Regeringens proposition

1991/92:125

med förslag om tilläggsbudget II till

statsbudgeten för budgetåret 1991/92

Regeringen förelägger riksdagen vad som har tagits upp i

bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 26 mars 1992 för de

åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenas

hemställan.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anne[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås utgifter m.m. på tilläggsbudget II till

statsbudgeten för innevarande budgetår. De anslag som begärs

uppgår till 4 004 milj.kr. De största anslagen går till

invandrarverkets förläggningsverksamhet som beräknas öka med 1

376 milj.kr. Samtidigt kan emellertid en minskad

anslagsbelastning på 800 milj. kr. till kommunerna beräknas

uppkomma. Till försvaret föreslås 1 000 milj. kr. för vissa

angelägna materielobjekt. Därutöver föreslås 875 milj.kr. till

täckande av merkostnader för löner och pensioner samt 600

milj.kr. för infriande av pensionsgaranti för FFV AB; något

anslag för sistnämnda ändamål behövs då inte nästa budgetår.

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1992

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden

B[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN],

Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], B. Wester-

berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten

för budgetåret 1991/92

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför:

 Riksdagen (rskr. 1991/92:115) har på tilläggsbudget I till

statsbudgeten för budgetåret 1991/92 tagit upp de utgiftsanslag

som specificerats i bilagan till finansutskottets betänkande

1991/92:FiU11. Därefter har riksdagen - efter förslag av

riksdagens förvaltningskontor - beslutat att på tilläggsbudget

II till statsbudgeten för innevarande budgetår anvisa anslag

under femtonde huvudtiteln om sammanlagt 13 480 000 kr. (förs.

1991/92:13, KU16, rskr. 135).

 I prop. 1991/92:81 om kompensation till ensamföräldrar med

anledning av slopad skattereduktion har regeringen föreslagit

riksdagen att bl.a. anvisa ett förslagsanslag på 410 milj.kr

till Bidragsförskott på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92.

 Ytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget som nu kan

överblickas och andra frågor som bör tas upp i detta sammanhang

bör sammanfattas i en gemensam proposition angående utgifter på

tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1991/92.

Denna proposition bör föreläggas riksdagen nu.

 Statsråden föredrar frågor om förslag till anslag på

tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1991/92,

m.m. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp.

departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] avslutar:

 Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 besluta om anslag på tilläggsbudget II till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92 och vidta åtgärder i övrigt i enlighet med de

förslag som föredragandena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och

beslutar att genom proposition förelägga riksdagen vad

föredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som de

har hemställt om.

 Regeringen beslutar vidare att de anföranden som redovisas i

under

protokollen och en sammanställning över de anslag som regeringen

begär skall bifogas propositionen enligt följande:

Utrikesdepartementet Bilaga 1

Försvarsdepartementet Bilaga 2

Socialdepartementet Bilaga 3

KommunikationsdepartementetBilaga 4

Finansdepartementet Bilaga 5

UtbildningsdepartementetBilaga 6

Jordbruksdepartementet Bilaga 7

ArbetsmarknadsdepartementetBilaga 8

Kulturdepartementet Bilaga 9

Näringsdepartementet Bilaga 10

Civildepartementet Bilaga 11

Miljö- och naturresursdepartementetBilaga 12

Anslagsförteckning Bilaga 13

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1992

Föredragande: statsrådet af[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92.

Tredje huvudtiteln

A. Utrikesdepartementet m.m.

A 7. Utredningar m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik

anvisats ett reservationsanslag på 9 955 000 kr. Den ingående

reservationen uppgick till 2 055 898 kr.

 Under budgetåret har utredningsverksamheten blivit mer

omfattande och kostnadskrävande än vad som kunde förutses vid

anslagsberäkningen. Bland de utredningar som initierats efter

denna tidpunkt kan särskilt nämnas delegationen med uppgift att

ge regeringen ett fördjupat underlag för bedömningen om när

förändringar av den svenska sydafrikapolitiken bör göras.

 Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehov på 1 390 000 kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget II till

statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisa ett

reservationsanslag på 1 390 000 kr.

Försvarsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1992

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Fjärde huvudtiteln

Likviditetsfrågor inom försvarets materielanslag

För att angelägna materielobjekt skall kunna genomföras bör

under budgetåret 1991/92 ett resurstillskott medges för

försvarsgrenarnas materielanslag. Tillskottet är avsett att

täcka kostnader bl.a. för haubits 77, luftvärnsrobotsystem 703

BAMSE, ubåt 90, flygburen spaningsradar, tvåsitsig version av

JAS och åtgärder inom telekrigföringsområdet. Jag anser att det

finns starka operativa och försvarsindustriella skäl att

genomföra de aktuella materielanskaffningarna.

 Samtidigt överförs fastigheterna Lidingövägen, Tre Vapen och

Gamla Militärstabsbyggnaden i Stockholm från försvarsmakten till

byggnadsstyrelsen per den 1 juli 1992.

 Försvarsmakten förhyr sedan fastigheterna på marknadsmässiga

villkor utan kompensation för de ökade lokalkostnaderna.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret

1991/92 till

 1. Arméförband: Anskaffning av materiel, anvisa ett

förslagsanslag på 400 000 000 kr.,

 2. Marinförband: Anskaffning av materiel, anvisa ett

förslagsanslag på 100 000 000 kr.,

 3. Flygvapenförband: Anskaffning av materiel, anvisa ett

förslagsanslag på 450 000 000 kr.,

 4. Operativ ledning m.m.: Forskning och utveckling, anvisa ett

förslagsanslag på 50 000 000 kr.

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1992

Föredragande: statsrådet B.[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Femte huvudtiteln

A. Socialdepartementet m.m.

A 2. Utredningar m.m.

I statsbudgeten för innevarande år har under denna rubrik

anvisats ett reservationsanslag på 33 575 000 kr. Den ingående

reservationen under anslaget uppgick till ca 1,3 milj.kr.

 Utredningsverksamheten har blivit mer omfattande och kostnads-

krävande än vad som förutsågs vid anslagsberäkningen. Bl.a.

kommer handikapputredningens omfattande uppdrag att avslutas

senare än beräknat. Utredningen för översyn av vissa frågor inom

arbetsskadeförsäkringen har i tilläggsdirektiv fått ett utökat

uppdrag. I budgetpropositionen (prop. 1991/92:100, bil. 6) har

föreslagits att statens beredning för utvärdering av medicinsk

metodik (SBU) organiseras som en fristående myndighet fr.o.m.

den 1 juli 1992. I syfte att förbereda organisations-

förändringen m.m. behövs nu ytterligare 2 milj.kr. Bland de nya

utredningarna kan nämnas arbetsgruppen med uppgift att utarbeta

förslag till förändringar i systemet för den allmänna

pensioneringen, den alkoholpolitiska kommissionen, utredningen

om bostadsbidragens administration, utredningen om

prioriteringar inom hälso- och sjukvården samt utredningen om

hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget II till

statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisa ett

reservationsanslag på 8 500 000 kr.

Kommunikationsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1992

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Sjätte huvudtiteln

A. Kommunikationsdepartementet m.m.

[1] A 2. Utredningar m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns under denna

anslagsrubrik uppfört ett reservationsanslag på 4 804 000 kr.

Vid ingången av budgetåret fanns vidare en reservation på

5 681 417 kr.

 En viss del av de medel som riksdagen anvisade på

tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1990/91 under

denna anslagsrubrik avsåg kostnader för förhandlingsarbetet

mellan Sverige och Danmark om en fast förbindelse över Öresund.

Dessa medel har inte behövt tas i anspråk i den omfattning som

beräknades tidigare.

 Däremot har utredningsverksamheten i övrigt ökat under

innevarande budgetår, bl.a. som en följd av regeringens avsikt

att avreglera viss statlig verksamhet. Om besparingen från

Öresundsförhandlingsarbetet utnyttjas till övrigt

utredningsarbete behöver några ytterligare medel inte anvisas på

detta anslag av riksdagen. Förhållandet bör dock anmälas för

riksdagen.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen bereder riksdagen tillfälle

 att ta del av vad jag anfört om användningen av medlen som

anvisats under detta anslag.

B. Vägväsende m.m.

[2] Storstadsöverenskommelserna

I årets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 7 s. 47) har

redogjorts för bakgrunden till finansieringen av

storstadsöverenskommelserna och de bemyndiganden som riksdagen

givit regeringen i dessa frågor. Bemyndigandena innebär bl.a.

beträffande Stockholmsregionen ett godkännande av att

förberedelsearbetena med projektering m.m. av de i uppgörelsen

ingående lederna bör bedrivas skyndsamt.

