibland vid handläggning av mål, där

endast begränsad tillgångsundersökning begärts, utan någon särskild utredning

får kännedom om utmätningsbar lös egendom. Detta kan hända till följd av

samordning med något annat mål mot samma gäldenär men också av andra skäl.

Enligt dagens regler kan utmätning av den nämnda lösa egendomen inte göras i ett

mål där bara begränsad tillgångsundersökning har begärts. I likhet med RSV

finner regeringen denna ordning otillfredsställande och förordar en uttrycklig

regel om att utmätning skall få göras i den beskrivna situationen.

 När det gäller själva verkställighetsåtgärderna har RSV föreslagit två

ändringar. Den ena gäller s.k. säkerhetsutmätning enligt nuvarande 7 kap. 19 §

UB. En sådan utmätning innebär att kronofogdemyndigheten i samband med

löneutmätning även beslutar om utmätning av annan egendom för att trygga

sökandens fordran och därefter avvaktar resultatet av löneutmätningen innan

några ytterligare åtgärder vidtas med den säkerhetsutmätta egendomen. Enligt

RSV:s utredning har det visat sig att institutet säkerhetsutmätning saknar

praktiskt värde, varför reglerna därom föreslås upphävda. Den andra ändringen

gäller införande av en uttrycklig möjlighet för kronofogdemyndigheten att häva

en sakutmätning om det visar sig att skulden kan betalas genom en senare

beslutad utmätning av lön. Remissbehandlingen har givit stöd åt förslagen och

regeringen ställer sig bakom dem.

 När utrednings- och verkställighetsåtgärderna i ett enskilt mål tills vidare

är avslutade, skall målet enligt RSV:s förslag bevakas under återstoden av

handläggningsperioden. Regeringen, liksom i allmänhet remissinstanserna,

biträder det förslaget. Om det under handläggningstiden kommer till myndighetens

kännedom att det finns egendom som kan utmätas, skall myndigheten göra detta

oavsett vilka yrkanden som finns i målet. Detta kan bli aktuellt t.ex. vid

samordning med ett annat inneliggande mål mot samma gäldenär. Och om en

restitutionsfordran skall återbetalas under handläggningstiden, skall

myndigheten utmäta denna fordran i den mån den inte skall tas i anspråk genom

avräkning enligt avräkningslagen.

 Ytterligare en nyhet som RSV har föreslagit är att sökanden när som helst

under handläggningstiden skall kunna begära en kompletterande utredning om

gäldenärens löneförhållanden eller om förekomsten av utmätningsbar lös eller

fast egendom. Detta kallas i RSV:s förslag för tilläggsansökan, vilken skall ske

mot en ny avgift för varje ansökan. Även detta förslag har godtagits av

remissinstanserna. Regeringen accepterar förslaget i sak men anser att en bättre

benämning är kompletterande tillgångsundersökning. En begäran om kompletterande

tillgångsundersökning skall följa samma mönster som en ursprunglig ansökan, dvs.

avse antingen begränsad eller fullständig tillgångsundersökning. Myndigheten

skall alltså göra utredning - eller i förekommande fall förnyad utredning - av

de egendomsslag som begäran avser och sedan vidta åtgärder för verkställighet.

Systemet kommer t.ex. att möjliggöra för sökanden att först inge en utmätnings-

ansökan med begäran om begränsad tillgångsundersökning för att senare, beroende

på utfallet, eventuellt begära fullständig tillgångsundersökning. Det blir också

möjligt för sökanden att i det pågående målet begära ny utredning, om han har

fått indikationer på att gäldenären numera har utmätningsbar egendom som inte

påträffats vid tidigare utredning. Möjligheten att begära kompletterande

tillgångsundersökning ett obegränsat antal gånger kan också bidra till att

reducera antalet av- och nyregistreringar av mål.

6.1.3Underhållsbidrag

Regeringens förslag: Om utmätning av lön pågår för en

fordran på underhållsbidrag skall

kronofogdemyndigheten ta upp till verkställighet

även sådan skuld som avser tillkommande bidrags-

månader och som har förfallit efter det att ansökan

gjordes i målet. Vid pågående löneutmätning för

underhållsbidrag fortsätter handläggningen av målet

under ytterligare en ettårsperiod utan någon

förnyelseansökan. Myndigheten skall självmant iaktta

den treåriga preskriptionstiden för svenska

underhållsbidrag.

 RSV:s förslag överensstämmer i princip med regeringens.

 Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Vid införsel för underhållsbidrag enligt

dagens regler omfattar verkställigheten alla bidrag som är förfallna vid

verkställighetstillfället oavsett om så var fallet vid tiden för ansökan eller

ej. I likhet med RSV anser regeringen att samma ordning är den lämpligaste även

för det nya löneutmätningssystemet.

 Regeringen har i det föregående (avsnitt 6.1.1) presenterat förslaget om

handläggning av mål i ettårsperioder med möjlighet att göra förnyelseansökan. I

princip bör denna ordning gälla även vid löneutmätning för underhållsbidrag. RSV

har emellertid föreslagit att löneutmätning för underhållsbidrag skall fortsätta

utan särskild begäran, om den pågår vid utgången av ettårsperioden. Därigenom

får man en rutin som överensstämmer med dagens regler för införsel för

underhållsbidrag. Vi biträder detta förslag.

 Svenska underhållsbidrag preskriberas efter tre år. Utländska underhållsbidrag

har regelmässigt en längre preskriptionstid. Införsel får enligt dagens regler

inte äga rum för underhållsbidrag som är äldre än tre år. RSV har föreslagit en

uttrycklig regel om att kronofogdemyndigheten självmant skall beakta den

treåriga preskriptionstiden för svenska bidrag. För andra bidrag skulle däremot

utsökningsbalkens huvudregel gälla, nämligen att det ankommer på gäldenären att

göra invändning mot verkställigheten. Förslaget, som torde överensstämma med

dagens praxis, har inte mött någon kritik under remissbehandlingen. Regeringen

ansluter sig i sak till förslaget och förordar en regel enligt vilken utmätning

inte får ske för svenska underhållsbidrag som är äldre än tre år.

6.2 Allmänna mål

Regeringens bedömning: Inga ändringar i

handläggningsordningen för allmänna mål bör göras i

detta ärende.

 RSV:s förslag: De allmänna mål, som kallas handräckningsmedel och som inte är

föremål för kontinuerlig verkställighet, skall handläggas på samma sätt som

föreslagits för enskilda mål.

 Remissinstanserna har inte haft några invändningar.

 Skälen för regeringens bedömning: Allmänna mål utmärks bl.a. av att det är

kronofogdemyndigheten som företräder sökanden, dvs. staten eller något annat

offentligt subjekt, och därmed utövar de funktioner som tillkommer borgenären.

 De allmänna målen har sedan lång tid uppdelats i en belopps- och antalsmässigt

dominerande grupp som varit föremål för kontinuerlig handläggning hos

kronofogdemyndigheten och en mindre grupp som handlagts på likartat sätt som

enskilda mål. Med en term som hämtats från äldre redovisningsrutiner har den

förstnämnda gruppen kallats månadsräkningsmedel, medan den sistnämnda kallats

handräckningsmedel.

 RSV har föreslagit att de regler för enskilda mål om ettårshandläggning,

bevakning m.m. som regeringen behandlat i det föregående (avsnitten 6.1.1-6.1.2)

skall tillämpas även på de allmänna mål som tillhör kategorin

handräckningsmedel. Remissinstanserna har inte framfört några invändningar mot

förslaget.

 Genom det nya regelverk på indrivningsområdet som trätt i kraft den 1 januari

1994 har tillämpningsområdet för de handläggningsrutiner som redan tidigare

gällt för månadsräkningsmedel utvidgats till ytterligare medelsslag. Rutinerna

för vad som brukat kallas handräckningsmedel är tillämpliga i så pass få mål att

de saknar större praktisk betydelse.

 Mot denna bakgrund är det inte längre aktuellt att i utsökningsbalken ge

föreskrifter om handläggningen av allmänna mål i de avseenden som det nu gäller.

6.3 Uppskov och anstånd

Regeringens förslag: I mål om betalningsskyldighet

skall sökanden kunna medge uppskov vid högst två

tillfällen under ettårsperioden och under en tid av

högst två månader vid varje tillfälle. Om ytterligare

uppskov medges förfaller ansökan. Alla uppskov är

villkorade på så sätt att samordning med utmätning i

annat mål mot samma gäldenär samt utmätning av re-

stitutionsfordringar skall ske utan hinder därav.

När det gäller pågående utmätning av lön kan

kronofogdemyndigheten själv bevilja anstånd, dels på

begäran av sökanden, dels på begäran av gäldenären om

det finns särskilda skäl.

 För mål om avhysning och mål om kvarstad föreslås

inga nya regler. I övriga handräckningsmål skall

sökanden kunna medge uppskov högst två gånger och

under högst sex månader från dagen för ansökan. Vid

ytterligare uppskov förfaller ansökan.

 RSV:s förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna har i allmänhet inte haft något att invända. Några har dock

velat att det skall kunna medges längre uppskov.

 Skälen för regeringens förslag: I utsökningsbalken finns regler om att

verkställighet i vissa fall kan uppskjutas. Genom lagändringar i ärendet om

indrivningslagen lades den terminologin fast att ordet "anstånd" i

utsökningsbalken skall användas om åtgärder som kronofogdemyndigheten i sin

egenskap av myndighet beslutar om, medan ordet "uppskov" skall användas om

åtgärder som sökanden förfogar över. Om kronofogdemyndigheten såsom företrädare

för borgenären, t.ex. staten, beslutar i en sådan fråga, benämns detta alltså

uppskov.

 Gällande rätt innebär att sökanden alltid kan medge svaranden uppskov upp till

sex månader från ansökningsdagen. I mål som gäller betalningsskyldighet får

uppskov medges högst två gånger. Om ytterligare uppskov skulle medges förfaller

ansökan. I mål om avhysning får längre uppskov än sex månader från dagen för

ansökan inte medges utan särskilda skäl. För övriga handräckningsmål finns inga

begränsningar alls.

 RSV menar att denna ordning motverkar en rationell handläggning och har

föreslagit vissa uppstramningar. Enligt förslaget skall för alla mål om

verkställighet, utom mål om avhysning och kvarstad, gälla att ansökan förfaller

om sökanden medger uppskov mer än två gånger. I mål om betalningsskyldighet får

tiden för varje uppskov inte överstiga två månader. När det gäller mål om

avhysning och mål om kvarstad föreslås inga ändringar, men för övriga

handräckningsmål föreslås en längsta uppskovstid av sex månader från dagen för

ansökan.

 Förslaget har i huvudsak godtagits under remissbehandlingen. Från några håll

har dock kommit önskemål om möjlighet till längre uppskovstid för att underlätta

kontroll och fullföljande av uppgjorda avbetalningsplaner.

 Regeringen håller med RSV om att nuvarande generösa möjligheter att medge

uppskov kan motverka en rationell handläggning. Utgångspunkten bör i stället

vara att verkställighet skall ske snarast och att mål där verkställighet inte

sker fastän detta skulle vara möjligt inte heller skall belasta

kronofogdemyndigheten. En möjlighet till kortare uppskov bör emellertid finnas.

Ett sådant kan möjliggöra för gäldenären att frivilligt göra rätt för sig eller

visa att han följer en uppgjord betalningsplan. På så sätt kan ett uppskov

medverka till en mera skonsam och billig lösning i målet. Vi anser att RSV:s

förslag är väl avvägt. I mål om betalningsskyldighet bör sökanden alltså få

medge uppskov två gånger under varje ettårsperiod som handläggningen varar och

därvid bör varje uppskov få vara högst två månader. I handräckningsmål är

verkställighet regelmässigt mera omständlig än i betalningsmålen. För att

verkställigheten här skall kunna ske så billigt och smidigt som möjligt är det

motiverat med möjlighet till längre uppskov. När det gäller mål om avhysning och

mål om kvarstad är inga ändringar påkallade. För övriga handräckningsmål bör den

längsta uppskovstiden lämpligen vara sex månader från ansökningsdagen. Även här

bör gälla att ansökan förfaller om längre uppskov skulle medges, eller om upp-

skov medges en tredje gång.

 Uppskov i mål om betalningsskyldighet bör inte hindra att utmätning ändå sker

om det blir aktuellt på grund av samordning med verkställighet i något annat mål

eller på grund av att det finns en utmätningsbar restitutionsfordran. En sådan

ordning gör att man inte som nu formellt behöver besluta om hävning av

uppskovet för att få till stånd samordning eller utmätning av

restitutionsfordran.

 När det gäller utmätning av lön har RSV föreslagit en kompletterande regel

enligt vilken kronofogdemyndigheten själv skall kunna bevilja anstånd med

pågående löneutmätning. Detta skall kunna ske på begäran av någon av parterna,

och det skall krävas särskilda skäl om sökanden motsätter sig anstånd. Enligt

regeringens mening är en sådan ordning motiverad med hänsyn till att

tidsbegränsningen för löneutmätning skall tas bort. Beslutet om anstånd bör

alltså ligga i kronofogdemyndighetens hand och myndigheten bör inte vara bunden

av parternas önskemål. En begäran om anstånd från sökanden bör alltså kunna

avslås om myndigheten finner anstånd olämpligt. Om gäldenären begär anstånd

under pågående löneutmätning och borgenären inte medger detta, bör

kronofogdemyndigheten kunna bevilja visst anstånd om det finns särskilda skäl.

Anstånd bör därvid kunna komma i fråga vid sjukdom, olycksfall och andra

liknande situationer som gäldenären inte kunnat råda över eller förutse. Däremot

bör exempelvis inte enbart en omständighet som att gäldenären skall ha semester

motivera anstånd. I fråga om anstånd som beslutas av kronofogdemyndigheten bör

inga formella begränsningar gälla. Det ligger dock i sakens natur att dessa

anstånd som regel blir få och korta.

7 Preskription

7.1 Preskription av huvudfordran i enskilda mål

Regeringens bedömning: Inga nya regler för

bestämning av preskriptionstid behövs till följd av

de föreslagna reglerna om ettårig målhandläggning med

möjlighet till förnyelseansökningar.

 RSV:s förslag: En förnyelseansökan skall ha samma verkan i preskrip-

tionshänseende som målets redovisning.

 Remissinstanserna: De flesta av dem som yttrat sig i denna fråga avstyrker

förslaget.

 Skälen för regeringens bedömning: Enligt 7 § preskriptionslagen (1981:130) kan

preskription avbrytas bl.a. genom att fordringen åberopas hos exekutiv

myndighet. Om gäldenären har delgetts eller på annat sätt underrättats om

handläggningen, börjar ny preskriptionstid att löpa från målets redovisning till

borgenären. Om målet redovisas utan att kronofogdemyndigheten haft

"gäldenärskontakt" kommer emellertid inte någon ny preskriptionstid att löpa,

utan fordringen preskriberas som om något avbrott inte skett. Det finns dock en

särregel som föreskriver att fordringen preskriberas tidigast ett år efter det

att målet avslutats, varmed får förstås att det också har redovisats till

sökanden. RSV har förslagit att en förnyelseansökan i ett mål skall ha samma

verkan som målets avslutande. Förslaget innebär att fordringen skall kunna

preskriberas ett år efter det att handläggningen har fortsatt på grund av en

förnyelseansökan, om inte annat följer av en redan löpande preskriptionstid för

fordringen. Förslaget är motiverat av hänsyn till gäldenären; eftersom ett mål

med stöd av förnyelseansökningar kan komma att ligga inne hos

kronofogdemyndigheten mycket länge, kan också preskription komma att uppskjutas

under mycket lång tid.

 Förslaget har kritiserats under remissbehandlingen. Kritiken tar sikte på

risken att en fordran med RSV:s lösning skulle kunna preskriberas under målets

handläggning hos kronofogdemyndigheten, vilket inte kan ske med dagens regler.

Man framhåller också den pedagogiska svårighet som ligger i att jämställa målets

fortsättning efter förnyelseansökan med dess avslutning.

 Regeringen bedömer att det nya systemet hos kronofogdemyndigheten med

möjlighet till långtidsbevakning av fordringar på grund av förnyelseansökan inte

kommer att ge upphov till förlängd preskriptionstid i sådan omfattning att nya

regler av det slag RSV föreslagit är motiverade. Denna ståndpunkt kan givetvis

omprövas om det efter någon tid visar sig att det nya systemet får oönskade

konsekvenser i preskriptionshänseende.

 Frågan om beaktande av den treåriga preskriptionstiden för svenska

underhållsbidrag har behandlats i det föregående (avsnitt 6.1.3).

7.2 Preskription av förrättningskostnader, särskilt grundavgifter i allmänna mål

och mål om underhållsbidrag

Regeringens förslag: En uttrycklig regel tas in i

utsökningsbalken enligt vilken preskription av en

huvudfordran omfattar även fordran på

förrättningskostnad. En förrättningskostnad i mål om

underhållsbidrag skall preskriberas vid utgången av

kalenderåret två år efter det att avgiften

debiterades.

 RSV:s rapport: Rapporten innehåller inget sådant förslag.Remissinstanserna har

inte berört frågan. Ett förslag som i huvudsak överensstämmer med regeringens

har under hand förts fram från företrädare för RSV och har godtagits av ett

antal andra representanter för exekutionsväsendet.

 Skälen för regeringens förslag: I enskilda mål svarar sökanden normalt för

förrättningskostnaderna. Försök skall göras att ta ut kostnaderna av gäldenären

i målet. Om målet avslutas utan att kostnaderna kunnat tas ut av gäldenären, kan

sökanden inte få verkställighet för dessa kostnader i ett senare mål. I princip

gäller dock den tioåriga preskriptionstiden för förrättningskostnaderna i

enskilda mål. Bestämmelsen i 8 § preskriptionslagen (1981:130) om att

preskription av en huvudfordran också omfattar ränta eller annan

tilläggsförpliktelse är inte tillämplig här, eftersom förrättningskostnad inte

räknas som "annan tilläggsförpliktelse".

 Sedan den 1 januari 1993 tas grundavgift ut även i allmänna mål och mål om

införsel för underhållsbidrag. En grundavgift i mål om införsel för

underhållsbidrag debiteras den 1 januari varje år som målet handläggs. Den är

för närvarande 500 kr. I alla de nu nämnda målen gäller att sökanden inte svarar

för avgiften men den skall om möjligt tas ut av gäldenären. Om målet däremot

avslutas därför att fortsatt införsel inte är möjlig i målet, tas avgiften inte

heller ut i någon annan särskild ordning. Om målet återkallas görs ett försök

att ta ut avgiften genom införsel och därefter avslutas målet, om det inte sker

fortsatt verkställighet för något annat fordringsanspråk. Enligt nu gällande

lydelse av 15 kap. 15 § andra stycket UB har fordran på underhållsbidrag

företräde framför förrättningskostnaderna i målet. När det gäller skatter och

andra allmänna mål är företrädesordningen den motsatta. Ingen ändring i dessa

avseenden avses i det nya enhetliga löneexekutiva systemet.

 Förenklat kan sägas att skattefordringar och liknande fordringar preskriberas

efter fem år och svenska underhållsbidrag efter tre år.

 För flertalet allmänna mål följer av lagen (1982:188) om preskription av

skattefordringar m.m. att grundavgift preskriberas samtidigt med

huvudfordringen. Lagen gäller emellertid inte alla fordringar, t.ex. inte

utländska skatter. För de allmänna målen finns alltså behov av en heltäckande

regel.

 För grundavgift i mål om underhållsbidrag finns ingen särskild

preskriptionsregel och 8 § preskriptionslagen är som nämnts inte tillämplig,

vilket innebär att den tioåriga preskriptionstiden blir tillämplig på dessa

grundavgifter. Detta gäller vare sig fordran drivs in genom införsel eller genom

utmätning. Man riskerar därmed att ett mycket stort belopp av ackumulerade

grundavgifter finns kvar att driva in sedan väl själva underhållsbidragen, både

upplupen skuld och löpande bidrag, har drivits in. Detta skulle kunna bli

alltför betungande för gäldenären.

 En enhetlig regel om att preskription av en huvudfordran också omfattar en

fordran på förrättningskostnad skulle vara av stort värde. För de allmänna målen

gäller detta till största delen redan i dag. I de fall en förrättningskostnad

hänför sig till flera olika allmänna mål med olika preskriptionstider torde utan

någon särskild föreskrift gälla att kostnaden preskriberas samtidigt som den

sista av huvudfordringarna.

 I underhållsmålen är grundavgiften inte knuten till själva bidraget, som ju

normalt förfaller varje kalendermånad, utan i stället till målet som sådant och

debiteras för varje år målet handläggs. En regel om att förrättningskostnad

preskriberas samtidigt med huvudfordringen skulle alltså inte bli tydlig när det

gäller underhållsbidragen. Andra vägar måste därför prövas. Ett sätt kan vara

att föreskriva att grundavgift i mål om underhållsbidrag skall preskriberas vid

utgången av kalenderåret två år efter det att avgiften debiterades. Denna

lösning har under hand förts fram från företrädare för RSV och har också under

ärendets beredning inom regeringskansliet godtagits av ett antal andra represen-

tanter för exekutionväsendet.

 Regeringen gör samma bedömning och föreslår alltså en regel om att

grundavgiften i underhållsmålen preskriberas vid utgången av kalenderåret två år

efter det att avgiften debiterades.

 RSV har också fört fram förslag om en hjälpregel som möjliggör preskription

det tidigare datum som följer av att det sista i målet aktuella bidraget

preskriberas. En sådan regel skulle bli aktuell att tillämpa i mål där endast en

upplupen underhållsskuld och inget löpande bidrag har varit föremål för

verkställighet. En sådan ordning skulle vidare regelmässigt leda till att

grundavgiften överhuvudtaget inte skulle kunna tas ut. Någon föreskrift om att

en grundavgift kan preskriberas tidigare än tre år efter den 1 januari i

debiteringsåret är regeringen därför inte beredd att föreslå. Å andra sidan är

det inte någon bra lösning om kronofogdemyndigheten skulle tvingas bevaka

indrivning av grundavgift under närmare tre år efter det att det sista under-

hållsbidraget har drivits in eller bortfallit. Detta kan emellertid undvikas

genom en reglering av själva handläggningsordningen och kräver alltså inte någon

särreglering av preskriptionen. I stället bör det föreskrivas att, när inget

bidrag längre finns att driva in, ett försök till indrivning av återstående

grundavgifter skall göras och att målet därefter skall avslutas. En sådan

föreskrift behöver inte ha lagform.

 Om grundavgiften, såsom regeringen har föreslagit, preskriberas senast efter

tre år finns det alltså risk att den i en del mål om underhållsbidrag aldrig

kommer att kunna drivas in. Så länge det finns en upplupen underhållsskuld som

kan drivas in i målet måste det accepteras att grundavgiften får stå tillbaka.

När emellertid indrivning sker endast för löpande bidrag och det finns något

utrymme därutöver, bör detta utrymme enligt vår mening genast tas i anspråk för

att, om än bara delvis, täcka grundavgiften. Annars riskerar man att

grundavgiften i underhållsmål nästan aldrig kommer att kunna tas ut. En

föreskrift om detta behöver inte heller ha lagform. Det merarbete som kan

uppkomma med upprepade krediteringar på grundavgiften måste accepteras.

 För övriga enskilda mål och för allmänna mål uppkommer inte samma

problemställning, eftersom förrättningskostnaderna i dessa mål tas ut före

huvudfordringen. För andra enskilda utsökningsmål än underhållsmål innebär

regeringens förslag att förrättningskostnad som hänför sig till en

konsumentfordran preskriberas efter tre år och övriga efter tio år. Givetvis är

det därvid bara fråga om preskriptionen gentemot gäldenären, inte mot sökanden.

I flertalet allmänna mål kommer förrättningskostnaderna att preskriberas efter

cirka fem år.

8 Förslagens praktiska konsekvenser

Regeringens bedömning: Förslagen kommer att minska

arbetsbelastningen hos kronofogdemyndigheterna.

Även för parter och andra som är inblandade i målen

uppnås rationaliseringsvinster.

 RSV:s bedömning sammanfaller med regeringens.

 Skälen för regeringens bedömning: Förslagen som läggs fram i detta ärende

leder till större enhetlighet och kontinuitet i handläggningen av mål hos

kronofogdemyndigheterna. Beslutsfattandet underlättas och minskar i omfattning.

Målhanteringen förenklas bland annat genom att antalet ny- och avregistreringar

minskar. Arbetsbelastningen för kronofogdemyndigheterna kommer härigenom att

minska och dessutom bli jämnare. Den mer kontinuerliga handläggningen möjliggör

en bättre helhetssyn på gäldenärernas ekonomi. För borgenärer, arbetsgivare,

konkursförvaltare och i någon mån även för gäldenärerna innebär det nya systemet

rationaliseringar och bättre service.

9 Ekonomiska konsekvenser

Regeringens bedömning: Sedda för sig kan förslagen

beräknas kosta omkring 11 miljoner kronor att

genomföra i 1992 års kostnadsläge, men med

samordning med annat utvecklingsarbete inom

exekutionsväsendet blir särkostnaden väsentligt

lägre. Indrivningsresultatet påverkas endast

marginellt.

 Skälen för regeringens bedömning: Kronofogdemyndigheterna behöver ett

välutvecklat ADB-stöd för det nya förfarandet. RSV har i sin rapport beräknat

att det för detta utvecklingsarbete kommer att åtgå högst nio årsarbetskrafter

och att vissa ökade kostnader för den löpande driften av ADB-systemet

tillkommer. För utbildningsinsatser har RSV beräknat drygt 6,3 miljoner kronor.

Sammanlagt blir kostnaden omkring 11 miljoner kronor i 1992 års kostnadsläge.

 När det gäller ADB-utvecklingen och även utbildningsinsatserna är det dock

osäkert hur mycket extrakostnader genomförandet av förslagen i detta ärende

kommer att medföra. Det mesta tyder nämligen nu på att förslagen inte kommer att

genomföras inom ramen för det befintliga REX-systemet utan direkt i ett nytt

ADB-system, med arbetsnamnet INDEX, som är under uppbyggnad (jfr avsnitt 10). Om

så sker kommer särkostnaden för förslagen i detta ärende att reduceras högst

väsentligt.

 Kostnaderna som är förenade med det nya systemets införande motsvaras på någon

sikt gott och väl av resurser som till följd av det effektivare systemet kan

frigöras för andra uppgifter inom kronofogdemyndigheterna. Kostnaderna bör

därför, med hänsyn till den anslagskredit som RSV och kronofogdemyndigheterna

har tillgång till, kunna finansieras inom befintliga resursramar.

 Vad beträffar indrivningsresultatet finns det olika inslag i reformen som

verkar i olika riktningar. Att förbehållsbeloppen höjs något jämfört med

nuvarande förbehållsbelopp vid införsel kan innebära att lägre belopp avseende

underhållsbidrag och skatter kan drivas eller att indrivningen tar längre tid,

men det kan inte säkert sägas att det blir fråga om någon negativ inverkan på

det slutliga indrivningsresultatet. För andra sorters fordringar kan reformen ge

ökat utrymme för löneexekution, eftersom tidsbegränsningarna tas bort och de

föreslagna förbehållsbeloppen är lägre än de nuvarande vid löneutmätning. Vissa

av förslagen medför också att fler utmätningar kommer att kunna genomföras. Det

gäller bl.a. reglerna om löneutmätning under konkurs och även vissa förslag i

RSV:s rapport som redan har genomförts (SFS 1993:1650) och som avser själva

utmätningsordningen. Regeringens bedömning är att indrivningsresultatet

sammantaget inte kommer att påverkas mer än marginellt.

10 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

Regeringens förslag: Reformen skall träda i kraft

den dag regeringen bestämmer. Siktet är inställt på

ett genomförande den 1 januari 1996. De nya

reglerna skall i princip tillämpas även på mål som

kommit in före ikraftträdandet.

 Skälen för regeringens förslag: Det nya systemet bör tas i bruk utan onödigt

dröjsmål. I likhet med RSV bedömer vi dock att det behövs en framförhållning på

omkring ett år, med hänsyn till arbetet med ADB-utveckling, utbildning,

utveckling av nya rutiner m.m. När det gäller ADB-utvecklingen finns en

omständighet som är mycket viktig att beakta. Under hösten 1993 har RSV som

redan nämnts inlett ett projekt som syftar till att ta fram ett nytt ADB-stöd,

INDEX, som successivt skall ersätta exekutionsväsendets nuvarande datasystem

REX. Mycket arbete kan sparas om den föreslagna nya ordningen för löneexekution

och målhantering redan från början kan tas om hand inom ramen för INDEX i

stället för att man först skall anpassa REX-systemet till de nya reglerna. För

att målhanteringen skall underlättas bör de nya bestämmelserna i största möjliga

utsträckning tillämpas även i mål som redan är anhängiga vid kronofogdemyn-

digheterna vid tiden för ikraftträdandet. Detta fordrar vissa ingrepp i dessa

mål. Det är därför en fördel om ikraftträdandet kan ske i nära anslutning till

ett årsskifte, då antalet inneliggande mål är som minst.

 Dessa omständigheter gör att man enligt regeringens bedömning för närvarande

bör inrikta sig på ett ikraftträdande kring den 1 januari 1996. Det är

emellertid alltför vanskligt att så här pass långt i förväg fixera ett visst

datum för ikraftträdandet. Regeringen bör därför bemyndigas att bestämma detta

datum.

11 Författningskommentar

11.1Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken

1 kap.

1 §

 I andra stycket har orden "eller införsel" tagits bort.

2 kap.

3 §

 Hänvisningen i första stycket till 15 kap., som upphävs, har tagits bort.

3 kap.

4 §

 Paragrafen behandlar verkställighet av domar som inte vunnit laga kraft.

Hänvisningen i andra stycket till 15 kap. 22 § har tagits bort. I stället

hänvisas till 13 kap. 1 § som i andra stycket i sin nya lydelse innehåller en

modifierad motsvarighet till nuvarande 15 kap. 22 § första stycket (jfr

kommentaren till 13 kap. 1 §). En motsvarighet till 15 kap. 22 § andra stycket

finns redan i 13 kap. 14 § 1.

22 och 23 §§

 Begreppet införsel har utmönstrats och några språkliga moderniseringar har

gjorts.

4 kap.

1 a §

 Paragrafen är ny. Första meningen i första stycket lagfäster vad som nu enligt

praxis gäller vid införsel för underhållsbidrag, nämligen att verkställigheten

skall omfatta alla bidrag som är förfallna vid varje verkställighetstillfälle,

dvs. också belopp som förfallit efter ansökningstillfället. Detta skall i

fortsättningen gälla vid all utmätning för underhållsbidrag, alltså även vid

utmätning av annat än lön och även beträffande sådant bidrag som fastställts i

ett utländskt avgörande.

 Enligt andra meningen kan dock sökanden begära att verkställigheten begränsas

till vissa bidragsbelopp.

 Enligt andra stycket får utmätning inte ske för svenska underhållsbidrag som är

äldre än tre år. Regeln motsvarar nuvarande 15 kap. 5 § andra stycket men gäller

nu all utmätning. För utländska bidrag innebär regeln ingen ändring mot vad som

gäller i dag.

8 §

 Genom en ändring i andra stycket bestäms att alla frågor om utmätning av lön

hos gäldenärer som inte har hemvist i Sverige skall prövas av

Kronofogdemyndigheten i Stockholms län. Skälen för förslaget har utvecklats i

avsnitt 5.6.

9-9 h §§

 I dessa paragrafer ges de flesta bestämmelserna om det nya målhanterings-

systemet för enskilda mål om utmätning.

9 §

 Nuvarande 9 § har arbetats in i den föreslagna nya 9 c §.

 I den föreslagna lydelsen fastläggs i 9 § första stycket den nya regeln om

ettårshantering under vilken målet kan vara föremål för utredning,

verkställighetsåtgärder eller bevakning. Ett mål om utmätning skall alltså

handläggas under ett år räknat från dagen för ansökan. Sedan är huvudregeln att

målet skall redovisas till sökanden, men denna huvudregel är försedd med ett

flertal betydelsefulla undantag. Det första undantaget gäller löneutmätning

under gäldenärens pågående konkurs; sådan kan fortgå så länge konkursen pågår.

Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 5.5. Ett annat undantag framgår av andra

stycket. Om löneutmätning för underhållsbidrag pågår vid utgången av en

ettårsperiod, skall handläggningen fortsätta ett år till. Denna regel har

kommenterats i avsnitt 6.1.3. Ytterligare undantag finns i 9 a och 9 b §§.

 Tredje stycket behandlar konkurs som inträder under pågående handläggning av

ett mål om utmätning. Grundregeln är då att målet avslutas. Men om löneutmätning

pågår för underhållsbidrag som har företrädesrätt enligt 7 kap. 14 § fortsätter

denna. Och om löneutmätning för annan fordran pågår fortsätter denna för

konkursboets räkning om inte förvaltaren begär annat, jfr 7 kap. 19 §.

