Regeringens proposition

1996/97:116

Ändringar i skatteregisterlagen, m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 13 mars 1997

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås ändringar i skatteregisterlagen (1980:343) som innebär

att uppgifter från andra myndigheter skall få hämtas in och registreras i det

centrala skatteregistret. Uppgifterna skall användas för att genom bl.a.

maskinella urvalskontroller ta fram kontrollvärda förhållanden. Flertalet av

uppgifterna föreslås gallras efter två år.

 Vidare föreslås att skattemyndigheten inför och vid revisioner skall kunna få

terminalåtkomst även till uppgifter om delägare som beskattas i annat län än det

där det reviderade företaget beskattas.

 I propositionen föreslås vidare vissa justeringar i kommunalskatte-lagen

(1928:370) avseende beskattning av sjömän.

 Dessutom lämnas förslag till vissa förändringar av bestämmelserna om

ställande av säkerhet i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om

alkoholskatt och lagen (1994:1776) om skatt på energi.

 Slutligen föreslås vissa tekniska justeringar i lagen (1994:1565) om

beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är

medlem i Europeiska unionen.

 De nya bestämmelserna föreslås i allt väsentligt träda i kraft den 1 juli

1997.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.........................5

2 Lagtext.............................................6

 2.1 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

 (1980:343)......................................6

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1344) om

 ändring i skatteregisterlagen (1980:343).......122.3Förslag till lag om

ändring i lagen (1994:459) om

 arbetsförmedlingsregister......................17

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1331) om

 ändring i kommunalskattelagen (1928:370).......18

 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om

 tobaksskatt....................................20

 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1564) om

 alkoholskatt...................................23

 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om

 skatt på energi................................26

 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1565) om

 beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och

 tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska

 unionen........................................30

 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1845:50 s.1) om

 handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård

 kvarbliva......................................31

 2.10Förslag till lag om ändring i växellagen (1932:130)32

 2.11Förslag till lag om ändring i checklagen (1932:131)33

 2.12Förslag till lag om ändring i lagen (1970:215) om

 arbetsgivares kvittningsrätt...................34

 2.13Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)35

 2.14Förslag till lag om ändring i lagen (1981:131) om kallelse

 på okända borgenärer...........................36

 2.15Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om

 ekonomiska föreningar..........................37

 2.16Förslag till lag om ändring i lagen (1990:314) om

 ömsesidig handräckning i skatteärenden.........38

 2.17Förslag till lag om ändring i lagen (1990:746) om

 betalningsföreläggande och handräckning........39

 2.18Förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614)40

 2.19Förslag till lag om ändring i skuldsaneringslagen

 (1994:334).....................................41

3 Ärendet och dess beredning.........................42

4 Ändringar i skatteregisterlagen....................43

 4.1 Allmänna utgångspunkter........................43

 4.2 Inhämtande och registrering av uppgifter.......46

 4.2.1 Uppgifter om företagsledare i fåmansföretag46

 4.2.2 Uppgifter om tillstånd m.m. från Vägverket 47

 4.2.3 Uppgifter från Patent- och registreringsverket49

 4.2.4 Uppgifter om tillstånd m.m. från Alkohol-

 inspektionen...........................51

 4.2.5 Uppgifter från länsarbetsnämnderna......52

 4.2.6 Uppgifter från Generaltullstyrelsen och tull-

 myndigheterna..........................54

 4.2.7 Uppgifter från Riksförsäkringsverket....55

 4.2.8 Bevakningsmarkering.....................57

 4.2.9 Uppgifter från Rikspolisstyrelsen m.m...58

 4.3 Terminalåtkomst................................59

 4.3.1 Åtkomst till de nya uppgifterna.........59

 4.3.2 Åtkomst till uppgifter som behövs för revision60

 4.4 Gallring.......................................61

5 Vissa justeringar i bestämmelserna om beskattning av sjömän62

6 Ställande av säkerhet för harmoniserade punktskatter64

7 Omorganisationen av exekutionsväsendet.............67

8 Ekonomiska konsekvenser............................67

9 Författningskommentar..............................68

 9.1 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen

 (1980:343).....................................68

 9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1344) om

 ändring i skatteregisterlagen (1980:343).......699.3Förslaget till lag om

ändring i lagen (1994:459) om

 arbetsförmedlingsregister......................69

 9.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1331) om

 ändring i kommunalskattelagen (1928:370).......70

 9.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1563) om

 tobaksskatt....................................70

 9.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1564) om

 alkoholskatt...................................72

 9.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om

 skatt på energi................................73

 9.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1565) om

 beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och

 tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska

 unionen........................................73

 9.9 Förslagen till lagändringar under avsnitt 2.9-2.1973

Bilaga 1 Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över

 Riksskatteverkets promemoria................74

Bilaga 2 Lagrådsremissens lagförslag...............75

Bilaga 3 Lagrådets yttrande........................99

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 13 mars 1997....................................101

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),

 2. lag om ändring i lagen (1996:1344) om ändring i skatteregister-lagen

(1980:343),

 3. lag om ändring i lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister,

 4. lag om ändring i lagen (1996:1331) om ändring i kommunal-skattelagen

(1928:370),

 5. lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt,

 6. lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt,

 7. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi,

 8. lag om ändring i lagen (1994:1565) om beskattning av privat-

 införsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är

 medlem i Europeiska unionen,

 9. lag om ändring i lagen (1845:50 s.1) om handel med lösören,som köparen

låter i säljarens vård kvarbliva,

 10. lag om ändring i växellagen (1932:130),

 11. lag om ändring i checklagen (1932:131),

 12. lag om ändring i lagen (1970:215) om arbetsgivares

 kvittningsrätt,

 13. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),

 14. lag om ändring i lagen (1981:131) om kallelse på okända

 borgenärer,

 15. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,

 16. lag om ändring i lagen (1990:314) om ömsesidig handräckningi

skatteärenden,

 17. lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggandeoch

handräckning,

 18. lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614),

 19. lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334).

 3

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 7, 10 och 19 §§ skatteregisterlagen (1980:343)1 skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §2

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6

§§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

-------------------------------------------------------

 1. Sådana uppgifter om 1. Sådana uppgifter om

ägarförhållandena i ägarförhållandena i

fåmansföretag, företag som fåmansföretag, företag som

enligt 3 § 12 a mom. tredje enligt 3 § 12 a mom. tredje

stycket lagen (1947:576) om stycket lagen (1947:576)

statlig inkomstskatt skall om statlig inkomstskatt

behandlas som fåmansföretag, skall behandlas som

fåmansägt handelsbolag och fåmansföretag, fåmansägt

dotterföretag som avses i 2 handelsbolag och

kap. 16 § lagen (1990:325) dotterföretag som avses i 2

om självdeklaration och kap. 16 § lagen (1990:325)

kontrolluppgifter. om självdeklaration och

 kontrolluppgifter samt

 uppgift om företagsledare i

 dessa företag.

 2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324), 17 kap. 4 § mervär-

desskattelagen (1994:200), 78 § 2 a mom. uppbördslagen (1953:272), 27 a § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen

(1958:295) om sjömansskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskatt-

ningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt

eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida

bokföringsskyldighet har fullgjorts.

 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav

av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om åter-kallelse av

skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter

som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter,

mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt

på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 5. Uppgift om ansökan om anstånd med att lämna deklaration, uppgift om beslut

om anstånd med att lämna deklaration och med att betala skatt, dock ej skälen

för ansökningarna eller besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger

för underlåtenhet att fullgöra deklarations-skyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.7.

Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2-4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kon-trolluppgifter.

 8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift

om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

 9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogde-myndighet,

uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person ålagts

betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk

person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord, likvidation eller konkurs

samt uppgift om betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde,

omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för

fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har

flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastig-

hetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

 14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för

planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxerings-lagen, 17

kap. 4 § mervärdesskattelagen, 78 § 2 a mom. uppbördslagen, 27 a § lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen om sjömansskatt.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare

samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot

skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och

typ.

 16. Uppgift om antal perioder om trettio dagar för vilka den skattskyldige

uppburit inkomst som beskattas enligt lagen om sjömansskatt.

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

-------------------------------------------------------

 19. Uppgift från centrala 19. Uppgift från centrala

bilregistret om innehav av bilregistret om innehav av

fordon samt om fordonets fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke, registreringsnummer, märke,

typ och årsmodell. typ och årsmodell samt

 tillstånd enligt

 yrkestrafiklagen

 (1988:263) och lagen

 (1979:561) om

 biluthyrning.

 20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift,

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, uppgifter enligt

7 § lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapital-investeringar,

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1996:725) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av

skattereduktion enligt nämnda lagar samt uppgift om beslut om sådan

skattereduktion, uppgifter för bestämmande av skattereduktion enligt lagen

(1996:1231) om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid 1997-2001

års taxeringar samt uppgift om beslut om sådan skattereduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16

§ sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt

respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek,

belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag,

föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 24. Uppgift som skall lämnas enligt 13 kap. 29 eller 30 § mervärdes-

skattelagen.

-------------------------------------------------------

 25. Uppgifter från

 aktiebolags-registret om

 styrelseledamöter,

 verkställande direktör,

 firma-tecknare och

 revisor, om att styrelsen

 inte är fulltalig eller att

 årsredovisning inte har

 lämnats i tid, om

 företagsrekonstruktion och

 fusion samt uppgifter från

 handels- och

 föreningsregistret om

 firma- tecknare, revisor

 och företagsrekonstruktion.

 26. Uppgifter från

 Alkoholinspektionen om

 tillstånd enligt al-

 kohollagen (1994:1738) och

 om omsättning enligt

 restaurangrapport.

 27. Uppgifter från

 länsarbets-nämnder om

 beslut om arbets-

 marknadspolitiska åtgärder

 samt utbetalda belopp och

 datum för utbetalningen.

 28. Uppgifter från

 Generaltull-styrelsen om

 debiterad mervärdes-skatt

 vid import, exportvärden,

 antal import- och

 exporttillfällen samt de

 tidsperioder som uppgif-

 terna avser.

 10 §3

 Terminalåtkomst till uppgifter i det centrala skatteregistret får finnas en-

dast för de ändamål som anges i 1 § och i den utsträckning i övrigt som anges i

andra - femte styckena.

-------------------------------------------------------

 Skattemyndigheten i länet Skattemyndigheten i länet

får ha terminalåtkomst till får ha terminalåtkomst till

uppgifter som avses i 5 och uppgifter som avses i 5

6 §§, 7 § 1-6, 7, dock endastoch 6 §§, 7 § 1-6, 7, dock

i fråga om uppgifter som endast i fråga om uppgifter

skall lämnas enligt 2 kap. som skall lämnas enligt 2

19 § lagen (1990:325) om kap. 19 § lagen (1990:325)

självdeklaration och om självdeklaration och

kontrolluppgifter, 8, 9, kontrolluppgifter, 8, 9,

13-15, 17 och 22 samt de 13-15, 17, 22 och 25 samt

uppgifter därutöver som behövsde uppgifter därutöver som

för utfärdande av skattsedel behövs för utfärdande av

och dubblettskattsedel. skattsedel och

Skattemyndigheten får ha dubblettskattsedel.

terminalåtkomst också till Skattemyndigheten får ha

övriga uppgifter som avses i terminalåtkomst också till

7 § om de, för pågående ellerövriga uppgifter som avses

annat beskattningsår, hänför i 7 § om de, för pågående

sig till länet eller avser eller annat beskattningsår,

skattskyldig som beskattas hänför sig till länet eller

i länet. avser skattskyldig som

 beskattas i länet. Vidare

 får skattemyndigheten ha

 terminalåtkomst till

 uppgifter som behövs inför

 och vid revision i den

 utsträckning regeringen

 föreskriver.

 Riksskatteverket får ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5 - 7 §§.

-------------------------------------------------------

 Kronofogdemyndighet får ha Kronofogdemyndighet får

terminalåtkomst till ha terminalåtkomst till

uppgifter enligt 5 och 6 §§ uppgifter enligt 5 och 6 §§

samt 7 § 1, 3 och 4. samt 7 § 1, 3 och 4.

Kronofogdemyndighet i det Kronofogdemyndighet i den

län där ett mål är registreratregion där ett mål är

för exekutiva åtgärder får registrerat för exekutiva

vidare ha sådan termi- åtgärder får vidare ha sådan

nalåtkomst i fråga om uppgif-terminalåtkomst i fråga om

ter enligt 7 § 7, 8, 12 och uppgifter enligt 7 § 7, 8,

13. Terminalåtkomsten får 12 och 13. Termi-

avse den som är registrerad nalåtkomsten får avse den

som gäldenär hos kro- som är registrerad som

nofogdemyndighet eller make gäldenär hos kro-

till gäldenären eller annan nofogdemyndighet eller

som sambeskattas med make till gäldenären eller

gäldenären. I fråga om annan som sambeskattas med

uppgifter enligt 7 § 1 får gäldenären. I fråga om

terminalåtkomsten avse också uppgifter enligt 7 § 1 får

den som är delägare i terminalåtkomsten avse också

fåmansföretag där någon som den som är delägare i

avses i tredje meningen är fåmansföretag där någon som

delägare. avses i tredje meningen är

 delägare.

 Av rådets förordning (EEG) nr 218/92 framgår att behörig myndighet i ett annat

EU-land får ha terminalåtkomst till uppgifter rörande mervärdesskatt.

 19 §4

-------------------------------------------------------

 Om inte annat sägs i andra Om inte annat sägs i

eller tredje stycket skall andra - fjärde styckena

sådana uppgifter i det skall sådana uppgifter i

centrala skatteregistret det centrala

som hänför sig till viss skatteregistret som hänför

beskattningsperiod gallras sig till viss beskatt-

när sju år gått från utgången avningsperiod gallras sju år

det kalenderår under vilket efter utgången av det

perioden gick ut. kalenderår under vilket

 perioden gick ut.

 Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §, 7 § 3,

med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av skattsedel på preliminär

F-skatt och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag enligt lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får bevaras även efter

utgången av den tid som anges i första stycket. Detsamma gäller uppgifter om

 1. personnummer för make och, om samtaxering sker med annan person,

personnummer för denne,

 2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet,

 3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart på

kontrolluppgift om inkomst av kapital,

 4. antal perioder om trettio dagar för vilka den skattskyldige uppburit

inkomst som beskattas enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt,

 5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt investeringsavdrag och

redovisningsperiodens längd vid redovisning av mervärdesskatt.

-------------------------------------------------------

 Uppgift om tillstånd

 enligt yr-kestrafiklagen

 (1988:263) och lagen

 (1979:561) om biluthyrning

 samt uppgifter som avses i

 7 § 26-28 skall gallras två

 år efter utgången av det år då

 uppgifterna registrerades.

 Uppgift om revision får bevaras under högst tio år efter utgången av det år

under vilket revisionen avslutades.

-------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela Regeringen får meddela

före-skrifter om förlängd före-skrifter om förlängd

bevaringstid för uppgifter bevaringstid för uppgifter

som avses i första eller som avses i första eller

tredje stycket. fjärde stycket.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Senaste lydelse 1996:1235.

3Senaste lydelse 1995:1367.

4 Senaste lydelse 1994:1905.

 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1344) om

ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 7 och 19 §§ skatteregisterlagen (1980:343)1 i

paragrafernas lydelse enligt lagen (1996:1344) om ändring i nämnda lag skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6

§§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

-------------------------------------------------------

 1. Sådana uppgifter om 1. Sådana uppgifter om

ägar-förhållandena i ägar-förhållandena i

fåmansföretag, företag som fåmansföretag, företag som

enligt 3 § 12 a mom. tredje enligt 3 § 12 a mom. tredje

stycket lagen (1947:576) om stycket lagen (1947:576)

statlig inkomstskatt skall om statlig inkomstskatt

behandlas som fåmansföretag, skall behandlas som

fåmansägt handelsbolag och fåmansföretag, fåmansägt

dotterföretag som avses i 2 handelsbolag och

kap. 16 § lagen (1990:325) dotterföretag som avses i 2

om självdeklaration och kap. 16 § lagen (1990:325)

kontrolluppgifter. om självdeklaration och

 kontrolluppgifter samt

 uppgift om företagsledare i

 dessa företag.

 2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324), 17 kap. 4 § mervär-

desskattelagen (1994:200), 78 § 2 a mom. uppbördslagen (1953:272) eller 27 a §

lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. För varje sådan

åtgärd får anges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om

beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning av

åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts.

 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav

av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om åter-kallelse av

skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter

som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter,

mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt

på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 5. Uppgift om ansökan om anstånd med att lämna deklaration, uppgift om beslut

om anstånd med att lämna deklaration och med att betala skatt, dock ej skälen

för ansökningarna eller besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger

för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.7.

Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2-4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kon-trolluppgifter.

 8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift

om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

 9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogde-myndighet,

uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person ålagts

betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk

person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord, likvidation eller konkurs

samt uppgift om betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde,

omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för

fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har

flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastig-

hetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

 14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för

planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxerings-lagen, 17

kap. 4 § mervärdesskattelagen, 78 § 2 a mom. uppbördslagen eller 27 a § lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare

samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot

skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och

typ.

 16. Uppgift om antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit sjöinkomst

enligt punkt 1 av anvisningarna till 49 § kommunalskattelagen (1928:370).

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

-------------------------------------------------------

 19. Uppgift från centrala

bilregistret om innehav av

fordon samt om fordonets

registrerings-nummer, märke,

typ och årsmodell.

-------------------------------------------------------

 19. Uppgift från centrala

bilregistret om innehav av

fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke,

typ och årsmodell samt

tillstånd enligt

yrkestrafiklagen (1988:263)

och lagen (1979:561) om

biluthyrning.

 20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift,

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, uppgifter enligt

7 § lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapital-investeringar,

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1996:725) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av

skattereduktion enligt nämnda lagar samt uppgift om beslut om sådan

skattereduktion, uppgifter för bestämmande av skattereduktion enligt lagen

(1996:1231) om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid 1997-2001

års taxeringar samt uppgift om beslut om sådan skattereduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16

§ sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt

respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek,

belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag,

föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 24. Uppgift som skall lämnas enligt 13 kap. 29 eller 30 § mervärdes-

skattelagen.

-------------------------------------------------------

 25. Uppgifter från

 aktiebolags-registret om

 styrelseledamöter, verk-

 ställande direktör, firma-

 tecknare och revisor, om

 att styrelsen inte är

 fulltalig eller att

 årsredovisning inte har

 lämnats i tid, om

 företagsrekonstruktion och

 fusion samt uppgifter från

 handels- och

 föreningsregistret om

 firma-tecknare, revisor

 och företags-rekon-

 struktion.

 26. Uppgifter från

 Alkohol-inspektionen om

 tillstånd enligt al-

 kohollagen (1994:1738) och

 om omsättning enligt

 restaurangrap-port.

 27. Uppgifter från

 länsarbets-nämnder om

 beslut om arbets-

 marknadspolitiska åtgärder

 samt utbetalt belopp och

 datum för utbetalningen.

 28. Uppgifter från

 Generaltull-styrelsen om

 debiterad mervärdes-skatt

 vid import, exportvärden,

 antal import- och

 exporttillfällen samt de

 tidsperioder som uppgif-

 terna avser.

 29. Uppgifter från

 Riksförsäk-ringsverket om

 försäkring mot kostnader för

 sjuklön såvitt avser

 arbetsgivarens

 organisations- eller

 personnummer, beräknad löne-

 summa, datum då försäkringen

 börjat gälla och datum för

 förändring av lönesumma samt

 om sjukpenninggrundande

 inkomst av annat

 förvärvsarbete såvitt avser

 den försäkrades personnummer

 och datum för

 inkomstanmälan.

 19 §

-------------------------------------------------------

 Om inte annat sägs i andra Om inte annat sägs i

eller tredje stycket skall andra - fjärde styckena

sådana uppgifter i det skall sådana uppgifter i

centrala skatteregistret det centrala

som hänför sig till viss skatteregistret som hänför

beskattningsperiod gallras sig till viss beskatt-

när sju år gått från utgången avningsperiod gallras sju år

det kalenderår under vilket efter utgången av det

perioden gick ut. kalenderår under vilket

 perioden gick ut.

 Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §, 7 § 3,

med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av skattsedel på preliminär

F-skatt och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag enligt lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får bevaras även efter

utgången av den tid som anges i första stycket. Detsamma gäller uppgifter om

 1. personnummer för make och, om samtaxering sker med annan person,

personnummer för denne,

 2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet,

 3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart på

kontrolluppgift om inkomst av kapital,

 4. antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit sjöinkomst enligt punkt 1

av anvisningarna till 49 § kommunalskattelagen (1928:370).

 5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt investeringsavdrag och

redovisningsperiodens längd vid redovisning av mervärdesskatt.

-------------------------------------------------------

 Uppgift om tillstånd

 enligt yr-kestrafiklagen

 (1988:263) och lagen

 (1979:561) om biluthyrning

 samt uppgifter som avses i

 7 § 26-29 skall gallras två

 år efter utgången av det år då

 uppgifterna registrerades.

 Uppgift om revision får bevaras under högst tio år efter utgången av det år

under vilket revisionen avslutades.

-------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela Regeringen får meddela

före-skrifter om förlängd före-skrifter om förlängd

bevaringstid för uppgifter bevaringstid för uppgifter

som avses i första eller som avses i första eller

tredje stycket. fjärde stycket.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

 5

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:459) om

arbetsförmedlingsregister

 Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 17 §

 Uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister får lämnas ut på medium för

automatisk databehandling till en annan offentlig arbetsförmedling eller ett

annat arbetsmarknadsinstitut, om den registrerade anmäls som arbetssökanden vid

den förmedlingen eller skrivs in vid det institutet. Uppgifter får även i andra

fall lämnas ut till en annan förmedling eller ett annat institut med den

registrerades samtycke.

 Uppgifter som avses i 5 och 9 - 11 §§ får dessutom, för de ändamål som anges i

2 § 3 och 4, lämnas ut till det centrala kansliet vid den länsarbetsnämnd inom

vars ansvarsområde registret förs. Sådana uppgifter får även lämnas till

Arbetsmarknadsstyrelsen för det ändamål som anges i 3 §.

