Regeringens proposition 1990/91:5

om en modernisering av företagens självdeklarationer och förfarandefrågor i anslutning till skattereformen, m. m.

Prop. 1990/91:5'

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp bifogade utdrag ur regeringsprotokolfet den 30 augusti 1990.

På regeringens vägnar Odd[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en modernisering av företagens uppgiftslämnande i självdeklarationerna. Uppgiftslämnandet görs enhetligt och anpassas till den eftersträvade inriktningen av kontrollverksamheten, företagens bokfö­ring och den tekniska utvecklingen. Genom förslaget förbättras möjlighe­terna till en mera likformig och effektiv kontroll av företagen. För många företag innebär förslaget förenklingar genom att de uppgifter som skall lämnas kan hämtas direkt ur bokföringen.

Det nya uppgiftslämnandet föreslås gälla fr.o. m. 1992 års taxering. Företag som avslutar sina räkenskaper med årsbokslut ges dock möjlighet att vid taxeringen 1992 i stället lämna uppgifter enligt nuvarande ordning.

1 propositionen föreslås vidare att preliminär skatt i allmänhet skall tas ut på fysiska personers kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar med normalt 30%. Den preliminära skatten skall innehållas och betalas in av det kreditinstitut eller liknande som gottskriver eller betalar ut avkast­ningen under förutsättning att det är skyldigt att lämna kontrolluppgift beträffande avkastningen. Genom förslaget behöver den som endast har sådana inkomster inte lämna någon självdeklaration eller själv betala in någon skatt.

De nya reglerna om preliminär skatt på avkastning föreslås gälla fr. o. m. den 1 januari 1991.

Uttaget av preliminär B-skatt för fysiska personer föreslås sänkt från normalt 120% till 110% av den slutliga skatten året före inkomståret. Förslaget avser dock endast B-skatten för 1991.

Propositionen innehåller också en rad ändringar av huvudsakligen följd-karaktär med anledning av de omfattande förändringar av skattereglerna

som riksdagen nyligen beslutat om (prop. 1989/90:110, SkU30, rskr. 356).     Prop. 1990/91:5

Slutligen föreslås att kontrolluppgiftsskyldigheten beträffande räntor skall utvidgas till att omfatta också räntor till personer som inte är bosatta i Sverige.

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter

Prop. 1990/91:5

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter

dels att 3 kap. 10-12 §§ skall upphöra att gälla,

dels att nuvarande 2 kap. 20 § skall betecknas 2 kap. 21 § och att nuvarande 2 kap. 21 § skall betecknas 2 kap. 20 §,

dels all2ka. 3,4,6,8, 10-17, 19, nya 20 och 21, 22-25, 28, 30 och 33 §§, 3 kap. 4-7, 9, 14, 20, 22, 23, 27, 28, 30, 37-39, 43-46, 53, 54, 57, 60 och 63 §§, 4 kap. 1, 2, 4, 6 och 8 §§ samt rabrikema närmast före 2 kap. 19, 24 och 25 §§ samt 3 kap. 27 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

3§

Var och en bör, utöver vad som framgår av deklarationsformuläret eller av någon annan blankett enligt fastställt formulär, meddela de yt­terligare upplysningar som kan vara av betydelse for egen taxering.

Var och en bör, utöver vad som framgår av deklarationsjbrmulären, meddela de ytterligare upplysning­ar som kan vara av betydelse för egen taxering.

4

§

Fysisk person skall, om inte an­nat Joljer av 6 §, lämna självdekla­ration

1. när hans bruttointäkter av en eller flera förvärvskällor under be­skattningsåret uppgått till samman­lagt minst 10000 kronor.

Fysisk person skall lämna själv­deklaration

1.    när hans brattointäkter av

tjänst i andra fall än som avses i 32 §

I mom. första stycket h och i kom­

munalskattelagen (1928:370) och

av aktiv näringsverksamhet, under

beskattningsåret uppgått till sam­

manlagt minst 32 procent av basbe­

loppet enligt lagen (1962:381) om

om allmän försäkring för året före

taxeringsåret och inte annat följer av

6§.

2.

när hans bruttointäkter av tjänst ifall som avses i 32§ 1 mom. Jorsta stycket h eller i kommunalskattela­gen och av passiv näringsverksamhet uppgått till sammanlagt minst 100 kronor,

3.

när han haft bruttointäkter av kapital av annat slag än avkastning för vilken preliminär A-skatt skall be­talas enligt 3 § 2 mom. 1 tredje styc­ket uppbördslagen (1953:272) och bruttointäkterna av kapital uppgått till sammanlagt minst 100 kronor.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

2.

om han inte varit bosatt i Sve­rige under hela beskattningsåret el­ler om han under denna tid betalat sjömansskatt, när brattointäktema uppgått till sammanlagt minst 100 kronor,

3.

när hans tillgångar av den art som anges i 3 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögen­hetsskatt vid beskattningsårets ut­gång haft ett värde som överstiger 800000 kronor, eller

4.

när underlag för skogsvårdsav­gift eller statlig fastighetsskatt skall fastställas för honom.

Vid bedömandet av deklara­tionsskyldighet enligt första stycket skall hänsyn inte tas till sådan in­komst eller förmögenhet för vilken skattskyldighet inte föreligger enligt kommunalskattelagen (1928:370), lagen (1947:576) om statlig in­komstskatt eller lagen om statlig förmögenhetsskatt.

Har makar, som ingått äktenskap före ingången av beskattningsåret och levt tillsammans under större delen därav, var för sig haft in­komst eller förmögenhet, skall var­dera makens deklarationsskyldig­het bedömas med hänsyn till ma­karnas sammanlagda inkomst och förmögenhet.

4.

om han inte varit bosatt i Sve­rige under hela beskattningsåret el­ler om han under beskattningsåret betalat sjömansskatt, när brattoin­täktema uppgått till sammanlagt minst 100 kronor,

5.

när hans tillgångar av den art som anges i 3 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögen­hetsskatt vid beskattningsårets ut­gång haft ett värde som överstiger 800000 kronor, eller

6.

när underlag för skogsvårdsav­gift, statlig fastighetsskatt eller av­kastningsskatt på pensionsmedel skall fastställas för honom.

Vid bedömandet av deklara­tionsskyldighet enligt första stycket skall hänsyn inte tas till sådan in­komst eller förmögenhet för vilken skattskyldighet inte föreligger enligt kommunalskattelagen, lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt eller lagen om statlig förmögenhetsskatt. Däremot skall hänsyn tas till sådan inkomst eller Jormögenhet som en­ligt dubbelbeskattningsavtal skall vara helt eller delvis undantagen från beskattning i Sverige.

Har makar, som ingått äktenskap före ingången av beskattningsåret och levt tillsammans under större delen därav, var för sig haft förmö­genhet, skall vardera makens dekla­rationsskyldighet bedömas med hänsyn till makarnas sammanlagda förmögenhet.

Skall någon enligt lagen om statlig förmögenhetsskatt taxeras för förmö­genhet som tillhör barn eller någon annan, skall hänsyn tas därtill när deklarationsskyldigheten bedöms.

Den som uppburit folkpension skall, med de undantag som anges i fjärde stycket, lämna själv­deklaration endast om hans brut­tointäkt av en eller flera förvänskäl-lor under året varit större än belopp motsvarande intäkten för en person som under beskattningsåret inte haft annan intäkt än ålderspension enligt 6   kap.   2§ första  stycket   lagen

För den som inte haft inkomst av aktiv näringsverksamhet eller annan inkomst av tjänst änfolkpension och pensionstillskott enligt 2 § lagen (1969:205) om pensionstillskott el­ler allmän tilläggspension som för­anlett avräkning av sådant pensions­tillskott gäller i stället Jor vad som sägs i 4 § första stycket 1 följande. Skyldighet     att     lämna     själv-

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

(1962:381) om allmän försäkring och pensionstillskott enligt 2 § lagen (1969:205) om pensionstillskott.

För gift person, som uppburit folk­pension med belopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension, beräknas intäkten med utgångs­punkt från en pension på 78.5 pro­cent av basbeloppet. För övriga per­soner beräknas intäkten med ut­gångspunkt Jrån en pension på 96 procent av basbeloppet. Sistnämnda beräkningsgrund gäller också för gift person som under vi.ss del av beskatt­ningsåret uppburit folkpension med belopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension, och under återstoden av året uppburit Jblkpen-sion med belopp som tillkommer gift vars make saknar folkpension.

Med folkpension avses folkpension i form av ålderspension, förtidspen­sion, änkepension, omställningspen­sion, särskild efterlevandepension och hustrutillägg. Som folkpension räknas inte barnpension eller vård­bidrag.

Bestämmelsen i Jorsta stycket gäl­ler inte för en person vars make är skyldig att lämna självdeklaration eller för person som har varit bosatt i Sverige endast en del av beskatt­ningsåret och inte heller JÖr en ogift person om hans skattepliktiga för­mögenhetstillgångar överstiger 100 000 kronor och för en gift person om makarnas gemensamma skat­tepliktiga förmögenhetstillgångar överstiger 200000 kronor, vilket in­nebär att dessa personer skall lämna självdeklaration.

deklaration föreligger endast om den uppburna pensionen överstiger för gift skattskyldig som inte under nå­gon del av året uppburit pension med belopp som tillkommer gift vars make saknar folkpension 1,325 bas­belopp och för annan skattskyldig 1,5 basbelopp.

Som   folkpension   räknas   inte barnpension och vårdbidrag.

8§ Följande juridiska personer skall lämna självdeklaration

1. aktiebolag, ekonomisk för­ening, sparbank, ömsesidigt skade­försäkringsföretag   och   aktiefond

1. aktiebolag, ekonomisk för­ening, sparbank, ömsesidigt skade­försäkringsföretag   och   värdepap-

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

persfond samt sådan stiftelse, fond eller inrättning som har till huvud­sakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjers eller be­stämda personers ekonomiska in­tressen,

2. ideell förening, som avses i 7 § 5 mom. första stycket lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, om dess brattointäkter under beskatt­ningsåret överstigit grandavdraget enligt 8 § nämnda lag.

samt sådan stiftelse, fond eller in­rättning som har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda per­soners ekonomiska intressen,

2.

ideell förening, som avses i 7 § 5 mom. första stycket lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, om dess bruttointäkter av en eller flera förvärvskällor under beskattnings­året överstigit grundavdraget enligt 8 § nämnda lag,

3.

annan juridisk person, om dess brattointäkter av en eller flera för­värvskällor under beskattningsåret uppgått till sammanlagt minst 100 kronor,

4.

juridisk person, vars tillgångar av den art som anges i 3 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, vid beskattningsårets ut­gång haft ett värde som överstiger 800000 kronor eller, i fråga om sådan juridisk person som avses i 6 § 1 mom. b nämnda lag, 25000 kronor.

5. juridisk person för vilken un­derlag för skogsvårdsavgift eller statlig fastighetsskatt skall faststäl­las.

Vid bedömandet av deklara­tionsskyldighet enligt första stycket 2-4 skall hänsyn inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet, för vil­ken skattskyldighet inte förelig­ger enligt kommunalskattelagen (1928:370), lagen om statlig in­komstskatt eller lagen om statlig förmögenhetsskatt.

5. juridisk person för vilken un­derlag för skogsvårdsavgift, statlig fastighetsskatt eller avkastnings­skatt på pensionsmedel skall fast­ställas.

Vid bedömandet av deklara­tionsskyldighet enligt första stycket 2-4 skall hänsyn inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet, för vil­ken skattskyldighet inte förelig­ger enligt kommunalskattelagen (1928:370), lagen om statlig in­komstskatt eller lagen om statlig förmögenhetsskatt. Däremot skall hänsyn tas till sådan inkomst eller förmögenhet som enligt dubbelbe­skattningsavtal skall vara helt eller delvis undantagen från beskattning i Sverige.

10§ Fysisk person får, om inte annat följer av 11 §, lämna förenklad självde­klaration om vad som skall redovisas i fråga om intäkter och avdrag avser endast

1. inkomst av annan fastighet be­träffande högst två fastigheter vilka den skattskyldige innehaft hela be­skattningsåret och för vilka dels in­täkten skall beräknas enligt 24 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928: 370), dels taxeringsvärde har be­stämts för beskattningsåret.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

2.

inkomst av Qänst och annat avdrag än som avses i 33 § 2 mom. kommunalskattelagen inte yrkas för kostnader för fullgörande av Qänsten,

3.

inkomst av kapital samt av­drag för kostnader yrkas endast för ränta och intäkten utgörs av

a)    ränta eller

b)   utdelning på svenska aktier

och andelar i svenska aktiefonder

eller ekonomiska föreningar.

4.

allmänt avdrag för underhåll av icke hemmavarande barn eller för avgift för pensionsförsäkring,

5.

sådant avdrag för nedsatt skat-teJÖrmåga som avses i 50 § 2 mom. andra eller fjärde stycket kommu­nalskattelagen.

1.

inkomst av Qänst och annat avdrag än som avses i 33 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) inte yrkas för kostnader för fullgö­rande av Qänsten,

2.

inkomst av kapital samt av­drag för kostnader yrkas endast för ränta och tomträllsavgäld och in­täkten utgörs av

a)    ränta eller

b)    utdelning på svenska aktier

och andelar i svenska värdepappers­

fonder eWer ekonomiska föreningar,

c)   intäkt vid försäljning av teck­

ningsrätt eller delbevis som grundas

på aktieinnehav i ett .svenskt bolag.

3.   allmänt avdrag för avgift för

pensionsförsäkring.

ll§ Förenklad självdeklaration får inte lämnas, om

1. den skattskyldige inte varit bo­satt i Sverige under hela beskatt­ningsåret,

1.  den skattskyldige eller den med

vilken den skattskyldige skall

samtaxeras inte varit bosatt i Sveri­

ge under hela beskattningsåret,

2.

den skattskyldige under beskattningsåret haft inkomst av anställning i utlandet eller annars från utlandet haft inkomst eller vid utgången av beskattningsåret ägt skattepliktig förmögenhet i utlandet,

3.

den skattskyldige under beskattningsåret varit skyldig att betala sjö­mansskatt enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt.

4. den skattskyldige är företagsle­dare i fåmansföretag, närstående till sådan person eller delägare i få­mansföretag, eller

5. den skattskyldige skall sam­taxeras med person som är skyldig att i självdeklaration lämna uppgift om inkomst av rörelse eller jord­bruksfastighet eller av annan fastig-hel, för vilken intäkten skall beräk-

4.

den skattskyldige är företagsle­dare i fåmansföretag, Jåmansägl handelsbolag, företag, som enligt 3§ 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall behandlas sotn Jåmansföretag eller, om skyldighet att lätnna upp­gifter föreligger enligt 24 §, iföretag som upphört att vara sådant foretag eller närstående till företagsledaren eller delägare i sådant företag,

5.

den skattskyldige skall sam­taxeras med person som är skyldig att i självdeklaration lämna uppgift om inkomst av näringsverksamhet, eller

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

nas enligt 24 § 1 mom. kommunal­skattelagen (1928:370).

6. den skattskyldige under be­skattningsåret har JÖrvärvat en privatbostadsfastighet.

12§ En förenklad självdeklaration skall innehålla uppgifterom

1.

den skattskyldiges namn, personnummer, postadress och hemorts­kommun,

2.

vad som behövs för att bestämma om den skattskyldige skall samtaxe­ras eller inte,

3.    de intäkter och avdrag som

skall hänföras till inkomst av annan

Jastighet, varvid särskilt skall anges

Jåslighetens taxeringsvärde för be­

skattningsåret,

3.

de intäkter som skall hänföras till inkomst av tjänst och som den skattskyldige inte har fått medde­lande om enligt 3 kap. 59 §,

4.

de intäkter som skall hänföras till inkomst av kapital och som den skattskyldige inte har fått medde­lande om enligt 3 kap. 59 § och de intäkter vid försäljning av teck­ningsrätt eller delbevis som grundas på aktieinnehav i ett svenskt bolag samt de avdrag för ränta och tomt-rättsavgäld som den skattskyldige yrkar,

5.

del avdrag som den skattskyl­dige yrkar for avgift för pensions­försäkring.

6. den skattskyldiges skatteplikti­ga tillgångar och hans skulder vid utgången av beskattningsåret, om hans skattepliktiga förmögenhets­tillgångar uppgick till minst 100000 kronor eller, om beskatt­ningsbar förmögenhet skall beräk­nas gemensamt för den skattskyldi­ge och hans make eller barn enligt 12 § I mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, de sam­manlagda skattepliktiga förmögen­hetstillgångarna uppgick till minst 200000 kronor.

4.

de intäkter som skall hänföras till inkomst av tjänst och som den skattskyldige inte har fått medde­lande om enligt 3 kap. 59 §,

5.

de intäkter som skall hänföras till inkomst av kapital och som den skattskyldige inte har fått medde­lande om enligt 3 kap. 59 § samt de avdrag för ränta som den skattskyl­dige yrkar,

6.

sådant räntetillägg som skall beaktas vid fastställande av under­lag JÖr tilläggsbelopp och sotn den skattskyldige inte har fått medde­lande om enligt 3 kap. 59 §.

7.

t'avdrag som den skattskyldi­ge yrkar yör underhåll av icke hem­mavarande barn. för avgift för pen­sionsförsäkring eller för nedsatt skattejormåga entigt 50 § 2 mom. andra stvcket komtnunalskatte-lagen (1928:370).

8.

den skattskyldiges skatteplikti­ga tillgångar och hans skulder vid utgången av beskattningsåret, om hans skattepliktiga förmögenhets-tillgångar uppgick till minst 90000 kronor eller, om beskattningsbar förmögenhet skall beräknas gemen­samt för den skattskyldige och hans make eller barn enligt 12 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmö­genhetsskatt, de sammanlagda skattepliktiga förmögenhetstill­gångarna uppgick till minst 180000 kronor.

10

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

9. vad som behövs för beräkning av pensionsgrundande inkomst en­ligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller av fastighetsskatt enligt lagen (1984:1051) om statlig fastighetsskatt.

Skall den skattskyldige taxeras för barns eller någon annans förmö­genhet, skall uppgifter lämnas ock­så om sådan förmögenhet som om den tillhörde den skattskyldige. Härvid tillämpas första stycket 

7. vad som behövs för beräkning av pensionsgrundande inkomst en­ligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller av fastighetsskatt enligt lagen (1984:1051) om statlig fastighetsskatt.

Skall den skattskyldige taxeras för barns eller någon annans förmö­genhet, skall uppgifter lämnas ock­så om sådan förmögenhet som om den tillhörde den skattskyldige. Härvid tillämpas första stycket 6.

13§' En allmän självdeklaration skall innehålla uppgifterom

1.  

den skattskyldiges namn, personnummer eller organisationsnummer,

postadress och hemortskommun, beträffande utlänning nationalitet, be­

träffande utländsk juridisk person det land, där styrelsen haft sitt säte,

samt beträffande skattskyldig som bara under någon del av beskattnings­

året varit bosatt i Sverige, uppgift om den tid som han haft bostad här,

2.    alla skattepliktiga förvärvs­

källor: därvid skall i fråga om

förvärvskälla, i vilken skattepliktig

Jastighet ingått, .särskilt anges

a)   beskaffenheten av den skatt­

skyldiges innehav av fastigheten,

b)    fastighetens ta.xeringsvärde

året näst före taxeringsåret eller, om

något sådant inte varit fastställt det

året, dess antagliga värde vid lax­

eringsårets ingång, .samt

c)   om Jåstigheten inte ingått i

JÖrvärvskällan under hela beskatt­

ningsåret eller fastigheten ingått

däri endast till viss del. hur lång tid

eller till vilken del fastigheten ingått

i förvärvskällan.

3.

de intäkter och avdrag som är att hänföra till varje förvärvskälla,

4.

de allmänna avdrag som den skattskyldige yrkar få vid taxering­en,

5.   den skattskyldiges tillgångar

och skulder vid slutet av beskatt­

ningsåret, även om förmögenheten

inte uppgår till skattepliktigt be­

lopp, dock endast om och i den

mån han är skattskyldig för förmö­

genhet.

2.

de intäkter och avdrag som är att hänföra till varje inkomstslag,

3.

de allmänna avdrag som den skattskyldige yrkar få vid taxering­en,

4.   den skattskyldiges tillgångar

och skulder vid slutet av beskatt­

ningsåret, även om förmögenheten

inte uppgår till skattepliktigt be­

lopp, dock endast om och i den

mån han är skattskyldig för förmö­

genhet.

Senaste lydelse 1990:580.

11

Nuvarande lydelse

6.

belopp av den preliminära skatt som genom skatteavdrag beta­lats för året näst före taxeringsåret,

7.

om deklarationen avser få­mansföretag, delägares eller honom närstående persons namn. person­nummer och adress och i förekom­mande fall aktie- eller andelsinne­hav varvid, om det förekommer oli­ka röstvärden för innehavet, dessa skall anges: dock behöver uppgifter inte lämnas för närstående person, som inte uppburit ersättning från, träffat avtal med eller haft annat liknande förhållande med företaget,

8.

räntetillägg som skall beaktas vid fastställande av underlag för till-läggsbelopp,

9.

om den skattskyldige är del­ägare i ett handelsbolag, de uppgif­ter som behövs för att beräkna det justerade ingångsvärdet för andelen i bolaget såsom andelens ursprung­liga ingångsvärde, tillskott och ut­tag,

10.   om den skattskyldige enligt

 21 § lagen (1968:430) om mervär­

 deskatt skall redovisa mervärde­

 skatt i sin självdeklaration, de upp­

 gijier som behövs för att besluta om

 mervärdeskatten.

En allmän självdeklaration skall dessutom innehålla de uppgifter som för särskilda fall föreskrivs i 16-24 §§ eller som behövs för be­räkning av pensionsgrandande in­komst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller för beräk­ning av skogsvårdsavgift enligt lagen (1946:324) om skogsvårdsav­gift eller fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighets­skatt.

Föreslagen lydelse

5. belopp av den preliminära skatt som genom skatteavdrag beta­lats för året näst före taxeringsåret.

En allmän självdeklaration skall dessutom innehålla de uppgifter som för särskilda fall föreskrivs i 16 24 §§ eller som behövs för be­räkning av pensionsgrundande in­komst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, skogsvårdsavgift enligt lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift, fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt eller avkastnings­skatt enligt lagen (1990:661) om av­kastningsskatt på pensionsmedel.

Om en skattskyldig skall taxeras för barns eller någon annans förmögen­het, skall uppgift lämnas även om sådan förmögenhet.

Prop. 1990/91:5

12

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

14§

I självdeklarationen behöver uppgift inte lämnas om

1.

avyttring ifall som avses i 35 § 3 mom. första stycket kommunal­skattelagen (1928:370), om det sammanlagda försäljningsbeloppet under beskattningsåret uppgått till högst 1000 kronor,

2.

avyttring ifall som avses i 35 § 3 mom. andra stycket kommunal­skattelagen, om det sammanlagda JÖrsäljningsbeloppet under beskatt­ningsåret uppgått till högst 5 300 kronor, eller

3.

ersättning som, enligt bestäm­melserna i 3 kap. 5 § första stycket 9, först efter föreläggande av skatte­myndigheten behöver tas upp i kontrolluppgift.

I självdeklarationen behöver uppgift inte lämnas om ersättning som, enligt bestämmelserna i 3 kap. 5 § första stycket 4, först efter före­läggande av skattemyndigheten be­höver tas upp i kontrolluppgift.

Om den skattskyldige yrkar av­drag för ökade levnadskostnader enligt punkt 3 av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) skall han lämna de upp­gifter som behövs om ersättning som uppburits för att täcka kostna­derna.

15§

Om en skattskyldig yrkar avdrag för en skuldränta vid beräkning av inkomst av annan Jastighet, för vil­ken intäkten skall beräknas enligt 24 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370), eller vid beräkning av inkomst av kapital, skall han lämna uppgifter om skuldbeloppets stor­lek vid beskattningsårets utgång och om långivarens namn. Om långivaren är en fysisk person skall uppgift också lämnas om dennes personnummer eller adress. Uppgif­terna skall lämnas i självdeklara­tionen eller på annan blankett enligt fastställt form ulär.

Om en skattskyldig yrkar avdrag för en skuldränta vid beräkning av inkomst av kapital, skall han i själv­deklarationen lämna uppgifter om skuldbeloppets storlek vid beskatt­ningsårets utgång och om långiva­rens namn. Om långivaren är en fysisk person skall uppgift också lämnas om dennes personnummer eller adress.

16§

Har vid inkomstberäkningen av­drag gjorts för kostnader för repre­sentation och liknande ändamål, skall vid självdeklarationen .fogas

Fåmansföretag och företag, som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig in­komstskatt skall behandlas som få-

ll,

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

uppgi.fter enligt Jästställt formulär som visar hur kostnaderna fördelar sig påföljande huvudgrupper:

1.

kostnader för mat, dryck, betjä­ning, hotellrum, teaterbiljetter och dylikt i samband med ajjarsför-handlingar och liknande, med angi­vande av hur mycket av kostnader­na, sotn avser representation i den skattskyldiges eller någon av hans anställdas hem,

2.

kostnader som avses i 1 i sam­band med jubileum för företaget, in­vigning av anläggning för verksam­heten, stapelavlöpning och jämförli­ga händelser, med angivande av hur mycket av kostnaderna som avser re­presentation i den skattskyldiges el­ler någon av hans anställdas hem,

3.

kostnader i form av underhåll, hyra, löner och dylikt avseende fas­tighet, våning och inventarier, som helt eller huvudsakligen nyttjas för representationsändamål och liknan­de,

4.    kostnader Jor representation

gentemot anställda i samband med

personalfester, informationsmöten

och dylikt och för annan till perso­

nalvård hänförlig representation,

5.  kostnader för gåvor som inte är

att hänföra till reklam och som inte

tagits upp såsom löneförmån på

kontrolluppgift,

6.

utgivna representationsersätt­ningar och representationsbidrag, med angivande av hur mycket av detta som tagits upp på kontrollupp­gift, samt

7.

övriga representationskostna­der.

Kostnader för spritdrycker och vin skall - även om kostnaderna inte är avdragsgilla vid inkomstberäk­ningen anges särskilt.

mansföretag skall i självdeklara­tionen lämna uppgifter om delägares eller honom närstående persons namn, personnummer och adress och i förekommande fall ak­tie- eller andelsinnhav varvid, om det förekommer olika röstvärden för innehavet, dessa skall anges: dock behöver uppgifter inte lämnas för närstående person, som inte uppbu­rit ersättning från, träffat avtal med eller haft liknande förhållande medföretaget.

Delägare i ett handelsbolag skall lämna de uppgifter som behövs för att beräkna det justerade ingångs­värdet för andelen i bolaget såsom andelens ursprungliga ingångsvär­de, tillskott och uttag.

Skall den skattskyldige enligt 21 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt redovisa mervärdeskatt i sin självde­klaration, skall han lämna de upp­gifter som behövs för att besluta om mervärdeskatten.

Dotterföretag enligt 1 kap. 2 § ak­tiebolagslagen (1975:1385), I kap. 4§ lagen (1987:667) om ekonomis-kajoreningar, 1 kap. 3 § bankaktie­bolagslagen (1987:618), 1 kap. 2§ sparbankslagen (1987:619). 1 kap. 8§ föreningsbankslagen (1987: 620). 1 kap. 9 § försäkringsrörelse­lagen (1982:713) eller 1 kap. 1§ lagen (1980:1103) om årsredovis­ning m. m. i vissa företag, skall i självdeklarationen lämna uppgift om namn och organisationsnum­mer JÖr moderföretag jämte aktie-eller andelsinnehav med angivande av röstvärde samt, i förekommande fall, uppgifter om namn och organi­sationsnummer för dettas moderfö­retag. Ågaruppgifterna skall avse förhållandena vid senast avslutade beskattningsår.

17§

Om den skattskyldige under be­skattningsåret har avyttrat fast eller lös egendom, skall han vid självde­klarationen foga nödvändiga upp­gifter enligt fastställt formulär för

Om den skaitskyldige under be­skattningsåret har avyttrat fast eller lös egendom, skall han ; självdekla­rationen lämna de uppgifter som behövs för att beräkna skattepliktig

14

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

beräkning av skattepliktig realisa­tionsvinst. Detsamma gäller, om den skattskyldige under beskatt­ningsåret överfört eller upplåtit egendom under sådana förhållan­den att överföringen eller upplåtel­sen enligt 35 § 2 mom. sista stycket eller punkt 4 av anvisningarna till 35 § kommunalskattelagen (1928: 370) skall jämställas med avyttring av fastighet. Om det vid avyttring av egendom har bestämts att ytterliga­re ersättning under vissa förutsätt­ningar skall lämnas på grund av av-yttringen, skall uppgift lämnas om detta i självdeklarationen.

Har avyttring som avses i första stycket skett under beskattningsåret men skall realisationsvinst som upp­kommit vid avyttringen inte tas upp till beskattning vid ta.xeringen Jor det året på grund av att inte någon del av köpeskillingen blivit för den skattskyldige tillgänglig för lyjtning, skall i självdeklarationen ändå läm­nas uppgift om den avyttrade egen­domen, avyttringspriset och tid­punkten då köpeskillingen till nå­gon del blir tillgänglig för lyftning.

Särskilda bestämmelser för verk­samhet som redovisas enligt bokfö-ringsmässiga grunder

realisationsvinst. Detsamma gäller, om den skattskyldige under be­skattningsåret överfört eller upplå­tit egendom under sådana förhål­landen att överföringen eller upplå­telsen enligt 25 § 2 mom. lagen (1947:576) om stadig inkomstskatt skall jämställas med avyttring av fastighet. Kan intäktens totala be­lopp inte fastställas på grund av att den är beroende av viss framtida händelse, skall uppgift lämnas om detta i självdeklarationen.

Särskilda   bestämmelser   för   nä­ringsverksamhet

19§

Om inkomst av jordbruksfastig­het, annan fastighet för vilken in­täkterna beräknas enligt 24 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928: 370) eller rörelse redovisas enligt bokföringsmässiga grunder med rä-kenskapsavslulning med användan­de av vinst- och förlustkonto, skall självdeklarationen utöver vad an­nars är föreskrivet innehålla uppgif­ter om

1.    storleken av omsättningen,

2.   hur värdesättningen på lager

samt fordringar skett,

3.    hur det bokföringsmässiga

vinstresultatet   justerats   för   att

Den sotn har inkomst av närings­verksamhet skall, om inte annat framgår av 25 ,§, i sin självdeklara­tion yo> varje förvärvskälla från bok­föringen lämna uppgifter om varje slag av

1.

intäkter, kostnader, boksluts­dispositioner, skatter och skatte­mässiga avsättningar,

2.

tillgångar, skulder, obeskatta­de reserver och eget kapital.

Uppgifter skall vidare lämnas om

1.

arten och omfattningen av verksamheten,

2.

hur värdesättningen på lager samt fordringar skett,

3.    hur det bokföringsmässiga

vinstresultatet   justerats   för   att

15

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

överensstämma med de för den skattemässiga inkomstberäkningen stadgade grunderna,

4.   avdrag / räkenskaperna för

värdeminskning,

5.

avdrag för avsättningar till pen­sions- eller andra personalstijtelser eller till fonder eller stiftelser av an­nat slag.

6.

vad den skattskyldige tagit ut ur näringsverksamheten i varor, pengar eller annat eller på annat sätt använt för att betala levnads­kostnader eller för andra utgifter, som inte är hänföriiga till omkost­nader i verksamheten, samt om andra förmåner som den skattskyl­dige fått av fastigheten eller rörel­sen.

7.

belopp, som vid inkomstberäk­ningen dragits av såsom resekostna­der, i den mån sådant belopp inte betalts ut till anställda och tagits upp på kontrolluppgifter för dem. dock att, otn lämnandet är förenat med synnerliga svårigheter, uppgif­ten efter medgivande av skattemyn­digheten i det län där den skattskyl­dige skall taxeras till statlig in­komstskatt, får lämnas först efter JÖ-reläggande,

8.

kostnader för reklam, som rik­tar sig till bestämda personer och som har karaktär av gåva av mer än obetydligt värde,

9.

kontraktsnedskrivning och kon­traktsavskrivning,

10.

avsättningar i räkenskaperna för framtida garantiutgifter, samt

11.

sådana avsättningar i räken­skaperna till internvinstkonto för vilka avdrag yrkats och den del av internvinsten enligt koncernredovis­ningen som belöper på avsättningar­na ijråga.

Redovisas inkomst av jordbruks­fastighet, annan Jastighet för vilken intäkterna beräknas enligt 24 § I mom. kommunalskattelagen eller rörelse enligt bokföringsmässiga grunder men  utan  räkenskapsav-

överensstämma med de för den skattemässiga inkomstberäkningen stadgade grunderna,

4. /)«r avdrag för värdeminskning beräknats.

5.

vad den skattskyldige satt in i form av pengar i näringsverksam­heten eller tagit ut ur näringsverk­samheten i varor, pengar eller an­nat eller på annat sätt använt för att betala levnadskostnader eller för andra utgifter, som inte är hänförli­ga till omkostnader i verksamhe­ten, samt om andra förmåner som den skattskyldige fått av verksam­heten,

6.

ändrade redovisningsprinciper samt

7. under året anskafläde och för­sålda anläggningstillgångar.

16

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

slutning med användande av vinst-och Jorlustkonto, skall beträffande innehållet i .självdeklaration i till­lämpliga delar gälla även vad som sägs ovan.

Vid redovisning av inkomst av rö­relse och jordbruksfastighet skall en gijl skattskyldig uppge arten och omfattningen av sitt och makens ar­bete i JÖrvärvskällan samt / övrigt lämna de uppgifter som behövs för tillämpningen av anvisningarna till 52 § kommunalskattelagen.

Har makar tillsammans deltagit i näringsverksamhet behöver uppgij­ier sotn avses i Jorsta och andra styckena endast lätnnas av en av makarna. Var och en av makarna skall dock lämna uppgifter om arten och omfattningen av sitt arbete i verksamheten samt de övriga upp­gifter som behövs för tillämpningen av anvisningarna till 52 § kommu­nalskattelagen.

Livförsäkringsföretag skall ifråga om försäkringsrörelsen iaktta be­stämmelserna i denna paragraf en­dast när det gäller uppgifter om hur värdesättningen på lager och ford­ringar skett. Därutöver skall iakttas vad som Joreskrivs i 21 § om skyl­dighet att lämna vissa uppgifter.

21 §

Inländskt försäkringsföretag, som är skattskyldigt JÖr inkomst av JÖr-säkringsrörelse, skall i självdeklara­tionen också lämna uppgiji i de av­seenden .som anges i 2§ 6 mom. lagen (1947:576) om statlig in­komstskatt. Det.satnma gäller be­träffande utländskt livför.säkring.sjo-retag som drivit försäkringsrörelse i Sverige.

Om det finns särskilda skäl, får skattemyndigheten på ansökan av den deklarationsskyldige medge att de uppgifter .som avses i första styc­ket 1 lämnas i sammansatta poster Ett sådant medgivande får omfatta en tid av högst tre år ål gången. En ansökan skall ha kommit in till skattemyndigheten före ingången av taxeringsåret.

Uppgifter som avses i forsla och andra styckena skall lämnas på blankett enligt fastställt Jbrmulär el­ler, ejter .särskilt medgivande av riksskal teverket eller myndighet som riksskatteverket bestämmer, på annat lämpligt .sätt.

20

17

2    Riksdagen 1990/91. I saml. Nr 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

Understödsförening sotn enligt sina stadgar får meddela annan ka-pitalJÖrsäkring än sådan som om­fattar kapitalunderstöd på högst 1000 kronor för medlem anses i denna lag som livjörsäkringsföretag i fråga om verksamhet som är hän-Jorlig till livförsäkring.

Utländskt skadeförsäkringsföre­tag som drivit försäkringsrörelse i Sverige, skall i självdeklarationen lämna uppgift om premieinkoms­ten i S>\er\ge, fördelad på dels sjöför­säkring samt land- och lufttrans­portförsäkring, dels annan försäk­ring. Vidare skall uppgift lämnas om den eller de kommuner där syss­lomannen (generalagenten) haft kontor samt, då flera kontorfunnits, uppgijt om de vid varje kontor in-Jlutna premiekoslnaderna, fördela­de på nämnda olika slag avförsäk­ring

Utländskt skadeförsäkringsföre­tag som drivit försäkringsrörelse i Sverige, skall / stället för vad som anges i 19 § i självdeklarationen lämna uppgift om premieinkom­sten i Sverige.

20 §

Om ett fåmansföretag eller en nä­ringsidkare som är fysisk person gjort avdrag vid inkomstbeskatt­ningen för något av föQande slag av ersättningar vilka har tillgodoförts mottagare i utlandet, skall i självde­klarationen lämnas uppgift om er­sättningarnas sammanlagda belopp för varje land. Skyldigheten gäller ersättningar som avser

2/§

Om ett fåmansföretag, ett före­tag, som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall behandlas som Jåmansföretag, en delägare i ett få-mansägt handelsbolag eller en nä­ringsidkare som är fysisk person gjort avdrag vid inkomstbeskatt­ningen för något av följande slag av ersättningar vilka har tillgodoförts mottagare i utlandet, skall i självde­klarationen lämnas uppgift om er­sättningarnas sammanlagda belopp för varje land. Skyldigheten gäller ersättningar som avser

1. ränta, utom sådan som utgår därför att betalning inte eriagts i rätt tid,

2.   royalty eller annan ersättning för upphovsrätt eller någon annan

liknande rättighet såsom rätt till patent, varumärke, mönster samt litterärt

och konstnärligt verk.

22 

§

Har en deklarationsskyldig under beskattning.såret JÖrt räkenskaper i jordbruk eller skogsbruk som bedri­vits av honom, annan fastighet för vilken intäkterna beräknas enligt 24 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) eller rörelse, skall vid

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

hans självdeklaration fogas en be­styrkt kopia av balansräkningen för beskattningsåret och balansräk­ningen för det närmast föregående räkenskapsåret samt av resultaträk­ningen för beskattningsåret, om så­dan räkning ingått i bokföringen. Har i bokföringen tagits in ett sär­skilt balanskonto eller vinst- och för­lustkonto och avviker detta konto jrån räkning som nyss sagts, skall vid deklarationen också fogas en be­styrkt kopia av kontot. Om ett få­mansföretag i sin bokföring har an­vänt något annat samlingskonto för intäkter och kostnader, skall en be­styrkt kopia av sådant konto bifo­gas. Om ett Jåmansföretag redovisar likvida medel i sammansatt post i balansräkningen, skall i självdekla­rationen belopp som visar kassabe­hållningen uppges särskilt.

Vid självdeklarationen skall vida­re fogas uppställningar enligt fast­ställt Jbrmulär med de uppgifter sotn behövs för att tillämpa gällande bestämmelser om avdrag för värde­minskning samt utdrag ur räken­skaperna för att styrka dessa uppgif­ter

För aktiebolag, ekonomisk för­ening och ömsesidigt försäkringsbo­lag skall lämnas en bestyrkt kopia eller tryckt exemplar av förvalt­nings- och revisionsberättelser, som avgetlsjor beskattningsåret. För få­mansföretag skall också lämnas för­teckning som avses i 12 kap. 9§ aktiebolagslagen (1975:1385) samt förteckning över utbetald röriig ränta till personer som avses i 2 § 9 mom. sjätte stycket lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt.

Om en revisionsberättelse för den som har inkomst av näringsverk­samhet innehåller upplysning, utta­lande eller anmärkning enligt 10 kap. 10 § aktiebolagslagen (1975: 1385) eller 4 kap. 10 § lagen (1980: 1103) otn årsredovisning m. m. i vis­sa företag skall en kopia av revi­sionsberättelsen fogas vid självde­klarationen. Revisionsberättelsen skall dock inte bifogas om den en­dast innehåller uttalande att årsre­dovisningen uppgjorts enligt aktie­bolagslagen, att styrelseledamöter och verkställande direktör bör be­viljas ansvarsfrihet eller uttalande som avses i 10 kap. 10 § sjätte styc­ket aktiebolagslagen. För fåmansfö­retag skall lämnas förteckning som avses i 12 kap. 9 § aktiebolagslagen samt förteckning över utbetald rör­lig ränta till personer som avses i 2 § 9  mom.  sjätte stycket  lagen

19

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

(1947:576)   om   statlig   inkomst­skatt.

För inländskt skadeförsäkringsföretag skall lämnas en bestyrkt kopia av protokoll eller annan handling, som visar hur resultaträkningen och ba­lansräkningen för beskattningsåret slutligt fastställts samt hur vinsten för samma år disponerats.

23 

§

Deklarationsskyldig, som avses i 22 § och som för beskattningsåret enligt lagen (1967:531) om tryggan­de av pensionsutfästelse m. m. i sin balansräkning redovisar pensions­skuld under rabriken Avsatt till pensioner, skall i självdeklaration­en under den särskilda underrubri­ken Avdragsgilla pensionsåtagan­den redovisa vad som avser sådana pensionsåtaganden för vilkas tryg­gande avdragsrätt föreligger enligt punkt 2 d jämfört med punkt 2 e av anvisningarna till 29 kommunal­skattelagen (1928:370). Sådan re­dovisning skall avse förhållandena vid såväl beskattningsårets ingång som dess utgång.

Särskilda bestämmelser för före­tagsledare m. fl. i fåmansföretag

Den som har inkomst av närings­verksamhet och som för beskatt­ningsåret enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. i sin balansräkning redovisar pensionsskuld under rabriken Av­satt till pensioner, skall i självdekla­rationen redovisa vad som avser så­dana pensionsåtaganden för vilkas tryggande avdragsrätt föreligger en­ligt punkt 20 d jämfört med punkt 20 e av anvisningarna till 23 § kom­munalskattelagen (1928:370). Så­dan redovisning skall avse förhål­landena vid såväl beskattningsårets ingång som dess utgång.

Särskilda bestämmelser för före­tagsledare m.fl. i fåmansföretag 

tn. tn.

24 

§

Företagsledare i fåmansföretag och närstående till sådan person samt delägare i företaget skall vid .självdeklaration foga uppställning enligt Jästställt formulär med de uppgifter som behövs för tillämp­ningen av gällande bestämmelser rörande beräkningen av hans in­komst från företaget. Därvid skall uppgifter lämnas bland annat om hans arbetsuppgifter i företaget, om vad han tillskjutit till eller uppburit från företaget i form av pengar, va­ror eller annat, om utgifter för hans privata kostnader som företaget be­talat samt om avtal eller andra lik­nande förhållanden mellan honom och företaget.

Företagsledare i fåmansföretag, företag, som enligt 3§ 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, eller fåmansägt handelsbolag och närstående till så­dan person samt delägare i företa­get skall / självdeklarationen lämna de uppgifter som behövs för att tillämpa gällande bestämmelser rö­rande beräkningen av hans inkomst från företaget och bestämmelserna i 3§ 12 mom. lagen om stadig in­komstskatt. Därvid skall uppgifter lämnas bland annat om hans ar­betsuppgifter i företaget, om vad han tillskjutit till eller uppburit från företaget i form av pengar, varor eller annat, om utgifter för hans privata kostnader som företaget be­talat samt om avtal eller andra för-

20

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

hållanden mellan honom och före­taget.

Skyldighet för person som avses i första stycket alt lätnna de uppgifter som behövs Jor all tillämpa reglerna i 3 § 12 mom. lagen om statlig in­komstskatt gäller även efter det att företaget upphört att vara fåmansfö­retag eller JÖretag, som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket lagen om stat­lig inkomstskatt skall behandlas sotn fåmansföretag.

Särskild    uppgiftsskyldighet     för    Särskilda  bestämmelser för  han­

handelsbolag m.fl.

delsbolag m. fl.

25 

§

Handelsbolag och rederi för re-gistreringspliktigt fartyg skall vaije år till ledning för delägares taxering lämna uppgifter som avses i 19 § samt för varje delägare uppgifterom hans andel av bolagets eller rederiets inkomst och värdet av hans andel eller lott i bolaget eller rederiet.

Uppgifterna skall lämnas enligt bestämmelserna för allmän självde­klaration och på det sätt som anges i 28 och 29 §§.

Vanligt handelsbolag, komman­ditbolag och rederi för registre-ringspliktigt fartyg skall varje år till ledning för delägares taxering läm­na särskild uppgift för varje deläga­re om hans andel av bolagets eller rederiets inkomst och värdet av hans andel eller lott i bolaget eller rederiet.

Särskild uppgift skall avfattas en­ligt bestämmelserna för allmän självdeklaration. Till uppgiften skall fogas de i 22 § första och andra styckena nämnda handlingarna.

Uppgiften skall lämnas på det sätt som anges i 28 och 29 §§ ijråga om självdeklaration.

Bestämmelserna i första och andra styckena gäller i tillämpliga delar även sådant dödsbo som vid inkomst- och förmögenhetstaxering skall anses som handelsbolag.

Bestämmelserna i 32 § om an­stånd gäller i tillämpliga delar för uppgiftsskyldighet enligt denna pa­ragraf.

28 §

Självdeklaration, som skall lämnas utan föreläggande, skall, om inte annat följer av andra stycket, lämnas senast den 15 febraari under tax­eringsåret.

Följande deklarationsskyldiga får lämna självdeklaration senast den 31 mars under taxeringsåret, nämligen

1.

staten, landstingskommun, kommun och annan dylik menighet,

2.

den som året före taxeringsåret varit bokföringsskyldig enligt bokfö­ringslagen (1976:125) eller skyldig att föra räkenskaper enligt jordbraks-bokföringslagen (1979:141), om räkenskapsåret slutat senare än den 31 augusti året före taxeringsåret.

21

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

3.  delägare i vanligt handelsbo-

3. delägare i handelsbolag eller

lag, kommanditbolag eller rederi

rederi om vid 2 angivna förutsätt-

om vid 2 angivna föratsättningar

ningar föreligger beträffande bola-

föreligger beträffande bolaget eller

get eller rederiet,

rederiet,

4.

person, som skall beskattas tillsammans med person som avses vid 2 eller 3 enligt bestämmelser som gäller för gift skattskyldig,

5.

hemmavarande barn under 18 år till deklarationsskyldig som avses vid 2, 3 eller 4.

30)

De handlingar som anges i 22 § tredje och fjärde styckena skall läm­nas samtidigt med och fogas vid den eller de självdeklarationer som den skattskyldige lämnar. Om detta möter något hinder skall handling­arna lämnas inom två veckor efter det de upprättats.

De handlingar som anges i 22 § första och andra styckena skall läm­nas samtidigt med och fogas vid den självdeklaration som den skatt­skyldige lämnar. Om detta möter något hinder skall handlingarna lämnas inom två veckor efter det de upprättats.

33

§

Den som i varaktigt bedriven rö­relse biträder deklarationsskyldiga med att upprätta självdeklaration, kan för sådana deklarationsskyldi­ga som avses i 28 § andra stycket efter ansökan få tillstånd att enligt tidsplan lämna deklarationer under tiden den 1 april den 31 maj under taxeringsåret. Vid ansök­ningshandlingen skall fogas för­teckning över de deklarationsskyl­diga. Om tillståndet medges, skall den som är upptagen i förteckning­en anses ha fått anstånd med att lämna deklarationen till den dag då deklaration senast får lämnas enligt tidsplanen.

Ansökan enligt första stycket görs hos och prövas av skattemyn­digheten i det län inom vilken sö­kanden utövar sin rörelse.

Den som i varaktigt bedriven nä­ringsverksamhet biträder deklara­tionsskyldiga med att upprätta självdeklaration, kan för sådana deklarationsskyldiga som avses i 28 § andra stycket efter ansökan få tillstånd att enligt tidsplan lämna deklarationer under tiden den 1 april den 15 juni under tax­eringsåret. Vid ansökningshand­lingen skall fogas förteckning över de deklarationsskyldiga. Om till­ståndet medges, skall den som är upptagen i förteckningen anses ha fått anstånd med att lämna deklara­tionen till den dag då deklaration senast får lämnas enligt tidsplanen.

Ansökan enligt första stycket görs hos och prövas av skattemyn­digheten i det län inom vilken sö­kanden utövar sin näringsverksam­het.

Kontrolluppgifter om lön, arvo­de, andra ersättningar eller förmå­ner skall lämnas av

1.    myndighet,

2.    aktiebolag, ekonomisk för­

 ening, fond, stijielseoch annan juri-

3 kap.

4§

Kontrolluppgifter om lön, arvo­de, andra ersättningar eller förmå­ner som utgör skattepliktig intäkt av tjänst skall lämnas av den som beta­lat ut beloppet eller gett ut förmå­nen.

22

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

disk person än dödsbo,

3. fysisk person och dödsbo, som bedrivit rörelse eller jordbruk eller som innehaft atman fastighet, ifrå­ga om förmåner som utgått från så­dan Jorvärvskälla.

Kontrolluppgifter skall lämnas för den som av den uppgiftsskyldi­ge har fått skattepliktigt belopp eller skattepliktig förmån.

Kontrolluppgifter skall lämnas för

a)

den som hos den uppgiftsskyl­dige innehaft anställning eller upp­drag eller utjort tilljalligt arbete,

b)

den som av den uppgiftsskyldi­ge har fått pension, livränta eller pe­riodiskt utgående ersättning eller annan förmån.

Uppgiftsskyldighet enligt första och andra styckena föreligger även i Jråga om ersättning eller förmån som för tnottagaren utgör intäkt av näritigsverksamhet om den som be­talat ut beloppet eller gett ut förmå­nen åtagit sig att betala arbetsgivar-avgijter på ersättningen eller förtnå-nen eller gjort avdrag enligt lagen (1982:1006) om avdrags- och upp­giftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar.

Uppgiftsskyldighet enligt första och andra styckena föreligger även i tillämpliga delar rör följande perso­ner:

1.

Fysisk person som varit skyldig att göra skatteavdrag enligt upp­bördslagen (1953:272). Uppgifterna skall avse den på vilkens inkomst skatteavdrag skall ha gjorts.

2.

Den som har gjort avdrag för preliminär A-skatt eller avdrag en­ligt lagen (1982:1006) om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar. Uppgif­terna skall avse den för vilken av­drag har gjorts.

Kontrolluppgift skall ta upp utgiven ersättning eller förmån samt av­dragen preliminär skatt. I 612 §§ lämnas närmare föreskrifter om vad som skall iakttas när kontrolluppgift lämnas.

5§ Uppgiftsskyldighet enligt 4 § föreligger först efter föreläggande av skatte­myndigheten beträffande

1. ersättning och förmån med an­ledning av tillfälligt arbete, om det som mottagaren sammanlagt fått, haft ett lägre värde än 100 kronor för hela året.

2. ersättning och förmån //// nå­gon med anledning av tillfälligt ar­bete på annan Jastighet än jord­bruksfastighet, om vad som sam­manlagt getts ut har lägre värde än 300 kronor för hela året och det inte

1.

ersättning och förmån med an­ledning av tillfälligt arbete, som getts ut avjysisk person eller dödsbo och inte utgör omkostnad i närings­verksamhet, om avdrag för prelimi­när A-skalt inte har gjorts och det som mottagaren sammanlagt fått haft ett lägre värde än 1000 kronor för hela året,

2.

ersättning och förmån med an­ledning av tillfälligt arbete / andra fall än som avses i 1 om det som mottagaren sammanlagt/å/; haft ett lägre värde än 700 kronor för hela året.