 De återstående förhandlingarna beträffande

storstadsöverenskommelserna pågår för närvarande. För

Stockholmsregionen återstår frågor beträffande Österleden,

Västerleden och avgifter på biltrafiken.

 Som ett led i förberedelsearbetena har vägverkets bolag

Väginvest och Stockholms kommun bildat ett bolag,

Stockholmsleder AB, vars verksamhet skall vara att projektera,

bygga och driva kringfartslederna Ringen och Yttre Tvärleden i

Stockholmsregionen.

 Verksamheten i bolaget förutsätter att bolaget upptar lån som

till en början täcker bolagets kostnader för

förberedelsearbeten, främst projektering, av de aktuella

lederna. Lånen skall tas upp genom Väginvest och garanteras av

staten genom riksgäldskontoret. Stockholms kommun skall teckna

underborgen till statens borgensåtagande i förhållande till sin

ägarandel om 20 % av aktiekapitalet i Stockholmsleder AB.

 Kostnaderna för förberedelsearbetena med kringfartslederna

beräknas sammanlagt uppgå till högst 200 000 000 kr. varav

kostnaden för den s.k. Ringen utgör högst 155 000 000 kr.

Stockholms och Nacka kommuner har i avtal med Stockholmsleder AB

förbundit sig att ta på sig ansvaret för förberedelsekostnaderna

för Ringen för den händelse att projektet ej skulle komma att

fullföljas.

 Regeringen har på framställan från vägverket godkänt att

bolaget Stockholmsleder AB bildas och bemyndigat

riksgäldskontoret att teckna statlig borgen för Väginvest inom

tills vidare en ram på 80 000 000 kr. för att

förberedelsearbetena omgående skall kunna påbörjas.

 Jag finner det angeläget att dessa förberedelsearbeten bedrivs

skyndsamt och att därför en statlig garanti ställs. Regeringen

bör även bemyndigas att fatta beslut om garantier som täcker

resten av de beräknade förberedelsekostnaderna. Jag föreslår

därför att regeringen begär riksdagens bemyndigande att låta

riksgäldskontoret teckna statlig borgen uppgående till en ram om

sammanlagt högst 200 000 000 kr. för ifrågavarande ändamål.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att bemyndiga regeringen att låta riksgäldskontoret ställa

 garantier för förberedelsearbeten för utbygganden av

 trafikleder i Stockholmsregionen för högst 200 000 000 kr.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1992

Föredragande: Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Sjunde huvudtiteln

A. Finansdepartementet m.m.

[1] A 1. Finansdepartementet

Som jag aviserade i min anmälan av motsvarande anslag i

budgetpropositionen (prop. 1991/92:100, bil. 8) kommer

ytterligare medel att erfordras för fortsatta bearbetningar av

den kommunalekonomiska kommitténs för-slag. Jag beräknar

medelsbehovet till 750 000 kr. för vissa lönekostnader,

konsulter och databearbetningar för framtagande av ett förslag

till nytt statsbidragssystem för kommunerna.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Finansdepartementet på tilläggsbudget II till

statsbudgeten för

 budgetåret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 750 000 kr.

G. Övriga ändamål

[2] G 8. Bidrag till centralt utvecklingsarbete avseende

metoder och system för att jämföra arbeten av lika värde

Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i

statsbudgeten för innevarande budgetår.

 I 1989-1990 års ramavtal om löner för statstjänstemän m.fl.

(RALS 1989-90) enades statens arbetsgivarverk och de

statsanställdas huvudorganisationer om att inleda ett gemensamt

arbete syftande till att utveckla metoder och system för att

kunna jämföra arbeten av lika värde. Löneinsatser skulle kunna

göras i de fall parterna kom överens om en gemensam

arbetsvärdering och/eller konstaterade löneskillnader mellan

arbeten av lika värde. För detta ändamål avsattes 60 milj.kr.

 I avtal om slutlig reglering enligt RALS 1989-90 enades

parterna om att av i RALS 1989-90 angivna 60 milj.kr. för

utvecklingsarbete avseende metoder och system för att jämföra

arbeten av lika värde skulle

medel avseende avtalsåret 1990 beräknas från och med den 1 juli

1990. Parterna enades vidare om att dessa medel, 30 milj.kr.,

skulle användas för ett gemensamt centralt utvecklingsarbete. I

samma avtal enades parterna vidare om att använda för avtalsåret

1991 avsatta 60 milj.kr. för lokalt utvecklingsarbete avseende

metoder och system för att jämföra arbeten av lika värde. Vidare

konstaterades att om de lokala parterna inte kunde komma överens

om användningen av dessa medel skulle icke fördelade medel för

lokalt utvecklingsarbete föras till de medel som hade avsatts

för det centrala utvecklingsarbetet.

 Statens arbetgivarverk och de statsanställdas

huvudorganisationer har enligt ett den 13 januari 1992 upprättat

förhandlingsprotokoll enats om ett tillägg till avtalet om

slutlig reglering enligt RALS 1989-90, bilaga 1. I

förhandlingsprotokollet konstateras att av beräknade 60 milj.kr.

för lokalt utvecklingsarbete har 49 555 000 kr. fördelats.

Tillägget till avtalet innebär dels att parterna hemställer att

beräknade medel för centralt utvecklingsarbete förs upp som ett

anslag på statsbudgeten dels att återstående belopp om

10 445 000 kr. används för centralt utvecklingsarbete. Avtalet

har slutits under förbehåll om regeringens godkännande.

 Regeringen har godkänt avtalet den 5 mars 1992.

 Ett nytt reservationsanslag benämnt Bidrag till centralt

utvecklingsarbete avseende metoder och system för att jämföra

arbeten av lika värde bör därför föras upp på statsbudgeten

under sjunde huvudtiteln. Anslaget bör föras upp med 40 445 000

kr. motsvarande de medel som har avsatts för centralt

utvecklingsarbete i 1989-1990 års ramavtal om löner för

statstjänstemän m.fl. (30 000 000 kr.) och i avtalet om slutlig

reglering enligt RALS 1989-90 (10 445 000 kr.). Från anslaget

skall bestridas kostnader för det partsgemensamma centrala

utvecklingsarbetet syftande till att utveckla metoder och system

för att kunna jämföra arbeten av lika värde.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Bidrag till centralt utvecklingsarbete avseende

metoder och system för att jämföra arbeten av lika värde på

tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

anvisa ett reservationsanslag på 40 445 000 kr.

Trettonde huvudtiteln

C. Statistik, förvaltning m.m.

[3] C 2. Statistiska centralbyrån: Statistik, register och

prognoser

Över detta ramanslag anvisas medel för statistiska centralbyråns

(SCB) anslagsfinansierade verksamhet. I statsbudgeten för

innevarande budgetår är anslaget uppfört med 431 442 000 kr.

 I budgetpropositionen 1991 föreslog regeringen att SCB:s

partisympatiundersökningar skulle läggas ner efter utgången av

1991. Motivet var det ekonomiska läget och att samhällets

tillgång till undersökningar om partisympatier var väl

tillgodosedda utanför SCB.

 I fem motioner från företrädare för socialdemokraterna,

folkpartiet liberalerna, centerpartiet och vänsterpartiet

föreslogs att partisympatiundersökningarna skulle fortsätta i

samma omfattning som tidigare.

 Finansutskottet (1990/91:FiU22) delade motionärernas

uppfattning att SCB:s väljarundersökningar var så värdefulla och

av så hög kvalitet att de borde fortsätta. Utskottet ansåg

emellertid att SCB borde pröva möjligheterna att

uppdragsfinansiera undersökningarna. Om detta visade sig vara en

oframkomlig väg borde SCB återkomma till regeringen och begära

erforderliga medel för att genomföra undersökningarna. Vad

finansutskottet anfört gav riksdagen regeringen till känna

(rskr. 1990/91:209).

 Regeringen gav därför SCB i uppdrag att undersöka en

uppdragsfinansiering av statistiken. SCB har slutfört uppdraget

men konstaterar att en uppdragsfinansiering inte är möjlig.

Detta beror bl.a. på att syftet med väljarundersökningarna är

att de skall vara allmänt tillgängliga. För eventuella

finansiärer begränsas därmed den egna exklusiva användningen och

intresset för egna ekonomiska åtaganden.

 SCB hemställer därför i en skrivelse den 12 december 1991 om

1 000 000 kr. för budgetåret 1991/92 så att

partisympatiundersökningen i maj 1992 kan genomföras samt

3 056 000 kr. för fortsatta undersökningar under budgetåret

1992/93.

Föredragandens överväganden

Min uppfattning är att statistikens användare så långt som

möjligt skall ta ansvar för den statistik de anser sig behöva.