-------------------------------------------------------

 I den utsträckning I den utsträckning

regeringen föreskriver får regeringen föreskriver får

uppgifter som avses i 5 och uppgifter som avses i 5

11 §§ lämnas ut på medium föroch 11 §§ lämnas ut på medium

automatisk databehandling för automatisk databehand-

även till Riksförsäkringsver-ling även till

ket, de allmänna Riksförsäkringsverket, de

försäkringskassorna och allmänna försäkringskassorna

Centrala studiestödsnämnden. och Centrala studiestöds-

 nämnden. Regeringen får

 också föreskriva att

 uppgifter som avses i 5 §

 14 och 15 och 9 § får lämnas

 ut till Riksskatteverket

 eller skattemyndigheterna

 på medium för automatisk

 databehandling.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

 6

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1331) om

ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

 Härigenom föreskrivs att punkt 1 och 4 av anvisningarna till 49 §

kommunalskattelagen (1928:370) i deras lydelse enligt lagen (1996:1331) om

ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

Anvisningarna

till 49 §

-------------------------------------------------------

 1. Som sjöinkomst räknas 1. Som sjöinkomst räknas

inkomst av lön, naturaförmånerinkomst av lön, naturaförmå-

eller annan ersättning till ner eller annan ersättning

sådan arbetstagare som till sådan arbetstagare som

enligt sjömanslagen enligt sjömanslagen

(1973:282) anses som sjöman, (1973:282) anses som

om denne är anställd i sjöman, om denne är anställd

redarens tjänst ombord på i redarens tjänst ombord på

svenskt handelsfartyg. Med svenskt handelsfartyg med

anställning hos redare lik- en bruttodräktighet av

ställs anställning hos annan minst 100, vilket huvud-

arbetsgivare som redaren sakligen används i närfart

antagit som entreprenör. eller fjärrfart. Med an-

Till sjöinkomst räknas inte ställning hos redare lik-

bara vad sjömannen uppbär frånställs anställning hos annan

redaren utan även dricks- arbetsgivare som redaren

pengar och dylikt. Vidare antagit som entreprenör.

räknas till sjöinkomst Till sjöinkomst räknas inte

inkomster som enligt det bara vad sjömannen uppbär

föregående uppbärs av från redaren utan även

 drickspengar och dylikt.

 Vidare räknas till sjö-

 inkomst inkomster som

 enligt det föregående uppbärs

 av

 a) den som för redarens räkning tjänstgör som kontrollant under fartygs

byggande eller biträder vid fartygs utrustning för att senare tillträda

befattning på fartyget, och

 b) den som före leveransen av ett fartyg, som är under byggnad, och innan

tjänstgöring ombord påbörjats inställer sig på fartyget för att lära känna det

och dess tekniska utrustning m.m.

 Har sjöman anställts för att tillträda befattning på ett visst fartyg, skall

lön eller annan ersättning som utgår under en kortare väntetid anses utgöra

inkomst ombord på fartyget. Har sjöman mönstrat av från tjänst ombord på ett

visst fartyg för att tillträda tjänst ombord på ett annat fartyg som tillhör

samma redare, skall ersättning som utgår under en kortare väntetid anses som

utbetald i tjänsten ombord på det förra fartyget.

-------------------------------------------------------

 4. Riksskatteverket skall

årligen lämna besked

beträffande de fartyg ombord

på vilka de anställda skall få

sjöinkomstavdrag enligt 49 §

och skattereduktion enligt

2 § 4 mom. andra - fjärde

styckena uppbördslagen

(1953:272) samt beträffande

vilket fartområde som

fartyget går i. Riks-

skatteverkets beslut får

inte överklagas.

 En redare skall före den 1

oktober varje år till

Riksskatteverket lämna

uppgift för nästkommande år om

svenska handelsfartyg med

en bruttodräktighet om minst

100 rörande

-------------------------------------------------------

 4. Riksskatteverket skall

årligen lämna besked

beträffande de fartyg ombord

på vilka de anställda skall få

sjöinkomstavdrag enligt 49 §

och skattereduktion enligt

2 § 4 mom. andra - fjärde

styckena uppbördslagen

(1953:272) samt beträffande

vilket fartområde som

fartyget går i

(klassificering). Därvid

skall ett fartyg anses gå i

fjärrfart, om det

huvudsakligen går i sådan

fart. Riksskatteverkets

beslut får inte överklagas.

 En redare skall före den 1

oktober varje år till

Riksskatteverket lämna

uppgift för nästkommande år om

sådana svenska handelsfartyg

som avses i punkt 1

anvisningarna rörande

 1) storleken av fartyg som redaren skall använda i sin näringsverksamhet,

 2) den fart som fartygen är avsedda att användas i, och

 3) entreprenör som redaren anlitar för sin verksamhet ombord samt

 4) övriga förhållanden som kan vara av betydelse för Riksskatteverket vid

handläggning av ärenden om klassificering.

 Inträffar ändring i förhållande om vilken uppgift lämnats, är redaren skyldig

att snarast anmäla detta till Riksskatteverket.

 7

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om

tobaksskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1563) om tobaksskatt

 dels att 11, 13, 15 och 35 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det skall införas en ny paragraf, 15 a §, samt närmast före 15 a § en

ny rubrik av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

11 §1

-------------------------------------------------------

 Upplagshavare i Sverige Upplagshavare i Sverige

som säljer obeskattade varor som säljer obeskattade

till annan svensk varor till annan svensk

upplagshavare eller till nä- upplagshavare eller till

ringsidkare i ett annat EG- näringsidkare i ett annat

land skall hos EG-land skall hos

beskattningsmyndigheten beskattningsmyndigheten

ställa säkerhet för betalningställa säkerhet för betalning

av den skatt som kan påföras av den skatt som kan påföras

honom i Sverige eller annat honom i Sverige eller

EG-land, innan leveransen annat EG-land, innan

av de skattepliktiga leverans av skattepliktiga

varorna påbörjas. varor påbörjas. Säkerheten

 skall uppgå till ett belopp

 som motsvarar den skatt

 som i medeltal belöper på de

 obeskattade varor som upp-

 lags-havaren transporterar

 under ett dygn. Vid

 beräkningen av medeltalet

 skall hänsyn endast tas

 Beskattningsmyndigheten till de dygn under ett år då

får bestämma att transport av obeskattade

upplagshavaren skall ställa varor sker.

säkerhet för betalning av Upplagshavare skall även

skatten i samband med ställa säkerhet för betalning

tillverkning, bearbetning av skatten i samband med

eller lagring av tillverkning, bearbetning

skattepliktiga varor. eller lagring av

 skattepliktiga varor.

 Säkerheten skall uppgå till

 ett belopp som motsvarar

 tio procent av skatten på

 de varor som

 upplagshavaren i medeltal

 förvarar i skatteupplaget

 under ett år.

13 §

 Den som yrkesmässigt tar emot skattepliktiga varor från en godkänd

upplagshavare i ett annat EG-land eller som yrkesmässigt från tredje land

importerar skattepliktiga varor och som inte själv är godkänd som upplagshavare,

kan hos beskattningsmyndigheten ansöka om registrering som varumottagare.

-------------------------------------------------------

 Registrerad varumottagare Registrerad

skall ställa säkerhet för varumottagare skall ställa

betalning av skatten i säkerhet för betalning av

enlighet med vad beskatt- skatten på de varor som han

ningsmyndigheten bestämmer. tar emot. Säkerheten skall

 uppgå till ett belopp som

 motsvarar tio procent av

 den beräknade årliga skatten

 på varorna.

 Bestämmelserna i 12 § om återkallelse tillämpas även på registrerad

varumottagare.

15 §

 Upplagshavare som är registrerad i ett annat EG-land och som levererar

skattepliktiga varor till sådan varumottagare i Sverige som avses i 13 och 14

§§, får utse en skatterepresentant här i landet. Skatterepresentanten skall

godkännas av beskattningsmyndigheten. Skatterepresentanten är, i stället för

varumottagaren, skattskyldig för de varor som den utländske upplagshavaren

levererar till varumottagare i Sverige.

-------------------------------------------------------

 Skatterepresentanten Skatterepresentanten

skall ställa säkerhet för skall ställa säkerhet för

skattens betalning i betalning av skatten på de

enlighet med vad varor för vilka han är skyl-

beskattnings-myndigheten dig att betala skatt.

bestämmer. Säkerheten skall uppgå till

 ett belopp som motsvarar

 tio procent av den be-

 räknade årliga skatten på

 varorna.

 Bestämmelserna i 12 § om återkallelse tillämpas även på skatterepresentant.

-------------------------------------------------------

 Jämkning av säkerhetsbelopp

 15 a §

 I fall som avses i 11 §

 andra stycket, 13 och 15 §§

 får beskattningsmyndigheten

 medge att säkerhet inte

 behöver ställas eller att

 den får uppgå till ett lägre

 belopp än vad som följer av

 nämnda bestämmelser, om det

 finns skäl till detta med

 hänsyn till den

 skattskyldiges ekonomiska

 förhållanden eller andra

 särskilda omständigheter.

35 §Följande beslut av beskattningsmyndigheten får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol av den skattskyldige, sökanden och Riksskatteverket:

 1. beslut om godkännande enligt 10, 13, 15 och 16 §§,

 2. beslut om återkallelse enligt 12, 13, 15 och 16 §§,

-------------------------------------------------------

 3. beslut om ställande av 3. beslut om säkerhet

säkerhet enligt denna lag enligt denna lag och

och 4. beslut om

 4. beslut om återbetalning återbetalning enligt

enligt 29-31 §§. 29-31 a §§.

 Om en skattskyldig eller sökande överklagar beslut enligt första stycket,

förs det allmännas talan av Riksskatteverket.

 Beslut enligt 5 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol av säljaren

och av Riksskatteverket.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997. Äldre föreskrifter gäller

fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraft-

trädandet.

1 Senaste lydelse 1995:612.

 8

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1564) om

alkoholskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1564) om alkoholskatt

 dels att 10, 12, 14 och 35 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det skall införas en ny paragraf, 14 a §, samt närmast före 14 a § en

ny rubrik av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 10 §1

-------------------------------------------------------

 Upplagshavare i Sverige Upplagshavare i Sverige

som säljer obeskattade varor som säljer obeskattade

till annan svensk varor till annan svensk

upplagshavare eller till nä- upplagshavare eller till

ringsidkare i ett annat EG- näringsidkare i ett annat

land skall hos EG-land skall hos

beskattningsmyndigheten beskattningsmyndigheten

ställa säkerhet för betalningställa säkerhet för betalning

av den skatt som kan påföras av den skatt som kan påföras

honom i Sverige eller annat honom i Sverige eller

EG-land, innan leveransen annat EG-land, innan

av de skattepliktiga leverans av skattepliktiga

varorna påbörjas. varor påbörjas. Säkerheten

 skall uppgå till ett belopp

 som motsvarar den skatt

 som i medeltal belöper på de

 obeskattade varor som upp-

 lagshavaren transporterar

 under ett dygn. Vid

 beräkningen av medeltalet

 skall hänsyn endast tas

 Beskattningsmyndigheten till de dygn under ett år då

får bestämma att transport av obeskattade

upplagshavaren skall ställa varor sker.

säkerhet för betalning av Upplagshavare skall även

skatten i samband med ställa säkerhet för betalning

tillverkning, bearbetning av skatten i samband med

eller lagring av tillverkning, bearbetning

skattepliktiga varor. eller lagring av

 skattepliktiga varor.

 Säkerheten skall uppgå till

 ett belopp som motsvarar

 tio procent av skatten på

 de varor som

 upplagshavaren i medeltal

 förvarar i skatteupplaget

 under ett år.

12 §

 Den som yrkesmässigt tar emot skattepliktiga varor från en godkänd

upplagshavare i ett annat EG-land eller som yrkesmässigt från tredje land

importerar skattepliktiga varor och som inte själv är godkänd som upplagshavare,

kan hos beskattningsmyndigheten ansöka om registrering som varumottagare.

-------------------------------------------------------

 Registrerad varumottagare Registrerad

skall ställa säkerhet för varumottagare skall ställa

betalning av skatten i säkerhet för betalning av

enlighet med vad beskatt- skatten på de varor som han

ningsmyndigheten bestämmer. tar emot. Säkerheten skall

 uppgå till ett belopp som

 motsvarar tio procent av

 den beräknade årliga skatten

 på varorna.

 Bestämmelserna i 11 § om återkallelse tillämpas även på registrerad

varumottagare.

14 §

 Upplagshavare som är registrerad i ett annat EG-land och som levererar

skattepliktiga varor till sådan varumottagare i Sverige som avses i 12 och 13

§§, får utse en skatterepresentant här i landet. Skatterepresentanten skall

godkännas av beskattningsmyndigheten. Skatterepresentanten är, i stället för

varumottagaren, skattskyldig för de varor som den utländske upplagshavaren

levererar till varumottagare i Sverige.

-------------------------------------------------------

 Skatterepresentanten Skatterepresentanten

skall ställa säkerhet för skall ställa säkerhet för

skattens betalning i betalning av skatten på de

enlighet med vad varor för vilka han är skyl-

beskattnings-myndigheten dig att betala skatt.

bestämmer. Säkerheten skall uppgå till

 ett belopp som motsvarar

 tio procent av den be-

 räknade årliga skatten på

 varorna.

 Bestämmelserna i 11 § om återkallelse tillämpas även på skatterepresentant.

-------------------------------------------------------

 Jämkning av säkerhetsbelopp

 14 a §

 I fall som avses i 10 §

 andra stycket, 12 och 14 §§

 får beskattningsmyndigheten

 medge att säkerhet inte

 behöver ställas eller att

 den får uppgå till ett

 lägre belopp än vad som

 följer av nämnda

 bestämmelser, om det finns

 skäl till detta med hänsyn

 till den skattskyldiges

 ekonomiska förhållanden

 eller andra särskilda om-

 ständigheter.

35 §

 Följande beslut av beskattningsmyndigheten får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol av den skattskyldige, sökanden och Riksskatteverket:

 1. beslut om godkännande enligt 9, 12, 14 och 15 §§,

 2. beslut om återkallelse enligt 11, 12, 14 och 15 §§,

-------------------------------------------------------

 3. beslut om ställande av 3. beslut om säkerhet

säkerhet enligt denna lag enligt denna lag och

och 4. beslut om

 4. beslut om återbetalning återbetalning enligt

enligt 28-31 §§. 28-31 a §§.

 Om en skattskyldig eller sökande överklagar beslut enligt första stycket,

förs det allmännas talan av Riksskatteverket.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997. Äldre föreskrifter gäller

fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraft-

trädandet.

1 Senaste lydelse 1995:613.

 9

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om

skatt på energi

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1776) om skatt på energi

 dels att 4 kap. 4, 6, och 8 §§ samt 12 kap. 1 § skall ha följande lydelse,

 dels att det skall införas en ny paragraf, 4 kap. 8 a §, samt närmast före 4

kap. 8 a § en ny rubrik av följande lydelse

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4 kap.

4 §1

-------------------------------------------------------

 Om en upplagshavare i

Sverige säljer bränsle, för

vilket skattskyldighet inte

inträtt, till annan svensk

upplagshavare eller till

upplagshavare eller

varumottagare i ett annat

EG-land, skall han innan

leveransen av bränslet påbör-

jas hos beskatt-

ningsmyndigheten ställa

säkerhet för betalning av den

skatt som kan påföras honom i

Sverige eller annat EG-

land.

 Beskattningsmyndigheten

får bestämma att

upplagshavaren skall ställa

säkerhet för betalning av

skatten i samband med

tillverkning, bearbetning

och lagring av bränslen samt

återförsäljning eller

förbrukning av metan.

 Om leverans av bränsle

enligt första stycket sker

med fartyg eller via

rörledning kan beskattnings-

myndigheten medge att

upplagshavaren inte behöver

ställa säkerhet för betalning

av skatten.

-------------------------------------------------------

 Om en upplagshavare i

Sverige säljer bränsle, för

vilket skattskyldighet inte

inträtt, till annan svensk

upplagshavare eller till

upplagshavare eller

varumottagare i ett annat

EG-land, skall han innan

leverans av bränsle påbörjas

hos beskattningsmyndigheten

ställa säkerhet för betalning

av den skatt som kan påföras

honom i Sverige eller annat

EG-land. Säkerheten skall

uppgå till ett belopp som

motsvarar den skatt som i

medeltal belöper på de

obeskattade bränslen som

upplagshavaren

transporterar under ett

dygn. Vid beräkningen av

medeltalet skall hänsyn

endast tas till de dygn un-

der ett år då transport av

obeskattat bränsle sker

 Upplagshavare skall även

ställa säkerhet för betalning

av skatten i samband med

tillverkning, bearbetning

eller lagring av bränslen.

Säkerheten skall uppgå till

ett belopp som motsvarar

tio procent av skatten på de

bränslen som upplagshavaren

i medeltal förvarar i

skatteupplaget under ett år.

 Vid beräkning av

säkerhetsbelopp enligt andra

stycket får bortses från

bränslen som beredskaps-

lagras enligt lagen

(1984:1049) om

beredskapslagring av olja

och kol.

6 §

 Annan än upplagshavare kan ansöka om registrering som varumottagre hos

beskattningsmyndigheten, om han i en yrkesmässig verksamhet som bedrivs i

Sverige tar emot bränslen från en upplagshavare i ett annat EG-land.

-------------------------------------------------------

 Registrerad varumottagare Registrerad

skall ställa säkerhet för varumottagare skall ställa

betalning av skatten, i säkerhet för betalning av

enlighet med vad be- skatten på de bränslen som

skattningsmyndigheten han tar emot. Säkerheten

bestämmer. skall uppgå till ett belopp

 som motsvarar tio procent

 av den beräknade årliga

 skatten på bränslena.

 Bestämmelserna i 5 § om återkallelse tillämpas även på registrerad

varumottagare.

8 §

 Upplagshavare som är registrerad i ett annat EG-land och som levererar bränsle

till en varumottagare som avses i 6 eller 7 §, får utse en skatterepresentant i

Sverige. Skatterepresentanten skall godkännas av beskattningsmyndigheten.

 Skatterepresentanten är, i stället för varumottagaren, skattskyldig för

bränsle som den utländske upplagshavaren levererar till varumottagare i Sverige.

-------------------------------------------------------

 Skatterepresentanten Skatterepresentanten

skall ställa säkerhet för skall ställa säkerhet för

betalning av skatten i betalning av skatten på de

enlighet med vad bränslen för vilka han är

beskattnings-myndigheten skyldig att betala skatt.

bestämmer. Säkerheten skall uppgå till

 ett belopp som motsvarar

 tio procent av den be-

 räknade årliga skatten på

 bränslena.

 Bestämmelserna i 5 § om återkallelse tillämpas även på skatterepresentant.

-------------------------------------------------------

-------------------------------------------------------

Jämkning av säkerhetsbelopp

8 a §

 Om leverans av bränsle

enligt 4 § första stycket

sker med fartyg eller via

rörledning kan beskatt-

ningsmyndigheten medge att

upplagshavaren inte behöver

ställa säkerhet för betalning

av skatten.

 I fall som avses i 4 §

andra stycket, 6 och 8 §§ får

beskattningsmyndigheten

medge att säkerhet inte

behöver ställas eller att den

får uppgå till ett lägre be-

lopp än vad som följer av

nämnda bestämmelser, om det

finns skäl till detta med

hänsyn till den

skattskyldiges ekonomiska

förhållanden eller andra

särskilda omständigheter.

Lydelse enligt Föreslagen lydelse

prop. 1996/97:29

12 kap.

1 §

 Följande beslut av beskattningsmyndigheten får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol av den skattskyldige, sökanden och Riksskatteverket,

nämligen

 1. beslut om medgivande enligt 2 kap. 9 §,

 2. beslut om godkännande enligt 4 kap. 3 och 6 samt 8 och 10 §§,

 3. beslut om återkallelse enligt 4 kap. 5 och 6 samt 8 och 10 §§,

 4. beslut om registrering enligt 6 kap. 10 § andra stycket,

-------------------------------------------------------

 5. beslut om ställande av 5. beslut om säkerhet

säkerhet enligt denna lag, enligt denna lag,

 6. beslut om återbetalning av, nedsättning av eller kompensation för skatt

enligt 9 kap. 1 - 12 §§, och

 7. beslut om särskild avgift och nedsättning av eller befrielse från sådan

avgift enligt 10 kap. 8 §.

 Om en skattskyldig eller en sökande överklagar ett beslut enligt första

stycket förs det allmännas talan av Riksskatteverket.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997. Äldre föreskrifter gäller

fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraft-

trädandet.

 Senaste lydelse 1995:611.

 10

 -----------------------------------------

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1565) om

beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och

tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen.

 Härigenom föreskrivs att 8 och 10 §§ lagen (1995:1565) om beskattning av

privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i

Europeiska unionen skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

8 §1

-------------------------------------------------------

 Beskattningsmyndigheten Beskattningsmyndigheten

skall påföra särskild avgift skall påföra särskild avgift

enligt 7 §. I fall där den enligt 7 §. I fall där den

oriktiga uppgiften lämnats i oriktiga uppgiften lämnats

anmälan direkt till Tull- i anmälan direkt till Tull-

verket eller det vid verket eller det vid

kontroll som Tullverket kontroll som Tullverket

företagit framkommit att företagit framkommit att

anmälan inte lämnats skall anmälan inte lämnats skall

Tullverket påföra särskild Tullverket för

avgift. beskattningsmyndighetens

 räkning påföra särskild av-

 gift.

10 §2

-------------------------------------------------------

 Beslut enligt denna lag Beslut enligt denna lag

av beskattningsmyndigheten får överklagas hos allmän

eller tullmyndighet får förvaltningsdomstol.

överklagas hos allmän Prövnings-tillstånd krävs vid

förvaltningsdomstol. Pröv- överklagande till

ningstillstånd krävs vid kammarrätten.

överklagande till

kammarrätten. Överklagas beslut enligt

 denna lag förs det allmännas

 talan av

 beskattningsmyndigheten.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1 Senaste lydelse 1996:704.

2 Senaste lydelse 1996:704.

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören,

som köparen låter i säljarens vård kvarbliva

 Härigenom föreskrivs att i 1 § lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som

köparen låter i säljarens vård kvarbliva1 orden det län skall bytas ut mot

 den region .

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1Senaste lydelse av 1 § 1996:249.