23

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

utgör   avdragsgill   omkostnad   i förvärvskällan rörelse,

3.

utbetalning till rörelseidkare av ersättning för tillfälligt arbete, om ersättningen utgör intäkt av rörelse för mottagaren och arbetsgivaravgif­ter inte skall beräknas på grundval av ersättningen,

4.

förmån som inte utgör skatte­pliktig intäkt Jor mottagaren och sotn är utgiven i tjänst som avses i punkt 4 andra stycket av anvisning­arna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370),

5.

förmåner i annat än pengar som enligt 32 § 3fmom. första styc­ket kommunalskattelagen inte skall tas upp sotn intäkt,

6.

förmån från stiftelse, otn vad som utgetts uppenbarligen inte ut­gör skattepliktig intäkt för mottaga­ren,

7.

ersättning eller förmån, Jor vif ken mottagaren betalat sjömans­skatt,

8.

ersättning för uppdrag enligt 4§ 1-3 lagen (1982:1006) om av­drags- och uppgiftsskyldighet be­träffande vissa uppdragsersättning­ar i fråga om fastighet eller bostads­lägenhet som avses i 8 § första styc­ket nämnda lag, om avdrag för skatt inte har gjorts,

9.   följande slag av ersättningar

om det har angetts i kontrolluppgif­

ten att sådan ersättning har lämnats

a)

kostnadsersättning för resa i Qänsten inom Sverige med allmänt kommunikationsmedel eller taxi, motsvarande gjorda utlägg,

b)

annan kostnadsersättning för resa i Qänsten sorh inte överstiger sammanlagt 1000 kronor.

c)  representationsersättning, mot­

svarande gjorda utlägg, .samman­

lagt inte överstigande 500 kronor,

samt

d)   traktamentsersättning vid vis­

telse i tjänsten utom tjänstgörings­

orten, som varit förenad med över-

3.

ersättning för uppdrag enligt 4§ 1-3 lagen (1982:1006) om av­drags- och uppgiftsskyldighet be­träffande vissa uppdragsersättning­ar i fråga om fastighet eller bostads­lägenhet som avses i 8 § första styc­ket nämnda lag, om avdrag för skatt inte har gjorts,

4.

följande slag av ersättningar om det har angetts i kontrolluppgif­ten att sådan ersättning har lämnats

a)

kostnadsersättning för resa i Qänsten med allmänt kommunika­tionsmedel, hyrbil eller taxi, mot­svarande gjorda utlägg,

b)

kostnadsersättning för logi vid sådan resa i Qänsten som avses i punkt 3 av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:3 70), motsvarande gjorda utlägg,

c)  representationsersättning, mot­

svarande gjorda utlägg.

d) ersättning för ökade levnads­kostnader vid sådan resa i tjänsten som av.ses i punkterna 3 och 3aavan-

24

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

nattning och som sammanlagt inte överstiger 500 kronor eller inte avser mer än 24 dagar för år räknat.

visningarna till 33 § kommunal­skattelagen eller för kostnader for resa med egen bil i tjänsten, i den mån ersättningarna enligt 10 § första tredje styckena uppbördsla­gen (1953:272) inte .skall ligga till grund för beräkning av preliminär A-skatt.

År den uppgiftsskyldige ett Jå­mansföretag, eller en personalstif­telse som hör till ett sådant förelag, skall dock uppgifter avseende före­tagsledaren eller honom närstående person eller delägare i företaget lämnas utan Joreläggande av skatte­myndigheten.

6§

1 kontrolluppgiften skall utgiven förmån tas upp oavsett om den ut­gått kontant eller som naturaför­mån eller utgjort ersättning för kostnader som mottagaren betalat.

Om mottagaren har betalat er­sättning för en naturaförmån, skall uppgi.fl om förmånen och ersätt­ningen lämnas.

Om någon förmån endast avser en den tid för vilken förmånen utgått.

I kontrolluppgiften skall utgiven förmån tas upp oavsett om den ut­gått kontant eller på annat sätt eller utgjort ersättning för kostnader som mottagaren betalat.

Om mottagaren har betalat er­sättning för en JÖrmån, skall för­månsvärdet sättas ned med ersätt­ningens belopp.

del av året, skall uppgift lämnas om

Värdet av naturaförmåner skall anges och beräknas i enlighet med bestämmelserna i 42 §' kommunal­skattelagen (1928:370) samt anvis­ningarna utom punkt 2 tredje styc­ket andra meningen och punkt 4 andra stycket av anvisningarna. / fråga om annan bostadsförmån än förmån av semesterbostad skall värdet av förmånen anges och be­räknas i enlighet med bestämmel­serna i 8 § tredje stycket uppbörds­lagen (1953:272).

Värdet av förmåner .som utgått i annat än pengar skall beräknas i enlighet med bestämmelserna i kommunalskattelagen (1928:370). Värdet av av bilförmån skall dock beräknas utan tillämpning av bestämmelserna i punkt 2 tredje stycket andra meningen och punkt 4 andra stycket av anvisningarna //// 42 § nämnda lag. Värdet av annan bostadsförmån än förmån av semesterbostad skall beräknas i enlighet med bestämmelserna i 8 § tredje stycket uppbördslagen (1953:272).

Det sammanlagda värdet av JÖr-månerna skall anges .särskilt för sig.

9§ 1 kontrolluppgiften skall det för varje belopp anges om arbetsgivaren skall betala arbetsgivaravgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter.

25

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

I kontrolluppgiften skall särskilt, för sig tas upp representationser­sättning och särskilt för sig andra kostnadsersättningar än resekost­nads- och traktamentsersättningar.

I kontrolluppgiften skall särskilt för sig tas upp det sammanlagda vär­det av utgivna ersättningar för ökade levnadskostnader vid resa i tjänsten som varit förenad med övernattning och kostnader för resa med egen bil i tjänsten till den del ersättningarna överstiger avdragsgilla belopp.

Det sammanlagda värdet av andra kostnadsersättningar än sådana som avses i andra stycket skall anges sär­skilt Jor sig. Traktamentsersättning vid resa i tjänsten som inte varit för­enad med övernattning skall dock anges som lön. arvode eller motsva­rande.

I kontrolluppgiften skall särskilt för sig tas upp sådant avdrag som har gjorts för preliminär A-skatt eller enligt lagen (1982:1006) om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar.

14§

Kontrolluppgifter om pension och livränta skall lämnas av försäkrings­företag och understödsförening avseende

a) belopp som betalats ut på grund av försäkring av den art att skatte­plikt för beloppet föreligger och

b) livränta som getts ut till följd av personskada eller ersättning på grund av sådan kollektiv sjukför­säkring som avses i 32 § 3 a mom., punkt 76 av anvisningarna till 27 § eller punkt 11 av anvisningarna till 28 § kommunalskattelagen (1928: 370) även om utgett belopp inte är av skattepliktig natur.

Kontrolluppgift skall lämnas för den till vilken beloppet har betalats ut om det utbetalade beloppet upp­går till sammanlagt minst 200 kro­nor för hela året. Kontrolluppgiften skall ta upp utbetalt belopp och av­dragen preliminär A-skatt.

b) livränta som getts ut till följd av personskada eller ersättning på grund av sådan kollektiv sjukför­säkring som avses i 32 § 3 a mom. eller punkt 72 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928: 370) även om utgett belopp inte är av skattepliktig natur.

Kontrolluppgift skall lämnas för den till vilken beloppet har betalats ut om det utbetalade beloppet upp­går till sammanlagt minst 200 kro­nor för hela året. Kontrolluppgiften skall ta upp utbetalt belopp och av­dragen preliminär A-skatt. Av kon­trolluppgiften skall framgå om pen­sion utgått på grund av tjänstepen-sionsförsäkring.

Har skattepliktigt engångsbelopp getts ut till följd av personskada skall särskilt anmärkas om skattepliktigt engångsbelopp getts ut tidigare på grund av samma skada. Om så är fallet skall beloppets storiek och utbetal­ningsåret anges.

20 

§

Kontrolluppgift   om   näringsbi­drag skall lämnas av den som läm-

Kontrolluppgift   om   näringsbi­drag skall lämnas av den som läm-

26

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

nat stöd som avses i punkt 2 av nat stöd som avses i punkt 9 av

anvisningarna till 79 § kommunal- anvisningarna till 22 kommunal­

skattelagen (1928:370).

skattelagen (1928:370).

Kontrolluppgift skall lämnas för den som enligt beslut skall få stödet. Kontrolluppgiften skall ta upp näringsbidraget eller det belopp som efter-getts samt datum för utbetalningen av bidraget eller beslutet om eftergift och stödets ändamål.

22 § Kontrolluppgift om ränta och fordran skall lämnas av

1.    Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag,

2.

den som yrkesmässigt bedrivit inlåning eller på annat sätt yrkesmäs­sigt ombesörjt att pengar blivit räntebärande,

3.

den som gett ut skuldförbindelse för den allmänna marknaden,

4.

förening som från medlemmar mottagit pengar för förräntning,

5.

riksgäldskontoret i fråga om statens sparobligationer,

6.

valutahandlare och fondkommissionär hos vilka utländsk aktie eller annat utländskt värdepapper förvaras i depå eller kontoförs enligt bestäm­melserna i lagen (1990:750) om betalningar till och från utlandet m.m.

Kontrolluppgift skall lämnas för

Kontrolluppgift skall lämnas för

den som gottskrivits ränta eller till

den som gottskrivits ränta eller till

vilken ränta betalats ut (borgenär)

vilken ränta betalats ut (borgenär)

och den som har varit antecknad

och den som har varit antecknad

som innehavare av utländskt ränte-

som innehavare av utländskt ränte­

bärande värdepapper oavsett om

bärande värdepapper oavsett om

ränta utgått. Kontrolluppgiften

ränta utgått. Kontrolluppgiften

skall ta upp den ränta som den upp-

skall ta upp den ränta som den upp­

giftsskyldige sammanlagt gott-

giftsskyldige sammanlagt gott-

skrivit eller betalat ut till borgenä-

skrivit eller betalat ut till borgenä­

ren samt dennes sammanlagda

ren, dennes sammanlagda fordran

fordran på den uppgiftsskyldige vid

på den uppgiftsskyldige vid årets

årets utgång. I fall som avses i förs-

utgång och avdragen preliminär

ta stycket 6 skall uppgift lämnas om

skatt. I fall som avses i första styc-

ränta som utbetalats eller gott-

ket 6 skall uppgift lämnas om ränta

skrivits «nt7er Åre/samt om inneha-

som utbetalats eller gottskrivits

vet i depån eller den kontoförda

samt om innehavet i depån eller

fordringen vid årets utgång.

den   kontoförda   fordringen   vid

årets utgång.

Innehas ett konto av mer än en person skall ränta och fordran fördelas lika mellan innehavarna, om inte annat förhållande är känt för den upp­giftsskyldige. 1 fråga om konto för vilket samtliga innehavare inte redovi­sas enligt bestämmelserna i 57 § andra stycket skall dock den totala räntan och fordran redovisas utan fördelning.

Avser en utbetalning också annat än ränta och kan den uppgiftsskyldige inte ange hur stor del därav som utgör ränta, skall i stället för ränta det sammanlagt utbetalda beloppet redovisas.

Senaste lydelse 1990:752.

27

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91: 5

23 § Uppgiftsskyldighet enligt 22 § föreligger inte

1.   då borgenären är bank, hypo-

1. då borgenären är bank, hypo-

teksinstitut, försäkring.sanstalt, ak-

teksinstitut, försäkringsföretag, ak­

tiebolag eller förening eller stiftelse

tiebolag eller förening eller stiftelse

som tilldelats organisationsnum-

som tilldelats organisationsnum­

mer,

mer,

2.

för ränta som i fråga om Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag inte avser bolagets verksamhet beträffande skuldförbindelser för den allmänna marknaden och som i fråga om övriga uppgiftsskyldiga inte hänför sig till sådan verksamhet som avses i 22 § första stycket,

3.

för ränta som inte utgör skat-

3. för ränta som inte utgör skat­tepliktig inkomst enligt 3§ lagen

tepliktig inkomst enligt lagen (1978:423) om skattelättnader JÖr

(1988:847) om skattelättnader för vissa sparformer eller lagen (1988:

allemanssparande och ungdoms-847) om skattelättnader för alle-

bosparande.

manssparande      och      ungdoms­sparande.

4.

för ränta och fordran på konto, för vilket inte finns person- eller organisationsnummer och som öppnats före den 1 januari 1985, om räntan för kontohavaren uppgår till mindre än 100 kronor eller om kontot innehas av mer än en person ränta för var och en av kontohavarna understiger 100 kronor,

5.

för ränta och fordran på konto om borgenärens sammanlagda ränta på ett eller flera konton uppgår till mindre än 100 kronor varvid ränta som enligt andra bestämmelser i detta stycke är undantagen från uppgiftsskyl­dighet inte skall medräknas,

6.

för ränta och fordran på särskilt konto i bank enligt skogskontolagen (1954:142), lagen (1979:611) om upphovsmannakonto eller lagen (1982:2) om uppfinnarkonto.

Kontrolluppgifter   m. m.   om   ak-     Kontrolluppgifter   m. m.   om   ak­

tier ocÄ andra värdepapper

tier, andra värdepapper och ford­

ringar

21 f Kontrolluppgift om utdelning och innehav skall lämnas av

1.

den som utbetalt utdelning på aktie i svenskt aktiebolag som är avstämningsbolag enligt 3 kap. 8§ aktiebolagslagen (1975:1385), 3 kap. 8§ försäkringsrörelselagen (1982:713) eller 3 kap. 8§ bankaktiebolags­lagen (1987:618),

2.

bank som avses i 1 § aktie-

2. Jörvaringsinstitut som avses i fondslagen (1974:931) och som ut-

1 § lagen (1990:00) om värdepap-betalt utdelning på andel i svensk

persfonder och som utbetalt utdel-aktiefond Jor vilken register förs en-

ning på andel i svensk värdepap-ligt 31 § sistnämnda lag,

persfond,

3.

fondbolag som avses i 1 §

3. fondbolag som avses i 1 § aktiefondslagen och som förvaltar

lagen om värdepappersfonder och

3 Senaste lydelse 1990:752.

28

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

svensk aktiefond för vilken register förs enligt 31 § sistnämnda lag.

som förvaltar svensk värdepappers­fond.

4.

den som utbetalt utdelning från utländsk juridisk person, om utdel­ningen utbetalats genom Värdepapperscentralen VPC Aktiebolags försorg,

5.

valutahandlare och fondkommissionär hos vilka utländsk aktie eller annat utländskt värdepapper förvaras i depå eller kontoförs enligt bestäm­melserna i lagen (1990:750) om betalningar till och från utlandet m.m.

Kontrolluppgift skall lämnas för

a) fysisk eller juridisk person som är berättigad att lyfta utdelning för egen del vid utdelningstillfället och

b) fysisk person som hos den uppgiftsskyldige varit antecknad som innehavare av aktie eller andel i aktiefond eller utländsk juridisk person eller utländsk aktie eller an­nat utländskt värdepapper.

Kontrolluppgift enligt andra stycket a skall ta upp utbetald ut­delning och kontrolluppgift enligt andra stycket b skall ta upp inneha­vet vid årets utgång.

b) fysisk person som hos den uppgiftsskyldige varit antecknad som innehavare av aktie eller andel i värdepappersfond eller utländsk juridisk person eller utländsk aktie eller annat utländskt värdepapper.

Kontrolluppgift enligt andra stycket a skall ta upp utbetald ut­delning och avdragen preliminär skatt. Kontrolluppgift enligt andra stycket b skall ta upp innehavet vid årets utgång.

Uppgiftsskyldighet enligt denna paragrafföreligger inte för utdelning som inte utgör skattepliktig inkomst enligt lagen (1988:847) om skatte­lättnader för allemanssparande och ungdoms bosparande.

28 § Särskild uppgift om utdelning eller ränta skall lämnas av

1.

den som har fått utdelning på aktier i svenskt aktiebolag, som inte är avstämningsbolag enligt 3 kap. 8§ aktiebolagslagen (1975:1385), 3 kap. 8§ försäkringsrörelselagen (1982:713) eller 3 kap. 8§ bankaktiebolags­lagen (1987:618), samt

2.

den som i Sverige har fått

a) utdelning på andelar i svensk ekonomisk förening, eller, om ut­delningen inte har betalts ut ge­nom Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag eller gäller fall som av­ses i 27 § första stycket 5, från ut­ländsk juridisk person, eller

a)

utdelning på andelar i svensk ekonomisk förening, svensk aktie­fond, för vilken register inte förs enligt 31 § aktiefondslagen (1974:931), eller, om utdelningen inte har betalts ut genom Värde­papperscentralen VPC Aktiebolag eller gäller fall som avses i 27 § förs­ta stycket 5, från utländsk juridisk person, eller

b)

ränta som har eriagts mot att kupong eller kvitto lämnats och inte har betalts ut genom Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag eller gäller fall som avses i 22 § första stycket 6, på obligation, förlagsbevis eller någon annan för den allmänna rörelsen avsedd förskrivning.

Särskild uppgift skall lämnas när utdelningen eller räntan tas emot. Lyfts beloppet för någon annans räkning, och överlämnas inte därvid en av

29

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

denne avgiven särskild uppgift, skall en sådan i stället lämnas av den om lyfter beloppet. Därvid skall uppges namn och hemvist på den för vars räkning beloppet lyfts. Om någon får utdelning eller ränta mot kupong, som han har förvärvat utan det värdepapper kupongen tillhör, skall också namn och hemvist uppges på den från vilken kupongen har förvärvats.

Särskild uppgift avfattas på blankett enligt fastställt formulär och läm­nas till den som betalar ut utdelningen eller räntan. Denne skall se till att uppgift lämnas innan betalning sker.

30)

Bestämmelser om hanteringen av uppgifter som har lämnats enligt 28 § och rör utdelning på svenska aktier finns i kupongskattelagen (1970:624).

Bestämmelser om hanteringen av uppgifter som har lämnats enligt 28 § och rör utdelning på svenska aktier eller andelar i svensk aktie-Jbnd finns i kupongskattelagen (1970:624).

Övriga enligt 28 § avgivna uppgifter som avser utdelning, skall av den som har tagit emot uppgifterna lämnas på det sätt som gäller för kontroll­uppgifter. Om utdelning i något fall har betalts ut utan att uppgiftsskyldig­heten har fullgjorts, skall en upplysning lämnas om detta samtidigt som uppgifterna lämnas.

37

§

Kontrolluppgift om försäkringser­sättning Jor skada skall lämnas av JÖrsäkringsföretag om

1.

ersättning på minst 1000 kronor för varje skadefall utgetts på grund av skada på byggnad, inventarier och maskiner, produkter från jordbruket eller skogsbruket, växande gröda, skog, varulager, va­ror under tillverkning, förbruknings­artiklar eller andra förnödenheter för produktionen, eller

2.

ersättning på minst 500 kronor för varje skadefall utgetts på grund av skada på levande djur.

Kontrolluppgift skall lämnas Jor

a)    den som bedrivit jordbruk,

skogsbruk eller rörelse,

b)  den som innehaft jordbruksfas­

tighet eller annan fastighet.

Kontrolluppgift skall ta upp utbe­talt belopp.

Har delutbetalning av ersättning förekommit, behöver kontrollupp­gift inte lämnas förrän året efter det år då skadan slutreglerats.

Kontrolluppgift behöver inte läm-

Efter föreläggande av skattemyn­digheten skall kontrolluppgift otn utbetalning av ersättning för tillfäl­ligt arbete lämnas av den som betalt ut ersättningen. Kontrolluppgiften skall lämnas för den som bedriver näringsverksamhet och avse utbetalt belopp.

30

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5''

nas beträflände ersättning Jor per­sonligt lösöre eller annan ersättning på grund av motorjördonsförsäkring än stilleståndsersättning.

I

38 

§

Kontrolluppgift om pristillägg skall lämnas av köttbesiktningsby-rå, offentligt slakthus, kontrollslak-leri och fristående sanitetsslakteri-avdelning.

Kontrolluppgift skall lämnas för den som fått pristillägg enligt lagen (1974:1021) om utbetalning av pris­tillägg på kött. Kontrolluppgiften skall la upp utgett belopp.

Efter föreläggande av skattemyn­digheten skall kontrolluppgift om prisstöd lämnas av slakteri och fri­stående sanitetsslaktavdelning. Kontrolluppgiften skall lämnas för den som fått prisstöd enligt lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m. m. och avse utgett belopp.

39 § Kontrolluppgift om vederlag för inköp skall lämnas av den som bedrivit verksamhet, vari ingått inköp av jordbruks- eller trädgårdsprodukter eller husdjur eller produkter från husdjur.

Kontrolluppgift skall lämnas för den från vilken inköp skett och avse utgett vederlag i pengar, naturapro­dukter eller annat. Kontrolluppgift behöver dock inte lämnas om vederiag som gottgjorts bokförings­skyldig näringsidkare för annat än slakt- eller livdjur.

Kontrolluppgift skall lämnas för den från vilken inköp skett. Kont­rolluppgiften skall uppta utgett vederiag i pengar, naturaprodukter eller annat. Kontrolluppgift behö­ver dock inte lämnas om vederlag som gottgjorts bokföringsskyldig rörelseidkare för annat än slakt- el­ler livdjur.

431

Efter föreläggande av skattemyn­digheten skall kontrolluppgift för namngiven näringsidkare lämnas av den som bedrivit näringsverk­samhet och av den som innehaft privatbostadsfastighet eller privat­bostad.

Efter föreläggande av skattemyn­digheten skall kontrolluppgift för namngiven näringsidkare lämnas av

7. den som bedrivit jordbruk, skogsbruk eller rörelse,

2.  den som innehaft annan fastig-

hel än jordbruksfastighet samt

3.   den som varit innehavare av

lägenhet med bostadsrätt.

Kontrolluppgiften skall lämnas under förutsättning att beloppet i motta­garens eller utgivarens hand är skattepliktig intäkt eller avdragsgill utgift och avse

a)

belopp för vilket den uppgiftsskyldige i förvärvskällan under viss angiven tid köpt eller sålt varor, eller

b)

belopp som den uppgiftsskyldige under viss angiven tid utbetalt eller fått såsom ersättning för utförda Qänster.

Om det begärs i föreläggande enligt första stycket, skall i kontrolluppgif­ten även anges varuslag och mängd, verkställda likvider med uppgift om tidpunkt och sätt för betalning samt arten och omfattningen av utförda arbeten.

31

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

Efter föreläggande av skattemyndigheten skall uppgiftsskyldig enligt första stycket lämna kontrolluppgift också i fråga om ej namngivna nä­ringsidkare.

Uppgiftsskyldighet enligt denna paragrafföreligger inte beträffande köp inom detaljhandeln eller försäljningar av varor över disk och liknande fall inom detaljhandeln, där uppgiftsskyldigheten uppenbariigen inte kan full­göras.

44 

§

Kontrolluppgift om upplåten lä­genhet skall lämnas av bostadsföre­ning, bostadsaktiebolag och av eko­nomisk förening eller aktiebolag som enligt 2 § 7 mom. Jorsta stycket lagen (1947:576) om statlig in­komstskatt likställs med bostadsför­ening eller bostadsaktiebolag vid inkomstbeskattningen beträffande sådan lägenhet som upplåtits till annan än medlem eller delägare.

Kontrolluppgift om upplåten lä­genhet skall lämnas av bostadsföre­ning, bostadsaktiebolag och av eko­nomisk förening eller aktiebolag som enligt punkt 2 femte stycket av anvisningarna till 38 § kommunal­skattelagen (1928:370) likställs med bostadsförening eller bostads­aktiebolag vid inkomstbeskattning­en beträffande sådan lägenhet som helt eller till övervägande del upplå­tits till annan än medlem eller del­ägare under hela eller större delen av beskattningsåret.

Kontrolluppgift skall lämnas för den som upplåtit en lägenhet som han har i egenskap av medlem i föreningen eller delägare i bolaget. Kontroll­uppgiften skall ta upp belopp som medlemmen eller delägaren betalt in till föreningen eller bolaget och hur mycket därav som utgör kapitaltillskott.

Efter föreläggande av skattemyndigheten skall den uppgiftsskyldige, i den omfattning som anges i föreläggandet, lämna kontrolluppgift om värdet av en medlems eller delägares andel i föreningens eller bolagets be­hållna förmögenhet.

45 §

Kontrolluppgift om överlåten bo­stadsrätt skall lämnas av en bo­stadsrättsförening som vid ingång­en av det aktuella beskattningsåret var av det slag som anges i 2§ 7 mom. Jörsta stycket lagen (1947: 576) otn statlig inkomstskatt. Kon­trolluppgiften skall avse sådan över­låtelse som har anmälts till för­eningen och innehålla uppgift om

Kontrolluppgift om överlåten bo­stadsrätt skall lämnas av en bo­stadsrättsförening som vid ingång­en av det aktuella beskattningsåret var av det slag som anges i punkt 2 femte stycket av anvisningarna till 38 § kommunalskattelagen (1928: 370). Kontrolluppgiften skall avse sådan överlåtelse som har anmälts till föreningen och innehålla upp­gift om

a)

lägenhetens beteckning,

b)

överlåtarens och förvärvarens namn samt personnummer, organisa­tionsnummer eller adress,

c)

tidpunkten för överiåtelsen och köpeskillingens storiek samt tidpunk­ten för överiåtarens förvärv och köpeskillingen vid det förvärvet.

d) storleken av sådana kapitaltill-skolt som överlåtaren enligt punkt 2 c av anvisningarna till 36 § kommu-

d) bostadsrättens andel av bo­stadsrättsföreningens nettoskuld el­ler   nettoförmögenhet   enligt   del

32

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

nalskattelagen (1928:370) Jår räk­na in i omkostnadsbeloppet.

bokslut som föreligger för det räkenskapsår som avslutas närmast före den 1 juli under del år som bo­stadsrätten JÖrvärvades respektive avyttrades, med bortseende från vär­det av föreningens fastighet,

e) bostadsrättens andel av innestående medel på inre reparationsfond eller liknande fond vid förvärvs- respektive avyttringstidpunkten samt

O bostadsrättens andel av utgifter för ny-, till- eller otnbyggnad sotn nedlagts på föreningens fastighet under innehavstiden.

O bostadsrättens andel av JÖr-eningens behållna jormögenhet den I januari 1974 beräknad enligt punkt 2 c av anvisningarna till 36 § kommunalskattelagen, om överlå­tarens Jorvärv skett Jore år 1974.

Om överlåtelsen avser en bo­stadsrätt som har förvärvats före år 1974 behöver någon uppgift enligt första stycket d eller e avseende för­hållandena vid förvärvstidpunkten inte lämnas. Har förvärvet skett före den 1 juli 1982 behöver någon uppgift om köpeskillingen vid förvärvet inte lämnas.

Om överiåtelsen avser en bo­stadsrätt som har förvärvats före år 1974 behöver någon uppgift om in­nestående medel på inre repara­tionsfond eller liknande fond vid förvärvstidpunkten inte lämnas. Har förvärvet skett före den 1 juli 1982, behöver någon uppgift om köpeskillingen vid förvärvet inte lämnas.

Efter föreläggande av skattemyndigheten skall föreningen lämna ytterli­gare upplysningar som är av betydelse för beräkning av realisationsvinsten vid en medlems avyttring av sin bostadsrätt.

Föreningen skall, utöver vad som följer av 4 kap. 1 §, bevara det under­lag som behövs för uppgiftslämnande enligt denna paragraf

46 §

Uppgiftsskyldighet enligt 45 § och skyldighet att bevara underla­get för uppgiftslämnandet gäller även för annan ekonomisk förening än bostadsrättsförening och för ak­tiebolag om föreningen eller aktie­bolaget är av det slag som anges i punkt 2 femte stycket av anvisning­arna till 38 § kommunalskattelagen (1928:370).

Avser överlåtelsen en andel eller en aktie som förvärvats före den 1 januari 1984, behöver någon upp­gift om köpeskillingen vid förvär­vet inte lämnas. Har förvärvet skett före år 1974, behöver någon uppgift om innestående medel på inre repa­rationsfond eller liknande fond vid förvärvstidpunkten inte lämnas.

Uppgiftsskyldighet enligt 45 § och skyldighet att bevara underla­get för uppgiftslämnandet gäller även för annan ekonomisk förening än bostadsrättsförening och för ak­tiebolag om föreningen eller aktie­bolaget är av det slag som anges i 2§ 7 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.

Avser överlåtelsen en andel eller en aktie som förvärvats före den 1 januari 1984, behöver någon upp­gift om köpeskillingen vid förvär­vet inte lämnas. Har förvärvet skett före år 1974, behöver någon uppgift enligt 45 § första stycket d eller e avseende förhållandena vid för­värvstidpunkten inte lämnas.

3   Riksdagen 1990/91. 1 saml Nr 5

33

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

53 §

Fåmansföretag skall lämna före­tagsledaren och delägare i företaget samt dem närstående personer alla uppgifter som behövs för att de skall kunna beräkna sin skatteplik­tiga inkomst från företaget.

Fåmansföretag skall lämna före­tagsledaren och delägare i företaget samt dem närstående personer alla uppgifter som behövs för att de skall kunna beräkna sin skatteplik­tiga inkomst från företaget. Det­samma gäller handelsbolag i Jråga om delägare i bolaget.

54 §

Försäkringsföretag som medde­lat Qänstepensionsförsäkring avse­ende arbetsgivares pensionsutfäs­telse gentemot arbetstagare, skall på begäran av försäkringstagaren utfärda intyg i det hänseende som anges i punkt 2 e sjunde stycket av anvisningarna till 29 § kommunal­skattelagen (1928:370).

Försäkringsföretag som medde­lat Qänstepensionsförsäkring avse­ende arbetsgivares pensionsutfäs­telse gentemot arbetstagare, skall på begäran av försäkringstagaren utfärda intyg i det hänseende som anges i punkt 20 e sjunde stycket av anvisningarna till 23 § kommunal­skattelagen (1928:370).

57 

§

1 varje kontrolluppgift skall anges nummer eller organisationsnummer den uppgiften avser.

För dödsbo får i stället för orga­nisationsnummer den avlidnes per­sonnummer anges. Om person­nummer eller organisationsnum­mer inte kan anges för den som uppgiften avser, skall i stället den­nes födelsetid redovisas eller, i frå­ga om kontrolluppgifter enligt 22 § i de fall borgenären är en juridisk person, namn, postadress och per­sonnummer för den som får förfoga över räntan eller fordran. Om ett konto innehas av flera än fem per­soner, får uppgifter lämnas om en person som förfogar över kontot i stället för om samtliga innehavare, samt i förekommande fall om den beteckning på innehavarkretsen som används för kontot. Om den uppgiftsskyldige har tilldelats ett särskilt redovisningsnummer enligt 53 § 1 mom. uppbördslagen (1953: 272), skall detta, i annan kontroll­uppgift än sådan som avser rän­ta, utdelning eller betalning till eller från utlandet, anges i stället för den uppgiftsskyldiges personnummer eller organisationsnummer.

namn och postadress samt person-för såväl den uppgiftsskyldige som

För dödsbo får i stället för orga­nisationsnummer den avlidnes per­sonnummer anges. Om person­nummer eller organisationsnum­mer inte kan anges för den som uppgiften avser, skall i stället den­nes födelsetid redovisas eller, i frå­ga om kontrolluppgifter enligt 22 § i de fall borgenären är en juridisk person, namn, postadress och per­sonnummer för den som får förfoga över räntan eller fordran. Om ett konto innehas av flera än fem per­soner, får uppgifter lämnas om en person som förfogar över kontot i stället för om samtliga innehavare, (förfogarkonio), samt i förekom­mande fall om den beteckning på innehavarkretsen som används för kontot. 7 .så fall skall anges all det är .fråga om ett förfogarkonio. Om den uppgiftsskyldige har tilldelats ett särskilt redovisningsnummer enligt 53 § 1 mom. uppbördslagen (1953: 272), skall detta, i annan kontroll­uppgift än sådan som avser ränta, utdelning eller betalning tilL eller från utlandet, anges i stället för den

34

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

I en kontrolluppgift som lämnas av ett fåmansföretag skall det anges om personen är företagsledare eller honom närstående person eller del­ägare i företaget.

uppgiftsskyldiges personnummer eller organisationsnummer.

Den som för egen räkning öppnar ett inlåningskonto, anskaffar ett räntebärande värdepapper eller på annat sätt placerar pengar för för­räntning skall ange sitt personnum­mer, om mottagaren är skyldig att utan föreläggande lämna kontroll­uppgift beträffande räntan. Detta gäller inte den som inte har tilldelats personnummer.

1 en kontrolluppgift som lämnas av fåmansföretag, fåmansägt han­delsbolag eller företag, som enligt 3§ 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om stadig inkomstskatt skall behandlas som Jåmansföretag, skall det anges om personen är före­tagsledare eller honom närstående person eller delägare i företaget.

60 §

Vid en kontrolluppgift som läm­nas enligt 4, 13 eller 14 § skall fogas särskild uppgift (sammandrag av kontrolluppgifter). I sådant sammandrag skall anges namn, postadress och personnummer eller organisationsnummer för den upp­giftsskyldige, antalet lämnade kont­rolluppgifter samt det sammanlag­da beloppet av de skatteavdrag som har verkställts för preliminär A-skatt under året före taxeringsåret. Om den uppgiftsskyldige har tillde­lats särskilt redovisningsnummer enligt 53 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272), skall detta anges i stäl­let för personnummer eller organi­sationsnummer. Om den uppgifts­skyldige har gjort avdrag för en ar­betstagares kostnader enligt 2 kap. 4 § 6 lagen (1981:691) om sociala

V-

gifter, skall denna kostnad också anges i sammandraget. I samman­draget skall också anges det sam­manlagda beloppet av semesterme­del som har betalts in till en semes­terkassa och som den uppgiftsskyl­dige inte skall redovisa i någon kon­trolluppgift.

Vid en kontrolluppgift som läm­nas enligt 4, 13, 14. 22 eller 27 skall fogas särskild uppgift (sammandrag av kontrolluppgif­ter). I sådant sammandrag skall an­ges namn, postadress och person­nummer eller organisationsnum­mer för den uppgiftsskyldige, anta­let lämnade kontrolluppgifter samt det sammanlagda beloppet av de skatteavdrag som har verkställts för preliminär A-skatt under året före taxeringsåret. Om den uppgiftsskyl­dige har tilldelats särskilt redovis­ningsnummer enligt 53 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272), skall detta anges i stället för personnum­mer eller organisationsnummer. Om den uppgiftsskyldige har gjort avdrag för en arbetstagares kostna­der enligt 2 kap. 'i första stycket 6 lagen (1981:691) om socialavgifter, skall denna kostnad också anges i sammandraget. I sammandraget skall också anges det sammanlagda beloppet av semestermedel som har betalts in till en semesterkassa och som den uppgiftsskyldige inte skall redovisa i någon kontrolluppgift.

35

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

Redovisning av konto som avses i 57 § andra stycket tredje meningen skall lämnas i särskild uppgiftshandling för varje konto.

63 § Har en person som är bosatt i Sverige eller ett företag som är verksamt här, till någon i utlandet gottgjort belopp eller förmån som skulle ha föranlett skyldighet att lämna kontrolluppgift om den utgivits till en mot­tagare i Sverige, skall den som utgett beloppet eller förmånen på sätt och i den omfattning riksskatteverket föreskriver lämna kontrolluppgift till led­ning vid beloppets eller förmånens beskattning utomlands.

Bestämmelsertia i 22 - 26 §§ skall gälla även ifråga om uppgifter som avser fysiska personer som är bosat­ta i utlandet.

4 kap.

1§ Den som enligt denna lag är skyldig att lämna självdeklaration, kontroll­uppgift eller andra uppgifter till ledning för taxering är också skyldig att i skälig omfattning genom räkenskaper, anteckningar eller på annat lämpligt sätt sörja för att underlag finns för att fullgöra deklarations- eller uppgifts­skyldigheten och för kontroll av den.

Ett fåmansföretag är skyldigt att        Fåmansföretag, fåmansägt han-

sörja för att underlag finns för kon-     delsbolag och företag, som enligt 3 §

troll av vad företagsledaren eller     72   mom.   nionde   stycket   lagen

honom närstående person eller del-     (1947:576) om statlig inkomstskatt

ägare tillskjutit till och tagit ut ur    skall behandlas som fåmansföretag,

företaget av pengar, varor eller an-     är skyldigt att sötja för att underlag

nat. Företaget skall vidare som un-    finns för kontroll av vad företagsle-

derlag för kontroll av traktaments-     dåren eller honom närstående per­

ersättning, som betalats ut till före-     son eller delägare tillskjutit till och

tagsledaren eller honom närstående     tagit ut ur företaget av pengar, va-

person eller delägare, bevara verifi-     ror eller annat. Företaget skall vida-

kation av övemattningskostnader,     re som underlag för kontroll av

om ersättningen varit avsedd att     traktamentsersättning,   som   beta-

täcka sådan kostnad.

lats ut till företagsledaren eller ho­

nom närstående person eller del­

ägare, bevara verifikation av över­

nattningskostnader, om ersättning­

en  varit avsedd att täcka sådan

kostnad.

Underlag skall bevaras under sex år efter utgången av det kalenderår underlaget avser. Det finns särskilda föreskrifter om skyldigheten att föra räkenskaper.

2§

Skyldighet att lämna självdeklaration, kontrolluppgift eller andra upp­gifter till ledning för taxeringsbeslut skall fullgöras

1. för omyndig av förmyndare eller god man, som förordnats enligt 11 kap. 1 § föräldrabalken, beträffande vad förmyndaren eller gode mannen har under sin förvaltning.

36

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

2.

för sådan person, för vilken

2. för sådan person, för vilken god man eller förvaltare har förord-

god man eller förvaltare har förord­nats enligt 11 kap. 3, 4 eller 7 §

näts enligt 11 kap. 3, 4 eller 7 § föräldrabalken, av gode mannen el-

föräldrabalken, av gode mannen el­ler förvaltaren beträffande vad JÖr-

ler förvaltaren beträffande vad myndaren eller gode mannen har

gode mannen eller förvaltaren har under sin förvaltning,

under sin förvaltning,

3.

för avliden person och hans dödsbo, av dödsbodelägare eller testa­mentsexekutör som skall förvalta den dödes egendom, dock att där egen­domen avträtts till förvaltning av boutredningsman, denne har att fullgöra deklarations- eller uppgiftsskyldigheten,

4.

för dödsbo som inte längre består, av den som vid tidpunkten för dödsboets upplösning haft att förvalta boets egendom,

5.

för andra deklarations- eller uppgiftsskyldiga än enskild person och dödsbo, av vederbörande styrelse, förvaltning, syssloman, förvaltare eller ombud, om inte regeringen bestämmer annat beträffande staten, lands­ting, kommun eller annan sådan menighet,

6.

för aktiefond av det fondbolag

6. för värdepappersfond av det som handhar förvaltningen av fon-

fondbolag som handhar förvalt-den eller, om förvaltningen över-

ningen av fonden eller, om förvalt-gått till förvaringsbank, av denna,

ningen övergått till förvaringsinsti-samt

lut, av detta, samt

7.

för annan än här ovan omtalad juridisk person, som inte längre består, av den som senast haft att förvalta dess angelägenheter.

4

§

Riksskatteverket får medge un- Riksskatteverket får medge un­

dantag från bestämmelserna i den- dantag från bestämmelserna i den­

na lag om uppgiftsskyldighet för få- na lag om uppgiftsskyldighet för få­

mansföretag om det finns särskilda mansföretag, fåmansägt handelsbo-

skäl med hänsyn till verksamhetens lag och företag, som enligt 3 § 12

art och omfattning.

mom. nionde stycket lagen (1947:

576) om statlig inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, om det finns särskilda skäl med hänsyn till verksamhetens art och omfatt­ning.

6§

Skattemyndighetens beslut enligt

Skattemyndighetens beslut enligt

3 kap. 12 § får överklagas till riks-

2 kap. 19 § och 3 kap. 12 § får över­

skatteverket. Övriga beslut av skat-

klagas till riksskatteverket. Övriga

temyndigheten enligt denna lag får

beslut av skattemyndigheten enligt

inte överklagas.

denna lag får inte överklagas.

Riksskatteverkets beslut enligt denna lag får inte överklagas. Länsrättens beslut enligt 3 kap. 3 § får inte överklagas.

Till böter eller fängelse i högst sex månader skall den dömas som

uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underiåter att fullgöra skyldighet

beträffande

37

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91: 5

1.

särskild uppgift enligt 2 kap.

1. uppgifter enVigl 2 kap. 25 § el-25 § eller                                             ler

2.

kontrolluppgift som skall lämnas utan föreläggande av skattemyndig­het.

I ringa fall skall inte dömas till ansvar enligt första stycket. Ansvar enligt första stycket inträder inte, om gärningen är belagd med straff enligt skattebrottslagen (1971:69).

1.  Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991 och tillämpas såvitt avser 2

kap. 33 § första gången vid 1991 års taxering och i övrigt första gången vid

1992 års taxering.

2.

Vid 1992 och 1993 års taxeringar gäller, fömtom vad som föreskrivs om deklarationsskyldighet i 2 kap. 4 och 6 §§, att folkpensionär är skyldig att lämna självdeklaration när han under beskattningsåret har uppburit in­komst av kapital eller när värdet av hans förmögenhetstillgångar vid be­skattningsårets utgång överstiger 100000 kronor eller beträffande en gift person - om makarnas gemensamma skattepliktiga förmögenhetstill­gångar överstiger 200000 kronor. Vidare skall folkpensionär lämna upp­gift om hur stor del av de redovisade skuldema som vid beskattningsårets utgång var nedlagda i privatbostadsfastighet.

3.

Vid 1992 års taxering får näringsidkare som avslutar sina räkenskaper med årsbokslut i stället för att lämna uppgifter enligt de nya föreskriftema i 2 kap. 19 § första stycket lämna de uppgifter som avses i de äldre bestämmelserna i 2 kap. 22 §.

4.

Vad som i 3 kap. 28 och 30 §§ i deras äldre lydelse sägs om aktiefond skall till och med 1993 års taxering gälla värdepappersfond i fråga om andelsägare som inte har registrerats.

38

2 Förslag till

Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

Prop. 1990/91:5

Härigenom föreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)'

dels att rabriken närmast före 88 § skall utgå,

dels all 1 §, 3 § 2 mom., 4§ 1 och 4 mom., 5 8 och 10§§, 13 § 1 och 2 mom., 15 §, 17 § 1 mom., 24 § 1 mom., 33 §, 39 § 2 mom., 40 § 1 mom., 45 § 1 mom., 46 § 2 mom., 48 § 4 mom., 52 §, 53 § 1 mom., 54 § samt punkt 1 av anvisningarna till 3 §, punkt 1 av anvisningama till 39 § och anvisningarna till 45 § skall ha följande lydelse,

dels all det i lagen skall införas två nya paragrafer, 14 och 87 a §§, och ett nytt moment, 39 § 3 mom., samt närmast före 87 a § en ny rabrikav följande lydelse.

Nuvarande lydelse

1

Med skall förstås i denna lag, om inte annat anges, statlig inkomst­skatt, statlig förmögenhetsskatt, ut-skiftningsskatt, ersättningsskatt, kommunal inkomstskatt, skogs­vårdsavgift, vinstdelningsskatt, sär­skild vinstskatt, egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgi fter, statlig fastighetsskatt, skattetillägg och förseningsavgift enligt tax­eringslagen (1990:324), annuitet på avdikningslån samt mervärdeskatt i fall som avses i 21 § lagen (1968: 430) om mervärdeskatt.

Föreslagen lydelse

Med skatt avses i denna lag, om inte annat anges.' 7. kommunal inkomstskatt,

2.

statlig inkomstskatt,

3.

statlig förmögenhetsskatt,

4.

statligfastigheLsskatt,

5.

utskiftningsskatt,

6.

ersättningsskatt,

7.

skogsvårdsavgift,

8.

egenavgifter enligt lagen (1981: 691) om socialavgifter,

9.

avkastningsskatt,

10.   skattetillägg och försenings­

avgift enligt taxeringslagen (1990:

324),

77. mervärdeskatt i fall som av­ses i 21 § lagen (1968:430) om mer­värdeskatt,

72. annuitet på avdikningslån.

Regeringen får. om särskilda om­ständigheter föranleder det, före­skriva att i samband med uppbör­den av skatt skall uppbäras även andra avgifter än sådana som anges i första stycket. Har sådan föreskrift meddelats skall, om inte annat an­ges, vad i denna lag stadgas angå­ende skatt tillämpas beträffande den avgift som avses med föreskrif­ten.

' Lagen omtryckt 1972:75.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

- Senaste lydelse 1990:579.

39

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

3§ 2 mom. Preliminär skatt utgår såsom preliminär A-skatt eller prelimi­när B-skatt.

1. Preliminär A-skatt skall med de undantag, som framgår av vad nedan i detta moment och i 10 § sägs, utgöras för sådan in­komst av Qänst, vilken helt eller delvis utgår i penningar och vilken hänför sig till den skattskyldiges huvudsakliga arbetsanställning el­ler eljest utgör hans huvudsakliga inkomst av Qänst. För inkomst av sådan huvudsaklig arbetsanställ­ning hos fysisk person eller dödsbo, som är avsedd att vara kortare tid än en vecka, skall dock preliminär A-skatt erläggas endast om vad som utbetalats utgör utgift i en av ar­betsgivaren bedriven rörelse.

Med Qänst likställes i denna lag rätt till pension, livränta, som utgår på grund av sjuk-, olycksfalls- eller skadeförsäkring eller annorledes än på grund av försäkring och inte ut­gör vederlag vid avyttring av egen­dom, ersättning, som i annan form än livränta utgår på grand av sjuk-eller olycksfallsförsäkring, tagen i samband med tjänst, samt undan­tagsförmåner ävensom sådant pe­riodiskt understöd eller sådan där­med jämförlig periodisk intäkt, var­för givaren enligt 22, 25 eller 29 § kommunalskattelagen är berättigad till avdrag.

Preliminär A-skatt skall utgå en­ligt skattetabell, som avses i 4 §, el­ler enligt de grunder som anges i 7, 12 eller 40 §. För enskilda fall får

1. Preliminär A-skatt skall med de undantag, som framgår av vad nedan i detta moment och i 10 § sägs, betalas för sådan inkomst av tjänst, vilken helt eller delvis ut­går i pengar och vilken hänför sig till den skattskyldiges huvudsakliga arbetsanställning eller annars utgör hans huvudsakliga inkomst av Qänst. För inkomst av sådan hu­vudsaklig arbetsanställning hos fysisk person eller dödsbo, som är avsedd att vara kortare tid än en vecka, skall dock preliminär A-skatt eriäggas endast om vad som utbetalats utgör utgift i en av ar­betsgivaren bedriven näringsverk­samhet.

Med Qänst likställs i denna lag rätt till pension, livränta, som utgår på grund av sjuk-, olycksfalls- eller skadeförsäkring eller annoriedes än på grund av försäkring och inte ut­gör vederiag vid avyttring av egen­dom, ersättning som i annan form än livränta utgår på grund av sjuk-eller olycksfallsförsäkring, tagen i samband med Qänst, samt undan­tagsförmåner och sådant periodiskt understöd eller sådan därmed jäm­förlig periodisk intäkt ,/o> vilken gi­varen enligt 23 § kommunalskatte­lagen (1928:370) är berättigad till avdrag.

Preliminär A-skatt skall också, med de undantag .som föreskrivs i 10 §, betalas för sådan ränta och ut­delning vilken utgår i pengar och för vilken kontrolluppgift skall lämnas med tillämpning av bestämmelser­na i 3 kap. 22, 23 eller 27§ lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter

Preliminär A-skatt skall utgå en­ligt skattetabell, som avses i 4 §, el­ler enligt de grunder som anges i 7, 12 eller 40 §. För enskilda fall får

' Senaste lydelse 1990:329.

40

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

skattemyndighet föreskriva sär- skattemyndighet föreskriva sär­

skild beräkningsgrund, exempelvis skild beräkningsgrund, exempelvis

att skatten skall beräknas på viss att skatten skall beräknas på viss

del av inkomsten eller på inkoms- del av inkomsten eller på inkoms­

ten minskad med visst belopp eller ten minskad med visst belopp eller

att skatten skall utgå med särskilt att skatten skall utgå med särskilt

angiven procent av inkomsten.

angiven procent av inkomsten eller

att preliminär skatt inte skall beta­las Jor viss ränta eller utdelning.

Är den, som åtnjuter ovan avsedd inkomst av Qänst, skattskyldig järn väl för annan inkomst eller för förmögenhet får skattemyndighet, då särskilda skäl föreligger, föreskriva att preliminär A-skatt skall betalas också för sistnämnda inkomst eller för förmögenheten. Därvid skall den skattskyldi­ges preliminära skatt beräknas antingen till viss procent av den huvudsak­liga inkomsten av Qänst eller enligt skattetabell på nämnda inkomst ökad med visst belopp eller också utgå med visst belopp utöver vad i skattetabel­len anges för den huvudsakliga inkomsten av Qänst.

Är i fall varom i föregående stycke sägs inkomsten vid sidan av den huvudsakliga inkomsten av Qänst betydande i förhållande till denna eller föreligger annars särskilda omständigheter, får skattemyndighet föreskri­va, att preliminär B-skatt skall erläggas i stället för preliminär A-skatt.

Ytteriigare bestämmelser om preliminär A-skatt finns i lagen (1990:326) om skatteavdrag i vissa fall från folkpension m.m., lagen (1990:327) om skatteavdrag från sjukpenning m.m. och lagen (1990:328) om skatteav­drag i vissa fall från artistersättning.

2. Preliminär B-skatt skall för in-

2. Preliminär B-skatt skall för in­

komståret betalas av skattskyldig,

komståret betalas av skattskyldig,

som inte skall betala preliminär A-

som inte skall betala preliminär A-

skatt enligt 1. Preliminär B-skatt

skall enVigl \ Jorsta eller andra styc-

skall betalas för inkomster från den

ket. Preliminär B-skatt skall betalas

skattskyldiges samtliga förvärvs-

för inkomster från den skattskyldi-

källor och för förmögenhet. Preli-

ges samtliga förvärvskällor och för

minär B-skatt skall betalas enligt

förmögenhet. Preliminär B-skatt

särskild debitering.

skall betalas enligt särskild debite­

ring.

Skattemyndigheten får besluta att fysisk person, som har inkomst av sådan uppdragsverksamhet som avses i 4 § lagen (1982:1006) om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar, skall betala preliminär A-skatt i stället för preliminär B-skatt. Ett sådant beslut får meddelas om den för inkomståret beräknade slutliga skatten kan antas till huvudsaklig del bli betald genom avdrag för skatt.

4§ 7 mom.'* För inkomst av Qänst som hänför sig till bestämd tidsperiod och uppbärs vid regelbundet återkommande tillfällen eller till arbetsan­ställning som är avsedd att vara kortare tid än en vecka skall preliminär A-skatt utgå med belopp, som anges i skattetabeller, om inte skattemyndig-

' Senaste lydelse 1990:653.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

het har bestämt annat. Skattetabellerna skall ange den preliminära skatt som belöper på olika inkomstbelopp, beräknade för månad eller den kortare tid som anges i tabellerna. Regeringen eller myndighet som rege­ringen bestämmer fastställer för varje inkomstår sådana tabeller.