9 a §

 Här behandlas förnyelseansökan, som är en nyhet. Sökanden kan under andra

hälften av den ettåriga handläggningsperioden göra en förnyelseansökan. I så

fall fortsätter handläggningen ytterligare ett år efter det att den pågående

ettårsperioden gått ut. En förnyelseansökan kan, precis som den ursprungliga

ansökan, vara skriftlig eller muntlig, och det finns också utrymme att medge att

den görs på ADB-medium, jfr 2 kap. 1 § första stycket. En förnyelseansökan

medför att målet fortsätter med den handläggningsåtgärd som pågår när den

aktuella ettårsperioden löper ut och därefter handläggs under ytterligare ett

år. I fall som avses i 9 § andra stycket behövs givetvis ingen förnyelseansökan.

Om sökanden särskilt vill påkalla nya utredningsåtgärder får han kombinera sin

förnyelseansökan med en begäran om kompletterande tillgångsundersökning, jfr 9 e

§.

 Förnyelseansökan kan göras ett obegränsat antal gånger.

 Förnyelseansökan kommer att avgiftsbeläggas enligt vad regeringen avser att

bestämma senare.

9 b §

 Paragrafen anger att vissa avslutande åtgärder får vidtas även efter det att

handläggningstiden egentligen har gått ut.

9 c §

 Här behandlas den fullständiga tillgångsundersökningen. Regler om fullständig

och begränsad tillgångsundersökning har funnits för närvarande bara i

förordningen (1992:1094) om avgifter vid kronofogdemyndigheterna men förs nu in

i utsökningsbalken, delvis på grund av att det även föreslås regler om

kompletterande tillgångsundersökning, jfr 9 e §. Den mer allmänt hållna regeln

om kronofogdemyndighetens utredningsplikt som finns i nuvarande 9 § har arbetats

in i förevarande paragraf. Den nya regleringen innebär inga sakliga ändringar.

9 d §

 Paragrafen behandlar begränsad tillgångsundersökning, jfr kommentaren till 9 c

§.

9 e §

 Här behandlas kompletterande tillgångsundersökning som är en nyhet. Skälen för

förslaget har utvecklats i avsnitt 6.1.2. Sökanden kan under handläggningstiden

begära kompletterande utredning av gäldenärens egendomsförhållanden och få till

stånd motsvarande verkställighet, om förutsättningar finns för det. Det kan bli

fråga om att begära mer omfattande utredning än i den ursprungliga ansökan. Det

kan också gälla en begäran om ny utredning av samma slag som tidigare; sökanden

kan ju ha fått indikationer på att gäldenären numera har någon sådan

utmätningsbar egendom.

 Strukturen på en begäran om kompletterande tillgångsundersökning skall vara

densamma som gäller för en första ansökan i ett utsökningsmål, dvs. sökanden kan

välja mellan fullständig och begränsad tillgångsundersökning.

 En sådan begäran får göras ett obegränsat antal gånger. Den kan förstås göras

både under en första ettårig handläggningsperiod och under någon senare sådan.

 När en ettårsperiod löper ut, avbryts handläggningen oberoende av om en begäran

om kompletterande utredning har gjorts och utredningen inte hunnit slutföras.

För att gardera sig mot detta måste en sökande, som kommer in med en sådan

begäran mot slutet av en ettårsperiod, kombinera denna med en förnyelseansökan.

 En begäran om kompletterande tillgångsundersökning kan vara muntlig eller

skriftlig, precis som den ursprungliga ansökan i målet. Den kommer att

avgiftsbeläggas enligt vad regeringen avser att bestämma senare.

9 f §

 Paragrafens första stycke anger att utmätning av lös egendom skall ske även om

sökanden bara har begärt begränsad tillgångsundersökning. Föreskriften innebär

en nyhet i förhållande till dagens regler. Skälen för förslaget har utvecklats i

avsnitt 6.1.2. Oavsett vilken utredning som sökanden faktiskt har begärt i just

det aktuella målet skall alltså kronofogdemyndigheten utmäta lös egendom, om

myndigheten får kännedom om att så kan ske. Det är förstås främst vid samordning

med andra mål som det blir aktuellt att göra utmätning utöver vad ansökan i ett

mål formellt avser. Om sökanden har medgett uppskov, skall utmätning ske endast

om det är fråga om samordning med annat mål, jfr 10 och 11 §§. För att utmätning

skall göras, krävs att åtgärden framstår som försvarlig, jfr 4 kap. 3 § första

stycket. Av andra stycket framgår att utmätning av restitutionsfordringar dock

alltid skall ske, givetvis under förutsättning att det finns något utrymme efter

att eventuell avräkning enligt avräkningslagen har gjorts.

 I tredje stycket hänvisas till 4 kap. 5 § när det gäller utmätning av fast

egendom m.m. Sådan egendom får bara utmätas på särskild begäran, om det inte

gäller fordran med särskild förmånsrätt i egendomen.

9 g §

 Paragrafen skall säkerställa att sökanden snarast möjligt får besked om hur

utredningen om gäldenärens tillgångar har utfallit, närmare bestämt i

förekommande fall besked om att utmätning av lön inte kan ske eller att

utmätning inte kan ske på ett sådant sätt att utmätningsfordringen blir

fullbetald. Detta kan nämligen ha betydelse för sökanden t.ex. i frågan huruvida

han skall begära kompletterande tillgångsundersökning (jfr 9 e §) längre fram

under handläggningstiden.

Ett bevis om att gäldenären saknar utmätningsbara tillgångar kan också tjäna som

underlag för att begära gäldenären i konkurs. Kronofogdemyndighetens

underrättelseskyldighet enligt denna paragraf är en nyhet i förhållande till

nuvarande ordning på så sätt att underrättelse skall lämnas snarast.

10 §

 I första och andra styckena utgår orden i enskilt mål, jfr kommentaren till 36

§.

 Genom ändringar i andra stycket förkortas den tillåtna tiden för varje uppskov

i enskilda mål om utmätning till två månader. Under varje ettårsperiod som

handläggningen pågår får sökanden bara medge uppskov två gånger. Om någon av

dessa begränsningar överskrids, förfaller ansökan. Den nuvarande kopplingen till

ansökningsdagen har tagits bort. Utgångspunkten för tidsberäkningen är i stället

den första dagen i det medgivna uppskovet.

 Av sista meningen följer att utmätning skall ske trots medgivet uppskov, om

samordning skall ske med andra inneliggande mål (11 §) och att utmätning av

restitutionsfordran alltid skall ske (9 f § andra stycket). Uppskoven är på

detta sätt villkorade. Att förnyelseansökan får göras under uppskovstiden följer

redan av 9 a §, eftersom uppskovstiden är en del av handläggningstiden.

 Tredje stycket har flyttats till nya 36 §.

11 §

 Hänvisningen till en införselsituation i 15 kap. 16 § har ersatts med en

hänvisning till en löneutmätningssituation i föreslagna 7 kap. 17 §.

13 a §

 Paragrafen är ny. Här regleras den handläggningsfas som kallas bevakning. Den

är en nyhet som har införts som en konsekvens av reglerna om ettårig

handläggning. Bevakning vidtar när varken utredning eller

verkställighetsåtgärder pågår. Under bevakningstiden gäller att utmätning skall

ske av egendom som kronofogdemyndigheten - normalt utan särskild utredning - får

kännedom om (9 f §). Vidare gäller regeln i 11 § om att utmätning normalt skall

ske samtidigt för alla inneliggande mål mot samma gäldenär. Att reglerna om

förnyelseansökan och kompletterande tillgångsundersökning gäller även under

bevakningstiden följer redan av 9 a och 9 e §§, eftersom bevakningstiden är en

del av handläggningstiden.

33 §

 Genom ett tillägg i andra stycket införs en möjlighet för kronofogdemyndigheten

att häva en sakutmätning om det senare visar sig att fordringen kan antas bli

betald genom utmätning av lön. En förutsättning är dock att så skall kunna bli

fallet inom den handläggningsperiod som pågår; sökanden skall alltså inte

tvingas att göra en förnyelseansökan. Bakgrunden till den nya bestämmelsen, som

kommenterats i avsnitt 6.1.2, är att löneutmätning regelmässigt innebär mindre

ingrepp och omkostnader än fullföljande av en sakutmätning.

36 §

 Paragrafen är ny och har försetts med en egen rubrik. Den anger att

målhanteringsbestämmelserna i 9-10 och 13 a §§ inte skall tillämpas i allmänna

mål. Bakgrunden till paragrafen har utvecklats i avsnitt 6.2. Nuvarande 10 §

tredje stycket har flyttats till denna paragraf som en andra mening och orden i

enskilt mål har tagits bort i 10 § första och andra styckena.

7 kap.

 Kapitlet har i viss mån disponerats om bl.a. till följd av att 15 kap. om

införsel upphävts och bestämmelserna i 15 kap. i behövliga delar arbetats in i 7

kap.

1 §

 I första stycket punkt 3 i den nya lydelsen anges som ny utmätningsbar förmån

periodiskt vederlag för utnyttjande av patent m.m. Dessa förmåner har hittills

bara kunnat tas i anspråk genom införsel enligt nuvarande 15 kap. 2 §. I det nya

enhetliga systemet kan de alltså tas i anspråk genom löneutmätning.

 Paragrafens nuvarande tredje stycke har utgått såsom onödigt.

2 §

 Endast en språklig justering har gjorts i paragrafen. Den innehåller

definitioner av begreppen lön och arbetsgivare.

3 §

 I paragrafen ges de grundläggande förutsättningarna för löneutmätning. I första

stycket görs en anpassning till att reglerna om tidskonsumtion upphävs.

 Andra stycket, som är nytt, anger att löneutmätning skall ske endast om det är

försvarligt med hänsyn till det belopp som kan beräknas flyta in. Löneutmätning

skall alltså inte beslutas om det endast finns ett mycket litet utrymme för det.

Regeln kan sägas innebära en kodifiering av gällande praxis. Den har en

motsvarighet för sakutmätningar i 4 kap. 3 § första stycket.

4 §

 Paragrafen innehåller de grundläggande reglerna för hur mycket som får tas i

anspråk av gäldenärens lön.

 Första stycket är en sammansmältning av nuvarande 4 § första meningen och 15

kap. 6 a § första stycket. Lön får tas i anspråk genom utmätning endast till den

del lönen överstiger vad gäldenären behöver för sitt och familjens underhåll.

Hänsyn skall också tas till annan betalningsskyldighet som gäldenären har, om

denna betalningsskyldighet grundas på en fordran som vid utmätning av lön har

bättre rätt till lönen. Detta innebär bl.a. att det vid en löneutmätning för en

oprioriterad fordran kan reserveras utrymme för betalning av t.ex. en

skattefordran enligt en avbetalningsplan som gäldenären har gjort upp med

kronofogdemyndigheten. Avbetalningsplanen behöver alltså inte hävas när

utmätning skall ske för den oprioriterade fordringen, vilket är en nyhet i

förhållande till vad som gäller i dag. När det gäller utmätning av lön för

företrädesberättigade underhållsbidrag skall, precis som enligt dagens ordning,

även betalningsskyldighet mot annan som har lika rätt beaktas.

 Andra stycket motsvarar nuvarande första stycket andra meningen.

5 §

 Paragrafens nuvarande innehåll har ingen motsvarighet i den nya lydelsen till

följd av att reglerna om tidskonsumtion avskaffas.

 Den nya lydelsen lägger fast de normalbelopp som skall ligga till grund för

bestämning av förbehållsbeloppen. I första stycket bestäms storleken av

normalbeloppen för ensamstående, sammanlevande makar och barn. Beloppens storlek

har diskuterats i avsnitt 5.4. En nyhet är att normalbeloppet för barn

differentieras, beroende på om barnet är upp till sex år eller äldre.

 Andra och tredje styckena innehåller inga principiella förändringar jämfört med

vad som gäller i dag enligt 15 kap. 6 a § andra stycket sista meningen och

tredje stycket.

6 §

 Den nuvarande regeln i paragrafen om semesterersättning m.m. har ingen

motsvarighet i det nya systemet, jfr avsnitt 5.3.

 I sin nya lydelse behandlar paragrafen vissa särskilda förutsättningar för

utmätning av lön för underhållsbidrag. Första stycket i den nya lydelsen

motsvaras av 15 kap. 5 § första stycket. Andra stycket motsvarar 15 kap. 5 §

tredje stycket.

7 §

 Paragrafen, som behandlar kommunikation med gäldenären före ett

löneutmätningsbeslut, har endast justerats språkligt.

8 §

 Första stycket första meningen motsvarar nuvarande första stycket.Enligt andra

meningen kan myndigheten, i stället för att fastställa ett utmätningsbelopp i

kronor, bestämma att hela den summa som ligger ovanför förbehållsbeloppet skall

utmätas. Detta är delvis en nyhet i förhållande till i dag. Skälen har

utvecklats i avsnitt 5.3.

 Andra stycket motsvarar med språkliga ändringar nuvarande andra stycket samt 8

a §.

 Tredje stycket gäller utmätning för underhållsbidrag som bestämts genom ett

engångsbelopp. Det motsvarar nuvarande 15 kap. 10 § första stycket.

9 §

 Paragrafen innehåller vissa regler om sättet för löneutbetalning. Endast

språkliga ändringar har gjorts.

10 §

 Av första stycket följer att gäldenären normalt skall ges tillfälle att yttra

sig innan ett beslut om löneutmätning ändras till hans nackdel. Skillnaden mot

nuvarande reglering, som också finns i 10 §, är att skyldigheten att i

motsvarande situation kommunicera med sökanden i målet av praktiska skäl har

slopats.

 Andra stycket motsvaras huvudsakligen av nuvarande 15 kap. 12 § andra stycket.

Ett beslut om löneutmätning skall hävas om gäldenären betalar förfallna

underhållsbidrag och - vilket är en nyhet - uppkomna förrättningskostnader, och

det finns skäl att tro att han framdeles gör rätt för sig.

11 §

 Paragrafen reglerar en nyhet för löneexekutionen, nämligen att

kronofogdemyndigheten kan bevilja anstånd under pågående löneutmätning. Denna

möjlighet är föranledd av att löneutmätning enligt den nya ordningen i princip

kan fortgå utan tidsbegränsningar. Mot sökandens vilja får anstånd bara beviljas

om det finns särskilda skäl. Vilka överväganden som därvid kan göras har berörts

i avsnitt 6.3. En förebild till paragrafen finns i 8 kap. 3 § andra stycket, där

anstånd med försäljning av utmätt gods regleras.

 Under pågående löneutmätning är det alltså bara myndigheten själv som kan

besluta om anstånd med denna och den är inte bunden av parternas önskemål.

Balkens regler om uppskov, t.ex. i 4 kap. 10 §, blir inte tillämpliga här,

eftersom en exekutiv åtgärd, nämligen beslutet om löneutmätning, redan har

vidtagits. Beslutet om anstånd gäller bara själva löneutmätningen. Utmätning av

annan egendom kan göras utan hinder av sådant anstånd.

12 §

 Den föreslagna paragrafen motsvarar nuvarande 11 §, med det tillägget att

kronofogdemyndigheten skall underrätta arbetsgivaren även om ett beslut om

anstånd enligt nya 11 §.

 Nuvarande 12 § motsvaras delvis av föreslagna 15 §.

13-19 §§

 Paragraferna behandlar huvudsakligen företrädesordningen vid utmätning av lön.

13 §

 Paragrafen behandlar bl.a. förmånsrätten för lönebelopp som utmätts. Endast

redaktionella ändringar har gjorts.

14 §

 I sin nya lydelse anger paragrafen de företrädesberättigade fordringarna.

Första stycket 1 anger, precis som nu 15 kap. 1 § 1, att underhållsbidragen

enligt äktenskapsbalken och föräldrabalken kommer först i företrädesordningen.

Utländska bidrag inkluderas enligt vad som sägs i andra stycket. De har samma

företräde som svenska sådana, om de får verkställas i Sverige och inte är äldre

än tre år. Utländska underhållsbidrag kan ha en längre preskriptionstid än tre

år. För tiden efter utgången av treårsperioden kan de visserligen verkställas

men de får alltså ingen företrädesrätt. Enligt nuvarande praxis torde införsel

vägras för vissa s. k. exorbitanta utländska underhållsbidrag (se Utsöknings-

balken och promulgationslag m.m., En kommentar, Walin m.fl., 2:a uppl. s. 531

f.). I motsvarande fall torde sådana bidrag i det nya systemet komma att

frånkännas företrädesrätt.

 Därnäst kommer enligt punkt 2 i första stycket konkursbos fordran på

gäldenärens lön, jfr nuvarande 15 kap. 18 §. En förutsättning är att

löneavdraget gjorts under konkursen. Med lön avses också därmed jämställda

förmåner. Sist bland de prioriterade fordringarna kommer enligt punkt 3 i första

stycket fordringar som avses i 2 § indrivningslagen, dvs. fordringar i allmänna

mål som enligt lagrummets nuvarande lydelse är införselbara. Samma

företrädesrätt har vissa utländska skatter m.m. enligt vad som följer av 5 §

lagen om ömsesidig handräckning i skatteärenden.

 Alla övriga fordringar är efterställda vid utmätning av lön och har inbördes

lika rätt.

 Nuvarande innehåll i paragrafen motsvaras av 18 §.

15 §

 Paragrafen anger företrädesordningen mellan preliminär skatt, kvarskatt,

utmätningsfordringarna och förrättningskostnaderna. I sak motsvaras paragrafen

av nuvarande 12 § samt 15 kap. 14 § och 15 § andra stycket.

 Nuvarande 15 § saknar direkt motsvarighet i förslaget.

16 §

 Paragrafen behandlar fördelning av pengar vid utmätning för underhållsbidrag.

I sak motsvaras den av nuvarande 15 kap. 15 § tredje och fjärde styckena.

 Nuvarande 16 § motsvaras av 20 §.

17 §

 Paragrafen behandlar bl.a. jämkning av underhållsbidrag och särskilt beaktas

här den situationen att gäldenären varaktigt bor ihop med sin make. Första

stycket motsvarar i princip nuvarande 15 kap. 16 § första stycket. Enligt första

meningen får i ett sådant fall av sammanboende ett bidrag till maken eller till

makarnas barn jämkas med hänsyn till annan fordran för vilken utmätning sker

samtidigt om bidraget överstiger vad som skäligen bör tillkomma den

underhållsberättigade.

 Enligt andra meningen får även annat underhållsbidrag jämkas om det finns

särskilda skäl och bidraget överstiger vad som skäligen behövs för den

underhållsberättigades försörjning. Här görs den ändringen i förhållande till

nuvarande ordning att det inte längre krävs att bidraget uppenbart överstiger

vad som skäligen behövs för försörjningen. Den nuvarande ordningen har inneburit

att utrymmet för jämkning har varit både svårbestämt och alltför inskränkt.

 Andra stycket uppmärksammar det fallet att gäldenären har rätt till avdrag på

underhållsbidrag enligt 7 kap. 4 § föräldrabalken. Detta motsvaras av nuvarande

15 kap. 16 § tredje stycket.

 Nuvarande 15 kap. 16 § andra stycket saknar motsvarighet i förslaget. Det

föreskriver i dag att första stycket har motsvarande tillämpning när

skatteavdrag eller utmätning inte kan göras till följd av att införsel enligt

första stycket pågår. Någon särregel som täcker in utmätning behövs inte längre,

eftersom all löneexekution i fortsättningen skall ske som utmätning. Jämkning

till förmån för skatteavdrag har förlorat sin huvudsakliga betydelse sedan

preliminärskatt efter den 1 juli 1990 har getts företräde framför

underhållsbidrag.

 Det nuvarande innehållet i paragrafen motsvaras av 21 §.

18 §

 Paragrafen behandlar utmätning av rättighet efter löneutmätning. Den motsvaras

i sak av nuvarande 14 § och 15 kap. 17 § andra stycket.

 De nuvarande reglerna i paragrafen motsvaras av 22 §.

19 §

 Paragrafen behandlar löneutmätning under konkurs.

 Enligt första stycket får utmätning för underhållsbidrag med företrädesrätt

enligt 14 § äga rum utan hinder av konkursen. Dessutom får löneutmätning göras

för konkursboets räkning. Detta är en teknisk nyhet. Hittills har

konkursförvaltaren varit tvungen att vända sig direkt till arbetsgivaren eller

motsvarande och själv administrera saken. I fortsättningen skall allt ske som

löneutmätning i kronofogdemyndighetens regi. Om löneutmätning redan pågår när

gäldenären försätts i konkurs, skall denna fortsätta för konkursboets räkning om

inte förvaltaren begär annat. Detta framgår av andra stycket. Bestämmelserna har

kommenterats i avsnitt 5.5.

 Paragrafen reglerar i sin nuvarande lydelse s.k. säkerhetsutmätning. Dessa

regler föreslås upphävda enligt vad som sagts i avsnitt 6.1.2.

20-22 §§

 Dessa paragrafer behandlar arbetsgivarens skyldigheter när det gäller

löneutmätning. Med arbetsgivare jämställs annan som utger den förmån som är

föremål för utmätning, se 2 §. 20-22 §§ motsvarar med språkliga justeringar i

stort sett nuvarande 16-18 §§, till vilka också nuvarande 15 kap. 19 § hänvisar.

I föreslagna 22 § finns dock en ny formulering som gäller den situationen att

löneutmätning i och för sig skulle kunna ske på grundval av den formella lönen

men att mer skulle kunna mätas ut om lönen inte var uppenbart för låg. I

praktiken torde bestämmelsen redan i dag tolkas som att denna situation

omfattas, trots ordalydelsen som egentligen bara täcker den situationen att

utmätning av lön inte alls kan ske.

23 §

 Paragrafen motsvarar i princip nuvarande 15 kap. 21 §. Den gäller gäldenärens

ansvar i den situationen att arbetsgivaren har gjort löneavdrag men inte

redovisat pengarna till kronofogdemyndigheten. I dag gäller att gäldenären inte

längre är betalningsskyldig, ifall införsel har skett för en fordran som avses i

15 kap. 1 § 2, dvs. skatter m.m., eller för en försäkringskassas fordran på

grund av utgivet bidragsförskott enligt 15 § lagen (1964:143) om

bidragsförskott.

 Kretsen av de fordringar i allmänna mål för vilka gäldenärens ansvar kan

bortfalla bestäms i fortsättningen genom en hänvisning till 2 §

indrivningslagen. För utländska skatter, avgifter och böter tillåts enligt

dagens praxis inte något bortfall av gäldenärens ansvar. Utländska skatter m.m.

har nu tydligt undantagits genom att de utländska skatterna etc. inte finns

uppräknade i 2 § indrivningslagen.

 När det gäller bidragsförskotten föreslås ingen saklig ändring av dagens

system. Även s.k. förlängt bidragsförskott omfattas enligt praxis. Nu har tagits

in en uttrycklig hänvisning till 12 § lagen (1984:1095) om förlängt

bidragsförskott för studerande.

24 §

 Paragrafen motsvaras av nuvarande 20 §. Den anger att beneficiereglerna i 5

kap. blir tillämpliga när lönen väl har betalats ut till gäldenären.

25 §

 Paragrafen motsvaras av nuvarande 21 § och 15 kap. 25 §. Den innehåller en

straffbestämmelse för arbetsgivare.

13 kap.

1 §

 I första stycket har endast språkliga justeringar gjorts.

 Andra stycket motsvarar delvis nuvarande 15 kap. 22 § första stycket. En

ändring är att den nya formuleringen ger utrymme för att redovisa ett

underhållsbidrag för närmast påföljande månad redan någon kortare tid före

början av den månaden. Därigenom säkerställs att den underhållsberättigade kan

få sina pengar redan på förfallodagen - som kan sägas regelmässigt vara den

sista dagen i månaden innan, eftersom underhållsbidrag oftast skall betalas

förskottsvis varje månad - och inte först senare.

14 a §

 Paragrafen är ny. Den kompletterar reglerna i 14 § om i vilka fall medel inte

får betalas ut utan säkerhet. Om medlen avser underhållsbidrag med

företrädesrätt skall 14 § 3 och 5 inte tillämpas. Om det finns särskilda skäl

skall dock punkt 5 tillämpas. Det är inte aktuellt att undanta övriga punkter i

14 §. Regleringen kommer på detta sätt att i sak överensstämma med dagens

ordning (jfr 15 kap. 22 § andra stycket och 23 §).

16 kap.

5 §

 Ordet anstånd har bytts ut mot uppskov, jfr kommentaren till 12 a §. Även i

övrigt har gjorts några språkliga justeringar.

12 a §

 Paragrafen gäller möjligheter att skjuta upp verkställighet. Såsom anmärkts i

avsnitt 6.3 används därvid numera ordet uppskov när det är sökanden i målet som

bestämmer och ordet anstånd när det gäller ett myndighetsbeslut.

 Paragrafen reglerar möjligheterna att uppskjuta verkställigheten i mål som inte

gäller betalningsskyldighet, avhysning eller kvarstad, utan som gäller annan

handräckning. För de flesta av dessa mål har det hittills inte funnits några

begränsningar i fråga om vilka uppskov som har kunnat ges.

 För mål som gäller återtagande av varor enligt konsumentkreditlagen (1992:830)

eller lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare har dock funnits

regler i de lagarna. Där har det beträffande verkställigheten i övrigt hänvisats

till 16 kap. 10-12 §§ UB. När nu regler om uppskov i handräckningsmål ges i 12 a

§ är det naturligt att i de båda andra nämnda lagarna också hänvisa till

utsökningsbalkens regler om uppskov och att därvid även flytta reglerna om

anstånd till 12 a §.

 Nu fastläggs alltså i denna paragraf i första stycket att sökanden inte får

medge uppskov mer än två gånger eller längre än sex månader från dagen för

ansökan. Om så sker förfaller ansökan. För målen om återtagande (andra stycket)

innebär detta endast den nyheten att ansökan förfaller om uppskov medges en

tredje gång.

17 kap.

3 §

 I första stycket har redaktionella ändringar gjorts.

 I andra stycket i dess nuvarande lydelse anges att sökanden inte ansvarar för

förrättningskostnad i mål om införsel. I framtiden kan inte samma distinktioner

upprätthållas, eftersom all verkställighet som gäller pengar då sker genom

utmätning. Någon särskild inskränkning till just löneutmätning kan inte göras. I

stället föreskrivs att i fortsättningen sökanden inte skall svara för

förrättningskostnad i mål om utmätning för sådan fordran som vid löneutmätning

har företrädesrätt enligt 7 kap. 14 §.

6 §

 Här föreslås regler för preskription av förrättningskostnader. Förslagen har

behandlats i avsnitt 7.2.

7 §

 Nuvarande regel om införsel för förrättningskostnader upphävs.

8 §

 En korrigering har gjorts av en felaktig hänvisning i tredje stycket.

18 kap.

7 och 16 §§

 Hänvisningarna till införsel har tagits bort.

12 §

 Paragrafen behandlar domstolsbeslut om inhibition. Det föreslås i första

stycket ett tillägg som går ut på att ett förordnande att vidare verkställighet

inte skall ske kan inskränkas till att avse att utbetalning inte skall göras av

influtna medel i fall av löneutmätning för underhållsbidrag. Syftet med

förslaget är att öppna en möjlighet att låta verkställigheten av löneutmätningen

pågå men samtidigt gardera gäldenärens rättigheter genom att tills vidare inte

betala ut pengarna. Den nya bestämmelsen kan få särskild betydelse vid

betalningar till personer i utlandet.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Enligt punkt 1 skall lagändringarna träda i kraft den dag regeringen bestämmer.

Som tidigare angetts är siktet inställt på den 1 januari 1996.

 Enligt punkt 2 första meningen skall de nya föreskrifterna tillämpas även i mål

som har anhängiggjorts före ikraftträdandet beträffande förhållande som hänför

sig till tiden därefter. Denna övergångsbestämmelse, som har utformats i

enlighet med Lagrådets förslag, tar sikte både på processuella och materiella

regler. Såvitt gäller processuella frågor syftar regeln främst till att

underlätta målhanteringen hos kronofogdemyndigheten genom att alla mål efter

ikraftträdandet skall hanteras enligt samma regler oavsett om de kommit in till

myndigheten före eller efter ikraftträdandet. Vissa specialregler ges i de

följande punkterna för att uppnå denna likformiga hantering. När det gäller den

materiella prövningen har Lagrådet, med hänvisning till att det remitterade

förslaget enbart föreskrev att de nya föreskrifterna skall tillämpas även i mål

som har anhängiggjorts före ikraftträdandet, uttalat följande.

 "Den materiella prövningen i domstol av beslut som fattats före ikraftträdandet

styrs av allmänna rättsgrundsatser. Äldre rätt tillämpas på sådant som avser tid

före ikraftträdandet. Så skall t.ex. löneavdrag för sådan tid bedömas enligt

äldre regler för införsel resp. utmätning av lön. Med hänsyn till lydelsen av

punkt 2 första meningen framgår dock detta inte helt klart av lagtexten. Den

nämnda meningen bör förses med tillägget "beträffande förhållande som hänför sig

till tiden därefter". - Såvitt avser tid efter ikraftträdandet skall som nämnt

de nya materiella reglerna tillämpas. Här måste dock instansordningsprincipen

beaktas. Om t.ex. en domstol efter överklagande i ett fall av löneexekution som

första instans bestämmer utmätningsbelopp och förbehållsbelopp med tillämpning

av de nya reglerna skulle denna princip riskera att åsidosättas. Domstolen kan

då välja att i stället återförvisa målet till kronofogdemyndigheten för beslut i

sådana frågor. Däremot skall domstolen uttala sig i andra typer av frågor som

föranleds av överklagandet och som har betydelse för den fortsatta prövningen.

Detta gäller t.ex. frågor om vilka inkomster och utgifter som skall få beaktas

vid löneutmätning. Om domstolen bedömer att verkställighet överhuvudtaget inte

skall få ske, kan återförvisning inte komma i fråga."

 Regeringen ansluter sig till vad Lagrådet har uttalat. Det är givetvis så att

det blir domstolarna som oftast får anledning att efter ikraftträdandet tillämpa

äldre materiella regler. Det kan dock även bli aktuellt för

kronofogdemyndigheten, särskilt i fall av rättelse eller annan ändring av

beslut.

 Enligt punkt 2 andra meningen skall efter ikraftträdandet de nya föreskrifterna

om överklagande av beslut om utmätning tillämpas i fråga om överklagande av

beslut om införsel. Denna regel har tillkommit efter förslag av Lagrådet. Den

skall säkerställa att införselbeslut - både av kronofogdemyndighet och av

domstol - skall kunna överklagas även efter ikraftträdandet.

 Punkt 3 gäller kronofogdemyndighetens omprövning av vissa beslut. Om det vid

ikraftträdandet pågår verkställighet av ett beslut om införsel eller utmätning

av lön, skall kronofogdemyndigheten ompröva beslutet med tillämpning av de nya

föreskrifterna om löneutmätning. Det innebär att beslut om införsel om möjligt

skall ändras till beslut om utmätning av lön och att därvid de nya reglerna om

förbehållsbelopp vid löneutmätning skall börja tillämpas genast. Eftersom

förbehållsbeloppen är något lägre vid den nuvarande införseln, innebär detta i

sin tur att utmätningsbeloppen kan minska och i de fall då utrymme saknas måste

löneexekutionen avbrytas. Vidare innebär denna övergångsbestämmelse att beslut

om utmätning av lön som är under verkställighet skall omprövas med tillämpning

av de nya reglerna; i dessa fall kan det därvid finnas utrymme för ett högre

utmätningsbelopp, eftersom de nya förbehållsbeloppen, åtminstone för vuxna, är

lägre än nuvarande utmätningsfria belopp.

 Andra meningen i punkt 3 har tillkommit på förslag av Lagrådet. Här föreskrivs

beträffande löneexekutiva beslut som vid ikraftträdandet är föremål för prövning

i domstol att kronofogdemyndigheten skall avvakta med omprövning enligt första

meningen tills domstolsprövningen är avslutad. Detta står bäst i

överensstämmelse med den ordning som redan gäller i fråga om rättelse och annan

ändring av beslut; kronofogdemyndigheten brukar avstå från att vidta sådana

ändringar efter det att ett mål har överlämnats till prövning i domstol (jfr

prop. 1980/81:8 s. 167).

 Den omprövning som kronofogdemyndigheten enligt punkt 3 har att göra efter

avslutad domstolsprövning kan givetvis sammanfalla med den prövning som

myndigheten i ett återförvisningsbeslut åläggs att göra (jfr vad Lagrådet

uttalat under punkt 2 om instansordningsprincipen).