Särskilda anslagsmedel för statistik bör begränsas till sådan

statistik som är grundläggande för samhället och som saknar

alternativa finansieringsformer. En särskild utredare kommer

under våren att lägga fram ett förslag om den statliga

statistikens styrning, finansiering och samordning. Ett av

utredningens uppdrag är att pröva möjligheterna att

uppdragsfinansiera den statliga statistiken i framtiden.

 Mot bakgrund av SCB:s skrivelse föreslår jag emellertid att

medel anvisas för partisympatiundersökningen i maj 1992 samt att

vidare ställningstaganden till väljarundersökningarnas framtid

tas upp vid beredning av förslagen från utredningen om den

statliga statistikens styrning och finansiering.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Statistiska centralbyrån: Statistik, register och

prognoser på

 tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

 anvisa ett ramanslag på 1 000 000 kr.

[4] C 14. Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m.

Enligt det nya pensionsavtal som ingicks den 15 mars 1991 mellan

statens arbetsgivarverk (SAV) och de statsanställdas

huvudorganisationer, skall de anställda ha rätt till en

kompletterande ålderspension som skall finansieras genom

fortlöpande individuella avsättningar räknat från och med

januari 1991. Riksdagens finansutskott godkände den 28 mars 1991

avtalet. Parterna har den 6 februari 1992 överenskommit om att

en försäkringsförening skall bildas för att ombesörja den

kompletterande ålderspensionen och att uppdra åt kammarkollegiet

att, i avvaktan på att försäkringsföreningen bildas, placera

premierna. Avsättningarna för perioden januari 1991 - juni 1992

skall således utbetalas under detta budgetår till föreningen

eller den som för föreningens räkning skall mottaga medlen. De

individuella avsättningarna skall avvägas så att det i

genomsnitt över hela statsförvaltningen blir 1,5 % av

lönesumman.

Föredragandens överväganden

Jag anser att myndigheternas kostnader för avsättning till den

kompletterande ålderspensionen för perioden januari 1991 - juni

1992 bör täckas ur det för budgetåret 1991/92 uppförda

förslagsanslaget C 14. Täckning av merkostnader för löner och

pensioner m.m. Detta medför att anslaget beräknas öka med

875 000 000 kr. Belastningen på anslaget beräknas därmed öka

till 2 475 000 000 kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Täckning av merkostnader för löner och pensioner

m.m. på

 tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

 anvisa ett förslagsanslag på 875 000 000 kr.

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1992

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret

1991/92

Åttonde huvudtiteln

D. Grundläggande högskoleutbildning

D 4. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna

anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag på 82 697 000 kr.

Under anslaget har bl.a. beräknats medel för de fasta avgifterna

för Sveriges deltagande i de europeiska gemenskapernas (EG)

utbildningsprogram COMETT.

 I 1992 års budgetpropostion (prop. 1991/92:100 bil. 9 s.144)

har jag under ett nytt anslag, D 15. Europeisk

utbildningssamverkan, beräknat medel för motsvarande avgifter

avseende utbildningsprogrammen COMETT och ERASMUS under

budgetåret 1992/93.

 Inom EG budgeteras programkostnaderna per kalenderår och

länderna debiteras kostnaderna under våren. Detta innebär att

Sverige skall betala avgiften för de båda utbytesprogrammen för

läsåret 1992/93 under våren 1992, dvs. före den 1 juli 1992, då

de medel som kan komma att föras upp i statsbudgeten för

budgetåret 1992/93 tidigast får disponeras.

 Jag föreslår därför att ytterligare 36 100 000 kr. för

kostnaderna för svensk programmedverkan i COMETT och ERASMUS

anvisas som ett engångsbelopp utöver de medel som finns

tillgängliga för budgetåret 1991/92. Dessa medel skall betalas

till EG under innevarande budgetår men avser svenskt deltagande

under läsåret 1992/93. Med den föreslagna åtgärden kommer

medelsdispositionen för de följande budgetåren att ligga i fas

med tidpunkten för inbetalning av resp. belopp till EG.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. på

tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

anvisa ett reservationsanslag på 36 100 000 kr.

Jordbruksdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1992

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Nionde huvudtiteln

A. Jordbruksdepartementet m.m.

A 3. Utredningar m.m.

På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna

anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag på 9 349 000 kr.

Den ingående reservationen under anslaget uppgick till 4 378 233

kr. exkl. mervärdeskatt.

 Under budgetåret 1991/92 har utredningsverksamheten blivit mer

omfattande och kostnadskrävande än vad som förutsågs vid

anslagsberäkningen hösten 1990. Bl.a. har en kommission (dir.

1991:97) tillkommit med uppgift att förbereda en avstämning av

de omställningsbeslut som omfattas av 1990 års

livsmedelspolitiska beslut (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr.

327). Kommissionen skall beakta de effekter och faktorer som

inte var kända eller förutsedda vid tidpunkten för beslutet, i

första hand konsekvenserna av en anslutning till EG.

 En utredning om trädgårdsnäringens framtid har tillsatts mot

bakgrund av jordbruksutskottets betänkande om trädgårdsnäringen

(JoU 1991/92: 6, rskr. 40). Dessutom kommer en särskild utredare

att tillkallas med uppgift att göra en förutsättningslös översyn

av de livsmedelshygieniska bestämmelser som kan ha betydelse för

den småskaliga livsmedelsproduktionen och för teknikutveck-

lingen på detta område (dir. 1992:21).

 Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehov på 3,7 milj. kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Utredningar m.m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten

 för budgetåret 1991/92 anvisa ett reservationsanslag på 3 700

 000 kr.

Arbetsmarknadsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet den 26 mars 1992

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Tionde huvudtiteln

C. Arbetslivsfrågor

[1] C 7. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade.

Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår

förts upp ett reservationsanslag på 5 416 489 000 kr. Merparten

av anvisade medel avses användas till bidrag till lönekostnader

för arbetshandikappade, som anvisats anställning med lönebidrag

hos en arbetsgivare.

 Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) har i en skrivelse den 14 oktober

1991 tagit upp frågan om konsekvenser för kostnaderna för

lönebidrag av arbetsgivares skyldighet från den 1 januari 1992

att betala sjuklön för de första 14 dagarna av en sjukperiod.

AMS framhåller att arbetsgivarens lönekostnader för de anställda

därigenom ökar, eftersom sänkningen av arbetsgivaravgiften ger

en otillräcklig kompensation för anställda vars sjukfrånvaro får

anses vara betydligt högre än genomsnittet. Enligt AMS

uppfattning bör arbetsgivarna få räkna denna merkostnad som en

del av den bidragsgrundande lönekostnaden. I annat fall

äventyras arbetsförmedlingens möjligheter att arbetsplacera

personer med handikapp och en antagen högre sjukfrånvaro än

genomsnittligt. AMS beräknar att det netto - efter avräkning av

sänkningen av arbetsgivaravgiften - uppkommer en merbelastning

på anslaget på 58 milj. kr. på årsbasis. Styrelsen begär att

anslaget tillförs ytterligare 29 milj. kr. för budgetåret

1991/92.

Föredragandens överväganden

För egen del beräknar jag att den ökade belastningen på anslaget

kommer att uppgå till 47,5 milj. kr. för andra hälften av

budgetåret 1991/92. I den medelsberäkning som jag gjort till

1992 års budgetproposition för budgetåret 1992/93 har jag tagit

hänsyn till de kostnadsökningar som sjuklönen kan medföra för

kostnaderna för lönebidrag. För att få ett bättre underlag för

kommande prövningar av medelstilldelningen under anslaget avser

jag att föreslå regeringen att ge AMS i uppdrag att följa

upp och redovisa kostnaderna för sjuklöner till anställda med

lönebidrag.

Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att

regeringen föreslår riksdagen

 att till Särskilda åtgärder för arbetshandikappade på

tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

anvisa ett reservationsanslag på 47 500 000 kr.

[2] C 9. Teckning av aktier i de planerade Samhallbolagen

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i

statsbudgeten för innevarande budgetår.

 I propositionen 1991/92:91 om ombildning av Samhall till

aktiebolag, m.m. har förslag lagts fram om att verksamheten inom

stiftelseorganisationen för skyddat arbete fr.o.m. budgetåret

1992/93 skall bedrivas i aktiebolagsform. I den nämnda

propositionen behandlas bl.a. frågan om upplösning av de

nuvarande stiftelserna samt bildandet av ett moderbolag kallat

Samhall Aktiebolag och av 24 regionala dotterbolag, som svarar

mot de nuvarande regionala stiftelserna för skyddat arbete.