Tabellerna skall grundas på följande förutsättningar, nämligen

att inkomsten är oförändrad under inkomståret,

att den skattskyldige endast kommer att taxeras för den inkomst som anges i tabellen,

att den skattskyldige inte skall eriägga annan skatt eller avgift som avses i denna lag än statlig inkomstskatt och kommunal inkomstskatt.

att den skattskyldige vid taxe­ring för inkomsten inte erhåller andra avdrag än grundavdrag samt avdrag som avses i 33 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) med ett belopp av 2000 kronor, dock högst ,/éw procent av inkoms­ten,

4 m o m.' I skattetabellerna skall också tas in en särskild kolumn, vari anges det belopp varmed preli­minär A-skatt skall beräknas på in­komst för dag av sådan anställning som är avsedd att vara kortare tid än en vecka. För samtliga skatteta­beller skall samma belopp anges i den särskilda kolumnen att tilläm­pas oberoende av arbetstagarens civilstånd och annan i 2 mom. angi­ven omständighet. Skattebeloppen skall beräknas på grundval av be-räknelig genomsnittlig sysselsätt­ning under året och med ledning av för riket genomsnittlig skattesats till kommunal inkomstskatt föregå­ende år. I övrigt skall vad ovan i denna paragraf sägs i tillämpliga delar gälla vid skattebeloppens be­räkning.

att den skattskyldige vid taxe­ring för inkomsten inte erhåller andra avdrag än grundavdrag samt avdrag som avses i 33 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) med ett belopp av 4000 kronor, dock högst tio procent av inkoms­ten.

4 m o m. I skattetabellerna skall också anges det belopp varmed pre­liminär A-skatt skall beräknas på inkomst för dag av sådan anställ­ning som är avsedd att vara kortare tid än en vecka. Skattebeloppen skall beräknas på grundval av be-räknelig genomsnittlig sysselsätt­ning under året och med ledning av för riket genomsnittlig skattesats till kommunal inkomstskatt föregå­ende år. I övrigt skall vad ovan i denna paragraf sägs i tillämpliga delar gälla vid skattebeloppens be­räkning.

5§ Vid beräkning av preliminär A-skatt enligt skattetabell skall för envar skattskyldig, beträffande vilken icke skall tillämpas enligt 4 § 3 mom. andra stycket fastställd särskild tabell, tillämpas den tabell, som avser en sammanlagd utdebitering till kommunal inkomstskatt och landstings­medel, vilken för skattekrona och skatteöre är lika med det belopp, som för inkomståret bestämts till utdebitering i kommunen eller kommundelen. Ingår i sistnämnda utdebitering öretal, uppgående till högst femtio, använ­des den tabell, som avser närmast lägre utdebitering. Därest i utdebitering­en ingår öretal, överstigande femtio, tillämpas den tabell som avser när-

' Senaste lydelse 1979:1159.

42

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91: 5

mast högre utdebitering. Att å inkomst av arbetsanställning, som är av­sedd att vara kortare tid än en vecka, preliminär A-skatt dock kan beräk­nas enligt vilken som helst för inkomståret upprättad skattetabell, framgår av bestämmelserna i 4 § 4 mom.

Förhållandena den 1 november året näst före inkomståret äro, där icke i nästjöljande stycke annorle­des stadgas, avgörande Jor till vilken i 4 § 2 motn. omförmäld grupp av skattskyldiga vederbörande skall hänföras.

Skall under inkomståret prelimi­när A-.skatt enligt tabell börja utgå för skattskyldig, Jor vilken skatt icke tidigare sålunda beräknats, skall i fråga om skattskyldigs civilstånd det JÖrhållande, som kan antagas kom­ma att ligga till grund för taxering under året näst efter inkomståret, samt, vad angår frågan om den skattskyldige har hemmavarande barn, förhållandet vid den tidpunkt, då debetsedel jämlikt 35 § sista styc­ket översändes till skattskyldig, vara avgörande för till vilken i 4§ 2 mom. avsedd grupp av skattskyldiga vederbörande skall hänföras.

Vid tillämpning av andra och tredje styckena här ovan skall iakt­tagas, att frågan om skattskyldig haft hemmavarande barn eller icke bedömes med utgångspunkt från vad som på grund av kommunal­skattelagens bestämmelser i sådant hänseende kan antagas komma att ligga till grund för taxering under året näst efter inkomståret.

6§

Preliminär A-skatt enligt skatte-

Preliminär A-skatt enligt skatte­

tabell utgår vid varje tillfälle, då

tabell utgår vid vaije tillfälle, då

inkomst uppbäres, med det belopp

inkomst uppbärs, med det belopp

som i vederböriig tabell; tillämplig

som anges i vederböriig tabell for

kolumn angives for det inkomstbe-

det inkomstbelopp och den tidspe-

lopp och den tidsperiod, varom frå-

riod som är ijråga.

ga är.

Beträffande inkomst av anställ-

Beträffande inkomst av anställ­

ning varom i 4 § 4 mom. förmäles

ning som avses i 4 § 4 mom. skall,

skall, därest vid ett tillfälle inkomst

om inkomst som inQänats under

uppbäres som inQänats under flera

flera dagar uppbärs vid ett tillfålle,

dagar, den preliminära A-skatten

den preliminära A-skatten beräk-

beräknas på grandval av inkomsten

nas på grandval av inkomsten un-

under varje ifrågakommande dag

der varje ifrågakommande dag och                              43

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

och med tillämpning av skattetabel-     med tillämpning av vad som anges i

lens kolumn för daginkomst.

skattetabellen för daginkomst.

Är anställningen annan än sådan, varom i 4 § 4 mom. sägs, skall gälla att, därest inkomsten avser annan tidsperiod än som är i skattetabellen upptagen, först uträknas hura mycket av inkomsten som belöper på en i tabellen upptagen tidsperiod av minst en veckas längd. Skatten beräknas därefter med utgångspunkt från det skattebelopp, som skulle utgå för sådan del av inkomsten, och efter förhållandet mellan, å ena sidan, läng­den av den tidsperiod den uppburna inkomsten avser och, å andra sidan, den i tabellen angivna tidsperiodens längd.

Uppbäres vid anställning varom nu är fråga inkomst för kortare tidspe­riod än en vecka, skall preliminär skatt icke utgå mer än en gång i veckan. Därvid skola de under samma vecka uppburna inkomstbeloppen samman­räknas och anses på en gång utbetalda.

För inkomst av Qänst, som icke avser bestämd tidsperiod eller icke uppbäres vid regelbundet återkommande tillfällen, skall utgå preliminär A-skatt med trettio procent av inkomsten.

Uppbäres inkomst som avses i första stycket jämte inkomst, som avses i 4 § 1 mom. första stycket, skall preliminär A-skatt utgå enligt grander som riksskatteverket fastställer.

För inkomst som avses i 3§ 2 mom. 1 tredje stycket skall prelimi­närskatt utgå med trettio procent av inkomsten. Preliminär skatt på ränta eller utdelning på utländska värdepapper skall utgå med så stort belopp att det tillsammans med den skatt som innehållits i utlandet upp­går till trettio procent av räntan eller utdelningen. Skatt enligt första eller andra stycket uttages icke på belopp under tio kronor.

Att särskilda grander för uttagande av preliminär A-skatt kan föreskri­vas i vissa fall framgår av 3 § 2 mom. Bestämmelserna i denna paragraf gälla icke om annat följer av 40 §.

Åtnjuter skattskyldig jämte kon-

Åtnjuter skattskyldig jämte kon­

tant inkomst twturaförmån skall

tant inkomst andra förmåner skall

preliminär A-skatt beräknas efter

preliminär A-skatt beräknas efter

inkomstförmånernas sammanlagda

inkomstförmånernas sammanlagda

värde. Har den skattskyldige utgett

värde. Har den skattskyldige utgett

ersättning för en förmån skall för-

ersättning för en förmån skall för­

månsvärdet sättas ned med ersätt-

månsvärdet sättas ned med ersätt­

ningens belopp.

ningens belopp.

Värdet av bilförmån skall beräknas enligt punkt 2 utom tredje stycket andra meningen av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen (1928:370).

''Senaste lydelse 1990:329.

44

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91: 5

Värdet av förmån av bostad som är belägen här i riket och som inte är semesterbostad skall beräknas enligt följande grander. Riket delas in i områden som är väsentligen enhetliga i fråga om boendekostnader. För­månsvärdet av en bostad inom varje område skall bestämmas till det genomsnittliga värdet för jämförbara bostäder inom området. Om bosta­den är belägen utom tätort med närmaste omgivning skall dock värdet bestämmas till det lägsta av nämnda genomsnittsvärden reducerat med tio procent.

Värdet av annan naturaförmån

Värdet av annan förmån än som

än som avses i andra och tredje

avses i andra och tredje styckena

styckena skall beräknas enligt 42 §

skall beräknas enligt  42 § andra

andra    stycket    kommunalskatte-

stycket kommunalskattelagen samt

lagen samt punkt 1 andra och tredje

punkt 1 andra och tredje styckena

styckena och punkt 3 av anvisning-

och punkt 3 av anvisningama till

arna till den paragrafen.

den paragrafen.

Föreligger fall som avses i punkt 4 andra stycket av anvisningama till 42 § kommunalskattelagen får skattemyndigheten bestämma värdet av förmånen med hänsyn härtill.

10

§

'

Preliminär A-skatt skall beräknas på ersättningar för ökade levnadskost­nader som lämnas vid sådan Qänsteresa inom riket som avses i punkt 3 av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) endast till den del ersättningarna överstiger de schablonbelopp som anges i nämnda lag­ram eller, såvitt gäller kostnad för logi, den faktiska utgiften. På ansökan av den som betalar ut ersättning får skattemyndigheten besluta att i den mån Qänsteresa varar mer än tre månader motsvarande skall gälla till den del ersättningarna inte överstiger vad som anges i punkt 3 a av anvisning­arna till nämnda paragraf

På ersättning för ökade levnadskostnader vid sådan Qänsteresa utom riket som avses i punkt 3 sista stycket av anvisningama till 33 § kommu­nalskattelagen skall preliminär A-skatt beräknas endast till den del ersätt­ningen överstiger avdragsgillt belopp enligt nämnda lagmm.

1 fråga om ersättning för resa med egen bil i Qänsten gäller att preliminär A-skatt beräknas på ersättningen endast till den del den överstiger det i punkt 3 c av anvisningaraa till 33 § kommunalskattelagen angivna belop­pet.

Beträffande annan skattepliktig ersättning för kostnader som är förena­de med Qänsten beräknas preliminär A-skatt endast om det är uppenbart att ersättningen avser kostnader som inte är avdragsgilla vid mottagarens inkomsttaxering eller att den överstiger avdragsgillt belopp. I sådant fall beräknas skatten på hela ersättningen respektive den del av ersättningen som överstiger det avdragsgilla beloppet.

Preliminär A-skatt skall inte utgå för:

a) folkpension och tilläggspension enligt lagen (1962:381) om affmän försäkring, om inte annat följer av bestämmelserna i lagen (1990:326) om skatteavdrag i vissa fall från folkpension m.m. eller den skattskyldige begär att avdrag för sådan skatt skall göras;

c) familjebidrag enligt familje- b) familjebidrag enligt familje­

bidragslagen (1978:520); eller

bidragslagen (1978:520);

' Senaste lydelse 1990:653.

45

Nuvarande lydelse

d) sådan pension, livränta eller från försäkringsanstalt utgående annan skattepliktig ersättning, som uppgår till högst hälften av det bas­belopp som enligt lagen om allmän försäkring gällde för året före det år under vilket ersättningen utges. Vad nu har sagts skall dock inte tillämpas på pension och vårdbi­drag, som utgår på gmnd av lagen om allmän försäkring, delpension enligt lagen (1979:84) om delpen­sionsförsäkring och på yrkesskade­livränta eller livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäk­ring eller lagen (1977:265) om stat­ligt personskadeskydd.

Föreslagen lydelse

c)  sådan pension, livränta eller

från försäkringsföretag utgående

annan skattepliktig ersättning, som

uppgår till högst hälften av det bas­

belopp som enligt lagen om allmän

försäkring gällde för året före det år

under vilket ersättningen utges.

Vad nu har sagts skall dock inte

tillämpas på pension och vårdbi­

drag, som utgår på grand av lagen

om allmän försäkring, delpension

enligt lagen (1979:84) om delpen­

sionsförsäkring och på yrkesskade­

livränta eller livränta enligt lagen

(1976:380) om arbetsskadeförsäk­

ring eller lagen (1977:265) om stat­

ligt personskadeskydd;

d)  ränta eller utdelning som till­

kommer en annan juridisk person

än svenskt dödsbo eller en fysisk per­

son som inte är bosatt i Sverige;

e)  ränta eller utdelning som enligt

dubbelbeskattningsavtal är helt un­

dantagen från beskattning i Sverige;

f)   ränta på förfogarkonio som av­

ses i 3 kap. 57§ lagen (1990:325)

om självdeklaration och kontroll­

uppgifter, om räntan inte uppgår till

1000 kronor;

g)  ränta på konto för klientmedel

eller

h) ränta som ingår i belopp som redovisas enligt 3 kap. 22 § sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

Prop. 1990/91:5

I3

§

1 mom.* Preliminär B-skatt skall tas ut med belopp motsvaran­de 120 procent av den slutliga skatt som har påförts den skattskyldige året före inkomståret. Understiger den slutliga skatten den ursprangli-gen debiterade B-skatten tas preli­minär B-skatt ut med 110 procent.

1 mom. Preliminär B-skatt skall tas ut med belopp motsvarande 120 procent av den /14 § angivna delen av den slutliga skatt som har påförts den skattskyldige året före inkomst­året. Understiger den slutliga skat­ten den ursprangligen debiterade B-skatten tas preliminär B-skatt ut med 110 procent.

Preliminär B-skatt enligt första stycket får inte tas ut med lägre belopp än som motsvarar den preliminära B-skatt som har debiterats för året före inkomståret.

Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte när preliminär B-

' Senaste lydelse 1990:579.

46

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

skatt skall beräknas med ledning av preliminär taxering enligt 2 mom. eller när annars särskilda omständigheter föreligger.

/ den slutliga skatt som avses i Jörsta stycket skall inte inräknas ut­skiftningsskatt, ersättningsskatt, skattetillägg eller försentng.savgiji enligt taxeringslagen (1990:324), mervärdeskatt enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt eller sådan i denna lag inte omnämnd skatt eller avgift, vilken har påförts enligt bestämmelse i annan författ­ning.

Vid beräkning av preliminär B-skatt skall, om möjligt, hänsyn tas till preliminär A-skatt som den skattskyldige kan ha att betala på grund av förordnande enligt 3 § 3 mom. andra stycket.

2 mom.' Har skattskyldig inte påförts slutlig skatt enligt den åriiga taxeringen året före inkomståret, men kan han antagas bli påförd så­dan skatt enligt den årliga taxering­en året efter inkomståret, skall pre­liminär B-skatt beräknas med led­ning av särskild taxering ;/// statlig inkomstskatt, kommunal inkomst­skatt och statlig förmögenhetsskatt (preliminär taxering).

Preliminär B-skatt skall också be­räknas med ledning av preliminär taxering, om det med sannolikhet kan antagas, att vid årlig taxering året efter inkomståret //// statlig el­ler kommunal inkomstskatt taxerad inkomst kommer att avvika från motsvarande inkomst vidden årliga taxeringen året före inkomståret med minst en femtedel av sist­nämnda inkomst, dock minst 2000 kronor.

Preliminär B-skatt får beräknas på grundval av preliminär taxering även i annat fall än som sägs i första eller andra stycket, om särskilda omständigheter föranleder det. Så-

Vid beräkning av preliminär B-skatt skall, om möjligt, hänsyn tas till preliminär A-skatt som den skattskyldige kan ha att betala en­ligt 3 § 2 mom. 1 tredje stycket eller på grund av bestämmelserna i lagen (1990:327) om skatteavdrag från sjukpenning m.m. eller lagen (1990:328) om skatteavdrag i vissa Jållfrån artistersättning m. m.

2 mom. Har skattskyldig inte påförts slutlig skatt enligt den årliga taxeringen året före inkomståret, men kan han antas bli påförd sådan skatt enligt den åriiga taxeringen året efter inkomståret, skall preli­minär B-skatt beräknas med led­ning av särskild taxering (preli­minär taxering).

Preliminär B-skatt skall också be­räknas med ledning av preliminär taxering, om det med sannolikhet kan antas, alt den i 14 § angivna delen av den slutliga skallen enligt den årliga ta.xeringen året efter in­komståret kommer att avvika från motsvarande skatt enligt den åriiga taxeringen året före inkomståret med minst en femtedel av sist­nämnda skatt, dock minst 2000 kronor.

Preliminär B-skatt får beräknas på grundval av preliminär taxering även i annat fall än som sägs i första eller andra stycket, om det är fråga om mer betydande skillnad mellan

'Senaste lydelse 1988:1525.

47

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

dana omständigheter kan föreligga exempelvis när det är fråga om ned­satt skatteförmåga eller om mer be­tydande skillnad mellan annars ut­gående preliminär skatt och påräk-/je/;,? slutlig skatt.

annars utgående preliminär skatt och beräknad slutlig skatt eller det finns andra särskilda skäl.

14§'o

7 den slutliga skatt som avses i 13 § 1 mom. första stycket, 13 § 2 mom. andra stycket och 17 § 1 mom. 2 skall inte inräknas utskiji-ningsskatt, ersättningsskatt, skatte­tillägg eller förseningsavgift enligt taxeringslagen (1990:324), mervär­deskatt enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt eller sådan i denna lag inte omnämnd skatt eller avgift, vilken har påförts enligt bestämmel­se i annan författning.

15§"

Vid preliminär ta.xering skola be­skattningsbar inkomst och beskatt­ningsbar förmögenhet beräknas i enlighet med bestämmelserna lagen om statlig inkomstskatt, kom­munalskattelagen samt lagen om statlig förmögenhetsskatt.

Vid preliminär taxering, som sker under inkomståret, skall hän­syn tagas i fråga om skattskyldigs civilstånd till det förhållande, som kan antagas komma att ligga till grund för taxering under året näst efter inkomståret, samt, vad angår frågan om den skattskyldige har hemmavarande barn, till förhållan­dena vid den tidpunkt, då taxering­en verkställes.

Vid tillämpning av första och andra styckena här ovan skall iakt­tagas, att frågan om skattskyldig haft hemmavarande barn eller icke bedömes med utgångspunkt från vad sotn på grund av kommunal­skattelagens bestämmelser i sådant häfiseende kan antagas komma att ligga till grund JÖr ta.xering under året näst efter inkomståret.

'"Förutvarande 14 § upphävd 1988:1525. " Senaste lydelse 1974:859.

Preliminär ta.xering skall ske i en­lighet tned de bestämmelser som skall tillämpas vid den årliga ta.xe­ringen året efter inkomståret. Vid debitering av den preliminära skat­ten skall hänsyn dock inte tas till sådan skatt som inte ingår i den slutliga skatten enligt 14 §.

Vid den preliminära taxeringen skall hänsyn tas till de JÖrhållanden som kan antas komma att ligga till grund för taxering under året efter inkomståret.

48

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

17§

I mom.'- Skaltskyldig, som har att betala preliminär B-skatt, skall utan anmaning avge preliminär självdeklaration:

1 mom. Skattskyldig, som skall betala preliminär B-skatt, skall utan anmaning lämna preliminär självdeklaration:

1) om han inte har påförts slutlig skatt enligt den åriiga taxeringen året ore inkomståret;

2)

om hans vid årlig taxering året efter inkomståret //// statlig eller kommunal inkomstskatt taxerade inkomst, såvitt senast den 1 decem­ber året före inkomståret kan bedö­mas, kommer att överstiga motsva­rande inkomst vid den årliga taxe­ringen året före inkomståret med minst en femtedel av sistnämnda inkomst, dock minst 2000 kronor; samt

3)

om han året före inkomståret har haft att betala preliminär A-skatt.

2)

om den i 14 § angivna delen av den slutliga skatten enligt den årliga taxeringen året efter inkomståret, såvitt senast den 1 december året före inkomståret kan bedömas, kommer att överstiga motsvarande skatt enligt den årliga taxeringen året före inkomståret med minst en femtedel av sistnämnda skatt, dock minst 2000 kronor; eller

3)

om han året före inkomståret har haft att betala preliminär A-skatt enligt 3 § 2 mom. I första eller andra stvcket.

24 

§

1 m o m.'  För varje skattskyldig, som skall betala preliminär A-skatt, skall bestämmas tillämplig skatte­tabell och kolumn i enlighet med bestämmelserna i 4 ,§ 2 mom. och 5 § eller, i förekommande fall, den särskilda beräkningsgrund efter vil­ken skatten skall utgå.

1 mom. För varje skattskyldig, som skall betala preliminär A-skatt för annan inkomst än inkomst av kapital, skall bestämmas tillämplig skattetabell i enlighet med bestäm­melserna i 5 § eller, i förekomman­de fall, den särskilda beräknings­grund efter vilken skatten skall utgå.

Har för kommunal inkomstskatt fastställd skattesats ändrats genom beslut som meddelats så sent under december månad året före inkomståret att ändringen inte kan beaktas vid beräkningen av den preliminära skat­ten, skall den först fastställda skattesatsen tillämpas.

33 

§

'

För skattskyldig skall utfärdas skattsedel, särskild för preliminär skatt, för slutlig skatt och för till­kommande skatt. Vid skattsedel på preliminär A-skatt skall fogas skat­tekort och skattetabell. Vid skattse­del på preliminär B-skatt eller till­kommande skatt samt vid sådan skattsedel på slutlig skatt enligt vil-

För skattskyldig skall utfärdas skattsedel, särskild för preliminär skatt, för slutlig skatt och för till­kommande skatt. Skallsedel skall dock inte utfärdas JÖr preliminär skatt enligt 3 § 2 mom. 1 tredje styc­ket. Vid skattsedel på preliminär A-skatt skall fogas skattekort och skat­tetabell. Vid skattsedel på prelimi-

'-Senaste lydelse 1979:489. 'Senaste Ivdelse 1984:506. 'Senaste lydelse 1979:489.

49

4    Riksdagen 1990/91. 1 saml Nr 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

ken kvarstående skatt skall betalas skall fogas inbetalningskort. Vid skattsedel på preliminär B-skatt skall också.fogas skaltekort.

när B-skatt skall fogas skaltekort, varjämte inbetalningskort skall till­ställas den skattskyldige. Vid skatt­sedel på tillkommande skatt samt vid sådan skattsedel på slutlig skatt enligt vilken kvarstående skatt skall betalas skall fogas inbetalningskort. Om den skattskyldiges slutliga skatt består uteslutande av skatt på ränta eller utdelning för vilken preli­minär skatt skall betalas enligt 3 ,f 2 tnom. 1 tredje stycket behöver någon skattsedel på slutlig skatt inte utfär­das.

Närmare föreskrifter om skattsedel och handlingar som skall fogas till skattsedel meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestäm­mer.

Skattsedel, skattekort och inbetalningskort skall upprättas i enlighet med formulär som fastställs av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer.

39 §

2 mom. Under januari månad och, då särskilda förhållanden där­till föranleda, jämväl under febru­ari månad må skatteavdrag för gäl­dande av preliminär A-skatt, beräk­nad enligt skattetabell, ske enligt den tabell och den kolumn däri, som senast tillämpats under nästfö­regående inkomstår.

2

mom. Under januari månad och, då särskilda förhållanden där­till föranleda, jämväl under febru­ari månad må skatteavdrag för gäl­dande av preliminär A-skatt, beräk­nad enligt skattetabell, ske enligt den tabell som senast tillämpats un­der nästföregående inkomstår.

3

mom. Vid utbetalning eller gottskrivning av sådan ränta eller utdelning .som avses i 3 § 2 mom. 1 tredje stycket skall den som har att avge kontrolluppgift beträffande räntan eller utdelningen göra skat­teavdrag för betalning av preliminär A-skatt som mottagaren har all be­tala. 

I.

fråga om .sådant avdrag skall bestämmelserna i 27§ 2 mom., 39§ I mom. fjärde stycket och 44 § gälla i tilllämpliga delar. Vad som där sägs om arbet.sgivare och arbetstagare skall då gälla den som har att avge kontrolluppgift beträffande räntan eller utdelningen, respektive den som gollskrivs eller mottar räntan eller uldelningen.

' Förutvarande 3 mom. upphävd genom 1990:329.

50

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

40)

1 mom." Arbetstagare, som skall vidkännas avdrag för prelimi­när A-skatt, skall överiämna skatt­sedel å sådan skatt till arbetsgiva­ren omedelbart efter det han motta­git den. Annan arbetstagare skall snarast för arbetsgivaren uppvisa skattsedel å preliminär B-skatt eller skattekort å sådan skatt eller intyg av skattemyndigheten, att han icke har att erlägga preliminär A-skatt.

Fullgör icke arbetstagare sin skyl­dighet enligt första stycket, skall av­drag för preliminär skatt göras en­ligt skattetabellen för den ort, där arbetsgivaren har sitt kontor eller lönen eljest utbetalas, ejter följande grunder, nämligen

1)

i.fråga om inkomst som avses i 4§ 4 mom.: ett belopp, motsvaran­de avdrag enligt skalletabellen JÖr .sådan inkomst jämle tio procent av nämnda avdrag;

2)

ifråga om inkomst som avses i 7 § första stycket: ett belopp, mot­svarande avdrag Jör tnånadslön en­ligt den i 4 § 2 mom. Jorsta stycket vid 1) avsedda kolumnen i skalleta­bellen jämte tio procent av nämnda avdrag:

3)

ijråga om inkomst som avses i 71) andra stycket: ett belopp, mot­svarande avdrag JÖr sådan inkomst beträffande skattskyldig, som avses i 4 § 2 mom. Jörsta stycket vid 1), jämte tio procent av nämnda av­drag:

4)

i övriga fäll: ett belopp, motsva­rande avdrag enligt den i 4§ 2 mom. Jörsta stycket vid 1) avsedda kolumnen I skalletabellen järnte tio procent av nämnda avdrag.

Åtnjuter arbetstagaren, förutom kontant inkomst, naturaförmån som avses i 8 § första stycket, skall skatteavdraget enligt andra stycket beräknas även på naturaförmånens värde för den tid lönen avser.

Förhöjningen av avdrag som av-

1 mom. Arbetstagare, som skall vidkännas avdrag för preliminär A-skatt, skall överiämna skattsedel på sådan skatt till arbetsgivaren ome­delbart efter det han mottagit den. Annan arbetstagare skall snarast för arbetsgivaren uppvisa skattse­del på preliminär B-skatt eller skat­tekort på sådan skatt eller intyg av skattemyndigheten, att han inte har att betala preliminär A-skatt.

Fullgör inte arbetstagare sin skyl­dighet enligt första stycket, skall av­drag för preliminär skatt göras en­ligt skattetabellen för den ort, där arbetsgivaren har sitt kontor eller lönen / annal Jäll utbetalas, jämte tio procent av nämnda avdrag.

Åtnjuter arbetstagaren, förutom kontant inkomst, annan förmån som avses i 8 § första stycket, skall skatteavdraget enligt andra stycket beräknas även på förmånens värde för den tid lönen avser.

Förhöjningen av avdrag som av-

' Senaste lydelse 1990:329.

51

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

ses i andra stycket 1) 4) skall utgöra minst en krona för daglön, fem kronor för veckolön, tio kronor för halvmånadslön och tvåveckors-lön samt Qugo kronor för månads­lön.

ses i andra stycket skall utgöra minst en krona för daglön, fem kro­nor för veckolön, tio kronor för halvmånadslön och tvåveckorslön samt Qugo kronor för månadslön.

45 § 7 mom. Sedan skattsedel på preliminär skatt har utfärdats, får, om bättre överensstämmelse mellan den preliminära och den motsvarande slutliga skatten därigenom kan antagas uppkomma, genom jämkning före­skrivas ändrade grunder för uttagande av den preliminära skatten. Jämk­ning skall göras bland annat i följande fall, nämligen

I) 

då skattskyldig gör sannolikt eller det annars för myndigheten framstår såsom troligt, att den pre­liminära skatten till följd av änd­ring i inkomst eller i avdrag för om­kostnader i förvärvskälla eller be­träffande allmänna avdrag eller av annan anledning kommer att av­vika från motsvarande slutliga skatt,' eller

1)

då skatlskyldig har att erlägga preliminär A-skati och sådan änd­ring har skett i den skaltskyldiges civilstånd, vartill hänsyn skall tagas vid ta.xering eller debitering under året efter Inkomståret:

2)

då skattskyldig visar eller, så­vitt gäller sambandet mellan honom tillkommande skattereduktion och makes inkomst, gör sannolikt alt preliminär A-skatI skall erläggas ej­ ter annan kolumn i skattetabellen än som tidigare har fastställts;

3)

då skattskyldig gör sannolikt eller det annars för myndigheten framstår såsom troligt, att den pre­liminära skatten till följd av änd­ring i inkomst eller i avdrag för om­kostnader i förvärvskälla eller be­träffande allmänna avdrag eller av annan anledning kommer att av­vika från motsvarande slutliga skatt;

4)

då skatlskyldig visar eller myn­digheten annars får kännedom om att den skattskyldiges skattejormå­ga har blivit väsentligt nedsatt av anledning, som anges i 50 § 2 mom. kommunalskaitelagen (1928:370). Jämkning av skäl, som anges I tred­je slycket nämnda moment, skall dock inte ske. om den skattskyldige skall betala preliminär .4-skatl och .således bestämmelserna i 41 § 2 mom. är tillämpliga: eller

5)

då genom ändring i inkomst-        2) då genom ändring i inkomst­förhållandena eller av annat skäl     förhållandena eller av annat skäl

' Senaste Ivdelse 1990:329.

52

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

ändrad skatteform synes påkallad.

I fall, som avses i första stycket under 3), bör såvitt angår prelimi­när A-skatt jämkning vidtagas bara då på grund av jämkningen preli­minär skatt skulle uttagas med minst en femtedel högre eller lägre belopp än som utan jämkning skul­le eriäggas. Jämkning av preliminär B-skatt i nyss angivna fall bör göras bara då påräknelig taxerad inkomst med minst en femtedel över- eller understiger den tidigare antagna in­komsten, dock med minst 2000 kronor.

Oavsett vad som sägs i föregåen­de stycke, får jämkning verkställas om skillnaden mellan slutlig och annars utgående preliminär skatt skulle bli mer betydande eller det är fråga om nedsatt skattejormåga el­ler annan .särskild omständighet.

ändrad skatteform synes påkallad. 1 fall, som avses i första stycket under 7), bör såvitt angår prelimi­när A-skatt jämkning göras bara då på gmnd av jämkningen preliminär skatt skulle tas ut med minst en femtedel högre eller lägre belopp än som utan jämkning skulle erläggas. Jämkning av preliminär B-skatt i nyss angivna fall bör göras bara då pkxakneMg skatt med minst en fem­tedel över- eller understiger den ti­digare antagna skatten, dock med minst 2 000 kronor.

Oavsett vad som sägs i föregåen­de stycke, får jämkning verkställas om skillnaden mellan slutlig och annars utgående preliminär skatt skulle bli mer betydande eller det föranleds av särskilda omständighe­ter.

Jämkning skall i Jörsta hand ske av preliminär skatt på andra in­komster än ränta och indelning.

I fråga om preliminär skatt på ränta och utdelning får jämkning ske även om skattsedel avseende an­nan preliminär skatt inte har utfär­dats. Får en skattemyndighet genom anmälan av skattskyldig eller annars vetskap om att preliminär skatt har blivit påförd obehörigen eller med oriktigt belopp eller att felaktighet har ägt rum vid utskrivandet av skattse­del, skall myndigheten vidtaga den jämkning av nämnda skatt, som kan behövas.

Innan jämkning äger rum, skall den skattskyldige beredas tillfälle att yttra sig, om detta inte uppenbarligen är obehövligt.

Jämkning får inte verkställas efter inkomstårets utgång med mindre den preliminära skatten därigenom nedsätts. Ansökan om sådan jämkning skall av skattskyldig inges före utgången av april månad året efter inkomst­året.

46 § 2 tnom.' Beslut om jämkning skall tillställas den skattskyldige. Innebär beslutet, att debiterad preliminär skatt, som förfaller till betalning efter det beslutet meddelats, skall betalas med annat belopp än som tidigare utfär­dad skattsedel utvisar, skall därjämte utfärdas ny skattsedel upptagande den ändrade skatten.

Sker  jämkning   av   preliminär skatt, vilken beräknas enligt skat te-

Sker  jämkning   av   preliminär skatt, skall i beslutet anges, att skat-

' Senaste lydelse 1979:489.

53

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

tabell, av anledning som i 45,§ I mom. under 1) eller 2) sägs. skall i beslutet angivas vilken kolumn i ta­bellen som skall tillämpas vid skat­tens beräkning. Vidtages jämkning av .sådan preliminär skall av annan anledning än nyss sagts, skall i be­slutet därom angivas, att skatten skall beräknas t. ex. å viss del av inkomsten eller å inkomsten mins­kad med visst belopp eller ock att skatten skall utgå med viss procent av inkomsten.

Vid jämkning av preliminär skatt, vilken utgår efter i 7 § omJÖr-mäld procentsats, skall i beslutet angivas efter vilken procentsats den ändrade skatten skall utgå.

Sker jämkning av preliminär fi­skalt, skall skatten beräknas på ena­handa sätt som i 13, 15 och 25 §§ angives beträffande påföring av så­dan skatt efter preliminär taxering.

ten skall beräknas t. ex. på viss del av inkomsten eller på inkomsten minskad med visst belopp eller att skatten skall tas «/ med viss procent av inkomsten.

Vid jämkning av preliminär skatt, som tas ul efter i 7 § Jörsta stycket nämnd procentsats, skall i beslutet anges efter vilken procent­sats den ändrade skatten skall tas ut.

Sker jämkning av preliminär skatt på ränta eller utdelning skall i beslutet anges att preliminär skatt inte skall tas ut på ränta på eller ut­delning från visst konto eller vis.sa värdepapper.

Sker jämkning av preliminär B-skatt, skall skatten beräknas på samma sätt som i 13, 15 och 25 §§ anges beträffande påföring av så­dan skatt efter preliminär taxering.

48 §

4 mom.''' Skattskyldig, som av­yttrat fastighet eller rörelse eller del av sådan tillgång eller aktie ellei-andel i bolag, vars aktier eller an­delar vid tiden för avyttringen äg­des eller innehades på sätt som an­ges i 35 § I a mom. sjunde stycket a kommunalskattelagen (1928:370), mot betalning under minst tre år, kan, om till följd härav hans till slutlig inkomstskatt ta.xerade in­komst blivit mer än dubbelt så stor som medeltalet av hans motsvaran­de taxerade inkomster för närmast föregående tre beskattningsår, efter ansökan beviljas anstånd av skatte­myndighet med erläggande av kvarstående skatt för det taxerings-

4 mom. Skattskyldig, som av­yttrat fastighet eller näringsverk­samhet eller del av sådan tillgång eller aktie eller andel i bolag, vars aktier eller andelar vid tiden för av­yttringen ägdes eller innehades på sätt som anges i punkt 14 åttonde stycket a av anvisningarna til! 32 § kommunalskattelagen (1928:370), mot betalning under minst tre år, kan, om till följd härav hans slutli­ga skatt blivit mer än dubbelt så stor som medeltalet av hans slutliga skatt för närmast föregående tre taxeringsår, efter ansökan beviljas anstånd av skattemyndighet med betalning av kvarstående skatt för det taxeringsår, då försäljningen ta-

' Senaste Ivdelse 1990:329.

54

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

år, då försäljningen tagits till be­skattning. Anstånd får avse högst två tredjedelar av den kvarstående skatten. Det belopp, för vilket an­stånd medges, skall erläggas med halva beloppet före utgången av april månad under?// vart av de två år, som följer närmast efter det år, då den kvarstående skatten enligt debiteringen skolat erläggas.

gits till beskattning. Anstånd får ävSe högst två tredjedelar av den kvarstående skatten. Det belopp, för vilket anstånd medges, skall be­talas med halva beloppet före ut­gången av april månad under vart och ett av de två år, som följer när­mast efter det år, då den kvarståen­de skatten enligt debiteringen skul­le ha betalts. Vid beräkningen av den slutliga skatten gäller 14 §.

Har avyttringen föranlett debitering av tillkommande skatt, får anstånd medges efter motsvarande grunder.

(Se vidare anvisningarna.)

52 

§

2

Skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall betalas genom insättning på skattepostgirokonto hos skattemyndigheten i det län där arbetsgivaren är registrerad för in­betalning och redovisning av ar­betstagares skatt. Är arbetsgivaren ej registrerad, skall skatten betalas till skattemyndigheten i det län där arbetsgivaren är bosatt. Inbetalning från landstingskommun och kom­mun skall dock, såvitt gäller preli­minär A-skatt, ske genom avräk­ning mot fordran enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestäm­melser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt m.m.

Skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall betalas genom insättning på skattepostgirokonto hos skattemyndigheten i det län där den som har innehållit skatten är registrerad för inbetalning och i;e-dovisning av sådan skatt. Är han inte registrerad, skall skatten beta­las till skattemyndigheten i det län där han är bosatt. Inbetalning från landstingskommun och kommun skall dock, såvitt gäller preliminär A-skatt, ske genom avräkning mot fordran enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets ut­debitering av skatt m. m.

Sådan preliminär A-skatt eller kvarstående skatt, som ej har innehållits genom skatteavdrag, preliminär B-skatt samt tillkommande skatt skall betalas genom insättning på skattepostgirokonto hos den skattemyndighet till vilken skatten skall betalas enligt skattsedel.

Insättning enligt första eller andra stycket kan göras också genom inbe­talning hos de banker, med vilka regeringen har träffat avtal därom.

Om arbelgivare eller skattskyldig ej vet till vilken skattemyndighet inbetalning skall göras, skall skat­ten sättas in på skattepostgirokonto hos skattemyndigheten i det län där arbetsgivaren respektive den skatt­skyldige är bosatt.

Om den som har innehållit skatt eller skattskyldig inte vet till vilken skattemyndighet inbetalning skall göras, skall skatten sättas in på skattepostgirokonto hos skattemyn­digheten i det län där den som har innehållit skatten respektive den skattskyldige är bosatt.

Betalas skatt genom girering från postgirokonto, skall skatten anses vara

-" Senaste lydelse 1990:329.

55

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

inbetald den dag då gireringshandlingarna kom in till postanstalt. Statlig myndighet, som använder det centrala redovisningssystemet (system S) för betalning av skatt, skall anses ha betalt den dag då uppdrag att betala skatten sändes till redovisningscentral i systemet. Inbetalning av skatt sker kostnadsfritt.

53 §

1 mom.-' Vid inbetalning av skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall på Inbetal­ningshandlingen anges arbetsgiva­rens namn och postadress.

1 mom. Vid inbetalning av skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall namn på och postadress //// den som har innehål­lit skatten anges på inbetalnings­handlingen.

Skattemyndigheten får på ansökan av arbetsgivare eller när särskilda skäl föreligger besluta att skatt, som innehålls genom skatteavdrag, och arbetsgivaravgifter som uppbärs enligt lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare skall redovisas till skattemyndigheten un­der särskilt redovisningsnummer. Beslutet meddelas av den skattemyndig­het till vilken redovisning skall lämnas under det särskilda redovisnings­numret.

Vid inbetalning av skatt som avses i 52 § andra stycket, skall på inbetal­ningshandlingen anges den skattskyldiges namn och postadress, person-eller organisationsnummer, skattens beteckning samt det år som skatten avser.

54 §

1 mom.' En arbetsgivare, som har gjort skatteavdrag för prelimi­när A-skatt eller utgett lön för vil­ken månadsavgift skall redovisas enligt lagen (1984:668) om upp­börd av socialavgifter från arbetsgi­vare skall, om inte annat följer av sjätte stycket, utan anmaning läm­na uppgift (uppbördsdeklara­tion) om detta till den skattemyn­dighet som avses i 52 § första styc­ket. Arbetsgivare som avses i 3 § andra stycket sista meningen lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare skall dock lämna de­klarationen till skattemyndigheten i Stockholms län. Deklaration skall lämnas av landstingskommun och kommun senast den 12 och av an­nan arbetsgivare senast den 18 i uppbördsmånaden efter den må­nad då skatteavdraget gjordes eller lönen utgavs.

1 mom. En arbetsgivare, som har gjort skatteavdrag för prelimi­när A-skatt eller utgett lön för vil­ken månadsavgift skall redovisas enligt lagen (1984:668) om upp­börd av socialavgifter från arbetsgi­vare skall utan anmaning lämna uppgift (uppbördsdeklara­tion) om detta till den skattemyn­dighet som avses i 52 § första styc­ket. Arbetsgivare som avses i 3 § andra stycket sista meningen lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare skall dock lämna de­klarationen till skattemyndigheten i Stockholms län. Deklaration skall lämnas av landstingskommun och kommun senast den 12 och av an­nan arbetsgivare senast den 18 i uppbördsmånaden efter den må­nad då skatteavdraget gjordes eller lönen utgavs.

-' Senaste lydelse 1990:329. "Senaste lydelse 1990:329.

56

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

Efter anmaning av skattemyndigheten är också den, som inte är deklara­tionsskyldig enligt första stycket, skyldig att avge uppbördsdeklaration.

Uppbördsdeklaration skall avges på heder och samvete samt avfattas på blankett enligt fastställt formulär.

Uppbördsdeklaration skall upptaga

1)

arbetgivarens personnummer, organisationsnummer eller särskilda redovisningsnummer;

2)

uppgift om den tid för vilken redovisning lämnas;

3)

det belopp som har dragits av 3) det belopp som har dragits av för preliminär A-skatt;

för preliminär A-skatt/ra« lön;

4) sådan utgiven avgiftspliktig lön eller ersättning som avses i 2 kap. 3 § första stycket lagen (1981:691) om socialavgifter, dock inräknat det belopp som avses i punkt 5;

4) sådan utgiven avgiftspliktig lön eller ersättning som avses i 2 kap. 3 § första och andra styckena lagen (1981:691) om socialavgifter, dock inräknat det belopp som avses i punkt 5;

5)

det belopp med vilket avdrag görs enligt 6 § lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare;

6)

den lön eller ersättning pä vilken månadsavgiften beräknas;

7)

månadsavgiftens belopp;

8)

summan av skatt enligt punkt 3 och avgift enligt punkt 7.

En arbetsgivare, som har gjort skatteavdrag för kvarstående skatt, skall lämna uppgift {uppbördsdeklaration JÖr kvarstående skall) om detta. Sådan deklaration skall lämnas senast den 18 i uppbördsmånaden april och upptaga, förutom uppgift som avses i Qärde stycket 1, det belopp som dragits av för kvarstående skatt. J övrigt gäller i tillämpliga delar vad som sägs i första tredje styckena.

En arbetsgivare, som skall redovi­sa månadsavgift JÖr sådant bidrag som likställs med lön enligt 2 kap. 3 § andra stycket lagen om .socialav-gijier. skall lämna uppgift (upp­bördsdeklaration för vinsl-andefsbidrag) om detta. Sådan deklaration skall upplaga uppgift som avses i fjärde stycket I, 2. 6 och 7. 1 övrigt gäller i tillämpliga delar vad som sägs i första tredje stvckena.

2 mom.-' Underiåter den som är deklarationsskyldig enligt 1 mom. första stycket att lämna upp­bördsdeklaration eller är deklara-

Den som har gjort skatteavdrag JÖr prelimiftär ,4-skatt på ränta eller utdelning skall lämna uppgift (uppbördsdeklaration för ränta och uldelning)omdella. Sådan deklaration skall lämnas senast den 18 i uppbördsmånaden efter den månad då skatteavdraget gjordes och ta upp

1)   

den dektaralion.sskyldiges

namn och person- eller organisa­

tionsnummer;

2)   uppgijt om den tid JÖr vilken

redovisning lämnas;

3)   det belopp som har dragits av

JÖr preliminär A-.skatt.

1 övrigt gäller i tillämpliga delar vad som sägs i första ' tredje styckena.

2 mom. Underiåter den som är deklarationsskyldig enligt 1 mom. att lämna uppbördsdeklaration el­ler är deklaration ofullständig, kan

-'Senaste lydelse 1990:329.

57

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

tion ofullständig,  kan skattemyn­digheten anrnana den deklarations­skyldige att lämna deklaration eller. komplettera den.

3 m o m. -'' Har arbet.sgivare. som skall lämna uppbördsdeklaration utan anmaning, underlåtit att full­göra denna skyldighet inom före­skriven tid, påförs honom förse­ningsavgift med 100 kronor.

skattemyndigheten anmana den deklarationsskyldige att iärnna de­klaration eller komplettera den.

3 m o m. Har den som skall läm­na uppbördsdeklaration utan an­maning, underiåtit att fullgöra den­na skyldighet inom föreskriven tid, påförs honom förseningsavgift med 100 kronor.

Har den som anmanats att lämna uppbördsdeklaration inte fullgjort denna skyldighet inom tid, som har angivits i anmaningen, skall förse­ningsavgift påföras med 200 kronor.

Förseningsavgift får helt efterges av skattemyndigheten om särskilda skäl föreligger. Närmare föreskrifter härom meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer.

Övriga bestämmelser

S7a§

Vad som sägs i 46 ,' 3 mom., 47, 58. 65 och 66 §§, 69 § 1 mom.,70 §2 mom., 71. 75- 77a och 78 fi§.samt i 80, 81, 83 och 84S.i 85 § 1 mom., 86 § 1 tnom. .samt 86 a §§gäller i till­lämpliga delar också ifråga om den som är skyldig att göra skatteavdrag från sådan ränta eller utdelning som avses i 3 § 2 mom. 1 tredje stycket. Vad som där sägs om arbetsgivare och arbetstagare skall då gälla den som är skyldig att göra .skatteavdra­get, respektive den för vilken skat­teavdraget gjorts.

Anvisningar till 3 §

1.- Frågan huruvida skattskyldig skall erlägga preliminär A-skatt el­ler preliminär B-skatt skall, då pre­liminär självdeklaration som i 16 § sägs icke avgivits eller upplysning om den skattskyldiges inkomstför­hållanden eljest icke vunnits, bedö­mas med ledning av senast verk­ställda åriiga taxering. Därest där­vid den skattskyldiges inkomst av annat än Qänst och tillfällig JÖr-värvsverksamhet uppgår till högst en Qärdedel av den sammanlagda

I. 

Frågan om skattskyldig skall betala preliminär A-skatt eller pre­liminär B-skatt skall, då preliminär självdeklaration som i 16 § sägs inte lämnats eller om .skattemyndighe­ten annars inte fått upplysning om den skattskyldiges inkomstförhål­landen, bedömas med ledning av senast verkställda åriiga taxering. Om den skattskyldiges inkomst av annat än Qänst och kapital därvid uppgår till högst en Qärdedel av den sammanlagda uppskattade inkoms-

' Senaste Ivdelse 1990:329. ' Senaste lydelse 1974:853.

58

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

uppskattade inkomsten, bör den skattskyldige i regel erlägga preli­minär A-skatt. Eljest bör han påfö­ras preliminär B-skatt. Preliminär A-skatt skall utgå även om den skattskyldige uppger sig driva rörel­se, där det av utredning i ärendet framgår att hans verksamhet be­drives under sådana förhållanden som motsvarar arbetsanställning. Har preliminär självdeklaration av­lämnats eller upplysning om den skattskyldiges inkomstförhållanden eljest vunnits, skall frågan huruvida preliminär A-skatt eller preliminär B-skatt bör erläggas bedömas med motsvarande tillämpning av vad nyss sagts, därvid hänsyn dock skall tagas till förhållandet mellan annan inkomst än i 3 § 2 mom. under I första och andra styckena sägs och den sammanlagda uppskattade in­komsten.

ten, bör den skattskyldige i regel betala preliminär A-skatt. Annars bör han påföras preliminär B-skatt. Preliminär A-skatt skall utgå även om den skattskyldige uppger sig driva näringsverksamhet, där det av utredning i ärendet framgår att hans verksamhet bedrivs under så­dana förhållanden som motsvarar arbetsanställning. Har preliminär självdeklaration avlämnats eller har skattemyndigheten annars fått upplysning om den skattskyldiges inkomstförhållanden, skall frågan om preliminär A-skatt eller preli­minär B-skatt bör betalas bedömas med motsvarande tillämpning av vad nyss sagts, därvid hänsyn dock skall tas till förhållandet mellan an­nan inkomst än i 3 § 2 mom. under 1 första och andra styckena sägs och den sammanlagda uppskattade inkomsten.

Av 3 § 2 mom. framgår, att preliminär B-skatt må påföras i stället för preliminär A-skatt, därest särskilda omständigheter, t. ex. speciella svårig­heter att verkställa i 39 § omförmält skatteavdrag, föreligga. Å andra sidan kunna omständigheterna vara sådana, att preliminär B-skatt visseriigen framstår som den naturiiga skatteformen, men att preliminär A-skatt likväl bör erläggas, exempelvis därför att den skattskyldige vid upprepade tillfällen tidigare år underlåtit att i vederbörlig ordning inbetala debiterad preliminär skatt.

till 39 1

1.-'' 1 39 § 1 mom. angives när fråga är om arbetsgivare och arbets­tagare i uppbördslagens mening. Så är i princip fallet då någon utbe­talar belopp, som för mottagaren motsvarar i nämnda paragraf av­sedd inkomst av tjänst. Härav följer att exempelvis den som är självständig företagare och vars in­komst är hänförlig till inkomst av rörelse icke skall vidkännas skatte­avdrag å nämnda inkomst.

1. 1 39 § I mom. anges när fråga är om arbetsgivare och arbetstagare i uppbördslagens mening. Så är i princip fallet då någon utbetalar be­lopp, som för mottagaren motsva­rar i nämnda paragraf avsedd in­komst av Qänst. Härav följer att ex­empelvis den som är självständig företagare och vars inkomst är hän­förlig till inkomst av näringsverk­samhet inte skall vidkännas skatte­avdrag pd nämnda inkomst.

1 handelsbolag eller enkelt bolag är det icke ovanligt, att en eller flera delägare utföra arbete för bolagets räkning och därför uppbära bestämd lön, beräknad för vecka, månad eller annan bestämd tidsperiod, varjämte vederbörande, utöver lönen, erhåller viss del i vinsten. Sådan delägare är icke arbetstagare enligt denna lags mening.

' Senaste lydelse 1974:771.

59

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

Den omständigheten att någon vid sidan av fastställd lön uppbär tanti­em eller avlönas medelst provision förhindrar i och för sig icke att skatte­avdrag verkställes.

till 45 § 1.'' Har skaltskyldig, som skall erlägga preliminär A-skalt, enligt underrättelse från skattemyndighe­ten ändrat civilstånd under förra de­len av inkomståret, skall skattemyn­dighet utan särskild anmälan från den skattskyldige vidtaga den jämk­ning av nämnda skatt, som må be­tingas av ändringen.

Skattemyndighet äger jämväl utan särskild anmälan från den skattskyldige upptaga fråga om jämkning av preliminär skatt i övri­ga \ 45 § omJÖrmälda fall. Vid höj­ning av preliminär skatt utan skatt­skyldigs medgivande bör iakttagas försiktighet, så att JÖr hög sådan skatt icke uttages.