 Enligt punkt 4 skall mål som har anhängiggjorts före ikraftträdandet vid

beräkning av den ettåriga handläggningstiden enligt 4 kap. 9 § anses ha kommit

in till kronofogdemyndigheten på dagen för ikraftträdandet.

 Enligt punkt 5 skall en ansökan om införsel som gjorts före ikraftträdandet

anses som en ansökan om utmätning med begäran om begränsad

tillgångsundersökning.

11.2Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

41 § 2 mom.

 Lagrummet behandlar jämkning av avdrag för kvarstående skatt och

förbehållsbelopp för den skattskyldige.

 Första stycket i sin nuvarande lydelse har ibland skapat osäkerhet om hur

förbehållsbeloppet skall bestämmas i de fall den skattskyldige även har

inkomster vid sidan av lönen från huvudarbetsgivaren. Stycket har nu

omformulerats i förtydligande syfte. Ingen ändring i sak är åsyftad.

Sidoinkomster medför alltså även i fortsättningen att förbehållsbeloppet sänks i

motsvarande mån.

 I andra stycket har gjorts ett tillägg. Det är en föreskrift att ett

förbehållsbelopp som beslutats i ett mål om utmätning av lön hos en

kronofogdemyndighet skall tillämpas också i fråga om avdrag för kvarstående

skatt. Sakligt sett är detta ingen nyhet. Motsvarande regel finns nu i 15 kap. 9

§ andra stycket UB. Regeln har emellertid sin naturliga placering i

uppbördslagen.

45 § 3 mom., 75 a § och 76 §

 Dessa paragrafer har anpassats till att reglerna om införsel upphävs.

11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt

18 § har anpassats till de nya reglerna om utmätning av lön.

11.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:215) om arbetsgivares

kvittningsrätt

Förslaget gäller ändringar i 5 §.

 I första-tredje styckena är ändringarna av redaktionell art.

 Fjärde stycket gäller överklagande av kronofogdemyndighetens beslut enligt

andra stycket om fördelning av pengar, som flyter in genom löneutmätning, mellan

en arbetsgivare som har en kvittningsgill fordran och utmätningsborgenären.

Sådana beslut överklagas för närvarande till hovrätten. Genom lagändringar som

gäller från den 1 januari 1994 har bestämts att flertalet övriga beslut av

kronofogdemyndighet skall överklagas till tingsrätt. Samma ordning bör gälla

även för den här aktuella måltypen. En föreskrift om överklagande till

tingsrätten kompletteras med en hänvisning till reglerna i 18 kap. UB.

Övergångsbestämmelsen

Om ett beslut av en kronofogdemyndighet meddelas före ikraftträdandet skall det

överklagas enligt äldre bestämmelser, även om själva överklagandet sker efter

ikraftträdandet.

11.5Förslaget till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979)

De aktuella paragraferna har anpassats till de nya reglerna om utmätning av lön.

11.6Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349)

Andra stycket i 9 kap. 3 § har anpassats till de nya reglerna om utmätning av

lön.

11.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan

näringsidkare m.fl.

12 och 18 §§

 Förslaget har kommenterats i anslutning till 16 kap. 12 a § UB. 14 § i

förevarande lag innehåller för närvarande regler om anstånd med verkställighet

som kan meddelas av sökanden i målet eller av kronofogdemyndigheten. I 12 § görs

hänvisning till utsökningsbalken såvitt gäller vissa andra

verkställighetsregler. När nu regler om anstånd och uppskov tas in i 16 kap. 12

a § UB upphävs 14 § i förevarande lag och hänvisning i 12 och 18 §§ sker till

utsökningsbalken även i dessa avseenden.

16 §

 Ändringen gäller överklagande av kronofogdemyndighetens beslut i fråga om

handräckning. Såsom redovisats under avsnitt 11.4 överklagas numera flertalet

av kronofogdemyndighetens beslut till tingsrätt. Enligt denna paragraf är det

dock fortfarande hovrätten som gäller. Besluten i fråga är av den arten att de

lämpligen bör överklagas till tingsrätt. En föreskrift därom kompletteras med en

hänvisning till reglerna i 18 kap. UB. Av detta kommer att följa att sådana

beslut av kronofogdemyndigheten skall överklagas inom tre veckor från det att

klaganden fick del av beslutet, jfr 18 kap. 7 § femte stycket UB. Liksom enligt

dagens regler föreskrivs också att hovrättens beslut inte får överklagas.

Övergångsbestämmelserna

För mål där ansökan om handräckning har gjorts före ikraftträdandet skall äldre

bestämmelser gälla. Detta får viss betydelse för sökandens möjligheter att medge

uppskov med verkställigheten (12, 14 och 18 §§). Överklagande skall dock ske

enligt de nya reglerna om beslutet meddelas efter ikraftträdandet, vilket

framgår av sista meningen.

11.8Förslaget till lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189)

Ändringarna är av redaktionell och språklig art och innebär en anpassning till

den numera gängse terminologin för överklagande och därmed sammanhängande

frågor.

11.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av

socialavgifter från arbetsgivare

Bestämmelserna i 18 § har anpassats till de nya reglerna om utmätning av lön.

11.10 Förslaget till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617)

I 6 § 1 har hänvisningen till 15 kap. UB tagits bort och i 6 § 5 har begreppet

införsel tagits bort.

11.11 Förslaget till lag om ändring i konkurslagen (1987:672)

3 kap.

4 §

 I första stycket läggs fast den nyheten att ett eventuellt ianspråktagande av

gäldenärens lön m.m. även under konkurs skall ske genom löneutmätning som

handhas av kronofogdemyndigheten på begäran av förvaltaren.

 I andra stycket erinras om att en pågående löneutmätning kan fortsätta enligt 7

kap. 19 § UB trots ett konkursutbrott, om utmätningen sker för konkursboets

räkning.

7 §

 Ändringen är av redaktionell art.

7 kap.

14 a §

 I detta kapitel, som handlar om bl.a. förvaltningen av konkursboet, har tagits

in en ny paragraf med erinran om de regler enligt vilka förvaltaren kan få till

stånd utmätning av lön m.m.

Övergångsbestämmelsen

Om en förvaltare vid tiden för ikraftträdandet redan har börjat ta i anspråk

gäldenärens lön enligt nu gällande regler i 3 kap. 4 § tredje stycket, kan detta

fortsätta även efter ikraftträdandet av de nya reglerna.

11.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1488) om handläggning av

vissa ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret

I 3 § har begreppet införsel tagits bort.

11.13 Förslaget till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497)

6 och 24 §§ har ändrats med anledning av de nya reglerna om utmätning av lön.

11.14 Förslaget till lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830)

Hänvisningarna i 32 § har anpassats till ändringarna i lagen om avbetalningsköp

mellan näringsidkare m.fl. (avsnitt 11.7). Genom hänvisningen till 16 § i den

lagen kommer beslut om handräckning enligt konsumentkreditlagen också att

överklagas till tingsrätt.

 När det gäller övergångsbestämmelserna hänvisas till motsvarande regler vad

gäller lagen om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl.

11.15 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av

statliga fordringar m.m.

2 §

 I första stycket anges för närvarande att införsel enligt 15 kap. UB får ske

för fordringar som påförts enligt bestämmelserna i vissa i paragrafen uppräknade

lagar. Det handlar i detta sammanhang om flertalet allmänna mål. Införsel i

sådana mål motsvaras i det nya systemet av löneutmätning med företrädesrätt

enligt 7 kap. 14 § UB, som i sin tur innehåller en hänvisning till förevarande

paragraf.

 Andra stycket erinrar i nuvarande lydelse om regeln i 15 kap. UB om att

införsel får ske för böter och viten.

 I sin nya lydelse anger paragrafen att under indrivningen gäller bestämmelserna

i 7 kap. 14 § UB om företrädesrätt vid utmätning av lön dels för böter och

viten, dels för fordringar som påförts enligt bestämmelserna i de i paragrafen

uppräknade lagarna. Härvid har nuvarande andra stycket arbetats in i första

stycket.

6 §

 En redaktionell ändring har gjorts till följd av ändringarna i 4 kap. UB.

13 §

 I punkt 2 har gjorts en redaktionell ändring med anledning av de nya

bestämmelserna om utmätning av lön.

11.16 Förslaget till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334)

I 8 § andra stycket görs en redaktionell ändring med anledning av den nya

regleringen av förbehållsbelopp i utsökningsbalken och i 25 § tas begreppet

införsel bort.

11.17 Förslaget till lag om ändring i sjölagen (1994:1009)

 I 3 kap. 48 § tas begreppet införsel bort.

Sammanfattning

I denna rapport behandlas frågor om löneexekution och anstånd. Dessutom föreslås

ändringar i handläggningsordningen vid kronofogdemyndigheterna.

 Beträffande löneexekutionen föreslås att endast ett löneexekutivt institut

skall finnas. All löneexekution sker då som löneutmätning samtidigt som

exekutionsformen införsel upphör. Den nuvarande företrädesrätten för

underhållsbidrag och skatter m.m. (flertalet allmänna mål) kvarstår inom ramen

för löneutmätningsförfarandet. Beträffande den löneexekutiva företrädesrätten

för allmänna mål föreslås att företräde skall ges för sådan fordran som avses i

2 § lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter.

Härigenom överensstämmer förmånsrätten avseende allmänna mål vid ianspråktagande

av restitutionsfordringar (överskjutande skatt) och utmätning av lön. För all

löneutmätning tillämpas samma förbehållsbeloppsnivå, vilken höjs något i

förhållande till det nu gällande utmätningsfria beloppet. Detta är motiverat

bl.a. med hänsyn till att tidskonsumtionsbestämmelsen avseende den nuvarande

löneutmätningen föreslås borttagen. Kronofogdemyndighet har dock möjlighet att

under vissa förutsättningar medge gäldenär anstånd under pågående löneutmätning.

 Bestämmelserna om verkställighet under konkurs föreslås ändrade så att

löneutmätning kan ske även under konkursen. Förvaltare kan för konkursbos

räkning hos kronofogdemyndighet begära löneutmätning. Försätts gäldenär i

konkurs under pågående löneutmätning fortsätter utmätningen för konkursboets

räkning, om inte konkursförvaltaren begär att verkställigheten skall upphöra.

Särskild löneutmätning för underhållsbidrag tillåts dock under konkurs.

 Målhanteringen avsende enskilda fordringsanspråk (enskilda mål) föreslås ändrad

så att målen handläggs i ettårsperioder. Detsamma gäller sådana allmänna mål som

redovisas till uppdragsgivaren efter avslutad verkställighet (s.k.

handräckningsmål). Undantag görs dock för de ovannämnda löneutmätningarna som

pågår under konkurs. Om borgenär önskar förlänga verkstäligheten för ytterligare

en ettårsperiod kan ansökan härom (s.k. förnyelseansökan) inges till kronofogde-

myndigheten redan under den senare delen av den första ettårsperioden. Förslaget

medför att målen inte kommer att skickas fram och tillbaka mellan

kronofogdemyndighet och sökande i lika stor omfattning som nu. Ändring föreslås

i preskriptionslagen så att förslaget om förnyelseansökan i

preskriptionshänseende jämställs med gällane regler vid återredovisning av mål

till sökanden efter avslutad verkställighet.

 Förutom utredning och verkställighet föreslås att mål under handläggningstiden

kan vara föremål för ett bevakning, som är ett vilande indrivningsförfarande.

Under bevakningstiden utmäts i förekommande fall restitutionsfordran och lös

egendom som blir känd för kronofogdemyndigheten (t.ex. vid samordning med annat

mål). Borgenär kan under bevakningstiden genom tilläggsansökan begära att

myndigheten utreder gäldenärens inkomstförhållanden eller efterforskar

förekomsten av utmätningsbar lös och fast egendom. I förekommande fall görs

dessutom utmätningsåtgärder.

 Borgenär kan inskränka sin utmätningsansökan till att avse utredning om

gäldenärens anställnings- och inkomstförhållanden (begränsad tillgångs-

undersökning). I övriga fall efterforskas även förekomsten av lös och fast

egendom (fullständig tillgångsundersökning). Kronofogdemyndighet skall göra

utredningåtgärder i den omfattning som begärs av borgenären. När det är fråga om

den begränsade tillgångsundersökningen kan, om det anses vara lämpligt, dock

utmätning föras av sådan lös egendom som är eller blir känd hos

kronofogdemyndigheten, t.ex. vid samordning med annat mål. Aktualiseras under

handläggningstiden utbetalning av restitutionsfordran utmäts den oberoende av

yrkande om utmätning.

 Borttagandet av införselinstitutet innebär att en underhållsberättigad (även

försäkringskassa) inte som nu behöver lämna in två ansökningar avseende samma

fordringsanspråk för att få löneexekution och utmätning av överskjutande skatt.

Det räcker med en begäran om t. ex. begränsad tillgångsundersökning.

Kronofogdemyndigheterna debiterar i pågående mål skuld för nytillkomna

bidragsmånader och krediterar preskriberade bidrag. Den ettåriga

handläggningstiden förlängs utan särskilt yrkande om löneutmätning pågår.

 Anståndsreglerna vid utmätning har anpassats till förslaget om ettårig

handläggning. Sökande får under handläggningsperiod inte lämna anstånd mer än

två gånger. Ett anstånd får inte tillämpas mer än två månader. Då det är fråga

om anstånd under pågående löneutmätning har den föreslagna anståndsregeln

anpassats till systematiken i den nu gällande regeln beträffandeförsäljning av

utmätt gods i 8 kap. 3 § utsökningsbalken. Kronofogdemyndighet kan på begäran av

någon av parterna bevilja anstånd under pågående löneutmätning. På begäran av

gäldenären får anstånd dock beviljas endast om utmätningssökanden medger det

eller det ändå finns särskilda skäl till det. Vad avser anstånd vid handräckning

föreslås en ny bestämmelse i 16 kap. utsökningsbalken. Genom hänvisningar

tillämpas denna anståndsregel även vid handräckningar enligt

konsumentkerditlagen och lagen om avbetalningsköp mellan näringsidkare.

 Reglerna om fördelning av belopp vid utmätning och utbetalning av små belopp

ändras. De nuvarande reglerna att kostnaderna skall tas ut först och att

utmätning inte skall ske om kostnaderna inte blir täckta föreslås avskaffade.

Fördelning skall ske proportionellt efter målens fordringsbelopp i vilket

grundavgifter ingår. Övriga avgifter, de gemensamma avgifterna, skall tas ut

först. Regeln, att utmätning inte skall ske om kostnaderna inte blir täckta,

ersätts med att KFM i ökad utsträckning före en utmätning skall överväga om

utmätningen kan tänkas ge ett resultat som gör åtgärden försvarlig. Dessutom

föreslås också att KFM i enskilda mål inte skall betala ut belopp under 25 kr

samt att allmänna mål till ringa belopp endast undantagsvis skall registreras i

REX. Vidare föreslås ändring av forumerglerna. Kronofogdemyndighet bör få

möjlighet att uppta mål mot flera gäldenärer från olika myndigheter till

gemensam handläggning, om stark intessegemenskap föreligger.

Författningsförslag

Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken

 Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken

dels att 4 kap. 8 § och 15 kap. skall upphöra att gälla,

dels att 1 kap. 1 §, 2 kap. 2-4 och 30 §§, 3 kap. 4 och 21-23 §§, 4 kap. 3,

9-11, 30, 33 och 36 §§, 7 kap., 13 kap. 1, 6 och 20 a §§, 17 kap. 1, 3 och 7 §§,

18 kap. 7, 12 och 16 §§ och rubrikerna i 7 kap., skall ha följande lydelse,

dels att i balken skall införas femton nya paragrafer, 1 kap. 13 §, 2 kap. 9 a-9

k §§, 4 kap. 2 a §, 13 kap. 14 b § och 16 kap. 12 a §, samt närmast före 1 kap.

13 §, 2 kap. 9 a, 9 f, 9 i och 9 k §§ nya rubriker av följande lydelse,

dels att rubriken närmast före 4 kap. 8 § skall sättas närmast före 4 kap. 9 §.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 kap.

1 §

 Denna balk är tillämplig i fråga om verkställighet av dom eller annan

exekutionstitel, som innefattar betalningsskyldighet eller annan förpliktelse,

samt i fråga om verkställighet av beslut om kvarstad eller annan liknande

säkerhetsåtgärd.

 Verkställighet som Verkställighet som

avser be- avser

talningsskyldighet betalningsskyldighet

sker genom utmätning sker genom utmätning.

eller införsel. Verkställighet som

Verkställighet som avser annan förplikt-

avser annan else eller

förpliktelse eller säkerhetsåtgärd sker i

säkerhetsåtgärd sker i den ordning som anges

den ordning som anges i 16 kap.

i 16 kap.

 Underhållsbidrag

13 §

 Är någon skyldig att

 till fullgörande av

 lagstadgad

 underhållsskyldighet på

 särskilda tider utge

 bidrag till make,

 förutvarande make, eget

 barn eller annans

 barn, skall utmätningen

 avse samtliga vid

 verkställighetstillfället

 förfallna bidrag.

 Sökanden kan dock

 begära att

 verkställigheten skall

 begränsas till vissa

 bidragsbelopp.

 2 kap.

2 §

 Sökanden skall ange Sökanden skall ange

den åtgärd som han den verkställighetsåtgärd

yrkar. som ansökningen avser.

 Vid ansökan skall inges den exekutionstitel på grund varav verkställighet söks.

Grundas anspråket på löpande skuldebrev eller annan handling, vars företeende

utgör villkor för rätt att kräva betalning eller påkalla fullgörande av annan

förpliktelse, skall den handlingen inges.

 Exekutionstiteln skall inges i huvudskrift eller, om kronofogdemyndigheten

anser det tillräckligt, i bestyrkt avskrift. Handling som avses i andra stycket

andra meningen skall inges i huvudskrift. Annan handling bör inges i huvudskrift

eller bestyrkt avskrift.

 Görs ansökan på medium för automatisk databehandling behöver exekutionstiteln

inte inges, om den är ett utslag i mål om betalningsföreläggande, som har

meddelats tidigast tre år innan verkställighet söks.

3 §

 Om behörig Ansökan om utmätning

kronofogde-myndighet skall göras hos

finns bestämelser i 4 kronofogdemyndigheten

kap. 8 §, 15 kap. 7 § i det län där gäldenären

samt 16 kap. 1 och 10 har sitt hemvist. Vid

§§. till-lämpning av denna

Vid tillämpning av balk skall med

denna balk skall med svarandens hemvist

svarandens hemvist förstås den ort där han är

förstås den ort där han är bosatt samt,

bosatt samt, beträffande dödsbo, den

beträffande dödsbo, den ort där den döde senast

ort där den döde senast var bosatt och,

var bosatt och, beträffande annan

beträffande annan juridisk person, den

juridisk person, den ort som enligt 10 kap.

ort som enligt 10 kap. rättegångsbalken grundar

rättegångsbalken grundar domstols behörighet i

domstols behörighet i tvistemål i allmänhet.

tvistemål i allmänhet. Ansökan om utmätning

 får också göras hos

 kronofogdemyndigheten

 i det län där egendom

 som tillhör svaranden

 finns eller där

 verkställighet annars

 med fördel kan äga rum.

 Har gäldenären inte

 hemvist här i riket,

 söks löneutmätning vid

 kronofogdemyndigheten

 i Stockholms län.

 I fråga om avhysning

 och annan

 verkställighet finns

 regler om behörig

 kronofogdemyndighet

 i16 kap. 1 och 10 §§.

4 §

 Har ansökan gjorts hos Har ansökan gjorts

en kronofogdemyndighet hos en

som ej är behörig, skall kronofogdemyndighet

målet genast överlämnas som inte är behörig,

till den kronofogde- skall målet genast

myndighet som enligt överlämnas till en

vad handlingarna visar kronofogdemyndighet

är behörig. Ansökan anses som enligt vad

gjord, när handlingarna visar är

ansökningshandlingen behörig. Ansökan anses

kom in till den förra gjord, när den kom in

myndigheten eller, i till den första

fråga om muntlig myndigheten eller, i

ansökan, när sådan ansökan fråga om muntlig

gjordes där. ansökan, när sådan ansökan

 Har ansökan gjorts hos gjordes hos den första

en behörig myndigheten. Trots att

kronofogdemyndighet en myn-dighet inte är

och är även annan behörig får myndigheten

kronofogdemyndighet i brådskande fall vidta

behörig, får målet åtgärd som avses i 6

överlämnas till den kap. 12 § innan målet

myndigheten, om målet överlämnas till den

ej utan avsevärd behöriga myndigheten.

olägenhet kan handläggas Även om den myndighet

vid den förra där ansökan gjorts är

myndigheten eller behörig, får målet

överlämnande annars överlämnas till annan

uppenbart främjar målets behörig

handläggning. kronofogdemyndighet,

 om det främjar målets

 handläggning. Målet får

 också över-lämnas efter

 det att utmätning har

 verkställts eller andra

 åtgärder vidtagits.

 Ansökan om utmätning

9 a §

 Ett mål om utmätning

 handläggs under ett år

 från dagen för ansökan.

 Målet kan under

 handläggningstiden vara

 föremål för utredning,

 verkställighet eller

 bevakning. Vid ut-

 mätning för konkursbos

 räkning enligt 7 kap.

 24 § handläggs dock målet

 under konkursen utan

 tidsbegränsning.

 Pågår vid utgången av

 ettårsperioden

 löneutmätning för

 underhållsbidrag som

 omfattas av 1 kap. 13

 §, skall målet handläggas

 under ytterligare

 ettårsperiod.

 Försätts gäldenären i

 konkurs, avbryts

 handläggningen av målet,

 om inte löneutmätning

 äger rum för en fordran

 som avser underhålls-

 bidrag med företrädesrätt

 enligt 7 kap. 16 § 1.

9 b §

 Även efter det att

 ett-årsperioden löpt ut

 eller handläggningen

 avbrutits enligt 9 a §

 får utmätt gods säljas,

 influtna medel

 redovisas och åtgärd mot

 arbetsgivare enligt

 7 kap. 25 § vidtas.

9 c §

 Får

 kronofogdemyndigheten

 under

 handläggningstiden

 kännedom om förekomsten

 av utmätningsbar lön

 eller lös egendom,

 utmäter myndigheten

 lönen eller egendomen,

 om det med beaktande

 av 4 kap. 3 § bör ske.

 I fråga om utmätning

 av fast egendom,

 registrerat skepp,

 registrerat luftfartyg

 eller intecknade

 reservdelar till

 luftfartyg tilllämpas 4

 kap. 5 §.

9 d §

 Skall under

 handlägg-ningstiden

 till gäldenären åter-

 betalas sådan

 restitutionsfordran

 som avses i lagen

 (1985:146) om avräkning

 vid återbetalning av

 skatter och avgifter,

 utmäter

 kronofogdemyndigheten

 fordringen till den

 del den inte tas i

 anspråk genom avräkning.

9 e §

 Sökanden kan under de

 sista sex månaderna av

 handläggningstiden

 begära att hand-

 läggningen skall

 fortsätta under

 ytterligare en period

 (förnyelseansökan).

 En förnyelseansökan får

 göras ett obegränsat

 antal gånger och kan

 avse endast bevakning

 av målet.

 Begränsad och

 fullständig

 tillgångsundersökning

9 f §

 Har sökanden begärt

 begränsad

 tillgångsundersökning

 och är gäldenären en

 fysisk person, utreder

 krono fogdemyndigheten

 svarandens

 anställnings- och

 inkomstförhållanden.

9 g §

 Har sökanden begärt

 ut-mätning utan

 inskränkning

 (fullständig

 tillgångsundersökning),

 skall

 kronofogdemyndig-heten

 utreda svarandens

 anställnings- och

 inkomstförhållanden samt

 efterforska förekomsten

 av utmätningsbar lös och

 fast egendom.

9 h §

 Kronofogdemyndigheten

 skall i förekommande

 fall snarast möjligt

 efter genomförd utred-

 ning underrätta sökanden

 om

 1. att utmätning av

 lön

 inte kan ske eller

 2. att svaranden

 saknar tillgångar till

 full betalning av

 utmätningsfordringen.

 Tilläggsansökan

9 i §

 Sökanden kan under

 hand- läggningstiden i

 en tilläggsansökan begära

 att myndigheten

 utreder svarandens

 inkomstförhållanden

 eller efterforskar

 förekomsten av utmät-

 ningsbar lös och fast

 egendom.

9 j §

 Tilläggsansökan får

 göras obegränsat antal

 gånger.

 Bevakning

9 k §

 Under den tid då

 varken utredning eller

 verkställighet pågår,

 bevakar kronofogdemyn-

 digheten målet. Under

 bevakningstiden

 tilllämpas 9 c - 9 e, 9

 i - 9 j §§ och 4 kap. 11

 §.

30 §

 Bestämmelserna i 1 och 2 §§, 4 § första stycket, 5 § och 10 § andra stycket

gäller ej i allmänt mål. I fråga om sökanden i sådant mål gäller ej 6 § och ej

heller 29 § i fall då exekutionstiteln upphävs.

 Föreskrifterna i 9

 a-9 k §§ tillämpas inte

 för sådan fordran i

 allmänt mål som avskrivs

 med stöd av bestämmelser

 i uppbördslagen

 (1953:272),

 bötesverkställighetslagen

 (1979:189), lagen

 (1984:151) om

 punktskatter och

 prisregle-ringsavgifter,

 förordningen

 (1976:1128) om

 felparkeringsavgift,

 bötesverkställighetsför-

 ordningen (1979:197)

 samt sådan fordran

 enligt rättshjälpslagen

 (1972:429) som enligt

 avskrivningskungörelsen

 (1965:921) avskrivs av

 rättshjälpsmyndigheten.

 Sökanden i allmänt mål företräds av kronofogdemyndigheten. I tvist som avses i

4 kap. 20-23 och 26 §§, 9 kap. 11 § tredje stycket och 13 kap. 7 § andra stycket

samt vid utförande av talan i överklagat utsökningsmål företräds dock sökanden i

allmänt mål av riksskatteverket.

 I allmänt mål anses ansökan gjord, när indrivningshandlingarna har kommit in

till kronofogdemyndigheten eller, om myndigheten är ansluten till systemet för

automatisk databehandling inom exekutionsväsendet, när indrivningsuppdraget har

förts in i systemet och upp-gifterna är tillgängliga för kronofogdemyndigheten.

3 kap.

4 §Dom som ej har vunnit laga kraft får verkställas i fall och under villkor som

anges i 5-9 §§.

 Om hinder mot att Om hinder mot att

utmätt egendom säljs utmätt egendom säljs

eller influtna medel eller influtna medel

betalas ut finns betalas ut finns

bestämmelser i 8 kap. 4 bestämmelser i 8 kap. 4 §

§, 13 kap. 14 § och 15 samt 13 kap. 1 och 14

kap. 22 §. §§.

 21 §

 Visar svaranden att han har fullgjort betalningsskyldighet eller annan

förpliktelse som ansökningen om verkställighet avser, får verkställighet ej äga

rum. Detsamma gäller om svaranden till kvittning åberopar fordran, som har

fastställts genom exekutionstitel vilken får verkställas eller som grundas på

skuldebrev eller annat skriftligt fordringsbevis, och i övrigt förutsättningar

för kvittning föreligger.

 Gör svaranden gällande att annat förhållande som rör parternas mellanhavande

utgör hinder mot verkställig het och kan invändningen ej lämnas utan avseende,

får verkställighet ej heller äga rum.

 Kronofogdemyndigheten

 beaktar dock självmant

 preskriptionen av

 fordringar avseende

 underhållsbidrag enligt

 äktenskapsbalken eller

 föräldrabalken.

 Föreligger fall som avses i första eller andra stycket och har åtgärd för

verkställighet redan vidtagits i målet, skall åtgärden återgå, om det kan ske.

 Kronofogdemyndighetens beslut med anledning av invändning som avses i första

eller andra stycket hindrar ej att saken prövas i rättegång.

22 §

 Upphävs Upphävs

exekutionstitel, skall exekutionstitel,

sökt verkställighet skall sökt

omedelbart inställas. verkställighet

Redan vidtagen åtgärd för omedelbart inställas.

verkställighet skall Redan vidtagen åtgärd för

såvitt möjligt återgå. verkställighet skall så-

Sådan återgång skall ske vitt möjligt återgå. Sådan

genast, om ej annat återgång skall ske

har förordnats. genast, om ej annat

 I mål om utmätning har förordnats.

eller införsel skall I mål om utmätning

dock vidtagen åtgärd ej skall dock vidtagen

utan särskilt för- åtgärd ej utan särskilt

ordnande återgå förrän det förordnande återgå förrän

av-görande varigenom det avgörande varigenom

exe-kutionstiteln har exekutionstiteln har

upphävts har vunnit upphävts har vunnit

laga kraft. laga kraft.

 I mål om utmätning I mål om utmätning

eller införsel skall skall

kronofogdemyndigheten kronofogdemyndigheten

på begäran utsöka vad på begäran utsöka vad

borgenären skall betala borgenären skall betala

tillbaka. Härvid får tillbaka. Härvid får

ställd säkerhet tagas i ställd säkerhet tagas i

anspråk. I annat mål anspråk. I annat mål

skall myndigheten på skall myndigheten på

begäran återställa begäran återställa

besittning eller annat besittning eller annat

förhållande som har förhållande som har

rubbats, om hinder ej rubbats, om hinder ej

möter. möter.

 Sökanden är även skyldig att ersätta skada som svaranden har lidit genom

verkställigheten.

23 §

 Bestämmelserna i 3-13 och 15-20 §§ samt 22 § första stycket tredje och fjärde

meningarna och andra och tredje styckena gäller ej i allmänt mål.

 Dom eller beslut, varigenom någon har dömts att utge böter eller vite eller har

ålagts sådan särskild rättsverkan av brott som innefattar betalningsskyldighet,

får ej verkställas förrän domen eller beslutet har vunnit laga kraft. Annan

exekutionstitel i allmänt mål får verkställas innan den har vunnit laga kraft,

om det är särskilt föreskrivet.

 Exekutionstitel i Exekutionstitel i

allmänt mål verkställs allmänt mål verkställs

såsom lagakraftägande såsom lagakraftägande

dom. I stället för vad dom. I stället för vad

som sägs i 22 § första som sägs i 22 § första

stycket tredje och stycket tredje och

fjärde meningarna gäller fjärde meningarna gäller

att återgång av utmätning att återgång av utmätning

eller införsel skall skall ske genast, när

ske genast, när exekutionstiteln har

exekutionstiteln har upphävts.

upphävts.

4 kap.

2 a §

 Fordran på

 återbetalning av skatt

 och avgift får utmätas

 för fordran i enskilt

 mål först i samband med

 att

 kronofogde-myndigheten

 enligt lagen

 (1985:146) om avräkning

 vid återbetalning av

 skatter och avgifter är

 berättigad att ta i

 anspråk

 fordringsbeloppet för

 avräkning enligt den

 lagen. Fordran på

 överskjutande skatt

 enligt 68 § 1 mom.

 uppbördslagen

 (1953:272) får inte

 ut-mätas i ett mål som

 kommit in till

 myndigheten under

 perioden den 1

 september - den 31

 december det år under

 vilket den

 överskjutande skatten

 utbetalas.

3 §

 Utmätning skall ske

 endast om försäljningen

 av egendom efter

 avdrag för kostnaderna

 kan beräknas ge ett

 överskott som gör åtgärden

 försvarlig.

 Av utmätningsbar egendom bör i första hand tagas i anspråk sådan tillgång som

kan användas till fordringens betalning med minsta kostnad, förlust eller annan

olägenhet för gäldenären, om ej annat följer av 4-6 §§.

9 §

 Kronofogdemyndigheten Vid fullständig

skall i den tillgångsundersökning

utsträckning som och efter en tilläggs-

påkallas av ansökningens ansökan som avser

innehåll, gäldenärens efterforskning av lös

förhållanden och övriga och fast egendom

omständigheter undersöka undersöker krono-

huruvida gäldenären har fogdemyndigheten

utmätningsbar egendom. förekomsten av

 utmätningsbar egendom i

 den utsträckning som

 påkallas av uppgifter i

 ansökningen, gäldenärens

 förhållanden och

 omständigheterna i

 övrigt.

10 §

 Utmätning skall ske så Utmätning skall ske så

snart som möjligt efter snart som möjligt sedan

det att behövliga de behövliga

handlingar har kommit handlingarna har

in till kronokronofog- kommit in till

demyndigheten. kronofogdemyndigheten.

 Lämnar sökanden anstånd Lämnar sökanden anstånd

med utmätning och varar med utmätning och varar

anståndet över sex anståndet mer än två

månader från dagen för månader, är ansökningen

ansökningen, är denna förfallen. Detsamma

förfallen. Om sökanden ger anståndgäller när sökanden lämnar

fler än två gånger, är anstånd för tredje gången

ansökningen också under en ettårsperiod.

förfallen. Under anståndstiden

 tilllämpas 2 kap. 9 d

 och 9 e §§ samt 4 kap.