 Aktiekapitalet i dotterbolagen avses bli fastställt till den

lägsta tillåtna nivån enligt aktiebolagslagen (ABL), dvs. 50 000

kr. Aktiekapitalet i moderbolaget blir därmed 1 250 000 kr.

Dessa bolag blir inledningsvis vilande. Avsikten är att därefter

- sedan de upplösta stiftelsernas tillgångar genom

apportförfarande tillskjutits de nya aktiebolagen - aktie-

kapitalet skall ökas genom nyemissioner.

 Ett särskilt anslag på 1 250 000 kr. bör anvisas för bildandet

av de nya aktiebolagen.

Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att

regeringen föreslår riksdagen

 att till Teckning av aktier i de planerade Samhallbolagen på

tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

anvisa ett reservationsanslag på 1 250 000 kr.

Kulturdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1992

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Åttonde huvudtiteln

H. Massmedier m.m.

 Radio och television

 Televerket

[1] Tilläggsmedel för utsändning m.m. av Sveriges Radios

program

Televerket

Genom beslut av riksdagen (prop. 1990/91:149, KU39, rskr. 370)

har televerket av TV-avgiftsmedel tilldelats 603,8 milj.kr. för

år 1992. Medlen avser televerkets kostnader för

rundradioverksamhet för Sveriges Radio-koncernens räkning, dvs.

insamling och utsändning av program. Av beloppet utgör medlen

för investeringar 187,4 milj.kr. och medlen för driftskostnader

416,4 milj.kr.

 Till grund för nämnda beslut ligger att medelsansvisningarna

bl.a. inkluderar kompensation för mervärdesskatt och att

mervärdesskatten, enligt tidigare beslut av riksdagen, skulle

sänkas inför den 1 januari 1992.

 Televerket har i en skrivelse till regeringen den 29 oktober

1991 konstaterat att företrädare för regeringen uttalat att

mervärdesskatten inför årsskiftet kommer att sänkas endast i ett

begränsat antal fall. I övriga fall skall den behållas på nivån

25 %.

 För televerkets rundradioverksamhet på Sveriges

Radio-koncernens område betyder det ett ytterligare behov av

TV-avgiftsmedel för år 1992 om 7,6 milj.kr. Av beloppet hänför

sig 2,4 milj.kr. till investeringar och 5,2 milj.kr. till

driftskostnader. Om inte televerket kompenseras för ökningen av

mervärdesskatten kan konsekvenser för Sveriges Radiokoncernens

programverksamhet inte undvikas.

 Televerket har mot denna bakgrund hemställt att verket på grund

av merkostnader förorsakade av icke förutsedda kostnader för

mervärdesskatt, av TV-avgiftsmedel anvisas ytterligare 7,6

milj.kr. för rundradioverksamhet för Sveriges Radio-koncernen

under år 1992.

Föredragandens överväganden

Televerket svarar på statens uppdrag för distributionen till

allmänheten och för insamlingen av Sveriges Radio-koncernens

program. De TV- TV-avgiftsmedel som anvisas för detta ändamål

beräknas täcka verkets självkostnader. Mot bakgrund av att

kostnadsförutsättningarna genom de ändrade reglerna för

mervärdesskatt har förändrats efter det att riksdagen fattat

beslut om medelstilldelning för år 1992, tillstyrker jag att

televerket erhåller kompensation för sådana merkostnader. Där-

igenom undviks återverkningar i fråga om utsändning av Sveriges

Radio-koncernens programverksamhet.

 Sammanlagt bör televerket anvisas ytterligare 7,6 milj.kr. Av

medelsökningen bör 2,4 milj.kr. tillföras posten för

investeringar och 5,2 milj.kr. posten för driftsmedel. Den

sammanlagda medelstilldelningen för år 1992 blir därmed 611,4

milj.kr., varav 189,8 milj.kr. avser investeringar och 421,6

milj.kr. driftskostnader.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att godkänna förslaget till reviderad medelsberäkning för

televerkets investerings- och driftskostnader för år 1992.

Tionde huvudtiteln

D. Invandring m.m.

[2] D 2. Förläggningskostnader

I prop. 1991/92:100 bil.12 redovisades i vilken utsträckning det

skulle kunna vara möjligt att minska invandrarverkets

förläggningskapacitet under budgetåren 1991/92 och 1992/93.

Under vissa förutsättningar skulle antalet belagda platser kunna

bringas ned till ca 16 000 vid utgången av innevarande budgetår.

Det stod redan då klart att den stora ökningen av antalet

asylsökande från främst de jugoslaviska delrepublikerna under

hösten 1991 skulle omintetgöra den snabbare avvecklingsplan

invandrarverket tidigare hade avsett att arbeta efter. I

propositionen redovisades också att invandrarverket i januari

månad 1992 skulle redovisa förnyade bedömningar av förläggnings-

situationen och eventuellt därmed förknippade

anslagskonsekvenser.

 Jag vill nu återkomma till denna fråga i vad avser

anslagskonsekvenserna för innevarande budgetår.

 Under hösten 1991 fanns genomsnittligt 27 000 belagda platser i

invandrarverkets olika förläggningsformer. Vid slutet av

december månad hade beläggningen stigit till 28 700 personer.

Ökningen fortsatte under vårvintern 1992. Vid månadsskiftet

januari - februari var man sålunda uppe i 30 500 belagda

förläggningsplatser och i slutet av mars månad beräknas ökningen

kulminera med en beläggning på ca 32 500 platser. Enligt

invandrarverkets bedömning skulle belastningen sedan kunna

komma att successivt sjunka till sommaren så att man vid

budgetårsskiftet är nere i drygt 29 000 platser.

 Förutom att förläggningarna har fått ta emot jugoslaviska asyl-

sökande, vars ärenden utreds men där invandrarverket avvaktar

med själva besluten, upptas alltjämt många förläggningsplatser

av personer som av invandrarverket redan fått avslag på sina

asylansökningar och därefter överklagat besluten hos regeringen

och fortfarande väntar på beslut, numera från utlänningsnämnden.

Dessa överklagandeärenden har inte gått att avgöra i samma takt

som de kommit in, vilket resulterat i stora ärendebalanser först

hos regeringen och därefter utänningsnämnden, vilket medfört

långa förläggningsvistelser för de asylsökande.

 Huvudparten av de överklagade asylärendena prövas sedan den 1

januari i år av den då inrättade utlänningsnämnden som också

fått överta regeringens tidigare balanser. Ärendehanteringen har

snabbats upp och som en effekt av detta lättar successivt

trycket på förläggningarna.

 Mot bakgrund av den nu redovisade situationen beräknar jag att

förläggningskostnaderna under innevarande budgetår kommer att

överstiga anvisat anslag (1 954 milj. kr. exkl. mervärdeskatt)

med 1 376 milj. kr.

 Jag vill samtidigt anmäla att anslagsförbrukningen beräknas

minska med ca 800 milj. kr. under det anslag - Ersättning till

kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. - varifrån

kommunerna genom statsbidrag får kompensation för sina

mottagningskostnader för sådana flyktingar som lämnat

förläggningssystemet. Den beräknade anslagsbesparingen är en

följd av att utflyttningarna från förläggningarna fördröjts

under innevarande budgetår och att därmed behovet av att utge

statsbidrag till kommunerna minskat.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Förläggningskostnader på tilläggsbudget II till

 statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag

 på 1 376 000 000 kr.

Näringsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1992

Föredragande: statsrådet P.[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Tolfte huvudtiteln

A. Industridepartementet

[1] A 3. Utredningar m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik

anvisats ett reservationsanslag på 16 615 000 kr. Den ingående

reservationen under anslaget uppgick till 3 146 512 kr. Av

reservationen utgörs 2 924 960 kr av externt tillförda medel som

inte längre disponeras. Från anslaget finansieras bl.a. vissa

råd och delegationer m.m., övriga kommittéer samt särskilda

utredningar inom näringsdepartementets verksamhetsområde.

 Den 18 december 1991 beslutade riksdagen (prop. 1991/92:69,

NU10, rskr. 92) att bemyndiga regeringen att sälja statens

aktier i vissa i propositionen angivna företag samt att godkänna

de riktlinjer för försäljningen som anges i propositionen.

 I samband med försäljningen och ägarspridningen uppkommer vissa

kostnader för ägaren staten. Regeringen har i

budgetpropositionen 1992 beräknat medel för detta för budgetåret

1992/93.

 Redan under innevarande budgetår uppkommer dock vissa kostnader

för denna verksamhet.