2.-* För att ernå bättre överens­stämmelse mellan slutlig skatt och erlagd preliminärskatt kan genom jämkning föreskrivas, att utbyte skall ske av preliminär A-skatt be­räknad enligt skattetabell eller av preliminär B-skatt mot preliminär A-skatt beräknad enligt särskild av skattemyndighet angiven grund. Jämför vidare 3 § och anvisningar­na till samma paragraf

3. Den bevisning, som skaltskyl­dig måste prestera för att erhålla jämkning, är icke lika i de i 45 § 1 mom. under 2)-4) omnämnda fal­len. Begäres jämkning jämlikt 2) i nämnda moment på grund av sådan ändring i makes inkomst, som på­verkar den skaltskyldiges skattere­duktion, eller jämlikt samma mo­ment 3). behöver vederbörande en­dast göra .sannolikt, att de ifrågava­rande förhållandena komma all vara för handen. I övriga fall har han däremot att styrka, att de berör­da omständigheterna verkligen före­ligga.

1. Skattemyndighet äger utan sär­skild anmälan från den skattskyldi­ge uppta fråga om jämkning av pre­liminär skatt \ fall som avses i 45 §.

2. För all få bättre överensstäm­melse mellan slutlig skatt och er-lagd preliminärskatt kan genom jämkning föreskrivas, att utbyte skall ske av preliminär A-skatt be­räknad enligt skattetabell eller av preliminär B-skatt mot preliminär A-skatt beräknad enligt särskild av skattemyndighet angiven grand. Jämför vidare 3 § och anvisningar­na till samma paragraf

''Senaste lydelse 1990:329.  Senaste Ivdelse 1990:329.

60

Nuvarande lydelse

Föreslagen 

fydef.se

Prop. 1990/91:5

J.-"* Har skattskyldig under in­komståret, innan beslutet om jämk­ning meddelats, eriagt högre preli­minär skatt än han rätteligen bort göra, skall den för mycket inbetalda skatten icke restitueras. 1 stället skall den preliminära skatt som skall erläggas efter beslutet om jämkning i motsvarande mån redu­ceras, så att den sammanlagda pre­liminärskatten kommer att uppgå till belopp, som beräknas böra utgå för inkomståret. Fall kan förekom­ma, särskilt vid jämkning under se­nare delen av inkomståret, då preli­minärskatten nedsätts med så stort belopp att den skattskyldige, trots att han helt befriats från att betala sådan skatt under återstående upp­bördsmånader, ändå har inbetalt högre skatt än han kan antas ha rätteligen bort göra.

Uppgår det för mycket inbetalda beloppet till minst en femtedel av den slutliga skatt, som kan beräk­nas komma att utgå, dock till minst 500 kronor, har den skattskyldige rätt att få tillbaka det för mycket inbetalda beloppet utan avvaktan på debitering av den slutliga skat­ten. Är särskilda förhållanden för handen - fråga är t. ex. om nedsatt skattejormåga eller om ett särskilt stort skattebelopp kan myndig­heten, även om det angivna villko­ret icke är uppfyllt, medgiva att det för mycket erlagda beloppet återbe­talas till den skattskyldige.

3. Har skattskyldig under in­komståret, innan beslutet om jämk­ning meddelats, eriagt högre preli­minär skatt än han rätteligen bort göra, skall den för mycket inbetalda skatten icke restitueras. 1 stället skall den preliminära skatt som skall erläggas efter beslutet om jämkning i motsvarande mån redu­ceras, så att den sammanlagda pre­liminärskatten kommer att uppgå till belopp, som beräknas böra utgå för inkomståret. Fall kan förekom­ma, särskilt vid jämkning under se­nare delen av inkomståret, då preli­minärskatten nedsätts med så stort belopp att den skattskyldige, trots att han helt befriats från att betala sådan skatt under återstående upp­bördsmånader, ändå har inbetalt högre skatt än han kan antas ha rätteligen bort göra.

Uppgår det för mycket inbetalda beloppet till minst en femtedel av den slutliga skatt, som kan beräk­nas komma att utgå, dock till minst 500 kronor, har den skattskyldige rätt att få tillbaka det för mycket inbetalda beloppet utan avvaktan på debitering av den slutliga skat­ten. Är särskilda förhållanden för handen fråga är t. ex. om ett sär­skilt stort skattebelopp kan myn­digheten, även om det angivna vill­koret inte är uppfyllt, medge att det för mycket betalda beloppet återbe­talas till den skattskyldige.

Denna lag träder i kraft den 31 december 1990 och tillämpas första gången vid uppbörd av skatt på inkomst som skall taxeras 1992.

Den äldre bestämmelsen i 1 § beträffande särskild vinstskatt gäller dock vid uppbörd av skatt enligt 1992 års taxering!

' Senaste lydelse 1985:404.

61

3 Förslag till

Prop. 1990/91:5

Lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 §, 3 kap. 3 §, 4 kap. 3, 4 och 23 §§, 5 kap. 5§ samt 6 kap. 13 § taxeringslagen (1990:324) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

'

1 kap.

1§' Denna lag gäller vid fastställelse av underiaget för att ta ut skatt eller avgift (taxering) enligt

1.

kommunalskattelagen (1928:370),

2.

lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

3.

lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt,

4.

lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt,

5.

lagen (1927:321) om utskiftningsskatt,

6.

lagen (1933:395) om ersättningsskatt,

7.

lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift,

%. lagen (1983:1086) om vinstdel- 8. lagen (1990:661) om avkast­

ningsskatt,

ningsskatt på pensionsmedel.

9. lagen (1989:346) om särskild vinstskatt.

Lagen gäller även vid handläggning av ärenden om särskilda avgifter (skattetillägg och förseningsavgift) om inte annat följer av 5 kap.

Lagen innehåller bestämmelser som skall gälla vid handläggning av mål om taxering och särskilda avgifter i allmän förvaltningsdomstol.

Att bestämmelserna i denna lag gäller även i fråga om förfarandet för fastställelse av mervärdeskatt i vissa fall framgår av 21 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt.

3 kap.

3§

Beslut om taxering får fattas på

Beslut om taxering får fattas på

grundval av en förenklad självde-

grandval av en förenklad självde­

klaration utan att den som avgett

klaration utan att den som avgett

deklarationen underrättats om och

deklarationen underrättats om och

fått tillfälle att yttra sig över

fått tillfälle att yttra sig över kon-

7.  vad som Jrån JblkbokJÖrings-

trolluppgift som skall lämnas utan

myndighet har inhämtats i Jråga

föreläggande   enligt   lagen   (1990:

om  JÖrutsättningarna  för   sådan

325) om självdeklaration och kont-

skattereduktion enligt 2§ 4 mom.

rolluppgifter  och   som   avser  in-

uppbördslagen (1953:272) som får

komst av Qänst eller kapital.

ges en ogift skattskyldig eller

Kan det antas att den skatlskyldi-

2. kontrolluppgift som skall läm-

ge inte är deklarationsskyldig enligt

nas utan föreläggande enligt lagen

bestämmelserna i lagen om självde-

(1990:325) om självdeklaration

klaration och kontrolluppgifter får

och kontrolluppgifter och som av-

beslut om taxering fattas på grund­

set inkomst av Qänst eller kapital

val av kontrolluppgift om inkomst

eller avser räntetillägg.

av kapital utan att den skattskyldige

' Senaste lydelse 1990:580.

62

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

underrättats om och fått tilljalle all yttra sig över kontrolluppgiften.

 kap.

3§

Har den skattskyldige inte läm­nat självdeklaration eller kan, på grund av brister i eller bristfälligt underiag för deklarationen, in­komsten av en viss förvärvskälla el­ler den skattpliktiga förmögenheten inte beräknas tillförlitligt, skall in­komsten eller förmögenheten upp­skattas till det belopp som framstår som skäligt med hänsyn till vad som framkommit i ärendet (sköns­taxering).

Har den skattskyldige, irols att han varit skyldig att lämna .självde­klaration, inte avgett någon sådan, eller kan, på grund av brister i eller bristfälligt underiag för deklaratio­nen, inkomsten av en viss förvärvs­källa eller den skattpliktiga förmö­genheten inte beräknas tillföriitligt, skall inkomsten eller förmögenhe­ten uppskattas till det belopp som framstår som skäligt med hänsyn till vad som framkommit i ärendet (skönstaxering).

4

§

Har den skattskyldige lämnat en förenklad självdeklaration, får tax­eringsbeslut fattas på grundval av den, även om förutsättningarna en­ligt 2 kap. 10 och 11 §§ lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter för en sådan självdeklaration inte föreligger i alla delar. Detta gäller dock inte om uppgift skall lämnas om rörelse el­ler jordbruksjä.slighet eller om an­nan fastighet, för vilken intäkten skall beräknas enligt 24 § I mom. kommunalskattelagen (1928:3 70).

Har den skattskyldige länmat en förenklad självdeklaration, får tax­eringsbeslut fattas på grundval av den, även om föratsättningarna en­ligt 2 kap. 10 och 11 §§ lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter för en sådan självdeklaration inte föreligger i alla delar. Detta gäller dock inte om uppgift skall lämnas om näring.s-verksamhet.

23 

§

Skattemyndigheten skall snarast efter det att en domstol meddelat beslut i ett mål om taxering faststäl­la den skattskyldiges beskattnings­bara inkomst och vidta de tax­eringsåtgärder i övrigt som föran­leds av domstolens beslut.

Skattemyndigheten skall snarast efter det att en domstol meddelat beslut i ett mål om taxering faststäl­la den skattskyldiges beskattnings­bara förvärvsinkomst och inkomst av kapital och vidta de taxeringsåt­gärder i övrigt som föranleds av domstolens beslut.

5 kap.

5§

Om deklarationsskyldig inte har kommit in med självdeklaration inom föreskriven tid, skall en särskild avgift {förseningsavgijt) påföras honom. Sådan avgift påförs aktiebolag med 1 000 kronor och andra skattskyldiga med 500 kronor.

Har skattskyldig, som utan föreläggande skall lämna självdeklaration, inte kommit in med deklaration senast den I augusti under taxeringsåret.

63

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

bestäms förseningsavgiften till fyra gånger det belopp som anges i första stycket.

Förseningsavgift enligt första stycket påförs också skattskyldig som har avgett en förenklad självdeklaration inom föreskriven tid men som inte följt ett föreläggande att avge en allmän självdeklaration inom den tid som föreskrivs i föreläggandet.

Härden skattskyldige inom föreskriven tid lämnat en deklarationshand­ling, som inte är behörigen undertecknad, tas förseningsavgift ut endast om handlingen inte undertecknas inom den tid som föreskrivs i ett föreläg­gande. 1 sådant fall beräknas avgiften enligt första stycket.

Vad som sägs om deklarations­skyldig och skatlskyldig i första och andra .styckena gäller också jör han­delsbolag, rederi JÖr registrerings-pliktigt Jårtyg och sådant dödsbo som vid inkomst- och Jörmögen-hetsta.xering skall anses som han­delsbolag, om bolaget, rederiet eller dödsboet inte har lämnat uppgijier .som avses i 2 kap. 19 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter inom föreskriven tid.

6 kap.

I3§ Om den skattskyldige överklagar länsrättens eller kammarrättens beslut, skall överklagandet ha kommit in inom två månader från den dag då han fick del av beslutet.

Om länsrättens beslut överklagas

Om länsrättens beslut överklagas

av skattemyndigheten, riksskatte-

av skattemyndigheten, riksskatte­

verket eller kommunen, skall över-

verket eller kommunen, skall över­

klagandet ha kommit in inom två

klagandet ha kommit in inom två

månader från den dag beslutet

månader från den dag beslutet

meddelades. Detsamma gäller om

meddelades. Detsamma gäller om

riksskatteverket överklagar kam-

riksskatteverket eller kommunen

marrättens beslut.

överklagar kammarrättens beslut.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991 och tillämpas från och med 1992 års taxering. Äldre bestämmelser i 1 kap. 1 § första stycket 9 gäller dock till och med 1992 års taxering.

64

4 Förslag till

Lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

Prop. 1990/91:5

Härigenom föreskrivs att 4, 7 och 10 §§ skatteregisteriagen (1980:343)' skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4

§

Riksskatteverket förfogar över det centrala skatteregistret. Läns-skattemyndighet och lokal skatte­myndighet förfogar över det centra­la skatteregistret såvitt gäller upp­gifter som hänför sig till länet re­spektive Jögderiet. Länsskattemyn­digheten JÖrJbgar över det regionala registret för länet.

Riksskatteverket förfogar över det centrala skatteregistret. Skatte­myndigheten i länet förfogar över det centrala skatteregistret såvitt gäller uppgifter som hänför sig till länet .samt över det regionala regist­ret för länet.

7 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

1. Sådana uppgifter om ägarför-

1. Sådana uppgifter om ägarför-

hållandena i fåmansföretag som av- hållandena i fåmansföretag, /öre/ag

ses i 25 § 8) taxeringslagen som enligt 3 § 12 mom. nionde slyc-

(1956:623).

ket lagen (1947:576) om statlig in-

komstskatt skall behandlas som få-mansföretag,fåmansägt handelsbo­lag och dotterföretag som avses i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om själv­deklaration och kontrolluppgijter.

2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt taxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffande enligt 31 .§' 2 mom. tredje stvcket taxeringslagen eller 26 a§ lagen (1968:430) om mervärdeskatt. För varje sådan åt­gärd får anges tid, art, beskattnings­period, skatteslag, myndighets be­ slut om beloppsmässiga ändringar' av skatt eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts.

2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt taxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7§ ta.xeringslagen (1990:324) eller 26 a § lagen (1968:430) om mervärde­skatt. För varje sådan åtgärd får an­ges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt eller underiag för skatt med anled­ning av åtgärden samt uppgift hu­ruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts.

3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgifter som behövs för att bestämma skatt enligt uppbördslagen (1953:272) och lagen om mervärdesskatt eller avgift enligt lagen (1982:423) om allmän löneavgift

' Lagen omtrvckl 1983:143.  Senaste lydelse 1986:1301.  Senaste lydelse 1989:441.

65

5    Riksdagen 1990/91. I saml. Nr 5

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

och lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare samt uppgifterom redovisning, inbetalning och återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

4.

Uppgift om maskinellt framställt förslag till sådant beslut som enligt lag eller förordning skall antecknas i skattelängd.

5.

Uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning av skatt, dock ej skälen för besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

6.

Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.

7.

Uppgifter som skall lämnas i allmän självdeklaration i sammanställ­ningarna för statlig och kommunal inkomstskatt, i förmögenhetsredovis­ningen om skattepliktig förmögenhet samt uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration.

8.  Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet, samt

 uppgift om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

9.  Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogdemyn­

 dighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift om beslut om ackord, likvi­

 dation eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse.

10.   Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

11.  Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse

 samt namn, adress och telefonnummer för ombud.

12.   Uppgift från kontrolluppgift

12. Uppgift från kontrolluppgift

 enligt 37§ 1 mom. 1 3. 3 b3f 4.     som enligt 3 kap. lagen om .självde-

4 a 4 c. 8 och 10. 8 mom. samt 42 § I mom. och 3 mom. Jörsta styc­ket taxeringslagen samt från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäk­ring.

13.

Uppgift om beteckning, kö­peskilling, taxeringsvärde, delvär­de, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare, sådan uppgift om Ja.stig-heien .som behövs Jor bedömning huruvida inkomst av fastigheten skall beräknas med tillämpning av 24 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) och uppgift om intäkt som har beräknats med tillämpning av nämnda lagrum, övriga uppgif­ter som behövs för beräkning av statlig fastighetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

14.

Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skat­teslag som denna avser samt upp-

klaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild uppgift som av­ses i 3 § lagen (1959:551) om beräk­ning av pensionsgrundande in­komst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

13. Uppgift om beteckning, kö­peskilling, taxeringsvärde, delvär­de, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fas­tighetsskatt samt uppgift som be­hövs för värdering av bostad på fas­tighet.

14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skat­teslag som denna avser samt upp-

66

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

gift om tid för planerat taxerings-

gift om tid för planerat taxerings-

eller mervärdeskattebesök eller an-

eller mervärdeskattebesök eller an­

nat sammanträffande enligt 31 § 2

nat sammanträffande enligt 3 kap.

mom. tredje stycket taxeringslagen

7 § taxeringslagen eller 26 a'§ lagen

eller 26 a § lagen om mervärde-

om mervärdeskatt,

skatt.     ,

15.

Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är närings­idkare.

16.

Uppgift om brattointäkt av Qänst och dennas fördelning på olika kategorier av Qänst samt summan av avdrag från intäkten och dennas för­delning på kostnader för resor mellan bostad och arbetsplats å ena sidan och övriga kostnader å andra sidan.

17.

Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

18. Uppgifter som skall lämnas enligt 2 kap. 19 § lagen om självde­klaration och kontrolluppgifter, samt uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräk­ning av relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostna­der.

18.

Uppgift angående varulager, resultat av brattovinstberäkning, annan beräkning av relationstal el­ler liknande, nettointäkt eller un­derskott av förvärvskälla med angi­vande av den del därav som belöper på delägare, skönsmässig beräk­ning, belopp som under beskatt­ningsåret har stått till förfogande för levnadskostnader, varuuttag. to­tala bilkostnader saml privat andel därav, bilförmån, bostadsförmån el­ler annan sådan förmån, avsättning till fond, investeringsreserv eller lik­nande, insättning på skogskonto el­ler liknande, nedskrivning av ford­ringar samt avoch nedskrivning med högsta möjliga belopp, dock endast uppgijt om att här angivet förhål­lande föreligger och om belopp, pro­centtal eller årtal.

19.

Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets registreringsnummer, märke, typ och årsmodell.

20.

Uppgift för beräkning av skattereduktion tor fackföreningsavgift.

21.   Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

22. Uppgifter om antal årsanställ-da i en koncern i fäll som avses i 2 kap. 16 § sista stycket lagen om .själv­deklaration och kontrolluppgifter, totalt respektive i Sverige, koncern-omsättning och koncernbalansom­slutning för koncernmoderföretag.

10 §" Terminalåtkomst till uppgifter i register enligt denna lag får finnas endast tor de ändamål som anges i 1 § och i den utsträckning i övrigt som anges i andra femte styckena.

' Senaste lydelse 1986:1301.

67

Nuvarande lydelse

Länsskattemyndighet och lokal skattemyndighet får ha terminalåt­komst till uppgifter som avses i 5 och 6§§, 7§ 1-6, 9, 13, 15 och 17 samt de uppgifter därutöver som behövs för utfärdande av skattsedel och dubblettskattsedel.

Länsskattemyndighet och lokal skattemyndighet får vidare ha ter­minalåtkomst till uppgifter som av­ses i 7 § 7, 8, 10-12, 14, 18, 20 och 21 och som hänför sig till länet eller gäller skattskyldig som taxeras i lä­net.

Riksskatteverket får ha terminal­åtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§ samt 7 § 1-15, 17, 18, 20 och 21.

Föreslagen lydelse

Skattemyndigheten i länet får ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§, 7 § 1-6, 9, 13, 15, 17 och 22 samt de uppgifter därutöver som behövs för utfärdan­de av skattsedel och dubblettskatt-sedel.

Skattemyndigheten får vidare ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 7§ 7, 8, 10-12, 14, 18, 20 och 21 och som hänför sig till länet eller gäller skattskyldig som taxeras i länet.

Riksskatteverket får ha terminal­åtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§ samt 7 § 1 -15, 17, 18 of/i 

20-22.

Kronofogdemyndighet får ha terminalåtkomst till det centrala skattere­gistret i fråga om uppgifter enligt 5 och 6 §§ samt 7 § 1, 3 och 4. Kronofog­demyndighet i det län där ett mål är registrerat för exekutiva åtgärder får vidare ha sådan terminalåtkomst i fråga om uppgifter enligt 7 § 7, 8, 12 och 13. Terminalåtkomsten får avse den som är registrerad som gäldenär hos kronofogdemyndighet eller make till gäldenären eller annan som sam­beskattas med gäldenären. 1 fråga om uppgifter enligt 7 § 1 får terminalåt­komsten avse också den som är delägare i fåmansföretag där någon som avses i tredje meningen är delägare.

Prop. 1990/91:5

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991. Äldre bestämmelser i 7 § 13 tillämpas dock t.o.m. 1991 års taxering.

68

5 Förslag till

Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Härigenom föreskrivs att punkt 3 av anvisningarna till 32 § kommunal­skattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Anvisningar till 32 §

3. Såsom intäkt av Qänst skall upptagas, bland annat, hyresvärdet av bostad, som kan vara åt den an­ställde upplåten. För den, som är anställd och såsom löneförmån åt­njuter bostad, skall alltså värdet av denna bostadsförmån medräknas vid löneförmånernas uppskattning. Såsom intäkt skall även upptagas exempelvis värdet av fri kost och fria resor ävensom skatter, försäk­ringar o. d., som arbetsgivaren be­talat för den anställdes räkning eller eljest tillhandahållit. Arbetsgivares kostnader för tryggande av arbets­tagares pension genom avsättning eller pensionsförsäkring utgör dock icke skattepliktig intäkt för den an­ställde.

3.' Såsom intäkt av Qänst skall upptagas, bland annat, hyresvärdet av bostad, som kan vara åt den an­ställde upplåten. För den, som är anställd och såsom löneförmån åt­njuter bostad, skall alltså värdet av denna bostadsförmån medräknas vid löneförmånernas uppskattning. Vidare skall såsom intäkt upptagas värdet av andra utav den skattskyl­dige åtnjutna förmåner, därest han icke skulle varit berättigad att åtnju­ta avdrag för utgifterna för förmå­nernas förvärvande för den händel­se, att han själv förskaffat sig dem. Såsom intäkt skall således, under nyss angivna förutsättning, uppta­gas exempelvis värdet av fri kost och fria resor ävensom skatter, för­säkringar o.d., som arbetsgivaren betalat för den anställdes räkning eller eljest tillhandahållit. Arbetsgi­vares kostnader för tryggande av arbetstagares pension genom av­sättning eller pensionsförsäkring utgör dock icke skattepliktig intäkt för den anställde.

Angående värdesättningen å bostadsförmån och andra naturaförmåner, som kunna ingå i avlöningen, meddelas bestämmelser i 42 § och därtill hörande anvisningar. Är Qänstebostad med hänsyn till vederbörande Qänstinnehavare i Qänsten åliggande representationsskyldighet större än som skäligen kan anses erforderligt för en person i motsvarande ställning men utan särskild, med Qänsten förenad representationsskyldighet, skall såsom värde å bostadsförmånen upptagas allenast vad som kan anses motsvara en bostad av sistnämnda beskaffenhet. Motsvarande gäller, dä­rest Qänstebostad av annan anledning är större än som kan anses erforder­ligt förQänstinnehavarens och hans familjs behov. Har Qänstinnehavare fått utgiva ersättning för bostadsförmån, skall givetvis bostadens uppskat­tade värde därmed minskas.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991 och tillämpas första gången vid 1992 års taxering.

' Senaste lydelse 1990:650.

69

6 Förslag till

Prop. 1990/91:5

Lag om uttag av preliminär B-skatt från en fysisk person under uppbördsåret 1991/92

Härigenom föreskrivs följande.

Under uppbördsåret den I februari 1991 den 31 januari 1992 skall, med undantag av vad som sägs i 13 § 1 mom. första stycket uppbördslagen (1953:272), preliminär B-skatt från en fysisk person tas ut med belopp motsvarande 110 procent av den slutliga skatt som har påförts den fysiska personen året före inkomståret.

70

7 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1990:750) om betalningar till och från utlandet m. m.

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:750) om betalningar til och från utlandet m. m. dels att 7 § skall upphöra att gälla, dels att 13 § skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:5

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

13§

Till böter döms den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet

1.  bryter mot förbudet i 3 § att verkställa eller ta emot betalning på annat

sätt än genom valutahandlare,

2.

köper eller säljer fondpapper i strid med vad som sägs i 4 §,

3.

underlåter att till valutahandlare lämna i 5 § föreskrivna uppgifter eller lämnar oriktiga uppgifter,

4.

bryter mot förbudet i 6 § att sätta in medel på ett eget inlåningskonto i utlandet eller att verkställa eller ta emot betalningar över ett sådant konto,

5.

biyter mot vad som föreskrivs i 7,ij>' om betatning av premie för fiv-för.säkring.

6.

bryter mot vad som föreskrivs om förvaring i depå i 8 eller 9 §,

7.

lämnar oriktig uppgift i ansö­kan om undantag enligt 11 §,

8.

underlåter att iaktta med stöd av 12 § föreskriven skyldighet att lämna uppgifter eller visa upp handlingar eller lämnar oriktiga uppgifter.

I ringa fall döms inte till straff".

5.

bryter mot vad som föreskrivs om förvaring i depå i 8 eller 9 §.

6.

lämnar oriktig uppgift i ansö­kan om undantag enligt 11 §,

7.

underiåter att iaktta med stöd av 12§ föreskriven skyldighet att lämna uppgifter eller visa upp handlingar eller lämnar oriktiga uppgifter.

Denna lag träder i kraft den I januari 1991.

71

8 Förslag till

Prop. 1990/91:5

Lag om ändring i tullregisterlagen (1990:137)

Härigenom föreskrivs att i 7 § tullregisteriagen (1990:137) ordet "läns­skattemyndigheter" skall bytas ut mot "skattemyndigheter".

Denna lag träder i kraft den I januari 1991.

72

Finansdepartementet

Prop. 1990/91:5

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 30 augusti 1990.

Närvarande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],Johansson,[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN], Lönn­qvist,[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om en modernisering av företagens självdeklarationer och förfarandefrågor i anslutning till skattereformen, m. m.

1  Inledning

Den reformering av inkomst- och företagsbeskattningen som riksdagen nyligen beslutat om (prop. 1989/90:110, SkU30, rskr.356) medför att åtskilliga ändringar och anpassningar måste göras på taxerings- och upp­bördsområdena. Det nämnda riksdagsbeslutet (skattereformen) innebär såvitt gäller förfarandefrågorna i huvudsak bara vissa ändringar i upp­bördslagen (1953:272), UBL. Sådana förfarandefrågor som avser exempel­vis kontrolluppgifts- eller deklarationsskyldighet och taxering lämnades av olika skäl åt sidan för att tas upp till lagstiftning i ett senare sammanhang.

Riksdagen har under våren också fattat beslut om en genomgripande förändring av skatteorganisationen och de olika förfarandena på skatteom­rådet (prop 1989/90:74, SkU32, rskr. 217). Taxeringslagen (1956:623) upphävs och ersätts av två nya lagar, taxeringslagen (1990:324), NTL, och lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, LSK.

Dessa nya förfarandelagar och UBL måste nu bli föremål för en viss översyn, bl. a. krävs att terminologin och systematiken ändras för att överensstämma med de lagändringar som skattereformen har föranlett.

De omfattande materiella ändringarna av företagsbeskattningen medför

bl. a. att företagen måste lämna delvis andra uppgifter än i dag för tax­

eringsarbetet. 1 den här delen tar jag nu upp det principförslag till standar­

diserade räkenskapsutdrag som kommissionen mot ekonomisk brottslig­

het lämnade i delbetänkandena (SOU 1983:75 och 76) Företagens upp­

giftslämnande för beskattningsändamål. Principförslaget har legat till

grund för ett ytteriigare utredningsarbete utfört av riksskatteverket (RSV)

som i rapporten (RSV Rapport 1986:7) Ett reformerat uppgiftslämnande

redovisat sitt arbete. Rapportens lagförslag bifogas detta ärende som bila­

ga 1. Både kommissionens och RSV:s förslag har remissbehandlats. En

förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig över betänkandet

resp. rapporten bör fogas som bilaga 2 till protokollet. Sammanställningar

av remissyttrandena har upprättats inom finansdepartementet och finns

tillgängliga i lagstiftningsärendena (Dnr 20/84 och 222/87).

73

RSV har i en kompletterande framställning till regeringen den 9 mars Prop. 1990/91:5 1990 lagt fram förslag om en del ändringar i rapportförslaget med anled­ning av den förväntade skattereformen samt redovisat vissa ADB-tekniska överväganden och lagt fram förslag till ändringar i skatteregisterlagen (1980:343). Framställningen har remissbehandlats. Yttrande har lämnats av kammarrätten i Sundsvall, datainspektionen, bokföringsnämnden och företagens uppgiftslämnardelegation.

Jag tar i detta sammanhang upp en annan mer genomgripande fråga som också ansluter till skattereformen. Frågan avser förslaget i betänkandet (SOU 1989:33) Reformerad inkomstbeskattning om uttag av preliminär skatt på räntor och utdelningar. Kommitténs författningsförslag i denna del bör fogas till detta ärende som bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i ärendet (Dnr 3406/89).

Regeringen beslutade den 23 maj 1990 att inhämta lagrådets yttrande över de lagförslag som upprättats inom finansdepartementet med anledning av vad jag nu redogjort för. Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4.

Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet som bilaga 5. Jag godtar i allt väsentligt lagrådets förslag till ändringar i de remitterade förslagen. Till detta återkommer jag i avsnitt 5.6 och författningskommentarerna till 2 kap. 4§och 3 kap. 43 § LSK samt 87 a § UBL. Lagrådets synpunkter återkommer jag också till i avsnitt 5.3 och författningskommentarerna till 3 kap. 57 § LSK.

Jag kommer nu också att redovisa ett förslag rörande uppgiftsskyldighet i koncernförhållanden på grundval av en skrivelse den 30 augusti 1989 från RSV. Över skrivelsen har yttranden avgetts av kammarrätten i Sunds­vall, datainspektionen, statistiska centralbyrån. Företagens uppgiftsläm­nardelegation och Sveriges industriförbund. En sammanställning av re­missyttrandena har upprättats inom finansdepartementet och finns till­gänglig i lagstiftningsärendet (Dnr 4453/89).

2 Allmänna utgångspunkter

Den målmedvetna satsningen under ett antal år på att förbättra och förenkla skattesystemet har resulterat i flera stora reformer. Förändringar­na gäller såväl de materiella beskattningsreglerna som beskattningsförfa­randet och skatteorganisationen.

En av reformerna med tonvikt på taxeringen av personer med enklare

beskattningsförhållanden var den om en förenklad självdeklaration

fr. o. m. 1987 års taxering. Det förenklade förfarandet bygger på förutsätt­

ningen att den enskilde och skattemyndigheterna i stor utsträckning har

tillgång till samma information. Skyldigheten att lämna kontrolluppgifter

utökades. Bl. a. blev banker och andra kreditinstitut skyldiga att lämna

kontrolluppgifter i fråga om räntor. Sammantaget ger den obligatoriska

kontrolluppgiftsskyldigheten skattemyndigheterna ett tämligen fullstän­

digt kontrollunderlag i fråga om Qänsteinkomster- samt kapitalinkomster i

form av räntor och utdelningar. Vad gäller sådana inkomster kan tax-

74

eringsarbetet normalt löpa smidigt och friktionsfritt. Lämnas en förenklad Prop. 1990/91: 5 självdeklaration grundas taxeringen normalt på de detaljerade uppgifter som arbetsgivaren m. fl. lämnar. Det finns dock inkomstformer som inte är föremål för en sådan granskningsinformation som är en förutsättning för ett förenklat förfarande hos skattemyndigheten. Detta gäller bl. a. i fråga om realisationsvinster, som den enskilde måste detalj redovisa i en allmän själv­deklaration.

När det gäller inkomst av näringsverksamhet är gransknings- och tax­eringsarbetet uppbyggt på ett annat sätt. Av naturliga skäl kan man i fråga om den stora mängd transaktioner av skatterättslig betydelse som i regel äger rum för ett företag inte ha en omfattande obligatorisk kontrollupp­giftsskyldighet. Skattemyndigheternas arbete måste därför bygga på företa­gets självdeklaration. I denrla skall inkomsterna redovisas men endast i klumpform. En ingående granskning av ett företags inkomstförhållanden kan därför bara göras genom en kontroll av företagets bokföring vilket kan ske först efter beslut om taxeringsrevision.

Den sedan några år förenklade hanteringen av majoriteten av självdek­larationerna har i ett väsentligt avseende förstärkt obalansen i taxeringsar­betet. Visseriigen har tyngdpunkten vid den manuella granskningen allt mera kunnat förskjutas mot företagens och andras deklarationer som innehåller mera komplicerade förhållanden. De uppgifter som lämnas av ett företag ger emellertid som antytts endast mera sällan tillräckligt under­lag för en tillfredsställande granskning. Detta innebär dock inte att man, när det gäller att jämna ut dagens betydande skillnader mellan löntagarbe-skattning och företagsbeskattning, bör söka en lösning som medför att granskningsinformationen från företagen svarar mot vad som erhålls i fråga om bl. a. löntagare. Av flera skäl måste även i framtiden en djupgåen­de granskning grunda sig på en kontroll av bokföringen. Att utföra sådana kontroller är förhållandevis resurskrävande. Det är inte aktuellt att råda bot på missförhållandet genom att tillföra skatteförvaltningen ytterligare resurser, något som för övrigt endast punktvis skulle leda till en ökad likformighet. Skattekontrollen bör i stället effektiviseras genom att det skapas förutsättningar så att tillgängliga resurser kan koncentreras mot företag och förhållanden som från olika aspekter är kontrollvärda. Jag tänker då på företag i allmänhet. Det är närmast en självklarhet att det regelmässigt är av intresse att närmare kontrollera stora företag, inte bara för att det där rör sig om stora belopp och komplicerade förhållanden utan också för att de som stora arbetsgivare har en betydelsefull roll i beskatt­ningen genom sitt ansvar för bl. a. kontrolluppgifter och sin medverkan vid skatteuppbörden.

Det av kommissionen mot ekonomisk brottslighet lämnade principför­slaget till nya regler för företagens uppgiftslämnande syftar till en efTektivi-sering av skattekontrollen och förenkling av deklarationsförfarandet för näringsidkare. Principförslaget fick vid remissbehandlingen ett övervägan­de positivt mottagande. Utredningsarbetet fortsatte i RSV:s regi. Därvid medverkade en referensgrapp med bl. a. företrädare för redovisningsorga­nisationer, personalorganisationer och skattemyndigheter.

Det av RSV i rapporten Ett reformerat uppgiftslämnande lämnade

75

förslaget skiljer sig från det nuvarande uppgiftslämnandet framför allt i     Prop. 1990/91:5

fråga om kravet på enhetlighet. Uppgiftsskyldigheten blir förenklad så till

vida att uppgifterna som skall lämnas i stor utsträckning anknyter till hur

de flesta företag har sin bokföring ordnad. Därigenom kan näringsidkarna

på ett enkelt sätt hämta uppgifterna från sina räkenskaper. Uppgifterna

skall lämnas på ett standardiserat sätt och möjligheter kommer att ges att

lämna uppgifterna på ADB-medium. För de näringsidkare som har sin

bokföring ordnad så att det föreslagna uppgiftslämnandet inte kan ske

utan beaktansvärda olägenheter skall möjligheter till dispens finnas.

Även rapportförslaget har nästan genomgående tillstyrkts av remissin­stanserna. Den kompletterande framställningen från RSV med författ­ningsförslag m.m. avseende .ADB-frågan har i allt väsentligt godtagits av bl. a. datainspektionen.

För egen del anser jag det i hög grad angeläget att få till stånd en effektivare skattekontroll av företagen. Jag delar RSV:s och det stora flertalet remissinstansers uppfattning att effektiviseringen bör bygga på att företagens uppgiftslämnande standardiseras och förenklas genom en an­passning till företagens bokföring.

Enligt min mening har vi nu kommit till en tidpunkt då de nödvändiga åtgärderna måste vidtas. Först och främst ger den reformerade inkomst-och företagsbeskattningen i sig upphov till att uppgiftslämnandet från företagen måste förändras. Dessutom skapar reformen om en ny taxerings-och skatteorganisation väsentligt förbättrade möjligheter för skatteförvalt­ningen att i praktiken ta vara på de olika fördelar som ett förändrat uppgiftslämnande erbjuder. Mina närmare överväganden och förslag i den här delen återkommer jag till i avsnitt 3.

Skattereformen påverkar deklarationsförfarandet och andra förfarande-områden inte bara i fråga om företagen.

Vad gäller inkomst av Qänst innebär skattereformen bl. a. att beskatt­ningen av traktaments- och andra kostnadsersättniiigar samt förmåner ändras. Ändringarna medför att arbetsgivarna i fortsättningen kan under­låta att i kontrolluppgifterna ta upp utgiven kostnadsersättning i den mån den inte överstiger de schablonmässiga avdragsbeloppen. Av motsvarande skäl bör den enskilde inte behöva lämna uppgifter om mottagen ersättning i sin självdeklaration. Bl. a. denna fråga tar jag upp närmare i avsnitt 4.

Skattereformen innebär vidare att grandavdrag i fortsättningen endast medges från förvärvsinkomster. För inkomst av kapital slopas vidare det s. k. sparavdraget. Med oförändrade förfaranderegler skulle detta innebära att personer med enbart ränte- eller utdelningsinkomster blev deklara­tionsskyldiga. Detta bör enligt min mening undvikas. Förfarandet kan ytterligare förenklas om den skatt som belöper på sådana kapitalinkomster i allt väsentligt tas ut i form av preliminär skatt. Detta ämne behandlar jag i avsnitt 5.

I avsnitt 5 tar jag också upp något om konsekvenserna av skattereformen i fråga om uttaget av preliminär skatt.

1 samband med att valutaregleringen avvecklades infördes vissa bestäm­

melser om betalningar till och från utlandet. Jag tar i avsnitt 6 upp frågan

om upphävandet av en av dessa bestämmelser, nämligen förbudet mot att

76

betala högre premie på utländska livförsäkringar än 3000 kr. Skatterefor­men medför att något påtagligt behov av ett sådant förbud inte kvarstår.

Skattereformen förutsätter även justeringar i andra avseenden. Exem­pelvis måste både den allmänna och den förenklade självdeklarationen i många stycken ges en ny utformning. Blanketterna fastställs av RSV. Förslag till de nödvändiga författningsändringarna lägger jag fram nu. Många av dessa är av sådan karaktär att jag endast går in på dem i avsnittet med författningskommentarer (avsnitt 8).

Prop. 1990/91:5

3 Företagens uppgiftsskyldighet för taxeringen 

3.1 Uppgifter om näringsverksamhet

Mitt förslag: Den som har inkomst av näringsverksamhet, med undantag för bl. a. delägare i handelsbolag, skall i självdeklarationen för varje förvärvskälla lämna uppgifter om varje slag av intäkter, kostnader, bokslutsdispositioner, skatter och skattemässiga avsätt­ningar samt tillgångar, skulder och eget kapital.

EKO-kommissionens förslag: Överensstämmer i princip med mitt. Alla företag med årsbokslut skall lämna enhetliga uppgifter enligt ett allmänt räkenskapsschema. Detta bör utformas i nära överensstämmelse med BAS-kontoplanen. Undantag från uppgiftsskyldigheten görs endast för försäkringsrörelse.

Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstanserna är positiva till kommissionens förslag. Statskontoret, SvSnska revisorsamfundet (SRS) och Svenska sparbanksföreningen anser emellertid att ytterligare utredning behöver göras innan man tar ställning. Svenska bankföreningen resp. Svenska försäkringsbolags riksförbund anser att bankerna resp. försäk­ringsbolagen inte bör omfattas av den nya uppgiftsskyldigheten. Företa­gens uppgiftslämnardelegation (FUD) anför bl. a. att i första hand är en förenkling av de materiella beskattningsreglerna önskvärd. FUD anför vidare att de förändringar som kommissionen föreslår rent faktiskt inne­bär att fler uppgifter skall lämnas, men eftersom de deluppgifter som skall lämnas ligger närmare företagens civilrättsliga redovisning bedöms de nya kraven innebära en faktisk lindring av uppgiftslämnarbördan för de flesta företag. Svenska arbetsgivareJÖreningen, Sveriges grossist förbund och Sveri­ges Industriförbund hänvisar i sina remissvar till FUD:s yttrande. Bokjö-ringsnämnden (BFN) avstyrker att räkenskapsschemat genomförs i den av kommissionen föreslagna formen. BFN anser att man först måste undersö­ka om det är möjligt att åstadkomma den eftersträvade förenklingen och effektiviseringen av skattekontrollen genom ett räkenskapsutdrag som är mer neutralt med hänsyn till den av företagen tillämpade kontoplanen. Kan neutralitet inte uppnås måste risken för att räkenskapsschemat de facto kommer att innebära en obligatorisk normalkontoplan noga stude­ras. BFN anför vidare att kommissionens förslag aktualiserar behovet av

77

att skilja mellan utvecklingen av god redovisningssed i näringslivet och     Prop. 1990/91:5 framtagandet av uppgifter för beskattningsändamål.

RSV:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Fysisk person och dödsbo vilka bedriver verksamhet hänföriig till inkomstslagen jordbruks­fastighet, konventionellt beskattad annan fastighet eller rörelse, aktiebolag med undantag för försäkringsaktiebolag, ekonomisk förening samt spar­bank skall lämna sammanställning av i verksamheten förda räkenskaper. Uppgifterna skall lämnas på ett enhetligt sätt i form av ett standardiserat räkenskapsutdrag, vilket skall utformas enligt den systematik som ligger till grund tor BAS-kontoplanen.

Remissinstanserna: Större delen av de instanser som yttrat sig är i huvudsak positiva till RSV:s förslag. Bl. a. FUD och Lantbrukarnas riks­förbund (LRf') förordar att man bör avvakta med reformen till dess utred­ningen om reformerad företagsbeskattning är klar med sina förslag. BFN är kritisk mot principen att sambandet mellan skatte- och bokföringsreg­lerna stärks om förslaget genomförs. BFN framhåller att RSV:s rapport är skriven utifrån perspektivet uppgiftslämnare kontra skattemyndighet och att detta endast är relevant för en redovisning som syftar till skattekon­troll. BFN anför att företagens externa redovisning dock skall tillgodose även andra intressenters krav på information t. ex. ägare, långivare och kunder. BFN anser det emellertid uppenbart att ett nytt system för upp­giftslämnandet behövs och man har i detta hänseende inga invändningar mot förslaget.

Bakgrunden till mitt förslag: För ett företag som avslutar räkenskaperna med årsbokslut gäller i dag att den skattemässiga inkomstberäkningen utgår från resultatet enligt företagets resultaträkning. Det bokförda resulta­tet skall justeras om det i den förvärvskälla som redovisningen avser förekommit skattepliktiga intäkter som inte bokförts på ett sådant sätt alt resultatet påverkats eller om företaget resultatfört skattefria inkomster eller ej avdragsgilla kostnader. Omfattar bokföringen även någon annan förvärvskälla än den aktuella, skall intäkter och kostnader som är hänförli­ga till en sådan förvärvskälla avföras. Vidare gäller att avskrivningar som gjorts i räkenskaperna skall återföras i deklarationen, varefter skattemässi­ga värdeminskningsavdrag skall yrkas öppet. Någon allmän utgiftsspecifi­kation skall inte lämnas i deklarationen. Dessa företag lämnar alltså inte någon egentlig specifikation av intäkter och kostnader.

För en näringsidkare som inte avslutar sina räkenskaper med årsbokslut gäller att han i deklarationen skall redovisa kontanta bruttointäkter och utgifter i förvärvskällan varvid en relativt utföriigspecifikation av utgifter­na skall lämnas. Därefter räknas resultatet fram enligt bokföringsmässiga grunder genom att hänsyn tas till in- och utgående lager, varufordringar och varuskulder m. m.

Bestämmelserna om de uppgifter som företagen skall lämna till ledning

för sina egna taxeringar, dvs. i självdeklarationen, återfinns numera i den

av riksdagen nyligen antagna lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter (LSK) och där i 2 kap. 13 26§§. Bestämmelserna går

emellertid i sina huvuddrag tillbaka till 1920-talet och återspeglar princi­

per som formulerats ännu tidigare.

78

När uppgiftsskyldigheten för företag infördes fanns varken mervärde- Prop. 1990/91:5 skatt eller socialavgifter. Inte heller gjorde arbetsgivarna avdrag för preli­minär eller kvarstående skatt för sina anställda. De ändringar som under årens lopp har gjorts i uppgiftsskyldigheten har nästan uteslutande haft karaktären av följdändringar till ändringar i de materiella beskattningsreg­lerna.

Den beskrivna utvecklingen har medfört att systemet för uppgiftsläm­nande har blivit alltmer otidsenligt och bristfälligt. Det har tidigare inte heller blivit föremål för någon genomarbetad analys. Behovet av de de­taljuppgifter som lämnas nu har inte alltid prövats tillräckligt noggrant. Det finns exempel på att uppgifter infordrats fastän de redan funnits tillgängliga för myndigheten.

Bestämmelserna om uppgiftsskyldighet har fått negativa konsekvenser även för foretagen. De tvingas nämligen i många fall till ett uppgiftsläm­nande som inte är anpassat till deras redovisning och som dessutom i vissa fall är onödigt.

De stora materiella förändringar i beskattningen av bl. a. enskilda nä­ringsidkare och andra företag som skattereformen innebär medför att det nu är nödvändigt att se över och att anpassa de uppgifter som företagen skall lämna som underlag för granskning av deras självdeklarationer till de nya materiella beskattningsreglerna. Som jag nämnde inledningsvis finner jag det också lämpligt att i anslutning härtill se över och föreslå de ändring­ar i uppgiftslämnandet som är nödvändiga för att få en bättre skattekon­troll och åstadkomma ett mer förenklat och enhetligt uppgiftslämnande.

Det råder i dag en stor oenhetlighet i uppgiftslämnandet från företagen. Denna består inte bara i skillnaden mellan de som avslutar sina räkenska­per med årsbokslut och de som inte gör det utan också i olikheter i detaljeringsnivån mellan olika typer av uppgifter. 1 vissa fall, t. ex. när det gäller representation och avsättningar till pensioner, anges i 2 kap. 19 och 23 §§ LSK detaljerat vilka uppgifter som krävs, medan det i andra fall, t. ex. när det gäller avdrag för värdeminskning, endast anges att de uppgifter som behövs för taxeringen skall lämnas.

Det har sedan lång tid varit en strävan från skatteförvaltningens sida att försöka förskjuta tyngdpunkten i skattekontrollen från den skrivbordsmäs-siga deklarationsgranskningen till revisioner och annan fördjupad kontroll av företagen. Att man ännu inte har lyckats med detta i önskvärd utsträck­ning har i och för sig flera förklaringar. Men det står klart att många av problemen på granskningsområdel hänger samman med bristerna i grun­derna för företagens uppgiftslämnande.

Uppgiftslämnandet i självdeklarationerna är i mångt och myckel avgö­

rande för skattemyndigheternas kontrollarbete. En illa vald utformning av

uppgiftsskyldigheten styr därför kontrollen på ett olämpligt sätt. Gransk­

ningen av viss detaljerad information kan låsa en betydande del av resur­

serna till frågor som sedda i ett större sammanhang är av en underordnad

betydelse. Vissa detaljbestämmelser, t. ex. reglerna om resekostnader, re­

presentation samt bil- och bostadskostnader, blir föremål för en mycket

noggrann kontroll medan andra förhållanden, som kanske har betydligt

större intresse för helhetsresultatet, måste förbigås.

79

Oenhetligheten i uppgiftslämnandet medför att det är svårt för skatte- Prop. 1990/91: 5 förvaltningen att få fram de nyckeltal och formulera de kriterier som behövs för att man skall kunna få ett likformigt och rationellt urval av sådana företag som bör granskas närmare. Dagens förhållanden gör att inslagen av en sådan systematisk granskning blir alltför få. ADB-tekniken kan inte användas på ett effektivt och rationellt sätt.

1 EKO-kommissionens delbetänkande Företagens uppgiftslämnande för beskattningsändamål framhålls att kontrollresurserna i ökad utsträckning måste styras från deklarationsgranskning till en fördjupad kontroll företrädesvis genom revisioner inom företagssektorn. Enligt EKO-kom­missionens uppfattning är det på sikt nödvändigt att datateknik används i behandlingen av deklarationerna. En grundläggande föratsättning för det av kommissionen föreslagna systemet är att reglerna om företagens upp­giftslämnande ändras radikalt. Kommissionen slog fast att de uppgifter som infordras måste vara relevanta för det systematiska urvalet. Oberoen­de av vilken teknik som tillämpas vid hanteringen av deklarationsmateria­let ansågs en stor enhetlighet i uppgiftslämnandet nödvändig.

Kommissionen anförde bl. a. att de uppgifter som skall krävas in från företagen skall möjliggöra jämförelser mellan företag i samma bransch, storlek och region. Uppgifterna skall vidare ge incitament till kontroll av de uppgifter som arbetsgivare lämnar till ledning för de anställdas taxe­ringar. Uppgifterna bör även möjliggöra kontroll av underlaget för social­avgifter och en överslagsmässig avstämning mellan inkomstdeklarationer och mervärdeskattedeklarationer. Kommissionen ansåg att de nu nämnda uppgiftskraven måste prioriteras framför sådana som styr granskningen mot enskilda detaljbestämmelser såsom reglerna om avdrag för represen­tationskostnader.

För att motsvara kraven måste uppgiftslämnandet ske på eft enhetligt sätt. Kommissionen föreslog därför att näringsidkare till sin deklaration skall foga standardiserade räkenskapsutdrag. Uppgifterna som fordras in skall vara enhetliga för att möjliggöra ett rationellt urvalsförfarande och en likformig kontroll. De av kommissionen föreslagna räkenskapsutdragen anknyter mycket nära till företagens redovisning, vilket underiättar för näringsidkarna att ta fram de begärda uppgifterna.

Ett ytterligare förslag som kommissionen lämnade var att om en nä­ringsverksamhet har fler delägare eller om två makar gemensamt deltar i verksamheten skall bara en av delägarna resp. makarna behöva lämna en fullständig redovisning i form av standardiserade räkenskapsutdrag.

RSV:s förslag i rapporten Eu reformerat uppgiftslämnande överens­stämmer i huvudsak med kommissionens. När det gäller författningsut­formningen föreslår RSV att de regler som skall styra näringsidkarnas uppgiftslämnande skall införas i en särskild lag om räkenskapsutdrag (se bilaga 1). RSV föreslår att alla uppgifter skall specificeras i lagen. Denna innehåller alltså en uppräkning av alla de poster som kan komma att ingå i ett räkenskapsutdrag.

Skälen for mitt förslag: Som jag inledningsvis påpekat har en rad refor­

mer på organisations- och förfarandeområdet beslutats under senare år.

Den grundläggande målsättningen har varit att höja kvaliteten på taxering-

80

arna för att därigenom få större likformighet och rättvisa. Ett viktigt syfte     Prop. 1990/91: 5 har också varit att förbättra och förenkla förfarandet för såväl myndigheter som enskilda och företag.

De beslutade förändringarna har endast i mindre utsträckning tagit sikte på företagen. Den allt större roll företagen har getts i skattesystemet ställer ökade krav på att skattemyndigheterna får de nödvändiga hjälpmedlen för en effektivare uppföljning och kontroll av företagens funktioner inom beskattningen. Samtidigt bör det ses till att de olika funktionerna, först och främst uppgiftslämnandet, så långt som möjligt anpassas till företagens egna förhållanden. Det råder i huvudsak också enighet om att det krävs förbättringar och förenklingar i uppgiftslämnandet från företagen.