 11 §.

11 §

 Har två eller flera sökt utmätning mot samma gäldenär, skall utmätning för

fordringarna ske samtidigt, om ej utmätning för någon av fordringarna därigenom

fördröjs oskäligt.

 Bestämmelserna i 15 Bestämmelserna i 7

kap. kap.

16 § första stycket om 22 § första stycket om

jämkning av jämkning av

underhållsbidrag vid underhållsbidrag vid

införsel har löneutmätning har mot-

motsvarande tillämpning svarande tilllämpning

vid utmätning. vid annan utmätning.

30 §

 Utmätning medför förmåns- Utmätning medför

rätt i och med förmånsrätt i och med

beslutet, om ej annat beslutet, om ej annat

följer av andra eller följer av andra eller

fjärde stycket eller 7 fjärde stycket eller 7

kap. 13 §. kap. 15 §.

 Utmätning av här i riket registrerat skepp eller luftfartyg, intecknade

reservdelar till sådant luftfartyg eller fast egendom medför ej förmånsrätt

förrän ärende angående anteckning om utmätning tas upp på inskrivningsdag.

Upptas på samma inskrivningsdag mer än ett sådant ärende, skall den utmätning

som skedde först ha företräde. Om här i riket registrerat skepp eller luftfartyg

som har utmätts här blir utmätt i främmande stat innan det har tagits om hand av

krono-fogdemyndigheten, skall den rätt som har vunnits genom den förra

utmätningen gälla som panträtt.

 Utmätning av fast egendom medför företräde framför rättighet i egendomen, om

ärende angående anteckning om utmätningen tas upp senast på den inskrivningsdag

då inskrivning av rättigheten söks.

 Utmätning av en rättighet som är registrerad enligt aktiekontolagen (1989:827)

eller lagen (1991:195) om penningmarknadskonton medför förmånsrätt genom

registrering av utmätningen enligt de lagarna. En utmätning som avses i 7 kap. 7

§ tredje stycket lagen om penningmarknadskonton medför dock förmånsrätt genom

underrättelse till panthavaren eller, om denne har placerarombud, till ombudet.

Utmäts en rättighet som förvaltas enligt 8 kap. aktiekontolagen eller 3 kap. 1 §

andra stycket lagen om penningmarknadskonton inträder förmånsrätten i stället

genom underrättelse till förvaltaren om utmätningen. Detsamma gäller om

utmätningen avser en panträtt i en rättighet som förvaltas enligt nämnda kap. i

aktiekontolagen eller sistnämnda lagrum i lagen om penningmarknadskonton.

 33 §

 Om det genom rättegång eller på annat sätt blir utrett att utmätt egendom

tillhörde tredje man, skall utmätningen hävas, såvida ej tredje mannen efter

föreläggande har förlorat sin rätt mot sökanden. Har egendomen sålts, gäller

hävandet av utmätningen endast rätten till influtna medel.

 Utmätning skall också Utmätningen skall

hävas, om försäljning av också hävas,

egendomen eller 1. om försäljning av

indrivning av utmätt egendomen eller

fordran ej kan antagas indrivning av utmätt

ge ett överskott som gör fordran ej kan antagas

åtgärden försvarlig. ge ett överskott som gör

 åtgärden försvarlig eller

 2. om

 fordringsanspråket kan

 antas bli tillgodosett

 genom ut-mätning enligt

 7 kap.

36 §

 Bestämmelserna i 10 § Bestämmelserna i 10 §

gäller ej i allmänt mål. gäller ej i allmänt mål.

I sådant mål skall I sådant mål skall

utmätning ske så snart utmätning ske så snart

som möjligt efter den som möjligt efter den

tidpunkt som anges i 2 tidpunkt som anges i 2

kap. 30 § tredje kap. 30 § fjärde stycket

stycket om ej uppskov om ej uppskov beviljas

beviljas med med betalningen eller

betalningen eller annat särskilt skäl

annat särskilt skäl föreligger i målet.

föreligger i målet.

7 kap.

 Utmätning av lön m.m.

Allmänna bestämmelser

1 §

 Bestämmelserna i detta kapitel gäller i fråga om utmätning av

 1. arbetstagares lön, 1. arbetstagares lön,

vare sig den utgår som vare den utgår som

tidlön, ackordslön, tidlön, ackordslön,

provision eller annan provision eller annan

gottgörelse, gottgörelse,

 2. annan ersättning för 2. annan ersättning för

arbetsinsats av arbetsinsats av

gäldenären, om dennes gäldenären, om dennes

ställning är jämförlig med ställning är jämförlig med

en arbetstagares, en arbetstagares,

 3. belopp som utgår 3. periodiskt vederlag

som pension eller för utnyttjande av

livränta, patent, rätt till

 4. sjukpenning, litterärt eller

föräldrapenningförmåner, konstnärligt verk eller

rehabiliterings- annan sådan rättighet

penning, ersättning eller för överlåtelse av

enligt lagen rörelse, 4. belopp som

(1988:1465) om utgår som pension eller

ersätt-ning och livränta,

ledighet för när- 5. sjukpenning,

ståendevård och annan föräldrapenningförmåner,

ersättning som utgår på rehabilite-

grund av sjukdom, ringspenning,

smitta, olycksfall, ersättning enligt lagen

utbildning, (1988:1465) om

arbetslöshet, värn- ersätt-ning och

pliktstjänstgöring eller ledighet för när-

annan tjänstgöring som ståendevård och annan

ersätts med samma eller ersättning som utgår på

liknande förmåner som grund av sjukdom,

värnpliktstjänstgöring, smitta, olycksfall,

allt i den mån utbildning,

ersättningen inte avser arbetslöshet, värn-

att kompensera för pliktstjänstgöring eller

särskilt angivna annan tjänstgöring som

kostnader eller skall ersätts med samma eller

återbetalas. liknande förmåner som

 Bestämmelserna i detta värnpliktstjänstgöring,

kapitel är ej allt i den mån

tillämpliga när gäldenären ersättningen inte avser

är dödsbo eller annan att kompensera för

juridisk person. särskilt angivna

 För vissa fall när kostnader eller skall

skälig lön ej utgår för återbetalas.

gäldenärens arbete gäller

enligt 18 § särskilda

bestämmelser.

 2 §

 Vad som föreskrivs om För vissa fall när

utmätning av lön gäller skälig lön ej utgår för

även utmätning av annan gäldenärens arbete gäller

förmån som avses i 1 §, enligt 27 § särskilda

om ej annat anges. bestämmelser.

Bestämmelser om

arbetsgivare gäller

därvid den som utger

förmånen.

Villkor för utmätning

3 §

 Lön som innestår hos Vad som föreskrivs om

ar- betsgivaren får utmätning av lön gäller

utmätas genom att även utmätning av annan

arbetsgivaren åläggs att förmån som avses i 1 §,

innehålla och tillställa om ej annat anges.

kronofogdemyndigheten Bestämmelser om

viss del. Beslut om arbetsgivare gäller

utmätning får meddelas därvid den som utger

beträffande lön som förmånen.

förfaller under viss i

beslutet angiven tid

eller beträffande viss

lönepost.

Särskilda förutsättningar för utmätning

 4 §

 Lön får tagas i anspråk Utmätning av lön för

genom utmätning endast underhållsbidrag som

i den mån lönen omfattas av 1 kap. 13 §

uppenbart överstiger får ske endast om

vad som behövs för bi-dragsbeloppet

gäldenärens och hans utestår obetalt eller

familjs underhåll samt om gäldenären vid två

till fullgörande av eller flera tillfällen

underhållsskyldighet under de senaste två

som i övrigt åvilar åren före

honom. Om utmätningen utmätningsbeslutet har

avser ackordslön, underlåtit att betala i

provision eller annan rätt tid och det finns

ersättning som innestår anledning anta att

för längre tid än en detta skall upprepas.

månad, skall särskild Utmätningen får dock

hänsyn tagas till detta aldrig ske för annat

förhållande. bidragsbelopp än sådant

 som är förfallet när

 verkställighet skall

 ske eller som förfaller

 näst därefter.

 Förfarandet

5 §

 Utmätning får ej under Lön som innestår hos

ett och samma arbetsgivaren får

kalenderår tillämpas utmätas genom att

sammanlagt längre tid än arbetsgivaren åläggs att

sex månader. Utmätning innehålla och tillställa

får ej heller under två kronofogdemyndigheten

kalenderår efter viss del. Beslutet om

varandra ske så att utmätning får avse

lönen i en följd eller framtida utbetalningar

utan större uppehåll tas av lön eller viss

i anspråk under längre lönepost. Löneutmätning

tid än sex månader. Det får inte äga rum när

bör om möjligt undvikas gäldenären är en juridisk

att lönen tas person.

i anspråk under

gäldenärens semester

eller i omedelbar

anknytning till denna.

 Första stycket är ej

tillämpligt vid

utmätning av ackordslön,

provision eller annan

ersättning som innestår

för längre tid än en

månad. Meddelas i annat

fall beslut om

utmätning beträffande

viss lönepost, skall

beslutet vid

tillämpning av första

stycket anses gälla den

tid på vilken den

posten belöper.

 Om belopp som utgår

som pension eller

livränta förfaller med

längre mellanrum än en

månad, får utmätning därav

ej ske i vidare mån än

om beloppen hade

förfallit månadsvis.

6 §

 Ersättning som utgår i Lön får tas i anspråk

stället för semester och genom utmätning endast

innestår hos i den mån lönen

arbetsgivaren får ej i överstiger vad gäldenären

något fall utmätas utan behöver för sitt eget

gäldenärens medgivande i underhåll och familjens

målet. Detta gäller även behov samt till

semestermedel som av fullgörande av

arbetsgivaren har betalningsskyldighet

betalats till särskild till annan som vid

kassa och innestår hos tillämpning av

denna. bestämmelserna i detta

 kapitel har bättre rätt

 till lönen. Vid

 utmätning för

 underhållsbidrag med

 företrädesrätt enligt 16 §

 1, skall även

 betalningsskyldighet

 till annan som har

 lika rätt som sökanden

 beaktas.

 Löneutmätning skall

 beslutas i ersättning

 som avses i 1 § 1-2

 endast om den beräknas

 regelbundet inbringa

 mer än 100 kr. per

 kalendermånad. Om det

 finns särskilda skäl

 skall utmätning ske

 utan hinder härav.

Förfarandet

7 §

 Innan beslut om Den del av lönen som

utmätning meddelas skall förbehållas

skall gäldenären beredas gäldenären (för-

tillfälle att yttra behållsbeloppet) bestäms

sig, om det kan ske med ledning av ett

utan avsevärd normalbelopp, som för

tidsutdräkt. Gäldenären kalenderår utgör för

behöver dock ej höras när ensamstående 44 000

han byter anställning kronor samt

och beslut skall sammanlevande makar

meddelas om utmätning och därmed jämställda 70

hos den nye 000 kronor, och för

arbetsgivaren, om ej varje barn 21 500

särskilda skäl kronor till och med

föreligger. det kalenderår det

 fyller 6 år. För äldre

 barn är normalbeloppet

 27 000 kronor.

 Normalbeloppen skall

 varje nytt kalenderår

 multipliceras med det

 tal (jämförelsetal) som

 anger förhållandet

 mellan det allmänna

 prisläget i oktober

 månad föregående år och

 prisläget i oktober

 1991. Normalbeloppen

 skall anses innefatta

 alla vanliga

 levnads-kostnader utom

 bostadskostnad, som

 beräknas särskilt och

 läggs till

 normalbeloppen.

 Normalbeloppen

 fastställs av

 regeringen eller den

 myndighet som

 regeringen bestämmer.

8 §

 Kronofogdemyndigheten Vid utmätning av lön

bestämmer dels hur skall

mycket som högst får kronofogdemyndigheten

innehållas vid varje bestämma dels hur

avlöningstillfälle mycket som högst får

(utmätningsbeloppet), innehållas vid varje

dels det belopp som avlöningstillfälle (ut-

enligt 4 § skall mätningsbeloppet) och

förbehållas gäldenären dels förbehållsbeloppet.

(det utmätningsfria I stället för att

beloppet). fast-ställa ett

 Är det fråga om utmätningsbelopp får

utmätning av myndigheten bestämma

sjukpenning eller att hela det

annan dagersättning som utmätningsbara utrymmet

avses i 1 § första skall tas i anspråk.

stycket 4, bestäms Är fråga om utmätning

utmätningsbeloppet och av sjukpenning eller

det utmätningsfria annan dagersättning som

beloppet per dag. avses i 1 § 5, bestäms

 utmätningsbeloppet och

 förbehållsbeloppet per

 dag. Utges den

 ifrågavarande

 ersättningen för mer än

 en dag, skall

 utbetalaren räkna

 samman utmätningsbelopp

 och förbehållsbelopp för

 samtliga dagar som

 ingår i ersätt-

 ningsperioden.

8 a §

 När sjukpenning eller

annan dagersättning som

avses i 1 § första

stycket utges för mer än

en dag, skall utmät-

ningsbeloppen och de

utmätningsfria beloppen

räknas samman för

samtliga dagar som

ersättningsperioden om-

fattar.

9 §

 Om särskilda skäl före- Innan beslut om

ligger, får utmätning meddelas,

kronofogdemyndigheten skall gäldenären ges

ålägga arbetsgivaren att tillfälle att yttra

anpassa sättet för lönens sig, om det kan ske

ut-betalande så att utan avsevärd tids-

utmätning kan utdräkt. Om det inte

verkställas i därför finns särskilda skäl för

lämpad ordning. det, behöver gäldenären

 dock inte höras när han

 byter anställning och

 beslut skall meddelas

 om utmätning hos den

 nye arbetsgivaren.

10 §

 Beslut om utmätning Beslut om utmätning

skall ändras, om skall ändras, om det

anledning föreligger. finns anledning till

Innan ändring beslutas det. Innan en ändring

skall den part som som går gäldenären emot

ändringen går emot beslutas, skall denne

beredas tillfälle att ges tillfälle att yttra

yttra sig, om ej det är sig, om det inte är

uppenbart obehövligt uppenbart obehövligt

eller beslutet ej kan eller beslutet ej kan

uppskjutas. uppskjutas.

11 §

 Kronofogdemyndigheten Vid utmätning av ett

skall underrätta engångsbelopp för

arbetsgivaren angående fordringar som avses i

beslut om utmätning och 16 § 1 skall

i fråga som avses i 9 kronofogdemyndigheten

eller 10 §. vid behov fördela

 beloppet på särskilda

 poster efter vad som är

 skäligt med hänsyn till

 den tid för vilken

 beloppet är avsett och

 övriga omständigheter.

 De särskilda posterna

 anses vid utmätningen

 förfallna enligt vad

 som sålunda bestämts.

Företrädesordning

12 §

 Skatteavdrag har Om det finns

företräde framför särskilda skäl, får

utmätning. Om för- kronofogdemyndigheten

hållandet mellan ålägga arbetsgivaren att

införsel och utmätning an-passa sättet för

finns bestämmelser i 15 löneutbetalningen så att

kap. 16 och 17 §§. utmätningen kan

 verkställas i avsedd

 ordning.

13 §

 Utmätningen medför för- Kronofogdemyndigheten

månsrätt när det belopp skall underrätta

som skall innehållas arbetsgivaren om ett

har förfallit till beta beslut om utmätning, om

ning. ändring av utmätning

 När sjukpenning eller samt om beslut enligt

annan dagersättning som 12 § om sättet för

avses i 1 § första löneutbetalningen.

stycket 4 utges för mer

än en dag, skall

ersättningen anses ha

förfallit till

betalning med

utmätningsbeloppet

varje dag som

ersättningsperioden

omfattar.

14 §

 Har beslut om Kronofogdemyndigheten

utmätning för viss får på begäran av

fordran meddelats be- utmätningssökanden eller

träffande belopp som gäldenären bevilja

utgår som pension eller anstånd under pågående

livränta och blir löneutmätning. På begäran

därefter rättigheten som av gäldenären får anstånd

sådan utmätt för annan dock beviljas endast

fordran, skall den om utmätningssökanden

senare utmätningen medger det eller det

anses ha skett även för ändå finns särskilda skäl.

obetald del av den

förra fordringen.

 Företrädesordningen

15 §

 Försätts gäldenären i Löneutmätning medför

konkurs, får beslut om förmånsrätt enligt 8 §

utmätning ej tillämpas förmånsrättslagen

beträffande lön som (1970:979) när det

förfaller under belopp som skall

konkursen. innehållas har förfallit

 till betalning.

 När sjukpenning eller

 annan dagersättning som

 avses i 1 § 5 utges för

 mer än en dag, skall

 ersättningen anses ha

 förfallit till

 betalning med

 utmätningsbeloppet

 varje dag som

 ersätt-ningsperioden

 omfattar.

Arbetsgivares skyldigheter

16 §

 Utmätningsbeloppet Vid löneutmätning har

skall innehållas endast följande fordringar i

i den mån lönen nämnd ordning företräde

överskjuter det framför andra

utmätningsfria fordringsanspråk.

beloppet. 1. Fordran som avser

 Arbetsgivaren skall underhållsbidrag enligt

tillställa äktenskapsbalken eller

kronofogdemyndigheten föräldrabalken.

innehållet belopp på tid 2. Fordran till

och sätt som konkursbo avseende

myndigheten bestämmer. anspråk enligt 3 kap. 4 §

I de fall regeringen konkurslagen

föreskriver kan (1987:672), när

kronofogdemyndigheten avdraget gjorts under

besluta att innehållet konkursen.

belopp skall 3. Fordran som avses

tillställas en annan i 2 § lagen (1985:146)

myndighet än om avräkning vid

kronofogdemyndigheten. återbetalning av

 Om särskild anledning skatter och avgifter.

föreligger, får Samma företrädesrätt har

arbetsgivaren åläggas en fordran som avser

att omedelbart till- utländska skatter,

ställa krono- avgifter och böter i

fogdemyndigheten den mån handräckning

innehållet belopp. skall lämnas enligt

 lagen (1990:314) om

 ömsesidig hand-räckning

 i skatteärenden.

 17 §

 Betalar arbetsgivaren Företrädesrätten enligt

ut lön i uppenbar strid 16 § 1 gäller även sådant

mot beslut om utmätning utländskt

eller underlåter han underhållsbidrag som får

att inom föreskriven verkställas i Sverige,

tid eller på anfordran om bidraget vid

tillställa kronofogde- verkställighetstillfället

myndigheten innehållet inte är äldre än tre år.

belopp, får hos Företrädesrätten enligt

arbetsgivaren genast 16 § 3 gäller även vid

utsökas vad denne indrivning mot annan än

skulle ha innehållit den som ursprungligen

eller har innehållit. ansvarade för

 fordringen, om inte

 något annat följer av

 den författning enligt

 vilken verkställighet

 får ske.

18 §

 Arbetar gäldenären i Skatteavdrag för

annans preliminär skatt har

förvärvsverksamhet utan företräde framför

lön eller mot uppenbart löneutmätning. Utmätning

för låg ersättning och för underhållsbidrag med

kan till följd därav företrädesrätt enligt 16 §

utmätning ej äga rum, får har företräde framför

kronofogdemyndigheten avdrag för kvarstående

ålägga arbetsgivaren skatt. Vid löneutmätning

att, för tid efter det för annan fordran har

att beslut därom har avdraget för kvarstående

meddelats och till skatt företräde.

dess annat förordnas, Det förbehållsbelopp

till myndigheten utge som har bestämts i ett

så mycket som hade utmätningsbeslut

kunnat tagas ut genom tillämpas under den tid

utmätning om skälig lön som beslutet avser

hade utgått för arbetet. också vid löneavdrag för

Innan beslut meddelas kvarstående skatt.

skall gäldenären och

arbetsgivaren beredas

tillfälle att yttra

sig.

 Åtgärd som avses i

första stycket räknas

som utmätning av lön.

Underlåter arbetsgiva-

ren att utge belopp

som har bestämts genom

beslutet, gäller vad

som sägs i 17 §.

Särskilda bestämmelser

19 §

 Samtidigt som Vid samtidig

utmätning sker av lön får utmätning för flera

även annan tillgång underhållsbidrag med

utmätas till säkerhet för företrädesrätt enligt 16 §

sökandens fordran. Med skall det innehållna

vidare åtgärd i den beloppet fördelas efter

delen får anstå under de löpande bidragens

högst ett år i avvaktan storlek. Om mera än som

på att lön innehålls till svarar mot de löpande

betalning av bidragen har utmätts,

fordringen. har bidrag som har

 stått ute längst företräde

 vid fördelningen av det

 överskjutande beloppet.

 Delbetalning som

 inflyter på viss

 underhållsberättigads

 fordran, avräknas i

 första hand på den

 fordran som har stått

 ute längst. Dock får

 belopp inte avräknas på

 en fordran som är äldre

 än tre år.

20 §

 Sedan lön har betalats Vid utmätning för

ut, gäller om utmätning flera fordringar

av medlen vad som sägs avseende skatt m.m.

i 5 kap. enligt 16 § 3 skall

 avräkning ske på den

 fordran som enligt 2-3 §§

 lagen (1982:188) om

 preskription av

 skattefordringar m.m.

 stått ute längst. Be-

 träffande lika gamla

 skulder skall influtet

 belopp fördelas efter

 skuldernas storlek.

Straffbestämmelse

21 §

 Arbetsgivare, som Vid samtidig

uppsåtligen eller av utmätning för andra

oaktsamhet underlåter fordringar än sådana som

att inom föreskriven har företrädesrätt enligt

tid tillställa 16 § har dessa lika rätt

kronofogdemyndigheten om inte något annat

belopp som skulle ha följer av 13 kap. 20 a

innehållits enligt §.

beslut om utmätning,

döms till böter.

22 §

 Bor gäldenären

 varaktigt tillsammans

 med sin make och

 överstiger

 underhållsbidrag till

 maken eller till

 makarnas barn vad som

 skäligen bör tillkomma

 den underhållsbe-

 rättigade, får bidraget

 vid tillämpningen av

 18, 19 och 21 §§ jämkas

 till fördel för annan

 fordran för vilken

 utmätning sker

 samtidigt. Om det

 finns särskilda skäl, får

 sådan jämkning ske även

 av annat

 underhållsbidrag, om

 detta överstiger vad

 som skäligen behövs för

 den

 under-hållsberättigades

 försörjning.

 Har gäldenären rätt

 till avdrag på

 underhållsbidrag enligt

 7 kap. 4 §

 föräldrabalken, får

 belopp som på grund

 härav tillgodoräknas

 honom inte tas i

 anspråk genom utmätning

 för fordran som

 tillkommer annan än den

 underhållsberättigade

 eller någon som har

 inträtt i dennes rätt.

23 §

 Har utmätning för

 fordran med

 företrädesrätt enligt 16 §

 beviljats i förmån som

 avses i 1 § 3 eller 4

 och blir därefter

 rättigheten som sådan

 utmätt för annan

 fordran, har den förra

 utmätningen företräde

 till betalning ur vad

 som inflyter till följd

 av den senare utmät-

 ningen. I fråga om

 underhållsbidrag med

 företrädesrätt enligt 16 §

 gäller det nu sagda de

 bidragsbelopp som har

 förfallit till

 betalning när beslutet

 om utmätning av

 rättigheten meddelas

 eller förfaller näst

 därefter.

 Har utmätning

 beviljats i förmån som

 avses i 1 § 3 eller 4

 för annan fordran än

 sådan som avses i 16 §

 och blir därefter

 rättigheten som sådan

 utmätt för ytterligare

 fordran, skall den

 senare utmätningen

 anses ha skett även för

 den obetalda delen av

 den förra fordringen.

24 §

 Utmätning enligt

 detta kapitel får utan

 hinder av att gäldenären

 är i konkurs äga rum

 1. för fordran som

 avser underhållsbidrag

 med företrädesrätt enligt

 16 § 1 och

 2. för konkursboets

 räkning.

 Försätts gäldenären i

 konkurs under pågående

 löneutmätning för annan

 fordran än som sägs i

 första stycket 1,

 fortgår utmätningen för

 konkursboets räkning,

 om inte konkurs-

 förvaltaren begär att

 verkställigheten skall

 upphöra.

 Arbetsgivares

 skyldigheter

25 §

 Arbetsgivaren skall

 innehålla

 utmätningsbeloppet

 endast till den del

 som lönen överstiger

 förbehållsbeloppet.

 Arbetsgivaren skall

 tillställa

 kronofogdemyndigheten

 det innehållna beloppet

 på tid och sätt som

 myndigheten bestämmer.

 Kronofogdemyndigheten

 får, i de fall

 regeringen medger det,

 besluta att det

 innehållna beloppet

 skall tillställas en

 annan myndighet än

 kronofogdemyndigheten.

 Om det finns en

 särskild anledning till

 det, får arbetsgivaren

 åläggas att omedelbart

 tillställa krono-

 fogdemyndigheten det

 innehållna beloppet.

26 §

 Betalar

 arbetsgivaren ut lön i

 uppenbar strid mot ett

 beslut om löneutmätning

 eller underlåter han

 att inom föreskriven

 tid eller på anfordran

 tillställa

 kronofogdemyndigheten

 det innehållna

 beloppet, får myndig-

 heten hos

 arbetsgivaren genast

 genom utmätning ta ut

 vad denne skulle ha

 eller har innehållit.

27 §

 Arbetar gäldenären i

 annans

 förvärvsverksamhet utan

 lön eller mot uppenbart

 för låg ersättning och

 kan till följd därav

 utmätning inte ske

 eller ske endast med

 ett belopp som enligt

 kronofogdemyndighetens

 mening är för litet, får

 myndigheten ålägga

 arbetsgivaren att för

 tid efter det att

 beslut därom har

 meddelats och till

 dess annat förordnas

 till myndigheten utge

 så mycket som hade

 kunnat tas ut genom

 utmätning, om skälig lön

 hade utgått för arbetet.

 Innan ett sådant beslut

 meddelas skall

 gäldenären och

 arbetsgivaren ges

 tillfälle att yttra

 sig.

 Underlåter

 arbetsgivaren att utge

 belopp som har bestämts

 genom beslutet, gäller

 vad som sägs i 26 §.

 Verkan av utmätning

28 §

 Har arbetsgivaren

 innehållit medel vid

 löneutmätning i allmänt

 mål för fordran som

 avses i 2 § lagen

 (1985:146) om avräkning

 vid återbetalning av

 skatter och avgifter,

 är gäldenären inte längre

 betalningsskyldig för

 den del av fordringen

 som motsvaras av det

 innehållna beloppet,

 även om det inte kan

 tas ut hos

 arbetsgivaren.

 Detsamma gäller när

 medel innehållits för

 underhållsbidrag, om

 fordringen tillkommer

 allmän försäkringskassa

 enligt 15 § lagen

 (1964:143) om

 bidragsförskott.

29 §

 Sedan lön betalats

 ut, kan medlen utmätas

 endast i enlighet med

 vad som sägs i 5 kap.

 Straffbestämmelse

 30 §

 En arbetsgivare som

 uppsåtligen eller av

 oaktsamhet underlåter

 att inom föreskriven

 tid tillställa

 kronofogdemyndigheten

 belopp som skulle ha

 innehållits enligt

 beslut om löneutmätning

 döms till böter.

13 kap.

1 §

 Medel som har Medel som har

influtit till influtit till

kronofogdemyndigheten kronofogdemyndigheten

i mål om utmätning skall i mål om utmätning skall

redovisas så snart som redovisas så snart som

möjligt. Är influtet möjligt. Är influtet

belopp ringa och kan belopp ringa och kan

det antagas att det antagas att

ytterligare medel ytterligare medel

kommer att inflyta i kommer att inflyta i

målet, får det avvaktas. målet, får redovisningen

 avvaktas.

 Belopp som har

 influtit vid

 löneutmätning skall

 redovisas till sökanden

 eller, i förekommande

 fall, till dennes

 ombud. Att redovisning

 skall ske till

 konkursförvaltaren när

 gäldenären är försatt i

 konkurs följer av 3

 kap. 8 § konkurslagen

 (1987:672).

 Belopp som har

 influtit vid

 löneutmätning för fordran

 som avser

 underhållsbidrag med

 företrädesrätt enligt 7

 kap.

 16 § 1 skall dock även

 under konkurs

 redovisas till sökan-

 den, eller, i

 förekommande fall, till

 dennes ombud.

 Vid utmätning för ej

 förfallet

 underhållsbidrag enligt

 7 kap. 4 § får

 redovisning ske

 tidigast i anslutning

 till den tidpunkt då

 bidraget förfaller till

 betalning.

6 §

 Fordran som skall beaktas upptas med det belopp till vilket den uppgår på

fördelningsdagen. Som fördelningsdag anses härvid den dag till vilken

fördelningssammanträde är utsatt, även om hinder möter att då verkställa

fördelningen. När sammanträde ej hålls, anses den dag då kronofogdemyndighetens

beslut meddelas som fördelningsdag.

 Vid fördelning

 betraktas sådan

 förrättningskostnad som

 sökanden svarar för som

 en del av hans

 fordran. Kostnader som

 är gemensamma för flera

 sökande skall tas ut

 före fördelningen.

 Begär borgenär betalning för fordran som ej har anmälts i tid, skall utdelning

utgå av överskott, om sådant uppkommer.

14 b §

 Vid löneutmätning för

 underhållsbidrag med

 företrädesrätt enligt 7

 kap. 16 § 1 tillämpas

 inte 14 § 3.

20 a §

 Kronofogdemyndigheten Belopp som

är inte skyldig att understiger 25 kr.

betala ut belopp som betalas inte ut utan

understiger tio tillfaller staten.

kronor. Om beloppet Om det finns flera

inte betalas ut, sökande och om det

tillfaller det staten. belopp som skall

 betalas ut till en av

 dessa understiger 100

 kr., skall beloppet,

 om särskilda skäl inte

 föranleder något annat,

 inte betalas ut till

 sökanden utan fördelas

 mellan andra sökande

 som inte har

 tillgodosetts fullt

 ut.

16 kap.

12 a §

 Lämnar sökanden anstånd

 med verkställighet och

 varar anståndet utöver

 sex månader från dagen

 för ansökan, är an-

 sökningen förfallen.

 Detsamma gäller när

 sökanden ger anstånd för

 tredje gången.

 Kronofogdemyndigheten

 får bevilja anstånd med

 handräckning, om

 särskilda skäl föreligger

 med hänsyn till köparens

 förhållanden och övriga

 omständigheter. Anstånd

 får dock inte beviljas

 utöver fyra månader från

 dagen för ansökningen om

 handräckning.

 Kronofogdemyndigheten

 får föreskriva villkor

 för anståndet och, om

 anledning förekommer

 till det, förklara att

 anståndet skall upphöra

 att gälla.

17 kap.

1 §

 I utsökningsmål tas ut I utsökningsmål tas ut

ersättning för statens ersättning för statens

kostnader för kostnader för

förfarandet hos förfarandet hos

kronofogdemyndigheten kronofogdemyndigheten

i den omfattning rege- i den omfattning rege-

ringen föreskriver ringen föreskriver

(förrättningskostnader). (förrättningskostnader).

Vid införsel tas dock

ej ut någon ersättning.

3 §

 Sökanden ansvarar ej Sökanden ansvarar ej

för för

förrättningskostnaderna förrättningskostnaderna

för utmätning enligt 7 för utmätning enligt 7

kap. 17 § eller p. 19 § kap. 26 § eller för

jämförd med 7 kap. 17 § handräckning enligt 8

eller för handräckning kap. 18 §.

enligt 8 kap. 18 §.

 Vid avhysning ansvarar sökanden ej för kostnad för förvaring av svarandens

egendom eller för annan åtgärd som väsentligen avser att skydda svaranden mot

förlust. Detsamma gäller kostnad för försäljning enligt 16 kap. 7 §.

7 §

 Förrättningskostnader i mål om utmätning tas ut ur köpeskillingen för såld

egendom, behållen avkastning och andra tillgängliga medel. De får vid behov

genast utsökas hos gäldenären.

 Förrättningskostnader

 som är gemensamma för

 flera mål har företräde

 framför kostnader som

 endast avser ett mål.

 Förrättningskostnad för handräckning enligt 8 kap. 18 § får genast utsökas hos

den mot vilken åtgärden har vidtagits.

18 kap.

7 §

 Talan mot beslut om Talan mot beslut om

utmätning som avses i 7 löneutmätning får föras

kap. eller mot beslut utan inskränkning till

om införsel får föras viss tid.

utan inskränkning till

viss tid.

 I fråga om annan utmätning skall talan av sökanden eller svaranden föras inom

tre veckor från det att beslutet delgavs honom. Tredje man får föra talan mot

sådan utmätning utan inskränkning till viss tid. Talan mot beslut som avses i 8

kap. 9 § första stycket eller 12 kap. 49 § tredje stycket skall dock föras inom

tre veckor från det att beslutet delgavs klaganden.