 11

2.10 Förslag till lag om ändring i växellagen (1932:130)

 Härigenom föreskrivs att i 88 § växellagen (1932:130)1 ordet länet skall

bytas ut mot regionen .

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1Senaste lydelse av 88 § 1988:387.

 12

2.11 Förslag till lag om ändring i checklagen (1932:131)

 Härigenom föreskrivs att i 66 § checklagen (1932:131)1 ordet länet skall

bytas ut mot regionen .

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1Senaste lydelse av 66 § 1988:388.

 13

2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1970:215) om

arbetsgivares kvittningsrätt

 Härigenom föreskrivs att i 7 § lagen (1970:215) om arbetsgivares

kvittningsrätt1 orden det län skall bytas ut mot den region .

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1Senaste lydelse av 7 § 1988:391.

 14

2.13 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen

(1975:1385)

 Härigenom föreskrivs att i 6 kap. 6 § och 14 kap. 16 § aktiebolagslagen

(1975:1385)1 ordet län i olika böjningsformer skall bytas ut mot region i

motsvarande form.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1Senaste lydelse av

6 kap. 6 § 1994:802

14 kap. 16 § 1994:802.

 15

2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:131) om

kallelse på okända borgenärer

 Härigenom föreskrivs att i 4 § lagen (1981:131) om kallelse på okända

borgenärer1 orden det län skall bytas ut mot den region .

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1Senaste lydelse av 4 § 1996:259.

 16

2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om

ekonomiska föreningar

 Härigenom föreskrivs att i 12 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska

föreningar1 ordet länet skall bytas ut mot regionen .

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1Senaste lydelse av 12 kap. 6 § 1988:398.

 17

2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:314) om

ömsesidig handräckning i skatteärenden

 Härigenom föreskrivs att i 3 och 22 §§ lagen (1990:314) om ömsesidig

handräckning i skatteärenden1 orden Stockholms län skall bytas ut mot

 Stockholm .

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1Senaste lydelse av

3 § 1993:495

22 § 1994:1654.

 18

2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:746) om

betalningsföreläggande och handräckning

 Härigenom föreskrivs att i 6 § lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och

handräckning1 orden det län skall bytas ut mot den region .

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1Senaste lydelse av 6 § 1994:2088.

 19

2.18 Förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen

(1991:614)

 Härigenom föreskrivs att i 8 kap. 3 § bostadsrättslagen (1991:614)1 orden det

län skall bytas ut mot den region .

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1Senaste lydelse av 8 kap. 3 § 1995:1464.

 20

2.19 Förslag till lag om ändring i skuldsaneringslagen

(1994:334)

 Härigenom föreskrivs att i 9 § skuldsaneringslagen (1994:334) orden det län

skall bytas ut mot den region och orden Stockholms län bytas ut mot

 Stockholm .

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

 21

3 Ärendet och dess beredning

Riksskatteverket har i en promemoria den 25 oktober 1996 lagt fram förslag till

ändringar i bl.a. skatteregisterlagen (1980:343) för att möjliggöra inhämtande

och registrering i det centrala skatteregistret av uppgifter från andra

myndigheter i syfte att utveckla ett maskinellt urvalssystem. Promemorian har

remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. En

sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i Finansdepartementet

(dnr Fi96/4477).

 Vidare föreslås vissa justeringar i kommunalskattelagen (1928:343) avseende

beskattning av sjömän.

 I rådets direktiv 92/12/EEG av den 25 februari 1992 om allmänna regler för

punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana

varor (EGT nr L 076, 23.3.1992 s 1, Celex 392L0012) finns vissa allmänna regler

om ställande av säkerhet för harmoniserade punktskatter. Direktivet överlåter

den närmare regleringen av dessa säkerheter till medlemsstaterna. Direktivet har

genomförts i svensk lagstiftning genom bestämmelserna om säkerhet i lagen

(1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt och lagen

(1994:1776) om skatt på energi. Det har framkommit att det finns behov av att i

den svenska lagstiftningen ytterligare precisera reglerna rörande ställande av

säkerhet. Mot denna bakgrund har en promemoria om ställande av säkerhet för

harmoniserade punktskatter utarbetats inom Finansdepartementet. I promemorian

lämnas förslag till vissa förändringar av bestämmelserna om ställande av

säkerhet i lagen om tobaksskatt, lagen om alkoholskatt och lagen om skatt på

energi.

 Följande företag, myndigheter och organisationer har beretts tillfälle att

yttra sig över promemorian: Alkoholinspektionen, Föreningen Sveriges Fria

Bryggerier, Kemetyl AB, Lagena Distribution AB, Riksskatteverket, Svenska

Bryggareföreningen, Svenska Fjärrvärmeföreningen, Svenska Förbundet för Sprit-

och Vinintressenter, Svenska Kraftverksföreningen, Svenska Petroleum

Institutet, Svenska Tobaks AB, Sveriges Industriförbund, Sveriges Vin- &

Spritimportörers Förening, Treab Plus AB och Vin & Sprit AB. Några av dessa

instanser har haft synpunkter på förslagen. Övriga har i princip godtagit

förslagen. De synpunkter som kommit in redovisas i det följande.

 Slutligen föreslås vissa tekniska justeringar i lagen (1994:1565) om

beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är

medlem i Europeiska unionen. Synpunkter har inhämtats från Riksskatteverket och

Generaltullstyrelsen. Förslagen behandlas i författningskommentaren.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 27 februari 1997 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 2. De förslag som inte remitterats är av sådan

beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse.

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 3.

 Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. I förhållande till

lagrådsremissen har också gjorts vissa ändringar i lagtexten av redaktionell

karaktär.

4 Ändringar i skatteregisterlagen

4.1 Allmänna utgångspunkter

Skattemyndighetens kontrollverksamhet

En viktig del av skattemyndigheternas kontrollarbete riktar sig mot företag och

avser skyldigheten att redovisa och betala mervärdesskatt, källskatt,

arbetsgivaravgifter samt debiterad preliminär skatt. Kontrollerna kan indelas i

period- och registreringskontroll. Periodkontrollen syftar till att kontrollera

att de registrerade företagen redovisar och betalar skatter och avgifter i rätt

tid och med rätt belopp. Registreringskontrollen tar bl.a. sikte på företag som

driver näringsverksamhet men som inte lämnat uppgift om detta till

skattemyndigheten. Vad gäller t.ex. mervärdesskatt skall den som skall redovisa

mervärdesskatten i särskild deklaration göra anmälan för registrering i samband

med att verksamhet som medför skattskyldighet för eller återbetalningsrätt av

mervärdesskatt påbörjas. Det är inte ovanligt att näringsidkare väntar med

registrering till dess att t.ex. självdeklaration eller kontrolluppgifter

lämnas, vilket kan innebära att skattemyndighetens krav på mervärdesskatt,

arbetsgivaravgifter, personalens källskatt och företagens egen skatt kommer

långt efteråt. Det finns då också en påfallande risk för att de ackumulerade

skulderna inte kan betalas och därför överlämnas till kronofogdemyndigheterna

för indrivning, ibland med konkursansökan som resultat.

 Ett effektivt kontrollarbete förutsätter att det bedrivs i nära anslutning

till att en skattepliktig omsättning har skett, en avgiftsgrundande ersättning

har betalats ut eller ett skatteavdrag har gjorts.

 De företag som fångas upp i kontrollarbetet i dag är huvudsakligen de som

redan är registrerade. Det finns behov av att fånga upp även de företag som

bedriver verksamhet men som aldrig lämnar uppgift om detta till

skattemyndigheten, s.k. non-filers. I dag har skattemyndigheten begränsade

möjligheter att hitta dessa företag. Ett sätt är t.ex. att studera

telefonkataloger och reklam. Denna form av urval är dock resurskrävande och ger

ett slumpmässigt resultat. Myndigheter utanför skatteförvaltningen skulle i

stället kunna bidra med information som de redan har i syfte att effektivisera

skattemyndigheternas urvalsmetoder.

Riksskatteverkets förslag

Riksskatteverket har påbörjat utvecklingen av ett maskinellt urvalssystem med

vars hjälp skattemyndigheten kan ta fram de företag som bör granskas närmare.

Med hjälp av det nya urvalssystemet skall aktuell information från andra

myndigheter kunna jämföras med den information som redan finns i det centrala

skatteregistret om fysiska och juridiska personer. Syftet med

uppgiftsinhämtandet är att förbättra skattemyndighetens möjligheter att i ett

tidigt skede fånga upp företag som inte redovisar och betalar skatter och

avgifter i rätt tid och med rätt belopp.

 Riksskatteverkets förslag omfattar inhämtande av uppgifter från bl.a.

Vägverket, Alkoholinspektionen, Generaltullstyrelsen och länsarbetsnämnderna.

Det rör sig bl.a. om uppgifter om olika tillstånd och bidrag m.m. som ett

företag beviljats eller uppgifter som den enskilde själv lämnat för att få en

förmån. Vidare föreslås att uppgifter om företagarförsäkring och

sjukpenninggrundande inkomst skall få hämtas in från Riksförsäkringsverket och

att uppgifter rörande mervärdesskatt vid import skall få hämtas in från

Generaltullstyrelsen. I promemorian föreslår Riksskatteverket också att

uppgifter om näringsförbud, domar i brottmål och misstanke om brott skall få

registreras. Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller inte haft något att

erinra mot huvuddelarna av förslaget. Vad gäller förslaget om att få registrera

uppgifter som har anknytning till brott har emellertid flertalet remissinstanser

varit negativa. Justitiekanslern menar att det för den enskilde får framstå som

uppenbart att uppgifter hos exempelvis Patent- och registreringsverket eller

Vägverket också används av andra myndigheter för kontroll i olika sammanhang.

Annorlunda förhåller sig saken när det gäller polisregistret. Datainspektionen

avstyrker att promemorian läggs till grund för lagstiftning. Företagens

uppgiftslämnardelegation (FUD), Industriförbundet, Företagarnas riksförbund och

Svenska Arbetsgivareföreningen (SAF) avstyrker samtliga förslag och anför bl.a.

att förslagen behöver övervägas ytterligare. Det är framför allt frågor om

integritet och säkerhet som måste utredas. Detta särskilt mot bakgrund av den

utvidgning av registret som förslaget innebär. Statskontoret anser att

Riksskatteverket bör utveckla funktioner att ersätta uppgiftsinhämtning och

lagring i det centrala skatteregistret med tekniska lösningar som gör det

möjligt att vid skattemyndighetens handläggning av ett ärende, elektroniskt

fråga den aktuella myndigheten om uppgift som har betydelse för ärendet.

Statskontoret anser att det bör övervägas om uppgifterna inte kan hämtas in vid

behov i stället för att registreras i skatteregistret.

Allmänna överväganden

Regeringen har i en skrivelse till riksdagen Samlade åtgärder mot den ekonomiska

brottsligheten (Skr. 1994/95:217) uttalat att skattekontrollen skall stärkas för

att förebygga ekonomisk brottslighet och öka upptäcktsrisken vid överträdelser.

En viktig del av skattemyndighetens kontrollarbete är den som riktar sig mot

företag och avser skyldigheten att redovisa och betala mervärdesskatt,

källskatt, arbetsgivaravgifter samt debiterad preliminär skatt. För en effektiv

kontroll är en nära samverkan mellan myndigheter viktig.

 Avsikten med ett flertal reformer under senare år har varit att göra

kontrollverksamheten mer effektiv och styra den mot skattskyldiga som från olika

aspekter är kontrollvärda. Förfinade metoder för urval av kontrollobjekt är ett

viktigt instrument för en effektivare skattekontroll. Ett effektivare urval

innebär att skattemyndigheten kan frigöra resurser som kan satsas på fördjupad

kontroll.

 Frågan om att hämta in uppgifter från andra myndigheter för bearbetning med

uppgifter i skatteregistret rymmer emellertid även andra aspekter än

effektivitet. Det föreslagna inhämtandet av uppgifter från andra myndigheters

register innebär en form av sambearbetning mellan olika personregister. Samma

synpunkter som kan anföras mot att register får samköras uppkommer även när

uppgifter överförs från ett register till ett annat. Samkörningen kan emellertid

också bidra till förbättrade beslutsunderlag i enskilda ärenden och därmed också

höja kvaliteten på besluten. En avvägning måste göras mellan verksamhetsmässiga

skäl för ett utvidgat innehåll i det centrala skatteregistret och de risker från

integritetssynpunkt som registreringen kan medföra.

 Som Statskontoret framhållit är det från integritetsskyddssynpunkt bättre om

uppgifter som finns registrerade hos en annan myndighet inte behöver lagras i

skatteregistret utan kan hämtas in vid behov. För att en maskinell

urvalskontroll skall kunna göras fordras emellertid att uppgifterna som skall

användas finns i det centrala skatteregistret. Terminalförfrågning mot andra

myndigheters registeruppgifter kan endast bli aktuella i ärenden som redan valts

ut för kontroll. Det bör i detta sammanhang framhållas att de maskinella

urvalen enbart utgör ett komplement till de manuella kontrollerna. Manuella

kontroller kommer alltid att utgöra en viktig del av skattemyndigheternas

arbete.

 Merparten av de uppgifter som föreslås få registeras i det centrala

skatteregistret får redan i dag hämtas in av skattemyndigheten. Uppgifterna

avser företag eller enskilda personer i deras egenskap av näringsidkare.

Flertalet uppgifter har lämnats av företaget eller den enskilde själv för att

t.ex. beviljas ett bidrag eller tillstånd. Visserligen kan mängden uppgifter som

föreslås få registreras synas omfattande. I likhet med vad Justitiekanslern

anfört i sitt remissyttrande anser regeringen dock att det för den enskilde

torde framstå som uppenbart att uppgifter hos t.ex. Patent- och

registreringsverket eller Vägverket också används av andra myndigheter för

kontroll i olika sammanhang. För den enskilde torde det också sakna betydelse om

en kontroll sker manuellt eller automatiskt via datamedium. Flertalet av de

aktuella uppgifterna omfattas inte heller av någon sekretess. Beträffande

sekretesskyddade uppgifter som tas in i skatteregistret innebär sekretessen i 9

kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) att uppgifterna kommer att omfattas av den

stränga sekretess som finns på skatteområdet.

 Det är väsentligt att myndigheterna har goda kontrollmöjligheter och att

kontrollen sker i så nära anslutning som möjligt till den händelse som skall

registreras. Det kan därigenom undvikas att skatte- och avgiftsskulder

ackumuleras och till slut resulterar i att staten går miste om betydande

intäkter. Även från brottsförebyggande synpunkt är det angeläget att

skattemyndigheten ges förbättrade möjligheter att snabbt kunna skaffa sig

information om näringsidkare som inte fullgör sina skyldigheter för att härefter

kunna vidta lämpliga åtgärder. Genom att man snabbt upptäcker misstänkta

brottsliga förfaranden kan även bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten

såväl intensifieras som göras effektivare. De föreslagna ändringarna i

skatteregisterlagen utgör enligt regeringens mening ett led i att tillgodose

dessa syften.

 Genom ett utökat uppgiftslämnande och registrering av uppgifterna finns

förutsättningar att ta fram kontrollvärda förhållanden med hjälp av

skatteregistret. När det gäller merparten av uppgifterna anser regeringen att

någon egentlig integritetskränkning inte kan anses föreligga enbart på den

grunden att uppgifterna kontrolleras mot andra uppgifter i det centrala

skatteregistret. Resultatet av en urvalskontroll kommer inte i sig att föranleda

att skattemyndigheten fattar ett beslut i beskattningsärendet. Resultatet skall

användas som underlag för att bedöma om en särskild utredning eller kontroll

skall vidtas eller inte. Innan beslut fattas kommer således skattemyndigheten

att utreda förhållandena i det enskilda fallet. Regeringen vill även framhålla

att det är viktigt att eventuella urvalsträffar utreds noga innan några

ytterligare åtgärder vidtas mot enskilda personer. Regeringen anser mot bakgrund

härav att det behov som finns av att förbättra möjligheterna till en effektiv

kontroll väger tyngre än de risker från integritetssynpunkt som registreringen

av uppgifterna kan medföra. Vi återkommer närmare till vilka uppgifter som skall

få registreras i avsnitt 4.2.1-4.2.9. Redan nu kan dock sägas att regeringen

inte ställer sig bakom Riksskatteverkets förslag om att i skatteregistret

registrera uppgifter om brott och brottsmisstanke.

 Datainspektionen har under hand förklarat att inspektionen godtar de förslag

som regeringen nu lägger fram.

4.2 Inhämtande och registrering av uppgifter

4.2.1 Uppgift om företagsledare i fåmansföretag

Regeringens förslag: Uppgift om företagsledare i fåmansföretag skall få

registreras i det centrala skatteregistret.

 Riksskatteverkets förslag överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna fråga tillstyrker

eller har inte något att erinra mot förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Skattsedel på preliminär F-skatt (F-

skattesedel) skall efter ansökan utfärdas för en skattskyldig som bedriver eller

som kan antas komma att bedriva näringsverksamhet. Den som är skattskyldig

enligt mervärdesskattelagen (1994:200) skall, med vissa undantag, registreras

och är skyldig att anmäla sig för registrering hos skattemyndigheten. Några

bestämmelser om registrering av arbetsgivare finns inte. Av uppbördslagens

bestämmelser framgår dock att sådan registrering skall ske. Regeringen har

nyligen i en lagrådsremiss om ett nytt system för skattebetalning föreslagit att

det i den nya skattebetalningslagen tas in bestämmelser om att arbetsgivare och

den som är skattskyldig enligt mervärdesskattelagen skall anmäla sig för

registrering.

 En anmälan görs på blankett enligt formulär som fastställs av Riks-

skatteverket. Riksskatteverket avser att utforma blanketten på så sätt att

uppgift om vem eller vilka som är företagsledare i fåmansföretag skall lämnas.

Uppgifterna avses uppdateras med bl.a. den eller de personer som i

självdeklarationen uppger sig vara företagsledare.

 I dag får uppgift om delägare i fåmansföretag registreras i det centrala

skatteregistret. Enligt regeringens mening är det naturligt att även uppgift om

företagsledare i fåmansföretag får registreras. Företagsledare i fåmansföretag

är ett centralt begrepp inom skattelagstiftningen och omfattas av ett flertal

skatteregler. Företagets egen uppgift om vem som är företagsledare skulle vara

till hjälp vid skattemyndighetens bedömning i frågan. Uppgiften är nödvändig för

beskattningsverksamheten och bör därför finnas i det centrala skatteregistret så

att informationen kan vara lätt tillgänglig för skattemyndigheten via terminal.

Uppgiften kan också användas vid maskinella urval för kontroll av om de

specifika reglerna efterlevs. Exempelvis kan en företagsledares skatteskulder

utgöra skäl för att avslå fåmansföretagets ansökan om F-skattesedel eller att

återkalla fåmansföretagets F-skattesedel. Genom maskinella urval skulle det

snabbt gå att hitta dessa fall.

 Regeringen föreslår mot bakgrund av det angivna att uppgift om företagsledare

i fåmansföretag skall få registreras i det centrala skatteregistret.

Bestämmelser om detta bör tas in i 7 § 1 skatteregisterlagen (1980:343).

4.2.2 Uppgifter om tillstånd m.m. från Vägverket

Regeringens förslag: Uppgift om trafiktillstånd enligt yrkestrafiklagen

(1988:263) och biluthyrningstillstånd enligt lagen (1979:561) om biluthyrning

skall få registreras i det centrala skatteregistret.

 Riksskatteverkets förslag överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig särskilt i denna fråga

tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Kammarrätten i

Göteborg anser dock att promemorian är otillräcklig som underlag för att ta

ställning till hur leasade bilar skall behandlas.

 Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om yrkesmässig trafik finns i

yrkestrafiklagen (1988:263). För att bedriva yrkesmässig trafik fordras särskilt

tillstånd (trafiktillstånd). Med yrkesmässig trafik avses när fordon med förare

mot betalning ställs till allmänhetens förfogande för transport av personer

eller gods. Trafiktillstånd meddelas av länsstyrelsen. Tillstånd medges endast

den som med hänsyn till bl.a. yrkeskunnande, ekonomiska förhållanden och vilja

och förmåga att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna bedöms vara lämplig

att bedriva verksamheten. Den som avser att bedriva biluthyrningsverksamhet

måste ha särskilt tillstånd enligt lagen (1979:561) om biluthyrning. Uppgifter

om trafiktillstånd och biluthyrningstillstånd finns registrerade i det centrala

bilregistret hos Vägverket. Registret förs med stöd av bilregisterkungörelsen

(1972:599).

 Innehav av trafiktillstånd och biluthyrningstillstånd är ett tecken på att

verksamhet bedrivs, vilket i sin tur ger indikationer på att företaget bör vara

registrerat för mervärdesskatt, att anställda kan förekomma och att

arbetsgivaravgifter och preliminär skatt därmed skall betalas. Åkeribranschen är

arbetskraftsintensiv och arbetsgivarregistrering torde därför ofta vara aktuell.

Innan länsstyrelsen beviljar tillstånd görs en kontroll av att den som beviljas

tillstånd betalar sina skatter och avgifter. Denna kontroll kan dock av

naturliga skäl inte bli heltäckande. När verksamheten har bedrivits en tid kan

förhållandena vara förändrade, t.ex. kan företaget ha avregistrerat sig som

näringsidkare. Det kan även vara så att deklarationer avseende mervärdesskatt,

arbetsgivaravgifter och inkomstskatt inte lämnats. Skattemyndigheten bör därför

ha möjlighet att kontinuerligt kontrollera att de som har trafik- eller

biluthyrningstillstånd även är registrerade hos myndigheten.

 Enligt regeringens mening finns det för beskattningsverksamheten behov av att

registrera uppgift om trafiktillstånd och biluthyrningstillstånd i det centrala

skatteregistret. Genom att uppgift om tillstånden finns registrerad möjliggörs

en förbättrad kontroll av att den som fått tillstånd fullgör sina skyldigheter

gentemot det allmänna. Uppgifterna kan inte anses vara av integritetskänslig

natur och de avser företag eller enskilda personer i deras egenskap av

näringsidkare. Uppgifterna omfattas heller inte av sekretess. Regeringen

föreslår mot bakgrund av det angivna att uppgifter om tillstånden får

registreras i det centrala skatteregistret. Bestämmelser om detta tas lämpligen

in i 7 § 19 skatteregisterlagen som reglerar vilka uppgifter som i dag får

hämtas in från bilregistret.