En effektivisering av beskattningsarbetet grundad på ett till dagens förhållanden anpassat uppgiftslämnande bör enligt min mening innebära att skattemyndigheternas kontrollresurser förskjuts från sedvanlig deklara­tionsgranskning till en fördjupad kontroll ofta genom revisioner hos de företag där man kan förvänta sig att finna mer betydande felaktigheter. Förutsättningarna bör förbättras att i ett sammanhang granska så många skatter och avgifter som möjligt med hänsyn till de starka samband som ofta föreligger mellan olika skatte- och avgiftsslag. Företagsstorleken har därvid också betydelse. Systematiska fel som avser stora belopp rör vanli­gen många andra än företaget självt och kan bl. a. leda till ett avsevärt skattebortfall.

Utgångspunkten för en integrerad och förbättrad granskning bör vara företagets inkomstdeklaration. Denna bör innehålla sådan information att det är möjligt att göra åtminstone en överslagsmässig kontroll mot uppgif­ter som lämnas i företagets perioddeklarationer, t. ex. uppbördsdeklara­tioner. Härigenom kan kravet på uppgifter i perioddeklarationer även i framtiden ställas lågt.

Det står klart att skattemyndigheterna inte kan förfoga över så stora resurser att alla företag regelbundet kan bli föremål för någon djupare granskning, närmare bestämt revision. Ett förändrat uppgiftslämnande bör därför vara inriktat på att underiätta skattemyndigheternas urval av företag som bör bli föremål för sådan granskning. Dessutom skall deklara­tionsmaterialet i stort inte behöva något tidskrävande manuellt gransk-ning.sarbete. I stället bör ADB-tekniken utnytQas i stor utsträckning. En genomlysning av deklarationsuppgifterna bör kunna ske med ADB-stöd på ett sådant sätt att det går att upptäcka de deklarationer som kan antas innehålla väsentliga fel. Därefter går man vidare och djupgranskar dessa. Övriga deklarationer kan anses i huvudsak godkända efter genomlysning­en.

En förskjutning av deklarationskontrollen i den nu angivna riktningen

förutsätter att företagen lämnar uppgifter som återger de väsentliga be­

skattningsförhållandena, och detta på ett enhetligt sätt. Det av RSV läm­

nade förslaget till ett reformerat uppgiftslämnande har denna inriktning.

Förslaget tar också vara på möjligheten till förenkling för företagen och

anpassning till den redovisning som företagen har för sina egna behov. 1

likhet med det stora flertalet remissinstanser ansluter jag mig till huvud­

dragen i förslaget.

81

6   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 5

Ett stöd för förslaget kan man också finna vid en internationell jämförel-     Prop. 1990/91:5 se. 1 t. ex. Danmark, Norge, Västtyskland och USA lämnar företagen utdrag ur sina räkenskaper enligt visst schema som underlag för deklara­tionskontrollen.

Det är framför allt i tre avseenden som det nya uppgiftslämnandet bör skilja sig från det nuvarande, nämligen i fråga om enhetlighet, detaljerings-grad och koppling till företagens redovisning.

När det gäller enhetligheten bör som RSV föreslagit uppgifterna lämnas efter ett visst schema, vilket i praktiken kan styras genom utformningen av deklarationsblanketterna. De avses få en utformning som ansluter till flertalet företags redovisning varför uppgiftslämnandet kan sägas avse ett standardiserat utdrag ur räkenskaperna. Enhetligheten är närmast en för­utsättning för att man skall kunna ta till vara de fördelar som ADB-tekniken kan ge genom att med utgångspunkt i olika urvalsmetoder skilja ut deklarationer som visar tecken på att en närmare granskning bör före­tas. Ett mera formbundet uppgiftslämnande innebär också att det vid granskningen blir betydligt lättare än i dag att snabbt bilda sig en uppfatt­ning om företaget. De för beskattningen relevanta uppgifterna bör alltså i framtiden lämnas på ett för praktiskt taget alla företag likformigt sätt, som en del av självdeklarationen.

Vad gäller detaljeringsgraden på uppgifterna bör utgångspunkten vara att den vid granskningsarbetet leder till skärpt uppmärksamhet på väsent­ligheter.

Enligt RSV bör ett komplett utdrag ur räkenskaperna omfatta knappt 130 olika poster, där en väsentlig nyhet i förhållande till i dag avser likformigheten och specificeringen av kostnaderna, i första hand kostna­derna för arbetskraft. Skillnaden är påtaglig främst för företag som avslu­tar sina räkenskaper med årsbokslut, eftersom dagens deklarationsblanket­ter för sådana fall inte innehåller krav på någon närmare redovisning av intäkter och kostnader. Den föreslagna detaljeringsgraden är vald med hänsyn till den fördelning på olika poster som nu i regel finns i företagens egna redovisningssystem, en fördelning som samtidigt utgör ett lämpligt kontrollunderiag vid deklarationsgranskningen. Bl. a. underiättas jämfö­relsen av ett företags uppgifter med motsvarande genomsnitt för den aktuella branschen.

Några remissinstanser har menat att det är en alltför stor mängd uppgif­

ter som skulle behöva lämnas. Det stora antalet poster som anges i RSV:s

schema är emellertid en spegling av att en modell för räkenskapsutdrag

måste täcka många typer av näringsverksamheter och praktiskt taget alla

de företeelser som bör mynna ut i en särskild uppgift. För det övervägande

antalet företag blir det endast fråga om att lämna uppgifter om en mindre

del av posterna. Exempelvis skall ju inte den som inte dri ver jordbrak lämna

uppgifterom en sådan post i den fullständiga förteckningen som jordbrak-

sarrende eller andra poster som avser jordbraksföretag. I praktiken kommer

flertalet företag med en årsomsättning om mindre än 20 basbelopp vilket

svarar mot bortemot hälften av alla företag inte att behöva lämna fler

uppgifter än i dag. För övriga företag kan det bli fråga om såväl fler som färre

uppgifter som skall lämnas. För i stort sett alla blir uppgiftslämnandet smi-

82

digare. Det kan nämnas att RSV har uppgett att uppemot ett 30-tal av de     Prop. 1990/91:5 nuvarande deklarationsbilagorna kan avskaffas.

Den koppling mellan uppgifter som skall lämnas för skattekontrollända­mål och företagens affarsredovisning som förslaget innebär har föranlett viss remisskritik, framför allt från BFN som ifrågasatt lämpligheten i ett stärkt samband mellan skatte- och bokföringsregler. Liknande kritik fram­fördes vid remissbehandlingen av utredningens om reformerad företagsbe­skattning (URF) betänkande. 1 den proposition som ligger till grand för skattereformen (1989/90:110) framhöll jag att den nuvarande kopplingen mellan redovisning och beskattning bör behållas i det nya systemet för företagsbeskattning. Det påpekandet gjordes dock att det kunde finnas anledning att i belysning av det nya skattesystemet senare ta upp frågan.

Redan det nära samband som således även i fortsättningen kommer att finnas mellan skatte- och bokföringsreglerna talar starkt för att också uppgiftslämnandet från företagen knyts an till deras redovisning.

Inom den svenska affärsredovisningen har utvecklingen gått mot en alltmer enhetlig redovisningsstruktur. En standard, den s.k. BAS-konto­planen, har tagits fram inom näringslivet. Den kan betecknas som en generell, systematisk katalog med ett stort antal konton från vilken varje företag kan välja ut de konton som det behöver för just sin redovisning. BAS-kontoplanen underlättar därför utformningen av enskilda företags kontoplaner enligt en enhetlig grundsystematik. Planens indelning, t. ex. i kostnadsslag, återger tillämpad praxis och baserar sig på undersökningar av ett mycket stort antal företag. BAS-kontoplanen kan användas av i stort sett alla företag oberoende av storlek, verksamhet och ägarförhållanden även om den i första hand utvecklats för de små och medelstora företagens räkning. Enligt vad jag har erfarit tillämpas den av även en del mycket stora företag.

Det nya uppgiftslämnandet från företagen bör så nära som möjligt ansluta till företagens interna redovisning och därmed i praktiken bygga på BAS-kontoplanen, som rymmer de vanligast förekommande kontoslagen. Det har hävdats att en koppling av deklarationsredovisningen till BAS-kontoplanen kan komma att hämma utvecklingen av nya metoder att systematisera affärshändelserna, dvs. utvecklingen av god redovisnings­sed. För egen del anser jag inte att det kan väntas att så sker. Dessutom måste man väga in de betydande fördelar som står att vinna med den angivna kopplingen. Den framförda betänkligheten bör ändå föranleda uppmärksamhet från RSV och BFN.

Det nya uppgiftslämnandet, som i praktiken avser utdrag ur företagens räkenskaper, omfattar i princip alla företag. Detta hindrar givetvis inte att RSV tar fram olika deklarationsblanketter med hänsyn till företagens varierande storlek, branscher o. dyl. Jag återkommer till detta i avsnitt 3.4.

Såväl EKO-kommissionen som RSV har i sina förslag ansett att försäk­

ringsföretag borde undantas från skyldigheten att lämna räkenskapsut­

drag. Försäkringsföretags inkomster skall emellertid efter skattereformen

beskattas som övrig inkomst av näringsverksamhet. Enligt min mening

finns därför inte längre några skäl för att ha särskilda bestämmelser för

dessa. Ett undantag bör dock göras och det gäller utländska skadeförsäk-

83

ringsföretag som bedriver försäkringsverksamhet i Sverige. Dessa företag     Prop. 1990/91:5

beskattas på grandval av premieinkomsterna i Sverige (2 § 6 mom. elfte

stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt). Det bör vara tillräckligt

om de lämnar uppgifter om premieinkomsten i Sverige på samma sätt som

idag.

Till den tidigare nämnda framställningen den 9 mars 1990 har RSV fogat en förteckning över de poster en näringsidkare bör lämna uppgifter om. Förteckningen bör bifogas denna proposition som bilaga 6. Den har justerats jämfört med förslagen i RSV:s rapport med hänsyn till dels de förändringar som nyligen föreslagits i fråga om de materiella beskattnings- . reglerna, dels remissynpunkterna på rapporten. Enligt RSV bör samtliga poster räknas upp i lag.

För min del anser jag att det skulle föra väl långt med en så detaljrik uppräkning i lag. De olika posterna bör i stället kunna anges i föreskrifter på en lägre nivå. För detta talar att den närmare bestämningen av vad en deklaration skall innehålla i betydande grad bör vara beroende av den praxis som råder på bokföringsområdet enligt god redovisningssed, där det i en del fall finns skäl att beakta vilken bransch det är fråga om. Detta föratsätter en föQsamhet i bestämmandet av uppdelningen på olika poster, något som bör kunna accepteras utan att villkoret för det är att en lagänd­ring sker i varje enskilt fall. Hänsynstagandet till ett företags interna redovisning är till fördel också vid skattekontrollen, eftersom underlaget för deklarationsgranskningen då kommer att direkt kunna återfinnas vid en granskning hos företaget.

Enligt min mening bör man här i någon mån också väga in att det rör sig om uppgifter till ledning för egen taxering, där det i 3 kap. 5 § NTL finns en övergripande bestämmelse om att var och en är skyldig att efter föreläg­gande lämna alla de upplysningar som behövs för kontroll av att uppgifter­na i självdeklarationen är riktiga. 1 samband med att sådana kompletteran­de upplysningar begärs uppkommer merarbete för både den uppgiftsskyl­dige och skattemyndigheten. Självdeklarationen bör ha ett sådant innehåll att den täcker praktiskt taget hela behovet för skattemyndigheterna av att få ett tillfredsställande kontrollunderlag. Ytterligare upplysningar skall mera sällan behöva efterfrågas. Mot denna bakgrand ser jag i den här frågan en skillnad mot kontrolluppgifter och motsvarande uppgifter som skall lämnas till ledning för någon annans taxering där det enligt min mening bör ställas högre krav på lagform när det gäller enskildheter.

Även om de närmare omständigheterna, som jag ser det, inte behöver framgå av lag måste man i lag ange en snäv ram med en tämligen långtgå­ende precisering av vilka uppgifter som en självdeklaration skall innehålla. Till stor del bör man kunna bygga på nuvarande bestämmelser, främst 2 kap. 19 § LSK. Vad gäller uppgifter som hör till resultatredovisningen bör till skillnad från i dag bl. a. anges att varje slag av intäkter, kostnader och bokslutsdispositioner skall tas upp. I likhet härmed bör i fråga om balans­redovisningen anges att varje slag av tillgångar och skulder skall tas upp.

Den fullständiga förteckningen över de olika postema avseende närings­

verksamhet bör alltså göras i form av verkställighetsföreskrifter. Detta bör

enligt min mening ingå som ett led i utformningen av deklarationsblanket-

84

tema och anförtros RSV. Som jag framhållit bör därvid hänsyn tas till uppgiftslämnamas intressen och redovisningstekniska synpunkter av civil­rättslig art. Att så bör ske följer också av förordningen (1982:668) om statliga myndigheters inhämtande av uppgifter från näringsidkare och kommuner. 1 3 § i förordningen föreskrivs bl. a. att en myndighet, innan den beslutar om ett nytt formulär till blankett eller om icke obetydlig ändring i ett tidigare fastställt formulär, skall samråda med organisation eller annan som kan anses företräda de näringsidkare som skall lämna uppgiftema.

I och med att näringsidkarna kommer att ge in uppgifter som direkt kan hämtas ur räkenskapema finns inte längre något behov av att generellt kräva in bestyrkta kopior av resultat- och balansräkningama. Det finns inte heller behov av att begära in uppgifter om särskilt balanskonto eller vinst- och föriustkonto eller de övriga särskilda uppgifter för fåmansföre­tag som för närvarande anges i 2 kap. 22 § LSK.

I 2 kap. 16 § LSK ges för närvarande bestämmelser som anger att uppgiftema om avdrag för kostnader för representation och liknande ändamål skall vara mycket detaljrika. En sådan utförlig redovisning är enligt min mening mindre lämplig. Uppgiftsskyldigheten bör i stället följa den föreslagna principen om likformighet. De mera summariska uppgifter som behövs bör således lämnas enligt vad som framgår av den av RSV ingivna förteckningen. Bestämmelsema i 2 kap. 16 § bör därför upphävas.

Med det nya systemet för uppgiftslämnande bör man vidare kunna lätta på några av nuvarande skyldigheter att lämna kontrolluppgifter. Detta gäller i fråga om bestämmelserna i 3 kap. 37 och 38 §§ LSK, vilka bör upphävas resp. ändras. Jag kommenterar detta närmare i avsnitt 8.

Prop. 1990/91:5

3.2 Handelsbolag m. m.

Mitt förslag: För den som har inkomst från handelsbolag eller rederi för registreringspliktigt fartyg skall bolaget eller rederiet och inte delägaren lämna de närmare uppgiftema om näringsverksamhet. Uppgifterna skall lämnas enligt de regler som gäller för självdeklara­tion.

Förseningsavgift skall kunna påföras handelsbolag m. fl. som inte lämnar uppgifter i rätt tid.

För näringsverksamhet som makar tillsammans deltagit i skall endast en av makarna lämna en närmare redovisning.

EKO-kommissionens förslag: För handelsbolags- och makefallen före­slås som huvudregel att endast den som har ledande ställning i verksamhe­ten i sin självdeklaration utan anmaning skall lämna en fullständig redo­visning för hela verksamheten. Samma skattskyldig skall också lämna uppgift om delägares resp. makes andel i inkomst och förmögenhet.

I fråga om handelsbolag m. fl. bör den som är företagsledare enligt 35 § 1 a mom. kommunalskattelagen (1928:370), KL, anses ha ledande ställning.

85

Om det finns flera företagsledare skall den som är bosatt i kommun där    Prop. 1990/91: 5

bolaget bedriver rörelse från fast driftställe lämna fullständig redovisning.

Finns det flera sådana personer får de själva avgöra vem av dem som skall

lämna redovisningen. Om det inte finns någon företagsledare enligt 35 § 1

a mom. KL bör skyldigheten att lämna redovisningen läggas på den som

har störst andel eller vid lika andelsinnehav på den som är bosatt i

kommun där bolaget bedriver verksamhet från fast driftställe. I sista hand

bör delägarna själva få avgöra vem av dem som skall lämna uppgifterna.

1 fråga om makars verksamhet har i medhjälparfallet den make som står för verksamheten en ledande ställning. Om verksamheten bedrivs av ma­karna gemensamt bör skyldigheten att lämna redovisningen läggas på den som är registrerad till mervärdeskatt för verksamheten eller, om båda är registrerade, den som är bosatt i kommun där verksamheten bedrivs från fast driftställe. I sista hand får makarna själva avgöra vem av dem som skall lämna uppgifterna.

Remissinstanserna: Endast ett par remissinstanser har berört frågan om uppgiftsskyldighet i handelsbolags- och makefallen. Länsstyrelsen i Stock­holms län förordar att handelsbolag skall bli deklarationsskyldigt och samtidigt göras till skattesubjekt. Länsstyrelsen i Malmöhus län anser att kommissionen har överbetonat vinsterna vad avser de praktiska hante­ringsfrågorna i förhållande till andra frågor. Problem skulle uppkomma bl. a. vid utredningar och beslut om avvikelser från uppgifterna i självdek­larationerna och om skattetillägg.

RSV:s förslag: Överensstämmer i stort med EKO-kommissionens för­slag.

Remissinstanserna har inte uttalat sig särskilt i frågan.

Skälen för mitt förslag: När det gäller handelsbolag och rederi för regi­streringspliktigt fartyg samt näringsverksamhet som makar gemensamt deltagit i anser jag i likhet med kommissionen, RSV och remissinstanserna att det är tillräckligt att de närmare uppgifterna om en och samma närings­verksamhet lämnas från ett håll.

En bättre lösning än att företagsledaren eller en av delägarna i ett bolag skall lämna uppgifterna anser jag emellertid vara att bolaget är ansvarigt för att uppgifterna lämnas. En motsvarande ordning gäller redan enligt 2 kap. 25 § LSK. Härigenom undviker man den osäkerhet som kan uppstå om man väljer kommissionens förslag, nämligen i bedömningen av vem i bolaget som egentligen skall lämna uppgifterna.

Motsvarande lösning kan dock inte väljas i makefallet utan där ansluter jag mig till kommissionens förslag. För makar som gemensamt deltagit i näringsverksamhet behöver således endast en av makarna lämna räken­skapsutdrag. 1 fråga om vem av makarna som skall lämna uppgifterna bör det som kommissionen anfört härvidlag Qäna till ledning.

Från en remissinstans har framförts farhågor om att problem skulle

uppkomma vid frågor om bl. a. skattetillägg om räkenskapsuppgifterna

lämnas av bara en av delägarna i ett handelsbolag eller, om två makar

bedriver näringsverksamhet tillsammans, av endast den ene maken. Det

förhållandet att den fylligare redovisningen om näringsverksamheten läm­

nas av någon annan inverkar emellertid inte på varje delägares eller makes

86

skyldighet att lämna en riktig deklaration med en summarisk uppgift om inkomsten av näringsverksamhet. Har för låg inkomst tagits upp, kan skattetillägg komma att påföras.

Handelsbolag som inte lämnar in uppgifter om näringsverksamhet i rätt tid bör kunna påföras förseningsavgift med 500 kr på samma sätt som nu kan ske ifråga om självdeklaration. Detta föranleder en ändring i 5 kap. 5 § NTL.

Prop. 1990/91:5

3.3 Formen för uppgiftslämnandet

Mitt förslag: Uppgifter om näringsverksamhet skall lämnas på blan­kett enligt fastställt formulär eller på ADB-medium eller på annat lämpligt sätt som RSV närmare anger.

EKO-kommissionens förslag: Överensstämmer i stort med mitt. Kom­missionen föreslår även att inom ramen för det enhetliga uppgiftslämnan­det skall uppgifterna under vissa förutsättningar få lämnas på blanketter som t. ex. branschorganisationer själva framställer.

Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har yttrat sig i denna fråga. Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län är tveksam till om uppgifter skall få lämnas på blanketter som de skattskyldiga själva framställer. Ett godkännande av RSV bör vara en förutsättning för att få använda särskil­da blanketter. Föreningen Sveriges ta.xeringsrevisorer avslyrker att standar­diserade räkenskapsutdrag skall kunna göras branschanpassade. Förening­en anser att man bör undvika att reducera den enhetlighet som standardi­serade räkenskapsutdrag innebär genom olika detaljbestämmelser och un­dantag. Sveriges fastighetsägareförbund och Lantbrukarnas riksförbund är positiva till möjligheten för branschorganisationer att utforma branschan­passade blanketter.

RSV:s förslag: Överensstämmer med mitt förslag.

Remissinstanserna har inte uttalat sig särskilt i frågan.

Skälen för mitt förslag: Granskningsarbetet ställer krav på en hög grad av enhetlighet med hänsyn till den stora ärendemängden och den begrän­sade tid som står till buds. Att uppgifterna om näringsverksamhet bör lämnas på blankett enligt formulär som fastställs av RSV på samma sätt som gäller för alla andra uppgifter som skall lämnas i självdeklaration råder det därför enligt min mening ingen tvekan om.

Det finns emellertid flera skäl att medge att uppgifterna lämnas på annat än traditionellt sätt. En anpassning bör göras till den tekniska utveckling­en. Som tidigare nämnts bör granskningen i så stor utsträckning som möjligt kunna ske med ADB-stöd. Om uppgifter bara lämnades på papper skulle stora resurser få tas i anspråk för att klara registreringen av uppgif­terna. För att undvika detta och för att underiäUa för företagen, som numera i stor omfattning sköter sin bokföring ADB-mässigt, bör de som så önskar ges möjlighet att lämna sina räkenskapsutdrag på ADB-medium. Det bör framhållas att möjligheten att lämna uppgifterna på ADB-medium

87

innebär en stor fördel även för uppgiftslämnarna eftersom de därigenom Prop. 1990/91: 5 kan slippa en tyngande pappershantering. Dessutom medför ett lämnande på ADB-medium att säkerheten i uppgiftslämnandet ökar i och med att någon manuell bearbetning av uppgifterna inte behöver ske. Jag anser dock inte att det skall vara fråga om ett helt papperslöst deklarationsförfa­rande. Även om räkenskapsutdraget lämnas på ADB-medium skall huvudblanketten lämnas på fastställt formulär och undertecknas.

När det gäller EKO-kommissionens förslag att uppgifter under vissa förutsättningar skall få lämnas på blanketter som branschorganisationer själva framställer vill jag framhålla följande. Som jag nämnt tidigare innehåller det kompletta räkenskapsschemat en mängd olika poster. För många näringsidkare kommer det bara att bli aktuellt att lämna uppgifter rörande endast ett fåtal av dessa poster. Det kan t. ex. bero på att verksam­heten bedrivs i begränsad omfattning eller att den har en sådan inriktning att endast ett mindre antal uppgifter blir aktuella. Om detta gäller för en större grupp näringsidkare eller en hel bransch kan det kanske vara lämp­ligt att utforma ett räkenskapsschema där man skalat bort alla poster som inte blir aktuella för just denna grupp företag. En föratsättning för att få använda en branschanpassad blankett bör emellertid vara att blanketten fastställts av RSV. Om särskilda branschanpassade blanketter kommer att utformas utgår jag ifrån att det sker inom ramen för det fullständiga räkenskapsschemat.

3.4 Revisionsberättelser

Mitt förslag: Revisionsberättelser som innehåller uttalande, upplys­ning eller anmärkning enligt 10 kap. 10 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller enligt 4 kap. 10 § lagen (1980:1103) om årsredo­visning m.m. i vissa företag skall ges in till skattemyndigheten. Är det endast fråga om uttalande att årsredovisningen upprättats enligt aktiebolagslagen eller att styrelseledamöter och verkställande direk­tör bör beviljas ansvarsfrihet skall dock revisionsberättelsen inte ges in. Detsamma gäller uttalande enligt 10 kap. 10 § sjätte stycket aktiebolagslagen.

RSV:s förslag: Överensstämmer delvis med mitt. RSV föreslår dessut­om att ett s. k. revisorsintyg skall lämnas. Det innebär att företagets revisor skall intyga att det råder överensstämmelse mellan i verksamheten förda räkenskaper och det lämnade räkenskapsutdraget.

Remissinstanserna: Många remissinstanser har framfört kritik mot det s. k. revisorsintyget. Kritikerna har framför allt hävdat att ansvaret för att de lämnade uppgifterna är korrekta skall ligga på den skattskyldige och inte övervältras på någon utomstående.

Skälen för mitt förslag: Enligt 2 kap. 22 § tredje stycket LSK skall aktiebolag, ekonomisk förening och ömsesidigt försäkringsbolag avlämna bestyrkt avskrift eller tryckt exemplar av revisionsberättelse som avgivits

for beskattningsåret. Enligt lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag är revisorer i alla företag oavsett företagsform skyldiga att avge en revisionsberättelse. Lagen omfattar således både handelsbolag och mer omfattande bedriven enskild näringsverksamhet. En revisor har enligt 10 kap. 10 § aktiebolagslagen och 4 kap. 10 § lagen om årsredovisning m. m. i vissa företag skyldighet att kontrollera att företaget gör avdrag för preliminär och kvarstående skatt enligt uppbördslagen. Vidare skall revi­sorn kontrollera att företaget låtit registrera sig till mervärdeskatt samt att företaget betalar innehållna skatter, mervärdeskatt och socialavgifter i rätt tid.

Om brister föreligger i något av dessa avseenden skall anmärkning göras i revisionsberättelsen och denna skall genast sändas in till länsstyrelsen.

Det är uppenbart att revisionsberättelser med anmärkningar av ovan angivet slag är av intresse för skattemyndigheten. Men också i de fall där anmärkning, upplysning eller uttalande har gjorts av revisorn i revisions­berättelsen enligt 10 kap. 10 § aktiebolagslagen eller 4 kap. 10 § lagen om årsredovisning m. m. i vissa företag av något annat skäl är den av intresse för skattemyndigheten. Även i dessa fall fyller vad som sägs i revisionsbe­rättelsen den för skattemyndigheten viktiga funktionen att uppmärksam­het riktas mot företag med bristfällig redovisning. Generellt sett krävs det en djupare granskning för att avgöra om en revisorsanmärkning har någon skattemässig effekt.

Av det som ovan sagts framgår att det finns ett berättigat intresse för skattemyndigheten att få kännedom om att en revisor har avlämnat en "oren" revisionsberättelse. Däremot finns det inte något skäl att kräva att alla företag skall ge in sina revisionsberättelser.

När det gäller revisorsintyg har jag viss förståelse för den kritik som framförts mot förslaget i den delen. Ansvaret för att uppgiftema i självde­klarationen är korrekta bör inte övervältras på någon utomstående utan ligga hos den skattskyldige. Jag lägger därför inte fram något förslag om revisorsintyg.

Prop. 1990/91:5

3.5 Dispens

Mitt förslag: Om det föreligger särskilda skäl får skattemyndighet på ansökan av den deklarationsskyldige medge att de uppgifter som skall lämnas ur räkenskaperna och som avser intäkter, kostnader, bokslutsdispositioner, skatter och redovisat resultat får lämnas i sammansatta poster.

Ett beslut om dispens får omfatta en period av tre år.

Skattemyndighetens beslut får överklagas till RSV.

EKO-kommissionens förslag: Alla företag som avslutar sina räkenskaper med årsbokslut skall lämna uppgifter enligt ett standardiserat räkenskaps­utdrag. Undantag från uppgiftsskyldigheten görs endast för försäkringsrö­relse. Försäkringsrörelse beskattas nämligen på ett väsentligt annoriunda

89

sätt än andra företag. För dem som inte avslutar sina räkenskaper med Prop. 1990/91:5 årsbokslut föreslås ett uppgiftslämnande som i hög grad överensstämmer med det standardiserade räkenskapsutdraget. Detta uppgiftslämnande överensstämmer emellertid också i hög grad med uppgiftsskyldigheten enligt gällande rätt. Standardiserade räkenskapsutdrag kan i speciella fall för vissa företag medföra problem, åtminstone under en övergångsperiod. Skattechef skall därför kunna besluta om dispens från den föreslagna uppgiftsskyldigheten under föratsättning att beslut om planmässig revi­sion omfattar företaget.

Remissinstanserna: Remissinstanserna nämner olika typer av företag som bör undantas från det standardiserade räkenskapsschemat, bl. a. stör­re företag, banker, finansbolag och försäkringsbolag.

Lantbrukarnas riksförbund och Svenska byggnadsentreprenörföreningen förelår ett förenklat uppgiftslämnande för dem som inte klarar av att lämna ett fullständigt räkenskapsutdrag.

RSV:s förslag: Någon generell undantagskrets skall inte finnas. De före­tag som inte kan lämna räkenskapsutdrag skall i stället få göra en enklare sammanställning av uppgifter ur sin redovisning som inte behöver finnas i själva affarsredovisningen. Dispensen skall endast omfatta de delar av räkenskapsschemat där verkligt behov av dispens föreligger. Företag som har dispens skall lämna fullständiga uppgifter enligt balansräkningssche­mat.

Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har yttrat sig i denna del. Förslaget tillstyrks av länsskattemyndigheten i Jönköpings län. Riks-JÖrsäkringsverket framhåller betydelsen av att dispens inte skall kunna ges från uppgifter rörande kostnader för arbetskraft. Uppgifterna har betydel­se vid fastställande av underlag för egenavgifter och av pensionsgrandande inkomst för anlitad arbetskraft.

Skälen för mitt förslag: En likformig behandling av företagen från skatte­myndigheternas sida förutsätter ett likformigt uppgiftslämnande. Deklara­tionsgranskningen underiättas av en likformig rapportering. Många av de maskinella kontrollerna kan inte göras om vissa företag befrias från det föreslagna uppgiftslämnandet.

Ett enhetligt uppgiftslämnande även för de största företagen och deras dotterbolag medför en fördel ur planeringssynpunkt vid revision av kon­cerner. Räkenskapsutdragen kan många gånger innehålla uppgifter av betydelse för inrikningen av revisionen.

Jag delar därför RSV:s bedömning att en generell undantagskrets med undantag av utländskt skadeförsäkringsföretag som driver försäkringsrö­relse i Sverige inte bör förekomma. Om särskilda skäl föreligger bör dispens i stället kunna ges efter ansökan i varje enskilt fall.

Dispens bör kunna ges till företag som har sådan utformning av sin redovisning att man inte utan stora svårigheter och förhållandevis stora kostnader kan lämna begärda uppgifter i form av räkenskapsutdrag.

Utländska skadeförsäkringsföretag som bedriver försäkringsverksamhet

i Sverige beskattas på grandval av premieinkomsterna i Sverige. För dessa

företag anser jag att man kan göra ett generellt undantag utan att få de

negativa konsekvenser som annars kan befaras. Det bör enligt min mening

90

vara tillräckligt att företagen lämnar uppgifter om premieinkomsten i Sverige.

Prop. 1990/91:5

3.6 Skatteregistret

Mitt förslag: De uppgifter som skall lämnas om näringsverksamhet skall få registreras i skatteregistret.

En skattemyndighet skall endast ha åtkomst till sådana uppgifter om näringsverksamhet som avser företag som beskattas hos myn­digheten.

RSV;s förslag: Överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna: Kammarrätten i Sundsvall har inga erinringar mot förslaget under förutsättning att den lagtext till vilken hänvisning görs utformas så att registrets innehåll blir klart redovisat och avgränsat. Data­inspektionen har inte några erinringar mot att bestämmelsema ändras på det sätt RSV har föreslagit. FUD anser att skatteregisteriagen inte bör ändras förrän en utvärdering gjorts av räkenskapsutdragen och dess ver­kan på en ADB-baserad bokföring.

Skälen för mitt förslag: Med uppgifterna om näringsverksamhet som grund skapas föratsättningar för att bygga upp ett ändamålsenligt ADB-tekniskt stödsystem för företagstaxeringen. Avsikten är också att kon­trollverksamheten skall kunna styras mot väsentligheter mer än vad som nu är fallet. Detta skall kunna ske på två sätt. För det första skall deklara­tionerna genomgå maskinella rimlighetskontroller. Dessa skall utformas på sådant sätt att de deklarationer som klarar kontrollerna i princip inte skall behöva bli föremål för några ytterligare åtgärder. Kontrollerna skall vara lika för alla företag. Resurser som nu åtgår för manuell hantering kommer därigenom att frigöras. För det andra skall möjligheterna förbätt­ras till riktade insatser av olika slag. Om tillräckligt många uppgifter från företagen finns ADB-registrerade kan de deklarationer som behöver underkastas fördjupad kontroll väljas ut på maskinell väg. En väsentlig förutsättning för detta är att räkenskapsuppgifterna registreras och är åtkomliga via terminal. En utgångspunkt för det granskningssystem som skall byggas upp är alltså att alla uppgifter skall kunna ADB-registreras.

Jag delar RSV:s uppfattning om att det i det nya uppgiftslämnarsystemet med räkenskapsuppgifter kommer att finnas ett behov av att registrera fler uppgifter i skatteregistret än i dag för genomförande av de maskinella kontrollerna. Detta ställer, som RSV påpekat, krav på att åtkomsten görs begränsad. Skatteförvaltningens ADB-system har ett behörighetssystem som medger att man kan begränsa åtkomstmöjligheten till uppgiftema i registret till endast de Qänstemän som har behov av uppgiftema. Dessut­om föreligger enligt 9 kap. 1§ sekretesslagen (1980:100) s.k. absolut sekretess för uppgifterna.

1 7 § 18 skatteregisterlagen finns en bestämmelse som innebär att många uppgifter om näringsverksamhet vilka hämtas ur företagens inkomstdekla-

91

rationer vid den årliga taxeringen får föras in i skatteregistret. Denna bestämmelse bör ändras så att det framgår att de uppgifter som nu är i fråga får antecknas.

Vad beträffar den kritik som FUD framfört vill jag framhålla att FUD;s beskrivning, att syftet med det nya uppgiftslämnandet skall vara att göra det lättare för skattemyndigheterna att vid en revision och andra kontroll­åtgärder komma åt information, inte är riktig. Syftet är i stället att genom ADB-stöd på ett effektivt sätt sålla bort alla de deklarationer som det inte finns någon anledning att djupgranska. Uppgiftslämnandet och registre­ringen av uppgiftema har inte någon inverkan på vilka uppgifter som är åtkomliga vid en revision.

När det gäller den ökade möjligheten att använda ADB i skattekontrol­len innebär ju denna i och för sig inte någon ändring i skyldigheten att lämna uppgifter till ledning för egen taxering eller rätten för skattemyndig­heterna att kontrollera att uppgiftsskyldigheten har fullgjorts. Ändringen ligger i stället däri att kontrollen kan göras effektivare än hittills. Sådana kontroller som på grand av bristande personella resurser tidigare inte har kunnat ske i önskvärd utsträckning kan med ett vidareutvecklat ADB-stöd företas i större omfattning. En sådan utveckling ligger i linje med strävan­dena mot ökad rättvisa och likformighet vid taxeringen.

Vad beträffar åtkomsten till de räkenskapsuppgifter som skall registreras delar jag RSV:s uppfattning att den bör begränsas till uppgifter som gäller företag som beskattas i länet. Skulle det när systemet tillämpats en tid emellertid visa sig att ett starkt behov föreligger av åtkomstmöjlighet över länsgränserna får en förnyad prövning göras i detta avseende.

Det bör framhållas att datainspektionen i sitt remissyttrande över RSV:s skrivelse gör bedömningen att den föreslagna registreringen inte kan antas leda till otillbörligt intrång i registrerads personliga integritet, med hänsyn till att uppgifterna hänför sig till juridiska personer och till fysiska perso­ner endast i deras egenskap av näringsidkare, och mot bakgrand av regle­ringen om bl. a. möjligheterna till åtkomst, behörighet, utlämnande och sekretess.

Prop. 1990/91:5

3.7 Genomförande m. m.

Mitt förslag: Det nya uppgiftslämnandet skall gälla fr. o. m. 1992 års taxering. Företag som avslutar sina räkenskaper med årsbokslut får dock vid taxeringen 1992 i stället för att lämna uppgifter enligt 2 kap. 19 § första stycket LSK lämna de uppgifter som avses i 2 kap. 22 § samma lag i nu gällande lydelse.

RSV:s förslag: Uppgiftsskyldigheten måste vara fastlagd innan det första räkenskapsår för vilket uppgifterna skall lämnas har påbörjats.

Remissinstanserna: Många remissinstanser framhåller att det är viktigt att beslutet om ett nytt uppgiftslämnande fattas i god tid före ikraftträdan­det så att företagen får tid att förbereda sig och att skatteförvaltningen ges

92

tillfälle att informera om det nya uppgiftslämnarsystemet. Småföretagens    Prop. 1990/91: 5 Riksorganisation har framhållit att förslaget kan medföra ökade kostnader för företagen eftersom de kan komma att behöva anlita revisorer i större utsträckning än i dag.

Skälen för mitt förslag: Mot bakgrund av att ett riksdagsbeslut om det nya uppgiftslämnandet inte kan komma förrän under hösten 1990 finns anledning att ha ett genomförande med ett visst mått av frivillighet för taxeringsåret 1992. Den bör avse företag som avslutar sina räkenskaper med årsbokslut, dvs. enskilda näringsidkare vars åriiga bruttoomsättnings-summa normalt inte understiger 20 basbelopp, aktiebolag, handelsbolag och ekonomiska föreningar. Dessa bör det första året som det nya upp­giftslämnarsystemet skall tillämpas, taxeringsår 1992, i stället för att läm­na uppgifter som avses i 2 kap. 19 § första stycket LSK få lämna de uppgifter som avses i 2 kap. 22 § samma lag i den nu gällande lydelsen.

När det däremot gäller de som inte avslutar sina räkenskaper med årsbokslut, dvs. enskilda näringsidkare med en brattoomsättningssumma som normalt understiger 20 basbelopp, är min bedömning att dessa bör kunna lämna uppgifter enligt det nya systemet redan vid 1992 års taxering. För dessa näringsidkare innebär det nya uppgiftslämnandet en ganska liten förändring. Skulle det trots detta av någon anledning för någon i denna grupp innebära betydande svårigheter att lämna uppgifter enligt 2 kap.

19      § första stycket LSK finns ju möjligheten att ansöka om dispens enligt

bestämmelserna i 19 § sista stycket.

Genom det nu beskrivna sättet för ikraftträdande tillgodoses många företags, RSV:s och flera remissinstansers önskemål om att ett beslut om nytt uppgiftslämnande bör fattas innan det räkenskapsår börjat för vilket det nya uppgiftslämnandet skall tillämpas. För de enskilda näringsidkare som har brutna räkenskapsår med början 1 juli 1990 eller 1 september 1990 och som dessutom har en bruttoomsättning som normalt understiger

20      basbelopp kommer beslutet om det nya uppgiftslämnandet efter det att

räkenskapsåret börjat. För denna kategori kommer det emellertid, som

nyss nämnts, inte att bli frågan om någon stor förändring i uppgiftsläm­

nandet.

När det gäller kostnaderna för de skattskyldiga kan nämnas att även om det för vissa blir aktuellt att lämna fler uppgifter än i dag blir det för de flesta enklare att lämna uppgifterna. Uppgifterna kan normalt hämtas direkt från redovisningen och kan utan bearbetning föras över till räken­skapsschemat. RSV har tillsammans med FUD bedömt frågan om företa­gens kostnader. Därvid konstaterades att någon meningsfull beloppsmäs-sig beräkning inte gick att göra. Det ansågs emellertid att kostnaderna för företagens totala uppgiftslämnande inte borde öka genom införandet av standardiserade räkenskapsscheman och övriga ändringar i uppgiftsskyl­digheten. Möjligheterna att få lämna uppgifter maskinellt bedömdes med­föra att totalkostnaderna på längre sikt kan komma att minska.

Vad beträffar kostnaderna för det allmänna kan följande sägas. RSV har

beräknat de totala kostnaderna för utvecklingsarbete till 20 miljoner kr.

och däratöver resurser motsvarande ca 70 årsarbetskrafter avseende

främst registreringspersonal. Behovet av registreringspersonal bedömdes

93

dock kunna minska om möjligheten att lämna räkenskapsuppgifterna på ADB-medium utnytQas. RSV har vidare uppgett att när systemet med den förenklade självdeklarationen trimmats in frigörs registreringskapacitet varvid behovet av resurstillskott kan bli väsentligt mindre än 70 årsar­betskrafter.

Den förenklade självdeklarationen har nu funnits så länge att systemet bör ha trimmats in ordentligt. Med hänsyn härtill bör resursbehovet, som RSV påpekat, kunna bli väsentligt lägre. Enligt min bedömning bör beho­vet av registreringspersonal samt behovet av resurser för utveckling av uppgiftslämnandet kunna rymmas inom skatteförvaltningens ordinarie medelsramar.

Prop. 1990/91:5

4 Övriga frågor om uppgiftslämnande för taxering 

4.1 Uppgifter om skattepliktig intäkt av tjänst

Mitt förslag: Den som utgett lön, arvode, andra ersättningar eller förmåner som utgör skattepliktig intäkt av tjänst skall lämna kon­trolluppgift.

Har ersättningen eller förmånen utgetts av fysisk person eller dödsbo och utgör den inte omkostnad i näringsverksamhet, behöver kontrolluppgift för ersättning eller förmån som under året tillsam­mans understiger 1 000 kr. lämnas först efter föreläggande av skatte­myndighet.

Skälen för mitt förslag: 1 princip är den som utgett lön, arvode eller andra ersättningar eller förmåner skyldig att lämna kontrolluppgift för den som hos den uppgiftsskyldige innehaft anställning eller utfört tillfälligt arbete eller fått pension, periodiskt utgående ersättning eller annan för­mån. Kontrolluppgiftsskyldigheten för fysiska personer som är arbetsgiva­re är emellertid begränsad till de fall då skyldighet att göra avdrag för preliminär skatt enligt UBL föreligger eller fall där ersättningen eller förmånen utgått i verksamhet som han bedrivit. Någon kontrolluppgifts­skyldighet gäller i regel inte i fråga om ersättning eller förmån som utgör intäkt av näringsverksamhet för mottagaren om inte ett s.k. likställighet­savtal har träffats. Därutöver finns det en del ytteriigare undantag från skyldigheten att i kontrolluppgift ta upp vissa ersättningar som jag återkom­mer till i det följande (avsnitt 4.2).

De nuvarande reglerna innebär bl. a. att en fysisk person som betalat ut lön men inte är skyldig att göra preliminärskatteavdrag enligt reglerna i UBL, inte heller är skyldig att lämna kontrolluppgift på den utbetalda ersättningen. Detta gäller trots att skyldighet att betala socialavgifter före­ligger så snart ersättningen överstiger 1 000 kr.

Vidare torde inte skyldighet att lämna kontrolluppgift föreligga i de fall där en förmån har utgetts av någon som inte står i ett arbetsgi varförhållan-de till den som tar emot förmånen. Så kan vara fallet när en skattskyldig är

94

anställd av ett företag inom en koncern men uppbär förmån av ett annat Prop. 1990/91: 5 företag inom koncernen. Det är också med lagtextens nuvarande ut­formning tveksamt om t. ex. en personalstiftelse som utgett förmåner är skyldig att lämna kontrolluppgift. Ett annat exempel där den som uppbär förmånen inte kan sägas ha utfört något arbete är då en idrottsman fått ersättning av ett företag för att t. ex. ha företagets dekaler på sin bil. Även vad gäller tävlingsvinster, som ju efter skattereformen utgör skattepliktig inkomst om de utgår kontant eller värdet överstiger 0,01 basbelopp och det inte är fråga om minnesföremål, framgår det inte helt klart av lagtexten att kontrolluppgiftsskyldighet föreligger.

Ett av huvudsyftena med skattereformen är att skapa en neutral beskatt­ning av arbetsinkomster så att alla typer av ersättningar beskattas likfor­migt. Mot den bakgrunden anser jag det angeläget att kontrolluppgiftsskyl­digheten träffar samtliga ersättningar och förmåner som utgör skattepliktig intäkt av Qänst. De nuvarande bestämmelserna är utformade på sådant sätt att det är tveksamt om skyldighet att lämna kontrolluppgift föreligger i flera fall där en uppgiftsskyldighet ter sig rimlig och befogad. En mer generell regel om uppgiftsskyldighet, kompletterad med undantag för de situationer då någon skyldighet att utan föreläggande lämna uppgift inte är motiverad, underiättar för uppgiftslämnarna att bedöma om uppgiftsskyl­dighet föreligger. Jag anser därför att bestämmelsen bör få en mer generell utformning så att skyldighet att lämna kontrolluppgift i princip alltid föreligger när det är fråga om skattepliktig intäkt av Qänst.

För att inte en utökad kontrolluppgiftsskyldighet skall bli alltför betung­ande för fysiska personer som inte bedriver näringsverksamhet anser jag att skyldigheten att utfärda kontrolluppgifter i dessa fall bör begränsas till belopp som uppgår till 1 000 kr. eller mer. Därigenom får man också en överensstämmelse med den beloppsgräns som gäller för skyldigheten att betala socialavgifter. Har preliminär skatt innehållits bör dock kontrollupp­gift alltid lämnas.

Mina förslag föranleder ändringar i 3 kap. 4 och 5 §§ LSK.

95

4.2 Uppgifterom kostnadsersättningar

Prop. 1990/91:5

Mitt förslag: Traktamentsersättning och ersättning för resa med egen bil i Qänsten som understiger eller motsvarar schablonbelopp behöver inte redovisas i den skattskyldiges självdeklaration. Arbets­givaren skall i kontrolluppgift ange att sådan ersättning betalats ut men inte beloppets storlek. Om det utbetalda beloppet överstiger schablon skall den överskjutande delen redovisas särskilt för sig.

Kostnadsersättning för logi vid Qänsteresa motsvarande den fak­tiska utgiften behöver inte redovisas i självdeklarationen. Det skall i kontrolluppgift anges om sådan kostnadsersättning betalats ut. Det­samma gäller för kostnadsersättningar för resa i Qänsten med all­mänt kommunikationsmedel, hyrbil eller taxi och representations­ersättning.

Efter föreläggande av skattemyndigheten skall den kontrollupp­giftsskyldige lämna uppgift även om de utbetalda beloppens storiek.

RINK:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt.

Remissinstanserna: Förslaget har fått ett positivt mottagande av flertalet remissinstanser.

Skälen för mitt förslag: Skattereformen innebär förenklingar av trakta-mentsreglema. Avdraget vid endagsförrättningar har slopats. För Qänste-resor med övemattning gäller att avdraget för merkostnader för måltider och småutgifter skall motsvara traktamentet om detta hålls inom vissa be­loppsramar. Avdragsschablonen är, under föratsättning att inte Qänsteresan varar längre än tre månader, 150 kr. per dag för skattskyldiga som uppburit traktamente. Avdrag för logikostnad medges med den faktiska utgiften. Kan den skattskyldige inte styrka någon logikostnad men har han uppburit trak­tamente medges avdrag med 75 kr. Vad gäller avdrag för ökade levnadskost­nader vid Qänsteresa utom riket föreslås nuvarande principer för avdrags­beräkningen behållas i stort oförändrade.

Kostnadsersättningar till anställda i offentlig Qänst blir genom förslagen skattepliktiga. Avdrag får göras för däremot svarande kostnader på samma sätt som gäller för privatanställda. Ersättningar skall således i princip tas upp som intäkt och avdrag medges för de uppkomna kostnadema.

Beräkningen av preliminär skatt på traktamentsersättning har kopplats samman med de föreslagna avdragsschablonerna på motsvarande sätt som tidigare föreskrivits beträffande ersättning för resa med egen bil i Qänsten. Traktamentsersättning som uppgår till högst schablonbeloppet och ersätt­ning för logikostnad motsvarande den faktiska utgiften ingår inte i under­laget för beräkning av preliminär skatt.

LSK innehåller för närvarande utföriiga regler om hur resekostnads- och traktamentsersättningar skall redovisas i kontrolluppgiften. De offentlig-anställda har tidigare inte alls berörts av dessa regler. Inte heller de arbetsgivare som av skattemyndigheten fått dispens vad gäller kontroll­uppgiftsskyldighet för Qänsteresor inom Sverige har behövt redovisa be­loppen i kontrolluppgiften, utan det har räckt med att genom en kryssmar-

96

kering anmärka att traktamente utgått. De anställdas självdeklarationer    Prop. 1990/91:5 innehåller i sådana fall inte några uppgifter om traktamenten och mot dem svarande avdrag (tyst kvittning).

De förenklade traktamentsreglema innebär att det finns föratsättningar för att också förenkla redovisningen av traktamentsersättningarna för samtliga uppgiftsskyldiga. Reglerna är så lättillämpade att varje arbetsgi­vare bör kunna hantera dem på ett riktigt sätt. Det är tillräckligt att arbetsgivaren på kontrolluppgiften anger att traktamente har betalats ut. Uppbuma ersättningar motsvarande schablonbelopp och mot dem svaran­de avdrag behöver inte heller redovisas i självdeklarationen utan tyst kvittning kan ske.

Överstiger utbetald ersättning schablonavdraget gäller för överskjutande belopp både att arbetsgivaravgifter skall tas ut och att preliminär skatt skall innehållas. Det finns därför skäl att, utöver vad jag framförde i lagrådsre­missen, föreskriva att överskjutande belopp skall tas upp i en särskild post i kontrolluppgiften. En sådan ordning torde öka den skattskyldiges möjlig­heter att själv kontrollera riktigheten av de uppgifter som lämnas till skat­temyndigheten. Däremot kan uppgifter om antal dagar m. m. avvaras.

Vill den skattskyldige yrka högre avdrag än med schablonbelopp måste han visa att den sammanlagda kostnadsökningen vid Qänsteresor i anställ­ningen under beskattningsåret varit större än summan av schablonav­dragen. I sådana fall måste naturligtvis de uppburna ersättningama redo­visas.

RlNK:s överväganden om förenklade förfaranderegler tog sikte på Qäns­teresor inom Sverige. Någon avgörande skillnad för Qänsteresor utom Sverige finns emellertid inte enligt min mening. Avdrag medges vid såda­na Qänsteresor för faktisk logikostnad och ett s. k. normalbelopp som, vad gäller resor i enskild Qänst, fastställs av RSV för varje land. För stat­ligt anställda regleras utlandstraktamentena i utlandsresereglementet (1953:666). De normalbelopp RSV fastställer överensstämmer med storie­ken på utlandstraktamentena för olika länder enligt utlandsresereglemen­tet. Preliminär A-skatt beräknas endast till den del ersättningen överstiger belopp som kan anses motsvara största normala ökning i levnadskostna­den under ett dygn i förrättningslandet. Jag anser därför att redovisningen av traktamentet kan ske på samma sätt vid utlandsresor som vid resor inom Sverige.

Den föreslagna ordningen medför att redovisningen av traktamentser­sättningar och ersättningar för logikostnader får kontrolleras genom revi­sioner hos arbetsgivaren i stället för vid kontroll av arbetstagarens deklara­tion. Detta innebär dock inte någon reell minskning av kontrollmöjlighe­terna. Skattemyndighetens möjligheter att i löntagarnas deklarationer verkligen kontrollera beskattningen av traktamenten är begränsade. Kon­trollen inskränker sig normalt till en avstämning av deklarationen mot arbetsgivarens kontrolluppgift. Det är alltså i praktiken så redan i dag att det är arbetsgivarens bedömning av Qänsteresorna och traktamentsersätt­ningarna som blir avgörande. En effektiv kontroll av traktamentsbeskatt-ningen måste med nödvändighet rikta sig mot arbetsgivarna och de uppgif-

97

7   Riksdagen 1990/91. 1 .saml. Nr 5

ter de lämnar. Därigenom kan man också komma tillrätta med mer syste­matiska fel i uppgiftslämnandet som berör många skattskyldiga.