 Klagan över exekutiv försäljning skall föras inom tre veckor från

försäljningen. Mot beslut om fördelning eller utbetalning av medel skall talan

föras inom tre veckor från beslutet.

 Talan som avses i 6 § andra stycket andra meningen får föras utan inskränkning

till viss tid.

 Talan mot kronofogdemyndighetens beslut i andra fall skall föras inom tre

veckor från det att beslutet delgavs klaganden.

12 §

 Hovrätten får, utan att Hovrätten får, utan

motparten dessförinnan att motparten

har beretts tillfälle dessförinnan har

att inkomma med beretts tillfälle att

förklaring, förordna att inkomma med förklaring,

åtgärd för verkställlighet förordna att åtgärd för

ej skall vidtagas verkställighet ej skall

tills vidare eller, om vidtagas tills vidare

synnerliga skäl eller, om synnerliga

föreligger, att redan skäl föreligger, att

vidtagen åtgärd skall redan vidtagen åtgärd

hävas. skall hävas. Vid

 löneutmätning för

 underhållsbidrag med

 företrädesrätt enligt 7

 kap. 16 § 1 får

 förordnandet inskränkas

 till att avse

 utbetalning av

 influtna medel.

 Hovrätten får också omedelbart förordna att åtgärd för

verkställighet skall genomföras och bestå till dess annat förordnas.

16 §

 Hovrättens beslut i dit fullföljd fråga länder till efterrättelse enligt vad

som sägs i 2 kap. 19 § om kronofogdemyndighetens beslut.

 I mål om utmätning I mål om utmätning

eller införsel skall skall dock vidtagen

dock vidtagen åtgärd ej åtgärd ej utan särskilt

utan särskilt för- förordnande återgå innan

ordnande återgå innan hovrättens beslut har

hovrättens beslut har vunnit laga kraft.

vunnit laga kraft.

*--------*

1. Denna lag träder i kraft den dag regeringen

 bestämmer.

2. Äldre bestämmelser tillämpas alltjämt i mål som är anhängiga vid

ikraftträdandet med undantag för vad som sägs i punkterna 3-4.

3. Beslut om införsel som tillämpas vid ikraft trädandet skall omedelbart ändras

till ett beslut om utmätning enligt de nya bestämmelserna.

4. De nya reglerna om förbehållsbelopp i 7 kap. 7 § tillämpas omedelbart efter

ikraftträdandet.

Förslag till lag om ändring i uppbördslagen

(1953:272)

 Härigenom föreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)

dels att 60 § skall upphöra att gälla,

dels att 41 § 2 mom., 45 § 3 mom., 59, 64-66,

68 § 6 mom., 75 a och 76 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

41 § 2 mom.

 Om det belopp, som skulle återstå sedan skatteavdrag för kvarstående skatt har

gjorts, jämte den inkomst den skattskyldige i övrigt kan åtnjuta understiger vad

den skattskyldige behöver för eget underhåll och familjens behov

(förbehållsbeloppet) får skattemyndigheten efter ansökan av den skattskyldige

förordna antingen att skatteavdrag över huvud taget inte skall göras eller att

för skatteavdraget får tas i anspråk endast vad av lönen överskjuter

förbehållsbeloppet.

 Förbehållsbeloppet Förbehållsbeloppet

beräknas med ledning av beräknas med ledning av

bestämmelserna i 15 bestämmelserna i 7 kap.

kap. 6 a § utsöknings- 7 § utsökningsbalken.

balken.

 Arbetsgivare skall tillämpa beslut om skatteavdrag enligt första stycket senast

från och med det avlöningstillfälle som inträffar sedan en vecka förflutit från

det han fått del av beslutet eller, om det ej kan ske, inom fyra dagar efter

nämnda avlöningstillfälle tillställa den skattskyldige det belopp som skulle ha

tillkommit denne om beslutet tillämpats.

45 § 3 mom.

 Sker avdrag för preliminär A-skatt för arbetstagare, som är försatt i konkurs,

och kan det antagas att avdraget är större än som fordras för att den

preliminära skatten skall motsvara den slutliga skatten, må skattemyndigheten

efter ansökan av konkursboet genom jämkning förordna om minskning av

skatteavdraget och i samband därmed meddela beslut om utbetalning till

konkursboet av för mycket innehållen preliminär skatt.

 Motsvarande gäller Motsvarande gäller

efter ansökan av efter ansökan av

kronofogdemyndighet när kronofogdemyndighet när

lön tages i anspråk lön tas i anspråk genom

genom införsel eller löneutmätning.

utmätning.

59 §

 Det åligger kronofogdemyndigheten att verkställa indrivning av skatt. Därvid

får verkställighet enligt utsökningsbalken äga rum.

 Bestämmelserna om indrivning av skatt skall också tillämpas på indrivning av

kvarskatteavgift, restavgift, tilläggsavgift, förseningsavgift eller ränta

enligt denna lag.

 Uppgår obetald skatt

 och avgift eller ränta

 enligt andra stycket

 sammanlagt endast till

 ett ringa belopp skall

 de inte överlämnas för

 indrivning om det inte

 finns några särskilda

 skäl för det.

64 §

 Staten tillkommande Staten tillkommande

fordran, som får fordran, som får

uttagas genom utmätning uttagas genom utmätning

utan föregående dom, utan föregående dom, in-

indrives i samma drives i samma ordning

ordning som skatt som skatt enligt denna

enligt denna lag, dock lag. Restavgift utgår

att införsel ej får äga enligt 58 § 1 mom.

rum vid indrivningen. Under den tid, då sådan

Restavgift utgår enligt fordran är föremål för

58 § 1 mom. Under den indrivning genom

tid, då sådan fordran är kronofogdemyndighetens

föremål för indrivning försorg, beräknas ej

genom krono- ränta, som på grund av

fogdemyndighetens för- särskild föreskrift

sorg, beräknas ej ränta, skall utgå efter

som på grund av särskild förfallodagen.

föreskrift skall utgå

efter förfallodagen.

65 §

 Avkortning av obetald debiterad skatt skall äga rum, då någon vunnit

nedsättning i eller befrielse från honom påförd debitering, dock att preliminär

skatt skall avkortas endast i den mån den blivit restförd.

 Vidare skall, om skattskyldig vid debitering av slutlig skatt gottskrivits

preliminär skatt till högre belopp än den slutliga skatten, det överskjutande

beloppet avkortas i den mån det är obetalt.

 Har en arbetsgivare Har en arbetsgivare för

för betalning av betalning av

arbetstagares skatt arbetstagares skatt

verkställt avdrag på lön verkställt avdrag på lön

enligt denna lag eller enligt denna lag eller

enligt 15 kap. enligt beslut om

utsökningsbalken men löneutmätning enligt

trots anmaning utsökningsbalken men

underlåtit att inbetala trots anmaning

det innehållna underlåtit att inbetala

beloppet, skall häremot det innehållna

svarande skatt, om beloppet, skall häremot

denna är debiterad, svarande skatt, om

avkortas såvitt den denna är debiterad,

skattskyldige angår avkortas såvitt den

samtidigt som ett skattskyldige angår

motsvarande belopp samtidigt som ett

uppdebiteras såsom motsvarande belopp

fordran på uppdebiteras såsom

arbetsgivaren. fordran på

 arbetsgivaren.

66 §

 Avskrivning av debiterad skatt, kvarskatteavgift eller ränta må äga rum:

 1) då den 1) då den

skattskyldige saknar skattskyldige saknar

utmätningsbara tillgån- utmätningsbara

gar och fordringen ej tillgångar och

kan uttas genom fordringen ej kan

införsel enligt 15 kap. uttas genom

utsökningsbalken, dock löneutmätning enligt

att avskrivning icke må utsökningsbalken, dock

ske för fordran, för att avskrivning icke må

vilken fast egendom ske för fordran, för

svarar, med mindre ut- vilken fast egendom

retts att betalning för svarar, med mindre

fordringen icke kunnat utretts att betalning

vinnas ur egendomen; för fordringen icke

 kunnat vinnas ur

 egendomen;

 2) då upplysning icke kunnat erhållas om skattskyldigs vistelseort eller

skattskyldig icke kunnat anträffas å ort, där han enligt inhämtade upplysningar

antagits uppehålla sig;

 3) då den skattskyldige vistas utomlands och kronofogdemyndigheten vidtagit

åtgärd för att driva in fordringen i utlandet utan att uppnå något resultat

eller avstått från sådan åtgärd därför att den framstått som utsiktslös eller

inte var försvarlig med hänsyn till kostnaderna för förfarandet;

 4) då fordran icke överstiger trehundra kronor och förutsättningar för övrigt

föreligga för avskrivning enligt föreskrifter av regeringen eller myndighet som

regeringen bestämmer; samt

 5) då fordran preskriberats eller bortfallit på grund av ackord som antagits

enligt 62 § tredje stycket.

 Avskrivning av preliminär skatt må i annat fall än då skattefordran bortfallit

på grund av ackord icke äga rum förrän efter utgången av andra uppbördsåret

efter det, under vilket skatten förfallit till betalning.

 Avskrivning av kvarstående och tillkommande skatt må i annat fall än då

skattefordran bortfallit på grund av ackord icke äga rum förrän efter utgången

av det uppbördsår, under vilket skatten förfallit till betalning.

 Då arbetsgivare jämlikt 75 § är ansvarig för arbetstagares skatt, må

avskrivning av denna icke äga rum, förrän det befunnits, att skatten av

anledning, som i första stycket sägs, ej heller kan utfås av arbets-givaren.

 Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer äger föreskriva att

avskrivning av skattefordran hos juridisk person i särskilda fall får äga rum

före de tidpunkter som angivits i andra och tredje styckena.

68 § 6 mom.

 Fordran på skatt eller ränta, som skall återbetalas enligt denna lag, må ej

överlåtas särskilt, innan beloppet kan lyftas.

 Utan hinder av vad som sägs i första stycket får där avsedd fordran utmätas.

Fordran på överskjutande skatt, som avses i 1 mom. första stycket, och ränta på

sådan fordran får dock utmätas först i samband med att kronofogdemyndighet vid

den årliga debiteringen av slutlig skatt bereds tillfälle att ta sådana

fordringar i anspråk enligt lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av

skatter och avgifter. I enskilt mål får fordringar av sistnämnda slag inte

utmätas efter ansökan som gjorts senare än den 1 september under taxeringsåret.

 Bestämmelserna i 5 kap. 1-3 §§ utsökningsbalken äga icke tillämpning vid

utmätning av fordran som avses i första stycket. I enskilt mål skall dock

undantagas ett belopp om femhundra kronor utom i mål om vad enskild har att

utgiva enligt lagen om socialhjälp eller barnavårdslagen eller på grund av

underhållsskyldighet enligt giftermålsbalken, föräldrabalken eller annan lag.

 Utmätning i enskilt mål

må icke ske utan att

åtgärden kan beräknas

inbringa sökanden något

utöver vad som fordras

för att täcka

kostnaderna för

utmätningen.

75 a §

 Har betalningsskyldighet enligt 75 § ålagts både arbetsgivare och arbetstagare

och vistas arbetstagaren på känd ort inom riket, får arbetsgivaren krävas endast

om det kan antagas att arbetstagaren har underrättats om sin skyldighet att

betala skattebeloppet.

 Efterkommer Efterkommer

arbetsgivaren inte arbetsgivaren inte

anmodan att betala be- anmodan att betala be-

loppet, får det uttagas loppet, får det uttagas

i den ordning som i den ordning som

stadgas i fråga om stadgas i fråga om

indrivning av skatt. indrivning av skatt.

Införsel får dock inte Vid löneutmätning har en

beviljas. sådan fordran inte

 företrädesrätt enligt 7

 kap. 16 § 3

 utsökningsbalken.

 Arbetsgivare eller arbetstagare, som är skyldig att betala mot underlåtet

skatteavdrag svarande belopp, skall också betala restavgift på beloppet.

 Om arbetsgivare efter omprövning eller överklagande av skattemyndighets beslut

har funnits inte vara ansvarig för arbetstagares skatt, skall skattemyndigheten

till arbetsgivaren återbetala skatt, som han har betalat för arbetstagaren, samt

betald restavgift. På skattebeloppet beräknas restitutionsränta. I fråga om

ränteberäkningen gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 69 § 2 mom.

 Står arbetsgivare i skuld för restförd skatt eller arbetstagares skatt, för

vilken betalningsskyldighet har ålagts honom, har han dock rätt att få ut endast

vad som överstiger det obetalda skattebeloppet och restavgift. I lagen

(1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter finns också

föreskrifter som begränsar rätten till återbetalning.

 Har arbetstagares skatt uttagits hos arbetsgivare, skall, om indrivningskvitto

överlämnas till arbetsgivaren, nämnda förhållanden anmärkas på

indrivningskvittot.

76 §

 Arbetsgivare som har betalat skatt i enlighet med beslut om

betalningsskyldighet enligt 75 § får söka beloppet åter av arbetstagaren. Den

arbetsgivare som vill söka belopp åter av arbetstagaren skall till

kronofogemyndigheten ge in det kvitto som han har fått vid betalningen eller på

annat sätt styrka, att han har betalat skatten.

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

får hos arbetstagaren får hos arbetstagaren

driva in beloppet i driva in beloppet i

den ordning som gäller den ordning som gäller

för indrivning av för indrivning av

skatt. skatt. Vid löneutmätning

Införsel får dock inte har en sådan fordran

beviljas. inte företrädesrätt

Arbetstagaren skall enligt 7 kap. 16 § 3

betala restavgift på utsökningsbalken.

beloppet. Arbetstagaren skall

 betala restavgift på

 beloppet.

 Bestämmelsen i 4 § preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om

arbetsgivarens regressfordran enligt första stycket.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1970:215) om arbetsgivares

kvittningsrätt att 5 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 §

 Skatteavdrag samt Skatteavdrag samt

införsel, som beslutats löneutmätning för sådan

innan lönefordringen fordran som har

förfallit till företrädesrätt enligt 7

betalning, har företräde kap.

framför kvittning 16 § utsökningsbalken

enligt denna lag. har företräde framför

 Är arbetsgivarens kvittning enligt denna

fordran sådan att rätt lag. Löneutmätningen

till kvittning skall ha beslutats

före-ligger enligt 3 § innan lönefordringen

och vill arbetsgivaren förfallit till betal-

kvitta mot belopp som ning.

han ålagts att innehålla Är arbetsgivarens

genom beslut om fordran sådan att rätt

utmätning av lön, till kvittning

beslutar före-ligger enligt 3 §

kronofogdemyndigheten och vill arbetsgivaren

om beloppets fördelning kvitta mot belopp som

mellan arbetsgivaren han ålagts att innehålla

och utmätningssökanden genom beslut om

efter fordringarnas löneutmätning för sådan

storlek. fordran som inte har

 I övrigt får kvittning företrädesrätt enligt 7

ej åberopas mot beslut kap. 16 §

om utmätning av lön. utsökningsbalken,

 beslutar krono-

 fogdemyndigheten om

 beloppets fördelning

 mellan arbetsgivaren

 och utmätningssökanden

 efter fordringarnas

 storlek.

 I övrigt får kvittning

 ej åberopas mot beslut

 om löneutmätning.

 Talan mot kronofogdemyndighetens beslut enligt andra stycket föres i hovrätten

genom besvär. Talan är inskränkt till viss tid.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid

konkurs

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid

konkurs att 5 och 11 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 §

 Garantibelopp betalas Garantibelopp

av myndighet som betalas av myndighet

regeringen bestämmer. som regeringen bestäm-

Härvid verkställes mer. Härvid verkställes

skatteavdrag samt skatteavdrag samt

avdrag med belopp som avdrag med belopp som

skall innehållas på skall innehållas på

grund av beslut om grund av beslut om

införsel eller utmätning löneutmätning enligt

i lön. utsökningsbalken.

 Garantibelopp får ej betalas förrän beslutet om konkurs vunnit laga kraft och

ej heller förrän arbetstagarens fordran har förfallit till betalning.

Garantibelopp som avser fordran på lön för uppsägningstid får betalas efter hand

under uppsägningstiden. Åberopas motfordran hos arbetstagaren, får

garantibelopp, som motsvarar sådan del av motfordringen med vilken kvittning kan

ske enligt lagen (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt, betalas först om

det utrönes att motfordringen icke föreligger.

 Betalning enligt garantin av en fordran som bedöms som klar eller

betalningsgrundande och som är förfallen till betalning får dock ske trots att

konkursbeslutet inte har vunnit laga kraft.

 Om ett bevakningsförfarande har anordnats, får betalning enligt garantin inte

ske på grund av en underrättelse enligt 8 § fjärde stycket. Om en betalning

redan har skett, skall denna räknas av från det lönegarantibelopp som

arbetstagaren senare visar sig ha rätt till.

11 §

 Överlåtes fordran, har förvärvaren rätt till garantibelopp enligt denna lag

endast om förvärvet avsett av arbetsgivaren innehållet, ej utbetalt

mätningsarvode eller därmed jämförlig avgift eller facklig medlemsavgift eller

förvärvet skett sedan konkursbeslutet meddelats och förvärvaren är

arbetstagarorganisation i vilken överlåtaren är medlem eller fond i vars

förvaltning organisationen deltar.

 Rätt till Rätt till

garantibelopp enligt garantibelopp enligt

lagen tillkommer lagen tillkommer

underhållsberättigad för underhållsberättigad för

underhållsbidrag som underhållsbidrag som

har innehållits genom har innehållits genom

införsel. Sådan rätt löneutmätning. Sådan rätt

tillkommer dock ej tillkommer dock ej

allmän försäkringskassa allmän försäkringskassa

som har utgivit bi- som har utgivit-

dragsförskott för bidragsförskott för

underhållsbidrag. underhållsbidrag.

*--------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979)

 Härigenom föreskrivs i fråga om förmånsrättslagen (1970:979) att 1, 3 och 9 §§

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §

 Vid utmätning eller konkurs har borgenärer inbördes rätt till betalning enligt

denna lag. Föreskrift om lika rätt till betalning innebär att varje borgenär får

betalt i förhållande till sin fordran.

 I fråga om företräde I fråga om företräde

till betalning vid till betalning vid

införsel gäller särskilda löneutmätning gäller

bestämmelser. särskilda bestämmelser.

3 §

 Förmånsrätt består, även Förmånsrätt består, även

om fordringen överlåtes om fordringen överlåts

eller tages i anspråk eller tas i anspråk

genom utmätning eller genom utmätning eller

införsel eller på annat på annat sätt övergår till

sätt övergår till annan. annan.

9 §Särskilda förmånsrätter gäller inbördes efter paragrafernas följd och efter

den i 4-7 §§ angivna numreringen.

 Förmånsrätt enligt 4 § 3 har dock företräde framför förmånsrätt enligt 4 § 2 på

grund av annan retentionsrätt än som avses i 247 § sjölagen (1891:35 s. 1).

 Förmånsrätt på grund av utmätning har företräde framför förmånsrätt på grund av

företagsinteckning, vilken har sökts samma dag som beslutet om utmätning

meddelades eller senare, och framför förmånsrätt på grund av annan inteckning,

vilken har sökts samma inskrivningsdag som ett ärende angående anteckning om

utmätningen har tagits upp eller senare.

 Utmätning ger företräde Utmätning ger företräde

framför senare utmätning framför senare utmätning

av samma egendom, om av samma egendom, om

ej annat följer av 4 ej annat följer av 4

kap. 30 § andra stycket kap. 30 § andra stycket

eller 7 kap. 13 § eller 7 kap. 15 §

utsökningsbalken. utsökningsbalken.

Utmätning för flera Utmätning för flera

fordringar på en gång fordringar på en gång

ger lika rätt. Om det ger lika rätt, om inte

inbördes företrädet i något annat följer av 7

övrigt mellan ford- kap. 16 och 19 §§ eller

ringar med samma slag 13 kap. 20 a §

av förmånsrätt finns för utsökningsbalken. Om

vissa fall särskilda det inbördes företrädet i

bestämmelser. övrigt mellan

 fordringar med samma

 slag av förmånsrätt finns

 för vissa fall särskilda

 bestäm-melser.

Vad i denna paragraf föreskrivs om förmånsrätt på grund av utmätning tillämpas

även i fråga om förmånsrätt pågrund av betalningssäkring.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i preskriptionslagen (1981:130)

 Härigenom föreskrivs i fråga om preskriptionslagen (1981:130) att 7 § skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

7 §

 Om preskription har Om preskription har

avbrutits genom att avbrutits genom att

talan har väckts eller talan har väckts eller

genom att fordringen genom att fordringen

annars har åberopats annars har åberopats

enligt 5 § 3, löper en enligt 5 § 3, löper en

ny preskriptionstid ny preskriptionstid

enligt 2 § från den dag enligt 2 § från den dag

dom eller slutligt dom eller slutligt

beslut meddelas eller beslut meddelas eller

det rättsliga det rättsliga

förfarandet avslutas på förfarandet avslutas på

annat sätt. Fullföljs annat sätt. Ett mål om

talan eller återupptas utmätningskall därvid

förfarandet av någon anses av-slutat även om

annan anledning före handläggningen

den nya fortsätter på grund av

preskriptionstidens en sådan förnyelseansökan

utgång, avbryts som avses i 2 kap. 9 e §

preskriptionen, utsökningsbalken.

varefter ny tid räknas Fullföljs talan eller

från den dag det återupptas förfarandet

återupptagna förfarandet av någon annan

avslutas. anledning före den nya

 preskriptionstidens

 utgång, avbryts

 preskriptionen,

 varefter ny tid räknas

 från den dag det

 återupptagna förfarandet

 avslutas.

 Avslutas det rättsliga förfarandet utan att gäldenären har delgivits eller på

annat sätt underrättats om borgenärens framställning, beräknas dock

preskriptionstiden som om något avbrott inte hade skett. Fordringen preskriberas

likväl tidigast ett år efter det att förfarandet avslutas.

 Preskriptionstiden kan inte förlängas enligt andra stycket andra meningen mer

än en gång.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617)

 Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsregisterlagen (1986:617) att 6 §

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

6 §

 Utöver de uppgifter som anges i 4 och 5 §§ får utsökningsregistret, i den

utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen

bestämmer, innehålla uppgifter om

 1. exekutionstitel, 1. exekutionstitel,

skuldens storlek, skuldens storlek,

arbetsgivare eller arbetsgivare eller

annan utbetalare av annan utbetalare av

ersättning som avses i ersättning som avses i

7 kap. 1 § eller 15 7 kap. 1 § utsöknings-

kap. 2 § balken, medelsslag,

utsökningsbalken, dag när skulden

medelsslag, dag när fastställdes och när den

skulden fastställdes förföll till betalning,

och när den förföll till influtna medel, den

betalning, influtna tidpunkt vid vilken

medel, den tidpunkt skulden preskriberas

vid vilken skulden samt andra förhållanden

preskriberas samt av betydelse för

andra förhållanden av betalningsskyldigheten

betydelse för betal- som framgår av

ningsskyldigheten som exekutionstiteln eller

framgår av av andra handlingar i

exekutionstiteln eller målet,

av andra handlingar i 2. de

målet, verkställighetsåtgärder

 2. de som har begärts av

verkställighetsåtgärder sökanden,

som har begärts av 3. den som sökt

sökanden, verk-ställigheten och

 3. den som sökt verk- vad som i övrigt behövs

ställigheten och vad för utbetalning av in-

som i övrigt behövs för flutna medel och annan

utbetalning av in- redovisning,

flutna medel och annan 4. ställd säkerhet,

redovisning, uppskov och

 4. ställd säkerhet, avbetalningsplan,

uppskov och 5. utmätning,

avbetalningsplan, exekutiv försäljning,

 5. utmätning, exekutiv avräkning och

försäljning, införsel, betalningssäkring,

avräkning och 6. kvarstad och

betalningssäkring, återtagande av vara,

6. kvarstad och 7. bötesförvandling

återtagande av vara, 8.

 7. bötesförvandling, betalningsinställelse

 8. och likvidation,

betalningsinställelse 9. konkurs, ackord,

och likvidation, näringsförbud och

 9. konkurs, ackord, förordnande av god man

näringsförbud och enligt 2 § ackordslagen

förordnande av god man (1970:847),

enligt 2 § ackordslagen 10. förhör eller annan

(1970:847), åtgärd som har vidtagits

 10. förhör eller annan för efterforskning av

åtgärd som har vidtagits tillgångar,

för efterforskning av 11. redovisningen av

tillgångar, verkställighetsuppdraget,

 11. redovisningen av 12. administrativa

verkställighetsuppdraget, och tekniska uppgifter

 12. adminstrativa och som behövs för

tekniska uppgifter som registrets användning.

behövs för registrets

användning.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672)

 Härigenom föreskrivs i fråga om konkurslagen (1987:672)

dels att 3 kap. 4 och 7 §§ skall ha följande lydelse,

dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 14 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 kap.

4 §

 Gäldenären får behålla lön Av lön eller annan

och inkomst som vid ersättning som kan

utmätning jämställs med utmätas enligt 7 kap. 1 §

lön, om beloppet inte utsökningsbalken får

betalts ut vid gäldenären behålla

konkursens början, samt förbehållsbeloppet

inkomst av sådant slag enligt 6-7 §§ samma

som gäldenären förvärvar kapitel.

därefter. Detta gäller För att ta i anspråk

dock inte i den mån ersättning som

inkomsten, efter överstiger förbehålls-

skatteavdrag, beloppet får förvaltaren

uppenbart överstiger för konkursboets räkning

vad som behövs för hos krono-

gäldenärens och hans fogdemyndigheten begära

familjs underhåll samt löneutmätning enligt 7

för annan kap. ut-sökningsbalken.

underhållsskyldighet Att en pågående

som gäldenären har. Om löneut-mätning efter

rätten till pension konkursutbrottet kan

eller livränta är sådan fortsätta för

att den kan utmätas, får konkursboets räkning

konkursboet förfoga över följer av 7 kap. 24 §

den. andra stycket

 Vad som sägs om lön utsökningsbalken.

tillämpas också i fråga

om periodiskt utgående

ersättning för

utnyttjande av rätt

till litterärt eller

konstnärligt verk eller

annat sådant.

 Gäldenären är skyldig

att underrätta

förvaltaren om sådan

inkomst som avses i

första och andra

styckena. Vill

förvaltaren göra anspråk

på inkomsten, skall han

underrätta arbetsgivare

eller annan som skall

utge förmånen. Innan

sådan underrättelse har

lämnats får förfallet

belopp betalas ut till

gäldenären.

7 §

 Sedan beslut om Sedan beslut om

konkurs har meddelats, konkurs har meddelats,

får egendom som hör till får egendom som hör till

konkursboet inte konkursboet inte

ut-mätas för fordran hos utmätas för fordran hos

gäldenären. Om det ändå gäldenären, om inte något

sker, är åtgärden utan annat följer av 7 kap.

verkan. 24 § första stycket

 utsökningsbalken. En

 utmätning som sker i

 strid mot detta är utan

 verkan.

7 kap.

14 a §

 Att förvaltaren hos

 kronofogdemyndigheten

 kan begära utmätning av

 lön eller annan

 ersättning som avses i

 7 kap. 1 §

 utsökningsbalken framgår

 av 3 kap. 4 §.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och

handräckning

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och

handräckning att 8 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 8 §

 Har ansökan gjorts hos Har ansökan gjorts

en kronofogdemyndighet hos en

som inte är behörig, kronofogdemyndighet

skall målet genast som inte är behörig,

överlämnas till en skall målet genast

kronofogdemyndighet, överlämnas till en

som enligt vad kronofogdemyndighet,

handlingarna visar är som enligt vad

behörig. Även om den handlingarna visar är

myndighet där ansökan behörig. Även om den

gjorts är behörig, får myndighet där ansökan

målet överlämnas till gjorts är behörig, får

annan behörig målet överlämnas till

kronofogdemyndighet, annan behörig

om det inte utan kronofogdemyndighet,

avsevärd olägenhet kan om det främjar målets

handläggas vid den handläggning. Ansökan

första myndigheten anses gjord när den kom

eller om det av andra in till den första

skäl är uppenbart att myndigheten.

ett överlämnande skulle

främja målets hand-

läggning. Ansökan anses

gjord när den kom in

till den första

myndigheten.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1958:295) om sjömansskatt att 17 b och

18 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

17 b §

 Belopp som sjömansskattenämnden fastställt till betalning eller som avses i 17

a § andra stycket må indrivas i den ordning, som gäller i fråga om skatt enligt

uppbördslagen.

 Införsel enligt 15

kap. utsökningsbalken må

äga rum vid indrivning

av sjömansskatt och därå

belöpande restavgift

och tilläggsavgift hos

sjömannen och i fall,

som avses i 17 § 1 mom.

andra stycket, hos

redaren.

18 §

 Har en redare, som inte har verkställt skatteavdrag, betalat skatt för en

sjöman, får redaren söka beloppet åter av sjömannen. Den redare som vill söka

beloppet åter av sjömannen skall till kronofogdemyndigheten ge in det kvitto som

han har fått vid betalningen eller på annat sätt styrka, att han har betalat

skatten.

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

får hos sjömannen driva får hos sjömannen driva

in beloppet i den in beloppet i den

ordning som gäller för ordning som gäller för

indrivning av skatt. indrivning av skatt.

Införsel får dock inte Vid löneutmätning har

beviljas. Sjömannen fordringen inte

skall betala restav- företrädesrätt enligt 7

gift på beloppet enligt kap. 16 § 3

bestämmelserna i 14 § 2 utsökningsbalken. Sjö-

mom. mannen skall betala

 restavgift på beloppet

 enligt bestämmelserna i

 14 § 2 mom.

Bestämmelsen i 4 § preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om redarens

regressfordran enligt första stycket.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring att 17

kap. 1 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

17 kap.

1 §

 Har en ersättning enligt denna lag eller enligt en annan författning betalats

ut av en allmän försäkringskassa eller en erkänd arbetslöshetskassa och beviljas

senare en annan ersättning retroaktivt enligt denna lag för samma tid som den

tidigare utbetalade ersättningen skall den retroaktiva ersättningen minskas.

Minskningen skall ske med det belopp som överstiger vad som skulle ha utgetts om

beslut om båda ersättningarna hade förelegat samtidigt. Avräkningen mellan

ersättningarna skall därvid ske månadsvis.

 Om någon i väsentlig mån Om någon i väsentlig

har fått sin försörjning mån har fått sin

genom socialbidrag försörjning genom

enligt 6 § social- socialbidrag enligt 6 §

tjänstlagen (1980:620) socialtjänstlagen

får socialnämnden från (1980:620) får

försäkringskassan uppbära socialnämnden från försäk-

retroaktivt beviljad ringskassan uppbära

periodisk ersättning retroaktivt beviljad

enligt denna lag, till periodisk ersättning

den del den motsvarar enligt denna lag, till

vad socialnämnden har den del den motsvarar

betalat ut till dennes vad socialnämnden har

samt hans makes och betalat ut till dennes

minderåriga barns samt hans makes och

försörjning för den tid minderåriga barns

som den retroaktiva försörjning för den tid

ersättningen avser. som den retroaktiva

 ersättningen avser.

 Skatteavdrag och

 beslut om löneutmätning

 enligt utsökningsbalken

 har företräde framför så-

 dan utbetalning till

 socialnämnd.

 I fråga om minskning av pension då livränta utgår enligt äldre lagstiftning om

yrkesskador gäller 2 §.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1968:430) om mervärdeskatt att 48 §

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

48 §

 Betalas inte skatt i behörig tid och ordning skall skatten och den restavgift,

som belöper på denna, drivas in.

 Bestämmelserna i Bestämmelserna i

uppbördslagen uppbördslagen

(1953:272) om indriv- (1953:272) om indriv-

ning, avkortning och ning, avkortning och

avskrivning samt avskrivning samt

efterkrav gäller i efterkrav gäller i

tilllämpliga delar i tilllämpliga delar i

fråga om mervärdeskatt. fråga om mervärdeskatt.

Införsel enligt 15 kap.

utsökningsbalken får äga

rum vid indrivning av

mervärdeskatt och

restavgift på skatten.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349)

 Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973:349) att 9 kap. 3 §

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

9 kap.

3 §

 En fordran på studiestöd kan inte överlåtas.

 En fordran på En fordran på

studiehjälp eller studiehjälp eller

studiemedel får inte studiemedel får inte

tas i anspråk genom tas i anspråk genom

utmätning eller in- utmätning. Andra

försel. Andra fordringar på studiestöd

fordringar på studiestöd kan tas i anspråk

kan utmätas och tas i genom löneutmätning

anspråk genom införsel i enligt utsök-

den ordning och i den ningsbalken.

omfattning som anges i

7 kap. och 15 kap.

utsökningsbalken.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt att

45 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

45 §

 Har intagen uppsåtligen förstört egendom som tillhör anstalten, får ersättning

härför tagas ut av medel som tillkommer honom enligt

 44 § första stycket.