 Riksskatteverket avser vidare att i det centrala skatteregistret registrera

uppgift om att ett företag leasar bilar. Uppgift om brukare av leasingfordon

finns i bilregistret. Det förhållandet att ett företag leasar bilar kan tyda på

att företaget har anställda som brukar bilarna. Det kan således finnas anledning

att undersöka om företaget är registrerat som arbetsgivare. Vidare skall

företaget om det leasar bilarna för att tillhandahålla anställda i företaget fri

bil redovisa förmånsvärdet i sin redovisning till skattemyndigheten av t.ex.

avdragen preliminär skatt och i kontrolluppgifter för de anställda.

 Enligt 7 § 19 skatteregisterlagen får uppgifter från det centrala bilregistret

om innehav av fordon samt fordonets registreringsnummer, märke, typ och

årsmodell registreras i det centrala skatteregistret. Enligt Riksskatteverket

innefattar detta även företag som leasar fordon. Malmö tingsrätt delar verkets

uppfattning. Kammarrätten i Göteborg anser emellertid att det är tveksamt om

uttrycket innehav av fordon omfattar även leasingbilar. Regeringen anser i

likhet med Riksskatteverket och Malmö tingsrätt att begreppet innehav av

fordon även innefattar brukare av leasingbilar. Någon komplettering av 7 § 19

behövs därför inte i detta avseende.

4.2.3 Uppgifter från Patent- och registreringsverket

Regeringens förslag: Uppgifter i Patent- och registreringsverkets

aktiebolagsregister om styrelseledamöter, verkställande direktör, firmatecknare

och revisor skall få registreras i det centrala skatteregistret. Detsamma skall

gälla uppgifter om att årsredovisning inte lämnats i tid, om att styrelsen inte

är fulltalig och om företagsrekonstruktion och fusion. Vidare skall uppgifter i

handels- och föreningsregistret om firmatecknare, revisorer och

företagsrekonstruktion få registreras.

 Riksskatteverkets förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag.

Riksskatteverket har dock föreslagit att även uppgift om näringsförbud skall få

hämtas in och registreras.

 Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i denna fråga

tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Patent- och

registreringsverket har anfört att den uppräkning av företrädare som finns i

förslaget bör kompletteras med de företrädare som är registrerade i handels- och

föreningsregistret.

 Skälen för regeringens förslag: Patent- och registreringsverket (PRV) för

aktiebolagsregistret med stöd av aktiebolagsförordningen (1975:1387) och

handels- och föreningsregister med stöd av förordningen (1992:1454) om förande

av handels- och föreningsregister hos Patent- och registreringsverket.

Aktiebolagsregistret innehåller bl.a. uppgifter om personnummer på

styrelseledamöter, verkställande direktör, firmatecknare och revisor samt

uppgifter om ändringar vad gäller dessa uppdrag. Vidare innehåller registret

markeringar om att styrelsen inte är fulltalig eller att årsredovisning inte

lämnats i tid samt datum för företagsrekonstruktion och fusion. I handels- och

föreningsregistret registreras bl.a. bolagsmän i handelsbolag och enkla bolag,

komplementärer och kommanditdelägare i kommanditbolag samt innehavare av enskild

firma.

 Skattemyndigheterna har i dag tillgång till nämnda uppgifter genom

terminalåtkomst till PRV:s register samt genom veckovisa aviseringar från PRV.

Uppgifterna används vid handläggning av ansökningar om F-skattesedel och

ansökningar om registrering till mervärdesskatt. Uppgifterna används också vid

andra kontrollåtgärder. När en ansökan kommer in görs i dag manuella kontroller

av att personerna kring det ansökande företaget t.ex. inte är försatta i konkurs

eller har stora skatteskulder. Även information om uppdrag i andra företag är av

intresse, t.ex. att en person är registrerad som revisor i ett stort antal

bolag.

 Om dessa kontroller i stället kan göras maskinellt innebär det att arbetet kan

effektiviseras väsentligt. Endast sådana ansökningar där någon av personerna

kring företaget uppfyller vissa villkor tas ut för vidare bedömning.

Handläggningstiden för varje enskilt ärende skulle på detta sätt kunna

förkortas, vilket också är till fördel för företaget.

 När det gäller vilka företrädare som skall få registreras omfattar Riks-

skatteverkets förslag uppgifter om styrelseledamöter, verkställande direktör,

firmatecknare och revisorer. Som PRV påpekat benämns företrädare i handelsbolag

och enskild näringsverksamhet inte styrelseledamöter utan bolagsmän (i

kommanditbolag komplementärer och kommanditdelägare) respektive innehavare.

Företrädare för handelsbolag samt enskild näringsidkare får dock redan i dag

registreras i det centrala skatteregistret i den utsträckning som är nödvändig

för beskattningen. Däremot bör även i fråga om handelsbolag uppgift om

firmatecknare, revisor och i förekommande fall uppgift om företagsrekonstruktion

få registreras.

 Uppgifter om när en förändring inträffat i personkretsen kring företaget är av

stor betydelse eftersom de kan vara avgörande för om en utredning skall inledas.

Som exempel kan nämnas följande. Ett välkänt företag exporterar varor och

redovisar därför regelmässigt mervärdesskatt att återfå i sina särskilda

deklarationer. Företagets uppgifter har kontrollerats vid flera tillfällen och

godtagits av skattemyndigheten. Företaget byter ägare och styrelse. De

nytillträdda personerna fortsätter att redovisa mervärdesskatt att återfå med

ungefär samma belopp som tidigare utan att någon verksamhet bedrivs. I ett

sådant fall är ofta den enda urvalssignalen att ägarbyte och ändring av styrelse

ägt rum. För att skattemyndigheten skall kunna arbeta mot den ekonomiska

brottsligheten och i ett tidigt skede få möjlighet att bevaka sina intressen som

borgenär är det därför av vikt att skattemyndigheten får kännedom om

förändringarna.

 Information om att styrelsen inte är fulltalig, att revisor saknas, att ett

aktiebolag inte har lämnat årsredovisning till PRV i tid och att företags-

rekonstruktion inletts utgör ofta en indikation på att något inte står rätt till

i företaget. Informationen kan vara av vikt vid skattemyndighetens bedömning av

företaget och kan i kombination med andra uppgifter vara avgörande för att

skattemyndigheten skall inleda en utredning, t.ex. om företaget begär att belopp

skall återbetalas eller då företaget underlåtit att lämna redovisningar till

skattemyndigheten.

 Ifrågavarande uppgifter är som tidigare nämnts redan i dag tillgängliga för

skattemyndigheten genom terminalåtkomst eller genom avisering från PRV.

Uppgifterna omfattas inte heller av någon sekretess. Det förhållandet att

uppgifterna även registreras i det centrala skatteregistret kan enligt

regeringens bedömning inte anses leda till otillbörligt intrång i den enskildes

personliga integritet. Inte heller det förhållandet att urvalskontrollerna

kommer att omfatta även ett företags styrelseledamöter, verkställande direktör

och revisorer kan anses utgöra något hinder mot att uppgifterna registreras.

Regeringen anser därför att uppgifterna bör få registreras i det centrala

skatteregistret. Bestämmelser om detta skall tas in i en ny punkt 25 i 7 §

skatteregisterlagen.

 Riksskatteverket har föreslagit att även uppgift om näringsförbud skall få

registreras. Sådana förbud grundas emellertid i så gott som samtliga fall på

brott. En registrering av förbudet skulle således indirekt innebära att uppgift

om brott registrerades i skatteregistret. Som regeringen återkommer till i

avsnitt 4.2.9 går det inte att ta ställning till Riksskatteverkets förslag i de

delar som rör registrering av brott i skatteregistret. Uppgift om näringsförbud

bör därför inte nu tas in i det centrala skatteregistret.

4.2.4 Uppgifter om tillstånd m.m. från Alkoholinspektionen

Regeringens förslag: Uppgift om tillstånd enligt alkohollagen (1994:1738) samt

uppgift om redovisad omsättning i s.k. restaurangrapporter skall få registreras

i det centrala skatteregistret.

 Riksskatteverkets förslag överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna fråga tillstyrker

eller har inte något att erinra mot förslaget. Alkoholinspektionen har påpekat

att syftet med restaurangrapporterna är att ligga till grund för uppföljning,

kontroll och statistik avseende utvecklingen på alkoholområdet. Om uppgifter

från restaurangrapporterna regelbundet skall överföras från inspektionen till

ett register hos skattemyndigheten kan kvalitén på de lämnade uppgifterna komma

att påverkas om de systematiskt kommer att användas i ett annat syfte. Trots

dessa invändningar motsätter sig inte Alholinspektionen förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Alkoholinspektionen utfärdar till-

verkningstillstånd, partihandelstillstånd och inköpstillstånd enligt alko-

hollagen (1994:1738). Kommunerna utfärdar tillstånd till servering av

spritdrycker, vin och starköl. Innan tillstånd utfärdas kontrolleras att

företaget har t.ex. F-skattesedel. Alkoholinspektionen, som är central

tillsynsmyndighet, för ett register med uppgifter om de tillstånd som utfärdats

enligt alkohollagen. Även uppgifter om rörelsen får registreras. Genom de s.k.

restaurangrapporterna kommer registret att innehålla uppgifter om bl.a.

omsättningen på restauranger. Uppgifter i registret får enligt 12 kap. 8 §

alkohollagen lämnas ut på medium för automatisk databehandling till

skattemyndigheten för beskattning.

 Uppgift om innehav av tillstånd enligt alkohollagen kännetecknar i likhet med

bl.a. trafiktillstånd att verksamhet bedrivs, vilket ger indikationer på att

företaget bör vara registrerat för mervärdesskatt, att anställda kan förekomma

och att arbetsgivaravgifter och källskatt därmed skall redovisas.

Restaurangbranschen är i likhet med åkeribranschen arbetskraftsintensiv och

arbetsgivarregistrering torde därför ofta vara aktuell när verksamhet drivs.

Motsvarande skäl som anförts beträffande behovet av att registrera vilka

personer som har trafik- och biluthyrningstillstånd gör sig gällande även

beträffande dem som fått tillstånd enligt alkohollagen (se avsnitt 4.2.2).

Uppgifter om vilka som fått tillstånd bör därför få registreras i det centrala

skatteregistret.

 Även de uppgifter om omsättningen som innehavare av tillstånd skall lämna till

Alkoholinspektionen i de s.k. restaurangrapporterna är av betydelse för

beskattningsverksamheten. I deklarationer avseende mervärdes-skatt skall uppgift

om omsättningen lämnas. Syftet med restaurangrapporterna är att ligga till grund

för uppföljning, kontroll och statistik avseende utvecklingen på alkoholområdet.

Datainspektionen har påpekat att det inte är säkert att ett begrepp har samma

betydelse i olika sammanhang. Detta skulle kunna gälla t.ex. uppgift om

omsättning. En uppgift om en verksamhets omsättning torde dock enligt

regeringens bedömning ha samma innebörd oavsett till vilken myndighet den läm-

nas. Med hjälp av uppgifterna om omsättning i restaurangrapporterna skulle

enklare avstämningar kunna göras mot mervärdesskatteredovisningen. Det bör dock

framhållas att skillnader i de olika redovisningarna inte omedelbart kommer att

ligga till grund för ett beslut om beskattning. Uppgiften kommer endast att

utgöra ett underlag för bedömningen av om en kontroll av företaget behöver

vidtas. De fall som skulle vara av intresse är de näringsidkare som redovisar

omsättning till Alkoholinspektionen men som t.ex. inte har lämnat någon

mervärdesskattedeklaration till skattemyndigheten eller som redovisar högre

omsättning till inspektionen än till skattemyndigheten. Något hinder från

integritetsskyddssynpunkt att registrera uppgift om den omsättning som

redovisats i restaurangrapporten kan enligt regeringens mening inte anses

föreligga.

 Regeringen föreslår att uppgifter om vilka som fått alkoholtillstånd samt

redovisad omsättning skall få registreras i det centrala skatteregistret.

Bestämmelser om detta bör tas in i en ny punkt 26 i 7 § skatteregisterlagen.

Uppgiften om omsättning i restaurangrapporten omfattas av sekretess enligt 9

kap. 24 § sekretesslagen (1980:100). I bl.a. 3 kap. 16 § taxeringslagen

(1990:324) och 78 § 2 mom. uppbördslagen 1953:272) finns bestämmelser om att

uppgifter som myndigheter förfogar över och som behövs för beskattning på

skattemyndighetens begäran skall tillhandahållas denna. Skattemyndigheterna kan

därigenom få tillgång till sekretessbelagda uppgifter hos andra myndigheter.

Någon ändring i alkohollagen behövs därför inte för att uppgifterna skall få

lämnas ut.

4.2..5Uppgifter från länsarbetsnämnderna

Regeringens förslag: Uppgifter om beslut om arbetsmarknadspolitiska åtgärder i

form av rekryterings-, vikariats- och utbildningsstöd, lönebidrag och starta-

eget-bidrag, utbetalt belopp och datum för utbetalningen skall få registreras i

det centrala skatteregistret. Länsarbetsnämnderna skall få lämna ut uppgifterna

på medium för automatisk databehandling.

 Riksskatteverkets förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna fråga tillstyrker

eller har inte något att erinra mot förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) verkar genom

länsarbetsnämnderna som administrerar olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder.

Bland dessa kan nämnas rekryteringsstöd, vikariatsstöd, utbildningsstöd,

lönebidrag och starta-eget-bidrag.

 Bestämmelser om rekryterings-, vikariats- och utbildningsstöd finns i

förordningen (1986:414) om rekryteringsstöd. Rekryteringsstöd innebär att

arbetsgivare som anställer en arbetslös kan få ett ekonomiskt bidrag.

Vikariatsstöd och utbildningsstöd lämnas till arbetsgivare som anställer en

utbildningsvikarie för den ordinarie anställde som med lön deltar i av

arbetsgivaren anordnad fortbildning eller är ledig för att starta egen

verksamhet. Bestämmelserna om vikariats- och utbildningsstöd har fr.o.m. den 1

januari 1997 ersatt tidigare regler om utbildningsvikariat, som innebar att

arbetsgivaren i stället för ett bidrag fick avdrag från de redovisade

arbetsgivaravgifterna i företagets uppbördsdeklarationer. Lönebidrag ges till

arbetsgivare som anställer handikappade personer. Dessa stöd utgår med viss del

av lönesumman för personer som stödet avser. Summan av dessa bidrag uppgick

enligt AMS till cirka två miljarder kronor under år 1995. Starta-eget-bidrag

kan, efter beslut av länsarbetsnämnden, utgå till personer som har för avsikt

att starta någon form av näringsverksamhet.

 I skattemyndigheternas kontrollarbete har uppmärksammats att vissa

arbetsgivare som erhållit stöd inte redovisar och betalar de arbetsgivaravgifter

och den innehållna A-skatt som belöper på de lönebelopp för vilka bidrag

utbetalats. Samtidigt har uppmärksammats att arbetsgivare inte har lämnat

kontrolluppgifter, vilket resulterar i att de anställda över huvud taget inte

beskattas för inkomsten. Ett skattekontor i Stockholms län har efter manuellt

urval kontrollerat ett tiotal arbetsgivare. Denna kontroll resulterade dels i

krav på arbetsgivaravgifter och innehållen A-skatt om cirka en miljon kronor och

dels i höjd inkomsttaxering avseende de anställda om cirka 700 000 kr.

 Länsarbetsnämnderna lämnar i dag kontrolluppgifter till skattemyndigheten om

utbetalda bidragsbelopp. För att kontinuerligt kunna följa upp att arbetsgivare

som erhållit olika former av stöd faktiskt fullgör sina skyldigheter vad gäller

registrering samt redovisning och betalning behöver skattemyndigheten löpande få

hämta in uppgifter om stöd som beviljats. Syftet är att se till att

mervärdesskatt, arbetsgivaravgifter och preliminär skatt betalas i rätt tid och

ordning. Skatteförvaltningen får också möjlighet att erbjuda företagen

information och service i fråga om de regler som gäller.

 Det är enligt regeringens mening angeläget att den som uppbär bidrag från det

allmänna fullgör sina skyldigheter gentemot skatteförvaltningen. Genom de

kontroller som kan göras om uppgifterna registreras i det centrala

skatteregistret möjliggörs en förbättrad kontroll av stöd och bidrag till

framför allt företag och arbetsgivare men också gentemot enskilda personer. Den

förbättrade kontrollen kan även säkerställa att syfte och villkor som gäller för

bidrag vilka betalas ut av länsarbetsnämnderna uppfylls i ökad utsträckning.

Regeringen anser mot bakgrund av det angivna att uppgifter om stöd som utgått

till företag och uppgifter om starta-eget-bidrag skall få registreras i det

centrala skatteregistret.

 När det gäller frågan om vilka uppgifter som behövs för beskatt-

ningsverksamheten är till att börja med uppgiften om vilka företag som erhållit

stöd nödvändiga. Denna uppgift kan användas vid framför allt

registreringskontroll eftersom den är ett tecken på att verksamhet drivs. Även

vilken typ av bidrag som beviljats, utbetalda belopp och när bidrag utbetalats

behövs. Rekryterings-, vikariats- och utbildningsstöd samt lönebidrag är stöd

som utgår för anställda i företaget, vilket innebär att företaget skall vara

registrerat som arbetsgivare. Uppgift om utbetalda bidrag kan användas för

avstämning mot arbetsgivaravgifter som redovisats till skattemyndigheten. Datum

för utbetalning av bidrag är av betydelse när det gäller att avgöra när

redovisning av arbetsgivaravgifter skall göras. Datum för beslut och utbetalning

av starta-eget-bidrag har betydelse när det gäller frågan om vid vilken tidpunkt

verksamhet kan ha startat. Ifrågavarande uppgifter omfattas inte av någon

sekretess och kan inte heller anses integritetskänsliga. Bestämmelser om att

dessa uppgifter skall få registreras i det centrala skatteregistret föreslås tas

in i en ny punkt 27 i 7 § skatteregisterlagen.

 Länsarbetsnämnden för med stöd av lagen (1994:459) om arbetsför-

medlingsregister register över utbetalda bidrag m.m. I 17 § denna lag regleras

utlämnandet av uppgifter från registren. Bestämmelser om att länsarbetsnämnderna

får lämna ut uppgifterna till Riksskatteverket och skattemyndigheterna skall

därför tas in i nämnda paragraf.

4.2.6 Uppgifter från Generaltullstyrelsen och tullmyndigheterna

Regeringens förslag: Uppgifter om debiterad mervärdesskatt vid import,

exportvärden och antal export- och importtillfällen samt den period som

uppgifterna avser skall, i fråga om företag som handlar med tredje land, få

registreras i det centrala skatteregistret.

 Riksskatteverkets förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna fråga tillstyrker

eller har inte något att erinra mot förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Sveriges medlemskap i EU har medfört att

beskattningen av varor som förs in från andra EU-länder har flyttats från

tullmyndigheterna till skattemyndigheterna. Vid import från länder utanför EU

(tredje land) hanterar dock fortfarande tullmyndigheterna tulldeklarationer och

fastställer tull m.m. Tullmyndigheterna debiterar även mervärdesskatt avseende

importen i dessa fall. Uppgifterna registreras i tulldatasystemet, vars innehåll

m.m. regleras i tullregisterlagen (1990:137).

 I deklarationen med redovisningen av mervärdesskatt som lämnas till

skattemyndigheten medges, enligt de allmänna reglerna för avdragsrätt, avdrag

för den mervärdesskatt som påförts vid importen. I deklarationen redovisas också

hur stor exportomsättningen varit under perioden. Vid handel med andra länder

inom EU skall värdet av varuleverenser till EU och varuförvärv från EU redovisas

i deklarationen. De uppgifter avseende affärstransaktioner med EU-länder som

finns i de deklarationer som kommer in till skattemyndigheten utgör underlag för

kontroll. De uppgifter som finns i tulldatasystemet har dock skattemyndigheten

inte direkt åtkomst till, varför de inte utan särskild begäran kan användas som

underlag vid kontroll. Riksskatteverket anser att skattemyndigheternas kontroll

av företag som handlar med tredje land skall vara likvärdig med den kontroll som

görs av företag som handlar inom EU.

 Uppgifter om debiterad mervärdesskatt avseende import kan utgöra underlag för

kontroll av att företaget fullgör sin registrerings- och redovisningsskyldighet

till skattemyndigheten. Som exempel kan nämnas ett företag som av Tullverket

debiterats mervärdesskatt avseende import med 100 000 kr och som i

mervärdesskatteredovisningen avseende samma period endast yrkat avdrag för

ingående mervärdesskatt med 50 000 kr. Differensen kan tyda på att företaget har

 krympt verksamheten eller att det har felperiodiseringar i sin bokföring. Om

den ingående mervärdesskatten avseende föregående eller efterföljande period

inte överstiger 100 000 kr tyder detta i ännu högre grad på att redovisningen

har krympts . I ett annat fall kan en inlämnad redovisning utvisande ett

ovanligt stort belopp att återfå direkt få sin förklaring genom att skatte-

myndigheten av de uppgifter som finns tillgängliga ser att en import skett under

perioden.

 Vidare kan uppgifter om att någon importerar eller exporterar i viss

omfattning utgöra indikationer på att näringsverksamhet bedrivs. För att kunna

se vilken omfattning verksamheten har är information om antalet export- och

importtillfällen betydelsefulla. Vid import gäller vidare särskilda regler för

avdragsrättens inträde för den mervärdesskatt som debiterats i tullräkning.

Skatten är avdragsgill tidigast under den period som företaget mottagit

tullräkningen. Uppgifter om import kan då utgöra underlag för att kontrollera

att dessa regler efterlevs.

 Med hänsyn till det behov för beskattningsverksamheten som finns av

uppgifterna anser regeringen att dessa bör få registreras i det centrala

skatteregistret. Bestämmelser om detta bör tas in i en ny punkt 28 i 7 §

skatteregisterlagen.

 Ifrågavarande uppgifter omfattas av sekretess enligt 9 kap. 1 § sekre-

tesslagen. Någon särskild reglering av att uppgifterna får lämnas ut till

Riksskatteverket och skattemyndigheterna behövs emellertid inte. Enligt 118 §

tullagen (1994:1550) skall tullmyndigheterna på begäran tillhandahålla bl.a.

Riksskatteverket och skattemyndigheterna uppgifter som förekommer hos

tullmyndigheterna och som rör import eller export av varor.