Ersättning för resa med egen bil i Qänsten bör behandlas på motsvaran­de sätt som traktamentsersättning i deklaration och kontrolluppgift.

Kostnadsersättning som den skattskyldige fått av sin arbetsgivare mot­svarande gjorda utlägg för resa i Qänsten med allmänt kommunikations­medel eller taxi eller representationsersättning som inte överstiger 500 kr. behöver enligt nuvarande regler (3 kap. 5 § första stycket 9 LSK) inte redovisas i kontrolluppgift förrän efter föreläggande.

Med resa med allmänt kommunikationsmedel bör enligt min mening jämställas färd med hyrbil. Vad gäller representationsersättning motsva­rande gjorda utlägg anser jag att den nuvarande gränsen på 500 kr. kan slopas. Även redovisningen av ersättningar av detta slag bör kunna begrän­sas i kontrolluppgiften. Någon redovisning i deklarationen behövs inte heller utan ersättningar och kostnader kan kvittas.

Vad gäller övriga kostnadsersättningar föreslår jag inte någon ändring. De skall således även fortsättningsvis redovisas i såväl kontrolluppgift som deklaration.

Prop. 1990/91:5

4.3 Uppgifter om ränta till utlandet

Mitt förslag: Kontrolluppgift om räntor m. m. skall lämnas även för personer bosatta i utlandet.

Skälen för mitt förslag: Enligt nuvarande regler anses skyldigheten att lämna kontrolluppgifter om räntor enligt reglerna i 3 kap. 22 26 §§ LSK vara begränsad till personer bosatta i Sverige.

Bedömningen av om en skattskyldig skall i skatterättsligt hänseende anses vara bosatt i Sverige kan vara svår. En person som till ränteutbetala-ren uppger att han har en utländsk adress och är bosatt i utlandet kan i själva verket vara bosatt i Sverige. Avgörandet i frågan om bosättning bör därför överiämnas till skattemyndigheten, vilket blir fallet om kontroll­uppgift skall lämnas oavsett var personen är bosatt. Härigenom fås också underiag för att från svensk sida förbättra informationsutbytet med andra stater inom skattekontrollområdet. Jag föreslår därför att kontrolluppgift enligt reglerna i 3 kap. 22 26 §§ LSK även skall lämnas för personer bosatta i utlandet. Mitt förslag medför eU tillägg i 3 kap. 63 § LSK.

98

4.4 Uppgifter om koncemförhållanden

Prop. 1990/91:5

Mitt förslag: Ett dotterföretag skall i sin allmänna självdeklaration lämna vissa uppgifter rörande moderföretaget. Det gäller uppgifter om namn och organisationsnummer för moderföretag jämte aktie-eller andelsinnehav med angivande av röstvärde samt, i förekom­mande fall, uppgifter om namn och organisationsnummer för dettas moderföretag.

De av dotterföretaget lämnade uppgifterna samt uppgifter om antal årsanställda i koncernen, totalt resp. i Sverige, koncernomsätt­ning och koncernbalansomslutning för koncernmoderföretag får fö­ras in i centrala skatteregistret.

Skattemyndigheterna får ha terminalåtkomst till uppgiftema.

RSV:s förslag: Överenstämmer såvitt nu är ifråga i huvudsak med mitt.

Remissinstanserna: Förslaget godtas av flertalet remissinstanser. Det av­styrks dock av företagens uppgiftslämnardelegation.

Skälen för mitt förslag: För att i första hand genom revisioner förbättra kontrollnivån m. m. avseende främst de största företagen har riksdagen för de senaste åren anslagit särskilda medel. Som jag tidigare nämnt pågår sedan en tid också en förskjutning av skatteförvahningens kontrollverksamhet mot företagssektorn. Den ändrade inriktningen innebär framför allt att en större del av kontrollresurserna ägnas åt de största koncernerna efter fasta planer. De största koncernema som kommer att omfattas av samordnade planmässiga revisioner under RSV:s ledning uppgår till cirka 200 koncern­moderföretag med cirka 7400 dotterföretag.

Planeringen och genomförandet av koncernrevisioner underlättas i hög grad om skatteförvaltningen har tillgång till aktuella uppgifter om vilka företag som ingår i en koncern och relationen dem emellan. Här kan kvali­teten på uppgifterna förbättras genom att berörda företag årligen lämnar relevanta uppgifter. Genom att i det centrala skatteregistret föra in grand­läggande uppgifter om koncernföretag kan skatteförvaltningen på ett smi­digt sätt vidare få ett tillförlitligt och aktuellt underlag för att bedöma vilka koncerner och däri ingående företag som skall granskas, vilka skattemyn­digheter som skall utföra granskningen och vilka resurser som krävs för detta.

Jag ansluter mig till RSV:s förslag om att dotterföretag bör bli skyldigt att i sin allmänna självdeklaration lämna uppgift om namn och organisa­tionsnummer för moderföretag jämte aktie- eller andelsinnehav med angi­vande av röstvärde samt, i förekommande fall, uppgifter om namn och organisationsnummer för dettas moderföretag, samt att uppgifterna förs in i centrala skatteregistret. Jag ansluter mig även till RSV:s förslag om att för koncemmoderföretag uppgifter om antal årsanställda i koncernen totalt resp. i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning förs in i centrala skatteregistret. De sistnämnda uppgifterna är av stor betydelse för samordade planmässiga revisioner. Registreringen kommer endast att avse

99

juridiska personer. Uppgifterna är inte av integritetskänslig natur; samtidigt fyller det ett praktiskt behov att ha uppgifterna lätt tillgängliga. RSV och skattemyndigheten i länet bör ha terminalåtkomst till uppgifterna.

Det kan nämnas att RSV även föreslagit en utökad uppgiftsskyldighet för bl.a. företag med s.k. intressegemenskap. RSV:s förslag i denna del över­vägs inte i detta sammanhang.

Mitt förslag kräver ändringar i LSK. Där bör bestämmelser om uppgifts­skyldighet för dotterföretag tas in i 2 kap. 16 §. Vidare kräver förslaget ändringar i 7 och 10 §§ skatteregisteriagen.

Den föreslagna bestämmelsen om uppgiftsskyldigheten för dotterföretag bör tillämpas första gången vid 1992 års taxering.

Prop. 1990/91:5

5 Preliminär skatt på avkastning av kapital m. m.

5.1. Skyldighet att betala preliminär skatt på räntor och utdelningar

Mitt förslag: Fysisk person som är bosatt i Sverige och svenskt dödsbo skall betala preliminär skatt med 30% på ränta och utdel­ning beträffande vilken kontrolluppgift skall lämnas.

På ränta på allemansparande och bonusränta på ungdomsbospa-rande samt utdelning från allemansfond skall preliminär skatt betalas med 20%.

RINK:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt.

Remissinstanserna: Många remissinstanser kritiserar förslaget under åberopande av att det skulle uppkomma olika svårlösta praktiska problem. Bankföreningen m.fl. påpekar att eftersom kontrolluppgiftsskyldighet re­dan föreligger kan det ifrågasättas om den föreslagna ordningen över huvud taget medför någon nytta för samhället. TJi'! föreslår att möjlighe­terna att i stället ta ut en 30-procentig definitiv källskatt utreds.

Skälen för mitt förslag: Genom skattereformen ändras kapitalbeskatt­ningen på ett genomgripande sätt. En proportionell 30-procentig statlig skatt skall tas ut på inkomst inom det utvidgade inkomstslaget kapital. Det nuvarande s. k. sparavdraget på 1 600 kr. avskaffas och grundavdrag skall inte längre medges i fråga om kapitalinkomster. Skatt kommer därmed att utgå på all avkastning av kapital.

Konstruktionen av den nya kapitalbeskattningen gör att man med tämli­gen enkla medel kan utveckla vårt uppbördssystem så att den preliminära skatten bättre än i dag överensstämmer med den slutliga skatten. Om preliminär skatt tas ut med 30% på ränte- och utdelningsinkomster, kom­mer sålunda överensstämmelse mellan preliminär och slutlig skatt att uppnås såvitt gäller sådana inkomster.

Den nya kapitalbeskattningen innebär också att många, främst barn, som för närvarande inte behöver betala någon skatt på avkastning kommer att få göra det. Detta beror på att något sparavdrag eller grundavdrag inte

100

kommer att medges. Med oförändrade förfaranderegler skulle de också bli     Prop. 1990/91:5

skyldiga att deklarera varje år liksom att själva verkställa inbetalning av

skatten.

RlNK:s förslag om preliminär skatt på räntor och utdelningar ligger i linje med syftet med källskattesystemet och medför att den som endast har sådana kapitalinkomster kan slippa både att deklarera och att själv betala in skatten på avkastningen. Jag ansluter mig därför till huvuddragen i förslaget.

RSV har förespråkat en definitiv källskatt på räntor och utdelningar, en punktskatt. Att som då förutsätts hålla den beskattningen helt i sär från kapitalbeskattningen i övrigt går inte. Inkomsträntor och utdelningar skall beskattas bara i den mån de överstiger ränteutgifter, reaföriuster och tomträttsavgäld. Den av RSV förslagna ordningen nödvändiggör därför exempelvis bestämmelser om restitution och ett särskilt rapporteringssy­stem för avdrag för utgiftsräntor med hänsyn till att avdraget under vissa förutsättningar skall begränsas till 70% (3 § 2 mom. SIL). Även om sådana praktiska problem kunde bemästras ifrågasätter jag det lämpliga i att bryta ut beskattningen av kapitalinkomsterna till ett särskilt system. In­komsttaxeringen skulle då inte ge någon rättvisande bild av de skattskyldi­gas ekonomiska förhållanden, något som behövs i olika sammanhang, t. ex. när bidrag av olika slag söks. Med hänsyn härtill är jag i dag inte beredd att godta förslaget om en definitiv källskatt på räntor och utdel­ningar.

Jag delar RlNK:s uppfattning att preliminär skatt endast bör tas ut på avkastning beträffande vilken kontrolluppgifter lämnas. Kontrolluppgifter skall lämnas av VPC, riksgäldskontoret, fondkommissionärer, banker och andra som yrkesmässigt bedrivit inlåning eller på annat sätt yrkesmässigt ombesörjt att pengar blivit räntebärande. Räntebetalningar från en privat­person berörs således inte av förslaget.

Kontrolluppgifter skall lämnas för den som mottagit eller gottskrivits ränta. Undantag har dock föreskrivits i fråga om banker, hypoteksinstitut, försäkringsföretag, aktiebolag, eller föreningar eller stiftelser som har till­delats organisationsnummer. Att dessa undantag gjorts beror på att kon­trolluppgiftsskyldigheten annars skulle bli alltför omfattande och att före­tag i regel inte skulle kunna taxeras för sina kapitalinkomster endast på grundval av kontrollupgifter. Uppgiftsskyldigheten avser således främst fysiska personer.

Även när det gäller skyldigheten att göra avdrag för preliminär skatt är det enligt min mening lämpligt att begränsa sig till i första hand fysiska personer. Juridiska personer utom dödsbon betalar B-skatt och debitering­en av denna innefattar också skatten på kapitalinkomster. Detsamma gäller i och för sig också fysiska personer med B-skatt, exempelvis enskilda näringsidkare. Det skulle emellertid uppkomma administrativa svårighe­ter för bankerna m.fl. med regler där skillnad görs inom gruppen fysiska personer beroende på skatteform. Det förhållandet att fysiska personer som betalar B-skatt vid sidan härav också skall betala preliminär skatt på kapitalavkastning bör i stället beaktas vid debiteringen av B-skatt. Vid

101

kommande B-skattedebiteringar bör alltså hänsyn tas till att preliminär skatt om 30% tas ut på merparten ränte- och utdelningsinkomster.

Jag föreslår således att preliminär skatt skall tas ut med 30% på ränta och utdelning som utbetalas till eller gottskrivs en fysisk person eller dödsbo av den som är skyldig att lämna kontrolluppgift om räntan eller utdelningen. 1 fråga om ränta på allemanssparande och bonusränta på ungdomsbosparande samt utdelning på andel i allemansfond bör dock pre­liminärskatteuttaget vara lägre. Efter skattereformen kommer två tredjede­lar av sådana räntor och utdelningar att beskattas (2 och 3 §§ lagen (1988:847) om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbospa­rande). 30% av två tredjedelar motsvarar en skatt på 20%. Uttaget av pre­liminär skatt bör vara detsamma.

Prop. 1990/91:5

5.2 Avkastning på utländska värdepapper

Mitt förslag: Preliminärskatteuttaget på räntor och utdelningar på utländska värdepapper skall vara sådant att det tillsammans med vad som dragits av för skatt i utlandet uppgår till 30%.

RINK:s förslag: Överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna: Svenska bankföreningen m.fl har ställt sig avvisan­de till förslaget. Det framhålls att gällande dubbelbeskattningsavtal i för­ening med den föreslagna regeln i många fall skulle innebära att för mycket preliminär skatt drogs samt att svårigheter skulle uppstå att avgöra vilken valutakurs som skall användas vid de olika skatteavdragen.

Skälen för mitt förslag: Avkastningen på utländska värdepapper kan vara föremål för beskattning också i utlandet. Vid beskattningen i Sverige erhålls emellertid normalt avräkning för den utländska skatt som belöper på avkastningen. Ett uttag av preliminär skatt efter 30% skulle därför i regel innebära ett överuttag av skatt. Om så mycket betalas, att beloppet tillsam­mans med den avdragna utländska skatten på avkastningen uppgår till 30% kommer normalt den slutliga skatten på avkastningen att överensstämma med den slutliga. Uttaget av preliminär skatt bör därför begränsas på det sättet.

Skatt bör inte innehållas om Sverige enligt dubbelbeskattningsavtal med det land varifrån avkastningen kommer helt har avstått ifrån beskattnings­rätten (exempt-metoden). Vid tillämpningen av dubbelbeskattningsavta­len används emellertid i allmänhet den s. k. "credit of tax"-metoden i fråga om utdelningar och räntor. Metoden kan ibland leda till att preliminär skatt enligt vad jag här förordat dras med för lågt belopp i Sverige. Detta blir fallet om den skattskyldige inte har ansökt om nedsättning av den utländska skatten i utlandet och utländsk skatt därför har innehållits med ett högre belopp än vad som är medgivet i dubbelbeskattningsavtal med det landet. Ett annat skäl till att preliminärskatteuttaget i Sverige kan bli för lågt är att avräkning inte alltid medges för hela den utländska skatten. Det är nämligen bara mot skatt som hänför sig till de inkomster på vilka

102

den utländska skatten utgått som avräkning får ske. Om den skattskyldige har lånat pengar för att investera i utländska aktier har han också utgifts­räntor som skall dras från utdelningen innan den skatt som hänför sig till utdelningen räknas fram.

Men normalt bör ett preliminärskatteuttag som beräknas med hänsyn till innehållen utländsk skatt leda till att preliminär skatt tas ut med rätt belopp.

Med anledning av invändningen från bankhåll om osäkerheten kring frågan om tillämplig valutakurs vill jag framhålla att självfallet skall den kurs användas som gällde då utbetalningen eller gottskrivningen skedde.

Prop. 1990/91:5

5.3 Skyldighet att uppge personnummer

Mitt förslag: En skyldighet införs att ange personnummer när konto öppnas i bank eller pengar annars placeras för förräntning hos någon som är kontrolluppgiftsskyldig beträffande räntan eller skuldförbin­delse för den allmänna marknaden anskaffas.

RINK:s förslag: RINK har föreslagit en ovillkoriig skyldighet för den kontrolluppgiftsskyldige att upplysa om personnummer.

Remissinstanserna: Förslaget har kritiserats av vissa remissinstanser. På bankhåll anses att det inte kan införas en ovillkoriig skyldighet att ange personnummer eller organisationsnummer i kontrolluppgift beträffande innehavare av konto med mindre en särskild lagstiftning införs om att svenska medborgare skall vara skyldiga att till den som skall lämna kon­trolluppgift ange personnummer och att styrka uppgiften.

RSV påpekar att det kan bli svårt att identifiera de personer som skall gottskrivas den preliminära skatten. 1 dag kan många kontrolluppgifter inte tas in i skatteregistret bl. a. på grund av felaktiga eller utelämnade personnummer.

Skälen för mitt förslag: Ett sådant system som jag nu har föreslagit förutsätter åtminstone om skattemyndigheterna skall kunna få en hel­täckande bild av inkomst- och skatteförhållandena och återge den t. ex. på slutskattesedeln att den innehållna skatten kan gottskrivas rätt person. Detta förutsätter i sin tur att personnummer anges i kontrolluppgiften på samma sätt som sker beträffande preliminär skatt som dragits av från lön och annan arbetsersättning.

Redan i dag föreskrivs (3 kap. 57 § LSK) att kontrolluppgifter skall innehålla uppgift om personnummer för den som uppgiften avser. 1 de fall personnummer inte kan anges, får i stället mottagarens födelsetid anges.

RSV har i sitt remissvar uppgett att ca 0,5 milj. (av totalt ca 13,7 milj.) kontrolluppgifter om avkastning för taxeringsåret 1989 saknade person­nummer eller inte hade rätt personnummer angivet. Det rör sig nästan uteslutande om kontrolluppgifter på räntor.

Om personnummer saknas på en kontrolluppgift om ränta finns det risk för att kontrolluppgiften inte kan paras ihop med mottagaren. Så är ofta

103

fallet för närvarande. Kontrolluppgiften fyller då inte sin funktion att för Prop. 1990/91: 5 den som lämnar en förenklad självdeklaration utgöra underlag för taxe­ringen och för andra skattskyldiga för kontroll av att avkastningen tas upp i deklarationen. I ett system med preliminär skatt på avkastning skulle detta emellertid göra mindre än i dag. Om exempelvis den skattskyldige underiåter att deklarera avkastningen slipper han ändå inte beskattning eftersom preliminär skatt redan har dragits och inte kan tillgodoräknas när kontrolluppgiften inte går att hänföra till mottagaren.

I två situationer skulle den enskilde emellertid kunna göra rättsförluster. Den ena föreligger när han har underskott av kapital som ger rätt till skattereduktion enligt 2 §4 mom. UBL jämfört med 3 § 14 mom. SIL i den lydelse dessa parafgrafer har fått genom skattereformen och skatten på hans andra inkomster tillsammans med fastighetsskatt inte förslår till skattere­duktionen. Den andra situationen är att den enskilde har utgiftsräntor över­stigande 100000 kr. (i vissa fall 10000 kr.) och därför intresse av att från dessa kunna räkna av inkomsträntor för att inte drabbas av en inte avsedd begränsning i avdragsmöjligheterna.

I dessa båda fall skulle den enskilde alltså kunna förlora på att inte ta upp sin inkomstränta i deklarationen och därigenom kunna tillgodoräknas den preliminära skatten. Han har således fömtom skyldighet enligt LSK att ta upp räntan i sådana fall ett eget intresse av att redovisa räntan och den avdragna preliminära skatten. En kontrolluppgift som saknar person­nummer men har rätt adress kan mycket väl nå den enskilde som i så fall inte skall ta upp avkastningen om han lämnar förenklad självdeklaration. Om skattemyndigheten inte hänför kontrolluppgiften till rätt person, kom­mer den enskilde då att av skattemyndighetens underrättelse om taxerings­beslutet kunna se att han taxerats till för lågt belopp. Han har då möjlighet att begära att taxeringen rättas till. I taxeringsbeslutet bör också särskilt anges om reglerna om avdragsbegränsning (3 § 2 mom. andra stycket SIL i dess lydelse enligt skattereformen) har tillämpats.

Av vad jag nu sagt framgår att personnummer inte är en nödvändig förutsättning för ett system med skatteavdrag från räntor och utdelning. Jag föreslår därför att avdrag för preliminär skatt skall göras även när utbetalaren saknar uppgift om mottagarens personnummer.

Ofullständiga kontrolluppgifter, i synnerhet sådana utan eller med felak­tiga personnummer, orsakar ofta ett betydande merarbete och krångel. När den obligatoriska kontrolluppgiftsskyldigheten infördes (prop. 1984/85:180) föratsattes att kreditinstitutens arbete med att komplettera sina uppgifter om kontohavarna med personnummer skulle fungera, bl. a genom att myndigheterna kostnadsfritt kunde erbjuda hjälp genom sina register. Vid remissbehandlingen har emellertid framkommit att det finns ett ökande antal aktiva konton där det av olika skäl saknas uppgift om personnummer. Jag delar därför RlNK:s uppfattning att en ovillkorlig skyldighet att ange personnummer i kontrolluppgift beträffande ränta bör införas. Om den som öppnar kontot är skyldig att upplysa om sitt person­nummer kan det inte längre hävdas att personnummer inte kan anges.

Lagrådet har funnit det tveksamt om en bestämmelse om skyldighet att

upplysa om sitt personnummer kommer fylla det avsedda ändamålet, då

104

uppgiftsskyldigheten inte är sanktionerad. Enligt lagrådet torde man för övrigt kunna utgå från att den generella skyldigheten enligt gällande rätt (3 kap. 57 § första stycket) att i kontrolluppgift ange personnummer för den uppgiften avser, även utan den förslagna bestämmelsen, rimligen bör med­föra att den som vill öppna ett inlåningskonto eller placera pengar för förräntning avkrävs uppgift om sitt personnummer.

Även för min del är jag av uppfattningen att gällande skyldighet att i kontrolluppgift upplysa om personnummer för den uppgiften avser bygger på förutsättningen att t. ex. en bank kräver in uppgift om personnummer för den som vill öppna ett inlåningskonto. Jag anser emellertid också inte minst mot bakgrund av vad som framförts från bankhåll att en uttrycklig bestämmelse i ämnet kommer att ge ett bättre stöd för berörda kreditinstitut att fordra in de föreskrivna uppgifterna och därmed under­lätta deras dagliga arbete.

Jag föreslår att en bestämmelse om skyldighet att uppge personnummer när konto öppnas eller räntebärande fordran anskaffas förs in i LSK. Regeln kan självklart endast gälla den som har eller kan få svenskt person­nummer.

Prop. 1990/91:5

5.4 Undantag

Mitt förslag: Om en borgenärs sammanlagda ränta på ett eller flera konton hos ett kreditinstitut understiger 100 kr. skall preliminär skatt inte tas ut.

Preliminär skatt skall inte tas ut på konton som innehas av fler än fem personer och där kontrolluppgift anger den som förfogar över kontot i stället för samtliga innehavare (förfogarkonton), om räntan på kontot understiger 1 000 kr. Preliminär skatt skall inte tas ut på ränta på konto för klientmedel.

Om den kontrolluppgiftsskyldige saknar kännedom om anskaff"-ningspriset på bankcertifikat eller annan marknadsnoterad fordran och därför inte kan specificera räntan, skall preliminär skatt inte tas ut.

RINK:s förslag: Överensstämmer med mitt såvitt gäller beloppsgränsen 100 kr. I övrigt föreslås inga särskilda undantag.

Remissinstanserna: Bankföreningen m.fl. har i sitt remissvar utgått ifrån att en beloppsgräns på 100 kr. skulle gälla per konto. De har vidare i framfört att de särskilda skatteregler som gäller för uppfinnarkonton, upphovsmannakonton, skogskonton och skogsskadekonton motiverar ett uttryckligt undantag från skyldighet att dra preliminär skatt. Undantag behövs enligt bankorganisationerna också för konton med fler än fem innehavare och klientmedelskonton.

Riksgäldskontoret har påpekat att det inte är praktiskt möjligt att införa ett sysfem för inbetalning av preliminär skatt vad gäller nu utestående obligationslån. Skälet uppges vara att räntor inte betalas ut under lånens

105

löptid utan först i samband med inlösen medan långivaren enligt förord- Prop. 1990/91: 5 ningen (1960:659) angående beskattning av ränta på svenska statens spar­obligationer måste betala skatt på det belopp som obligationernas,iniö-senvärde ökat med under beskattningsåret. För framtida lån säger sig riksgäldskontoret kunna räkna in preliminärskatteinbetalningar i kalkylen och anpassa lånevillkoren därefter. Detta förutsätter dock att ingen jämk­ning får förekomma.

Skälen för mitt förslag: Enligt 3 kap. 23 § punkt 5 LSK föreligger inte kontrolluppgiftsskyldighet beträffande ränta om borgenärens sammanlag­da ränta på ett eller flera konton inte uppgår till 100 kr. under året. Enligt 19 § KL föreligger inte heller skattskyldighet för sådan ränta. Följaktligen bör heller inte preliminär skatt dras i dessa fall.

Enligt min mening finns inte anledning att frångå regeln att undantaget skall avse sammanlagd ränta för borgenären från den som betalar ut eller gottskriver räntan. En fråga är då hur man skall förfara om någon avslutar ett konto under löpande år och därvid får exempelvis 90 kr. i ränta. En möjlighet är att banken redan vid det tillfället får göra en prognos av om den skattskyldige kommer att få sammanlagt mer än 100 kr. i ränta under året från banken. En annan möjlighet är att banken först när ytteriigare ränta tillgodoförs innebärande att 100-kronors-gränsen passeras, innehål­ler preliminär skatt med så stort belopp att det uppgår till 30% av den sammanlagt utbetalda räntan. Enligt min mening kan man överlåta åt banken att välja metod att fullgöra sin skyldighet att innehålla preliminär skatt.

I fråga om sparobligationer gäller för närvarande att räntan tas upp till beskattning med ett belopp som motsvarar ökningen under året av inlö­senvärdet. Räntan beskattas således även om obligationen inte lösts in och någon ränteutdelning inte skett. Efter skattereformen likställs hela avkast­ningen på en sparobligation med ränta och beskattas enligt kontantprinci-pen. Någon särbestämmelse behövs därför inte längre för sparobligationer utan preliminär skatt bör innehållas när räntan blir tillgänglig för lyftning. Självklart bör preliminärskatteavdraget avse bara den del av räntan som inte tidigare beskattats, dvs. som belöper på tid efter den 1 januari 1991.

Beträffande ränta på upphovsmannakonton, skogskonton och skogsska­dekonton finns ingen kontrolluppgiftsskyldighet. Preliminär skatt skall därför inte betalas för ränta på sådana konton som däremot skall beskattas enligt en särskild lag om skatt på ränta på skogskontomedel m. m. Uppfin-narkontona avskaffas genom skattereformen.

Beträffande konton med fler än fem innehavare och klientmedelskonton är det så att den som känner till hur stor del av räntan som belöper på varje person är en annan än den som är skyldig att lämna kontrolluppgift.

För ränta på konton med flera innehavare än fem finns i 3 kap. 57 § LSK

en bestämmelse som säger att kontrolluppgiften får ange en person som

förfogar över kontot i stället för samtliga innehavare. Kontona avser i

flertalet fall insamlingar som skolklasser och andra grapper bedriver under

en period för ett visst ändamål, t. ex. en klassresa. Den angivna bestäm­

melsen motiveras av att banken inte skall behöva hämta in och lämna

uppgifter om samtliga delägare till kontot och om fördelningen av räntan.

106

Detta resulterar emellertid enligt vad RSV påpekat för mig i bristande Prop. 1990/91:5 överensstämmelse mellan kontrolluppgifterna beträffande en "förfogare" och uppgifterna i hans deklaration och därmed ofta onödigt utredningsar­bete vid deklarationsgranskningen.. Jag föreslår därför att det i sådana kontrolluppgifter skall anges, att det är fråga om ett "förfogarkonto" så att kontot inte framstår som enbart förfogarens.

Ett undantag skulle i och för sig kunna tänkas från skyldighet att betala preliminär skatt på räntan på dessa konton med motivering att kontroll-uppgiftslämnaren inte har uppgift om mottagarnas identiteter. Någon gottskrivning av preliminär skatt kan därför inte verkställas med ledning av kontrolluppgiften. Emellertid innebär ett sådant undantag enligt min mening en nackdel, om det skulle medföra att mottagarna måste lämna in självdeklaration även om den aktuella räntan var deras enda inkomst och dessutom själva betala in skatt. Med hänsyn till att kontona har en speciell funktion finns det dock skäl att ha en högre beloppsgräns än 100 kr. för skyldigheten att göra skatteavdrag. Jag anser att ett lämpligt belopp är 1 000 kr. På ränta på förfogarkonton bör alltså preliminär skatt tas ut endast om räntan uppgår till 1 000 kr. eller mera. Den som har intresse av att hans andel av räntan tas upp vid taxeringen och att innehållen prelimi­när skatt tillgodoräknas på ordinärt sätt får själv lämna de uppgifter som behövs.

Vad gäller klientmedelskonton skall här anmärkas att det finns två slag. Om en advokat eller en revisor sätter in klientmedel på separata konton för varje klient i klientens namn är banken skyldig att skicka kontrollupp­gift till klienten och bör även vara skyldig att dra preliminär skatt om det rör sig om en fysisk person som är bosatt i Sverige. Det är inte sådana konton jag avser i det följande.

Om klientmedel sätts in i advokatens eller revisorns namn, antingen på ett konto som är gemensamt för flera klienter eller separat för varje klient har banken inte möjlighet att avgöra om räntan tillkommer t. ex. en juri­disk person eller någon som är bosatt i utlandet. I vissa fall om det rör sig om ett litet belopp under kort tid är det tveksamt om advokaten eller revisorn har skyldighet att göra medlen räntebärande över huvud taget. 1 så fall kan det vara så att räntan inte vidarebefordras till klienten. Enligt min mening skulle uttag av preliminär skatt på sådan ränta mycket ofta leda till merarbete i efterhand. Jag föreslår därför ett undantag för klient­medelskonton.

I 3 kap 22 § sista stycket LSK föreskrivs att, om en utbetalning avser

också annat än ränta, kontrolluppgift i vissa fall skall redovisa det sam­

manlagt utbetalda beloppet. Bestämmelsen tar sikte på t. ex. statsskuldväx­

lar och bankcertifikat där hela mellanskillnaden mellan anskaffningskost­

naden och det belopp som erhålls vid inlösen skall behandlas som ränta.

Efter skattereformen kommer motsvarande att gälla alla marknadsnoterade

fordringar i svenska kronor (29 § 2 mom.SIL). Men om den uppgiftsskyldige

inte har kännedom om anskaffningspriset vet han inte hur stor del av utbe­

talt belopp som utgör ränta. 1 så fall skall, i stället för ränta, det sammanlagt

utbetalda beloppet uppges i kontrolluppgiften. I dessa fall kan räntan inte

särskiljas och preliminär skatt bör inte betalas.

107

5.5 Beräkning av preliminär skatt och jämkning

Prop. 1990/91:5

Mitt förslag: Skattetabellerna för preliminär A-skatt på inkomst av Qänst skall grundas bl. a. på förutsättningen att den skattskyldige erhåller schablonavdrag med 4000 kr. dock högst 10% av inkoms­ten.

Om preliminärskatteuttag på räntor och utdelningar skulle inne­bära ett överuttag av skatt kan skattemyndigheten besluta om jämk­ning eller särskild skatteberäkning. Jämkning skall i första hand avse annat än kapitalinkomster.

RINK:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Kommittén har dock inte föreslagit att schablonavdraget under inkomst av Qänst skall beaktas mer än till hälften i skattetabellerna för preliminär A-skatt.

Remissinstanserna: Bl. a. riksgäldskontoret, VPC och Svenska bankJÖr-eningen har påpekat, att karaktären av massärenden medför att kreditins­tituten inte utan svårigheter skulle kunna hantera jämkningar. Bankorga­nisationerna föreslår att preliminär skatt skall utgå antingen fullt ut eller inte alls, dvs. jämkning till 0.

Skälen för mitt förslag: Enligt 4 § 1 mom. UBL grundas skattetabellerna för preliminär skatt på lön på den förutsättningen att den enskilde erhåller schablonavdrag under inkomst av Qänst med halva det belopp som följer av 33 § 2 mom. KL, dvs. 2000 kr. i stället för 4000 kr. efter skatterefor­men. Att schablonavdraget under inkomst av Qänst i dag inte beaktas fullt ut i skattetabellerna för preliminär skatt på Qänsteinkomster beror på att i tabellerna heller inte har beaktats de övriga inkomster, t. ex. räntor, utdel­ningar eller andra sidoinkomster som den skattskyldige kan ha (se prop. 1984/85:180 s. 119). Om, som jag föreslår, en ordning med preliminär­skatteuttag på räntor och utdelningar införs, skulle oförändrade förutsätt­ningar för skatteuttaget på tjänsteinkomster för flertalet skattskyldiga medföra ett överuttag av preliminär skatt. Jag föreslår därför att schablon­avdraget skall beaktas fullt ut.

Om den enskilde har avdragsgilla utgiftsräntor innebär preliminärskat­teuttag på inkomsträntor ett överuttag av preliminär skatt. Detsamma gäller redan nu när avdrag för underskott av kapital får göras och prelimi­när skatt på exempelvis lön innehållits direkt enligt tabell. 1 dessa fall kan den enskilde få jämkning genom beslut av skattemyndigheten (45 § I mom. UBL).

Att ha ett särskilt jämkningsförfarande för kapitalinkomster skulle, som jag ser det, inte innebära några nämnvärda fördelar utan nästan enbart ge upphov till onödigt merarbete för kreditinstituten. Jämkningsbesluten bör därför så långt som möjligt hanteras på samma sätt som i dag, dvs. främst av arbetsgivarna. Jag delar således RINK:s uppfattning att jämkning bör ske i första hand från annat än kapitalinkomster. 1 undantagsfall, nämligen om skatten på den enskildes inkomster av annat än kapital i förekom­mande fall jämte skogsvårdsavgift och fastighetsskatt inte ger utrymme för skattereduktion som han kan antas bli berättigad till, dvs. inte uppgår

108

till 30% av hans kostnader i inkomstslaget kapital, bör jämkningen få avse kapitalinkomsterna. I ett beslut om jämkning bör skattemyndigheten då ange att preliminär skatt inte skall tas ut exempelvis på räntan på visst konto eller utdelningen på vissa aktier. Enligt mitt förslag skall preliminär A-skatt innehållas med 30% eller, efter beslut av skattemyndigheten, inte alls.

Vid beräkning av preliminär B-skatt bör likaledes hänsyn om möjligt tas till preliminär A-skatt som den enskilde har att betala på avkastning enligt de här föreslagna reglerna på samma sätt som hänsyn i dag tas till prelimi­när A-skatt som den enskilde kan ha att betala på artistersättning och sjukpenning.

Prop. 1990/91:5

5.6 Uppbörd

Mitt förslag: Skatten skall innehållas och betalas in av den som är skyldig att lämna kontrolluppgift om räntan eller utdelningen. Inbe­talning skall ske till skattemyndigheten senast den 18 i uppbördsmå­naden efter den månad då avdraget verkställdes. Beloppet skall redovisas i en särskild uppbördsdeklaration.

Den som utan skälig anledning underiåtit att göra avdrag för skatt trots att han varit skyldig att göra det kan göras ansvarig för belop­pet på samma sätt som arbetsgivare kan göras ansvarig för arbetsta­gares skatt. Vidare kan han dömas till böter.

Om den som gjort skatteavdrag underiåteratt betala in skatten i rätt tid skall restavgift och tilläggsavgift kunna tas ut.

RINK:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: FUD och näringslivets skattedelegation menar att företagen i stället borde befrias från myndighetsuppgiften uppbörd och att en utredning om uppbördssystemet borde tillsättas.

Skälen för mitt förslag: Den nya ordningen med preliminär skatt på räntor och utdelningar bör självfallet göras lättillämpad och smidig. Man bör därför så långt som möjligt knyta an till nuvarande förfaranderegler. Skyldigheten att göra skatteavdrag bör ligga hos den som redan är skyldig att lämna kontrolluppgift om avkastningen. Kontrolluppgiftsskyldiga är bl. a. banker, liknande kreditinstitut och den som i övrigt bedriver yrkes­mässig inlåningsverksamhet samt, i fråga om utdelning, exempelvis VPC. Någon vidgning av den kretsen är enligt min mening inte befogad. Den som är kontrolluppgiftsskyldig bör alltså också vara skyldig att göra skatte­avdrag. På kontrolluppgiften bör denne ange med vilket belopp skatt innehållits.

Belopp som innehållits genom skatteavdrag bör inbetalas i den ordning som föreskrivs i UBL, vilket innebär att den som utbetalat eller gottskrivit avkastning skall avge uppbördsdeklaration i månaden efter den månad då skatteavdraget gjordes och samtidigt betala in beloppet till skattemyndig­heten i det län där han är registrerad för inbetalning och redovisning av skatt. Är det institut eller det företag som betalar ut eller gottskriver ränta

109

inte registrerat, skall skatten betalas in i det län där institutet eller företaget     Prop. 1990/91:5 har sitt säte.

När det gäller inbetalningstidpunkten framförde jag i lagrådsremissen att den borde vara en annan än den som gäller för redovisning av preliminär skatt på lön m. m. Jag föreslog den 25 i månaden efter den då skatten inne­hållits i stället för den 18 som gäller i fråga om annan preliminär skatt. Det kan emellertid inte anses nödvändigt att ha en sådan längre tidsfrist. Jag föreslår därför att samma redovisningstidpunkt skall gälla för all innehållen preliminär skatt, nämligen den 18 i månaden efter den då skatten innehölls.

Såsom RINK föreslagit bör den som utbetalat eller gottskrivit avkast­ning vara ansvarig för skatt som han utan skälig anledning har underiåtit att innehålla på samma sätt som en arbetsgivare kan åläggas betalnings­skyldighet för arbetstagares skatt. Som lagrådet har påpekat bör också reg­lerna om straff och vite gälla vid underiåtenhet att innehålla skatt på räntor och utdelningar. Dessutom bör restavgift och tilläggsavgift kunna utgå om den som innehållit sådan preliminär skatt försummar att betala in den i vederbörlig ordning.

För den som inte är skattskyldig för avkastningen i Sverige bör enligt min mening preliminär skatt inte innehållas. Vid remissbehandlingen har framförts att det kan uppstå problem att bedöma skattskyldigheten i samband med in- och utflyttning. Motsvarande fråga uppkommer idag vid utbetalning av utdelning när det gäller att avgöra huruvida kupongskatt skall tas ut eller ej. En sådan fråga väcks också när ställning skall tas till om skyldighet att lämna kontrolluppgift föreligger eller inte.

1 7 § kupongskattelagen (1970:624) sägs att den som begär registrering av aktieinnehav skall lämna skriftlig uppgift till VPC om huravida han är skattskyldig i Sverige för utdelningen eller inte. Vidare sägs att skriftlig anmälan utan dröjsmål skall göras om förhållande som har betydelse för bedömning av frågan om skattskyldighet till kupongskatt ändras samt att kupongskatt skall innehållas om det ej av tillgänglig uppgift framgår att den utdelningsberättigade inte är skattskyldig till kupongskatt.

Enligt 3 kap. 28 § LSK skall den, som tar emot bl. a. utdelning från svenskt aktiebolag som inte är avstämningsbolag eller ränta på obligation som betalts ut mot att kupong eller kvitto lämnats, lämna särskild uppgift på blankett enligt fastställt formulär till den som betalar ut utdelningen eller räntan. På blanketten skall bl. a. personnummmer och hemvist anges. Motivet härför är att utbetalaren skall kunna fullgöra kontrolluppgiftsskyl­digheten och avgöra om kupongskatt skall innehållas eller ej (14 § ku­pongskattelagen).

De nu nämnda bestämmelserna medför att den som betalar ut utdelning får tillräckliga uppgifter för att kunna bedöma kontrolluppgifts- och skatt­skyldigheten.

Jag har i detta sammanhang (avsnitt 4.3) föreslagit att kontrolluppgifter om ränta skall lämnas även om den skattskyldige inte är bosatt i Sverige. Någon särskild skyldighet att uppge skatterättsligt hemvist behövs således inte för att banker och andra som betalar ut ränta rätt skall kunna fullgöra sin kontrolluppgiftsskyldighet.

Däremot kan det sättas i fråga om inte en sådan uppgift behövs för att

110

den som betalar ut eller gottskriver ränta skall kunna avgöra om skatt skall innehållas eller ej. Enligt min mening bör man normalt kunna avvara ett särskilt uppgiftsinhämtande i den här delen. Presumtionen bör vara att räntan är skattepliktig här i landet. Den kontrollupgiftsskyldige bör därför självfallet kunna utgå ifrån att åtminstone den som har svensk adress är skattskyldig för avkastningen i Sverige. Om avkastningen betalas till eller gottskrivs någon i utlandet bör viss utredning ha gjorts för att skatteavdrag skall få underiåtas. Om mottagaren på heder och samvete intygar att han inte är skattskyldig i Sverige bör ränteutbetalaren anses ha skälig anledning att underlåta att verkställa skatteavdrag. Om osäkerhet råder finns också möjlighet att få besked av skattemyndigheten enligt 44 § UBL.

Enligt min mening behövs det alltså inte någon bestämmelse om obliga­torisk uppgiftsskyldighet vad gäller skatterättsligt hemvist i dessa fall.

Jag har tidigare föreslagit att, om Sverige har avstått från rätten att beskatta räntor eller utdelning i ett dubbelbeskattningsvtal, preliminär skatt inte heller skall innehållas. Jag kan inte föratse några nämnvärda svårigheter att utreda detta för den hos vilken utländska värdepapper förvaras i depå.

Prop. 1990/91:5

5.7 Preliminär B-skatt för uppbördsåret 1991/92

Mitt förslag: Under uppbördsåret 1991/92 skall uttaget av prelimi­när B-skatt från en fysisk person sänkas från 120% till 110% av den slutliga skatt som har påförts året före inkomståret.

Skälen för mitt förslag: Enligt nuvarande huvudregel i 13 § UBL skall preliminär B-skatt tas ut med belopp motsvarande 120% av den slutliga skatt som har påförts den skattskyldige året före inkomståret. Om den slutliga skatten understiger den ursprungligen debiterade B-skatten skall dock preliminär B-skatt tas ut med 110%. Reglerna gäller för såväl juridis­ka som fysiska personer.

Skattereformen beräknas medföra ett i det närmaste oförändrat skatte­uttag vid beskattningen av aktiebolag och andra juridiska personer. Under övergångsåren, dvs. de år då en avskattning av tidigare skattemässiga reserveringar skall ske, blir bilden delvis en annan. Här är det lämpligt att skilja mellan icke-finansiella och övriga företag, där den största enskilda grappen utgörs av banker och liknande finansiella institutioner.

För de icke-finansiella företagen medför de nya reglerna om begräns­ningen av möjligheten till nedskrivning av lagerreserver m. m. som gäller redan vid 1990 års taxering en höjning av 1989 års inkomster (prop. 1989/90:50). Dessa ligger till grund för beräkningen av uttaget av prelimi­när skatt för uppbördsåret 1991/92 och höjer sålunda den preliminära skatten. Förslaget om återföring av obeskattade reserver medför emellertid också en ökning av den motsvarande slutliga skatten på grund av den del av uppskovsbeloppet som tas till beskattning taxeringsåret 1992. Ökning­en av den preliminära skatten kan beräknas motsvara ökningen av den

111

slutliga skatten. De nuvarande B-skattereglerna bör därför inte ändras i denna del. Företag med avvikelser från genomsnittet har givetvis möjlig­het att lämna in en preliminär självdeklaration.

För övriga företag, bl. a. banker, skulle däremot en preliminärdebitering enligt nuvarande huvudregel normalt ge ett för lågt uttag av B-skatt med hänsyn till det ökade skatteuttaget. De olika företagen i den här gruppen kan emellertid antas uppvisa mycket varierande förhållanden. Vidare är gruppen förhållandevis liten, den omfattar endast ca 2000 företag, och de enskilda företagen kan i regel identifieras på förhand. Det finns därför inte skäl att nu ändra lagstiftningen i den här delen. I stället bör dessa företag anmanas att ge in preliminär självdeklaration. Jag räknar med att RSV verkar för att så sker.

Av vad som sagts nu framgåratt det inte finns skäl att ändra reglema om uttag av preliminär skatt från juridiska personer. När det gäller fysiska personer är förhållandet ett annat. Enligt lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver skall ett uppskovsbelopp beslutas vid 1992 års taxe­ring. Fysiska personer som bedriver näringsverksamhet har dock en ovill­korlig rätt att skjuta upp första årets återföring till 1993 års taxering. Det kan förväntas att det stora flertalet väljer att skjuta upp återföringen till 1993 års taxering. Detta innebär att det normalt blir fråga om ett extra skatteuttag först för inkomståret 1992. Med hänsyn härtill och till att skattereformen i övrigt medför en inte obetydlig sänkning av skatteuttaget för den genomsnittlige enskilde näringsidkaren bör preliminärskatteutta­get för denna grupp av skattskyldiga minskas. Jag bedömer att den prelimi­nära skatten under uppbördsåret 1991/92 bättre kommer att ansluta till den slutliga skatten om uttaget av preliminär skatt begränsas till 110% av den slutliga skatten för inkomståret två år tidigare. Jag har därvid också vägt in att preliminär skatt, enligt vad jag nu har föreslagit, normalt också skall betalas på räntor och utdelningar. Eftersom min bedömning är förenad med ett visst mått av osäkerhet bör de nya reglerna gälla endast för upp­bördsåret 1991/92. Det kan finnas anledning att senare återkomma i fråga om senare uppbördsår.

Prop. 1990/91:5

5.8 Deklarationsskyldighet m. m.

Mitt förslag: Deklarationsskyldighet skall inte föreligga för den som bara har ränte- eller utdelningsinkomster för vilka preliminär skatt betalas.

RlNK:s förslag: Överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna har inte haft några invändningar i denna del.

Skälen för mitt förslag: Den som inte har andra inkomster än avkastning av kapital och heller inte har några utgiftsräntor eller av annat skäl är deklarationsskyldig kommer med mitt här framlagda förslag att betala rätt inkomstskatt helt automatiskt. Enligt min mening är det en stor fördel om denna person också slipper avge självdeklaration. Beslut om taxering bör i

112

sådant fall kunna fattas enbart på grundval av kontrolluppgifter. Den enskilde kommer därefter att få underrättelse om taxeringen med upplys­ning om hur han kan begära omprövning av eller överklaga beslutet. Inte heller slutskattesedel behöver utfärdas i dessa fall om underrättelsen om taxeringsbeslutet innehåller uppgift även om debitering och tillgodoräknad preliminär skatt.

Jag anser dessutom att någon särskild skattsedel eller särskilt skattekort för preliminär skatt på avkastning'inte behövs. Skatteavdrag skall ju göras oberoende av om mottagaren har en A- eller B-skattesedel. Någon särskild skattetabell behövs inte heller eftersom skatten är proportionell och skall utgå från första kronan.

Betald preliminär skatt bör framgå av slutskattesedeln, om sådan läm­nas.

Prop. 1990/91:5

5.9 Ikraftträdande

Mitt förslag: Preliminär skatt skall betalas för räntor och utdelning­ar som gottskrivs eller utbetalas fr. o. m. den 1 januari 1991.

RlNK:s förslag: Detsamma som mitt.

Remissinstanserna: Bankföreningen m.fl. har anfört att bankerna och fondkommissionärerna behöver minst ett år på sig efter det att RSV har tillhandahållit anvisningar för den nya ordningen för att utveckla en total systemlösning. Bestämmelserna om preliminär skatt kan således enligt bankorganisationerna börja tillämpas tidigast den 1 januari 1992. 1 annat fall måste RSV ges möjlighet att övergångsvis lämna dispens från de nya reglerna.

Skälen för mitt förslag: De nya materiella regler som föranleder mitt här givna förslag om preliminärskatteuttag på räntor och utdelningar avses träda i kraft den 1 januari 1991. Skälen för förslaget - i första hand att undvika att en skyldighet att deklarera och själva verkställa inbetalning av skatt införs för alla dem som endast har inkomst i form av räntor och utdelningar talar mycket starkt för att det nya systemet införs samtidigt.

När kreditinstituten gav sitt remissvar förutsåg de flera praktiska svårig­heter och behov av åtskilliga undantag. Det visar sig nu att systemet blir enklare än vad de befarade. Vidare kan sägas att RSV kommer att vara berett att utfärda sina anvisningar utan dröjsmål. För inlåningskonton gäller dessutom att räntan för ett år gottskrivs den 31 december om kontot inte avslutas under året. För bankerna kommer den stora preliminärskat-teuppbörden således först ett år efter ikraftträdandet. Avslutande av kon­ton har inte sairima omfattning utan preliminär skatt bör kunna innehållas i det sammanhanget även om någon total systemlösning inte föreligger.

Vid dessa förhållanden anser jag inte att det är nödvändigt att föreslå något senare ikraftträdande än den 1 januari 1991.

113

8   Riksdagen 1990/91. 1 saml Nr 5

6 Betalning av premie för utländsk livförsäkring

Prop. 1990/91:5

Mitt förslag: Förbudet för den som är bosatt i Sverige mot att betala mer än 3000 kr. om året i premie för en livförsäkring i utlandet upphävs.

Skälen för mitt förslag: I 7§ lagen (1990:750) om betalningar till och från utlandet m.m. (betalningslagen) föreskrivs ett förbud för svenska juridiska personer och fysiska personer som är bosatta i Sverige att betala mer än 3000 kr. om året i premie för en livförsäkring till ett utländskt försäkringsbolag. Bestämmelsen innebär tidsföriängning av ett hinder som tidigare följde av valutaregleringen. Föriängningen motiverades av att man borde invänta resultatet av ett förslag om att för svenska livförsäk­ringsföretag införa en avkastningsskatt på pensionsmedel. En sådan skatt skulle medföra en konkurrensnackdel för sparande i svenska livförsäk­ringsföretag i förhållande till försäkringssparande i utlandet om inte en särskild beskattning av premier till utländska försäkringsföretag infördes. 1 det sammanhanget (se prop. 1989/90:135 s. 51) sade jag att något påtagligt behov av förbudet inte skulle kvarstå om regeringens förslag om beskatt­ning av premier till utländska försäkringsbolag genomfördes. Riksdagen har nu antagit lagen (1990:662) om skatt på vissa premiebetalningar, som träder i kraft den 1 januari 1991. Det nämnda förbudet i betalningslagen bör därför upphävas.

7 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu anfört har inom finansdepartementet upprättats förslag till

1.  lagom ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrollupp­

gifter,

2.

lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),

3.

lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),

4.

lagom ändring i skatteregisterlagen (1980:343),

5.

lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

6.

lag om uttag av preliminär B-skatt från en fysisk person under upp­bördsåret 1991/92,

7.

lag om ändring i lagen (1990:750)om betalningar till och från utlandet m.m.,

8.

lag om ändring i tullregisteriagen (1990:137).

Lagrådet har granskat de under 1 -3, 5 och 6 upptagna lagförslagen samt förslaget under 4 såvitt avser 7 § 18. De övriga förslagen är av sådan beskaf­fenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

114

8 Författningskommentarer

Prop. 1990/91:5

Lagrådets yttrande har föranlett vissa ändringar LSK och UBL i förhållande till det till lagrådet remitterade förslaget. Ändringarna kommenteras under resp. paragraf Härutöver skiljer sig förslaget från lagrådsremissens genom en del redaktionella ändringar.

8.1 Lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter 

2 kap.

3§

Begreppet självdeklaration används inte längre som beteckning för en viss blankett. Uppgifter till ledning för egen taxering lämnas i form av självde­klaration oavsett om uppgifterna lämnas på huvudblanketten eller på bilaga. Blanketter som RSV utfärdar och som skall bifogas huvudblanket­ten är att anse som deklarationsformulär.