 Arbetsersättning som Arbetsersättning som

för intagens räkning för intagens räkning

innestår hos innestår hos

kriminalvårdsmyndighet kriminalvårdsmyndighet

får ej utmätas. får ej utmätas. Dock får

 arbetsersättningen

 dessförinnan utmätas

 enligt reglerna om

 löneutmätning i

 utsökningsbalken.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1976:206) om felparkeringsavgift

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:206) om felparkeringsavgift att 13

§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

13 §

 Om ej annat följer av Om ej annat följer av

denna lag gäller denna lag gäller

uppbördslagen uppbördslagen

(1953:272) i (1953:272) i

tillämpliga delar i tillämpliga delar i

fråga om fråga om

felparkeringsavgift. felparkeringsavgift.

Reglerna om restavgift Reglerna om restavgift

skall dock inte skall dock inte

tillämpas. Regeringen tillämpas. Regeringen

får föreskriva får föreskriva

avvikelser från avvikelser från

uppbördslagen, när det uppbördslagen, när det

gäller avkortning, gäller avkortning,

avskrivning och det avskrivning och det

administrativa administrativa

förfarandet i fråga om förfarandet i fråga om

felparkeringsavgift. felparkeringsavgift.

Införsel enligt 15 kap.

utsökningsbalken får äga

rum vid indrivning av

felparkeringsavgift.

 Åläggande enligt 6 § andra stycket får ej utfärdas senare än ett år efter den

dag då överträdelsen skedde.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1976:339) om saluvagnsskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:339) om saluvagnsskatt att 6 §

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

6 §

 Vad i uppbördslagen (1953:272) stadgas om indrivning, avkortning och

avskrivning av skatt skall i tillämpliga delar gälla saluvagnsskatt.

Införsel enligt 15 kap.

utsökningsbalken får äga

rum vid indrivning av

saluvagnsskatt och

restavgift.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i konsumentkreditlagen (1977:981)

 Härigenom föreskrivs i fråga om konsumentkreditlagen (1977:981) att 22 § skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

22 §

 I fråga om handräckning I fråga om

och verkställighet av handräckning och

dom, som anges i 21 § verkställighet av dom,

tredje stycket, äger i som anges i 21 § tredje

övrigt 12 § andra och stycket, äger i övrigt

tredje styckena samt 12 § andra och tredje

14-18 §§ lagen styckena samt 15-18 §§

(1978:599) om avbetal- lagen (1978:599) om

ningsköp mellan avbetalningsköp mellan

näringsidkare m.fl. näringsidkare m.fl.

motsvarande motsvarande

tillämpning. Härvid tillämpning. Härvid

skall hänvisningen i skall hänvisningen i

 16 § tredje stycket 16 § tredje stycket

till 10 § första stycket till 10 § första stycket

avse 18 § första stycket avse 18 § första stycket

denna lag. denna lag.

_________

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan

näringsidkare m.fl.

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan

näringsidkare m.fl.,

dels att 14 § skall upphöra att gälla,

dels att 12 och 18 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

12 §

 Ansökan om handräckning skall göras skriftligen. Den skall innehålla uppgift om

hur stor del av kreditfordringen som utestår obetald. Om säljaren gör anspråk på

dröjsmålsränta eller, i fall då avtalet innehåller förbehåll som avses i 6 §

andra stycket, ersättning för reparation eller annan åtgärd beträffande varan,

skall i ansökningen också uppges vad säljaren fordrar i den delen. Vid

ansökningen skall fogas styrkt avskrift av den handling som anges i 11 §.

 Utsökningsavgift skall förskotteras av sökanden, om kronofogdemyndigheten begär

det. Betalas inte förskott inom förelagd tid, får handräckningen inställas.

 I fråga om handräckning I fråga om

enligt denna lag handräckning enligt

tillämpas bestämmelserna denna lag tillämpas be-

om verkställighet i 16 stämmelserna om

kap. 10-12 §§ utsöknings- verkställighet i 16

balken. kap. 10-12 a §§ utsök-

 ningsbalken.

18 §

 Ansökan om verkställighet av dom varigenom köparen har förpliktats återlämna

vara som har sålts genom avbetalningsköp görs skriftligen eller muntligen,

varvid domen skall ges in.

 I fråga om I fråga om

verkställigheten verkställigheten

tillämpas 14 § och, om tillämpas 15 §, om ej

ej annat följer av annat följer av domen.

domen, 15 §. Beträffande Beträffande talan mot

talan mot krono- kronofogdemyndighetens

fogdemyndighetens värdering tillämpas 16 §

värdering tillämpas 16 § andra och tredje

andra och tredje styckena.

styckena.

________

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1978:882) om säkerhet för skattefordringar

m.m.

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1978:882) om säkerhet för

skattefordringar m.m. att 4 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4 §

Pant får tillgodogöras i den ordning som gäller för utmätt egendom.

 Borgen får genast Borgen får genast

utsökas. Därvid gäller i utsökas. Därvid gäller i

tillämpliga delar tillämpliga delar

bestämmelserna i upp- bestämmelserna i upp-

bördslagen (1953:272) bördslagen (1953:272)

om indrivning av om indrivning av

restförd skatt. Införsel restförd skatt.

får äga rum om det är

medgivet beträffande

den fordran som

säkerheten avser.

 Om ett företagshypoteksbrev utgör säkerhet, får utmätning genast ske i den

egendom som omfattas av företagshypoteket, även när detta gäller i annan

näringsverksamhet än gäldenärens.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189)

 Härigenom föreskrivs i fråga om bötesverkställighetslagen (1979:189) att 7, 9

och 13 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

7 §

 Indrivning inleds genom att den bötfällde avkrävs betalning, om ej särskilda

skäl finns att underlåta krav.

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

får bevilja uppskov med får bevilja uppskov med

betalningen eller betalningen eller

medge avbetalning. Mot medge avbetalning. Mot

beslut angående uppskov beslut angående uppskov

eller avbetalning får eller avbetalning får

talan ej föras. Den talan ej föras. Den

bötfällde får dock begära bötfällde får dock begära

prövning av beslutet i prövning av beslutet i

samband med klagan över samband med klagan över

utmätning eller utmätning.

införsel.

9 §

 I den mån betalning I den mån betalning

inte kan erhållas med inte kan erhållas med

tillämpning av tillämpning av

7 § eller lagen 7 § eller lagen

(1985:146) om avräkning (1985:146) om avräkning

vid återbetalning av vid återbetalning av

skatter och avgifter, skatter och avgifter,

sker indrivning genom sker indrivning genom

utmätning eller utmätning.

införsel enligt vad som

är särskilt föreskrivet.

13 §

 Mot kronofogdemyndighets förordnande enligt 12 § får åklagaren i den ort där

den bötfällde finns föra talan genom besvär hos tingsrätten i samma ort.

Besvärshandling skall ha kommit in till rätten inom tre veckor från den dag då

åklagaren fick del av beslutet. I ärendet äger lagen (1946:807) om handläggning

av domstolsärenden motsvarande tillämpning. Därvid skall i fråga om

besvärshandlingen gälla vad som i den lagen sägs om ansökan och skall vid annan

handläggning än som sägs i 3 eller 4 § samma lag rätten bestå av en lagfaren

domare och nämnd.

 Mot Mot

kronofogdemyndighets kronofogdemyndighets

beslut att icke beslut att icke

meddela förordnande meddela förordnande

enligt 12 § får talan ej enligt 12 § får talan ej

föras. Den bötfällde får föras. Den bötfällde får

dock begära prövning av dock begära prövning av

beslutet i samband med beslutet i samband med

klagan över utmätning klagan över utmätning.

eller införsel.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1982:1006) om avdrags- och

uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:1006) om avdrags- och

uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar att 17 och 22 §§ skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

17 §

 Om en uppdragsgivare Om en uppdragsgivare

har innehållit ett har innehållit ett

belopp enligt 5 § men belopp enligt 5 § men

inte betalat in detta inte betalat in detta

i rätt tid och ordning i rätt tid och ordning

eller är betal- eller är betal-

ningsskyldig för ett ningsskyldig för ett

belopp enligt 12 §, får belopp enligt 12 §, får

beloppet, sedan beslut beloppet, sedan beslut

om betalningskyldighet om betalningskyldighet

har meddelats, drivas har meddelats, drivas

in i den ordning som in i den ordning som

gäller för indrivning av gäller för indrivning av

skatt enligt uppbörds- skatt enligt uppbörds-

lagen (1953:272). lagen (1953:272).

Detsamma gäller om en Detsamma gäller om en

uppgiftsskyldig är uppgiftsskyldig är

betalningsskyldig för betalningsskyldig för

ett belopp enligt 13 §. ett belopp enligt 13 §.

Införsel enligt 15 kap. Löneutmätning med

utsökningsbalken får äga företrädesrätt enligt 7

rum utom för belopp för kap. 16 § 3

vilket utsökningsbalken får äga

betalningsskyldighet rum utom för belopp för

ålagts med stöd av 12 §. vilket

Bestämmelserna i betalningsskyldighet

uppbördslagen om ålagts med stöd av 12 §.

avkortning, Bestämmelserna i

avskrivning och uppbördslagen om

antagande av avkortning, avskriv-

ackordsförslag skall ning och antagande av

också tilllämpas. ackordsförslag skall

 också tillämpas.

22 §

 Den som i egenskap av företrädare för en uppdragsgivare, som är juridisk

person, uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underlåtit att betala in ett

innehållet belopp i rätt tid och ordning är tillsammans med uppdragsgivaren

betalningsskyldig för beloppet och den restavgift som belöper på detta.

Betalningsskyldigheten får jämkas eller efterges om det föreligger särskilda

skäl.

 Talan om att ålägga Talan om att ålägga

betalningsskyldighet betalningsskyldighet

enligt första stycket enligt första stycket

skall föras vid allmän skall föras vid allmän

domstol. Talan får inte domstol. Talan får inte

väckas sedan väckas sedan

uppdragsgivarens uppdragsgivarens

betalningsskyldighet betalningsskyldighet

för beloppet har för beloppet har

bortfallit enligt bortfallit enligt

lagen (1982:188) om lagen (1982:188) om

preskription av preskription av

skattefordringar m.m. skattefordringar m.m.

Hos den som som har Hos den som som har

blivit ålagd betal- blivit ålagd betal-

ningsskyldighet får ningsskyldighet får

indrivning ske i den indrivning ske i den

ordning som gäller för ordning som gäller för

indrivning av skatt indrivning av skatt

enligt uppbördslagen enligt uppbördslagen

(1953:272). Därvid får (1953:272).

införsel enligt 15 kap.

utsökningsbalken äga

rum.

 Den som har fullgjort sin betalningsskyldighet enligt första stycket får söka

beloppet åter av den juridiska personen. Därvid skall bestämmelserna i 19 §

tilllämpas.

 Bestämmelsen i 4 § preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om

regressfordringar enligt tredje stycket.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och

prisregleringsavgifter

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:151) om punktskatter och

prisregleringsavgifter att 5 kap. 16 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 kap.

16 §

 Betalas inte skatten i rätt tid och ordning skall den drivas in.

 Bestämmelserna i Bestämmelserna i

uppbördslagen uppbördslagen

(1953:272) om indriv- (1953:272) om indriv-

ning, avkortning, ning, avkortning,

avskrivning och avskrivning och

efterkrav gäller i efterkrav gäller i

tilllämpliga delar för tilllämpliga delar för

skatt enligt denna skatt enligt denna

lag. Beskattningsmyn- lag. Beskattningsmyn-

digheten beslutar dock digheten beslutar dock

om avkortning och om avkortning och

kronofogdemyndigheten kronofogdemyndigheten

om avskrivning av om avskrivning av

skatt. Införsel enligt skatt.

15 kap.

utsökningsbalken får äga

rum vid indrivning av

skatten.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från

arbetsgivare

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare att 21 och 28 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

21 §

 Den som i egenskap av företrädare för en arbetsgivare, som är juridisk person,

uppsåtligen eller av grov oaktsamhet har underlåtit att betala

arbetsgivaravgifter i den tid och ordning som följer av 4, 7 och 9 §§ är

tillsammans med arbetsgivaren betalningsskyldig för beloppet samt den restavgift

och tilläggsavgift som belöper på detta. Betalningsskyldigheten får jämkas eller

efterges om det föreligger särskilda skäl.

 Talan om att ålägga Talan om att ålägga

betalningsskyldighet betalningsskyldighet

skall föras vid allmän skall föras vid allmän

domstol. Talan får inte domstol. Talan får inte

väckas sedan väckas sedan

arbetsgivarens be- arbetsgivarens

talningsskyldighet för betalningsskyldighet

beloppet har för beloppet har

bortfallit enligt bortfallit enligt

lagen (1982:188) om lagen (1982:188) om

preskription av preskription av

skattefordringar m.m. skattefordringar m.m.

Hos den som har blivit Hos den som har blivit

ålagd betalnings- ålagd betal-

skyldighet får ningsskyldighet får

indrivning ske i den indrivning ske i den

ordning som gäller för ordning som gäller för

indrivning av skatt indrivning av skatt

enligt uppbördslagen enligt uppbördslagen

(1953:272). Därvid får (1953:272).

införsel enligt 15 kap.

utsökningsbalken äga

rum.

 Den som fullgjort sin betalningsskyldighet enligt första stycket får söka

beloppet åter av arbetsgivaren. Därvid skall bestämmelserna i 76 § uppbördslagen

tillämpas.

 Bestämmelserna i 4 § preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om

regressfordran enligt tredje stycket.

28 §

 Har arbetsgivaravgifter inte betalats i den tid och ordning som är föreskriven

i denna lag för betalning av sådan avgift eller som har bestämts enligt 7 §,

eller 30 §, utgår restavgift och tilläggsavgift enligt 58 § 1 mom. uppbördslagen

(1953:272). Därvid skall bestämmelserna i 58 § 2 mom. första stycket samma lag

tillämpas.

 Uppbördslagens bestäm- Uppbördslagens bestäm-

melser om indrivning, melser om indrivning,

avkortning, avkortning,

avskrivning och avskrivning och

antagande av antagande av

ackordsförslag skall ackordsförslag skall

också tillämpas i fråga också tillämpas i fråga

om belopp på vilket om belopp på vilket

denna lag är tillämplig. denna lag är tillämplig.

Införsel enligt 15 kap.

utsökningsbalken får äga

rum.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327)

 Härigenom föreskrivs i fråga om vägtrafikskattelagen (1988:327) att 66 § skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

66 §

 Betalas inte skatten i rätt tid skall den drivas in.

 Bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272) om indrivning, avkortning och

avskrivning gäller även skatt enligt denna lag. Vad som sägs i 58 § 2 mom.

första stycket och 67 § första stycket uppbördslagen om skattemyndighet skall

därvid i stället gälla beskattningsmyndigheten. Fordonsskatt som skulle ha

betalats men inte har erlagts får avkortas genom automatisk databehandling på

grundval av uppgifter i bilregistret. Vid återbetalning av skatt skall avräknas

endast sådan till betalning förfallen fordonsskatt eller kilometerskatt som inte

erlagts, restavgift och skattetillägg som belöper på sådan skatt,

förseningsavgift enligt 48 § samt sådana avgifter enligt bilregisterkungörelsen

(1972:599) som uppbärs i samband med uppbörd av vägtrafikskatt. I fråga om

avräkningen skall 37, 38, 45 och 84 §§ tillämpas.

 Införsel enligt 15

kap. utsökningsbalken

får äga rum vid

indrivning av skatten.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1989:471) om investeringsskatt för vissa

byggnadsarbeten

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1989:471) om investeringsskatt för vissa

byggnadsarbeten att 10 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

10 §

 På framställning av På framställning av

skattemyndigheten skattemyndigheten

skall investerings- skall investerings-

skatt, som inte har skatt, som inte har

betalats inom av betalats inom av

skattemyndigheten an- skattemyndigheten an-

given tid, indrivas i given tid, indrivas i

den ordning som den ordning som

föreskrivs i föreskrivs i

uppbördslagen uppbördslagen

(1953:272) om (1953:272) om

indrivning av restförd indrivning av restförd

skatt. Därvid utgår skatt. Därvid utgår

restavgift enligt 58 § restavgift enligt 58 §

1 mom. första stycket 1 mom. första stycket

nämnda lag. Införsel nämnda lag.

enligt 15 kap.

utsökningsbalken får äga

rum vid indrivning av

investeringsskatt

eller restavgift.

 När särskilda omständigheter föranleder det, får skattemyndigheten meddela

befrielse från skyldighet att betala restavgift. Därvid skall bestämmelserna i

58 § 2 mom. första stycket uppbördslagen tillämpas.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta att 22 § skall upphöra att gälla.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister m.fl.

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister m.fl. att 24 § skall upphöra att gälla.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1488) om handläggning av vissa

ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1488) om handläggning av vissa

ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret att 3 § skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 §

 Fordran på Fordran på

familjebidrag får inte familjebidrag får inte

överlåtas och inte överlåtas och inte

heller tas i anspråk heller tas i anspråk

genom utmätning eller genom utmätning.

införsel.

*-------*

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Remissinstanserna

Yttranden över RSV Rapport 1992:1 har till Justitiedepartementet avgetts av

Justitiekanslern, Domstolsverket, Rättshjälpsmyndigheten,

Kriminalvårdsstyrelsen, Datainspektionen, Överbefälhavaren, Socialstyrelsen,

Riksförsäkringsverket, Konsumentverket, Centrala studiestödsnämnden,

Statskontoret, Riksrevisionsverket, Svea hovrätt, Riksdagens ombudsmän,

Försvarets civilförvaltning, Skattemyndigheten i Malmöhus län,

Kronofogdemyndigheten i Stockholms län, Juridiska fakultetsnämnden vid

Stockholms universitet, Sveriges advokatsamfund, Tjänstemännens

centralorganisation, JUSEK, Svenska Arbetsgivareföreningen, Svenska

Bankföreningen, Sparbankernas bank, Föreningen Sveriges kronofogdar,

Ackordscentralen i Stockholm, Konkursförvaltarkollegiernas förening,

Arbetslöshetskassornas Samorganisation, Finansbolagens förening, Svenska

Inkassoföreningen, Socialtjänstlagsutredningen (dir. 1991:50) och Göteborgs

konsumentnämnd.

Lagtext

1 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken

 Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken

 dels att 15 kap. skall upphöra att gälla,

 dels att 1 kap. 1 §, 2 kap. 3 §, 3 kap. 4, 22 och 23 §§, 4 kap. 8-11, 33 och 36

§§, 7 kap., 13 kap. 1 §, 16 kap. 5 §, 17 kap. 3 och 6-8 §§ samt 18 kap. 7, 12

och 16 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i balken skall införas elva nya paragrafer, 4 kap. 1 a,

9 a-9 g och 13 a §§, 13 kap. 14 a § och 16 kap. 12 a §, samt närmast före 4 kap.

36 § en ny rubrik av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 kap.

1 §

 Denna balk är tillämplig i fråga om verkställighet av dom eller annan exe-

kutionstitel, som innefattar betalningsskyldighet eller annan förpliktelse, samt

i fråga om verkställighet av beslut om kvarstad eller annan liknande

säkerhetsåtgärd.

 Verkställighet som Verkställighet som avser

avser betal- betalningsskyldighet

ningsskyldighet sker sker genom utmätning.

genom utmätning eller Verkställighet som avser

införsel. Verkställighet annan förpliktelse eller

som avser annan säkerhetsåtgärd sker i den

förpliktelse eller ordning som anges i 16

säkerhetsåtgärd sker i denkap.

ordning som anges i

16 kap.

2 kap.[1]

3 §

 Ansökan skall göras hos Ansökan skall göras hos

den kronofogdemyndighet den kronofogdemyndighet

som är behörig enligt som är behörig enligt

bestämmelserna i 4 kap. bestämmelserna i 4 kap. 8 §

8 §, 15 kap. 7 § eller eller 16 kap. 1 eller

16 kap. 1 eller 10 §. 10 §.

 Vid tillämpning av denna balk skall med svarandens hemvist förstås den ort där

han är bosatt samt, beträffande dödsbo, den ort där den döde senast var bosatt

och, beträffande annan juridisk person, den ort som enligt 10 kap.

rättegångsbalken grundar domstols behörighet i tvistemål i allmänhet.

3 kap.

4 §

 Dom som ej har vunnit laga kraft får verkställas i fall och under villkor som

anges i 5-9 §§.

 Om hinder mot att Bestämmelser om hinder

utmätt egendom säljs mot att utmätt egendom

eller influtna medel säljs eller influtna

betalas ut finns medel betalas ut finns

bestämmelser i 8 kap. 4 i 8 kap. 4 § samt 13 kap.

§, 13 kap. 14 § och 1 och 14 §§.

15 kap. 22 §.

22 §

 Upphävs Upphävs en

exekutionstitel, skall exekutionstitel, skall

sökt verkställighet sökt verkställighet

omedelbart inställas. omedelbart inställas. Re-

Redan vidtagen åtgärd fördan vidtagen åtgärd för

verkställighet skall verkställighet skall så-

såvitt möjligt återgå. Sådanvitt möjligt återgå. Sådan

återgång skall ske återgång skall ske genast,

genast, om ej annat har om inte annat har förord-

förordnats. I mål om nats. I mål om utmätning

utmätning eller införsel skall dock vidtagen åtgärd

skall dock vidtagen inte utan särskilt

åtgärd ej utan särskilt förordnande återgå förrän det

förordnande återgå förränavgörande varigenom

det avgörande varigenom exekutionstiteln har

exekutionstiteln har upphävts har vunnit laga

upphävts har vunnit laga kraft.

kraft. I mål om utmätning skall

 I mål om utmätning ellerkronofogdemyndigheten på

införsel skall begäran utsöka vad

kronofogdemyndigheten på borgenären skall betala

begäran utsöka vad tillbaka. Härvid får ställd

borgenären skall betala säkerhet tas i anspråk. I

tillbaka. Härvid får annat mål skall myndig-

ställd säkerhet tagas i heten på begäran återställa

anspråk. I annat mål besittning eller annat

skall myndigheten på be- förhållande som har

gäran återställa rubbats, om hinder inte

besittning eller annat möter.

förhållande som har

rubbats, om hinder ej

möter.

 Sökanden är även skyldig att ersätta skada som svaranden har lidit genom

verkställigheten.

23 §

 Bestämmelserna i 3-13 och 15-20 §§ samt 22 § första stycket tredje och fjärde

meningarna och andra och tredje styckena gäller ej i allmänt mål.

 Dom eller beslut, varigenom någon har dömts att utge böter eller vite eller har

ålagts sådan särskild rättsverkan av brott som innefattar betalningsskyldighet,

får ej verkställas förrän domen eller beslutet har vunnit laga kraft. Annan

exekutionstitel i allmänt mål får verkställas innan den har vunnit laga kraft,

om det är särskilt föreskrivet.

 Exekutionstitel i Exekutionstitel i

allmänt mål verkställs allmänt mål verkställs såsom

såsom lagakraftägande lagakraftägande dom. I

dom. I stället för vad stället för vad som sägs i

som sägs i 22 § första 22 § första stycket tredje

stycket tredje och och fjärde meningarna

fjärde meningarna gäller gäller att återgång av

att återgång av utmätningutmätning skall ske

eller införsel skall ske genast, när

genast, när exekutions- exekutionstiteln har

titeln har upphävts. upphävts.

4 kap.

1 a §

 Om någon på grund av

 underhållsskyldighet

 enligt lag på särskilda

 tider skall betala bi-

 drag till make,

 förutvarande make, eget

 barn eller annans barn,

 skall utmätningen avse

 samtliga vid verk-

 ställighetstillfället

 förfallna bidrag. Sökanden

 kan dock begära att verk-

 ställigheten skall

 begränsas till vissa

 bidragsbelopp.

 Utmätning får inte ske för

 underhållsbidrag enligt

 äktenskapsbalken och

 föräldrabalken sedan tre år

 har förflutit från den

 ursprungliga

 förfallodagen.

8 §[2]

 Frågor om utmätning prövas av kronofogdemyndigheten i det län där gäldenären

har sitt hemvist, där egendom som tillhör gäldenären finns eller där

verkställighet annars lämpligen kan ske.

 Frågor om utmätning av Frågor om utmätning av lön

lön eller annan förmån someller annan förmån som

avses i 7 kap. prövas, avses i 7 kap. prövas, om

om gäldenären inte har gäldenären inte har

hemvist här i landet, av hemvist här i landet, av

kronofogdemyndigheten i Kronofogdemyndigheten i

det län där arbetsgivarenStockholms län.

eller någon annan som

ger ut förmånen finns.

 Har utmätning sökts hos kronofogdemyndighet som ej är behörig enligt första

eller andra stycket, får myndigheten likväl i brådskande fall vidtaga åtgärd som

avses i 6 kap. 12 § innan målet enligt 2 kap. 4 § första stycket överlämnas till

kronofogdemyndighet som är behörig.

 9 §

 Ett mål om utmätning

 handläggs under ett år från

 dagen för ansökan. Målet

 kan under handlägg-

 ningstiden vara föremål för

 utredning, verkställighet

 eller bevakning. Vid

 utmätning för ett konkurs-

 bos räkning enligt 7 kap.

 19 § handläggs dock målet

 under konkursen utan

 tidsbegränsning.

 Pågår vid utgången av

 ettårsperioden utmätning

 av lön för underhållsbidrag

 som avses i 1 a §, skall

 målet handläggas under

 ytterligare en ettårs-

 period.

 Försätts gäldenären i

 konkurs, avbryts

 handläggningen av målet,

 såvida inte utmätning av

 lön pågår för en fordran som

 avser underhållsbidrag

 med företrädesrätt enligt 7

 kap. 14 § första stycket 1

 eller utmätning skall ske

 för ett konkursbos

 räkning enligt 7 kap. 19

 §.

 9 a §

 Sökanden kan under de

 sista sex månaderna av

 handläggningstiden begära

 att handläggningen skall

 fortsätta under

 ytterligare en ettårs-

 period (förnyelseansökan).

 En förnyelseansökan får

 göras ett obegränsat antal

 gånger.

 9 b §

 Utmätt gods får säljas

 och influtna medel redo-

 visas trots att handlägg-

 ningstiden löpt ut eller

 handläggningen avbrutits

 enligt 9 §. Detsamma

 gäller i fråga om åtgärd mot

 arbetsgivare enligt 7

 kap. 21 §.

9 § 9 c §

 Kronofogdemyndigheten Om en ansökan avser

skall i den utsträckning utmätning utan

som påkallas av an- inskränkning, skall

sökningens innehåll, kronofogdemyndigheten i

gäldenärens förhållanden den utsträckning som

och övriga omständigheterpåkallas av ansökans inne-

undersöka huruvida håll, gäldenärens

gäldenären har utmät- förhållanden och övriga

ningsbar egendom. omständigheter utreda

 gäldenärens anställnings-

 och inkomstförhållanden

 samt undersöka om gälde-

 nären har utmätningsbar

 egendom (fullständig

 tillgångsundersökning).

 9 d §

 Om en ansökan om

 utmätning avser endast lön

 eller annan förmån som

 avses i 7 kap. 1 § och

 fordringar som avses i

 1 § lagen (1985:146) om

 avräkning vid åter-

 betalning av skatter och

 avgifter, skall

 kronofogdemyndigheten

 utreda gäldenärens

 anställnings- och in-

 komstförhållanden

 (begränsad till-

 gångsundersökning).

 9 e §

 Sökanden kan under hand-

 läggningstiden begära att

 kronofogdemyndigheten

 skall göra sådan tillgångs-

 undersökning som avses i

 9 c eller 9 d §

 (kompletterande

 tillgångsundersökning). En

 sådan begäran får upprepas

 ett obegränsat antal

 gånger.

 9 f §

 Om

 kronofogdemyndigheten får

 kännedom om att gäldenären

 har utmätningsbar lös

 egendom, skall den

 utmätas även om ansökan om

 utmätning begränsats

 enligt 9 d §.Fordringar som avses i

 1 § lagen (1985:146) om

 avräkning vid

 återbetalning av skatter

 och avgifter skall

 alltid utmätas.

 Särskilda föreskrifter om

 utmätning av fast egen-

 dom, registrerat skepp,

 registrerat luftfartyg

 eller intecknade

 reservdelar till

 luftfartyg finns i 4

 kap. 5 §.

 9 g §

 Kronofogdemyndigheten

 skall i förekommande fall

 snarast efter genomförd

 utredning underrätta

 sökanden om att utmätning

 av lön inte kan ske eller

 att gäldenären saknar

 tillgångar till full

 betalning av utmätnings-

 fordringen.

 **Fotnot**

 [1] Senaste lydelse 1993:893.

 [2] Senaste lydelse 1993:893.

10 §[3]

 Utmätning i enskilt mål skall ske så snart som möjligt efter det att behövliga

handlingar har kommit in till kronofogdemyndigheten.

 Om sökanden i enskilt Om sökanden i enskilt mål

mål medger uppskov med medger uppskov med

utmätningen och om utmätningen och om

uppskovet varar över sex uppskovet varar över två

månader från dagen för månader, är ansökan

ansökan, är ansökan förfallen. Om sökanden

förfallen. Om sökanden medger uppskov fler än två

medger uppskov fler än gånger under en ettårig

två gånger, är ansökan ocksåhandläggningsperiod, är

förfallen. ansökan också förfallen.

 Under uppskovstiden

 tillämpas 9 f andra

 stycket och 11 §§.

Bestämmelser om

indrivning i allmänt mål

finns i lagen

(1993:891) om

indrivning av statliga

fordringar m.m.

11 §

 Har två eller flera sökt utmätning mot samma gäldenär, skall utmätning för

fordringarna ske samtidigt, om ej utmätning för någon av fordringarna därigenom

fördröjs oskäligt.

 Bestämmelserna i 15 Bestämmelserna i 7 kap.

kap. 16 § första stycket 17 § första stycket om

om jämkning av un- jämkning av un-

derhållsbidrag vid derhållsbidrag vid utmät-

införsel har motsvarande ning av lön tillämpas även

tillämpning vid utmät- vid annan utmätning.

ning.

 13 a §

 Under den tid då varken

 utredning eller

 verkställighet pågår, skall

 kronofogdemyndigheten

 bevaka målet. Under

 bevakningstiden till-

 lämpas 9 f och 11 §§.

33 §

 Om det genom rättegång eller på annat sätt blir utrett att utmätt egendom

tillhörde tredje man, skall utmätningen hävas, såvida ej tredje mannen efter

föreläggande har förlorat sin rätt mot sökanden. Har egendomen sålts, gäller

hävandet av utmätningen endast rätten till influtna medel.

 Utmätning skall också Utmätningen skall också

hävas, om försäljning av hävas, om försäljning av

egendomen eller in- egendomen eller

drivning av utmätt indrivning av utmätt

fordran ej kan antagas fordran inte kan antas

ge ett överskott som gör ge ett överskott som gör

åtgärden försvarlig. åtgärden försvarlig eller

 om fordringsanspråket kan

 antas bli tillgodosett

 genom utmätning av lön

 under handläggningspe-

 rioden.

 Särskild bestämmelse om allmänna mål

36 §[4]

 Bestämmelserna i 9-10

 och 13 a §§ tillämpas inte

 i allmänna mål.

 Bestämmelser om

 indrivning i allmänna mål

 finns i lagen (1993:891)

 om indrivning av

 statliga fordringar m.m.

7 kap. Utmätning av lön m.m.

Allmänna bestämmelser

1 §[5]

 Bestämmelserna i detta kapitel gäller i fråga om utmätning av

 1. arbetstagares lön, vare sig den utgår som tidlön, ackordslön, provision

eller annan gottgörelse,

 2. annan ersättning för arbetsinsats av gäldenären, om dennes ställning är

jämförlig med en arbetstagares,

 3. periodiskt

 vederlag för utnyttjande

 av patent, rätt till

 litterärt eller

 konstnärligt verk eller

 3. belopp som utgår som annan sådan rättighet

pension eller livränta, eller för överlåtelse av

 4. sjukpenning, rörelse,

föräldrapenningförmåner, 4. belopp som utgår som

rehabiliteringspenning, pension eller livränta,

ersättning enligt lagen 5. sjukpenning,

(1988:1465) om föräldrapenningförmåner,

ersättning och ledighet rehabiliteringspenning,

för närståendevård och ersättning enligt lagen

annan ersättning som (1988:1465) om ersättning

utgår på grund av och ledighet för när-

sjukdom, smitta, ståendevård och annan

olycksfall, utbildning, ersättning som lämnas på

arbetslöshet, grund av sjukdom,

värnpliktstjänstgöring smitta, olycksfall,

eller annan tjänstgöring utbildning, arbetslöshet,

som ersätts med samma värnpliktstjänstgöring

eller liknande förmåner eller annan tjänstgöring

som värnpliktstjänst- som ersätts med samma

göring, allt i den mån eller liknande förmåner

ersättningen inte avser som värnpliktstjänstgöring,

att kompensera för sär- allt i den utsträckning

skilt angivna kostnader ersättningen inte avser

eller skall återbetalas. att kompensera för sär-

 Bestämmelserna i detta skilt angivna kostnader

kapitel är ej tillämpligaeller skall återbetalas.

när gäldenären är dödsbo Bestämmelserna i detta

eller annan juridisk kapitel är inte

person. tillämpliga när gäldenären är

 För vissa fall när skäligdödsbo eller annan

lön ej utgår för gäldenärensjuridisk person.

arbete gäller enligt 18 §

särskilda bestämmelser.