4.2.7 Uppgifter från Riksförsäkringsverket

Regeringens förslag: Uppgifter om försäkring mot kostnader för sjuklön samt

uppgift om datum för anmäld sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete

skall få hämtas in från Riksförsäkringsverket på medium för automatisk

databehandling och registreras i det centrala skatteregistret.

 Riksskatteverkets förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna fråga tillstyrker

eller har inte något att erinra mot förslaget. Riksförsäkringsverket, som i

övrigt ställer sig positivt till förslaget, har anfört att det skulle vara en

fördel att låta de nya utlämnandereglerna träda i kraft när den nya

registerlagstiftningen på socialförsäkringsområdet träder i kraft.

 Skälen för regeringens förslag: I dag är arbetsgivare skyldiga att betala

sjuklön under en anställds första 28 sjukdagar. Arbetsgivare kan enligt lagen

(1991:1047) om sjuklön hos försäkringskassan försäkra sig mot kostnader för

sjuklön till anställda. Försäkringen omfattar företag med en lönesumma om högst

130 basbelopp. Försäkringen omfattar i dag cirka 8 000 arbetsgivare.

 Riksskatteverket har föreslagit att arbetsgivarens organisations- eller

personnummer, beräknad lönesumma för kommande år, datum från vilken tidpunkt

försäkringen gäller och datum för ändrad lönesumma skall få registreras i det

centrala skatteregistret.

 Uppgift om att ett företag har tecknat företagarförsäkring kan användas vid

urval för registreringskontroll. Har företaget en företagarförsäkring tyder det

på att det har anställda och bör vara registrerat som arbetsgivare. Genom

urvalskontroller kan skattemyndigheten hitta företag som har en

företagarförsäkring men som inte är registrerade som arbetsgivare. Om företaget

är registrerat som arbetsgivare kan uppgift om beräknad lönesumma för

försäkringen jämföras med den beräknade lönesumma som angetts i deklarationen

eller på kontrolluppgifter. En större differens som innebär att företaget lämnat

högre löneuppgifter till försäkringskassan än till skattemyndigheten kan vara

ett skäl att inleda en utredning.

Sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete

Den som är försäkrad och inskriven hos allmän försäkringskassa har enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring rätt till sjukpenning om hans eller hennes

sjukpenninggrundande inkomst uppgår till minst 6 000 kr. Sjukpenninggrundande

inkomst är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att

tills vidare få för eget arbete, antingen som arbetstagare (inkomst av

anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Med inkomst

av annat förvärvsarbete avses bl.a. inkomst av näringsverksamhet. En

egenföretagare anmäler således inkomst av annat förvärvsarbete till

försäkringskassan för att få sjukpenning om han blir sjuk.

 Har en person anmält till försäkringskassan att han har sjukpenninggrundande

inkomst av annat förvärvsarbete indikerar det att personen bedriver

näringsverksamhet. Uppgift om datum för registrering av sådan inkomst kan

användas vid jämförelse med förekomsten av debiterad skatt, anmälan om

registrering för mervärdesskatt och eventuell arbetsgivarregistrering. I det

fall uppgifter om registrering saknas går ärendet vidare för utredning.

 För denna kontroll behöver skattemyndigheten uppgifter om egenföretagarens

personnummer och datum för anmäld sjukpenninggrundande inkomst av annat

förvärvsarbete. Uppgifterna är i dag tillgängliga för skattemyndigheten i

taxeringsarbetet, dvs. efter inkomstårets slut. Riksförsäkringsverket lämnar

uppgifterna på medium för automatisk databehandling och de används vid

skattemyndighetens arbete med skönstaxeringar. Om uppgifterna i stället togs in

under inkomståret skulle det vara möjligt att i ett tidigt skede fånga upp

företagare som inte anmält sig för registrering och eventuellt åsätta dem en

debitering av preliminär skatt. Enligt regeringens bedömning kan det

förhållandet att uppgifterna även hämtas in under beskattningsåret inte anses

utgöra ett sådant intrång i den personliga integriteten att hinder mot

inhämtandet föreligger. Regeringen föreslår därför att uppgifterna får

registreras i det centrala skatteregistret. Bestämmelser om detta tas in i en ny

punkt 29 i 7 § skatteregisterlagen.

Utlämnande av uppgifterna

Riksförsäkringsverket för i dag register med ifrågavarande uppgifter med stöd

av olika tillstånd från Datainspektionen. Tillstånden är tidsbegränsade till den

31 december 1997 och avses ersättas med författningsreglering.

Riksförsäkringsverket har påpekat att det är lämpligt att avvakta med

regleringen av utlämnandet tills dess att författningsregleringen av registren

är beslutad. Regeringen delar denna bedömning.

4.2.8 Bevakningsmarkering

Regeringens förslag: En bevakningsmarkering skall få tas in i det centrala

skatteregistret.

 Riksskatteverkets förslag överensstämmer delvis med regeringens.

Riksskatteverket har föreslagit att det även bör vara möjligt att skriva och

spara en kortfattad beskrivning av syftet med markeringen.

 Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig i denna

fråga tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Företagens

uppgiftslämnardelegation (FUD), Industriförbundet, Företagarnas riksförbund och

Svenska Arbetsgivareföreningen avstryrker dock förslaget. FUD är särskilt

kritisk till att bevakningsmarkeringar med fri text får föras in i registret

eftersom det innebär en alldeles oreglerad utvidgning av innehållet i registret.

 Skälen för regeringens förslag: I samband med bl.a. urval av kontrollobjekt

avses en bevakningsmarkering i vissa fall registreras på de företag som valts ut

(uppfyller urvalskriterierna). Bevakningsmarkering skall vara knuten till ett

visst företag och innebär att företaget automatiskt genereras som en urvalsträff

inom den tid som anges när markeringen registreras. Markeringen kommer inte att

sättas dit automatiskt utan först sedan en handläggare gjort en bedömning av

förhållandena i ärendet. En markering kan föras in i skatteregistret t.ex. om

ett företag fått sin F-skattesedel återkallad och skattemyndigheten vill

kontrollera att företaget inte fortsätter att åberopa den trots att den är

återkallad. Bevakningsmarkeringen kan t.ex. innebära att företaget några månader

senare genererar en urvalsträff. Ett system med bevakningsmarkeringar kan enligt

regeringens mening på ett enkelt sätt effektivisera skattemyndigheternas

kontrollarbete. Enligt regeringens bedömning kan en sådan markering inte anses

leda till otillbörligt intrång i de registrerades personliga integritet.

 Enligt 7 § 6 skatteregisterlagen får de administativa och tekniska uppgifter

som behövs för beskattningen registreras. Med administrativa uppgifter förstås

bl.a. sådana uppgifter som i första hand hänför sig till myndighetens verksamhet

och inte till den skattskyldige. Hit hör bl.a. uppgifter om planerad och

verkställd behandling av ett ärende men också uppgifter om sådan klassificering

av de skattskyldiga som sker för verksamheten (prop. 1997/80:146 s. 45).

Bevakningsmarkeringarna i sig kommer inte att innehålla några subjektiva

bedömningar utan innebär endast att en granskning av den skattskyldige planeras.

Enligt vår mening innebär markeringen inte att registret tillförs någon ny typ

av uppgift. Markeringen utgör enligt regeringens bedömning en sådan admini-

strativ uppgift som avses i 7 § 6 skatteregisterlagen. Någon ändring i

skatteregisterlagen behövs därför inte.

 Riksskatteverket har föreslagit att bevakningsmarkeringarna skall kunna

kompletteras med en beskrivning av syftet med markeringen. Regeringen har

förståelse för att en sådan text skulle innebära att arbetet underlättas

väsentligt. Fri text i det centrala skatteregistret skulle emellertid, som också

påtalats av FUD, innebära att vilka uppgifter som helst skulle kunna föras in i

registret. Genom ändringar i skatteregisterlagen som trädde i kraft den 1

januari 1995 (prop. 1994/95:93, bet. 1994/95:SkU15, rskr. 1994/95:158) har

införts en möjlighet att ha s.k. elektroniska akter i de regionala

skatteregistren. I dessa akter får finnas både handlingar som upprättats i

elektronisk form och handlingar som scannats in. Detta innebär att fri text kan

tas in i akterna. För att tillgodose skyddet för den enskildes personliga

integritet är åtkomsten till uppgifterna starkt begränsad och det är inte heller

möjligt att söka på uppgifter i handlingarna i registret. Dessa begränsningar

finns inte såvitt gäller det centrala skatteregistret. Enligt regeringens mening

bör därför en möjlighet att införa fri text i det centrala skatteregistret inte

införas. Skattemyndigheterna får i stället på annat sätt tillgodose de behov som

finns av att enkelt kunna ta fram vad markeringen avser.

4.2.9 Uppgifter från Rikspolisstyrelsen m.m.

Regeringens bedömning: Uppgifter om misstanke om brott, domar i brottmål och

uppgifter från skattemyndigheternas diarier rörande anmälningar om misstänkta

brott, företrädaransvar och anmälan avseende auktoriserade eller godkända

revisorer skall inte få registreras i det centrala skatteregistret.

 Riksskatteverket har föreslagit att uppgifter om misstanke om brott, domar i

brottmål och uppgifter från skattemyndigheternas diarier rörande anmälningar om

misstänkta brott, företrädaransvar och anmälan avseende auktoriserade eller

godkända revisorer skall få hämtas in och registreras i det centrala

skatteregistret.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har avstyrkt förslaget.

 Skälen för regeringens bedömning: Riksskatteverkets föreslag om att även

uppgifter om misstanke om brott, domar i brottmål och uppgifter från

skattemyndigheternas diarier rörande anmälningar om misstänkta brott m.m. skall

få hämtas in och registreras i det centrala skatteregistret har kritiserats av

flertalet remissinstanser. Remissinstanserna har fram-hållit bl.a. att det är

fråga om mycket integritetskänsliga uppgifter som i dag inte är tillgängliga för

vare sig åklagare eller domstolar, trots att de har ett omedelbart behov av

uppgifterna i sitt arbete. Några överväganden rörande det principiellt lämpliga

i att registrera uppgifter om brott och brottsmisstanke i det centrala

skatteregistret har inte redovisats.

 Enligt regeringens mening måste de risker från integitetssynpunkt som

registreringen av de aktuella uppgifterna kan medföra noga övervägas innan

ställning kan tas till om uppgifterna skall få registreras i det centrala

skatteregistret. Några sådana överväganden har inte redovisats i promemorian.

Regeringen delar därför remissinstansernas bedömning att det inte går att ta

ställning till Riksskatteverkets förslag i dessa delar. Något förslag i denna

del läggs därför inte fram.

4.3 Terminalåtkomst

4.3.1 Åtkomst till de nya uppgifterna

Regeringens förslag: Samtliga skattemyndigheter skall få ha terminalåtkomst till

de uppgifter som skall hämtas in från Patent- och registreringsverket. I fråga

om övriga uppgifter skall en skattemyndighet endast ha terminalåtkomst till

uppgifterna i den mån de avser en skattskyldig som beskattas i länet.

 Riksskatteverkets förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker eller har inte något

att erinra mot förslaget. Företagens uppgiftslämnardelegation,

Industriförbundet, Företagarnas riksförbund och Svenska Arbetsgivareföreningen

avstyrker förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Frågan om terminalåtkomst till uppgifter i det

centrala skatteregistret regleras i 10 § skatteregisterlagen. Samtliga

skattemyndigheter får ha terminalåtkomst till vissa basuppgifter i det centrala

skatteregistret, s.k. riksåtkomst. Till det stora flertalet uppgifter i

registret får terminalåtkomst emellertid finnas endast i den mån uppgifterna

hänför sig till länet eller rör skattskyldig som beskattas i länet.

 När det gäller de uppgifter som föreslås få hämtas in från Patent- och

registreringsverket har samtliga skattemyndigheter behov av att få tillgång till

uppgifterna. Uppgifterna kan inte anses integritetskänsliga och

skattemyndigheterna har redan i dag tillgång till samtliga dessa uppgifter.

Enligt regeringens mening bör därför uppgifterna omfattas av riksåtkomst.

Åtkomsten till övriga uppgifter som föreslås få registreras i skatteregistret

bör däremot i likhet med flertalet av de uppgifter som nu finns i

skatteregistret vara begränsad till skattemyndigheten i det län som har att

handlägga ärendet.

4.3.2 Åtkomst till uppgifter som behövs för revision

Regeringens förslag: Skattemyndigheten skall få möjlighet att vid och inför

revision ha terminalåtkomst till uppgifter om ett företags delägare som är

bosatt i annat län än det där det reviderade företaget beskattas. Regeringen

skall få föreskriva om vilka uppgifter som skall omfattas av terminalåtkomsten.

 Riksskatteverkets förslag överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker eller har inte något

att erinra mot förslaget. Företagens uppgiftslämnardelegation,

Industriförbundet, Företagarnas riksförbund och Svenska Arbetsgivareföreningen

avstyrker förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Skattemyndigheterna får, som nämnts i avsnitt

4.3.1, ha terminalåtkomst till flertalet av de uppgifter som finns i registret

endast i den mån de rör skattskyldiga som beskattas i länet.

 Inför revision av ett företag har revisorn behov av att kunna granska även

bolagets delägare, i syfte att undersöka eventuella transaktioner mellan bolaget

och dess delägare. Om delägarna är bosatta i ett annat län än det där bolaget

har sitt säte har revisorn inte terminalåtkomst till samtliga uppgifter om

bolagets delägare. Revisorn måste då kontakta skattemyndigheten i det andra

länet och be personal ta fram uppgifterna om delägaren och skicka över dessa på

papper.

 Det är av vikt att skattemyndigheterna har ett informationsstöd som medger en

effektiv kontroll och som gör det möjligt att upptäcka brister i

uppgiftslämnandet med en rimlig arbetsinsats. Genom att utöka terminalåtkomsten

vid revisioner till att omfatta även delägare som är bosatt i annat län än det

där bolaget beskattas kan arbetet med revisioner underlättas. Begränsningen i

åtkomsten kan utnyttjas av näringsidkare som har för avsikt att missbruka

systemet.

 Skatteförvaltningens ADB-system har ett behörighetssystem som utnyttjas på så

sätt att man begränsar åtkomsten till uppgifterna i registret till endast de

tjänstemän som har behov av uppgifterna. Regeringen anser att något hinder från

integritetssynpunkt inte kan anses föreligga mot att tillåta revisorer att få

terminalåtkomst även till uppgifter om ett bolags delägare som är bosatt i annat

län. Med hänsyn härtill och det behov av uppgifterna som revisorerna har anser

regeringen att terminalåtkomsten kan utökas när det behövs för revisioner. Vilka

uppgifter som skall omfattas bör överlämnas till regeringen att bestämma. För-

slaget föranleder ändringar i 10 § skatteregisterlagen.

4.4 Gallring

Regeringens förslag: Uppgifter om företagsledare i fåmansföretag samt de

uppgifter som avses hämtas från Patent- och registreringsverket skall gallras

enligt vanliga regler. Övriga uppgifter skall gallras när två år gått efter

utgången av det år då de registrerades.

 Riksskatteverkets förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker eller har inte något

att erinra mot förslaget. Datainspektionen, Företagens uppgiftslämnardelegation,

Industriförbundet, Företagarnas riksförbund och Svenska Arbetsgivareföreningen

avstyrker förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt 19 § skatteregisterlagen skall

flertalet av uppgifterna i det centrala skatteregistret som hänför sig till

viss beskattningsperiod gallras när sju år gått från utgången av det kalenderår

under vilket perioden gått ut. Uppgifter om styrelseledamöter, verkställande

direktör, m.m. som skall hämtas in från Patent- och registreringsverket samt

uppgifter om företagsledare i fåmansföretag bör enligt regeringens mening

gallras efter samma tid som gäller för övriga uppgifter i registret, t.ex.

uppgift om delägare i fåmansföretag. Uppgifterna kan enligt regeringens mening

inte anses vara av sådan art att det finns skäl att ha kortare gallringstid.

 När det gäller övriga uppgifter som föreslås få registreras i det centrala

skatteregistret finns det enligt regeringens mening skäl att ha en kortare

gallringstid. Riksskatteverket har föreslagit att uppgifter om trafiktillstånd

och biluthyrningstillstånd skall gallras efter sju år. Regeringen anser

emellertid att dessa tillstånd bör behandlas på samma sätt som tillstånd enligt

alkohollagen. Riksskatteverket har i sin framställning anfört att

skattemyndigheterna har behov av att ha tillgång till de uppgifter som gäller

aktuellt år samt de två föregående åren. Uppgifter för tid som inte avser

aktuellt år kan behövas om förhållandena ändras, t.ex. kan nya avstämningar

behöva göras om en arbetsgivare kommer in med en ändrad kontrolluppgift. I

likhet med Riksskatteverket anser regeringen att det inte kan finnas behov av

att ha uppgifterna i registret mer än två år utöver innevarande år. Bestämmelser

om detta bör tas in i 19 § skatteregisterlagen.

 22

5 Vissa justeringar i bestämmelserna om

beskattning av sjömän

Regeringens förslag: Bestämmelserna om sjöinkomst förtydligas så att det klart

framgår att med sjöinkomst avses inkomst från anställning ombord på svenskt

handelsfartyg med en bruttodräktighet av minst 100 som huvudsakligen används i

närfart eller fjärrfart samt att skattelättnaderna beräknas med utgångspunkt i

det fartområde där fartyget huvudsakligen används.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt riksdagens beslut (prop. 1995/96:227,

bet. 1996/97:SkU3, rskr. 1996/97:66) upphör lagen (1958:295) om sjömansskatt att

gälla vid utgången av 1997. Sjömännen kommer därefter att beskattas enligt be-

stämmelser i kommunalskattelagen (1928:370), KL, och lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt, SIL.

 Enligt nuvarande bestämmelser i sjömansskattelagen erläggs sjömansskatt av

sjöman för inkomst ombord på svenskt handelsfartyg med en bruttodräktighet av

minst 100, som huvudsakligast nyttjas i närfart eller fjärrfart. Sjömansskatt

skall däremot inte erläggas av sjöman ombord på svenskt handelsfartyg som går i

s.k. inre fart, dvs. fart inom landet huvudsakligen i hamnar eller på floder,

kanaler eller insjöar eller inomskärs vid kusterna eller i Kalmarsund.

 Sjömansskatt betalas enligt olika tabeller beroende på om inkomsten kommer

från anställning ombord på fartyg som går i närfart eller i fjärrfart. Det

åligger Sjömansskattenämnden att lämna besked om på vilka fartyg de anställda

skall betala sjömansskatt och enligt vilken tabell skatten skall beräknas, dvs.

om sjömansskatten för fartygets ombordanställda skall beräknas för närfart eller

för fjärrfart. Dessa s.k. klassificeringsbeslut skall för varje år tas in i

Riksskatteverkets författningssamling. Till ledning för klassificeringen skall

redare före den 1 oktober varje år lämna uppgift - redaruppgift - om bl.a. den

fart som fartygen är avsedda att användas i.

 Ett och samma fartyg kan under ett år gå i både fjärrfart, närfart och inre

fart. För att t.ex. inte olika skattetabeller skall vara tillämpliga på ett och

samma fartyg beroende på i vilken fart det vid viss tidpunkt går i, används vid

klassificeringen av fartyg ett huvudsaklighetskriterium. För att sjömansskatt

över huvud taget skall erläggas för inkomst av anställning ombord på fartyget

skall fartyget huvudsakligast nyttjas i närfart eller fjärrfart. Ett fartyg

skall vidare anses gå i fjärrfart, om det huvudsakligast används i sådan fart.

Används fartyget för inre fart är, som sagts tidigare, sjömansskattelagens

bestämmelser normalt inte tillämpliga.

 Enligt de bestämmelser i KL som börjar gälla från och med år 1998 skall

skattskyldig som uppburit sjöinkomst medges sjöinkomstavdrag med 34 000 kr vid

anställning på ett svenskt handelsfartyg som går i närfart och med 35 000 kr, om

fartyget går i fjärrfart (49 § KL). Den som uppburit sjöinkomst skall vidare

medges skattereduktion med 8 000 kr om fartyget går i närfart och med 13 000 kr

om fartyget går i fjärrfart (2 § 4 mom. uppbördslagen [1953:272]). Om sjöinkomst

uppburits under del av ett år skall sjöinkomstavdraget och skattereduktionen

proportioneras och beräknas utifrån det antal dagar av hela året som sjöinkomst

uppburits (en trehundrasextiofemtedel av resp. belopp för varje dag).

 Vad som avses med sjöinkomst anges i punkt 1 av anvisningarna till 49 § KL.

Där sägs bl.a. att som sjöinkomst räknas inkomst av lön m.m. till den som anses

som sjöman enligt sjömanslagen (1973:282), om denne är anställd i redarens

tjänst ombord på svenskt handelsfartyg. I anvisningarna till 49 § KL anges

vidare vad som avses med anställning på svenskt handelsfartyg och vad som skall

likställas med sådan anställning (punkt 2) samt vad som menas med inre fart,

närfart och fjärrfart (punkt 3). Bestämmelser om klassificering och om

skyldighet att lämna redaruppgifter finns i punkt 4 av anvisningarna till 49 §

KL. Där sägs också att Riksskatteverket skall lämna besked om bl.a. vilket

fartområde fartyget går i.

 I KL och flera andra författningar finns bestämmelser som är tillämpliga på

skattskyldig som uppbär sådan sjöinkomst som avses i punkt 1 av anvisningarna

till 49 § KL eller är sådan arbetstagare som avses i anvisningspunkten, dvs.

ombordanställda på svenskt handelsfartyg. T.ex. gäller bestämmelsen om att

förmån av fri resa till och från fartyg inte skall tas upp till beskattning

sådan arbetstagaren som avses i punkt 1 av anvisningarna till 49 § (punkt 7 av

anvisningarna till 32 § KL). Definitionen av sjöinkomst och av arbetstagare som

uppbär sjöinkomst har således betydelse för tillämpningen av dessa bestämmelser.

 Upphävandet av sjömansskattelagen har inneburit att en stor del av

bestämmelserna i den lagen har förts över till KL med sakligt oförändrat

innehåll. En grundtanke har därvid varit att reglerna om klassificering av

fartyg och om fartområden skall ha samma betydelse för tillämpningen av

bestämmelserna om bl.a. sjöinkomst som de har för sjömansskatten enligt

sjömansskattelagens bestämmelser. T.ex. bör som sjöinkomst endast räknas inkomst

av anställning ombord på svenskt handelsfartyg med viss storlek som

huvudsakligen används i närfart eller fjärrfart.