4

§

Paragrafen innehåller de bestämmelser som fanns i det till lagrådet remit­terade förslaget med undantag för reglerna om deklarationsskyldighet för pensionärer, vilka återfinns i 6§ där de tidigare funnits. Lagtexten vinner enligt min mening i klarhet genom denna utbrytning.

Förslagen i första stycket punkterna 1 och 2 föranleds av att grundavdrag enligt 48 § 2 mom. KL får göras endast från andra Qänsteintäkter än sådana som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i KL och intäkt av aktiv näringsverksamhet och att grundavdraget kopplats till basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för året före taxeringsåret. Den som endast harandraintäkterav Qänst än sådana som avses i 32 § I mom. första stycket h och i KL eller intäkter av aktiv näringsverksamhet är således inte skyldig att deklararera om intäkterna understiger grundavdraget.

Från sådana Qänsteinkomster som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i KL, inkomst av kapital och passiv näringsverksamhet får inte något grundavdrag göras. Deklarationsskyldighet inträder enligt punkt 3 i första stycket om bruttointäkterna överstiger 100 kr. Har den skattskyldige endast haft intäkter av kapital av sådant slag som det skall dras preliminär skatt på är han inte deklarationsskyldig. Bestämmelsen innebär således att alla de, främst minderåriga, som inte tidigare varit skyldiga att deklarera eller betala skatt men i det nya systemet blir skattskyldiga för intäkter på banktillgodo­havanden inte heller i fortsättningen skall behöva lämna självdeklaration (se avsnitt 5.8).

Nya punkt 6 har ändrats med hänsyn till reglerna i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. Det kan förekomma att underiag för sådan skatt skall bestämmas även för fysisk person.

I andra stycket har ett tillägg gjorts som avser att förtydliga att när frågan

om deklarationsskyldighet bedöms skall hänsyn tas till sådan inkomst eller

förmögenhet som enligt dubbelbeskattningsavtal skall vara helt eller delvis

115

undantagen från beskattning i Sverige. Sådan inkomst eller förmögenhet     Prop. 1990/91:5 skall således räknas med vid bedömningen.

Tredje stycket har ändrats med anledning av att andre makens inkom­ster inte längre har någon betydelse för beskattningen. Vid bedömningen av om makar är deklarationsskyldiga skall hänsyn därför inte tas till den andre makens inkomster utan endast till den sammanlagda förmögenhe­ten.

6§

Skattereformen innebär att det extra avdraget för folkpensionärer avskaffas och ersätts med ett särskilt grundavdrag. Bestämmelserna om deklarations­skyldighet har anpassats härtill. Det särskilda grundavdraget är inte bero­ende av förmögenheten. Någon förmögenhetsgräns erfordras därför inte. För 1992 och 1993 års taxeringar gäller dock särskilda övergångsbestäm­melser.

8§

I första stycket punkt I har en ändring gjorts i anledning av förslagen i prop. 1989/90:153 om att aktiefonder skall ersättas av värdepappersfon­der.

Första stycket punkt 2 har ändrats med hänsyn till att en ideell förenings samtliga intäkter alltid hänförs till en förvärvskälla.

Av första stycket punkt 5 framgår att juridisk person för vilken under­lag för avkastningsskatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel skall fastställas är deklarationsskyldig.

1 andra stycket har ett tillägg gjorts motsvarande det i 4 § andra stycket.

I0

§

Schablonbeskattningen av fastigheter föreslås avskaffad och ersatt av fas­tighetsskatt. En förutsättning för att en skattskyldig skall få lämna förenk­lad självdeklaration är att han inte innehar annan fastighet än sådan som utgör privatbostadsfastighet. Vilka fastigheter som utgör privatbostad framgår av 5 § KL. Någon begränsning i antalet sådana fastigheter för att förenklad självdeklaration skall få lämnas föreskrivs inte. Däremot måste den skattskyldige ha ägt fastigheten under hela beskattningsåret (se 11 § 6). Uppgiften skall endast läggas till grund för fastighetsskatt. Det är inte heller en förutsättning för att få lämna förenklad självdeklaration att taxeringsvärde har bestämts för beskattningsåret. Däremot måste det vara fråga om en privatbostad här i landet (jfr 11 § 2).

En förutsättning för att en skattskyldig skall få lämna en förenklad

självdeklaration är att han inte yrkar annat avdrag än schablonavdrag med

4000 kr. under inkomst av Qänst. Sker s.k. tyst kvittning av traktaments­

ersättning och avdrag för ökade levnadskostnader behöver någon redovis­

ning inte göras i deklarationen, vilket innebär att den förenklade deklara­

tionen kan användas om övriga förutsättningar är uppfyllda. Yrkar den

116

skattskyldige avdrag för ökade levnadskostnader i deklarationen måste en     Prop. 1990/91: 5 allmän självdeklaration lämnas.

Punkt 2 (hittillsvarande punkt 3) harändrats med hänsyn till att tomträtts­avgäld får dras av under inkomst av kapital. Vidare föreslås att en förenklad självdeklaration skall få lämnas även i de fall den skattskyldige har en intäkt av kapital som hänför sig till försäljning av teckningsrätt eller delbevis som grundas på aktieinnehav i ett svenskt bolag. Anskaffningskostnaden vid sådan försäljning är noll kr. (27 § 2 mom. SIL). De enda uppgifter som behöver lämnas är således vilken teckningsrätt eller vilket delbevis det är fråga om och försäljningsintäkten. Förenklad självdeklaration får enligt punkt 2 såsom hittills lämnas även om den skattskyldige haft ränteintäkter och yrkar avdrag för utgiftsräntor. Härmed avses endast egentliga räntor och inte exempelvis reavinster som skall behandlas som räntor eller vederlag vid förtida återbetalning av lån som skall jämställas med ränta.

Ändringen i punkt 3 (hittillsvarande punkt 4) föranleds av att avdrag inte längre får göras för underhåll av icke hemmavarande barn.

Punkt 5 föreslås upphävd på grund av att möjligheterna till avdrag för nedsatt skatteförmågä slopas.

11§

Makens bosättningsförhållanden har varit av betydelse för den skattskyldi­ges rätt att få skattereduktion enligt 2 § 4 mom. UBL. Denna skattereduk­tion slopas genom skattereformen. Det nuvarande kravet i punkt 1 att även den med vilken den skattskyldige samtaxeras skall ha varit bosatt i Sverige under hela beskattningsåret för att den skattskyldige skall få lämna förenklad självdeklaration kan till följd därav också slopas.

Ändringen i punkt 4 föranleds dels av att begreppet fåmansföretag inte längre omfattar fåmansägt handelsbolag, dels av att inte heller företagsle­dare, närstående till företagsledare eller delägare i företag, som enligt 3 § , 12 mom. nionde stycket SIL skall behandlas som fåmansföretag, skall få lämna förenklad självdeklaration. Förenklad självdeklaration får inte heller lämnas om uppgiftsskyldighet föreligger enligt 24 § andra stycket.

Punkt 5 föreslås justerad med hänsyn till den ändrade indelningen i inkomstslag som införs genom skattereformen.

Har den skattskyldige förvärvat en privatbostadsfastighet under året är han enligt punkt 6 förhindrad att lämna förenklad självdeklaration. Att den skattskyldige inte kan använda en förenklad självdeklaration om han under beskattningsåret sålt en fastighet framgår av 10 §.

12§

Nuvarande punkt 3 i första stycket föreslås slopad med hänsyn till att schablonbeskattningen upphör och ersätts med fastighetsskatt.

Nya punkt 4 har justerats på grund dels av att avdrag för tomträttsav­gäld får ske från inkomst av kapital, dels av att realisationsvinst vid försäljning av teckningsrätter och delbevis som grundas på aktieinnehav i ett svenskt bolag föreslås få redovisas i en förenklad självdeklaration.

Nuvarande punkt 6 föreslås upphävd på grund av att reglerna om

117

räntetillägg slopas genom skattereformen. Ränteförmåner skall i stället tas     Prop. 1990/91: 5 upp till beskattning i inkomstslaget Qänst.

Nya punkt 5 föreslås ändrad på gmnd av att avdrag för underhåll av icke hemmavarande barn och för nedsatt skatteförmåga inte längre medges.

1 nya punkt 6 har en justering gjorts av de beloppsgränser för förmögen­hetstillgångar som gäller för förenklad självdeklaration.

1 andra stycket har endast gjorts en följdändring till den nya punktindel­ningen i första stycket.

13§

Nuvarande första stycket 2 föreslås slopad till följd av skattereformen. Den löpande beskattningen av en privatbostadsfastighet sker i form av statlig fastighetskatt. Ränteutgifter och eventuella hyresintäkter redovisas i inkomstslaget kapital. En fastighet som inte utgör privatbostadsfastighet skall redovisas i inkomstslaget näringsverksamhet. Vid blandad använd­ning av en fastighet skall inte längre någon uppdelning av fastigheten göras, utan det övervägande användningssättet skall vara avgörande. Ut­gör en fastighet till mer än hälften privatbostad skall även den del som används i näringsverksamhet behandlas enligt de regler som gäller för privatbostäder.

Nya punkt 2 i första stycket har ändrats i anledning av skattereformen. En uppdelning på olika förvärvskällor kommer i fråga endast vad gäller inkomst av näringsverksamhet. Att i sådana fall uppgifter skall lämnas om varje förvärvskälla framgår av 19 §.

Bestämmelserna i första stycket 7, 9 och 10 har flyttats till 16 §.

Den nuvarande punkt 8 i första stycket upphör på grand av att bestäm­melserna om räntetillägg slopas genom skattereformen.

Ändringen i andra stycket föranleds av att uppgifter behövs även för beräkning av den avkastningsskatt på pensionsmedel som införs genom skattereformen.

Vid bedömandet av deklarationsskyldigheten skall under föratsätt­ning att skattskyldighet för inkomsten eller förmögenheten föreligger enligt KL, SIL eller lagen om statlig förmögenhetsskatt - hänsyn tas till inkomst eller förmögenhet som enligt dubbelbeskattningsavtal skall vara helt eller delvis undantagen från beskattning i Sverige. Den deklarationsskyldige skall således i självdeklarationen lämna uppgifter om sådan inkomst eller förmögenhet. Skattemyndigheten får därigenom möjlighet att ta ställning till om inkomsten eller förmögenheten enligt ett dubbelbeskattningsavtal är undantagen från beskattning här.

14

§

Punkterna 1 och 2 har slopats på grund av de ändrade reglerna för realisa­

tionsvinstberäkning. För att inte tvinga alla dem som under beskattningsåret

sålt teckningsrätter och delbevis som grundas på aktieinnehav i ett svenskt

bolag att använda den allmänna självdeklarationen föreslås att sådana

intäkter skall få redovisas i den förenklade självdeklarationen (se 10 § 2 c).

11 i

Som framgår av första stycket behöver uppgift inte lämnas i självdekla-     Prop. 1990/91:5 rationen om de ersättningar som enligt 3 kap. 5 § inte behöver tas upp i kontrolluppgift. I ett nytt andra stycke föreskrivs emellertid att uppgifter om uppburen ersättning skall lämnas om den skattskyldige yrkar avdrag för ökade levnadskostnader.

15

§

Ändringen föranleds av att samtliga räntor avseende privatbostadsfastig­het skall redovisas i inkomstslaget kapital. Sista meningen har slopats med hänsyn till att de uppgifter som lämnas till ledning för egen taxering lämnas i självdeklaration, även om de inte lämnas i huvudblanketten.

16§

De nuvarande bestämmelserna i 16 § om specifikation av representations­kostnader föreslås slopade.

Första och andra styckena har flyttats till 16 § från 13 § första stycket 7 och 9. Första stycket har ändrats i förhållande till 13 § första stycket 7 i ett avseende. De uppgifter som avses i bestämmelsen skall även lämnas av företag som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket SIL skall behandlas som fåmansföretag.

Bestämmelserna i tredje stycket har flyttats från 13 § första stycket 10.

1 Qärde stycket finns bestämmelserna om den nya uppgiftsskyldigheten i självdeklaration för dotterföretag. Bestämmelsen innebär, då dotterföretag i flera led förekommer, att uppgifter om det egna moderföretaget jämte uppgifter om det för hela koncernen gemensamma moderföretaget skall lämnas.

17§

Första stycket har justerats på grand av att även uppgifter som lämnats i t. ex. en bilaga bör anses ha lämnats i självdeklarationen. Vidare har hänvisningen till vissa regler ändrats med anledning av att reglerna, som hittills funnits i KL, har flyttats till 25 § 2 mom. SIL. Sista meningen har justerats i anledning av den nya lydelsen av 24 § 4 mom. SIL.

Andra stycket slopas på grund av att skattskyldighet för realisationsvins­ter genom skattereformen inträder redan vid avyttringstidpunkten (24 § 4 mom. första stycket SIL).

19§

I paragrafen finns de centrala bestämmelserna om den nya uppgiftsskyl­digheten i självdeklarationen för den som bedriver näringsverksamhet.

Någon skillnad i uppgiftslämnandet görs inte mellan verksamheter som

bedrivs som enskild näringsverksamhet eller genom en juridisk person. En

hänvisning görs emellertid till 25 § av vilken följer att för den som bedriver

verksamheten som handelsbolag eller rederi för registreringspliktigt fartyg

119

skall uppgifterna lämnas av bolaget resp. rederiet i stället för av delägarna.     Prop. 1990/91:5

Uppgifter skall lämnas för varje förvärvskälla. Det innebär att den som skall redovisa mer än en förvärvskälla måste lämna separata uppgifter för var och en av dem. Uppgiftslämnandet skall vara likformigt. Specifika­tionsgraden skall vara enhetlig och därmed oberoende av om företaget avslutar sina räkenskaper med årsbokslut eller inte. Genom att det anges att uppgifter skall lämnas om varje slag av intäkter och kostnader samt tillgångar och skulder osv. ställs krav på en betydande specificering av uppgifterna. Först och främst avses att en uppdelning skall ske av poster som är specifika av någon av verksamheterna rörelse, jordbruk och fastig­hetsförvaltning. 1 övrigt skall sådana poster skiljas ut som behövs för att det vid deklarationsgranskningen skall vara möjligt att göra bedömningar t. ex. om rimligheten i redovisade belopp. Avsikten är också att den när­mare uppdelningen i huvudsak skall svara mot de redovisningssystem som företagen har. Den av RSV ingivna förteckningen (bilaga 6) utgör en sammanvägning av olika intressen och i allt väsentligt ett klariäggande av den närmare innebörden av lagtexten.

Lagen bör kompletteras med verkställighetsföreskrifter. Dessa avses utformas enligt den av RSV ingivna förteckningen. Härigenom räknar jag med att man trots den högre grad av specificering som kommer att bli följden av det nya systemet skall kunna tillgodose kravet på flexibilitet och följsamhet till hur företagen har och i framtiden kan komma att ha sin redovisning ordnad. Det är naturligtvis inte meningen att det skall uppstå en osäkerhet och oklarhet i bedömningen av vilka uppgifter som skall lämnas genom ständiga ändringar i specifikationskraven. Det som RSV har framfört i sin rapport bl. a. om att avsikten är att de räkenskapsuppgif­ter som skall lämnas enkelt skall kunna hämtas från bokföringen skall äga giltighet även med den av mig föreslagna lösningen.

I detta sammanhang kan erinras om bestämmelserna i 3 § förordningen (1982:668) om statliga myndigheters inhämtande av uppgifter från närings­idkare och kommuner. Där föreskrivs bl. a. att innan myndighet beslutarom ett nytt formulär till blankett eller om en icke obetydlig ändring i ett tidigare fastställt formulär, skall myndigheten samråda med organisation eller annan som kan anses företräda de näringsidkare som skall lämna uppgifterna.

I paragrafens andra stycke finns bestämmelser om att uppgifter skall lämnas som skattemyndigheterna måste känna till bl. a. för att kunna avgöra om verksamheten utgör aktiv eller passiv näringsverksamhet. Hit hör också upplysningar om i vad mån verksamhet bedrivits i utlandet. Skattemyndig­heterna behöver kompletterande information också för att kunna göra en riktig värdering av uppgifterna som skall lämnas enligt första stycket. Det gäller t. ex. hur värdesättning på lager och fordringar har skett och hur det bokföringsmässiga resultatet j usterats för att överensstämma rned de för den skattemässiga inkomstberäkningen stadgade grunderna.

Punkten 4 i andra stycket motsvarar i stort sett punkten 4 i gällande

lydelse och punkten 5 motsvarar punkten 6 med det tillägget att uppgifter

även skall lämnas om vad den skattskyldige satt in i näringsverksamheten i

form av pengar.

120

I den nya punkt 6 föreslås att uppgift skall lämnas om ändrade redovis-     Prop. 1990/91: 5 ningsprincipcr. Det är nödvändigt bl. a. för att korrekta jämförelser mellan olika år skall kunna ske.

1 paragrafens tredje stycke ges delvis nya regler för makar som tillsam­mans bedriver näringsverksamhet. För att underlätta för de skattskyldiga och för att begränsa antalet räkenskapsuppgifter som skall ges in till skattemyndigheterna anser jag att det bör vara tillräckligt att endast den ene av makarna lämnar räkenskapsuppgifter. När det gäller frågan om vem av makarna som skall lämna uppgifterna får jag hänvisa till vad som sagts om detta i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.2). När det däremot gäller uppgifter om arten och omfattningen av resp. makes arbete i förvärvskällan samt de uppgifter som behövs för att tillämpa anvisningarna till 52 § KL bör båda makarna vara uppgiftsskyldiga.

Bestämmelserna i paragrafens Qärde stycke ger möjligheter till att få lämna uppgifterna i sammansatta poster, dvs. med en lägre specifika­tionsgrad än i räkenskapsschemat. Det är alltså fråga om en dispensmöjlig­het. Det bör ankomma på RSV att i verkställighetsföreskrifter ange hur uppgiftslämnandet skall utformas i dispensfallen. Dispens kan bara med­delas efter ansökan. Det kan alltså inte bli fråga om att generellt undanta en viss grupp företag. Ett beslut om dispens bör emellertid kunna omfatta en period av tre år. Förutsättningarna för att dispens skall meddelas bör vara att det skall vara förenat med betydande olägenheter och förhållande­vis stora kostnader för företaget att lämna uppgifterna enligt första stycket. Vid prövning av en dispensansökning bör även sådana omständigheter vägas in som huruvida företaget nyligen har blivit eller inom en snar framtid kan antas bli föremål för revision. För att uppnå fördelarna i det nya uppgiftslämnarsystemet, bl. a. att en stor mängd deklarationer bara skall granskas ADB-mässigt medan de kontrollvärda objekten djupgran­skas, är det viktigt att antalet dispenser kan hållas lågt. Skattemyndigheter­na bör därför vara restriktiva med att ge dispenser. Mot bakgrund av den relativt korta förberedelsetid som ges anser jag dock att man i ett inled­ningsskede kan vara något mer generös än sedan reformen varit i kraft något år.

I paragrafens sista stycke föreskrivs att uppgifterna skall lämnas på blankett enligt fastställt formulär. Det är givetvis RSV som skall fastställa formulären (4 kap. 11 §). Möjlighet till branschanpassade formulär bör finnas. Någon särskild bestämmelse om detta behövs dock inte eftersom det även i dessa fall måste krävas att formulären fastställs av RSV. Be­stämmelsen att uppgifterna efter medgivande av RSV kan få lämnas på annat lämpligt sätt ger möjlighet för näringsidkarna att lämna uppgifterna på ADB-medium.

20 

§

Förutvarande 21 § har fått beteckningen 20 §. Bestämmelsen har kommen­terats i avsnitt 3.5.

121

21                                                                               §

Prop. 1990/91:5

Förutvarande 20 § har fått beteckningen 21 §. Begreppet fåmansföretag inbegriper efter skattereformen inte längre fåmansägt handelsbolag. De uppgifter som avses i bestämmelsen skall lämnas även av delägare i få­mansägt handelsbolag och företag som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket SIL skall behandlas som fåmansföretag.

22        

§

Uppgifterna i paragrafens första och andra stycken i deras gällande lydelse behövs inte när räkenskapsuppgifter skall lämnas. Bestämmelsen i nuva­rande tredje stycket inskränks så att det endast finns kvar ett krav på att "orena" revisionsberättelser skall ges in till skattemyndigheterna.

Det bör nämnas att för taxeringsår 1992 kan de företag som avslutar sina räkenskaper med årsbokslut i stället för att lämna räkenskapsuppgifter enligt 19 § första stycket välja att lämna uppgifter enligt nuvarande lydelse av denna paragraf

23        

§

Den hänvisning som i denna paragraf görs till en viss rubrik i en deklara­tionsblankett bör tas bort. Det är enligt min mening olämpligt att i lagtex­ten ange under vilken rubrik i deklarationen en viss uppgift skall lämnas.

24        

§

1 paragrafen har en justering gjorts med hänsyn till att begreppet självde­klaration inte skall avse viss blankett. Den särskilda uppgiftsskyldigheten skall även gälla delägare i fåmansägt handelsbolag och bolag som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket SIL skall behandlas som fåmansföretag.

Om en skattskyldig eller närstående till honom är eller under den senaste tioårsperioden har varit verksam i betydande omfattning i ett fåmansföre­tag eller ett företag, som enligt 3§ 12 mom. nionde stycket SIL skall behandlas som fåmansföretag, gäller särskilda regler för beskattning av utdelning och realisationsvinst (3 § 12 mom. SIL). För tillämpning av dessa bestämmelser krävs uppgifter om utdelning från företaget, sparad utdelning, utomståendes aktieinnehav m. m.

De särskilda reglerna för beskattning av realisationsvinster och utdel­ning är tillämpliga även om företaget inte längre är ett fåmansföretag eller sådant företag som avses i 3 § 12 mom. nionde stycket SIL. Uppgiftsskyl­dighet har därför i ett nytt andra stycke ålagts även efter det att företaget upphört att vara ett fåmansföretag eller ett företag som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket SIL skall behandlas som fåmansföretag.

25        

§

Den nya uppgiftsskyldigheten om näringsverksamhet skall enligt första styc­

ket för handelsbolag och rederi för registreringspliktigt fartyg fullgöras av

bolaget resp. rederiet och inte av delägarna.

122

I andra stycket föreskrivs att uppgifterna skall lämnas enligt bestämmel-     Prop. 1990/91:5 serna för allmän självdeklaration. Tidpunkterna för att lämna självdekla­ration gäller således även för uppgifter som enligt förstastycket skall lämnas av handelsbolag och rederi.

1 ett nytt Qärde stycke har bestämmelserna om anstånd med att lämna självdeklaration gjorts tillämpliga även beträffande de uppgifter som skall lämnas av handelsbolag och rederi.

28 §

Ändringen i andra stycket punkt 3 är endast redaktionell och innebär inte någon ändring i sak.

30 §

Ändringarna är endast av redaktionell natur.

33 

§

Genom skattereformen avskaffas rätten till brutet räkenskapsår för enskil­da näringsidkare, dödsbon m.fl., dock med en möjlighet till dispens. Tiden inom vilken deklaration som skall lämnas enligt tidsplan senast skall lämnas utsträcks från den 31 maj till den 15 juni taxeringsåret. Avsikten med den förlängda tiden för deklarationsinlämnande är att inte de nya reglerna om räkenskapsår skall leda till ökad belastning på bokfö­ringsbyråer m.fl., som yrkesmässigt biträder skattskyldiga att upprätta självdeklarationer, utan att arbetet kan fördelas under en något längre tidsperiod.

3 kap.

4§

Konlrolluppgiftsskyldigheten avseende lön, arvode och andra ersättningar eller förmåner har utformats på ett generellt sätt. Är det fråga om en skattepliktig inkomst av tjänst föreligger skyldighet att lämna kontrollupp­gift. Uppgiftsskyldigheten avser del skattepliktiga beloppet eller förmånen. I den mån inte mer specificerade uppgifter behövs för taxeringen bör det vara tillräckligt att det sammanlagda värdet av förmånerna anges samt att det i erforderlig omfattning anges vilken typ av förmån som har utgetts.

1 tredje stycket har direkt uttryckts att kontrolluppgiftsskyldighet före­ligger om ett s. k. likställighetsavtal har träffats (3 kap. 2 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring). Kontrolluppgift skall då utfärdas trots att ersättningen utgör inkomst av näringsverksamhet för mottagaren.

5

§

Paragrafen reglerar de fall då kontrolluppgiftsskyldighet enligt 4 § förelig­

ger först efter föreläggande av skattemyndigheten.

123

1 5 § första stycket 1 föreslås en begränsning av uppgiftsskyldigheten i de Prop. 1990/91:5 fall ersättningen eller förmånen utgetts av fysisk person eller dödsbo och vad som utgetts inte utgör omkostnad i näringsverksamhet. Uppgiftsskyl­dighet föreligger först om vad som utgetts haft ett värde på 1 000 kr. eller mer. Så snart preliminär A-skatt har innehållits måste dock kontrolluppgift lämnas utan föreläggande även om värdet understiger 1 000 kr. Efter före­läggande skall kontrolluppgift lämnas även på mindre belopp även om skatt inte innehållits.

Den nuvarande bestämmelsen i första stycket 2 om kontrolluppgift beträffande arbete på annan fastighet än jordbruksfastighet har slopats. Den nuvarande gränsen på 100 kr. för kontrolluppgiftsskyldighet skall bestå när det är fråga om ersättning eller förmån med anledning av tillfäl­ligt arbete i andra fall än som avses i punkt 1.

Bestämmelsen i första stycket punkt 3 har flyttats till 37 §.

Punkterna 4 och 5 i första stycket slopas eftersom ersättningarna genom skattereformen blir skattepliktiga.

Första stycket punkt 6 kan slopas eftersom den grundläggande förutsätt­ningen i 4 § är att förmånen utgör skattepliktig intäkt för mottagaren.

Ersättning för vilken mottagaren betalat sjömansskatt utgör inte skatte­

pliktig intäkt enligt KL. Första stycket punkt 7 kan därför slopas. Redare

skall enligt 36 § efter föreläggande lämna kontrolluppgift om lön eller

annan gottgörelse som utgör beskattningsbar inkomst enligt lagen

(1958:295) om sjömansskatt.

'

Motiven till ändringarna i nya punkt 4 framgår av avsnitt 4.2.

Av bestämmelsen i 4 a framgår att kostnadsersättningar för resor med allmänt kommunikationsmedel, hyrbil eller taxi motsvarande gjorda utlägg inte behöver specificeras i kontrolluppgiften. Det räcker med en markering att ersättning motsvarande gjorda utlägg betalats ut. Någon begränsning till resor inom Sverige gäller,inte längre.

Nuvarande 9 b, som avser ersättning för användning av egen bil i Qänsten, föreslås slopad. Avdrag för kostnader för användning av egen bil i tjänsten har numera bestämts till 12 kr. per mil. Ersättning som håller sig inom denna beloppsgräns behöver inte specificeras i kontrolluppgiften (se 4 d) utan det räcker att det anges att ersättning lämnats.

I nya 4b föreskrivs att kostnadsersättning för logi motsvarande gjorda utlägg vid Qänsteresa som avses i anvisningspunkt 3 till 33 § KL inte heller skall behöva redovisas i kontrolluppgiften med belopp. 1 vad mån ersättning för logikostnad vid Qänsteresa enligt punkt 3 a av anvisningarna till 33 § KL skall redovisas regleras av bestämmelserna i 4 d.

Representationsersättning som motsvarar gjorda utlägg behöver enligt 4 c inte längre redovisas i kontrolluppgiften. Beloppsgränsen har slopats.

Av 4 d framgår bl. a. att traktamentsersättning och ersättning för använd­ning av egen bil i Qänsten som motsvarar schablonbelopp inte behöver redovisas i kontrolluppgiften.

Andra stycket slopas. Uppgiftsskyldigheten för fåmansföretag m. fl. be­höver fullgöras först efter föreläggande i likhet med vad som gäller för övriga uppgiftsskyldiga.

124

Prop. 1990/91:5

Paragrafen har justerats genom att ordet naturaförmån ersatts med förmån (jfr 42 § andra stycket KL). Vidare har andra stycket ändrats så att uppgift inte längre behöver lämnas om ersättning för förmån som mottagaren lämnat (jfr 8 § första stycket UBL). I kontrolluppgiften skall i stället ske en nettoredovisning.

7

§

Ändringarna i första stycket är av redaktionell natur. I ett nytt andra stycke föreskrivs att summan av värdet av förmåner skall anges särskilt. Detta överensstämmer med sättet att ange kostnadsersättningar som skall tas upp i kontrolluppgift enligt 9 §.

9§

1 andra stycket sägs att, om traktamente vid resor i Qänsten som varit för­enade med övernattning eller bilkostnadsersättning utgetts med högre be­lopp än vad avdrag medges för enligt anvisningspunkterna 3,3 a och 3 c till 33 § KL, det sammanlagda överskjutande beloppet skall redovisas särskilt för sig. Den del som motsvarar avdragsgillt belopp behöver inte tas upp i kontrolluppgift annat än efter föreläggande (5§ 4).

I ett nytt tredje stycke sägs att det sammanlagda värdet av andra kost­nadsersättningar än sådana som sägs i andra stycket skall redovisas särskilt för sig. Enligt 3 kap. 6 § skall beloppet sättas ned med belopp som mottagaren kan ha betalat för förmånen. Om ersättning betalas ut för fördyrade levnad­skostnader vid vistelse utom den vanliga verksamhetsorten trots att vistel­sen inte varit förenad med övernattning gäller liksom tidigare att beloppet tas upp som lön, arvode eller motsvarande.

10§

Bestämmelsen föreslås slopad. Reglerna om räntetillägg försvinner genom skattereformen. Ränteförmån skall beskattas som intäkt av Qänst. Någon begränsning av uppgiftsskyldigheten vad gäller sådan förmån finns inte.

11-12§§

Bestämmelserna utgår (se avsnitt 4.2).

14§

Ändringen i första stycket b följer av att bestämmelserna om intäkter i jordbruksfastighet och rörelse samlats i 22 § KL (intäkt av näringsverksam­het).

1 andra stycket har ett tillägg gjorts i förhållande till lagrådsremissen. Av

kontrolluppgiften skall framgå om pension har utgått på grund av Qänste-

125

pensionsförsäkring eller på grund av annan pensionsförsäkring. Enligt     Prop. 1990/91:5 punkt 1 Qärde stycket av anvisningarna till 48 § KL reduceras nämligen det särskilda grundavdraget på grund Qänstepensionsförsäkring men inte på grund av annan pensionsförsäkring än Qänstepensionsförsäkring.

20§

Ändringarna är av redaktionell natur.

22        

§

Kontrolluppgift om ränta skall även innehålla uppgift om avdragen preli­minär skatt (se avsnitt 5). Skattereformen innebär att årsskiftesbetalningar enligt tvingande bestämmelser skall hänföras till det år räntan belöper på. Med tanke på detta har orden "under året" strukits i sista meningen.

23        

§

Ändringen i punkt 1 är enbart redaktionell.

Ändringen i punkt 3 föranleds av att lagen (1978:423) om skattelättna­der för vissa sparformer upphävs genom skattereformen. Ränta på spar­medel som satts in i allemanssparandet och bonusränta på sådana sparme­del samt bonusränta enligt lagen om ungdomsbosparande är inte längre skattefria utan två tredjedelar är skattepliktig inkomst. Uppgift om skat­tepliktig del av räntan skall lämnas.

27        

§

I första stycket punkterna 2 och 3 samt andra stycket b föreslås ändringar till följd av propositionen om värdepappersfonder (prop. 1989/90:153). Där föreslås bl. a. att endast registerade fonder skall tillåtas fr. o. m. den 1 januari 1991. De aktiefonder, som i dag ger ut andelsbevis får enligt en särskild promulgationslag två år på sig att registrera sina andelsägare. Den åtskillnad som nu görs i förevarande paragraf mellan aktiefonder som för register över sina andelsägare och de för vilka register inte förs, kommer således inte att behövas i framtiden.

Ändringen i tredje stycket föranleds av förslaget att preliminär A-skatt skall dras på utdelning. Allemansfonder har getts rätt att dela ut medel. Endast två tredjedelar av sådan utdelning är skattepliktig inkomst (jfr kom­mentarerna under 23 §).

28      och 30 §§

Se kommentaren under 27 §.

37 

§

Kontrolluppgiftsskyldigheten enligt den nuvarande lydelsen av denna pa­

ragraf avser uppgifter om olika slag av försäkringsersättningar som betalas

ut till den som har inkomst av näringsverksamhet eller fastighet. Det är

126

fråga om en relativt detaljerad obligatorisk kontrolluppgiftsskyldighet.     Prop. 1990/91:5

Enligt min mening är det inte nödvändigt att kontrolluppgiftsskyldigheten

skall vara obligatorisk. Det bör vara tillräckligt att skattemyndigheterna

kan få in dessa uppgifter först efter att ha förelagt försäkringsföretaget. En

sådan möjlighet finns redan i dag i 3 kap. 18 § LSK. Jag anser därför att de

nuvarande bestämmelserna kan slopas.

Den nuvarande bestämmelsen i 5 § första stycket 3 har med vissa juste­ringar som främst föranleds av skattereformen flyttats till 37 §.

38      §

I denna paragraf finns bestämmelser om att kontrolluppgifter skall lämnas för den som har fått pristillägg enligt lagen (1974:1021) om utbetalning av pristillägg på kött. Kontrolluppgiftsskyldigheten är obligatorisk och skall lämnas av den som har betalat ut pristillägget. Den nämnda lagen upphävs genom införandet av lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbmkspro-dukter m.m. den 1 juli 1991. Detta bör föranleda att ifrågavarande para­graf anpassas till den nya lagen. Begreppet pristillägg ersätts därför av prisstöd och de som skall lämna kontrolluppgifter skall vara slakteri och fristående sanitetsslaktavdelning. Häratöver ändras paragrafen på så sätt att kontrolluppgift bara behöver lämnas efter föreläggande av skattemyn­dighet. Mot bakgrand av den för kontrolländamål förbättrade uppgifts­skyldigheten för näringsidkare i 2 kap. 19 § LSK anser jag att det är tillräckligt att kontrolluppgift om prisstöd lämnas först efter föreläggande.

39      §

Ändringen i andra stycket är enbart redaktionell.

43        

§

Ändringen i första stycket föranleds av den ändrade indelning i inkomst­slag som införs genom skattereformen. Stycket har utformats i enlighet med lagrådets förslag.

44        

§

Ändringarna föranleds främst av de nya reglerna om beskattning av intäkt vid uthyrning av privatbostad (3 § 3 mom. SIL). Intäkt vid uthyming av bostadsrätt är skattepliktig inkomst oavsett hur stor del av lägenheten som upplåtits och hur länge uthyrningen pågått.

45      §

Ändringen i första stycket första meningen är av redaktionell natur. Änd­

ringen i första stycket d föranleds av det nya beräkningssättet av realisa­

tionsvinst vid försäljning av bostadsrätt 026 § SIL). Enligt förarbetena till

de bestämmelserna bör man normah i stället för att kräva att bokslut

görs per förvärvs- resp. avyttringstidpunkten kunna godta det bokslut

127

som föreligger för det senaste räkenskapsår som avslutats före den 1 juli det     Prop. 1990/91: 5 aktuella året (prop. 1989/90:110 s. 719). Kontrolluppgiften bör därför bygga på det bokslutet.

Den på bostadsrätten belöpande andelen av utgifter för ny-, till- eller ombyggnad som nedlagts på föreningens fastighet under innehavstiden räknas efter skattereformen som förbättringskostnad (26 § 5 mom. femte stycket SIL). Kontrolluppgiften bör därför även innehålla uppgift om sådan andel. Detta framgår av den nya bestämmelsen i första stycket f

Andra stycket har justerats med anledning av den nya utformningen av första stycket d. Uppgifter om bostadsrätts andel av bostadsrättsförening­ens nettoskuld eller nettoförmögenhet vid förvärv före år 1974 finns inte alltid bevarade.

46 §

Ändringen i första stycket är redaktionell och följer av skattereformen. Andra stycket har ändrats på motsvarande sätt som 45 § andra stycket.

53      §

Handelsbolag föreslås vara skyldiga att lämna delägare i bolaget de uppgif­ter som behövs för att de skall kunna fullgöra sin deklarationsskyldighet och beräkna sin andel av den skattepliktiga inkomsten från bolaget.

54      §

Bestämmelserna om intyg har flyttats till punkt 20 e av anvisningarna till 23 § KL.

57 

§

Ändringen i andra stycket kommenteras i avsnitt 5.8.

Motiven till bestämmelsen i det nya tredje stycket framgår av avsnitt 5.3. Lagrådet har ifrågasatt bestämmelsens placering i förevarande paragraf Något alternativt förslag har emellertid inte lämnats. För min del vidhåller jag min uppfattning i lagrådsremissen att bestämmelsen bör tas in här.

Ändringen i det nya Qärde stycket föranleds av att begreppet fåmansfö­retag inte längre inbegriper fåmansägt handelsbolag. Uppgift om företags­ledare m. m. skall också lämnas av sådant företag som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket SIL skall behandlas som fåmansföretag.

60 §

Sammandrag av kontrolluppgifter skall enligt första stycket lämnas även tillsammans med kontrolluppgift beträflfande ränta och utdelning.

63 §

Enligt det nya andra stycket skall kontrolluppgifter enligt 22 26§§ läm­nas även för personer som är bosatta i utlandet. Förslaget har kommente­rats i avsnitt 4.3.

4 kap.

Prop. 1990/91:5

1§

Den speciella skyldigheten att bevara underlag för kontroll skall enligt andra stycket även avse fåmansägt handelsbolag och sådant företag som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket SIL skall behandlas som fåmansföretag.

2

§

Ändringen i punkt 6 föranleds av förslagen i prop. 1989/90:153 om värde­pappersfonder.

RSV bör få medge undantag från uppgiftsskyldighet även för fåmansägt handelsbolag och sådant företag som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket SIL skall behandlas som fåmansföretag.

6§

Skattemyndighetens beslut enligt 2 kap. 19 § Qärde stycket om att uppgif­ter enligt samma paragraf första stycket I lämnas i sammansatta poster får överklagas till RSV men inte vidare.

Ändringen är av redaktionell natur.

Övergångsbestämmelserna

Punkt 2 föranleds av punkt 29 i övergångsbestämmelserna till lagen (1990:650) om ändring i kommunalskattelagen.

Punkt 3 har kommenterats i avnitt 3.7.

Punkt 4 föranleds av förslagen i prop. 1989/90:153 om värdepappers­fonder. Den i propositionen föreslagna övergångstiden på två år innebär att vissa fonder kommer att ha både registerade andelsägare och sådana som innehar andelsbevis under denna tid. Vad som i äldre bestämmelser sägs om aktiefond skall till och med 1993 års taxering gälla värdepappers­fond i fråga om andelsägare som inte har registrerats.

8.2 Uppbördslagen

Första stycket har ändrats med hänsyn till att lagen om vinstdelningsskatt

upphävs, att en avkastningsskatt på pensionsmedel införs samt att särskild

vinstskatt enligt I § lagen (1989:346) om särskild vinstskalt endast skall

tas ut på grundval av vinsten för det räkenskapsår som inleds närmast efter

den 31 december 1988. 1 extremfall kan särskild vinstskatt komma att

129

9    Rik.sda.i;en 1990/91. I saml. Nr .=;

påföras vid 1992 års taxering. Att UBL i så fall skall tillämpas framgår av     Prop. 1990/91: 5

övergångsbestämmelserna. Stycket har indelats i punkter för tydlighets

skull.

Bestämmelserna i nuvarande andra stycket, som aldrig har tillämpats, upphävs.

3 §2 mom.

Under 1 första stycket har rörelse ersatts med näringsverksamhet. Detta föranleds av att inkomst av rörelse efter skattereformen hänförs till in­komst av näringsverksamhet.

I andra stycket har hänvisningen till 22, 25 och 29 §§ KL ersatts med en hänvisning till 23 § samma lag. Ändringen föranleds av att reglerna om inkomst av jordbruksfastighet, inkomst av annan fastighet och inkomst av rörelse genom skattereformen ersatts med inkomstslaget näringsverksam­het.

1 ett nytt tredje stycke anges att fysiska personer som är bosatta i Sverige skall betala preliminär A-skatt på kapitalinkomster angående vilka kon­trolluppgift skall lämnas. Det gäller således utdelningar och räntor på annat än lån av mer privat karaktär. Hänvisningen till 3 kap. 23 § LSK innebär dels att preliminär skatt inte skall betalas för ränta konto om borgenärens sammanlagda ränta på ett eller flera konton inte uppgår till 100 kr., dels att preliminär skatt inte skall betalas enligt UBL för ränta på skogskonton eller upphovsmannakonton. På sådan avkastning har in­förts en definitiv källskatt (se lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m. m.).

I Qärde stycket, som tidigare var tredje stycket, ges en ny bestämmelse om skattemyndighets beslut om särskild beräkningsgrund. Ett sådant be­slut skall avse den preliminära skatten på kapitalinkomster endast när en justering av preliminärskatteuttaget på andra inkomster inte räcker till. Om beslutet avser preliminär skatt på ränta eller utdelning skall beslutet mynna ut i att skatt inte alls skall innehållas på ränta på visst konto eller vissa värdepapper eller utdelning på vissa aktier. Beslutet blir således ett intyg att visa upp för den som annars skulle innehålla skatt, att detta helt skall underiåtas.

Under 2 första stycket har ett tillägg gjorts så att bestämmelsen inte utesluter att preliminär B-skatt skall betalas när preliminär A-skatt på avkastning skall betalas. Det är tvärtom avsikten att bådadera skall betalas om den skattskyldige t. ex. driver näringsverksamhet och har ränteinkoms­ter. I 13 § anges i konsekvens med detta att, när preliminär B-skatt debite­ras, hänsyn skall tas till preliminär A-skaft på räntor m. m.

1 momentet har även vissa redaktionella ändringar gjorts.

4§ 1 mom.

1 den sista att-satsen i andra stycket sägs, att skattetabellerna skall grundas

bl. a. på förutsättningen att den skattskyldige erhåller schablonavdrag un-

130

der inkomst av Qänst med 4 000 kr. i stället för som tidigare hälften därav,     Prop. 1990/91: 5 dock högst tio procent av inkomsten. Ändringen utgör en anpassning till att skatt på avkastning skall tas ut preliminärt (se avsnitt 5.5).

4 §4 mom.

Skattereduktion för ensamstående med barn och för gift vars make har ingen eller låg inkomst avskaffas genom skattereformen. Bestämmelserna om olika skattekolumner i skattetabellerna har därför utmönstrats.

5§

Ändringarna föranleds av att skattereduktionenen för ensamstående med barn och för gift vars make har ingen eller låg inkomst avskaffas genom skattereformen.

6§

Ändringen rörande skattekolumn föranleds av att skattekolumner avskaf­fas (se kommentaren till 4 § 4 mom.). Dessutom har redaktionella ändring­ar gjorts.

7

§

I ett nytt tredje stycke anges hur mycket preliminär skatt som skall betalas för räntor och utdelningar. Procentsatsen har valts så att preliminärskatte­beloppet normalt skall uppgå till exakt det belopp som kommer att debite­ras som slutlig skatt. Därigenom behöver de som inga andra skattepliktiga inkomster har inte verkställa någon ytterligare inbetalning av skatt. Se vidare avsnitt 5.

1 första stycket har ordet naturaförmån ersatts med orden andra förmåner. 1 Qärde stycket har en motsvarande ändring gjorts. Därmed används samma terminologi som i KL efter skattereformen.

10§

Paragrafen innehåller undantag från skyldighet att erlägga preliminär

skatt. De nya undantagen föranleds av bestämmelserna om preliminär

skatt pä ränta och utdelning. .Även om kontrolluppgift skall lämnas sägs

under d) att preliminär A-skatt inte skall betalas på avkastning till annan

än fysisk person eller svenskt dödsbo och inte heller på avkastning till

någon som inte är bosatt i Sverige. Vidare stadgas under e) undantag för

ränta eller utdelning från ett land med vilket Sverige i dubbelbeskattnings­

avtal har kommit överens om att undanta avkastningen från beskattning i

Sverige enligt exempt-metoden. Under O och g) ges undantag för ränta

131

som inte uppgår till 1 000 kr. på konton där den som förfogar över ett Prop. 1990/91: 5 konto angetts i kontrolluppgift i stället för samtliga innehavare samt för ränta på klientmedelskonto. Se vidare avsnitt 5.4. Slutligen sägs under h) att preliminär skatt inte skall innehållas om ränta i kontrollupppgift inte kunnat särskiljas från ett samtidigt utbetalat eller gottskrivet belopp som utgör annat än ränta. Detta kan vara fallet vid inlösen av t. ex. bankcertifi­kat och statsskuldväxlar.

13 § 1 mom.

Bestämmelsen i Qärde stycket har flyttats till 14 §.

1 samband därmed har i första stycket tagits in en hänvisning till den paragrafen.

1 sista stycket har tillagts att, vid beräkning av preliminär B-skatt, hänsyn om möjligt skall tas till preliminär A-skatt på kapitalinkomster som den skattskyldige kan ha att erlägga. Bestämmelsen är nödvändig för att undvika ett överattag av preliminär skatt eftersom preliminär B-skatt enligt 3 § 1 mom. 2 skall betalas för inkomster från den skattskyldiges samtliga förvärvskällor och för förmögenhet.

Redan tidigare gällde att hänsyn skulle tas till preliminär A-skatt som betalats på artistersättning eller dagpenning från erkänd arbetslöshetskas­sa. Riksdagen har nyligen (prop. 1989/90:74, SkU32, rskr. 218) beslutat om särskilda lagar om skatteavdrag från sjukpenning och artistersättning m.m. skall införas och utmönstrat delegationen till regeringen i 3§ 3 mom. Förevarande bestämmelse har anpassats därtill.

2 mom.

Reglerna i andra stycket om när preliminär B-skatt skall beräknas med ledning av preliminär taxering har ändrats med anledning av att skatte­satsen sänks medan skattebasen breddas genom skattereformen. Om skat­ten beräknas avvika på visst sätt från den slutliga skatten enligt den årliga taxeringen året före inkomståret skall preliminär taxering ske. Med skatt avses alla i 1 § angivna skatter utom de som finns uppräknade i 14 §.

1 tredje stycket har det exempel som givits på särskilda omständigheter nedsatt skatteförmåga utmönstrats eftersom det extra avdraget för nedsatt skatteförmåga har slopats genom skattereformen.

14§

Bestämmelsen som tidigare fanns i 13§ 1 mom. Qärde stycket och då endast gällde slutlig skatt enligt 13 § 1 mom. första stycket har utvidgats till att även gälla slutlig skatt enligt 13 § 2 mom. andra stycket och 17 § 1 mom. 2.

15§

1 första stycket anges till skillnad från tidigare inte vilka lagar som skall

tillämpas vid preliminär taxering. Eftersom syftet med bestämmelserna

132

om preliminär taxering är att en preliminär skatt skall kunna beräknas som     Prop. 1990/91: 5 så nära som möjligt överensstämmer med den slutliga skatten enligt 14 §, ges i stället en hänvisning till denna paragraf vid angivande av hur den slutliga skatten skall beräknas. Att själva taxeringen skall ske enligt be­stämmelser som gäller för det aktuella inkomståret är ingen nyhet.

Ändringarna i andra stycket och upphävandet av tredje stycket föran­leds av att skattereduktionen för ensamstående med hemmavarande barn och gift vars make har ingen eller låg inkomst slopas enligt skattereformen.

17 § 1 mom.

Skyldigheten att avge preliminär självdeklaration har anpassats till be­stämmelsen i 13§ 2 mom. om när preliminär taxering skall ske. Att beloppsgränsen 2000 kr. knyter an till skattebeloppet i stället för, som tidigare, inkomstbeloppet utgör en anpassning till penningvärdets föränd­ring. Den innebär att preliminär självdeklaration inte behöver lämnas så ofta som nu.

Tillägget under 3 föranleds av att preliminär A-skatt också kan erläggas enligt' 3 § 2 mom. 1 tredje slycket och att detta inte skall föranleda att preliminär självdeklaration för B-skatt skall lämnas.

24 § 1 mom.

Bestämmelserna om kolumner har utmönstrats (se 4 § 4 mom.). Tillämplig skattetabell eller särskild beräkningsgrund behöver endast bestämmas för skattskyldig som skall betala preliminär A-skatt för inkomst av Qänst. Syftet med reglerna är att skattemyndigheten på skattsedeln på preliminär A-skatt skall kunna ange hur den preliminära skatten skall beräknas.

Preliminär A-skatt för räntor och utdelningar utgår enligt 7 § tredje stycket. Att särskild beräkningsgrund får bestämmas även för preliminär A-skatt på avkastning av kapital framgår av 3 § 2 mom. Eu sådant beslut skall dock inte antecknas på skattsedeln eftersom det inte riktar sig till arbetsgivaren (se vidare komrhentarerna till 3 § 2 mom.).

33 

§

Nuvarande regler för utfärdande av skattekort, skattsedel tor preliminär skatt och skattsedel för slutlig skatt ändras inte. Skattsedel på preliminär A-skatt skall inte utfärdas endast på den grunden att preliminär skatt skall betalas på ränta eller utdelning.

Inte heller behöver någon slutskattesedel utfärdas om den slutliga skatten består uteslutande av skatt på räntor och utdelningar där skyldighet att betala preliminär skatt föreligger. Om slutskattesedel utfärdas skall dock eriagd preliminär skatt på räntor och utdelningar framgå av den.

39 §2 mom.

Ändringen föranleds av att skattekolumner utmönstrats.

133

3 mom.

Prop. 1990/91:5

Bestämmelserna är nya och säger att den som har att avge kontrolluppgift beträffande inkomst av kapital skall verkställa skatteavdrag för inbetal­ning av preliminär A-skatt när utbetalning eller gottskrivning av avkast­ning sker. Eftersom skatten är preliminär skall den gottskrivas enligt 27 § vid debitering av slutlig skatt även om den inte levererats in utan bara fastställts till betalning. När skatteavdraget beräknas skall öretal bortfalla. Dessutom skall 44 § gälla i fråga om sådant avdrag, vilket innebär bl. a. att den som är osäker på om mottagaren av avkastning är skattskyldig för beloppet i Sverige kan vända sig till skattemyndigheten med begäran om besked.

40 § I mom.

Ändringarna i första stycket är endast av redaktionell natur.

Ändringarna i andra stycket föranleds av att skattereduktionenen för ensamstående med barn och gift skattskyldig vars make har ingen eller låg inkomst avskaffats.

Genom ändringarna i tredje stycket sker en anpassning till skatterefor­mens nya terminologi i KL.

45 § 1 mom.

Bestämmelserna i första stycket angående skattekolumner och extra avdrag för nedsatt skatteförmåga har utmönstrats.

1 andra stycket har den ändringen vidtagits att jämkningssituationen för B-skattare knyter an till skatten i stället för till inkomsten (jämför 17 § 1 mom.).

1 tredje stycket, har nedsatt skatteförmåga slopats som jämkningsgmnd.

I ett nytt Qärde stycke har tillagts en regel om att jämkning i första hand skall ske av preliminär skatt på andra inkomster än inkomst av kapital. Sådan jämkning skall således endast tillgripas när skatten på andra in­komster tillsammans med fastighetsskatt och skogsvårdsavgift inte räcker till för skattereduktion för underskott av kapital.