 Regeringen tillkallade den 16 januari 1992 en

privatiseringskommission med högst nio ledamöter (dir.1992:1)

med uppdrag att till regeringen yttra sig i vissa ärenden som

hänskjuts till den av berört statsråd. Kommissionen omfattas av

kommittéförordningen och kostnaderna skall belasta anslaget

Utredningar m.m. under denna huvudtitel.

 Utredningsverksamheten för övrigt inom näringsdepartementet har

också blivit mer omfattande och kostnadskrävande än vad som

förutsågs vid anslagsberäkningen.

 Även förberedelserna för bolagiseringen av vissa verksamheter

har medfört behov av ytterligare utredningsmedel.

 Medlen som beräknades i budgetpropositionen 1991 har därför

visat sig otillräckliga, varför jag har beräknat ett ytterligare

medelsbehov på 1 600 000 kr. för budgetåret 1991/92.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget II till

statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisa ett

reservationsanslag på 1 600 000 kr.

E. Statsägda företag m.m.

[2] E 3. Infriande av pensionsgaranti för FFV AB

Under denna anslagsrubrik har i statsbudgeten för innevarande

budgetår anvisats ett förslagsanslag på 1 000 kr.

 I budgetpropositionen för budgetåret 1992/93 (prop.

1991/92:100 bil. 13) föreslog regeringen riksdagen att under

denna anslagsrubrik anvisa ett förslagsanslag på 80 000 000 kr.

Riksdagen har i dagarna bifallit regerings förslag

(1991/92:NU17, rskr. 156).

Bakgrund

Riksdagen beslöt våren 1990 (prop. 1989/90:88, NU35, rskr. 249)

att bemyndiga regeringen att ombilda affärsverket FFV till

aktiebolag. I samband därmed beslöt riksdagen att också utställa

en garanti för FFV AB:s pensionsåtaganden. Det innebar att

staten påtager sig FFV AB:s pensionsförpliktelser intill ett

belopp av 1 112 milj.kr. Denna garanti kommer att successivt

infrias och belasta budgeten i takt med att pensioner betalas ut

från staten till pensionärer med pensionsrätt från affärsverket

FFV. Regeringen har genom beslut den 15 november 1990 fastställt

villkoren för utnyttjandet av pensionsgarantin.

 Den 1 juni 1991 förvärvade Celsius Industrier AB samtliga

aktier i FFV AB.

 Riksdagen beslöt i december 1991 (prop. 1991/92:69, NU10,

rskr. 92) att bemyndiga regeringen att genomföra försäljning

helt eller delvis av statens aktier i vissa angivna statligt

ägda företag eller att sälja delar av företag i vilka staten

äger aktier. Bemyndigandet omfattade bl.a. Celsius Industrier

AB.

 Celsius Industrier AB har i skrivelse den 4 februari 1992

tagit upp frågan om FFV AB:s pensionsskuld bl.a. mot bakgrund av

koncernens kommande privatisering.

Föredragandens överväganden

FFV AB:s pensionsåtaganden var tidigare inte skuldförda i

affärsverket. I verkets balansräkning per den 31 december 1990

upptogs en skuld på 1 084 milj.kr. Mot denna bruttoskuld står en

fordran på staten på 1 112 milj.kr. att utbetalas i takt med att

pensionsutbetalningen sker. I FFV AB:s proformabalansräkning per

den 1 januari 1991 upptogs pensionsskulden till 484 milj.kr.,

utgörande ett netto av det totala åtagandet och den betal-

ningsgaranti staten utfärdat. Värdet 484 milj.kr. förutsätter

att nuvärdet av statens betalningsgaranti är 600 milj.kr. En-

ligt gällande redovisningsregler måste dock förpliktelserna

bruttoredovisas. Detta inne

bär att de totala åtagandena på över en miljard kronor måste

upptas på skuldsidan samtidigt som en fordran på staten

motsvarande statens betalningsgaranti skall bokas upp på

tillgångssidan. Denna fordran på staten kommer att leva kvar i

Celsius balansräkning i mer än tio år. Under denna tid kommer

staten att svara för merparten av alla utbetalningar hänförliga

till pensionsförpliktelserna.

 Jag vill därför mot bakgrund av en kommande privatisering av

Celsius Industrier AB lämna följande förslag till lösning av

statens pensionsgaranti för FFV AB.

 Ett övertagande av pensionsåtagandena medför en icke önskvärd

ökning av omslutningen av Celsiuskoncernens balansräkning med

600 milj.kr., vilket reducerar koncernens soliditet med två

procentenheter. Vidare kräver pensionsåtagandena en omfattande

uppföljning och administrativ hantering, inte minst beroende

just på att förpliktelserna måste skiljas ut från statens

pensionsförpliktelser. Detta är en ur privatiseringssynpunkt

icke önskvärd utveckling. Mot denna bakgrund anser jag att

staten snarast bör fullfölja sina förpliktelser gentemot FFV AB

och betala ut nuvärdebeloppet av garantin till företaget. En

sådan lösning innebär också ett principiellt ställningstagande

mot att staten åtager sig långsiktiga pensionsförpliktelser vid

kommande bolagsbildningar. Jag förordar därför att regeringen

föreslår riksdagen att ett förslagsanslag om 600 milj. kr. för

slutligt infriande av pensionsgaranti för FFV AB förs upp på

tilläggsbudget på statsbudgeten för budgetåret 1991/92. Angivet

belopp är en nuvärdesberäkning av statens betalningsgaranti.

Under förutsättning att riksdagen godkänner detta förslag till

engångsbetalning finns det inget behov av det anslag för budget-

året 1992/93 som riksdagen beslutet om. Jag avser att återkomma

till regeringen om hur denna fråga skall regleras i samband med

att propositionen med förslag i slutlig reglering av

statsbudgeten för budgetåret 1992/93

(kompletteringspropositionen) behandlas.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Infriande av pensionsgaranti för FFV AB på

tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

anvisa ett förslagsanslag på 600 000 000 kr.

F. Teknisk utveckling m.m.

[3] F 5. Europeiskt rymdsamarbete m.m.

Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1991/92

anvisats ett förslagsanslag på 406 098 000 kr. Under samma

rubrik har regeringen bemyndigats att under budgetåret 1991/92

ikläda staten nya förpliktelser för kommande budgetår inom

europeiskt rymdsamarbete om högst 141 000 000 kr.

Bakgrund

Inom det europeiska rymdsamarbetsorganet ESA (European Space

Agency) deltar Sverige sedan år 1990 i ett förberedande program

inom fjärranalysområdet benämnt POEM-1 (Polar Earth Observation

Mission). Sveriges andel är 3 % vilket motsvarar 12,9 milj.kr.

Programmet omfattar nyttolasten för en polär plattform med

instrument för forskning och övervakning inom områdena hav, is,

klimatologi, atmosfär, ozon och miljö. Inom programmet ryms

också meteorologiska instrument för kontinuerlig väderobser-

vation. Uppsändning av den polära plattformen är planerad till

år 1998.

 Vid ett rådsmöte på ministernivå inom ESA i november 1991

beslutades att huvudprogrammet för POEM-1 skall påbörjas. Den

svenska delegationen vid detta möte anmälde preliminärt att

Sverige avser att delta i programmet med en andel på högst 6 %.

Detta motsvarar en kostnad på 442,2 milj.kr. under perioden

1992/93 - 2003/2004.

Föredragandens överväganden

Fjärranalys från satellit är ett framtidsområde kring vilket det

för närvarande råder stor enighet i Europa. Nu bestäms den

framtida inriktningen till åren efter år 2000. Jag anser att det

är viktigt att Sverige är med i ESA:s jordresurs- och

miljöinriktade program. Ett deltagande i programmet POEM-1 är

enligt min mening en markering av det svenska intresset för

fjärranalys och övervakning av förhållanderna i atmosfären.

Programmet kan vidare ha betydelse för olika

miljöövervakningssystem. En bidragsandel på 6 % av de totala

projektkostnaderna ger dessutom Sverige en god möjlighet att

påverka programinnehållet.

 Någon utökning av anslaget på tilläggsbudget behöver inte

anvisas. Regeringens ram för bemyndiganden för kommande budgetår

bör dock utökas med 400 milj.kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att bemyndiga regeringen att under budgetåret 1991/92 ikläda

 staten nya förpliktelser för betalningar under kommande

 budgetår inom euro-peiskt rymdsamarbete om högst 400 000 000

 kr. Det sammanlagda be-myndigandet för regeringen beträffande

 nya förpliktelser inom euro- peiskt rymdsamarbete kommer då att

 uppgå till högst 541 000 000 kr.

[4] Förslag att även andra organ än myndigheter skall

kunna utses till riksmätplatser

Genom de svenska riksmätplatssystemet garanteras att svenska

mätresultat och mätteknik håller internationell standard.