 Utformningen av bestämmelserna i KL som träder i kraft vid årskiftet har

uppfattats som otydliga på dessa punkter. Vi föreslår därför ett förtydligande

av punkt 1 av anvisningarna till 49 § KL. Det bör vidare i punkt 4 av

anvisningarna göras ett förtydligande om att ett fartyg som används i både

närfart och fjärrfart skall anses gå i fjärrfart, om det huvudsakligen går i

sådan fart. En justering behöver också göras beträffande skyldigheten att lämna

redaruppgifter.

 23

6 Ställande av säkerhet för harmoniserade

punktskatter

Regeringens förslag: Upplagshavare skall ställa säkerhet för betalning av skatt

i samband med tillverkning, bearbetning och lagring. Storleken av säkerheten

skall framgå av lag. Detsamma skall gälla de säkerheter som upplagshavare,

registrerade varumottagare och skatterepresentanter enligt nuvarande

bestämmelser är skyldiga att ställa.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt bestämmelser i lagen om skatt på energi

(1994:1776), lagen om alkoholskatt (1994:1564) och lagen (1994:1563) om

tobaksskatt skall upplagshavare ställa säkerhet för betalning av skatt i samband

med transport av obeskattade varor. Beskattningsmyndigheten får bestämma att

upplagshavare även skall ställa säkerhet för betalning av skatt i samband med

tillverkning, bearbetning eller lagring samt, vad gäller lagen om skatt på

energi, även återförsäljning eller för- brukning av metan. Dessa bestämmelser

grundar sig på artiklarna 13 och 15 i rådets direktiv 92/12/EEG av den 25

februari 1992 om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav,

flyttning och övervakning av sådana varor (EGT nr L 076, 23.3.1992 s. 1, Celex

392L0012). Av bestämmelser i lagarna om skatt på energi, alkohol och tobak

följer att registrerade varumottagare och skatterepresentant skall ställa

säkerhet för betalning av skatt i enlighet med vad beskattningsmyndigheten

bestämmer. Bestämmelserna grundar sig på artiklarna 16 och 17 i rådets direktiv

92/12/EEG.

 Enligt nuvarande bestämmelser är det alltså beskattningsmyndigheten som

bestämmer om upplagshavare skall ställa säkerhet för betalning av skatt i

samband med tillverkning, bearbetning eller lagring. Det finns inga i lag

angivna omständigheter till ledning för beskattningsmyndighetens bedömning.

Enligt uppgift från Riksskatteverket kräver beskattningsmyndigheten att

upplagshavare ställer säkerhet i enlighet med vissa schablonbelopp. Beloppen

anses täcka både transport och lagring av obeskattade varor.

Beskattningsmyndigheten kräver alltså regelmässigt att upplagshavare skall

ställa säkerhet även för lagring av obeskattade varor.

 Enligt regeringens mening är det en brist att kraven på säkerhet i samband

med tillverkning m.m. inte utryckligen regleras i lag. För att öka

förutsebarheten bör det därför införas en generell skyldighet för upplagshavare

att ställa säkerhet även i dessa fall. Även hur stort belopp säkerheten skall

uppgå till bör regleras i lag. Av praktiska skäl bör säkerhetens storlek

beräknas enligt en schablonregel. För att undvika att upplagshavare avkrävs en

mer omfattande säkerhet än vad som kan anses nödvändigt i det enskilda fallet

bör beskattningmyndigheten ges möjlighet att sätta ned säkerhetsbelopp som

beräknats enligt schablon.

 Några av de instanser som har beretts tillfälle att yttra sig över lag-

förslagen efterlyser en bestämmelse i energiskattelagen som anger att det vid

beräkning av säkerhetsbelopp avseende tillverkning m.m. får bortses från

bränslen som beredskapslagras enligt lagen (1984:1049) om beredsskapslagring av

olja och kol. En bestämmelse av sådan innebörd har tagits in i 4 kap. 4 § tredje

stycket lagen om skatt på energi. Svenska Petroleum Institutet anser att man

även bör bortse från flygbränslen och bränslen som är avsedda för export

eftersom skatt inte skall tas ut i dessa fall.

 Syftet med att kräva säkerhet i samband med tillverkning m.m. är att

säkerställa att skatt betalas när bränsle försvunnit från skatteupplag genom

t.ex. stöld och dylikt. Regeringen anser därför inte att det finns skäl att

bortse från flygbränslen eller bränslen avsedda för export vid beräkning av

säkerhetsbelopp avseende tillverkning m.m.

 Svenska Fjärrvärmeföreningen anser mot bakgrund av sina medlemmars varierande

behov av att lagra bränslen att det vid sidan om möjligheten att få jämkning bör

införas ett maximibelopp för den säkerhet som skall ställas i samband med

tillverkning m.m. Regeringen anser att en sådan bestämmelse skulle kunna leda

till för låga säkerheter i vissa fall och att syftet med kravet på säkerhet

därför inte skulle uppnås.

 Både Vin & Sprit AB och Svenska Bryggareföreningen ifrågasätter om det behövs

krav på säkerhet i samband med tillverkning m.m. De anser nämligen att den

omfattande tillsyn som Alkoholinspektionen och andra myndigheter utövar över

alla med partihandelstillstånd gör att risken för stölder och annat

okontrollerat svinn är förhållandevis liten. Vin & Sprit AB anser vidare att det

föreslagna säkerhetsbeloppet är för högt. Regeringen anser att även om den

kontroll som främst Alkoholinspektionen utövar över alla med

partihandeltillstånd minskar risken för stölder m.m. så säkerställer inte

kontrollen att skatt betalas för varor som försvunnit från skatteupplag genom

stöld eller dylikt. När det gäller frågan om säkerhetens storlek utgör

möjligheten till jämkning en garanti för att upplagshavare inte avkrävs en mer

omfattande säkerhet för tillverkning m.m. än vad som kan anses nödvändigt i det

enskilda fallet.

 Svenska Bryggareföreningen har också synpunkter på att registrerade

varumottagare och skatterepresentanter föreslås kunna få sina säkerhetsbelopp

jämkade. Föreningen anser att nämnda aktörers situation kan jämföras med en

upplagshavare som transporterar obeskattade varor. Den säkerhet som

upplagshavare skall ställa för transporter av obeskattade varor omfattas inte av

bestämmelsen om jämkning, vilket enligt föreningen innebär en snedvridning av

konkurrensen.

 Registrerade varumottagares och skatterepresentanters hantering av

skattepliktiga varor är i princip begränsad till varor för vilka skattskyldighet

redan inträtt. Regeringen anser därför att risken för skattebortfall i samband

med att nämnda aktörer hanterar skattepliktiga varor är betydligt lägre än

motsvarande risk i samband med transporter av obeskattade varor. Det bör

dessutom nämnas att cirkulationsdirkektivet ger de enskilda medlemsstaterna

större utrymme att själva utforma kraven på säkerhet när det gäller

registrerade varumottagare och skatterepresentanter än vad som är fallet i fråga

om transporter av obeskattade varor. Mot bakgrund av nu angivna förhållanden

anser regeringen att det inte är lämpligt att låta bestämmelsen om jämkning även

omfatta den säkerhet som upplagshavare skall ställa i samband med transporter

av obeskattade varor.

 Risken för skattebortfall i samband med att upplagshavare förbrukar eller

återförsäljer metan får bedömas som förhållandevis liten. Någon generell

skyldighet att ställa säkerhet i dessa fall bör därför inte införas. Av samma

skäl kan den möjlighet som i dag finns för beskattningsmyndigheten att kräva att

säkerhet ställs i samband med återförsäljning eller förbrukning av metan slopas.

 Som framgått av redogörelsen ovan är upplagshavare skyldiga att ställa

säkerhet i samband med transport av obeskattade varor. Säkerheten skall i

princip omfatta all skatt på samtliga transporter. Det är dock inte möjligt av

praktiska skäl att kräva säkerhet för varje transport av obeskattade varor.

Beskattningsmyndigheten har inte heller krävt att säkerhet skall ställas för

varje enskild transport utan i stället beräknat säkerheten utifrån vissa

schablonbelopp. För att undanröja eventuella oklarheter bör det anges i lag

hur stor säkerhet som upplagshavarna skall ställa för transporterna och hur

denna skall beräknas. I enlighet med vad som tidigare sagts bör storleken av

säkerheten beräknas enligt en schablonregel.

 Vin & Sprit AB anser att säkerhetsbeloppet är för högt. Regeringen vill med

anledning därav påpeka att enligt cirkulationsdirektivet skall säkerheten för

transporter av obeskattade varor täcka de risker som är förknippade med sådana

transporter. Mot den bakgrunden kan den föreslagna nivån på säkerheten inte

anses för hög.

 För närvarande gäller att registrerade varumottagare och skatterepresentanter

skall ställa säkerhet i enlighet med vad beskattningsmyndigheten bestämmer. Även

i dessa fall bör det framgå av lagen hur stor säkerhet som skall ställas. En

bestämmelse av sådan innebörd bör därför införas. I likhet med de fall som

behandlats tidigare är det av praktiska skäl lämpligt att beräkna storleken av

säkerheten enligt en schablonregel. Grunderna för denna beräkning skall anges i

lag. Beskattningsmyndigheten bör ges möjlighet att sätta ned säkerhetsbelopp som

beräknats för registrerade varumottagare och skatterepresentanter.

 Regler om i vilken form säkerhet skall ställas bör framgå av tillämp-

ningsföreskrifter. I förordningarna till lagarna om skatt på alkohol, tobak och

energi har Riksskatteverket bemyndigats att meddela sådana föreskrifter om

ställande av säkerhet.

 Förslagen föranleder ändringar i 11, 13, 15 och 35 §§ lagen (1994:1563) om

tobaksskatt, 10, 12, 14 och 35 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt och 4 kap.

4, 6, och 8 §§ samt 12 kap 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Vidare

införs en ny bestämmelse i respektive lag. Ändringarna föreslås träda i kraft

den 1 juli 1997.

 24

7 Omorganisationen av exekutionsväsendet

Den 1 januari 1997 ändrades myndighetsindelningen inom exekutionsväsendet på det

sättet att det i stället för de dittillsvarande 24 kronofogdemyndigheterna, en i

varje län, bildades tio nya myndigheter. För de nya myndigheternas geografiska

verksamhetsområden valdes beteckningen region.

 Efter förslag av regeringen i 1997 års budgetproposition (prop. 1996/97:1,

utg. omr. 4) har ordet län i olika böjningsformer bytts ut mot region i

motsvarande böjningsform i de lagar där det även krävts andra ändringar med

anledning av omorganisationen. I budgetpropositionen påpekade regeringen att

sådant utbyte av ord behövde göras i ytterligare ett antal lagar, men gjorde

bedömningen att detta kunde anstå något. Regeringen lägger nu fram förslag till

återstående ändringar av detta slag. Förslagen gäller lagen (1845:50 s. 1) om

handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva, växellagen

(1932:130), checklagen (1932:131), lagen (1970:215) om arbetsgivares kvittnings-

rätt, aktiebolagslagen (1975:1385), lagen (1981:131) om kallelse på okända

borgenärer, skatteregisterlagen (1980:343), lagen (1987:667) om ekonomiska

föreningar, lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden, lagen

(1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning, bostadsrättslagen

(1991:614) och skuldsaneringslagen (1994:334).

8 Ekonomiska konsekvenser

Enligt regeringens mening torde förslagen om ändringar i skatteregisterlagen

komma att innebära att befintliga resurser för skattekontroll kan utnyttjas

effektivare. Förslagen medför däremot inte några beaktansvärda kostnader. De

kostnader som eventuellt kan uppkomma för registrering och inhämtande av

uppgifter får bestridas inom befintliga anslag.

 Föreslagna ändringar i lagarna om skatt på alkohol, tobak och energi samt i

lagen om beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från

land som är medlem i Europeiska unionen förväntas leda till endast en marginell

ökning av arbetsbelastningen för de allmänna förvaltningsdomstolarna.

 Övriga förslag innebär inte några ökade kostnader.

 25

9 Författningskommentar

9.1 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

7 §

I punkt 1 har införts bestämmelser om att uppgifter om företagsledare i

fåmansföretag skall få tas in i skatteregistret. Det är i första hand den

uppgift som den enskilde själv lämnar i deklarationer eller i en anmälan om

registrering för t.ex. mervärdesskatt som registreras. Även uppgift om

företagsledare som inte är bosatta i landet får registreras om uppgift om denne

har lämnats.

 I punkt 19 har tagits in en bestämmelse om att trafiktillstånd och

biluthyrningstillstånd skall få registreras i skatteregistret (se avsnitt

4.2.2).

 I fyra nya punkter, 25-28, har tagits in bestämmelser om vilka uppgifter från

Patent- och registrerigsverket (PRV), Alkohol-inspektionen, länsarbetsnämnderna

och Generaltullstyrelsen som skall få tas in i registret.

 Uppgifterna i punkt 25 skall hämtas från PRV. I fråga om styrelseledamöter,

verkställande direktör, revisor och firmatecknare får de identi-

fikationsuppgifter registreras som behövs. Även tidpunkten för när en ändring av

uppdraget ägt rum får registreras. En person som inte är bosatt här i landet kan

vara t.ex. styrelseledamot i ett bolag. Även dessa personer skall få registeras

med stöd av denna bestämmelse. Saknar personen i fråga personnummer får i

stället ett särskilt registreringsnummer registreras. Motiven till bestämmelsen

finns i avsnitt 4.2.3.

 Enligt alkohollagen (1994:1738) kan Alkoholinspektionen utfärda

tillverkningstillstånd, partihandelstillstånd och inköpstillstånd. Kommunerna

utfärdar tillstånd till servering av spritdrycker, vin och starköl.

Alkoholinspektionen registrerar dessa tillstånd. I punkt 26 har tagits in en

bestämmelse som innebär att dessa tillstånd skall få registreras i

skatteregistret. Även uppgift om omsättning som restauranger lämnar i de s.k.

restaurangrapporterna skall få registreras (se avsnitt 4.2.4).

 Punkt 27 omfattar uppgifter som hämtas från länsarbetsnämnderna (se avsnitt

4.2.5). De uppgifter som avses är olika stöd och bidrag som utbetalas till

arbetsgivare som anställer arbetslösa, t.ex. rekryteringsstöd, vikariatstöd och

lönebidrag. Även uppgifter om starta-eget-bidrag som en enskild fått skall få

registreras. Stöd som utgår till arbetsgivare kan variera. Om nya stödformer

införs kan det finnas skäl för att även dessa uppgifter skall få registreras. I

paragrafen regleras därför inte vilka stöd och bidrag som skall få registreras.

Innehållet begränsas i stället genom att länsarbetsnämnderna endast får lämna ut

vissa uppgifter.

 I punkt 28 har tagits in bestämmelser om vilka uppgifter från tullde-

klarationer som skall få registreras. Vid import från länder utanför EU

fastställer tullmyndigheterna tull m.m. samt debiterar mervärdesskatt.

10 §

Ändringen i andra stycket innebär att samtliga skattemyndigheter får ha

terminalåtkomst till de uppgifter från PRV som enligt 7 § punkt 25 skall tas in

i registret. Vidare skall revisorer inför och vid revision kunna få

terminalåtkomst till uppgifter om skattskyldiga i andra län. Detta för att

revisorer vid revision av ett företag även skall kunna få tillgång via terminal

till uppgifter om delägare som beskattas i annat län än företaget. Begränsningen

i terminalåtkomsten försvårar i annat fall utredningen. Det bör ankomma på

regeringen att närmare föreskriva om vilka uppgifter som en revisor skall få

tillgång till.

 Ändringen i fjärde stycket är föranledda av införandet av en ny myn-

dighetsindelning inom exekutionsväsendet (se avsnitt 7).

19 §

I ett nytt tredje stycke har tagits in bestämmelser om när de uppgifter som

hämtats in från Vägverket, Alkoholinspektionen, länsarbetsnämnderna och

Generaltullstyrelsen skall gallras. Uppgifter från PRV gallras enligt nuvarande

regler. Något skäl för att ha kortare gallringstid för dessa uppgifter finns

inte (se avsnitt 4.4).

9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1344) om

ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

7 §

I fråga om ändringarna i punkt 1 och 19 samt punkterna 25-28 se kommentaren

under avsnitt 9.1.

 Enligt lagen (1991:1047) om sjuklön kan en arbetsgivare hos försäkringskassan

försäkra sig mot kostnader för sjuklön till anställda, s.k. företagarförsäkring.

Bestämmelser om att uppgifter avseende företagarförsäkring skall få registreras

i skatteregistret har tagits in i en ny punkt 29. I denna punkt har även tagits

in en bestämmelse om att uppgift om sjukpenninggrundande inkomst får registreras

(se avsnitt 4.2.7). Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

19 §

Se kommentaren till 19 § under avsnitt 9.1.

9.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:459) om

arbetsförmedlingsregister

17 §

I paragrafen har tagits in en bestämmelse om att regeringen får föreskriva att

uppgifter om arbetsmarknadspolitiska åtgärder får lämnas ut till

Riksskatteverket och skattemyndigheterna på medium för automatisk

databehandling. Uppgifterna får användas för beskattningsändamål. De uppgifter

som avses är beslut om rekryterings-, vikariat- och utbildningsstöd samt

lönebidrag. Vidare avses uppgift om starta-eget-bidrag få lämnas ut. Även

utbetalade belopp och datum då beloppet utbetaldes skall få lämnas ut. Såväl

ändamålet för utlämnandet som vilka uppgifter som skall lämnas ut skall regleras

i förordning.

9.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1331) om

ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Anvisningar

till 49 §

punkt 1

Den föreslagna ändringen innebär ett förtydligande av vad som skall anses som

sjöinkomst. Ändringen har kommenterats i avsnitt 5.

punkt 4

Den föreslagna ändringen innebär ett förtydligande av att skyldigheten att lämna

redaruppgifter gäller för fartyg på vilka sjöinkomst uppbärs.

9.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1563) om

tobaksskatt

11 §

Ändringen i första stycket innebär att det anges i lag hur stor säkerhet som

upplagshavarna skall ställa för transporter och hur säkerheten skall beräknas.

I andra stycket införs dessutom en generell skyldighet för upplagshavare att

ställa säkerhet för betalning av skatten i samband med tillverkning, bearbetning

eller lagring.

 Frågor om godkännande av upplagshavare prövas av beskattningsmyndigheten på

särskild ansökan. För att bli godkänd som upplagshavare krävs att sökanden med

hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt är

lämplig som upplagshavare. I 12 § lagen om tobaksskatt föreskrivs att ett

godkännande av upplagshavare får återkallas om förutsättningarna för godkännande

inte längre finns. Ett godkännande får också återkallas om ställd säkerhet inte

längre är godtagbar.

 I lagrådsremissen uttalade regeringen att frågan om en säkerhet är godtagbar

bör prövas i samband med att beskattningsmyndigheten prövar en ansökan om god-

kännande av upplagshavare. Beskattningsmyndigheten skall alltså inte behöva

fatta något särskilt beslut om säkerhet. Eftersom en säkerhet som inte är

godtagbar utgör grund för återkallelse av godkännande som upplagshavare skall

självfallet inte ansökningar som är bristfälliga härvidlag bifallas. Det innebär

att om beskattningsmyndigheten vid prövningen av en ansökan om godkännande av

upplagshavare bedömer att säkerheten inte är godtagbar bör myndigheten avslå

ansökan eller i vart fall inte bifalla ansökan förrän en godtagbar säkerhet

ställts.

 Lagrådet har yttrat att den ovan beskrivna ordningen i och för sig förefaller

praktisk i många fall men har samtidigt påpekat att det varken av förevarande

paragraf eller av 9 §, som behandlar förutsättningarna för godkännande av

upplagshavare, kan utläsas någon skyldighet för den som ansöker om godkännande

som upplagshavare att redan i det ärendet ställa säkerhet. Med hänsyn till detta

anser Lagrådet att det inte synes finnas någon grund för beskattningsmyndigheten

att i alla lägen göra det till en förutsättning för beslut om godkännande att

säkerhet dessförinnan har ställts.

 Regeringen instämmer i vad Lagrådet yttrat. Det föreligger således inte något

generellt krav på ställande av säkerhet vid godkännande av upplagshavare. I

vilka lägen beskattningsmyndigheten bör kräva att säkerhet ställts får bedömas

med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet.

 När det gäller redan godkända upplagshavare kommer det däremot att bli

nödvändigt för beskattningsmyndigheten att fatta särskilda beslut om säkerhet.

Om dessa upplagshavare inte kan prestera en godtagbar säkerhet bör

beskattningsmyndigheten väcka frågan om återkallelse av godkännande som

upplagshavare.

13 §

Ändringen innebär att det införs en skyldighet för registrerade varumottagare

att ställa säkerhet för betalning av skatten på varor som de tar emot. Denna

skyldighet preciseras i paragrafen genom att det anges hur stor säkerhet som

skall ställas och hur denna skall beräknas.

 Beskattningsmyndigheten prövar ansökningar om registrering som varumottagare.

De bestämmelser som gäller vid återkallelse av godkännanden som upplagshavare

skall även tillämpas på registrerade varumottagare.

 Vad som sägs i kommentaren till 11 § om hur frågor om säkerhet bör hanteras av

beskattningsmyndigheten är även relevant när det gäller registrerade

varumottagare.

15 §

Ändringen innebär att det införs en skyldighet för skatterepresentanter att

ställa säkerhet för betalning av skatten på varor för vilka de är skattskyldiga.

Denna skyldighet preciseras i paragrafen genom att det anges hur stor säkerhet

som skall ställas och hur denna skall beräknas.

 En skatterepresentant skall godkännas av beskattningsmyndigheten. De

bestämmelser som gäller vid återkallelse av godkännanden som upplagshavare skall

även tillämpas på skatterepresentanter.

 Vad som sägs i kommentaren till 11 § om hur frågor om säkerhet bör hanteras av

beskattningsmyndigheten är även relevant när det gäller skatterepresentanter.