2 §

 Vad som föreskrivs om Vad som föreskrivs om

utmätning av lön gäller utmätning av lön gäller även

även utmät- utmätning av annan förmån

ning av annan förmån som som avses i 1 §, om inte

avses i 1 §, om ej annat annat anges. Bestämmelser

anges. Bestämmelser om om arbetsgivare gäller

arbetsgivare gäller därvid den som utger för-

därvid den som utger månen.

förmånen.

Villkor för utmätning

3 §

 Lön som innestår hos Lön som innestår hos

arbetsgivaren får utmätasarbetsgivaren får utmätas

genom att arbetsgivaren genom att arbetsgivaren

åläggs att innehålla och åläggs att innehålla och

tillställa betala ut en viss del av

kronofogdemyndigheten lönen till kronofogdemyn-

viss del. Beslut om ut- digheten . Beslutet om

mätning får meddelas utmätning får avse fram-

beträffande lön som tida utbetalningar av lön

förfaller under viss i eller viss lönepost.

beslutet angiven tid Utmätning av lön skall

eller beträffande viss ske endast om det är

lönepost. försvarligt med hänsyn

 till det belopp som kan

 beräknas flyta in.

4 §

 Lön får tagas i anspråk Lön får tas i anspråk

genom utmätning endast i genom utmätning endast

den mån lönen uppenbart till den del den

överstiger vad som behövsöverstiger vad gäldenären

för gäldenärens och hans behöver för sitt eget

familjs underhåll samt underhåll och familjens

till fullgörande av behov samt till

underhållsskyldighet som fullgörande av be-

i övrigt åvilar honom. Omtalningsskyldighet mot

utmätningen avser annan som vid utmätning

ackordslön, provision av lön har bättre rätt till

eller annan ersättning lönen. Vid utmätning för

som innestår för längre underhållsbidrag med

tid än en månad, skall företrädesrätt enligt 14 §

särskild hänsyn tagas första stycket 1 skall

till detta förhållande. även betalningsskyldighet

 mot annan som har lika

 rätt som sökanden beaktas.

 Om utmätningen avser

 ackordslön, provision

 eller annan ersättning

 som innestår för längre tid

 än en månad, skall särskild

 hänsyn tas till detta

 förhållande.

5 §

 Utmätning får ej under Den del av lönen som

ett och samma kalenderår inte får tas i anspråk

tillämpas sammanlagt genom utmätning (förbe-

längre tid än sex månader.hållsbeloppet) bestäms med

Utmätning får ej heller ledning av ett

under två kalenderår normalbelopp, som för

efter varandra ske så kalenderår utgör för ensam-

att lönen i en följd stående 43 800 kronor, för

eller utan större sammanlevande makar och

uppehåll tas i anspråk därmed jämställda 72 360

under längre tid än sex kronor och för varje barn

månader. Det bör om 23 240 kronor till och

möjligt undvikas att med det kalenderår barnet

lönen tas i anspråk underfyller 6 år. För äldre barn

gäldenärens semester är normalbeloppet 26 750

eller i omedelbar kronor.

anknytning till denna. Normalbeloppen skall

 Första stycket är ej varje nytt kalenderår

tillämpligt vid utmätningmultipliceras med ett

av ackordslön, provision jämförelsetal som anger

eller annan ersättning förhållandet mellan det

som innestår för längre allmänna prisläget i

tid än en månad. Meddelasoktober månad föregående år

i annat fall beslut om och prisläget i oktober

utmätning beträffande 1993. Normalbeloppen

viss lönepost, skall skall anses innefatta

beslutet vid tillämpning alla vanliga levnads-

av första stycket anses kostnader utom

gälla den tid på vilken bostadskostnad, som be-

den posten belöper. räknas särskilt och läggs

 Om belopp som utgår som till normalbeloppen.

pension eller livränta Normalbeloppen

förfaller med längre fastställs av regeringen

mellanrum än en månad, fåreller den myndighet som

utmätning därav ej ske i regeringen bestämmer.

vidare mån än om beloppen

hade förfallit månadsvis.

6 §

 Ersättning som utgår i Utmätning av lön för

stället för semester och underhållsbidrag som

innestår hos ar- omfattas av 4 kap. 1 a §

betsgivaren får ej i får ske endast om

något fall utmätas utan bidragsbeloppet utestår

gäldenärens medgivande i obetalt eller om

målet. Detta gäller även gäldenären vid två eller

semestermedel som av flera tillfällen under de

arbetsgivaren har senaste två åren före

betalats till särskild utmätningsbeslutet har

kassa och innestår hos underlåtit att betala i

denna. rätt tid och det finns

 anledning att anta att

 detta skall upprepas.

 Utmätning får dock inte

 ske för annat

 bidragsbelopp än sådant

 som är förfallet när

 verkställighet skall ske

 eller som förfaller näst

 därefter.

Förfarandet

7 §

 Innan beslut om Innan ett beslut om

utmätning meddelas skall utmätning meddelas, skall

gäldenären beredas till- gäldenären ges tillfälle

fälle att yttra sig, om att yttra sig, om det

det kan ske utan inte avsevärt skulle

avsevärd tidsutdräkt. fördröja handläggningen. Om

Gäldenären behöver dock ejdet inte finns särskilda

höras när han byter skäl för det, behöver

anställning och beslut gäldenären dock inte höras

skall meddelas om när han byter anställning

utmätning hos den nye och beslut skall

arbetsgivaren, om ej meddelas om utmätning hos

särskilda skäl föreligger.den nye arbetsgivaren.

8 §

 Kronofogdemyndigheten Vid utmätning av lön

bestämmer dels hur skall

mycket som högst får in- kronofogdemyndigheten

nehållas vid varje bestämma dels hur mycket

avlöningstillfälle som högst får innehållas

(utmätningsbeloppet), vid varje avlönings-

dels det belopp som tillfälle (utmätnings-

enligt 4 § skall för- beloppet), dels

behållas gäldenären (det förbehållsbeloppet. I

utmätningsfria stället för att fastställa

beloppet). ett utmätningsbelopp får

 myndigheten bestämma att

 all lön som överstiger

 förbehållsbeloppet skall

 Är det fråga om utmätningtas i anspråk.

av sjukpenning eller Vid utmätning av

annan dagersättning som sjukpenning eller annan

avses i 1 § första dagersättning som avses i

stycket 4, bestäms 1 § första stycket 5, be-

utmätningsbeloppet och stäms utmätningsbeloppet

det utmätningsfria och förbehållsbeloppet per

beloppet per dag. dag. Om sådan ersättning

 betalas ut för mer än en

 dag, skall utmätnings-

 belopp och förbe-

 hållsbelopp för samtliga

 dagar som ingår i ersätt-

 ningsperioden räknas

 samman.

8 a §[6]

 När sjukpenning eller Vid utmätning för ett

annan dagersättning som engångsbelopp som avser

avses i 1 § första underhållsbidrag med

stycket utges för mer än företrädesrätt enligt 14 §

en dag, skall första stycket 1 skall

utmätningsbeloppen och kronofogdemyndigheten

de utmätningsfria vid behov fördela

beloppen räknas samman beloppet på särskilda

för samtliga dagar som poster efter vad som är

ersättningsperioden skäligt med hänsyn till

omfattar. den tid som beloppet är

 avsett för och övriga om-

 ständigheter. De särskilda

 posterna anses vid

 utmätningen förfallna

 enligt vad som bestämts

 vid fördelningen. .

9 §

 Om särskilda skäl Om det finns särskilda

föreligger, får skäl, får kro-

kronofogdemyndigheten nofogdemyndigheten ålägga

ålägga arbetsgivaren att arbetsgivaren att

anpassa sättet för lönensanpassa sättet för

utbetalande så att utmät-löneutbetalningen så att

ning kan verkställas i utmätningen kan

därför lämpad ordning. verkställas i avsedd ord-

 ning.

10 §

 Beslut om utmätning Ett beslut om utmätning

skall ändras, om skall ändras, om det

anledning föreligger. finns anledning till

Innan ändring beslutas det. Innan en ändring som

skall den part som är till nackdel för

ändringen går emot be- gäldenären beslutas, skall

redas tillfälle att denne ges tillfälle att

yttra sig, om ej det är yttra sig, om det inte är

uppenbart obehövligt uppenbart obehövligt

eller beslutet ej kan eller beslutet inte kan

uppskjutas. uppskjutas.

 Ett beslut om utmätning

 för underhållsbidrag med

 företrädesrätt enligt 14 §

 första stycket 1 skall

 hävas, om gäldenären

 betalar förfallna bidrag

 och uppkomna förrättnings-

 kostnader och det finns

 anledning att anta att

 gäldenären även i framtiden

 fullgör bidrags-

 skyldigheten.

 11 §

 Kronofogdemyndigheten

 får på begäran av sökanden

 eller gäldenären bevilja

 anstånd under pågående

 utmätning av lön. På begäran

 av gäldenären får anstånd

 dock beviljas endast om

 sökanden medger det eller

 om det finns särskilda

 skäl.

11 § 12 §

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

skall underrätta skall underrätta

arbetsgivaren angående arbetsgivaren om ett be-

beslut om utmätning och slut om utmätning och i

i fråga som avses i 9 fråga som avses i 9-11 §§.

eller 10 §.

13 §[7]

 Företrädesordning

 Utmätningen medför Utmätning av lön medför

förmånsrätt när det beloppförmånsrätt när det belopp

som skall innehållas har som skall innehållas har

förfallit till förfallit till betalning.

betalning. När sjukpenning eller

 annan dagersättning som

 När sjukpenning eller avses i 1 § första stycket

annan dagersättning som 5 utges för mer än en dag,

avses i 1 § första skall ersättningen anses

stycket 4 utges för mer ha förfallit till be-

än en dag, skall talning med utmätnings-

ersättningen anses ha beloppet varje dag som

förfallit till betalning ersättningsperioden

med utmätningsbeloppet omfattar.

varje dag som ersätt-

ningsperioden omfattar. 14 §

 Vid utmätning av lön har

 följande fordringar i

 nämnd ordning företräde

 framför andra fordrings-

 anspråk:

 1. fordran som avser

 underhållsbidrag enligt

 äktenskapsbalken och

 föräldrabalken,

 2. konkursbos fordran på

 gäldenärens lön enligt 3

 kap. 4 § konkurslagen

 (1987:672), om lönen

 innehållits under

 konkursen,

 3. fordran som avses i

 2 § lagen (1993:891) om

 indrivning av statliga

 fordringar m.m.

 Företrädesrätten enligt

 första stycket 1 gäller

 även sådant utländskt un-

 derhållsbidrag som får

 verkställas i Sverige, om

 bidragsfordringen vid

 verkställighetstillfället

 inte är äldre än tre år.

Företrädesordning

12 § 15 §

 Skatteavdrag har Avdrag för preliminär

företräde framför skatt har företräde framför

utmätning. Om förhållandetutmätning av lön. Utmätning

mellan införsel och för underhållsbidrag med

utmätning finns företrädesrätt enligt 14 §

bestämmelser i 15 kap. första stycket 1 och

16 och 17 §§. förrättningskostnaderna i

 målet har företräde framför

 avdrag för kvarstående

 skatt. Vid utmätning av

 lön för annan fordran har

 avdraget för kvarstående

 skatt företräde. En

 fordran enligt 14 § första

 stycket 1 har företräde

 framför

 förrättningskostnaderna i

 målet.

 16 §

 Vid samtidig utmätning

 för flera underhållsbidrag

 med företrädesrätt enligt

 14 § första stycket 1

 skall det innehållna

 beloppet fördelas efter

 de löpande bidragens

 storlek. Om mer än som

 svarar mot de löpande

 bidragen har utmätts, har

 bidrag som har stått ute

 längre företräde vid

 fördelningen av det

 överskjutande beloppet.

 En delbetalning som

 flyter in på en viss

 underhållsberättigads

 fordran avräknas i första

 hand på den fordran som

 har stått ute längst. Dock

 får belopp inte avräknas på

 en fordran som är äldre än

 tre år.

 17 §

 Bor gäldenären varaktigt

 tillsammans med sin make

 och överstiger

 underhållsbidrag till

 maken eller till

 makarnas barn vad som

 skäligen bör tillkomma den

 underhållsberättigade, får

 bidraget vid

 tillämpningen av 14 och

 16 §§ jämkas med hänsyn till

 annan fordran för vilken

 utmätning sker samtidigt.

 Om det finns särskilda

 skäl, får sådan jämkning ske

 även av annat

 underhållsbidrag, om

 detta överstiger vad som

 skäligen behövs för den

 underhållsberättigades

 försörjning.

 Har gäldenären rätt till

 avdrag på underhållsbidrag

 enligt 7 kap. 4 §

 föräldrabalken, får belopp

 som på grund av det

 tillgodoräknas honom inte

 tas i anspråk genom utmät-

 ning för fordran, som

 tillkommer annan än den

 underhållsberättigade

 eller någon som har

 inträtt i dennes rätt.

14 § 18 §

 Har beslut om utmätning Har utmätning för fordran

för viss fordran med företrädesrätt enligt

meddelats beträffande 14 § beviljats i förmån som

belopp som utgår som avses i 1 § första stycket

pension eller livränta 3 eller 4 och blir

och blir därefter rättig-därefter rättigheten som

heten som sådan utmätt försådan utmätt för annan

annan fordran, skall fordran, har den förra

den senare utmätningen fordringen företräde till

anses ha skett även för betalning ur vad som in-

obetald del av den förra flyter till följd av den

fordringen. senare utmätningen. I

 fråga om underhållsbidrag

 med företrädesrätt enligt

 14 § första stycket 1

 gäller detta i fråga om

 bidragsbelopp som har

 förfallit till betalning

 när beslutet om utmätning

 av rättigheten meddelas

 eller förfaller näst

 därefter.

 Har utmätning beviljats

 i förmån som avses i 1 §

 första stycket 3 eller 4

 för någon annan fordran än

 som avses i 14 § första

 stycket och blir därefter

 rättigheten som sådan

 utmätt för ytterligare

 fordran, skall den

 senare utmätningen anses

 ha skett även för den obe-

 talda delen av den förra

 fordringen.

 **Fotnot**

 [3] Senaste lydelse 1993:893.

 [4] Förutvarande 36 § upphävd genom 1993:893.

 [5] Senaste lydelse 1991:1989.

 [6] Införd genom 1987:372.

 [7] Senaste lydelse 1987:372.

15§ 19 §

 Försätts gäldenären i Även om gäldenären är i

konkurs, får beslut om konkurs får utmätning

utmätning ej tillämpas enligt detta kapitel ske

beträffande lön som för- för fordran, som avser

faller under konkursen. underhållsbidrag med före-

 trädesrätt enligt 14 §

 första stycket 1, och för

 konkursboets räkning.

 Försätts gäldenären i

 konkurs under pågående

 utmätning av lön för någon

 annan fordran än som

 avses i 14 § första

 stycket 1, skall utmät-

 ningen fortsätta för

 konkursboets räkning, om

 inte konkursförvaltaren

 begär att verkställigheten

 skall upphöra.

Arbetsgivares skyldigheter

16 §[8] 20 §

 Utmätningsbeloppet Arbetsgivaren skall

skall innehållas endast innehålla ut-

i den mån lönen över- mätningsbeloppet endast

skjuter det till den del som lönen

utmätningsfria beloppet. överstiger förbe-

 Arbetsgivaren skall hållsbeloppet.

tillställa krono- Arbetsgivaren skall

fogdemyndigheten betala ut det innehållna

innehållet belopp på tid beloppet till kronofog-

och sätt som myndigheten demyndigheten på tid och

bestämmer. I de fall sätt som myndigheten

regeringen föreskriver bestämmer. Kronofogde-

kan kronofogde- myndigheten får, i de

myndigheten besluta att fall regeringen

innehållet belopp skall föreskriver det, besluta

tillställas en annan att det innehållna

myndighet än kronofogde- beloppet skall betalas

myndigheten. ut till en annan

 Om särskild anledning myndighet än kro-

föreligger, får nofogdemyndigheten.

arbetsgivaren åläggas att Om det finns särskild

omedelbart tillställa anledning till det, får

kronofogdemyndigheten arbetsgivaren åläggas att

innehållet belopp. omedelbart betala ut det

 innehållna beloppet till

 kronofogdemyndigheten

17 § 21 §

 Betalar arbetsgivaren Betalar arbetsgivaren

ut lön i uppenbar strid ut lön i uppenbar strid

mot beslut om utmätning mot ett beslut om

eller underlåter han att utmätning eller underlåter

inom föreskriven tid han att inom föreskriven

eller på anfordran tid eller på anfordran

tillställa krono- betala ut det innehållna

fogdemyndigheten beloppet till

innehållet belopp, får kronofogdemyndigheten,

hos arbetsgivaren får hos arbetsgivaren ge-

genast utsökas vad denne nast utsökas vad denne

skulle ha innehållit skulle ha eller har

eller har innehållit. innehållit.

18 § 22 §

 Arbetar gäldenären i Arbetar gäldenären i

annans förvärvsverksamhetannans förvärvsverksamhet

utan lön eller mot utan lön eller mot

uppenbart för låg uppenbart för låg

ersättning och kan till ersättning och kan

följd därav utmätning ej utmätning därför inte ske

äga rum, får eller ske endast med för

kronofogdemyndigheten lågt belopp, får

ålägga arbetsgivaren att,kronofogdemyndigheten

för tid efter det att ålägga arbetsgivaren att,

beslut därom har för tid efter det att be-

meddelats och till dess slut därom har meddelats

annat förordnas, till och till dess annat

myndigheten utge så beslutas, till myndig-

mycket som hade kunnat heten utge så mycket som

tagas ut genom utmätning hade kunnat tas ut genom

om skälig lön hade utgåttutmätning, om skälig lön

för arbetet. Innan be- hade betalats för

slut meddelas skall arbetet. Innan ett sådant

gäldenären och beslut meddelas skall

arbetsgivaren beredas gäldenären och ar-

tillfälle att yttra sig. betsgivaren ges tillfälle

 att yttra sig.

 Åtgärd som avses i förstaEn åtgärd som avses i

stycket räknas som första stycket räknas som

utmätning av lön. Un- utmätning av lön.

derlåter arbetsgivaren Underlåter arbetsgivaren

att utge belopp som har att utge belopp som har

bestämts genom beslutet, bestämts genom beslutet,

gäller vad som sägs i gäller vad som sägs i 21 §.

17 §.

Särskilda bestämmelser

19 § 23 §

 Samtidigt som utmätning Har arbetsgivaren

sker av lön får även annaninnehållit medel vid

tillgång utmätas till utmätning av lön i allmänt

säkerhet för sökandens mål för fordran som avses

fordran. Med vidare i 2 § lagen (1993:891) om

åtgärd i den delen får indrivning av statliga

anstå under högst ett år ifordringar m.m., är gälde-

avvaktan på att lön nären inte längre

innehålls till betalning betalningsskyldig för den

av fordringen. del av fordringen som

 motsvaras av det

 innehållna beloppet, även

 om det inte kan tas ut

 hos arbetsgivaren.

 Detsamma gäller när medel

 har innehållits för ford-

 ran som avser underhålls-

 bidrag, om fordringen

 tillkommer allmän

 försäkringskassa enligt

 15 § lagen (1964:143) om

 bidragsförskott.

 **Fotnot**

 [8] Senaste lydelse 1983:924.

20 § 24 §

 Sedan lön har betalats Sedan lön har betalats

ut, gäller om utmätning ut, kan medlen utmätas

av medlen vad som sägs i endast i enlighet med

5 kap. vad som sägs i 5 kap.

Straffbestämmelse

21 § 25 §

 Arbetsgivare, som En arbetsgivare som

uppsåtligen eller av uppsåtligen eller av

oaktsamhet underlåter oaktsamhet underlåter att

att inom föreskriven tid inom föreskriven tid

tillställa kronofogde- tillställa krono-

myndigheten belopp som fogdemyndigheten belopp

skulle ha innehållits som skulle ha innehållits

enligt beslut om enligt beslut om

utmätning, döms till utmätning döms till böter.

böter.

13 kap.

1 §

 Medel som har influtit Medel som har flutit in

till till

kronofogdemyndigheten i kronofogdemyndigheten i

mål om utmätning skall mål om utmätning skall

redovisas så snart som redovisas så snart som

möjligt. Är influtet möjligt. Är influtet

belopp ringa och kan belopp ringa och kan det

det antagas att antas att ytterligare

ytterligare medel medel kommer att flyta

kommer att inflyta i in i målet, får

målet, får det avvaktas. myndigheten avvakta med

 redovisningen.

 Vid utmätning för ej

 förfallet underhållsbidrag

 enligt 7 kap. 6 § andra

 stycket får redovisning

 ske tidigast i nära

 anslutning till den

 tidpunkt då bidraget

 förfaller till betalning.

14 a §

 Vid utmätning av lön för

 underhållsbidrag med

 företrädesrätt enligt 7

 kap. 14 § första stycket 1

 tillämpas inte 14 § 3.

16 kap.

5 §

 Lämnar sökanden anstånd Lämnar sökanden uppskov

med avhysningen och med avhysningen och

varar anståndet över sex varar uppskovet över sex

månader från dagen för månader från dagen för

ansökningen, skall denna ansökan, är ansökan

förklaras förfallen, om förfallen, om det inte

ej särskilda skäl finns särskilda skäl att

föranleder att godta ytterligare

ytterligare anstånd uppskov.

godtas.

 12 a §

 Medger sökanden uppskov

 med verkställighet och

 varar uppskovet över sex

 månader från dagen för

 ansökan, är ansökan

 förfallen. Detsamma gäller

 om sökanden medger

 uppskov fler än två gånger.

 Kronofogdemyndigheten

 får bevilja anstånd med

 handräckning för

 återtagning av en vara,

 om det finns särskilda

 skäl med hänsyn till

 köparens förhållanden och

 övriga omständigheter.

 Anstånd får dock inte

 beviljas för mer än fyra

 månader från dagen för

 ansökan om handräckning.

 Kronofogdemyndigheten

 får besluta om villkor för

 anståndet och, om det

 finns anledning till

 det, förklara att

 anståndet skall upphöra

 att gälla.

17 kap.

3 §[9]

 Sökanden ansvarar ej för Sökanden ansvarar inte

förrättningskostnaderna för förrättningskostnaderna

för utmätning enligt 7 för utmätning enligt 7

kap. 17 § eller 15 kap. kap. 21 § eller för hand-

19 § jämförd med 7 kap. 17 §räckning enligt 8 kap. 18

eller för handräckning §.

enligt 8 kap. 18 §.

 Sökanden ansvarar ej

heller för Sökanden ansvarar inte

förrättningskostnaderna iheller för

mål om införsel. förrättningskostnaderna i

 mål om utmätning för

 fordran som vid utmätning

 av lön har företrädesrätt

 enligt 7 kap. 14 §.

 Vid avhysning ansvarar sökanden ej för kostnad för förvaring av svarandens

egendom eller för annan åtgärd som väsentligen avser att skydda svaranden mot

förlust. Detsamma gäller kostnad för försäljning enligt 16 kap. 7 §.

6 §

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

skall taga ut skall ta ut

förrättningskostnader förrättningskostnader utan

utan särskild begäran. särskild begäran.

 Preskription av en hu-

 vudfordran omfattar även

 fordran på förrättnings-

 kostnad. En för-

 rättningskostnad som

 avser ett mål om utmätning

 för underhållsbidrag

 preskriberas vid utgången

 av kalenderåret två år

 efter det att avgiften

 debiterades.

7 §[10]

 Förrättningskostnader i mål om utmätning tas ut ur köpeskillingen för såld

egendom, behållen avkastning och andra tillgängliga medel. De får vid behov

genast utsökas hos gäldenären.

 Förrättningskostnad för handräckning enligt 8 kap. 18 § får genast utsökas hos

den mot vilken åtgärden har vidtagits.

 Förrättningskostnad i mål

om införsel får genast

tas ut genom införsel

hos gäldenären.

8 §

 Förrättningskostnader i mål om verkställighet av beslut om kvarstad eller annan

säkerhetsåtgärd, vilken alltjämt består när verkställighet äger rum för det

anspråk som har föranlettt åtgärden, anses som förrättningskostnad för

sistnämnda verkställighet.

 Om egendom i samband med avhysning säljs enligt 16 kap. 7 §, tas för-

rättningskostnad för försäljningen ut ur köpeskillingen.

 När förrättningskostnaderNär förrättningskostnader

för avhysning tas ut hos för avhysning tas ut hos

svaranden, har kostnad svaranden, har kostnad

som avses i 3 § andra som avses i 3 § tredje

stycket företräde framförstycket företräde framför

annan för- annan förrättningskostnad.

rättningskostnad.

18 kap.

7 §[11]

 Ett beslut om utmätning Ett beslut om utmätning

som avses i 7 kap. som avses i 7 kap. får

eller ett beslut om överklagas utan inskränk-

införsel får överklagas ning till viss tid.

utan inskränkning till

viss tid.

 Ett beslut om annan utmätning skall överklagas av sökanden eller svaranden inom

tre veckor från det att beslutet delgavs honom. Tredje man får överklaga sådan

utmätning utan inskränkning till viss tid. Ett beslut som avses i 8 kap. 9 §

första stycket eller 12 kap. 49 § tredje stycket skall dock överklagas inom tre

veckor från det att beslutet delgavs klaganden.

 En exekutiv försäljning skall överklagas inom tre veckor från försäljningen.

Ett beslut om fördelning eller utbetalning av medel skall överklagas inom tre

veckor från beslutet.

 Ett sådant överklagande som avses i 6 § andra stycket andra meningen får göras

utan inskränkning till viss tid.

 Kronofogdemyndighetens beslut i andra fall skall överklagas inom tre veckor

från det att beslutet delgavs klaganden.

12 §[12]

 Tingsrätten får, utan Tingsrätten får, utan att

att motparten motparten dessförinnan

dessförinnan har beretts har getts tillfälle att

tillfälle att yttra sig yttra sig över över-

över överklagandet, klagandet, förordna att

förordna att någon åtgärdnågon åtgärd för

för verkställighet tills verkställighet tills

vidare inte skall vidare inte skall vidtas

vidtas eller, om det eller, om det finns syn-

finns synnerliga skäl, nerliga skäl, att en

att en redan vidtagen redan vidtagen åtgärd

åtgärd skall hävas. skall hävas. Vid utmätning

 av lön för underhållsbidrag

 får förordnandet inskränkas

 till att avse

 utbetalning av influtna

 medel.

 Tingsrätten får också omedelbart förordna att åtgärd för verkställighet skall

genomföras och bestå till dess annat förordnas.

16 §[13]

 Tingsrättens beslut i en fråga som överklagats dit gäller på det sätt som i 2

kap. 19 § sägs om kronofogdemyndighetens beslut.

 I mål om utmätning eller I mål om utmätning skall

införsel skall dock dock en vidtagen åtgärd

vidtagen åtgärd inte utaninte utan särskilt

särskilt förordnande återgåförordnande återgå innan

innan tingsrättens tingsrättens beslut har

beslut har vunnit laga vunnit laga kraft.

kraft.

--------*

 1. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 2. De nya föreskrifterna skall tillämpas även i mål som har anhängiggjorts före

ikraftträdandet. Om det vid ikraftträdandet pågår verkställighet av ett beslut

om införsel eller utmätning av lön, skall beslutet omprövas med tillämpning av

de nya föreskrifterna i 7 kap.

 3. Mål som har anhängiggjorts före ikraftträdandet skall vid beräkning av den

ettåriga handläggningstiden enligt 4 kap. 9 § anses ha kommit in till kro-

nofogdemyndigheten på dagen för ikraftträdandet.

 4. En ansökan om införsel som har gjorts före ikraftträdandet skall anses som

en ansökan om utmätning med begäran om begränsad tillgångsundersökning enligt 7

kap. 9 d §.

 **Fotnot**

 [9] Senaste lydelse 1992:636.

 [10] Senaste lydelse 1992:636.

 [11] Senaste lydelse 1993:516.

 [12] Senaste lydelse 1993:516.

 [13] Senaste lydelse 1993:516.

2 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att 41 § 2 mom., 45 § 3 mom., 75 a och 76 §§ uppbördslagen

(1953:272)[1] skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

41 §

 2 mom.[2] Om det 2 mom.

belopp, som skulle Om den lön, som skulle

återstå sedan skatte- återstå sedan skatteavdrag

avdrag för kvarstående för kvarstående skatt har

skatt har gjorts, jämte gjorts, understiger vad

den inkomst den skatt- den skattskyldige behöver

skyldige i övrigt kan för sitt eget underhåll

åtnjuta understiger vad och familjens behov, får

den skattskyldige skattemyndigheten efter

behöver för eget ansökan av den skatt-

underhåll och familjens skyldige besluta

behov (förbehållsbe- antingen att skatte-

loppet) får skatte- avdrag inte skall göras

myndigheten efter an- eller att lönen får tas i

sökan av den anspråk för skatteavdraget

skattskyldige förordna endast till den del den

antingen att överstiger ett

skatteavdrag över huvud förbehållsbelopp som

taget inte skall göras myndigheten bestämmer.

eller att för skatte-

avdraget får tas i

anspråk endast vad av

lönen överskjuter för-

behållsbeloppet.

Förbehållsbeloppet Förbehållsbeloppet

beräknas med ledning avberäknas

bestämmelserna i med ledning

15 kap. 6 a § av

utsökningsbalken. bestämmelserna

 i

 7 kap.

 4

 och

 5 §§

 utsöknings-

 balken.

 Har

 ett

 förbehållsbelopp

 bestämts

 i

 ett

 beslut

 om

 utmätning

 av

 lön

 i

 ett

 mål

 hos

 kronofogde-

 myndigheten,

 skall

 detta

 förbe-

 hålls-

 belopp

 tillämpas

 under

 den

 tid

 beslutet

 gäller

 också

 i

 fråga

 om

 avdrag

 för

 kvarstående

 skatt.

Arbetsgivare skall tillämpa beslut om skatteavdragenligt förstastycket senast

från och med det avlöningstillfälle som inträffar sedan en vecka förflutit från

det han fått del av beslutet eller, om det inte kan ske, inom fyra dagar efter

nämnda avlöningstillfälle tillställa den skattskyldige det belopp som skulle ha

tillkommit denne om beslutet tillämpats.

 **Fotnot**

 [1] Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

 [2] Senaste lydelse 1992:680.

45 §

 3 mom. Sker avdrag för preliminär A-skatt för arbetstagare, som är försatt i

konkurs, och kan det antagas att avdraget är större än som fordras för att den

preliminära skatten skall motsvara den slutliga skatten, må skattemyndigheten

efter ansökan av konkursboet genom jämkning förordna om minskning av

skatteavdraget och i samband därmed meddela beslut om utbetalning till

konkursboet av för mycket innehållen preliminär skatt.

 Motsvarande gäller Motsvarande

efter ansökan gäller

av kronofogdemyndighet efter

när lön tages i anspråkansökan

genom införsel eller av

utmätning. kronofogdemyndighet

 när

 lön

 tas

 i

 anspråk

 genom

 utmätning.

75 a §[3]

 Har betalningsskyldighet enligt 75 § ålagts både arbetsgivare och arbetstagare

och vistas arbetstagaren på känd ort inom riket, får arbetsgivaren krävas endast

om det kan antagas att arbetstagaren har underrättats om sin skyldighet att

betala skattebeloppet.

 Efterkommer Om

arbetsgivaren inte arbetsgivaren

anmodan att betala inte

beloppet, får det följer

uttagas i den ordning en

som stadgas i fråga om an-

indrivning av skatt. modan

Införsel får dock ej att

beviljas. betala

 beloppet,

 får

 det

 tas

 ut

 i

 den

 ordning

 som

 föreskrivs

 i

 fråga

 om

 indrivning

 av

 skatt.

 Vid

 utmätning

 av

 lön

 har

 en

 sådan

 fordran

 inte

 företrädesrätt

 enligt

 7

 kap.

 14 §

 utsöknings-

 balken.