Verksamheten vid riksmätplatserna har en strategisk betydelse

som grund för teknisk-vetenskaplig forskning. Tillgång till

kvalificerad mätteknik som säkerställer tillförlitliga

mätresultat har under senare år också fått en allt större bet-

ydelse för

att tillgodose näringslivets och förvaltningens behov av kvali-

tetssäkring. Behovet härav accentueras ytterligare av att

produkter och produktionsprocesser blir allt mer komplicerade.

 Verksamheten vid riksmätplatserna finansieras genom bidrag från

detta anslag samt genom kalibreringsintäkter och

riksmätplatsernas egna bidrag. Under innevarande budgetår har

riksdagen anslagit 8 766 000 kr. till verksamheten. Anslaget

disponeras av styrelsen för teknisk ackreditering som fördelar

anslagna medel mellan riksmätplatserna och även enligt sin

instruktion utövar tillsyn över riksmätplatserna.

 Enligt 5 § lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning

och om mätning kan endast statliga myndigheter vara

riksmätplatser. Enligt 6 § samma lag ankommer det på regeringen

att utse riksmätplatser.

 För närvarande finns tre stycken riksmätplatser som sammanlagt

håller mätnormaler för 35-tal olika storheter. Den största

riksmätplatsen, statens provningsanstalt, svarar för 24

storheter. Övriga riksmätplatser är flygtekniska

försöksanstalten och statens strålskyddsinstitut.

Föredragandens överväganden

Genom den bolagisering av vissa statliga myndigheter som

förekommit under senare år har den situationen uppkommit i några

fall att riksmätplatsverksamhet som tidigare bedrivits hos

myndighet kommit att ingå i sådan verksamhet som överförts till

bolag. På grund av lagens bestämmelser kan mätverksamheten,

trots att den bedrivs i oförändrade former, av formella skäl

inte kvarstå som riksmätplats. Stöd till verksamheten i form av

bidrag från riksmätplatsanslaget kan inte heller längre utgå.

Riksdagen har efter anmälan från regeringen i två sådana fall,

FFV Aerotech AB och Televerket Utveckling AB, beslutat att medel

från anslaget under budgetåret 1991/92 skall kunna utbetalas

till mätplatsverksamhet vid dessa organ trots att dessa inte

längre utgör riksmätplatser (prop. 1990/91:100 bil. 14, NU24,

rskr. 149 och prop. 1991/92:25 bil. 11, NU13, rskr. 53).

 Det kan i detta sammanhang även finnas anledning att erinra

om att regeringen nyligen beslutat att låta en särskild utredare

(dir. 1992:7) överväga begränsning av statens engagemang i bl.a.

statens provningsanstalt, som enligt vad jag nyss nämnt utgör

landets dominerande riksmätplats.

 I min anmälan till prop. 1991/92:100 bil. 13 redovisade jag

att styrelsen för teknisk ackreditering i sin fördjupade

anslagsframställning för budgetåren 1992/93 - 1994/95

föreslagit att lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk prov-

ning och om mätning borde ändras så att såväl statliga som

privaträttsliga organ som uppfyller kraven på opartiskhet och

kompetens kan utses till riksmätplatser. Jag anförde vidare att

jag delade ackrediteringsstyrelsen uppfattning att kravet på

ställning som statlig myndighet var otidsenligt och att jag

därför avsåg att återkomma med förslag till ändring av lagen i

detta hänseende.

 Mot denna bakgrund vill jag därför nu föreslå att lagen

(1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning

ändras så att det blir

möjligt att vid sidan av statliga myndigheter även utse annat

organ till riksmätplats.

 Det bör även i fortsättningen ankomma på regeringen att utse

riksmätplatser. Vägledande bör därvid vara att välja de organ i

landet som har den högsta kompetensen för uppgifterna både

ifråga om personal och utrustning. Ett ytterligare krav måste

vara att organen bedöms vara opartiskta. Av bl.a. sekretesskäl

är det viktigt att ingen potentiell kund skall kunna uppfatta en

riksmätplats som en möjlig konkurrent.

 Riksmätplatsverksamheten i ett privaträttsligt organ bör liksom

statliga riksmätplatser stå under tillsyn av Styrelsen för

teknisk ackreditering, som med stöd av bemyndigande från

regeringen också har utfärdat föreskrifter för verksamheten vid

riksmätplatserna.

 Genom att verksamheten vid riksmätplatserna endast är av

teknisk-vetenskaplig karaktär utan inslag av myndighetsutövning

föreligger inte hinder av konstitutionell art mot låta enskilda

organ verka som riksmätplatser.

Upprättat lagförslag

Inom Näringsdepartementet har upprättats ett förslag till lag om

ändring av lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning

och om mätning. Förslaget bör fogas till protokollet i detta

ärende som bilaga 1.

 Lagstiftningsärendet är av sådan beskaffenhet att lagrådets

hörande skulle sakna betydelse.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att anta förslaget till lag om ändring av lagen (1989:164) om

 kontroll genom teknisk provning och om mätning.

[5] Ökning av garantifonden vid Svenska

skeppshypotekskassan

Svenska skeppshypotekskassan som bildades år 1929 har till

ändamål att medverka vid finansiering av rederiverksamhet, som

bedrivs av svenskt rederi eller av en utländsk juridisk person

som ägarmässigt eller på annat sätt domineras av svenskt rederi.

Bestämmelserna om kassans verksamhet är intagna i lagen

(1980:1097, ändrad senast 1990:1313) om Svenska

skeppshypotekskassan. Utestående lån var vid utgången av år 1991

ca 4 000 milj.kr. och det egna kapitalet i form av reservfond

351 milj.kr. Enligt 2 § i nämnda lag ställer staten som

garantifond för kassans förbindelser till förfogande garan-

tiförbindelser utfärdade av riksgäldskontoret på för närvarande

167 milj.kr. Kassan har ett utestående förlagslån på 125

milj.kr.

 I en skrivelse den 20 december 1991 har styrelsen för kassan

begärt att garantifonden ökas med 183 milj.kr. till 350 milj.kr.

Skälet är enligt kassan att kassan inte kan genomföra den för år

1992 budgeterade utlå

ningen utan en ökning av garantifonden. I lagen om kassan finns

i 4 § regler om upplåningsbegränsningar. I andra stycket sägs

att det sammanlagda beloppet av kassans låneskuld och

garantiförpliktelser inte får uppgå till mer än tio gånger det

sammanlagda beloppet av kassans garantier och reservfonder. För

att kunna öka utlåningen i den omfattning som budgeterats krävs

enligt kassan en ökning av garantifonden med 183 milj.kr. till

350 milj.kr. Enligt reglerna för kapitaltäckning i kassans

verksamhet § 3 a har kassan enligt kassans beräkningar möjlighe-

ter att per den 31 december 1992 ha en utlåning på ca 7,5 mil-

jarder kronor. Kapitaltäckningsreglerna lägger således inte

heller något hinder i vägen för den budgeterade utlåningsök-

ningen.

 Efter remiss har yttranden över skeppshypotekskassans skrivelse

lämnats av fullmäktige i riksbanken, riksgäldskontoret och

finansinspektionen. Alla tillstyrker den begärda ökningen av

garantifonden.

Föredragandens överväganden

Svenska skeppshypotekskassan saknar inte betydelse som finansiär

av svenska rederier. Detta gäller icke minst de mindre och

medelstora fartygen. På grund av det överskott som

skeppshypotekskassan har kunnat skapa har kassan betydande

möjligheter att öka sin utlåning. För att kassan, i avvaktan på

regeringens ställningstagande till hypoteksutredningens be-

tänkande (SOU 1989:103) Hypoteksinstituten i framtiden, skall

kunna möta efterfrågan på krediter bör garantifonden utökas. En

sådan förändring bör enligt min bedömning kunna ske under år

1993. Jag föreslår därför att 2 § i lagen om Svenska

skeppshypotekskassan ändras i enlighet med kassans förslag så

att garantifonden därefter uppgår till 350 milj.kr. Vidare före-

slår jag att riksgäldskontoret bemyndigas att utfärda en garan-

tiförbindelse på 350 milj.kr. som ersättning för den nuvarande

på 167 milj.kr. Kassan erlägger för närvarande en ga-

rantiprovision på 1 % per år i förskott på utestående garantier.

Det ankommer på regeringen att besluta om garantiprovisionens

storlek.

Upprättat lagförslag

Inom näringsdepartementet har upprättats ett förslag till lag om

ändring av lagen (1980:1097) om Svenska skeppshypotekskassan.

Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga

2.

 På grund av frågans beskaffenhet skulle lagrådets hörande sakna

betydelse.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 1. anta förslaget till lag om ändring av lagen (1980:1097) om

 Svenska skeppshypotekskassan,

 2. bemyndiga regeringen att låta riksgäldskontoret utfärda en

 garantiförbindelse på 350 000 000 kr. att ingå i Svenska

 skeppshypotekskassans garantifond.

[6] Upphörande Nämnden för fartygsfinansiering

Riksdagen beslutade 1986 att nämnden för fartygskreditgarantier

(FKN) skulle upphöra som myndighet i och med utgången av juni

månad 1986 (prop. 1985/86:120, NU34, rskr. 314). Nämndens verk-

samhet skulle enligt beslutet överföras till dåvarande statens

industriverk (SIND), numera närings- och teknikutvecklingsverket

(NUTEK).

 För riksdagen anmäldes i propositionen att vid SIND, sedermera

NUTEK, skulle inrättas en rådgivande nämnd, Nämnden för fartygs-

finansiering, för att biträda vid beslut om varvsfrågor. Vid

myndigheten har också sedan varvsfrågorna fördes dit funnits en

sådan nämnd. Ledamöterna utses av regeringen.

 I en skrivelse av den 20 december 1991 har NUTEK föreslagit att

föreskrifterna i verkets instruktion om bl.a. Nämnden för

fartygsfinansiering skall utgå. Det bör enligt NUTEK ankomma på

verket självt att under flexibla och ändamålsenliga former knyta

till sig expertis på området.

 Jag biträder NUTEK:s förslag, som jag finner vara en lämplig

förenkling av denna verksamhet, som numera är av begränsad

omfattning, och avser därför föreslå regeringen att nämnden

skall upphöra vid utgången av juni 1992. Det bör därefter

tillkomma NUTEK att anlita expertis bl.a. på varvsområdet.

 Med hänsyn till att inrättandet av nämnden tidigare har anmälts

för riksdagen, bör riksdagen underrättas även om att den upphör.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen

 bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag anfört om

upphörande av nämnden för fartygsfinansiering.

[7] Avveckling av Bruksinvest AB

Under åren 1983-1984 medverkade staten till en omstrukturering

av den del av specialstålindustrin som då var inriktad på

rostfritt stål. En förutsättning för statens medverkan var att

berörda företag tillsammans bildade ett särskilt bolag,

sedermera benämnt Bruksinvest AB, med uppgift att medverka till

skapandet av nya verksamheter i av strukturförändringarna

berörda regioner, i första hand på berörda bruksorter. Bolaget

skulle drivas efter kommersiella principer.

 Enligt avtal av den 15 mars 1984 mellan staten, Avesta

Jernverks AB (numera Avesta AB), Fagersta AB (numera

Industriförvaltnings AB Kinnevik), Sandvik AB och Uddeholms AB

(numera Uddeholm Tooling AB) tillskjöt företagen sammanlagt 100

milj.kr. till Bruksinvest.

 Bruksinvest har kritiserats från olika håll för att ha varit

mindre framgångsrikt med att skapa nya arbetstillfällen. Man

menade att en viktig förklaring till denna passivitet var

Bruksinvests ägarkonstellation, med fyra sinsemellan

konkurrerande företag som delägare.

 Efter förhandlingar mellan företrädare för staten och

Bruksinvests delägare, med syfte att effektivisera verksamheten,

tecknades den 23 januari 1992 ett tilläggsavtal till 1984 års

avtal med följande innebörd.

 Bruksinvest AB skall snarast avvecklas. Den verksamhet som

Bruksinvest skulle bedriva skall utan avbrott drivas vidare inom

fyra nya bolag, som bildas av Bruksinvests delägare med ett inom

varje koncern. Verksamheten i dessa bolag skall drivas med samma

inriktning som gällde för Bruksinvest, dvs. att på kommersiella

grunder bidra till att nya verksamheter skapas i Bergsslagen och

där i första hand på de orter som direkt berördes av

omstruktureringen av den nämnda specialstålindustrin. Det

kapital som tillförs de nya bolagen motsvarar resp. företags del

av Bruksinvests totala nettotillgångar vid avvecklingen.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen bereder riksdagen tillfälle

 att ta del av vad jag anfört om Bruksinvest AB.

[8] Affärsverket svenska kraftnät, installation av s.k.

optokablar i storkraftnätet

Affärsverket svenska kraftnät, som inrättades den 1 januari

1992, har till uppgift att svara för drift och utbyggnad av

storkraftnätet och främja kon-kurrens inom elöverföringsområdet.

Enligt sin instruktion (1991:2013) skall verket även i övrigt

bedriva verksamheter som är anknutna till kraftöverförings-

systemet.

 I samband med bolagiseringen av huvuddelen av Vattenfalls verk-

samhet övertog Affärsverket svenska kraftnät förvaltningen och

driften av storkraftnätet. Samtidigt övertogs redan påbörjade

förhandlingar med kommersiella motparter om installation av s.k.

optokablar i storkraftnätet.

 Svenska kraftnäts styrelse har numera, med reservation för

regeringens ställningstagande, godkänt ett avtal med bolaget

Tele 2. Avtalet innebär i huvudsak att Svenska kraftnät instal-

lerar optokablar på storkraftnätets ledningar och överlåter

rätten att utnyttja teletransmissionskapaciteten till Tele 2 mot

årliga avgifter. Det preliminära avtalet omfattar en

installation av maximalt ca 1500 km optokablar under en

femårsperiod, vilket skulle innebära en total investering i

storleksordningen 200 milj.kr. i dagens penningvärde.

 Tele 2 anger under femårsperioden, var och när Svenska kraftnät

skall installera optokablarna. Markförhöjning av kablarna

undviks så långt möjligt. Installerade optokablar ägs av staten

genom Svenska kraftnät.

 Avtalet innebär från ekonomisk synpunkt att Svenska kraftnät

svarar för finansiering, installation och underhåll av samtliga

optokablar. Tele 2 erlägger till Svenska kraftnät full

ersättning för alla kostnader, dvs räntor, avskrivningar och

faktiska drift- och underhållskostnader. Därutöver erlägger Tele

2 ett årligt belopp beräknat på anläggningskostnaderna.

 Det preliminära avtalet innehåller även möjligheter för

Svenska kraftnät att självt utnyttja en mindre del av

kapaciteten för modernisering och effektivisering av det egna

teletransmissionssystemet.

 Avtalet ger Svenska kraftnät rätt att träffa liknande avtal med

eventuella ytterligare intressenter, även statliga verk eller

bolag. Risken måste därför bedömas som liten att uppbyggnaden av

ett optokabelsystem enligt avtalet skulle leda till inslag av

konkurrensbegränsning.

 Jag anser att ett optokabelnät är ett lämpligt komplement

till kraftöverföringsverksamheten som bl.a. innebär att de stora

investeringar som gjorts i storkraftnätet kan utnyttjas på ett

affärsmässigt och samhällsekonomiskt riktigt sätt. Det

preliminära avtal som Affärsverket svenska kraftnät förhandlat

fram med Tele 2 bör kunna ligga till grund för den affärsmäs-

siga överenskommelsen.

 Staten ansvarar för Svenska kraftnäts åtaganden i avtalet.

Motsvarande ansvarsåtaganden från den andra partens ägare kan

tas upp i den affärsmässiga överenskommelsen.

 Den investeringsplan för Affärsverket svenska kraftnät som

underställdes riksdagen i årets budgetproposition omfattade inte

de investeringar som förutsätts ske i avtalet med Tele 2.

Riksdagens godkännande av dessa investeringar bör därför

inhämtas.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att godkänna en total ram för investeringar i optokablar om

 högst 200 000 000 kr. i nuvarande penningvärde, under en

 femårsperiod, i enlighet med vad jag har anfört.

 Bilaga 10.1

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1989:164) om kontroll genom

teknisk provning och om mätning

Härigenom föreskrivs att 5 § i lagen (1989:164) om kontroll

genom teknisk provning och om mätning skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 §

Med riksmätplats avses en Med riksmätplats avses ett

statlig myndighet som enligt organ som enligt denna lag har

denna lag har utsetts utsetts

 att för viss storhet of- att för viss storhet of-

ficiellt svara för sådan ficiellt svara för sådan

mätning som i förhållande till mätning som i förhållande till

nationella mätnormaler eller nationella mätnormaler eller

vetenskapligt definierade vetenskapligt definierade

måttenheter säkerställer måttenheter säkerställer

riktigheten av mätningar som riktigheten av mätningar som

utförs inom landet, utförs inom landet,

att se till att dessa att se till att dessa

mätnormaler och måttenheter är mätnormaler och måttenheter är

anknutna till internationellt anknutna till internationellt

antagna enheter. antagna enheter.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992.