15 a §

I paragrafen regleras möjligheten att jämka säkerhetsbelopp. Med andra särskilda

omständigheter förstås vad gäller upplagshavare bl.a. förhållandena vid

skatteupplaget. Om t.ex. risken för stöld eller svinn bedöms som liten kan det

utgöra skäl för att jämka säkerhetsbeloppet. Jämkning bör även kunna komma i

fråga för upplagshavare som nästan enbart säljer varor som skall användas för

skattefria ändamål.

 Syftet med att kräva säkerhet för betalning av skatt i samband med

tillverkning m.m. är att säkerställa att skatt kan betalas för varor som

försvunnit från skatteupplaget genom stöld eller dylikt. Upplagshavare med goda

ekonomiska förhållanden bör därför kunna få säkerhetsbeloppet jämkat.

Bedömningen av en upplagshavares ekonomiska förhållanden bör koncentreras på om

upplagshavarens ekonomiska situation är sådan att det regelmässigt finns utrymme

för att betala skatt till följd av stölder m.m. Därvid bör man utgå ifrån vad

som är normalt för respektive bransch vad gäller stölder och dylikt.

35 §

Eftersom det införs en bestämmelse om jämkning av säkerhetsbelopp ändras punkt 3

så att lydelsen även täcker sådana beslut. Dessutom ändras punkt 4 på så sätt

att även beslut om återbetalning enligt 31 a § skall överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol.

9.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1564) om

alkoholskatt

10 §

Se kommentaren till 11 § tobaksskattelagen.

12 §

Se kommentaren till 13 § tobaksskattelagen.

14 §

Se kommentaren till 15 § tobaksskattelagen

14 a §

Se kommentaren till 15 a § tobaksskattelagen.

35 §

Se kommentaren till 35 § tobaksskattelagen.

9.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om

skatt på energi

4 kap. 4 §

För att samla samtliga bestämmelser om jämkning av säkerhetsbelopp i en paragraf

flyttas sista stycket till den nya paragrafen 4 kap. 8 a §. I övrigt se

kommentaren till 11 § tobaksskattelagen.

4 kap. 6 §

Se kommentaren till 13 § tobakskattelagen.

4 kap. 8 §

Se kommentaren till 15 § tobaksskattelagen.

4 kap 8 a §

Se kommentaren till 4 kap 4 § och 15 a § tobaksskattelagen.

12 kap 1 §

Eftersom det införs en bestämmelse om jämkning av säkerhetsbelopp ändras punkt 5

så att lydelsen även täcker sådana beslut. Paragrafen föreslås även ändrad i

prop. 1996/97:29.

9.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1565) om

beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och och

tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen

8 §

I paragrafen görs en teknisk justering av innebörd att även Tullverkets beslut

om särskild avgift skall fattas för beskattningsmyndighetens räkning.

10 §

Ett nytt andra stycke införs för att klargöra att beskattningsmyndigheten skall

vara enskildas motpart i allmän förvaltningsdomstol.

9.9 Förslagen till lagändringar under avsnitt 2.9-2.19

Ändringarna är föranledda av införandet av en ny myndighetsindelning inom

exekutionsväsendet (se avsnitt 7).

 26

Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över Riksskatteverkets

promemoria Förslag till ändringar i skatteregisterlagen (1980:343)

Efter remiss har yttranden över Riksskatteverkets förslag avgivits av Riksdagens

ombudsmän (JO), Justitiekanslern, Kammarrätten i Göteborg Malmö tingsrätt,

Länsrätten i Stockholms län, Datainspektionen, Riksåklagaren,

Rikspolisstyrelsen, Generaltullstyrelsen, Patent- och registre-

ringsverket,Vägverket, Riksförsäkringsverket, Statskontoret, Alkoholin-

spektionen, Arbetsmarknadsstyrelsen, Företagens uppgiftslämnardelegation (FUD),

Industriförbundet, Revisorsnämnden, Företagarna och Svenska

arbetsgivareföreningen (SAF).

 Riksåklagaren har bifogat yttranden som han hämtat in från Åklagar-

myndigheterna i Malmö och Sundsvall och Statsåklagaren för speciella mål.

 Föreningen auktoriserade revisorer har avstått från att yttra sig.

 74

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 7, 10 och 19 §§ skatteregisterlagen (1980:343)1 skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §2

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6

§§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

-------------------------------------------------------

 1. Sådana uppgifter om 1. Sådana uppgifter om

ägarförhållandena i ägarförhållandena i

fåmansföretag, företag som fåmansföretag, företag som

enligt 3 § 12 a mom. tredje enligt 3 § 12 a mom. tredje

stycket lagen (1947:576) om stycket lagen (1947:576)

statlig inkomstskatt skall om statlig inkomstskatt

behandlas som fåmansföretag, skall behandlas som

fåmansägt handelsbolag och fåmansföretag, fåmansägt

dotterföretag som avses i 2 handelsbolag och

kap. 16 § lagen (1990:325) dotterföretag som avses i 2

om självdeklaration och kap. 16 § lagen (1990:325)

kontrolluppgifter. om självdeklaration och

 kontrolluppgifter samt

 uppgift om företagsledare i

 dessa företag.

 2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324), 17 kap. 4 § mervär-

desskattelagen (1994:200), 78 § 2 a mom. uppbördslagen (1953:272), 27 a § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen

(1958:295) om sjömansskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskatt-

ningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt

eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida

bokföringsskyldighet har fullgjorts.

 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav

av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om åter-kallelse av

skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter

som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter,

mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt

på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 5. Uppgift om ansökan om anstånd med att lämna deklaration, uppgift om beslut

om anstånd med att lämna deklaration och med att betala skatt, dock ej skälen

för ansökningarna eller besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger

för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.7.

Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2-4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kon-trolluppgifter.

 8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift

om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

 9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogde-myndighet,

uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person ålagts

betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk

person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord, likvidation eller konkurs

samt uppgift om betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde,

omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för

fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har

flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastig-

hetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

 14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för

planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxerings-lagen, 17

kap. 4 § mervärdesskattelagen, 78 § 2 a mom. uppbördslagen, 27 a § lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen om sjömansskatt.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare

samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot

skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och

typ.

 16. Uppgift om antal perioder om trettio dagar för vilka den skattskyldige

uppburit inkomst som beskattas enligt lagen om sjömansskatt.

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

-------------------------------------------------------

 19. Uppgift från centrala 19. Uppgift från centrala

bilregistret om innehav av bilregistret om innehav av

fordon samt om fordonets fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke, registreringsnummer, märke,

typ och årsmodell. typ och årsmodell samt

 tillstånd enligt

 yrkestrafiklagen

 (1988:263) och lagen

 (1979:561) om

 biluthyrning.

 20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift,

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, uppgifter enligt

7 § lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapital-investeringar,

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1996:725) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av

skattereduktion enligt nämnda lagar samt uppgift om beslut om sådan

skattereduktion, uppgifter för bestämmande av skattereduktion enligt lagen

(1996:1231) om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid 1997-2001

års taxeringar samt uppgift om beslut om sådan skattereduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16

§ sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt

respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek,

belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag,

föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 24. Uppgift som skall lämnas enligt 13 kap. 29 eller 30 § mervärdes-

skattelagen.

-------------------------------------------------------

 25. Uppgifter från

 aktiebolags-registret om

 personnummer för

 styrelseledamöter,

 verkställande direktör,

 firmatecknare och revisor

 samt uppgift om när

 uppdraget ändrats, uppgift

 om att styrelsen inte är

 fulltalig eller att

 årsredovisning inte har

 lämnats i tid, uppgift om

 företagsrekonstruktion och

 fusion samt uppgifter från

 handels- och

 föreningsregistret om

 firmatecknare, revisor och

 företagsrekonstruktion.

 26. Uppgifter från

 Alkoholinspektionen om

 tillstånd enligt al-

 kohollagen (1994:1738) och

 om omsättning enligt

 restaurangrapport.

 27. Uppgifter från

 länsarbets-nämnder om beslut

 om arbets-

 marknadspolitiska åtgärder

 samt utbetalda belopp och

 datum för utbetalningen.

 28. Uppgifter från

 Generaltull-styrelsen om

 debiterad mervärdes-skatt

 vid import, exportvärden,

 antal import- och

 exporttillfällen samt de

 tidsperioder som uppgif-

 terna avser.

 10 §3

 Terminalåtkomst till uppgifter i det centrala skatteregistret får finnas en-

dast för de ändamål som anges i 1 § och i den utsträckning i övrigt som anges i

andra - femte styckena.

-------------------------------------------------------

 Skattemyndigheten i länet Skattemyndigheten i länet

får ha terminalåtkomst till får ha terminalåtkomst till

uppgifter som avses i 5 och uppgifter som avses i 5

6 §§, 7 § 1-6, 7, dock endastoch 6 §§, 7 § 1-6, 7, dock

i fråga om uppgifter som endast i fråga om uppgifter

skall lämnas enligt 2 kap. som skall lämnas enligt 2

19 § lagen (1990:325) om kap. 19 § lagen (1990:325)

självdeklaration och om självdeklaration och

kontrolluppgifter, 8, 9, kontrolluppgifter, 8, 9,

13-15, 17 och 22 samt de 13-15, 17, 22 och 25 samt

uppgifter därutöver som behövsde uppgifter därutöver som

för utfärdande av skattsedel behövs för utfärdande av

och dubblettskattsedel. skattsedel och

Skattemyndigheten får ha dubblettskattsedel.

termi-nalåtkomst också till Skattemyndigheten får ha

övriga uppgifter som avses i termi-nalåtkomst också till

7 § om de, för pågående ellerövriga uppgifter som avses

annat beskattningsår, hänför i 7 § om de, för pågående

sig till länet eller avser eller annat beskattningsår,

skattskyldig som beskattas hänför sig till länet eller

i länet. avser skattskyldig som

 beskattas i länet. Vidare

 får skattemyndigheten ha

 terminalåtkomst till

 uppgifter som behövs inför

 och vid revision i den

 utsträckning regeringen

 föreskriver.

 Riksskatteverket får ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5 - 7 §§.

 Kronofogdemyndighet får ha terminalåtkomst till uppgifter enligt 5 och 6 §§

samt 7 § 1, 3 och 4. Kronofogdemyndighet i det län där ett mål är registrerat

för exekutiva åtgärder får vidare ha sådan terminalåtkomst i fråga om uppgifter

enligt 7 § 7, 8, 12 och 13. Terminalåtkomsten får avse den som är registrerad

som gäldenär hos kronofogdemyndighet eller make till gäldenären eller annan som

sambeskattas med gäldenären. I fråga om uppgifter enligt 7 § 1 får

terminalåtkomsten avse också den som är delägare i fåmansföretag där någon som

avses i tredje meningen är delägare.

 Av rådets förordning (EEG) nr 218/92 framgår att behörig myndighet i ett annat

EU-land får ha terminalåtkomst till uppgifter rörande mervärdesskatt.

 19 §4

-------------------------------------------------------

 Om inte annat sägs i andra Om inte annat sägs i

eller tredje stycket skall andra - fjärde styckena

sådana uppgifter i det skall sådana uppgifter i

centrala skatteregistret det centrala

som hänför sig till viss skatteregistret som hänför

beskattningsperiod gallras sig till viss beskatt-

när sju år gått från utgången avningsperiod gallras sju år

det kalenderår under vilket efter utgången av det

perioden gick ut. kalenderår under vilket

 perioden gick ut.

 Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §, 7 § 3,

med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av skattsedel på preliminär

F-skatt och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag enligt lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får bevaras även efter

utgången av den tid som anges i första stycket. Detsamma gäller uppgifter om

 1. personnummer för make och, om samtaxering sker med annan person,

personnummer för denne,

 2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet,

 3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart på

kontrolluppgift om inkomst av kapital,

 4. antal perioder om trettio dagar för vilka den skattskyldige uppburit

inkomst som beskattas enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt,

 5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt investeringsavdrag och

redovisningsperiodens längd vid redovisning av mervärdesskatt.

-------------------------------------------------------

 Uppgift om tillstånd

 enligt yr-kestrafiklagen

 (1988:263) och lagen

 (1979:561) om biluthyrning

 samt uppgifter som avses i

 7 § 26-28 skall gallras två

 år efter utgången av det år då

 uppgifterna registrerades.

 Uppgift om revision får bevaras under högst tio år efter utgången av det år

under vilket revisionen avslutades.

-------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela Regeringen får meddela

föreskrifter om förlängd föreskrifter om förlängd

bevaringstid för uppgifter bevaringstid för uppgifter

som avses i första eller som avses i första eller

tredje stycket. fjärde stycket.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Senaste lydelse 1996:1235.

3Senaste lydelse 1995:1367.

4 Senaste lydelse 1994:1905.

 75

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1344) om

ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 7 och 19 §§ skatteregisterlagen (1980:343)1 i

paragrafernas lydelse enligt lagen (1996:1344) om ändring i nämnda lag skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6

§§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

-------------------------------------------------------

 1. Sådana uppgifter om 1. Sådana uppgifter om

ägarförhållandena i ägarförhållandena i

fåmansföretag, företag som fåmansföretag, företag som

enligt 3 § 12 a mom. tredje enligt 3 § 12 a mom. tredje

stycket lagen (1947:576) om stycket lagen (1947:576)

statlig inkomstskatt skall om statlig inkomstskatt

behandlas som fåmansföretag, skall behandlas som

fåmansägt handelsbolag och fåmansföretag, fåmansägt

dotterföretag som avses i 2 handelsbolag och

kap. 16 § lagen (1990:325) dotterföretag som avses i 2

om självdeklaration och kap. 16 § lagen (1990:325)

kontrolluppgifter. om självdeklaration och

 kontrolluppgifter samt

 uppgift om företagsledare i

 dessa företag.

 2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324), 17 kap. 4 § mervär-

desskattelagen (1994:200), 78 § 2 a mom. uppbördslagen (1953:272) eller 27 a §

lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. För varje sådan

åtgärd får anges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om

beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning av

åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts.

 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav

av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om åter-kallelse av

skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter

som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter,

mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt

på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 5. Uppgift om ansökan om anstånd med att lämna deklaration, uppgift om beslut

om anstånd med att lämna deklaration och med att betala skatt, dock ej skälen

för ansökningarna eller besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger

för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.7.

Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2-4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kon-trolluppgifter.

 8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift

om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

 9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogde-myndighet,

uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person ålagts

betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk

person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord, likvidation eller konkurs

samt uppgift om betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde,

omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för

fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har

flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastig-

hetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

 14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för

planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxerings-lagen, 17

kap. 4 § mervärdesskattelagen, 78 § 2 a mom. uppbördslagen eller 27 a § lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare

samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot

skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och

typ.

 16. Uppgift om antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit sjöinkomst

enligt punkt 1 av anvisningarna till 49 § kommunalskattelagen (1928:370).

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

-------------------------------------------------------

 19. Uppgift från centrala

bilregistret om innehav av

fordon samt om fordonets

registrerings-nummer, märke,

typ och årsmodell.

-------------------------------------------------------

 19. Uppgift från centrala

bilregistret om innehav av

fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke,

typ och årsmodell samt

tillstånd enligt

yrkestrafiklagen (1988:263)

och lagen (1979:561) om

biluthyrning.

 20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift,

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, uppgifter enligt

7 § lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapital-investeringar,

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1996:725) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av

skattereduktion enligt nämnda lagar samt uppgift om beslut om sådan

skattereduktion, uppgifter för bestämmande av skattereduktion enligt lagen

(1996:1231) om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid 1997-2001

års taxeringar samt uppgift om beslut om sådan skattereduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16

§ sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt

respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek,

belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag,

föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 24. Uppgift som skall lämnas enligt 13 kap. 29 eller 30 § mervärdes-

skattelagen.

-------------------------------------------------------

 25. Uppgifter från

 aktiebolags-registret om

 personnummer för

 styrelseledamöter,

 verkställande direktör,

 firmatecknare och revisor

 samt uppgift om när

 uppdraget ändrats, uppgift

 om att styrelsen inte är

 fulltalig eller att

 årsredovisning inte har

 lämnats i tid, uppgift om

 företag-rekonstruktion och

 fusion samt uppgifter från

 handels- och

 föreningsregistret om

 firma-tecknare, revisor

 och företagsrekonstruktion.

-------------------------------------------------------

 26. Uppgifter från

Alkoholinspektionen om

tillstånd enligt al-

kohollagen (1994:1738) och

om omsättning enligt

restaurangrapport.

 27. Uppgifter från

länsarbets-nämnder om beslut

om arbets-

marknadspolitiska åtgärder

samt utbetalt belopp och

datum för utbetalningen.

 28. Uppgifter från

Generaltull-styrelsen om

debiterad mervärdes-skatt

vid import, exportvärden,

antal import- och

exporttillfällen samt de

tidsperioder som uppgif-

terna avser.

 29. Uppgifter från

Riksförsäk-ringsverket om

företagarförsäkring, beräknad

lönesumma, datum då

försäkringen börjat gälla, da-

tum för förändring av

lönesumma,

sjukpenninggrundande

inkomst av annat

förvärvsarbete och datum för

anmälan av inkomsten.

 19 §

-------------------------------------------------------

 Om inte annat sägs i andra Om inte annat sägs i andra

eller tredje stycket skall - fjärde styckena skall

sådana uppgifter i det sådana uppgifter i det

centrala skatteregistret centrala skatteregistret

som hänför sig till viss som hänför sig till viss

beskattningsperiod gallras beskattningsperiod gallras

när sju år gått från utgången avsju år efter utgången av det

det kalenderår under vilket kalenderår under vilket

perioden gick ut. perioden gick ut.

 Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §, 7 § 3,

med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av skattsedel på preliminär

F-skatt och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag enligt lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får bevaras även efter

utgången av den tid som anges i första stycket. Detsamma gäller uppgifter om

 1. personnummer för make och, om samtaxering sker med annan person,

personnummer för denne,

 2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet,

 3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart på

kontrolluppgift om inkomst av kapital,

 4. antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit sjöinkomst enligt punkt 1

av anvisningarna till 49 § kommunalskattelagen (1928:370).

 5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt investeringsavdrag och

redovisningsperiodens längd vid redovisning av mervärdesskatt.

-------------------------------------------------------

 Uppgift om tillstånd

 enligt yr-kestrafiklagen

 (1988:263) och lagen

 (1979:561) om biluthyrning

 samt uppgifter som avses i

 7 § 26-29 skall gallras två

 år efter utgången av det år då

 uppgifterna registrerades.

 Uppgift om revision får bevaras under högst tio år efter utgången av det år

under vilket revisionen avslutades.

-------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela Regeringen får meddela

föreskrifter om förlängd föreskrifter om förlängd

bevaringstid för uppgifter bevaringstid för uppgifter

som avses i första eller som avses i första eller

tredje stycket. fjärde stycket.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

 76

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:459) om

arbetsförmedlingsregister

 Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 17 §

 Uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister får lämnas ut på medium för

automatisk databehandling till en annan offentlig arbetsförmedling eller ett

annat arbetsmarknadsinstitut, om den registrerade anmäls som arbetssökanden vid

den förmedlingen eller skrivs in vid det institutet. Uppgifter får även i andra

fall lämnas ut till en annan förmedling eller ett annat institut med den

registrerades samtycke.

 Uppgifter som avses i 5 och 9 - 11 §§ får dessutom, för de ändamål som anges i

2 § 3 och 4, lämnas ut till det centrala kansliet vid den länsarbetsnämnd inom

vars ansvarsområde registret förs. Sådana uppgifter får även lämnas till

Arbetsmarknadsstyrelsen för det ändamål som anges i 3 §.

-------------------------------------------------------

 I den utsträckning I den utsträckning

regeringen föreskriver får regeringen föreskriver får

uppgifter som avses i 5 och uppgifter som avses i 5

11 §§ lämnas ut på medium föroch 11 §§ lämnas ut på medium

automatisk databehandling för automatisk databehand-

även till Riksförsäkringsver-ling även till

ket, de allmänna Riksförsäkringsverket, de

försäkringskassorna och allmänna försäkringskassorna

Centrala studiestödsnämnden. och Centrala studiestöds-

 nämnden. Regeringen får också

 föreskriva att uppgifter

 som avses i 5 § 14 och 15

 och 9 § får lämnas ut till

 Riksskatteverket eller

 skattemyndigheterna på

 medium för automatisk

 databehandling.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

 77

4 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1331) om

ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

 Härigenom föreskrivs att punkt 1 och 4 av anvisningarna till 49 §

kommunalskattelagen (1928:370) i deras lydelse enligt lagen (1996:1331) om

ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

Anvisningarna

till 49 §

-------------------------------------------------------

 1. Som sjöinkomst räknas 1. Som sjöinkomst räknas

inkomst av lön, naturaförmånerinkomst av lön, naturaförmå-

eller annan ersättning till ner eller annan ersättning

sådan arbetstagare som till sådan arbetstagare som

enligt sjömanslagen enligt sjömanslagen

(1973:282) anses som sjöman, (1973:282) anses som

om denne är anställd i sjöman, om denne är anställd

redarens tjänst ombord på i redarens tjänst ombord på

svenskt handelsfartyg. Med svenskt handelsfartyg med

anställning hos redare lik- en bruttodräktighet av

ställs anställning hos annan minst 100, vilket huvud-

arbetsgivare som redaren sakligen används i närfart

antagit som entreprenör. eller fjärrfart. Med an-

Till sjöinkomst räknas inte ställning hos redare lik-

bara vad sjömannen uppbär frånställs anställning hos annan

redaren utan även dricks- arbetsgivare som redaren

pengar och dylikt. Vidare antagit som entreprenör.

räknas till sjöinkomst Till sjöinkomst räknas inte

inkomster som enligt det bara vad sjömannen uppbär

föregående uppbärs av från redaren utan även

 drickspengar och dylikt.

 Vidare räknas till sjö-

 inkomst inkomster som

 enligt det föregående uppbärs

 a) den som för redarens av

räkning tjänstgör som

kontrollant under fartygs a) den som för redarens

byggande eller biträder vid räkning tjänstgör som

fartygs utrustning för att kontrollant under fartygs

senare tillträda befattning byggande eller biträder vid

på fartyget, och fartygs utrustning för att

 senare tillträda befattning

 b) den som före leveransen på fartyget, och

av ett fartyg, som är under

byggnad, och innan tjänst- b) den som före

göring ombord påbörjats leveransen av ett fartyg,

inställer sig på fartyget försom är under byggnad, och

att lära känna det och dess innan tjänstgöring ombord

tekniska utrustning m.m. påbörjats inställer sig på

 fartyget för att lära känna

 det och dess tekniska

 utrustning m.m.