 Arbetsgivare eller arbetstagare, som är skyldig att betala mot underlåtet

skatteavdrag svarande belopp, skall också betala dröjsmålsavgift på beloppet.

Som förfallodag räknas därvid den dag då beloppet skulle ha betalats om

skatteavdrag hade gjorts.

 Om arbetsgivare efter omprövning eller överklagande av skattemyndighets beslut

har funnits inte vara ansvarig för arbetstagares skatt, skall skattemyndigheten

till arbetsgivaren återbetala skatt, som han har betalat för arbetstagaren, samt

betald dröjsmålsavgift. På skattebeloppet beräknas restitutionsränta. I fråga om

ränteberäkningen gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 69 § 2 mom.

 Står arbetsgivare i skuld för restförd skatt eller arbetstagares skatt, för

vilken betalningsskyldighet har ålagts honom, har han dock rätt att få ut endast

vad som överstiger det obetalda skattebeloppet och dröjsmålsavgift. I lagen

(1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter finns också

föreskrifter som begränsar rätten till återbetalning.

 Har arbetstagares skatt uttagits hos arbetsgivare, skall, om indrivningskvitto

överlämnas till arbetsgivaren, nämnda förhållanden anmärkas på

indrivningskvittot.

76 §[4]

 Arbetsgivare som har betalat skatt i enlighet med beslut om betalnings-

skyldighet enligt 75 § får söka beloppet åter av arbetstagaren. Den arbetsgivare

som vill söka belopp åter av arbetstagaren skall till kronofogdemyndigheten ge

in det kvitto som han har fått vid betalningen eller på annat sätt styrka, att

han har betalat skatten.

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

får hos arbetstagaren får

driva in beloppet i hos

den ordning som gäller arbetstagaren

för indrivning av driva

skatt. Införsel får dockin

inte beviljas. beloppet

 i

 den

 ordning

 som

 gäller

 för

 indriv-

 ning

 av

 skatt.

 Vid

 utmätning

 av

 lön

 har

 en

 sådan

 fordran

 inte

 före-

 trädesrätt

 enligt

 7 kap.

 14 §

 ut-

 sökningsbalken.

 Bestämmelsen i 4 § preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om

arbetsgivarens regressfordran enligt första stycket.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [3] Senaste lydelse 1992:1176.

 [4] Senaste lydelse 1992:624.

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt

 Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1958:295) om sjömansskatt[1] skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

18 §[2]

 Har en redare, som inte har verkställt skatteavdrag, betalat skatt för en

sjöman, får redaren söka beloppet åter av sjömannen. Den redare som vill söka

beloppet åter av sjömannen skall till kronofogdemyndigheten ge in det kvitto som

han har fått vid betalningen eller på annat sätt styrka, att han har betalat

skatten.

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

får hos sjömannen driva får hos sjömannen driva in

in beloppet i den beloppet i den ordning

ordning som gäller för som gäller för indrivning

indrivning av skatt. av skatt. Vid utmätning

Införsel får dock inte av lön har fordringen

beviljas. inte företrädesrätt enligt

 7 kap. 14 § utsökningsbal-

 ken.

 Bestämmelsen i 4 § preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om redarens

regressfordran enligt första stycket.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Lagen omtryckt 1970:933.

 [2] Senaste lydelse 1992:626.

4 Förslag till lag om ändring i lagen (1970:215) om arbetsgivares kvitt-

ningsrätt

 Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 §[1]

 Skatteavdrag samt Skatteavdrag har

införsel, som beslutats företräde framför kvittning

innan lönefordringen enligt denna lag. Det-

förfallit till samma gäller utmätning av

betalning, har företräde lön för sådan fordran som

framför kvittning enligt har företrädesrätt enligt 7

denna lag. kap. 14 § utsök-

 ningsbalken, om

 utmätningen har beslutats

 innan lönefordringen för-

 Är arbetsgivarens fallit till betalning.

fordran sådan att rätt Är arbetsgivarens

till kvittning fordran sådan att rätt

föreligger enligt 3 § ochtill kvittning föreligger

vill arbetsgivaren enligt 3 § och vill

kvitta mot belopp som arbetsgivaren kvitta mot

han ålagts att innehålla belopp som han ålagts att

genom beslut om utmät- innehålla genom beslut om

ning av lön, beslutar utmätning av lön för en

kronofogdemyndigheten fordran som inte har

om beloppets fördelning företrädesrätt enligt

mellan arbetsgivaren 7 kap. 14 §

och utmätningssökanden utsökningsbalken, be-

efter fordringarnas slutar

storlek. kronofogdemyndigheten om

 beloppets fördelning

 mellan arbetsgivaren och

 I övrigt får kvittning utmätningssökanden efter

ej åberopas mot beslut fordringarnas storlek.

om utmätning av lön. I övrigt får kvittning

 inte åberopas mot beslut

 om utmätning av lön.

 Talan mot kronofogde- Kronofogdemyndighetens

myndighetens beslut beslut enligt andra

enligt andra stycket stycket får överklagas hos

föres i hovrätten genom tingsrätten utan

besvär. Talan är ej inskränkning till viss

inskränkt till viss tid. tid. Vid överklagandet

 och vid handläggningen i

 domstol tillämpas 18 kap.

 utsökningsbalken.

------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. I fråga om beslut enligt

5 § andra stycket som meddelats av kronofogdemyndighet före ikraftträdandet

gäller äldre föreskrifter.

 **Fotnot**

 [1] Senaste lydelse 1981:833.

5 Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979)

 Härigenom föreskrivs att 1, 3 och 9 §§ förmånsrättslagen (1970:979) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §

 Vid utmätning eller konkurs har borgenärer inbördes rätt till betalning enligt

denna lag. Föreskrift om lika rätt till betalning innebär att varje borgenär får

betalt i förhållande till sin fordran.

 I fråga om företräde tillI fråga om företräde till

betalning vid införsel betalning vid utmätning

gäller särskilda av lön gäller särskilda

bestämmelser. bestämmelser.

3 §

 Förmånsrätt består, även Förmånsrätt består, även om

om fordringen överlåtes fordringen överlåts eller

eller tages i anspråk tas i anspråk genom

genom utmätning eller utmätning eller på annat

införsel eller på annat sätt övergår till annan.

sätt övergår till annan.

9 §[1]

 Särskilda förmånsrätter gäller inbördes efter paragrafernas följd och efter den

i 4-7 §§ angivna numreringen.

 Förmånsrätt enligt 4 § 3 har dock företräde framför förmånsrätt enligt 4 § 2 på

grund av annan retentionsrätt än som avses i 3 kap. 39 § sjölagen (1994:000).

 Förmånsrätt på grund av utmätning har företräde framför förmånsrätt på grund av

företagsinteckning, vilken har sökts samma dag som beslutet om utmätning

meddelades eller senare, och framför förmånsrätt på grund av annan inteckning,

vilken har sökts samma inskrivningsdag som ett ärende angående anteckning om

utmätningen har tagits upp eller senare.

 Utmätning ger företräde Utmätning ger företräde

framför senare utmätning framför senare utmätning

av samma egendom, om ej av samma egendom, om

annat följer av 4 kap. inte annat följer av

30 § andra stycket eller 4 kap. 30 § andra stycket

7 kap. 13 § eller 7 kap. 13 §

utsökningsbalken. utsökningsbalken. Utmät-

Utmätning för flera ning för flera fordringar

fordringar på en gång gerpå en gång ger lika rätt,

lika rätt. Om det om inte något annat följer

inbördes företrädet i av 7 kap. 14 eller 16 §

övrigt mellan fordringar utsökningsbalken. Om det

med samma slag av inbördes företrädet i övrigt

förmånsrätt finns för vissamellan fordringar med

fall särskilda bestäm- samma slag av förmånsrätt

melser. finns för vissa fall sär-

 skilda bestämmelser.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Lydelse enl. prop. 1993/94:151 och 195.

6 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349)

 Härigenom föreskrivs att 9 kap. 3 § studiestödslagen (1973:349)[1] skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

9 kap.

3 §[2]En fordran på studiestöd kan inte överlåtas.

 En fordran på En fordran på studiehjälp

studiehjälp eller eller studiemedel får

studiemedel får inte tas inte tas i anspråk genom

i anspråk genom utmätningutmätning. Andra ford-

eller införsel. Andra ringar på studiestöd kan

fordringar på studiestöd tas i anspråk genom

kan utmätas och tas i utmätning av lön enligt 7

anspråk genom införsel i kap. utsökningsbalken.

den ordning och i den

omfattning som anges i

7 kap. och 15 kap.

utsökningsbalken.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Lagen omtryckt 1987:303.

 [2] Senaste lydelse 1988:141.

7 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan

näringsidkare m. fl

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan

näringsidkare m.fl.

 dels att 14 §[1] skall upphöra att gälla,

 dels att 12, 16 och 18 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

12 §[2]

 Ansökan om handräckning skall göras skriftligen. Den skall innehålla uppgift om

hur stor del av kreditfordringen som utestår obetald. Om säljaren gör anspråk på

dröjsmålsränta eller, i fall då avtalet innehåller förbehåll som avses i 6 §

andra stycket, ersättning för reparation eller annan åtgärd beträffande varan,

skall i ansökningen också uppges vad säljaren fordrar i den delen. Vid

ansökningen skall fogas styrkt avskrift av den handling som anges i 11 §.

 Utsökningsavgift skall förskotteras av sökanden, om kronofogdemyndigheten begär

det. Betalas inte förskott inom förelagd tid, får handräckningen inställas.

 I fråga om handräckning I fråga om handräckning

enligt denna lag enligt denna lag

tillämpas bestämmelserna tillämpas bestämmelserna

om verkställighet i 16 om verkställighet i 16

kap. 10-12 §§ kap. 10-12 a §§

utsökningsbalken. utsökningsbalken.

16 §[3]

 Talan mot beslut i Beslut om handräckning

fråga om handräckning försfår överklagas hos

i hovrätten genom besvär.tingsrätten. Vid

Besvär skall anföras inomöverklagandet och vid

tre veckor från det att handläggningen i domstol

beslutet delgavs tillämpas 18 kap.

klaganden. Mot utsökningsbalken.

hovrättens beslut får Hovrättens beslut får inte

talan ej föras. överklagas.

 Är köparen eller säljaren missnöjd med värdering eller annan åtgärd vid

handräckningen, är han oförhindrad att väcka talan mot den andre vid domstol.

 Visar inte säljaren att han har väckt talan vid domstol inom en månad efter det

att beslutet om handräckning vann laga kraft mot honom, får köparen hos

kronofogdemyndigheten lyfta belopp som har nedsatts enligt 10 § första stycket.

 **Fotnot**

 [1] Senaste lydelse av 14 § 1981:802.

 [2] Senaste lydelse 1988:395.

 [3] Senaste lydelse 1981:802.

18 §[4]

 Ansökan om verkställighet av dom varigenom köparen har förpliktats återlämna

vara som har sålts genom avbetalningsköp görs skriftligen eller muntligen,

varvid domen skall ges in.

 I fråga om I fråga om

verkställigheten verkställigheten tillämpas

tillämpas 14 § och, om ej16 kap. 12 a § utsöknings-

annat följer av domen, balken och, om inte något

15 §. Beträffande talan annat följer av domen, 15

mot §. Beträffande talan mot

kronofogdemyndighetens kronofogdemyndighetens

värdering tillämpas 16 § värdering tillämpas 16 §

andra och tredje andra och tredje

styckena. styckena.

_________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Föreskrifterna i 12, 14

och 18 §§ gäller i sin äldre lydelse i fråga om ansökningar om handräckning som

gjorts före ikraftträdandet. Föreskrifterna i 16 § gäller i sin äldre lydelse i

fråga om beslut som meddelats av kronofogdemyndighet före ikraftträdandet.

 **Fotnot**

 [4] Senaste lydelse 1981:802.

8 Förslag till lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189)

 Härigenom föreskrivs att 13 § bötesverkställighetslagen (1979:189) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

13 §

 Mot Åklagaren i den ort där

kronofogdemyndighets den bötfällde finns får

förordnande enligt 12 § överklaga ett förordnande

får åklagaren i den ort av en kronofogde-

där den bötfällde finns myndighet enligt 12 § hos

föra talan genom besvär tingsrätten i samma ort.

hos tingsrätten i samma Överklagandet skall ha

ort. Besvärshandling kommit in till rätten

skall ha kommit in till inom tre veckor från den

rätten inom tre veckor dag då åklagaren fick del

från den dag då åklagarenav beslutet. I ärendet

fick del av beslutet. I tillämpas lagen

ärendet äger lagen (1946:807) om

(1946:807) om handläggning av domstols-

handläggning av dom- ärenden. Därvid skall i

stolsärenden motsvarande fråga om överklagandet

tillämpning. Därvid skallgälla vad som i den lagen

i fråga om sägs om ansökan och skall

besvärshandlingen gälla vid annan handläggning än

vad som i den lagen sägs som sägs i 3 eller 4 §

om ansökan och skall vid samma lag rätten bestå av

annan handläggning än somen lagfaren domare och

sägs i 3 eller 4 § samma nämnd.

lag rätten bestå av en

lagfaren domare och

nämnd.

 Mot Kronofogdemyndighetens

kronofogdemyndighets beslut att inte meddela

beslut att icke meddela förordnande enligt 12 § får

förordnande enligt 12 § inte överklagas. Den

får talan ej föras. Den bötfällde får dock begära

bötfällde får dock begäraprövning av beslutet i

prövning av beslutet i samband med klagan över

samband med klagan över utmätning.

utmätning eller införsel.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare

 Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare[1] skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

18 §[2]

 Beslut om betalningsskyldighet enligt 16 § första stycket skall fattas av

skattemyndigheten.

 Den som har fullgjort betalningsskyldighet i enlighet med ett beslut enligt

16 § får söka beloppet åter av F-skattesedelsinnehavaren. Den som vill söka

beloppet åter skall till kronofogdemyndigheten ge in det kvitto som han fått vid

betalningen eller på annat sätt styrka, att han har betalat avgifterna.

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

får hos får hos

F-skattesedelsinnehavarenF-skattesedelsinnehavaren

driva in beloppet i den driva in beloppet i den

ordning som gäller för ordning som gäller för

indrivning av indrivning av

arbetsgivaravgifter. arbetsgivaravgifter. Vid

Införsel får dock inte utmätning av lön har

beviljas. fordringen dock inte

F-skattesedelsinnehava- företrädesrätt enligt

ren skall betala 7 kap. 14 § första stycket

dröjsmålsavgift på 3 utsökningsbalken.

beloppet. F-skattesedels-

 innehavaren skall betala

 dröjsmålsavgift på

 beloppet.

 Bestämmelsen i 4 § preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om

regressfordran enligt andra stycket.

__________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Lagen omtryckt 1991:98.

 [2] Senaste lydelse 1993:908.

10 Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617)

 Härigenom föreskrivs att 6 § utsökningsregisterlagen (1986:617) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

6 §[1]

 Utöver de uppgifter som anges i 4 och 5 §§ får utsökningsregistret, i den

utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen

bestämmer, innehålla uppgifter om

 1. exekutionstitel, 1. exekutionstitel,

skuldens storlek, skuldens storlek,

arbetsgivare eller arbetsgivare eller annan

annan utbetalare av utbetalare av ersättning

ersättning som avses i som avses i 7 kap. 1 §

7 kap. 1 § eller 15 kap. utsökningsbalken, medels-

2 § utsökningsbalken, slag, dag när skulden

medelsslag, dag när fastställdes och när den

skulden fastställdes och förföll till betalning,

när den förföll till influtna medel, den tid-

betalning, influtna me- punkt vid vilken skulden

del, den tidpunkt vid presk-riberas samt andra

vilken skulden förhållanden av betydelse

preskriberas samt andra för

förhållanden av betydelsebetalningsskyldig-heten

för betal- som framgår av exeku-

ningsskyldigheten som tionstiteln eller av

framgår av exekutions andra handlingar i målet,

titeln eller av andra

handlingar i målet,

 2. de verkställighetsåtgärder som har begärts av sökanden,

 3. den som sökt verkställigheten och vad som i övrigt behövs för utbetalning av

influtna medel och annan redovisning,

 4. ställd säkerhet, uppskov och avbetalningsplan,

 5. utmätning, exekutiv 5. utmätning, exekutiv

försäljning, införsel, försäljning, avräkning och

avräkning och betal- betalningssäkring,

ningssäkring,

 6. kvarstad och återtagande av vara,

 7. bötesförvandling,

 8. betalningsinställelse och likvidation,

 9. konkurs, ackord, näringsförbud och förordnande av god man enligt 2 §

ackordslagen (1970:847),

 10. förhör eller annan åtgärd som har vidtagits för efterforskning av

tillgångar,

 10 a. förekomst av och tidpunkt för gäldenärsutredning enligt 6 § lagen

(1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m.,

 11. redovisningen av verkställighetsuppdraget,

 12. adminstrativa och tekniska uppgifter som behövs för registrets användning.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Senaste lydelse 1993:910.

11 Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672)

 Härigenom föreskrivs i fråga om konkurslagen (1987:672)

 dels att 3 kap. 4 och 7 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 14 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 kap.

4 §

 Gäldenären får behålla lönAv lön eller annan förmån

och inkomst som vid som kan utmätas enligt 7

utmätning jämställs med kap. 1 § utsökningsbalken

lön, om beloppet inte får gäldenären behålla

betalts ut vid förbehållsbeloppet enligt

konkursens början, samt 4 och 5 §§ samma kapitel.

inkomst av sådant slag För att ta i anspråk lön

som gäldenären förvärvar som överstiger

därefter. Detta gäller förbehållsbeloppet får

dock inte i den mån in- förvaltaren för

komsten, efter skatte- konkursboets räkning hos

avdrag, uppenbart kronofogdemyndigheten

överstiger vad som behövsbegära utmätning enligt

för gäldenärens och hans 7 kap. utsökningsbalken.

familjs underhåll samt Att utmätning av lön som

för annan un- pågår vid konkursens början

derhållsskyldighet som kan fortsätta för

gäldenären har. Om rättenkonkursboets räkning

till pension eller liv- följer av 7 kap. 19 §

ränta är sådan att den kanandra stycket utsök-

utmätas, får konkursboet ningsbalken.

förfoga över den.

 Vad som sägs om lön

tillämpas också i fråga om

periodiskt utgående

ersättning för

utnyttjande av rätt till

litterärt eller konst-

närligt verk eller annat

sådant.

 Gäldenären är skyldig att

underrätta förvaltaren om

sådan inkomst som avses

i första och andra

styckena. Vill

förvaltaren göra anspråk på

inkomsten, skall han

underrätta arbetsgivare

eller annan som skall

utge förmånen. Innan sådan

underrättelse har lämnats

får förfallet belopp be-

talas ut till gäldenären.

7 §

 Sedan beslut om Sedan beslut om konkurs

konkurs har meddelats, har meddelats, får

får egendom som hör till egendom som hör till

konkursboet inte utmätas konkursboet inte utmätas

förfordran hos gäldenären.för fordran hos gäldenären,

Om det ändå sker, är om inte något annat följer

åtgärden utan verkan. av 7 kap. 19 § första

 stycket utsökningsbalken.

 En utmätning som sker i

 strid mot detta är utan

 verkan.

7 kap.

14 a §

 Att förvaltaren hos

 kronofogdemyndigheten

 kan begära utmätning av lön

 eller annan förmån som

 avses i 7 kap. 1 §

 utsökningsbalken framgår

 av 3 kap. 4 §.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Föreskrifterna i 3 kap.

4 § tredje stycket gäller i sin äldre lydelse om en förvaltare före

ikraftträdandet har gjort anspråk på en förmån som avses i den paragrafen.

12 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och

handräckning

 Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och

handräckning skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

8 §

 Har ansökan gjorts hos Har ansökan gjorts hos

en kronofogdemyndighet en kronofogdemyndighet

som inte är behörig, som inte är behörig, skall

skall målet genast över- målet genast överlämnas

lämnas till en till en kronofogdemyn-

kronofogdemyndighet, dighet, som enligt vad

som enligt vad handlingarna visar är

handlingarna visar är behörig. Även om den myn-

behörig. Även om den myn-dighet där ansökan gjorts

dighet där ansökan gjortsär behörig, får målet

är behörig, får målet överlämnas till annan

överlämnas till annan behörig kronofogdemyndig-

behörig kronofogdemyn- het, om det främjar målets

dighet, om det inte handläggning. Ansökan

utan avsevärd olägenhet anses gjord när den kom

kan handläggas vid den in till den första

första myndigheten eller myndigheten.

om det av andra skäl är

uppenbart att ett över-

lämnande skulle främja

målets handläggning.

Ansökan anses gjord när

den kom in till den

första myndigheten.

*-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

13 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1488) om handläggning av vissa

ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret

 Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1991:1488) om handläggning av vissa

ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 §

 Fordran på Fordran på familjebidrag

familjebidrag får inte får inte överlåtas och inte

överlåtas och inte hellerheller tas i anspråk

tas i anspråk genom genom utmätning.

utmätning eller införsel.

-------*

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

14 Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497)

 Härigenom föreskrivs att 6 och 24 §§ lönegarantilagen (1992:497) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

6 §

 Den som är berättigad Den som är berättigad

till underhåll har rätt till underhåll har rätt

till garantibelopp för till garantibelopp för

underhållsbidrag som har underhållsbidrag som har

innehållits genom innehållits genom

införsel. Allmänna utmätning av lön. Allmänna

försäkringskassor som harförsäkringskassor som har

betalat ut betalat ut

bidragsförskott för bidragsförskott för under-

underhållsbidrag har hållsbidrag har inte rätt

inte rätt till garanti- till garantibelopp.

belopp.

24 §

 Innan garantibelopp Innan garantibelopp

betalas ut skall betalas ut skall

länsstyrelsen verkställa länsstyrelsen verkställa

skatteavdrag samt skatteavdrag samt avdrag

avdrag med belopp som med belopp som skall

skall innehållas på grundinnehållas på grund av be-

av beslut om införsel slut om utmätning av lön.

eller utmätning i lön. Dessutom skall avräkning

Dessutom skall avräkning göras för förskottsbetal-

göras för ning som skett enligt

förskottsbetalning som 11 kap. 14 § konkurslagen

skett enligt 11 kap. (1987:672) och som avser

14 § konkurslagen fordringar som omfattas

(1987:672) och som av- av garantin.

ser fordringar som

omfattas av garantin.

__________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

15 Förslag till lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830)

 Härigenom föreskrivs att 32 § konsumentkreditlagen (1992:830) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

32 §

 I fråga om handräckning I fråga om handräckning

och verkställighet av och verkställighet av

dom, som anges i 31 § dom, som anges i 31 §

tredje stycket, tredje stycket, tillämpas

tillämpas i övrigt 12 § i övrigt 12 § andra och

andra och tredje tredje styckena samt

styckena samt 14-18 §§ 15-18 §§ lagen (1978:599)

lagen (1978:599) om om avbetalningsköp mellan

avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl.,

näringsidkare m.fl., varvid hänvisningen i 16 §

varvid hänvisningen i 16 §tredje stycket till 10 §

tredje stycket till 10 § första stycket skall avse

första stycket skall 18 § första stycket denna

avse 18 § första stycket lag.

denna lag.

_________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Äldre föreskrifter

gäller fortfarande i fråga om ansökningar om handräckning som gjorts före

ikraftträdandet. I fråga om beslut som meddelats av kronofogdemyndighet gäller

dock äldre föreskrifter endast om beslutet meddelats före ikraftträdandet.

16 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga

fordringar m.m.

 Härigenom föreskrivs att 2, 6 och 13 §§ lagen (1993:891) om indrivning av

statliga fordringar m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 §[1]

 Under indrivningen får Under indrivningen

införsel enligt 15 § gäller bestämmelserna i

utsökningsbalken ske för 7 kap. 14 §

fordringar som påförts utsökningsbalken om

enligt bestämmelserna i företrädesrätt vid utmätning

 av lön för böter och viten

 samt för fordringar som

 påförts enligt

 bestämmelserna i

 1. uppbördslagen (1953:272), om inte annat föreskrivs i den lagen,

 2. lagen (1958:295) om sjömansskatt, om inte annat föreskrivs i den lagen,

 3. lagen (1972:435) om överlastavgift,

 4. lagen (1976:206) om felparkeringsavgift,

 5. lagen (1972:339) om saluvagnsskatt,

 6. lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter,

 7. lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, om inte

annat föreskrivs i den lagen,

 8. fordonsskattelagen (1988:327),

 9. lagen (1989:471) om investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten,

 10. lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatt,

 11. lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatt artister

m.fl.,

 12. mervärdesskattelagen (1994:200), eller

 13. lagen (1994:000) om brottsofferfond.

 Att införsel får ske för

böter och viten är

föreskrivet i 15 kap.

1 § 2 utsökningsbalken.

6 §

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

skall, utöver vad som skall, utöver vad som

följer av 4 kap. 9 § följer av 4 kap. 9 c §

utsökningsbalken, göra utsökningsbalken, göra den

den utredning om utredning om gäldenärens

gäldenärens ekonomiska ekonomiska förhållanden

förhållanden som behövs försom behövs för att en

att en lämplig lämplig indrivningsåtgärd

indrivningsåtgärd skall skall kunna bestämmas

kunna bestämmas (gälde- (gäldenärsutredning).

närsutredning).

13 §

 Sedan kronofogdemyndigheten beslutat att ta säkerhet i anspråk gäller, om

säkerheten utgörs av

 1. pant: att den får tillgodogöras i den ordning som gäller för utmätt egendom,

 2. borgen: att den 2. borgen: att den

genast får utsökas och genast får utsökas och att

att bestämmelserna om bestämmelserna om in-

indrivning i denna lag drivning i denna lag då

då gäller samt att gäller samt att utmätning

införsel får äga rum om av lön med företrädesrätt

det är medgivet för den enligt 2 § får äga rum om

fordran som säkerheten det är medgivet för den

avser, fordran som säkerheten

 avser,

 3. företagshypoteksbrev: att utmätning genast får ske i den egendom som

omfattas av företagshypoteket, även när detta gäller i annan näringsverksamhet

än gäldenärens.

__________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Lydelse enl. bet. 1993/94 JuU25.

17 Förslag till lag om ändring i sjölagen (1994:000)

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 48 § sjölagen (1994:000) skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 kap.

48 §[1]

 Sjöpanträtt består även omSjöpanträtt består även om

fordringen överlåts ellerfordringen överlåts eller

tas i anspråk genom tas i anspråk genom

utmätning eller införsel utmätning eller på annat

eller på annat sätt övergårsätt övergår till någon

till någon annan. annan.

__________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Lydelse enl. prop. 1993/94:195.

18 Förslag till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:000)

 Härigenom föreskrivs att 8 och 25 §§ skuldsaneringslagen (1994:000) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse[1] Föreslagen lydelse

8 §

 Vid en skuldsanering skall bestämmas

 1. vilka fordringar som enligt 6 § skall omfattas av skuldsaneringen och vad

som enligt 7 § skall gälla för dem,

 2. vilket belopp som skall fördelas mellan borgenärerna,

 3. en betalningsplan som visar när och hur kvarstående belopp av varje

borgenärs fordran skall betalas.

 Belopp som avses i Belopp som avses i

första stycket 2 skall första stycket 2 skall

bestämmas så att bestämmas så att

skuldsaneringen tar i skuldsaneringen tar i

anspråk gäldenärens anspråk gäldenärens

samtliga tillgångar och samtliga tillgångar och

inkomster efter avdrag inkomster efter avdrag

för vad som skall för vad som skall

förbehållas gäldenären förförbehållas gäldenären för

hans och hans familjs hans och hans familjs

försörjning. Därvid skallförsörjning. Därvid skall

bestämmelserna i 15 kap. bestämmelserna i 7 kap. 4

6 a § utsökningsbalken omoch 5 §§ utsökningsbalken

förbehållsbelopp vara väg-om förbehållsbelopp vara

ledande. Vid vägledande. Vid

skuldsaneringen får be- skuldsaneringen får be-

stämmas att förbehåll ävenstämmas att förbehåll även

skall göras för betalningskall göras för betalning

av en fordran som, av en fordran som,

enligt 6 § tredje enligt 6 § tredje stycket

stycket eller beslut eller beslut som fattas

som fattas med stöd av med stöd av 6 § andra

6 § andra stycket, inte stycket, inte omfattas

omfattas av av skuldsaneringen.

skuldsaneringen.

 Av fördelningen enligt första stycket 2 skall framgå hur stor procentandel av

fordringarnas belopp som skall kvarstå.

 Den betalningsplan som skall bestämmas enligt första stycket 3 skall löpa under

fem år, om det inte finns särskilda skäl att bestämma en längre eller kortare

tid.

 25 §

 Efter Efter

kronofogdemyndighetens kronofogdemyndighetens

beslut om att inleda beslut om att inleda

skuldsanering får skuldsanering får

utmätning eller införsel utmätning för fordringar

för fordringar som som uppkommit

uppkommit dessförinnan dessförinnan inte äga rum

inte äga rum innan fråganinnan frågan om

om skuldsanering är skuldsanering är avgjord,

avgjord, om inte, efter om inte, efter

överlämnande eller överlämnande eller

överklagande, rätten på överklagande, rätten på

begäran av en borgenär begäran av en borgenär

bestämmer annat. Om bestämmer annat. Om

utmätning eller införsel utmätning

ändå sker är åtgärden utanändå sker är åtgärden utan

verkan. verkan.

 Första stycket gäller inte fordringar, som enligt 6 § tredje stycket inte

omfattas av skuldsaneringen.

 Vad som sägs i denna paragraf tillämpas även i fråga om beslut om

betalningssäkring och verkställighet av sådant beslut.

__________

 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

 **Fotnot**

 [1] Lydelse enl. prop. 1993/94:123.

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1994-09-20

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt Hamdahl, justitierådet Bo[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Arne Baekkevold.

Enligt en lagrådsremiss den 19 maj 1994 (Justitiedepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i

utsökningsbalken m.m.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Göran[REDACTED_EFTERNAMN].

 Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken

Enligt punkt 2 första meningen i förslaget till övergångsbestämmelser skall de

nya föreskrifterna tillämpas även i mål som har anhängiggjorts före

ikraftträdandet. För det fall att ett beslut om införsel har meddelats av

kronofogdemyndigheten före ikraftträdandet men överklagandetiden inte har gått

till ända finns i förslaget inte några bestämmelser som gör det möjligt att

efter ikraftträdandet överklaga ett införselbeslut.

 Lagrådet föreslår att i övergångsbestämmelserna förs in en regel som säger att

i fråga om överklagande av ett beslut av kronofogdemyndigheten om införsel

tillämpas efter ikraftträdandet de nya föreskrifterna om överklagande av

utmätning.

 I andra meningen den nämnda punkten i remissförslagets övergångsbestämmelser

föreskrivs också att om det vid ikraftträdandet pågår verkställighet av ett

beslut om införsel eller utmätning av lön, beslutet skall omprövas med

tillämpning av de nya föreskrifterna i 7 kap. När det gäller beslut som

överklagats före ikräftträdandet bör dock enligt Lagrådets mening

kronofogdemyndigheten avvakta med omprövningen tills domstolsprövningen är

avslutad. En bestämmelse av denna innebörd bör tillföras

övergångsbestämmelserna.

 Den materiella prövningen i domstol av beslut som fattats före ikraftträdandet

styrs av allmänna rättsgrundsatser. Äldre rätt tillämpas på sådant som avser tid

före ikraftträdandet. Så skall t.ex. löneavdrag för sådan tid bedömas enligt

äldre regler för införsel resp. utmätning av lön. Med hänsyn till lydelsen av

punkt 2 första meningen framgår dock detta inte helt klart av lagtexten. Den

nämnda meningen bör förses med tillägget "beträffande förhållande som hänför sig

till tiden därefter".Såvitt avser tid efter ikraftträdandet skall som nämnt de

nya materiella reglerna tillämpas. Här måste dock instansordningsprincipen

beaktas. Om t.ex. en domstol efter överklagande i ett fall av löneexekution som

första instans bestämmer utmätningsbelopp och förbehållsbelopp med tillämpning

av de nya reglerna skulle denna princip riskera att åsidosättas. Domstolen kan

då välja att i stället återförvisa målet till kronofogdemyndigheten för beslut i

sådana frågor. Däremot skall domstolen uttala sig i andra typer av frågor som

föranleds av överklagandet och som har betydelse för den fortsatta prövningen.

Detta gäller t.ex. frågor om vilka inkomster och utgifter som skall få beaktas

vid löneutmätning. Om domstolen bedömer att verkställighet överhuvudtaget inte

skall få ske, kan återförvisning inte komma i fråga.

Övriga lagförslag

Förslagen lämnas utan erinran.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13 oktober 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Freivalds

Regeringen beslutar proposition 1994/95:49 Reformerad löneexekution och

målhantering hos kronofogdemyndighten.