 Bilaga 10.2

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1980:1097) om Svenska

skeppshypotekskassan

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1980:1097) om Svenska

skeppshypotekskassan skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 § 2

Som garantifond för kassans Som garantifond för kassans

förbindelse ställer staten till förbindelser ställer staten

förfogande av fullmäktige i till förfogande av fullmäktige

riksgälds- kontoret utfärdade i riksgäldskontoret utfärdade

garantiförbindelser på garantiförbindelser på

etthundrasextiosju trehundrafemtio miljoner kronor

miljoner kronor.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992

Civildepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1992

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Trettonde huvudtiteln

A. Civildepartementet m.m.

A 2. Utredningar m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns under denna

anslagsrubrik uppfört ett reservationsanslag på 39 235 000 kr.

Av anslaget avser 13 933 000 kr. utredningar som numera hör till

andra departements verksamhetsområden. Den ingående

reservationen under anslaget uppgick till 5 627 865 kr.

 Utredningsverksamheten beräknas bli mer omfattande och

kostnadskrävande än vad som tidigare kunnat förutses. Jag räknar

med ett ytterligare medelsbehov på 1 milj.kr. för en utredning

om konsumentpolitiken.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget II till

statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisa ett

reservationsanslag på 1 000 000 kr.

Miljö- och naturresursdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1992

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Fjortonde huvudtiteln

B. Miljövård

B 13. Sanering och återställning av miljöskadade områden

I statsbudgeten för innevarande år har under denna anslagsrubrik

anvisats ett reservationsanslag på 25 milj.kr., vilket motsvarar

23 380 000 kr. exkl. mervärdeskatt. På anslaget fanns vidare en

ingående reservation på 27 986 542 kr. exkl. mervärdeskatt.

Statens naturvårdsverk

I statens naturvårdsverks anslagsframställning för budgetåret

1992/93 har påvisats behov av ökade medel för att täcka

kostnader för skyddsåtgärder som tillsynsmyndighet beslutat om

med stöd av miljöskyddslagen, s.k. handräckningskostnader, i

samband med företagskonkurser. Kostnaderna för akuta insatser i

samband med handräckningsärenden har ökat starkt under år 1991 i

samband med det ökande antalet konkurser. Detta har medfört att

disponibla medel under detta anslag snabbt minskar. Därmed

kullkastas möjligheterna att på ett planerat sätt genomföra det

femåriga programmet för att åtgärda de miljöskadade områden som

anslaget främst är avsett för. Redan initierade

återställningsprojekt kan heller inte fullföljas.

 Naturvårdsverket har därefter i en skrivelse den 6 november

1991 hemställt om dels särskilda medel för att bestrida

handräckningskostnader för budgetåret 1992/93, dels att 10

milj.kr. för samma ändamål tillförs anslaget för sanerings- och

återställningsåtgärder på tilläggsbudget för budgetåret 1991/92

så att det femåriga programmet som är huvudsyftet med anslaget

kan fullföljas.

 Statens naturvårdsverk hemställer vidare i en skrivelse den 25

februari 1992 om bemyndigande att ingå flerårsavtal om sanering

och efterbehandling av miljöskadade områden. Naturvårdsverket

anmäler behov att under innevarande budgetår kunna ingå

flerårsavtal bl.a. i fråga om sanering av Järnsjön i Emån och

efterbehandling av sandmagasin i Saxberget och hemställer därför

att verket skall få ikläda staten ekonomiska förpliktelser inom

en viss ram för budgetåren 1992/93 - 1995/96 utöver redan

tilldelade medel innevarande budgetår.

Föredragandens överväganden

För budgetåret 1991/92 beräknade naturvårdsverket preliminärt,

mot bakgrund av erfarenheter från tidigare år, att högst 5

milj.kr. skulle gå åt för att bestrida nödvändiga

handräckningskostnader. Till naturvårdsverket har emellertid

redan nu anmälts så stora behov av handräckning att det enligt

verkets uppskattning kan bli fråga om nödvändiga utgifter om

sammanlagt 10 - 15 milj.kr. under budgetåret 1991/92.

 För närvarande finns ingen annan säkrad finansieringsform för

akuta insatser för att skydda miljön än via naturvårdsverkets

anslag för sanering och återställning av miljöskadade områden.

Miljöskadeförsäkringen är inte tillämplig. Jag förordar därför

att 10 milj.kr. anvisas på tilläggsbudget för innevarande

budgetår för de aktuella handräckningskostnaderna.

Som angetts i budgetpropositionen (prop. 1991/92:100 bil. 15) är

finansieringen av kostnader för handräckning i samband med

företagskonkurser från anslaget för sanering och återställning

av miljöskadade områden ett problem som snarast måste lösas.

Regeringen har den 13 februari 1992 bemyndigat mig att tillkalla

en utredning för att bl.a. komma med förslag till en varaktig

lösning för denna typ av akutinsatser (Dir. 1992:13).

Utredningen skall i denna del senast vid utgången av år 1992 i

en särskild rapport till regeringen redovisa de särskilda

problem som kan vara förenade med de s.k. handräckningsfallen

samt preliminärt redovisa den tänkbara inriktningen av en

lösning som innebär ett ökat ansvar för förorenaren i sådana

fall.

 Jag anser att det är viktigt att naturvårdsverket får

förbättrade möjligheter att teckna långsiktiga avtal om

sanerings- och återställningsåtgärder, särskilt vad gäller de

två av naturvårdsverket utpekade projekten. Samtidigt är det

angeläget att bibehålla en viss flexibilitet inom nuvarande

resurstilldelning för ev. uppkommande akutinsatser i avvaktan på

ovannämnda utredningsförslag. Riksdagen bör därför bemyndiga

regeringen att låta naturvårdsverket få ikläda staten ekonomiska

förpliktelser på sammanlagt högst 72 milj.kr. för budgetåren

1992/93 - 1995/96 fördelat på 18 milj.kr. per budgetår.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 1. bemyndiga regeringen att låta statens naturvårdsverk

ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med tecknande av

avtal om sanerings- och återställningsåtgärder som innebär

åtaganden om högst 18 000 000 kr. för vart och ett av budgetåren

1992/93, 1993/94, 1994/95 och 1995/96

 2. till Sanering och återställning av miljöskadade områden på

tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

anvisa ett reservationsanslag på 10 000 000 kr.

Förteckning

över anslag som regeringen begär i samlingspropostionen om

anslag på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret

1991/92.

 III. Utrikesdepartementet

A7 Utredningar m.m., reservationsanslag 1 390 000

 IV. Försvarsdepartementet

B2 Armeförband: Anskaffning av materiel,

 förslagsanslag 400 000 000

C2 Marinförband: Anskaffning av materiel,

 förslagsanslag 100 000 000

D2 Flygförband: Anskaffning av materiel,

 förslagsanslag 450 000 000

E4 Operativ ledning m.m.: Forskning och

 utveckling, förslagsanslag 50 000 000

 V. Socialdepartementet

A2 Utredningar m.m., reservationsanslag 8 500 000

 VII. Finansdepartementet

A1 Finansdepartementet, förslagsanslag 750 000

G8 Bidrag till centralt utvecklingsarbete

 avseende metoder och system för att jämföra

 arbeten av lika värde, reservationsanslag 40 445 000

 VIII. Utbildningsdepartementet

G4 Vissa särskilda utgifter inom högskolan

 m.m., reservationsanslag 36 100 000

 IX. Jordbruksdepartementet

A3 Utredningar m.m., reservationsanslag 3 700 000

 X. Arbetsmarknadsdepartementet

C7 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade,

 reservationsanslag 47 500 000

C9 Teckning av aktier i de planerade

 Samhallbolagen, reservationsanslag 1 250 000

D2 Förläggningskostnader, förslagsanslag 1 376 000 000

 XII. Industridepartementet

A3 Utredningar m.m., reservationsanslag 1 600 000

E3 Infriande av pensionsgaranti för FFV AB,

 förslagsanslag 600 000 000

 XIII. Civildepartementet

A2 Utredningar m.m., reservationsanlag 1 000 000

C2 Statistiska centralbyrån: Statistik,

 register och prognoser, ramanslag 1 000 000

C14 Täckande av merkostnader för löner och

 pensioner m.m., förslagsanslag 875 000 000

 XIV. Miljödepartementet

B13 Sanering och återställning av miljö-

 skadade områden, reservationsanslag 10 000 000

Summa 4 004 235 000