 Har sjöman anställts för att tillträda befattning på ett visst fartyg, skall

lön eller annan ersättning som utgår under en kortare väntetid anses utgöra

inkomst ombord på fartyget. Har sjöman mönstrat av från tjänst ombord på ett

visst fartyg för att tillträda tjänst ombord på ett annat fartyg som tillhör

samma redare, skall ersättning som utgår under en kortare väntetid anses som

utbetald i tjänsten ombord på det förra fartyget.

-------------------------------------------------------

 4. Riksskatteverket skall 4. Riksskatteverket

årligen lämna besked skall årligen lämna besked

beträffande de fartyg ombord beträffande de fartyg

på vilka de anställda skall fåombord på vilka de anställda

sjöinkomstavdrag enligt 49 § skall få sjöinkomstavdrag

och skattereduktion enligt enligt 49 § och

2 § 4 mom. andra - fjärde skattereduktion enligt 2 §

styckena uppbördslagen 4 mom. andra - fjärde

(1953:272) samt beträffande styckena uppbördslagen

vilket fartområde som (1953:272) samt beträffande

fartyget går i. Riks- vilket fartområde som

skatteverkets beslut får fartyget går i

inte överklagas. (klassificering). Därvid

 skall ett fartyg anses gå i

 fjärrfart, om det

 En redare skall före den 1 huvudsakligen går i sådan

oktober varje år till fart. Riksskatteverkets

Riksskatteverket lämna beslut får inte överklagas.

uppgift för nästkommande år omEn redare skall före den 1

svenska handelsfartyg med oktober varje år till

en bruttodräktighet om minst Riksskatteverket lämna

100 rörande uppgift för nästkommande år

 om sådana svenska

 handelsfartyg som avses i

 punkt 1 anvisningarna rö-

 rande

 1) storleken av fartyg som redaren skall använda i sin näringsverksamhet,

 2) den fart som fartygen är avsedda att användas i, och

 3) entreprenör som redaren anlitar för sin verksamhet ombord samt

 4) övriga förhållanden som kan vara av betydelse för Riksskatteverket vid

handläggning av ärenden om klassificering.

 Inträffar ändring i förhållande om vilken uppgift lämnats, är redaren skyldig

att snarast anmäla detta till Riksskatteverket.

 78

5 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om

tobaksskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1563) om tobaksskatt

 dels att 11, 13, 15 och 35 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det skall införas en ny paragraf, 15 a §, samt närmast före 15 a § en

ny rubrik av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

11 §1

-------------------------------------------------------

 Upplagshavare i Sverige Upplagshavare i Sverige

som säljer obeskattade varor som säljer obeskattade

till annan svensk varor till annan svensk

upplagshavare eller till nä- upplagshavare eller till

ringsidkare i ett annat EG- näringsidkare i ett annat

land skall hos EG-land skall hos

beskattningsmyndigheten beskattningsmyndigheten

ställa säkerhet för betalningställa säkerhet för betalning

av den skatt som kan påföras av den skatt som kan påföras

honom i Sverige eller annat honom i Sverige eller

EG-land, innan leveransen annat EG-land, innan

av de skattepliktiga leveransen av de

varorna påbörjas. skattepliktiga varorna

 påbörjas. Säkerheten skall

 uppgå till ett belopp som

 motsvarar den skatt som i

 medeltal belöper på de

 obeskattade varor som

 Beskattningsmyndigheten upplagshavaren

får bestämma att transporterar under ett

upplagshavaren skall ställa dygn.

säkerhet för betalning av Upplagshavare skall även

skatten i samband med ställa säkerhet för betalning

tillverkning, bearbetning av skatten i samband med

eller lagring av tillverkning, bearbetning

skattepliktiga varor. eller lagring av

 skattepliktiga varor.

 Säkerheten skall uppgå till

 ett belopp som motsvarar

 tio procent av skatten på

 de varor som

 upplagshavaren i medeltal

 förvarar i skatteupplaget

 under ett beskattningsår.

13 §

 Den som yrkesmässigt tar emot skattepliktiga varor från en godkänd

upplagshavare i ett annat EG-land eller som yrkesmässigt från tredje land

importerar skattepliktiga varor och som inte själv är godkänd som upplagshavare,

kan hos beskattningsmyndigheten ansöka om registrering som varumottagare.

-------------------------------------------------------

 Registrerad varumottagare

skall ställa säkerhet för

betalning av skatten i

enlighet med vad beskatt-

ningsmyndigheten bestämmer.

-------------------------------------------------------

 Registrerad varumottagare

skall ställa säkerhet för

betalning av skatten på de

varor som han tar emot.

Säkerheten skall uppgå till

ett belopp som motsvarar

tio procent av den beräknade

årliga skatten på varorna.

 Bestämmelserna i 12 § om återkallelse tillämpas även på registrerad

varumottagare.

15 §

 Upplagshavare som är registrerad i ett annat EG-land och som levererar

skattepliktiga varor till sådan varumottagare i Sverige som avses i 13 och 14

§§, får utse en skatterepresentant här i landet. Skatterepresentanten skall

godkännas av beskattningsmyndigheten. Skatterepresentanten är, i stället för

varumottagaren, skattskyldig för de varor som den utländske upplagshavaren

levererar till varumottagare i Sverige.

-------------------------------------------------------

 Skatterepresentanten Skatterepresentanten

skall ställa säkerhet för skall ställa säkerhet för

skattens betalning i betalning av skatten på de

enlighet med vad varor för vilka han är skyl-

beskattningsmyndigheten dig att betala skatt.

bestämmer. Säkerheten skall uppgå till

 ett belopp som motsvarar

 tio procent av den be-

 räknade årliga skatten på

 varorna.

 Bestämmelserna i 12 § om återkallelse tillämpas även på skatterepresentant.

-------------------------------------------------------

 Jämkning av säkerhetsbelopp

 15 a §

 I fall som avses i 11 §

 andra stycket, 13 och 15 §§

 får beskattningsmyndigheten

 medge att säkerhet inte

 behöver ställas eller att

 den får uppgå till ett lägre

 belopp än vad som följer av

 nämnda bestämmelser, om

 detta kan anses

 tillräckligt med hänsyn till

 den skattskyldiges

 ekonomiska förhållanden

 eller andra särskilda om-

 ständigheter.

35 §Följande beslut av beskattningsmyndigheten får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol av den skattskyldige, sökanden och Riksskatteverket:

 1. beslut om godkännande enligt 10, 13, 15 och 16 §§,

 2. beslut om återkallelse enligt 12, 13, 15 och 16 §§,

-------------------------------------------------------

 3. beslut om ställande av 3. beslut om säkerhet

säkerhet enligt denna lag enligt denna lag och

och

-------------------------------------------------------

 4. beslut om återbetalning 4. beslut om

enligt 29-31 §§. återbetalning enligt

 29-31 a §§

 Om en skattskyldig eller sökande överklagar beslut enligt första stycket,

förs det allmännas talan av Riksskatteverket.

 Beslut enligt 5 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol av säljaren

och av Riksskatteverket.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997. Äldre föreskrifter gäller

fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraft-

trädandet.

1 Senaste lydelse 1995:612.

 79

6 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1564) om

alkoholskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1564) om alkoholskatt

 dels att 10, 12, 14 och 35 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det skall införas en ny paragraf, 14 a §, samt närmast före 14 a § en

ny rubrik av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 10 §1

-------------------------------------------------------

 Upplagshavare i Sverige Upplagshavare i Sverige

som säljer obeskattade varor som säljer obeskattade

till annan svensk varor till annan svensk

upplagshavare eller till nä- upplagshavare eller till

ringsidkare i ett annat EG- näringsidkare i ett annat

land skall hos EG-land skall hos

beskattningsmyndigheten beskattningsmyndigheten

ställa säkerhet för betalningställa säkerhet för betalning

av den skatt som kan påföras av den skatt som kan påföras

honom i Sverige eller annat honom i Sverige eller

EG-land, innan leveransen annat EG-land, innan

av de skattepliktiga leveransen av de

varorna påbörjas. skattepliktiga varorna

 påbörjas. Säkerheten skall

 uppgå till ett belopp som

 motsvarar den skatt som i

 medeltal belöper på de

 obeskattade varor som

 Beskattningsmyndigheten upplagshavaren

får bestämma att transporterar under ett

upplagshavaren skall ställa dygn.

säkerhet för betalning av Upplagshavare skall även

skatten i samband med ställa säkerhet för betalning

tillverkning, bearbetning av skatten i samband med

eller lagring av tillverkning, bearbetning

skattepliktiga varor. eller lagring av

 skattepliktiga varor.

 Säkerheten skall uppgå till

 ett belopp som motsvarar

 tio procent av skatten på

 de varor som

 upplagshavaren i medeltal

 förvarar i skatteupplaget

 under ett beskattningsår.

12 §

 Den som yrkesmässigt tar emot skattepliktiga varor från en godkänd

upplagshavare i ett annat EG-land eller som yrkesmässigt från tredje land

importerar skattepliktiga varor och som inte själv är godkänd som upplagshavare,

kan hos beskattningsmyndigheten ansöka om registrering som varumottagare.

-------------------------------------------------------

 Registrerad varumottagare

skall ställa säkerhet för

betalning av skatten i

enlighet med vad beskatt-

ningsmyndigheten bestämmer.

-------------------------------------------------------

 Registrerad varumottagare

skall ställa säkerhet för

betalning av skatten på de

varor som han tar emot.

Säkerheten skall uppgå till

ett belopp som motsvarar

tio procent av den beräknade

årliga skatten på varorna.

 Bestämmelserna i 11 § om återkallelse tillämpas även på registrerad

varumottagare.

14 §

 Upplagshavare som är registrerad i ett annat EG-land och som levererar

skattepliktiga varor till sådan varumottagare i Sverige som avses i 12 och 13

§§, får utse en skatterepresentant här i landet. Skatterepresentanten skall

godkännas av beskattningsmyndigheten. Skatterepresentanten är, i stället för

varumottagaren, skattskyldig för de varor som den utländske upplagshavaren

levererar till varumottagare i Sverige.

-------------------------------------------------------

 Skatterepresentanten Skatterepresentanten

skall ställa säkerhet för skall ställa säkerhet för

skattens betalning i betalning av skatten på de

enlighet med vad varor för vilka han är skyl-

beskattnings-myndigheten dig att betala skatt.

bestämmer. Säkerheten skall uppgå till

 ett belopp som motsvarar

 tio procent av den be-

 räknade årliga skatten på

 varorna.

 Bestämmelserna i 11 § om återkallelse tillämpas även på skatterepresentant.

-------------------------------------------------------

 Jämkning av säkerhetsbelopp

 14 a §

 I fall som avses i 10 §

 andra stycket, 12 och 14 §§

 får beskattningsmyndigheten

 medge att säkerhet inte

 behöver ställas eller att

 den får uppgå till ett

 lägre belopp än vad som

 följer av nämnda

 bestämmelser, om detta kan

 anses tillräckligt med

 hänsyn till den

 skattskyldiges ekonomiska

 förhållanden eller andra

 särskilda omständigheter.

35 §

 Följande beslut av beskattningsmyndigheten får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol av den skattskyldige, sökanden och Riksskatteverket:

 1. beslut om godkännande enligt 9, 12, 14 och 15 §§,

 2. beslut om återkallelse enligt 11, 12, 14 och 15 §§,

-------------------------------------------------------

 3. beslut om ställande av 3. beslut om säkerhet

säkerhet enligt denna lag enligt denna lag och

och 4. beslut om

 4. beslut om återbetalning återbetalning enligt

enligt 28-31 §§. 28-31 a §§.

 Om en skattskyldig eller sökande överklagar beslut enligt första stycket,

förs det allmännas talan av Riksskatteverket.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997. Äldre föreskrifter gäller

fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraft-

trädandet.

1 Senaste lydelse 1995:613.

 80

7 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1776) om skatt på energi

 dels att 4 kap. 4, 6, och 8 §§ samt 12 kap. 1 § skall ha följande lydelse,

 dels att det skall införas en ny paragraf , 4 kap. 8 a §, samt närmast före 4

kap. 8 a § en ny rubrik av följande lydelse

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4 kap.

4 §

-------------------------------------------------------

 Om en upplagshavare i Om en upplagshavare i

Sverige säljer bränsle, för Sverige säljer bränsle, för

vilket skattskyldighet inte vilket skattskyldighet

inträtt, till annan svensk inte inträtt, till annan

upplagshavare eller till svensk upplagshavare eller

upplagshavare eller till upplagshavare eller

varumottagare i ett annat varumottagare i ett annat

EG-land, skall han innan EG-land, skall han innan

leveransen av bränslet påbör-leveransen av bränslet påbör-

jas hos beskatt- jas hos beskatt-

ningsmyndigheten ställa ningsmyndigheten ställa

säkerhet för betalning av densäkerhet för betalning av

skatt som kan påföras honom iden skatt som kan påföras

Sverige eller annat EG- honom i Sverige eller

land. annat EG-land. Säkerheten

 skall uppgå till ett belopp

 som motsvarar den skatt

 som i medeltal belöper på de

 obeskattade bränslen som

 Beskattningsmyndigheten upplagshavaren

får bestämma att transporterar under ett

upplagshavaren skall ställa dygn.

säkerhet för betalning av Upplagshavare skall även

skatten i samband med ställa säkerhet för betalning

tillverkning, bearbetning av skatten i samband med

och lagring av bränslen samt tillverkning, bearbetning

återförsäljning eller eller lagring av bränslen.

förbrukning av metan. Säkerheten skall uppgå till

 ett belopp som motsvarar

 tio procent av skatten på

 de bränslen som

 Om leverans av bränsle upplagshavaren i medeltal

enligt första stycket sker förvarar i skatteupplaget

med fartyg eller via under ett beskattningsår.

rörledning kan beskattnings-

myndigheten medge att

upplags-havaren inte behöver

ställa säkerhet för betalning

av skatten.

-------------------------------------------------------

 Vid beräkning av

säkerhetsbe-lopp enligt

andra stycket får bortses

från bränslen som bered-

skapslagras enligt lagen

(1984:1049) om

beredskapslagring av olja

och kol.

6 §

 Annan än upplagshavare kan ansöka om registrering som varumottagre hos

beskattningsmyndigheten, om han i en yrkesmässig verksamhet som bedrivs i

Sverige tar emot bränslen från en upplagshavare i ett annat EG-land.

-------------------------------------------------------

 Registrerad varumottagare Registrerad

skall ställa säkerhet för varumottagare skall ställa

betalning av skatten, i säkerhet för betalning av

enligt med vad beskatt- skatten på de bränslen som

ningsmyndigheten bestämmer. han tar emot. Säkerheten

 skall uppgå till ett belopp

 som motsvarar tio procent

 av den beräknade årliga

 skatten på bränslena.

 Bestämmelserna i 5 § om återkallelse tillämpas även på registrerad

varumottagare.

8 §

 Upplagshavare som är registrerad i ett annat EG-land och som levererar bränsle

till en varumottagare som avses i 6 eller 7 §, får utse en skatterepresentant i

Sverige. Skatterepresentanten skall godkännas av beskattningsmyndigheten.

 Skatterepresentanten är, i stället för varumottagaren, skattskyldig för

bränsle som den utländske upplagshavaren levererar till varumottagare i Sverige.

-------------------------------------------------------

 Skatterepresentanten Skatterepresentanten

skall ställa säkerhet för skall ställa säkerhet för

betalning av skatten i betalning av skatten på de

enlighet med vad bränslen för vilka han är

beskattnings-myndigheten skyldig att betala skatt.

bestämmer. Säkerheten skall uppgå till

 ett belopp som motsvarar

 tio procent av den be-

 räknade årliga skatten på

 bränslena.

 Bestämmelserna i 5 § om återkallelse tillämpas även på skatterepresentant.

-------------------------------------------------------

 Jämkning av säkerhetsbelopp

 8 a §

 Om leverans av bränsle

 enligt 4 § första stycket

 sker med fartyg eller via

 rörledning kan beskatt-

 ningsmyndigheten medge att

 upplagshavaren inte behöver

 ställa säkerhet för betalning

 av skatten.

 I fall som avses i 4 §

 andra stycket, 6 och 8 §§

 får beskatt-

 ningsmyndigheten medge att

 säkerhet inte behöver ställas

 eller att den får uppgå till

 ett lägre belopp än vad som

 följer av nämnda

 bestämmelser, om detta kan

 anses tillräckligt med

 hänsyn till den

 skattskyldiges ekonomiska

 förhållanden eller andra

 särskilda omständigheter.

Lydelse enligt Föreslagen lydelse

prop. 1996/97:29

12 kap.

1 §

 Följande beslut av beskattningsmyndigheten får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol av den skattskyldige, sökanden och Riksskatteverket,

nämligen

 1. beslut om medgivande enligt 2 kap. 9 §,

 2. beslut om godkännande enligt 4 kap. 3 och 6 samt 8 och 10 §§,

 3. beslut om återkallelse enligt 4 kap. 5 och 6 samt 8 och 10 §§,

 4. beslut om registrering enligt 6 kap. 10 § andra stycket,

-------------------------------------------------------

 5. beslut om ställande av 5. beslut om säkerhet

säkerhet enligt denna lag, enligt denna lag,

 6. beslut om återbetalning av, nedsättning av eller kompensation för skatt

enligt 9 kap. 1 - 12 §§, och

 7. beslut om särskild avgift och nedsättning av eller befrielse från sådan

avgift enligt 10 kap. 8 §.

 Om en skattskyldig eller en sökande överklagar ett beslut enligt första

stycket förs det allmännas talan av Riksskatteverket.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997. Äldre föreskrifter gäller

fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraft-

trädandet.

1 Senaste lydelse 1995:611.

 81

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1997-03-06

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bertil Voss, justitierådet Johan Munck,

regeringsrådet Karl-Ingvar Rundqvist.

Enligt en lagrådsremiss den 27 februari 1997 (Finansdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

 1. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),

 2. lag om ändring i lagen (1996:1344) om ändring i skatteregister-lagen

(1980:343),

 3. lag om ändring i lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister,

 4. lag om ändring i lagen (1996:1331) om ändring i kommunalskattelagen-

(1928:370),

 5. lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt,

 6. lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt,

 7. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorerna Birgitta
[REDACTED_EFTERNAMN] och Petter Classon.

 Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1344) om ändring i

skatteregisterlagen (1980:343).

7 §

I den föreslagna nya punkt 29 har tagits in bestämmelser som ger möjlighet att i

skatteregistret registrera uppgifter från Riksförsäkringsverket i vissa

hänseenden om vad som benämns företagarförsäkring och om anmäld

sjukpenninggrundande inkomst. Av motiveringen framgår att det med

företagarförsäkring åsyftas den typ av försäkring som en arbetsgivare kan ta för

att försäkra sig mot kostnader för sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön.

 Uttrycket företagarförsäkring används inte i lagen om sjuklön och är enligt

Lagrådets meningen inte heller så precist att det bör oförmedlat användas i

lagtexten. Bl.a. kan erinras om att det enligt lagen (1993:16) om försäkring mot

vissa semesterlönekostnader finns en försäkring under Riksförsäkringsverkets

tillsyn som är konstruerad på ett liknande sätt som den enligt lagen om sjuklön.

 Med utgångspunkt i att avsikten med remissförslaget är att täcka in endast

försäkringen enligt lagen om sjuklön bör enligt Lagrådet i stället för

företagarförsäkring användas uttrycket försäkring mot kostnader för sjuklön.

Lagrådet anser vidare att den föreslagna formuleringen av ifrågavarande punkt

bör förtydligas också i övrigt med ledning av vad som sägs i avsnitt 4.2.7.

Lagrådet förordar att punkten ges följande lydelse:

"29. Uppgifter från Riksförsäkringsverket om försäkring mot kostnader för

sjuklön såvitt avser arbetsgivarens organisations- eller personnummer, beräknad

lönesumma, datum då försäkringen börjat gälla och datum för förändring av

lönesumma samt om sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete såvitt

avser den försäkrades personnummer och datum för inkomstanmälan."

Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt

11 §

Denna paragraf behandlar skyldigheten för upplagshavare att ställa säkerhet i

vissa fall. De ändringar som föreslås innebär att ställande av säkerhet blir

obligatorisk i sådana fall som avses i andra stycket samt att grunderna för

säkerhetsbeloppets beräkning anges både för dessa fall och för de fall som avses

i första stycket. I anslutning till att ändringsförslagen behandlas i

författningskommentaren uttalas att frågan om en säkerhet är odtagbar bör

behandlas i samband med att beskattningsmyndigheten prövar en ansökan om

godkännande av upplagshavare och att beskattningsmyndigheten alltså inte skall

behöva fatta något särskilt beslut om säkerhet. Denna ordning förefaller i och

för sig vara praktisk i många fall. Varken av förevarande paragraf eller av 9 §,

som behandlar förutsättningarna för godkännande av upplagshavare, kan emellertid

utläsas någon skyldighet för den som ansöker om godkännande som upplagshavare

att redan i detta ärende ställa säkerhet. Sökanden kan tänkas vilja vänta med

att ikläda sig kostnaderna härför till dess att han har erhållit ett

godkännande, eftersom kostnaderna bli onyttiga för det fall att hans ansökan

skulle avslås. Vidare kan det tänkas att verksamheten inte påbörjas omedelbart

efter ett godkännande och att sökanden önskar avvakta med ställandet av säkerhet

till dess verksamheten kommer igång, särskilt som det dessförinnan kan föreligga

svårigheter att göra sådana antaganden rörande verksamhetens omfattning som

behövs för att föreskrifterna i förevarande paragraf om säkerhetsbeloppets be-

räkning skall kunna tillämpas. Med hänsyn till det anförda synes be-

skattningsmyndigheten, så som reglerna har formulerats, inte ha någon grund för

att i alla lägen göra det till en förutsättning för beslut om godkännande att

säkerhet dessförinnan har avlämnats.

Övriga lagförslag

Förslagen lämnas utan erinran.

 82

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13 mars 1997

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden, Hjelm-Wallén,
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1996/97:116 Ändringar i skatteregisterlagen,

m.m.

 83