Jämkning enligt första stycket sker sedan skattsedel på preliminär skatt har utfärdats. Enligt 33 § skall emellertid inte utfärdas någon skattsedel för preliminär skatt på räntor och utdelningar. I det nya femte stycket sägs därför att jämkning av preliminär skatt för ränta eller utdelning får ske även om ingen preliminärskattesedel avseende andra inkomster har utfärdats.

46 §2 mom.

I andra stycket har bestämmelsen om skattekolumn utmönstrats. Beträf­

fande beslut om jämkning av preliminär skatt på räntor har i ett nytt Qärde

stycke tillagts att beslutet skall innebära att preliminär skatt inte alls skall

tas ut på viss avkastning. Det kommer således inte i fråga att jämka

skatteavdraget till t. ex. 15 %. 1 momentet har också gjorts ändringar av

redaktionell natur.

134

48 §4 mom.

,   Prop. 1990/91:5

Ändringen föranleds av att den bestämmelse i KL till vilken hänvisning sker har fått ändrad beteckning genom skattereformen. Även ändringar av redaktionell natur har gjorts.

52 och 53 S§

Reglerna om inbetalning av preliminär skatt som gäller för arbetsgivare som innehållit sådan skatt har utvidgats till att omfatta även den som har verkställt skatteavdrag vid utbetalning eller gottskrivning av kapitalav­kastning. I 24 § 2 mom. sägs när inbetalningen skall ske .

54 §

I 1 mom. Qärde stycket 4 sägs, genom en hänvisning även till 2 kap. 3 § andra stycket socialavgiftslagen, att vinstandelsbidrag skall tas upp i den vanliga uppbördsdeklarationen eftersom det efter skattereformen inte längre skall bortses från sådana bidrag vid beräkning av några arbetsgivar­avgifter. Den särskilda bestämmelsen i sjätte stycket angående uppbörds­deklaration för vinstandelsbidrag har därför utmönstrats. I första stycket har gjorts en följdändring till detta.

I sjätte stycket föreskrivs att en uppbördsdeklaration för ränta och utdelning skall avges senast den 18 i uppbördsmånaden efter den månad då avdraget verkställdes. Uppbördsdeklarationen skall innehålla uppgift om inbetalarens personnummer eller organisationsnummer, tiden för vil­ken redovisning lämnas och den innehållna skatten. För vems räkning skatteavdraget har verkställts framgår således inte av uppbördsdeklara­tionen. Denna uppgift lämnas fbrst på kontrolluppgiften enligt 3 kap. 60 § LSK.

2 och 3 mom.

Reglerna om anmaning att deklarera och om förseningsavgift har gjorts tillämpliga även på uppbördsdeklaration för ränta och utdelning.

87a§

I denna paragraf, som är ny, sägs att de bestämmelser som ges i 75 - 77 a §§

och 78 § för att säkerställa att reglerna om innehållande av skatt och

inbetalning av innehållet belopp följs, i tillämpliga delar skall gälla också

för dem som utbetalar eller gottskriver avkastning av kapital. Dessa blir

således ansvariga för skatt som de utan skälig anledning underlåter att

innehålla. Skälig anledning att underiåta att innehålla skatt finns, förutom

när jämkningsbeslut eller särskild beräkningsgrund har uppvisats, när det

på goda grunder kan antas att mottagaren inte är skattskyldig för beloppet i

135

Sverige. Omständigheterna skall dock vara sådana att det inte funnits skäl     Prop. 1990/91: 5 att använda sig av möjligheten enligt 39 § 2 mom. och 44 § att begära besked av skattemyndigheten.

På lagrådels inrådan har även bestämmelserna om straff och viten gjorts tillämpliga när fråga är om innehållande av preliminär skatt på räntor och utdelningar. Även de bestämmelser rörande restavgift och tilläggsavgift vid för sen inbetalning av innehållen skatt, avkortning och avskrivning, ö-skatteränta, rättelse av beslut om ansvarighet för skatt och överklagande som gäller arbetsgivare och arbetstagare har gjorts tillämpliga när det gäller den som har att innehålla preliminär skatt på räntor och utdelningar.

Med tanke på innehållet har paragrafen placerats under en ny rubrik.

.Anvisningar till 3 och 39 §§

Ändringarna föranleds av skattereformens ändringar beträffande in­komstslag. Dessutom har redaktionella ändringar gjorts.

till 45 §

Ändringarna föranleds av att skattereduktionen för ensamstående med barn och gift skattskyldig vars make har ingen eller låg inkomst samt det extra avdraget för nedsatt skatteförmåga avskaffas genom skattereformen.

8.3 Taxeringslagen

I kap.

1§

Lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt upphör genom skattereformen att gälla vid utgången av juni 1990. Den skall dock tillämpas vid 1991 och tidigare års taxeringar. Lagen (1989:346) om särskild vinstskatt är tidsbe­gränsad och kommer att tillämpas vid 1992 års taxering endast i undan­tagsfall. Både dessa lagar föreslås därför med vissa övergångsbestämmelser utgå ur uppräkningen i första stycket.

Bestämmelserna i taxeringslagen är enligt lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel tillämpliga när skatteunderlaget för avkastningsskatt be­stäms. Lagen har därför tagits med i uppräkningen i första stycket.

3 kap.

3§

Reglerna om skattereduktion för ogift skattskyldig slopas genom skattere­formen. Punkt I kan därför utgå. Ändringen i nuvarande punkt 2 föran­leds av att reglerna om räntetillägg slopas.

1 ett nytt andra stycke föreskrivs att beslut om taxering beträffande en

skattskyldig som kan antas inte vara deklarationsskyldig får fattas pä

136

grundval av kontrolluppgift om kapital utan att den skattskyldige under- Prop. 1990/91:5 räitats om och fått tillfälle att yttra sig över uppgiften. Motiven till bestäm­melsen har utvecklats i avsnitt 5.8. En skattskyldig som enligt bestämmel­serna i 2 kap. 4§ LSK inte är deklarationsskyldig på grund av att han under beskattningsåret endast uppburit sådan inkomst av kapital för vil­ken han skall betala preliminär A-skatt, taxeras med ledning av lämnade kontrolluppgifter.

4          kap.

3§

En skattskyldig som endast haft sådan avkastning inom inkomstslaget kapital för vilken preliminär A-skatt skall betalas enligt 3 § 2 mom. UBL är inte deklarationsskyldig (2 kap. 4 § första stycket 2). Första stycket har ändrats för att det klart skall framgå att skönstaxering kan komma i fråga först när en skattskyldig som är skyldig att lämna självdeklaration inte skött sina åligganden.

4

§

Ändringen föranleds av den ändrade indelningen i inkomstslag som införs genom skattereformen.

23 

§

Genom skattereformen införs en separat proportionell kapitalbeskattning. Skatten beräknas på inkomsten av kapital. Skatt på förvärvsinkomst be­räknas på beskattningsbar förvärvsinkomst. Skattemyndigheten skall efter det att domstol meddelat beslut i mål om taxering vidta de taxeringsåtgär­der som föranleds av domstolens beslut. Detta innebär bl. a. att fastställa beskattningsbar förvärvsinkomst eller, om fråga är om intäkter eller av­drag i inkomstslaget kapital, kapitalinkomsten.

5          kap.

5§

Förseningsavgift föreslås kunna påföras handelsbolag, rederi och dödsbo som vid inkomst- och förmögenhetstaxeringen behandlas som handelsbo­lag, som inte lämnar uppgifter som avses i 2 kap. 19 § LSK i rätt tid. Avgiften skall således påföras handelsbolaget, rederiet eller dödsboet som sådant.

6          kap.

13§

Andra stycket har justerats med hänsyn till att överklagandetiden på två

månader bör gälla även för kommun.

137

8.4 Skatteregisterlagen

Prop. 1990/91:5

7§1

Bestämmelserna i denna punkt har justerats bl. a. med hänsyn till den änd­rade innebörden av begreppet fåmansföretag. Enligt den nya lydelsen skall även vissa uppgifterom dotterföretags ägarförhållanden få registreras. Dess­utom har en ändring gjorts som föranletts av att bestämmelser­na om den aktuella uppgiftsskyldigheten numera återfinns i LSK.

7

§

2

Ändringen är föranledd av att bestämmelsen i 31 § 2 mom. tredje stycket GTL numera återfinns i 3 kap. 7 § NTL.

7

§

12

Ändringen föranleds av att aktuella bestämmelser har flyttats från GTL till 3 kap. LSK.

7

§

13

Ändringen är föranledd av att reglerna om schablonbeskattningen av små­hus slopas.

7§14

Ändringen är föranledd av att bestämmelsen i 31 § 2 mom. tredje stycket GTL numera återfinns i 3 kap. 7 § NTL.

7§I8

I punkten 18 föreskrivs att de uppgifter som företag skall lämna enligt 2 kap. 19 § LSK får tas in i skatteregistret. Redan i dag är det så att vissa uppgifter som företag lämnar i sina självdeklarationer registreras i skatte­registret. De uppgifter som nu föreslås få bli registrerade är av samma karaktär som de som redan finns i registret. Det kan dock för vissa företag vara fråga om en större detaljeringsgrad på uppgifterna. Eftersom en grundläggande förutsättning för det nya granskningsförfarandet av företag är att de uppgifter som lämnas i deklarationen kan hanteras med ADB-stöd måste alla uppgifter kunna tas in i skatteregistret. 1 stället för att upprepa vad som anges i 2 kap. 19 § LSK görs en hänvisning dit på motsvarande sätt som görs i punkten 12 i 7 § skatteregisterlagen i fråga om uppgifter som skall registreras från kontrolluppgifter.

7§22

Den nya bestämmelsen kommenteras i avsnitt 4.4.

138

10 §

Prop. 1990/91:5

Andra och Qärde styckena har ändrats så att RSV och skattemyndigheten i länet får ha terminalåtkomst till de uppgifter om koncernföretag som enligt 7 § 1 och 22 får tas in i skatteregistret. 1 andra och tredje styckena har dessutom gjorts ändringar som föranleds av organisationsreformen inom skatteförvaltningen.

8.5 Kommunalskattelagen

Anvisningarna till 32 §

i

1 KL regleras vilka förmåner och ersättningar som är skattepliktiga, medan bestämmelerna i LSK behandlar vad som skall redovisas i kontrolluppgif­ter och i den skattskyldiges självdeklaration. Principen är att skattepliktiga ersättningar och förmåner skall redovisas. 1 LSK föreslås regler om s. k. tyst kvittning när den skattskyldige fått traktamentsersättning och ersätt­ning för resa med egen bil i Qänsten motsvarande schablon. Detsamma gäller när den skattskyldige fått ersättning för resa med allmänt kommuni­kationsmedel och kostnadsersättning i vissa andra uppräknade fall mot­svarande gjorda utlägg. 1 sådana fall behöver den skattskyldige inte redovi­sa den uppburna ersättningen och de däremot svarande avdragen i sin självdeklaration. 1 övriga fall skall kostnadsersättningar och förmåner redovisas i självdeklarationen.

Ändringen i förevarande anvisningspunkt innebär att den regel som kan sägas medge "tyst kvittning" även i andra fall slopas.

8.6 Lagen om uttag av preliminär B-skatt från en fysisk

person under uppbördsåret 1991/92

Se avsnitt 5.7

8.7 Lagen om betalningar till och från utlandet m. m.

7

§

Förbudet att betala mer än 3000 kr. om året i premie för en utländsk livförsäkring slopas.

13

§

Ändringen följer av att att förbudet under 7 § slopas.

8.8 Tullregisterlagen

Ändringen följer av den nya organisationen av skatteförvaltningen som

träderi kraft 1991.

139

9  Hemställan

Prop. 1990/91:5

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta förslagen till

1.

lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter,

2.

lagom ändring i uppbördslagen (1953:272),

3.

lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),

4.

lagom ändring i skatteregisterlagen (1980:343),

5.

lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

6.

lag om uttag av preliminär B-skatt från en fysisk person under uppbördsåret 1991/92,

7.

lag om ändring i lagen (1990:750) om betalningar till och från utlandet m.m.,

8.

lagom ändring i tullregisterlagen (1990:137).

10 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

140

RSV: s Författningsförslag

Prop. 1990/91:5

Bilaga 1 

Förslag till lag om räkenskapsutdrag

1 §

Till ledning för taxering enligt taxeringslagen (1956:623) skall nedan nämnda skattskyldiga lämna sammanställning av i verksamheten förda räkenskaper (räkenskapsutdrag) enligt vad som framgår av denna lag. Skyldigheten skall fullgöras av

1.

fysisk person och dödsbo vilka bedriver verksamhet hänförlig till inkomstslagen jordbruksfastighet, annan fastighet för vilken intäkterna beräknas enligt 24 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) eller rörelse under förutsättning att bokföringsskyldighet föreligger enligt bokföringsla­gen (1976:125) eller jordbruksbokföringslagen (1979:141)

2.

aktiebolag med undantag för försäkringsaktiebolag

3.

ekonomisk förening

4.

sparbank.

Drivs verksamheten i handelsbolag och har en av delägarna lämnat räkenskapsutdrag behöver övriga delägare endast lämna uppgifter som behövs för taxering av deras del av nettointäkt och förmögenhet i handels­bolagets förvärvskällor. Motsvarande gäller för makar som tillsammans deltagit i förvärvsverksamhet.

Den som lämnar räkenskapsutdrag skall till ledning för taxering av övriga delägare i handelsbolag respektive andre maken lämna uppgift om hur stor del av inkomst och förmögenhet som belöper på andra delägare respektive andre maken.

2 

§

Uppgifterna i räkenskapsutdraget får användas för kontroll av den skatt­skyldiges redovisning av skatter och avgifter enligt lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m. m. samt för kontroll av den skatt­skyldiges uppgifter lämnade till ledning för annans taxering enligt bestäm­melse i taxeringslagen (1956:623).

3 

§

1 räkenskapsutdrag skall redovisas uppgifter enligt 510§§ på sätt som framgår av formulär som fastställs av riksskatteverket.

4

§

Fysisk eller juridisk person som enligt lag är skyldig att upprätta årsredo­

visning skall till räkenskapsutdraget foga intyg av sin revisor angående

överensstämmelsen mellan räkenskapsutdraget och i verksamheten förda

räkenskaper.

141

5§

Prop. 1990/91:5

Följande uppgifter om intäkter och kostnader skall i förekommande fall     ""aga 1 lämnas.

Intäkter i rörelse fördelade på

1.

försäljning

2.

övriga rörelseintäkter

Intäkter i jordbruk fördelade på

3.

försäljning av växtprodukter

4.

försäljning av djur och djurprodukter

5.

försäljning av skog och skogsprodukter

6.

jordbruksarrende

7.

övriga jordbruksintäkter

Intäkter i fastighetsförvaltning fördelade på

8.

hyresintäkter

9.

övriga intäkter i fastighetsförvaltning

Kostnader i rörelse avseende inköp av varor, material och främmande arbeten fördelade på

10.     varor, material och legoarbeten

11.     underentreprenader och främmande Qänster

Kostnader i jordbruk avseende inköp av varor, material och främmande arbeten fördelade på

12.

kostnader för växtodling

13.

kostnader för djur

14.

djurinköp

15.

främmande Qänster avseende växtodling och skog

16.

andra kostnader för skogen än vid 15

Kostnader i fastighetsförvaltning fördelade på

17.

energi, vatten, renhållning och bränsle

18.

reparationer och underhåll

19.

andra direkta fastighetskostnader

20.

lagerförändring avseende 10 19 i den mån förändringen inte inräk­nas i 68

142

Kostnader för arbetskraft fördeladepå

Prop. 1990/91:5

21.

löner

BWaga \

22.

kostnader avseende fri eller subventionerad bostad

23.

kostnader avseende fri eller subventionerad måltid

24.

faktiska kostnader för kost och logi under Qänsteresor för företagsle­dare respektive ägare samt för närstående till dessa

25.

faktiska kostnader för kost och logi under Qänsteresor för andra än vid 24

26.

schablonmässiga traktamenten till företagsledare respektive ägare samt till närstående till dessa

27.

schablonmässiga traktamenten till andra än vid 26

28.

resekostnader och resekostnadsersättningar avseende företagsledare respektive ägare samt närstående till dessa

29.

resekostnader och resekostnadsersättningar avseende andra än vid 28

30.

andra kostnadsersättningar än vid 24 29

31.

lagstadgade arbetsgivaravgifter

32.

kostnader för anställdas pensionering

33.

andra kollektiva avgifter än vid 31 och 32

34.

utbildning, sjuk- och hälsovård samt övrig personalsocial verksamhet

35.

övriga kostnader för arbetskraft

Övriga kostnader fördelade på

36.

lokalhyror

37.

reparation av hyrda lokaler

38.

andra lokalkostnader än vid 36 och 37

39.

jordbruksarrende och betesavgiftcr

40.

annan hyra för maskiner och inventarier än hyra som anges vid 47 och 50

41.

andra kostnader för energi, vatten och bränsle än vid 63

42.

förbrukningsmaterial och förbrukningsinventarier

43.

kontorsmateriel och trycksaker

44.

reparation och underhåll av andra maskiner och inventarier än fordon

45.

diverse främmande Qänster

46.

telefon och postbefordran

47.

hyra av personbil

48.

reparation och underhåll av personbil

49.

drivmedel, skatt och försäkring avseende personbil

50.

hyra av andra fordon än personbil

51.

reparation och underhåll av andra fordon än personbil

52.

drivmedel, skatt och försäkring avseende andra fordon än personbil

53.

frakter och transporter

54.

vid taxeringen avdragsgill representation

55.

vid taxeringen icke avdragsgill representation

56.

andra speciella försäljningskostnader än vid 54 och 55

57.

reklam och extern goodwillskapande verksamhet (PR)

58.

skillnad mellan kundföriuster och återvunna kundfordringar

143

36.

garamikostnader

Prop. 1990/91:5

37.

försäkringspremier och övriga riskkostnader

Bilagal

38.

speciella förvaltningskostnader

39.

externa kostnader för forskning och utveckling

40.

energi, vatten, renhållning och bränsle avseende fastighet i jordbruk eller rörelse

41.

reparation och underhåll avseende fastighet i jordbruk eller rörelse

42.

fastighetsskatt och skogsvårdsavgift avseende fastighet i jordbruk eller rörelse

43.

andra kostnader än vid 63 65 avseende fastighet i jordbruk eller rörelse

44.

andra övriga kostnader än 36-66

45.

förändring av värdet av lager, egentillverkade varor, produkter i arbe­te, pågående arbeten samt omsättningsfastigheter

46.

kostnader som belöper på ny- till- eller ombyggnad av anläggningstill­gångar

Avskrivningar fördelade på

70.     maskiner och inventarier

71.     byggnader och övrig fast egendom

72.     immateriella tillgångar

Finansiella intäkter och kostnader fördelade på

73.

utdelning på aktier och andelar

74.

ränteintäkter och andra finansiella intäkter

75.

räntekostnader och andra finansiella kostnader

Extraordinära intäkter och kostnader fördelade på

76.

vinst vid avyttring av anläggningstillgångar

77.

vinst vid avyttring av värdepapper

78.

statliga och kommunala bidrag

79.

erhållna koncernbidrag

80.

övriga erhållna bidrag och gåvor

81.

andra extraordinära intäkter än vid 76-80

82.

föriust vid avyttring av anläggningstillgångar

83.

föriust vid avyttring av värdepapper

84.

lämnade koncernbidrag

85.

övriga lämnade bidrag och gåvor

86.

andra extraordinära kostnader än vid 82-85

Bokslutsdispositioner fördelade på

87.

förändring av lagerreserv

88.

förändring av reserv för pågående arbeten

89.

förändring av internvinstkonto

144

90.                                                                             förändring av resultatuQämningsfond

Prop. 1990/91:5

91. skillnad mellan bokförd avskrivning och avskrivning enligt plan i den     Bilaga 1

mån avskrivningen inte redovisats vid 70 72

92.

avsättning till allmän investeringsreserv, allmän investeringsfond eller annan fond var för sig

93.

avsättning avseende obeskattade upphovsmannaintäkter, skogsintäk­ter eller andra obeskattade intäkter var för sig

94.

ianspråktaget belopp från allmän investeringsreserv, allmän investe­ringsfond eller annan fond var för sig

95.

återföring av allmän investeringsreserv, allmän investeringsfond eller annan fond var för sig

96.

återföring av obeskattade upphovsmannaintäkter, skogsintäkter eller andra obeskattade intäkter var för sig

97.

övriga bokslutsdispositioner med angivande av art

98.

svenska allmänna skatter

99.

redovisat resultat

6 §

Följande uppgifter om tillgångar och skulder skall i förekommande fall lämnas.

Omsättningstillgångar fördelade på

1.

kassa

2.

andra likvida medel än kassa

3.

aktier och andelar

4.

obligationer och andra värdepapper än vid 3

5.

kund- och växelfordringar

6.

förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

7.

skattefordringar avseende inkomstskatt för företaget

8.

fordran avseende mervärdeskatt

9.

andra kortfristiga fordringar än vid 5-8

10.

varulager och pågående arbeten

11.

övriga omsättningstillgångar

Tillgångar på spärrkonton eller särskilda bankkonton fördelade på

12.

konto för investeringsfond

13.

allmänt investeringskonto

14.

upphovsmanna-och uppfinnarkonto

15.

skogskonto och skogsskadekonto

16.

andra konton än 1215

Anläggningstillgångar fördelade på

17.

aktier och andelar

18.

obligationer och andra värdepapper än vid 17

145

10   Riksdagen 1990/91. I .saml. Nr 5

19.

långfristiga fordringar

Prop. 1990/91: 5

20.

immateriella tillgångar

Bilaga 1

21.

maskiner och inventarier

22.

byggnader

23.

pågående ny-, till- och ombyggnad

24.

mark

25.

markanläggningar

26.

övriga anläggningstillgångar

Kortfristiga skulder fördelade på

27.

leverantörs- och växelskulder

28.

skatteskulder avseende inkomstskatt för företaget

29.

upplupna löner och semesterlöner

30.

garantireserv

31. andra upplupna kostnader än vid 29 och 30 samt föratbetalda intäkter

32.

förskott och ä conton

33.

skuld avseende mervärdeskatt

34.

skuld avseende personalens källskatt

35.

skuld avseende socialavgifter

36.

övriga kortfristiga skulder

Långfristiga skulder fördelade på

37.

avsatt till pensioner

38.

övriga långfristiga skulder

Obeskattade reserver fördelade på

39.

lagerreserv

40.

reserv för pågående arbeten

41.

internvinstkonto

42..

resultatuQämningsfond

43.

ackumulerade överavskrivningar i den mån företaget redovisar av­skrivningar enligt 5 § 91

44.

allmän investeringsfond

45.

lagerinvesteringskonto

46.

särskild nyansskaffningsfond

47.

återanskaffningsfond för fastighet

48.

eldsvådefond

49.

särskild fartygsfond

50.

allmän investeringsreserv

51. upphovsmannaintäkter

52.

skogsintäkter

53.

vinstfond

54.

förnyelsefond

55.

andra obeskattade fonder och reserver var för sig med angivande av

slag

146

Eget kapital fördelat på

Prop. 1990/91: 5

52.

årets redovisade resultat

Bilaga 1

53.

övrigt eget kapital

7 

§

Fysisk person skall lämna uppgifter ur räkenskaperna om insättningar och uttag i verksamheten samt om hans andel i bokfört resultat och utgående kapital enligt balansräkningen varvid kontanta insättningar och uttag skall anges särskilt.

8 §

I 6 § 10 upptaget lager och pågående arbeten skall specificeras med avseen­de på i posten ingående omsättningstillgångar uppdelat på

1.

fastigheter

2.

lageraktier och lagerandelar

3.

pågående arbeten i byggnadsrörelse, direkta kostnader

4.

pågående arbeten i byggnadsrörelse, indirekta kostnader

5.

produkter i arbete, annat producerat lager samt pågående arbeten i övrigt

6.

djur

7.

lagertillgångar på vilka nedskrivning ej får göras enligt bestämmelser i kommunalskattelagen (1928:370)

8.

övriga lagertillgångar

Uppgift skall lämnas om anskaffning och försäljning av anläggningstill­gångar enligt följande

1. inköp av personbilar och immateriella rättigheter

2.

inköp av andra maskiner och inventarier än vid 1

3.

försäljning av personbilar och immateriella rättigheter

4.

försäljning av andra maskiner och inventarier än vid 3

5.

ny-, till- eller ombyggnad av markanläggning med undantag för vad som belöper på fastighet som används för mervärdeskattefri uthyrning eller för bostadsändamål

6.

ny-, till- eller ombyggnad av byggnad med undantag för vad som belöper på fastighet som används för mervärdeskattefri uthyrning eller för bostadsändamål

10 §

Länsskattemyndigheten får medge att uppgifter enligt 5 § får lämnas enligt följande (dispens).

a)

intäkter som avses i 5 § 1 9 får lämnas i sammansatt post

b)

kostnader som avses i 5 § 10 19 får lämnas i sammansatt post

147

c) kostnader som avses i 5 § 36 67 får lämnas i sammansatt post

Prop. 1990/91:5

I samband härmed får medges undantag från bestämmelsen i 3 §.

Bilaga 1

Framställning om dispens skall inges till länsskattemyndighet före ut­gången av kalenderåret före taxeringsåret.

Länsskattemyndighets beslut i ärende enligt föregående stycke får över­klagas hos riksskatteverket. Riksskatteverkets beslut i sådant ärende får inte överklagas.

11 §

Räkenskapsutdrag skall lämnas i vanlig läsbar form i den ordning som i taxeringslagen stadgas för avgivande av allmän självdeklaration och fogas till denna. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får medge att räkenskapsutdrag i stället avlämnas i form av upptagning för automatisk databehandling samt meddela närmare föreskrifter angående den tekniska utformningen av en sådan upptagning.

12 §

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar de föreskrifter som behövs för tillämpningen av denna lag.

148

Förteckning över remissinstanser som avgett

Pop. i990/9i; 5

yttrande över betänkandena (SOU 1983:75 och 76)     ''  Företagens uppgiftslämnande för beskattningsändamål

Efter remiss har yttranden kommit in från kammarrätten i Göteborg, datainspektionen (Dl), bokföringsnämnden (BFN), kommerskollegium, riksförsäkringsverket (RFV), riksskatteverket (RSV), statskontoret, riks­revisionsverket (RRV), statistiska centralbyrån (SCB), länsstyrelsen i Stockholms län, länsstyrelsen i Jönköpings län, länsstyrelsen i Malmöhus län, länsstyrelsen i Göteborg och Bohus län, länsstyrelsen i Gävleborgs län, länsstyrelsen i Västerbottens län, bankinspektionen, allmänna ombudet för mellankommunala mål, statens industriverk (SIND), Centralorganisa­tionen SACO/SR, Finansbolagens förening, Fögderichefsföreningen, För­eningen auktoriserade revisorer FAR, Föreningen Sveriges fögderiQänste-män. Föreningen Sveriges skattechefer. Föreningen Sveriges taxeringsrevi­sorer. Företagareförbundet (SFR), Företagens uppgiftslämnardelegation (FUD), Institutet för internrevision. Konstnärliga och litterära yrkesut­övares samarbetsnämnd (KLYS), Kooperativa förbundet (KF), Landsor­ganisationen i Sverige (LO), Landstingsförbundet, Lantbrukarnas riksför­bund (LRF), Post- och kreditbanken (PK-banken), Svensk industriför­ening. Svenska arbetsgivareföreningen (SAF), Svenska bankföreningen. Svenska byggnadsentreprenörföreningen (SBEF), Svenska försäkringsbo­lags riksförbund. Svenska kommunförbundet. Svenska revisorsamfundet (SRS), Svenska sparbanksföreningen, Sveriges advokatsamfund, Sveriges fastighetsägareförbund, Sveriges föreningsbankers förbund, Sveriges gros­sistförbund, Sveriges industriförbund, Sveriges praktiserande arkitekter, Sveriges redovisningskonsulters förbund. Taxeringsnämndsordförandenas riksförbund (TOR), Tjänstemännens centralorganisation (TCO), För­eningen Sveriges taxeringsdirektörer och Nio lokala skattemyndigheter i Stockholms län.

Kommerskollegium har inhämtat yttranden från handelskamrarna i Stockholm och Malmö.

Länsstyrelsen i Stockholms län har inhämtat yttranden från lokala skat­temyndigheterna i Stockholms, Norrtälje och Sollentuna fögderi. Länssty­relsen i Malmöhus län har erhållit yttrande från Skånes Handelskammare. Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län har inhämtat yttrande från lokala skattemyndigheten i Göteborgs fögderi.

LO har berett medlemsförbunden tillfälle att avge yttranden. Svenska Byggnadsarbetareförbundet och Svenska Kommunalarbetarförbundet har kommit in med yttranden.

LRF hänvisar i sitt remissvar till ett yttrande av Lantbrukarnas skatte­delegation.

PK-banken instämmer i vad som anförs i Svenska Bankföreningens yttrande.

SAF, Sveriges grossistförbund och Sveriges Industriförbund hänvisar i

sina remissvar till Företagens uppgiftsdelegations yttrande.

149

Förteckning över remissinstanser som avgett

°p- 

1990/91:5

yttrande över riksskatteverkets rapport (1986:7) Ett    '  reformerat uppgiftslämnande

Efter remiss har yttranden kommit in från kammarrätten i Göteborg, datainspektionen (Dl), bokföringsnämnden (BFN), kommerskollegiuin, riksförsäkringsverket (RFV), statskontoret, riksrevisionsverket (RRV), statistiska centralbyrån (SCB), länsskattemyndigheten i Stockholms län, länsskattemyndigheten i Jönköpings län, länsskattemyndigheten i Malmö­hus län, länsskattemyndigheten i Göteborg och Bohus län, länsskattemyn­digheten i Gävleborgs län, länsskattemyndigheten i Västerbottens län, bankinspektionen, skatteförenklingskommittén, statens industriverk (SIND), Centralorganisationen SACO/SR, Entreprenörföreningen, Fi­nansbolagens förening, Fögderichefsföreningen, Föreningen auktoriserade revisorer FAR, Föreningen Sveriges skattechefer. Föreningen Sveriges ta­xeringschefer. Företagareförbundet (SFR), Företagens uppgiftslämnarde­legation (FUD), Institutet för internrevision. Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), Kooperativa förbundet (KF), Landsorganisationen i Sverige (LO), Landstingsförbundet, Lantbrukarnas riksförbund (LRF), Småföretagens riksorganisation. Svensk industriför­ening, Svenska arbetsgivareföreningen (SAF), Svenska bankföreningen, Svenska försäkringsbolags riksförbund. Svenska kommunförbundet, Svenska revisorsamfundet (SRS), Svenska sparbanksföreningen, Sveriges advokatsamfund, Sveriges fastighetsägareförbund, Sveriges föreningsban­kers förbund, Sveriges grossistförbund, Sveriges industriförbund, Sveriges redovisningskonsulters förbund. Taxeringsnämndsordförandenas riksför­bund (TOR), Tjänstemännens centralorganisation (TCO), Sveriges köp­mannaförbund.

Länsskattemyndigheten i Stockholms län har inhämtat yttranden från lokala skattemyndigheterna i Stockholms, Huddinge och Nacka fögderi. Länsskattemyndigheten i Malmöhus län har inhämtat yttranden från Mal­mös och Eslövs fögderi samt från Skånes Handelskammare. Länsskatte­myndigheten i Göteborgs och Bohus län har inhämtat yttrande från lokala skattemyndigheten i Göteborgs och Kungälvs fögderi.

LRF hänvisar i sitt remissvar till ett yttrande av Lantbrukarnas skatte­delegation.

SAF, Sveriges grossistförbund och Sveriges Industriförbund hänvisar i sina remissvar till Företagens uppgiftsdelegations yttrande.

Sveriges Köpmannaförbund ansluter sig till vad Företagens uppgifts­lämnardelegation och bokföringsnämnden anfört.

150

Bilaga 3

Förslag till

Prop. 1990/91:5

Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

2 mom. Preliminär skatt utgår som preliminär A-skatt eller preliminär B-skatt.

1. Preliminär A-skatt skall med de undantag, som framgår av vad nedan i detta moment och i 10 § sägs, utgöras för sådan inkomst av Qänst, vilken helt eller delvis utgår i penningar och vilken hänför sig till den skattskyldi­ges huvudsakliga arbetsanställning eller eljest utgör hans huvudsakliga inkomst av Qänst. För inkomst av sådan huvudsakliga arbetsanställning hos fysisk person eller dödsbo, som är avsedd att vara kortare tid än en vecka, skall dock preliminär A-skatt erläggas endast om vad som utbetalats utgör utgift i en av arbetsgivaren bedriven rörelse.

Med Qänst likställes i denna lag rätt till pension, livränta, som utgår på grund av försäkring och inte utgör vederlag vid avyttring av egendom, ersättning, som i annan form än livränta utgår på grand av sjuk- eller olycksfallsförsäkring, tagen i samband med Qänst, som undantagsför­måner ävensom sådant periodiskt understöd eller sådan därmed jämföriig periodisk intäkt, varför givaren enligt 22, 24 eller 29 § kommunalskatte­lagen är berättigad till avdrag.

Preliminär A-skatt skall också ut­göras avfysisk person för sådan rän­ta, utdelning eller annan avkastning .som avses i 37§ 1 mom. 4a och b samt 8 mom. taxeringslagen (1956: 623). Delta gäller dock inle om ku­pongskatt skall utgå enligt kupong­skattelagen   (1970:624)   eller  om mottagaren inte är skattskyldig för inkomsten i Sverige. Preliminär A-skatt skall utgå enligt skattetabell som avses i 4 §, eller enligt de grander som angivas i 7, 12 eller 40 §. Beträffande preliminär A-skatt för inkomst som avses under 1 andra stycket eller punkt 12 av anvisningama till 32 § kommunalskattelagen må regeringen föreskriva särskild beräkningsgrand, exempelvis att skatten skall beräknas å viss del av inkomsten eller å inkomsten minskad med visst belopp eller att skatten skall utgå med särskilt angiven procent av inkomsten.

Är den, som åtnjuter ovan avsedd inkomst av Qänst, skattskyldig jämväl för annan inkomst eller för förmögenhet må lokal skattemyndighet, då särskilda skäl därtill föranleda, föreskriva att preliminär A-skatt skall erläggas jämväl för sistnämnda inkomst eller för förmögenheten. Därvid skall den skattskyldiges preliminära skatt beräknas antingen till viss pro­cent av den huvudsakliga inkomsten av Qänst eller enligt skattetabell å nämnda inkomst ökad med visst belopp eller ock utgå med visst belopp utöver vad i skattetabellen angives för den huvudsakliga inkomsten av Qänst.

Är i fall varom i föregående stycke sägs inkomsten vid sidan av den

huvudsakliga inkomsten av Qänst betydande i förhållande till denna eller

föreligga eljest särskilda omständigheter, må lokal skattemyndighet före­

skriva, att preliminär B-skatt skall eriäggas i stället för preliminär A-skatt.

Öretal som uppkommer vid beräkning av skatteavdrag skall jämkas till

närmast högre hela krontal.

151

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

2. Preliminär B-skatt skall för inkomståret betalas av skattskyldig, som inte skall betala preliminär A-skatt enligt 1. Preliminär B-skatt skall beta­las för inkomster från den skattskyldiges samtliga förvärvskällor och för förmögenhet. Preliminär B-skatt skall betalas enligt särskild debitering.

Den lokala skattemyndigheten får besluta att fysisk person, som har inkomst av sådan uppdragsverksamhet som avses i 4 § lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättning­ar, skall betala preliminär A-skatt i stället för preliminär B-skatt. Ett sådant beslut får meddelas om den för inkomståret beräknade slutliga skatten kan antas till huvudsaklig del bli betald genom avdrag för skatt.

7§ För inkomst av Qänst, som icke avser bestämd tidsperiod eller icke uppbäres vid regelbundet återkommande tillfällen, skall utgå preliminär A-skatt med trettio procent av inkomsten.

Uppbäres inkomst som avses i första stycket jämte inkomst, som avses i 4 § I mom. första stycket, skall preliminär A-skatt utgå enligt grander som riksskatteverket fastställer.

För inkomst som avses i 3§ 2 mom. I tredje stycket skall utgå pre­liminär skatt med 30 procent av in­komsten. Vad gäller inkomst enligt 37§ 1 mom. 4b taxeringslagen (1956:623) skall preliminär skatt utgå med så stort belopp att det tilf sammans med vad som innehållits i utlandet uppgår till 30 procent av inkomsten. Skatt enligt första eller andra stycket uttages icke på belopp under tio kronor.

Skatt enligt tredje stycket uttages inte på belopp under 100 kronor. Att särskilda grander för uttagande av preliminär A-skatt kan föreskri­vas i vissa fall framgår av 3 § 2 mom. Bestämmelserna i denna paragraf gälla icke om annat följer av 40 §.

13§

7 mom. Preliminär B-skatt skall tas ut med belopp motsvarande 120 procent av den slutliga skatt som har påförts den skattskyldige året före inkomståret. Understiger den slutliga skatten den ursprangligen debiterade B-skatten tas preliminär B-skatt ut med 110 procent.

Preliminär B-skatt enligt första stycket får inte tas ut med lägre belopp än som motsvarar den preliminära B-skatt som har debiterats för året före inkomståret.

Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte när preliminär B-skatt skall beräknas med ledning av preliminär taxering enligt 2 mom. eller när annars särskilda omständigheter föreligger.

1 den slutliga skatt som avses i första stycket skall inte inräknas utskift-ningskatt, ersättningsskatt, skattetillägg eller förseningsavgift enligt taxe­ringslagen (1956:623) eller sådan i denna lag inte omnämnd skatt eller avgift, vilken har påförts enligt bestämmelse i annan författning.

152

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

Vid beräkning av preliminär B-

Vid beräkning av preliminär B-

skatt skall, om möjligt, hänsyn tas

skatt skall, om möjligt, hänsyn tas

till   preliminär  A-skatt   som   den

till   preliminär  .'k-skatt   som   den

skattskyldige kan ha att betala på

skattskyldige kan ha att betala en-

grund av förordnande enligt 3§ 3

ligt 3 § 2 mom. 1 tredje stycket eWer

mom. andra stycket.

på grund av förordnande enligt 3 §

3 mom. andra stycket.

39 §

7 a mom. Vid utbetalning eller gottskrivning av .sådan avkastning sotn avses i 3 § 2 mom. 1 tredje styc­ket skall den som utbetalar eller gottskriver beloppet göra skatteav­drag för betalning av preliminär A-skall som tnottagaren har att beta­la. 1 fråga om sådant avdrag skall bestämmelserna i 5254§§ gälla i tillämpliga delar.

78a§

Vad som sägs i 75- 78 §§ gäller i tillämpliga delar också i Jråga om den som betalar ut eller gottskriver .sådan avkastning sotn avses i 3 § 2 mom. I tredje stycket.

153

Förslag till

Prop. 1990/91:5

Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623)

' 

22 

§

7 mom.'. Nedannämnda skattskyldiga är, om ej annat följerav 3 mom., skyldiga att utan anmaning till ledning för egen taxering avlämna deklara­tion {självdeklaration), nämligen:

1)

aktiebolag, ekonomisk förening, sparbank, ömsesidig skadeförsäk­ringsanstalt och aktiefond ävensom sådan stiftelse, fond eller inrättning som har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa fa­miljers eller bestämda personers ekonomiska intressen,

2)

ideell förening, som avses i

2) ideell förening, som avses i 7 § 5 mom. första stycket lagen

7 § 5 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomst-

(1947:576) om statlig inkomst­skatt, om dess brattointäkter av en

skatt, om dess brattointäkter under eller flera förvärvskällor under be-

beskattningsåret överstigit grand-skattningsåret överstigit grandav-

avdraget enligt 8 § nämnda lag, draget enligt 8 § nämnda lag,

3)

annan juridisk   person,   om

3) annan  juridisk  person,   om dess brattointäkter av en eller flera

dess   brattointäkter   uppgått   till förvärvskällor uppgått till samman-

sammanlagt minst 100 kronor, lagt minst 100 kronor,

4)

fysisk person, vilkens bratto-

4) fysisk person, vilkens bratto­intäkter av en eller flera förvärvs-

intäkter av tjänst eller aktiv nä-källor under beskattningsåret upp-

ringsverksamhet under beskatt-gått, om han varit här i riket bosatt

ningsåret uppgått, om han varit här under hela beskattningsåret och un-

i riket bosatt under hela beskatt-der denna tid icke eriagt sjömans-

ningsåret och under denna tid icke skatt, till sammanlagt minst 700((?

eriagt sjömansskatt, till samman-kronor och eljest till minst 100 kro-

lagt minst 12000 kronor och eljest nor.

till minst 100 kronor.

5)

fysisk eller juridisk person, vilkens tillgångar av den art som avses i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, vid beskattningsårets ut­gång haft ett värde överstigande 400000 kronor eller, såvitt angår sådan juridisk person som avses i 6 § 1 mom. b nämnda lag, 25000 kronor,

6)

fysisk eller juridisk person för vilken underlag för skogsvårdsavgift eller statlig fastighetsskatt skall fastställas,

7)

Jysisk person vars bruttointäkt av kapital av annat slag än avkast­ning för vilken preliminär A-skatt skall utgöras enligt 3§ 2 mom. 1 tredje stycket uppbördslagen (1953:272) eller av passiv närings­verksamhet sammanlagt överstigit 100 kronor.

8)

Jysisk eller juridisk person om genomsnittlig anskaffningskostnad för aktie eller avdragskvot skall fast­ställas enligt 27 och 28 §§ lagen om statlig inkomstskatt.

9)

fysisk eller juridisk person JÖr vilken underlagför avkastningsskatt

på pensionstnedel skall Jästställas.

154

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

Bilaga 3

Vid bedömande av fysisk eller ju-

Vid bedömande av fysisk eller ju­

ridisk persons deklarationsskyldig-

ridisk persons deklarationsskyldig­

het enligt punkterna 2) 5) skall

het enligt punkterna 2) 5) och 7)

hänsyn icke tagas till sådan in-

skall hänsyn icke tagas till sådan

komst eller förmögenhet för vilken

inkomst eller förmögenhet för vil-

den fysiska eller juridiska personen

ken den fysiska eller juridiska per-

icke är skattskyldig enligt kommu-

sonen icke är skattskyldig enligt

nalskattelagen (1928:370), lagen

kommunalskattelagen (1928:370),

om statlig inkomstskatt eller lagen

lagen om statlig inkomstskatt eller

om statlig förmögenhetsskatt.

lagen om statlig förmögenhetsskatt.

Har makar, som ingått äktenskap

Har makar, som ingått äktenskap

före ingången av beskattningsåret

före ingången av beskattningsåret

och levt tillsammans under större

och levt tillsammans under större

delen därav, var för sig haft in-

delen därav, var för sig haft förmö-

komst eller förmögenhet, skall var-

genhet, skall vardera makens dekla-

dera makens deklarationsskyldig-

rationsskyldighet bedömas med

het bedömas med hänsyn till ma-

hänsyn till makarnas sammanlagda

kärnas sammanlagda inkomst eller

förmögenhet,

förmögenhet.

Skall skattskyldig enligt lagen om statlig förmögenhetsskatt taxeras för förmögenhet, som tillhör barn eller annan, skall hänsyn därtill tagas vid deklarationsskyldighetens bedömande.

Vid tillämpning av vad i första stycket vid 4) är stadgat, skall svensk medborgare, som under beskattningsåret tillhört svensk beskickning hos utländsk makt, svensk permanent delegation hos mellanstatlig organisa­tion eller lönat svenskt konsulat eller beskickningens, delegationens eller konsulatets bcQäning och som på grund av sin Qänst varit bosatt utom­lands, anses ha varit bosatt här i riket. Detsamma skall gälla sådan persons make samt barn under 18 år, om de har varit svenska medborgare och har bott hos honom. En person, som under beskattningsåret har tillhört främ­mande makts beskickning eller lönade konsulat här i riket eller beskick­ningens eller konsulatets beQäning, anses däremot vid tillämpning av vad i första stycket vid 4) är stadgat inte ha varit bosatt här i riket. Detsamma skall gälla sådan persons make, barn under 18 år och enskilda Qänare som har bott hos honom och inte har varit svenska medborgare.

Ifråga om deklarationsskyldighet för dödsbo efter skattskyldig, som har avlidit under beskattningsåret, skall tillämpas vad som skulle ha gällt för den avlidne.

66 c §

Taxering JÖr inkomst av kapital beslutas med ledning av kontroll­uppgift när inkomsten endast avser sådan avkastning för vilken prelimi­när skatt skall utgöras enligt 3 § 2 tnom. 1 tredje stycket uppbörds­lagen (1953:272).

155

Lagrådsremissens författningsförslag

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:325) oin självdeklaration och kontrolluppgifter

dels att 2 kap. 6 § samt 3 kap. 10 och 12 §§ skall upphöra att gälla,

dels att nuvarande 2 kap. 20 § skall betecknas 2 kap. 21 § och att nuvarande 2 kap. 21 § skall betecknas 2 kap. 20 §,

dels att 2 kap. 3, 4, 8, 10-17, 19, nya 20 och 21, 22-25, 28, 30 och 33 §§, 3 kap. 4-7, 9, 11, 14, 20, 22, 23, 27, 28, 30, 37-39, 43-46, 53. 54, 57, 60 och 63 §§, 4 kap. 1, 2, 4, 6 och 8 §§ samt rubrikerna närmast före 2 kap. 19, 24 och 25 §§ samt 3 kap. 27 § skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

3§

Var och en bör, utöver vad som framgår av deklaration.sformuläret eller av någon annan blankett enligt Jästställt formulär, meddela de yt­terligare upplysningar som kan vara av betydelse för egen taxering.

Var och en bör, utöver vad som framgår av deklarationsformulär. meddela de ytterligare upplysning­ar som kan vara av betydelse för egen taxering.

4

§

Fysisk person skall, om Inte an­nat följer av 6§, lämna självdekla­ration

7. när hans bruttointäkter av en eller flera förvärvskällor under be­skattningsåret uppgått till samman­lagt minst 10000 kronor,

Fysisk person skall lämna själv­deklaration

7. när hans bruttointäkter av .så­dan tjänst .som avses i 32.1) I mom. Jörsta stycket h eller i kommunaf .skattelagen (1928:370), av kapital av annat slag än avkastning JÖr vif ken preliminär A-skatt skall betalas enligt 3 § 2 mom. 1 tredje stycket uppbördslagen (1953:272) eller av passiv näringsverksamhet samman­lagt överstigit 100 kronor,

2. när hans bruttointäkter av an­nan tjänst än .som av.ses i 32,i' 1 mom. första stycket h och i kommu­nalskattelagen eller av aktiv nä­ringsverksamhet under beskatt­ningsåret uppgått till sammanlagt minst 32 procent av basbeloppet en­ligt lagen (1962:381) om allmän försäkring JÖr året före ta.xerings-året. eller, ijråga om Jölkpensionär .som inte haft intäkter av aktiv nä-

156

Nuvarande Ivdelse

2.

om han inte varit bosatt i Sve­rige under hela beskattningsåret el­ler om han under denna tid betalat sjömansskatt, när bruttointäkterna uppgått till sammanlagt minst 100 kronor,

3.

när hans tillgångar av den art som anges i 3 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögen­hetsskatt vid beskattningsårets ut­gång haft ett värde som överstiger 800000 kronor, eller

4.

när underlag för skogsvårdsav­gift eller statlig fastighetsskatt skall fastställas tor honom.

Vid bedömandet av deklara­tionsskyldighet enligt första stycket skall hänsyn inte tas till sådan in­komst eller förmögenhet för vilken skattskyldighet inte föreligger enligt kommunalskattelagen (1928:370), lagen (1947:576) om statlig in­komstskatt eller lagen om statlig förmögenhetsskatt.

Har makar, som ingått äktenskap före ingången av beskattningsåret och levt tillsammans under större delen därav, var för sig haft in­komst eller förmögenhet, skall var­dera makens deklarationsskyldig­het bedömas med hänsyn till ma­karnas sammanlagda inkomst och förmögenhet.

Föreslagen lydelse

ringsverksamhet eller annan intäkt av tjänst än Jblkpen.sion, pensions­tillskott enligt 2f) lagen (1969:205) om pensionstillskott, hälften av pen­sionstillskott enligt 2 a§ nämnda lag eller tilläggspension, när han under beskattningsåret uppburit till-läggspension .som överstiger pen­sionstillskott enligt nämnda lag­rum,

3.

om han inte varit bosatt i Sve­rige under hela beskattningsåret el­ler om han under denna tid betalat sjömansskatt, när bruttointäkterna uppgått till sammanlagt minst 100 kronor,

4.

när hans tillgångar av den art som anges i 3 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögen­hetsskatt vid beskattningsårets ut­gång haft ett värde som överstiger 800000 kronor, eller

5.

när underlag för skogsvårdsav­gift, statlig fastighetsskatt eller av­kastningsskatt på pensionsmedel skall fastställas för honom.

Vid bedömandet av deklara­tionsskyldighet enligt första stycket skall hänsyn inte tas till sådan in­komst eller förmögenhet för vilken skattskyldighet inte föreligger enligt kommunalskattelagen, lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt eller lagen om statlig förmögenhetsskatt. Däremot skall hänsyn tas till sådan inkomst eller förmögenhet som en­ligt dubbelbeskattningsavtal skall vara helt eller delvis undantagen från beskattning i Sverige.

Har makar, som ingått äktenskap före ingången av beskattningsåret och levt tillsammans under större delen därav, var för sig haft förmö­genhet, skall vardera makens dekla­rationsskyldighet bedömas med hänsyn till makarnas sammanlagda förmögenhet.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

Skall någon enligt lagen om statlig förmögenhetsskatt taxeras för förmö­genhet som tillhör barn eller någon annan, skall hänsyn tas därtill när deklarationsskyldigheten bedöms.

157

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

Som folkpension enligt första stycket 2 räktias inte barnpension eller vårdbidrag.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

'Följande juridiska personer skall lämna självdeklaration

1.    aktiebolag, ekonomisk för­

 ening, sparbank, ömsesidigt skade­

 försäkringsföretag och värdepap­

 persfond samt sådan stiftelse, fond

 eller inrättning som har till huvud­

 sakligt ändamål att tillgodose viss

 familjs, vissa familjers eller be­

 stämda personers ekonomiska in­

 tressen,

2.   ideell förening, som avses i 7 §

 5 mom. första stycket lagen (1947:

 576) om statlig inkomstskatt, om

 dess brattointäkter under beskatt­

 ningsåret överstigit grandavdraget

 enligt 8 § nämnda lag.

1.    aktiebolag, ekonomisk för­

ening, sparbank, ömsesidigt skade­

försäkringsföretag och aktiejbnd

samt sådan stiftelse, fond eller in­

rättning som har till huvudsakligt

ändamål att tillgodose viss familjs,

vissa familjers eller bestämda per­

soners ekonomiska intressen,

5. juridisk person för vilken un­derlag för skogsvårdsavgift, statlig fastighetsskatt eller avkastnings­skatt på pensionsmedel skall fast­ställas.

Vid bedömandet av deklara­tionsskyldighet enligt första stycket 2-4 skall hänsyn inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet, för vil­ken skattskyldighet inte föreligger enligt kommunalskattelagen (1928: 370), lagen om statlig inkomstskatt eller lagen om statlig förmögenhets­skatt. Däremot skall hänsyn tas till sådan inkomst eller Jormögenhet som enligt dubbelbeskattningsavtal skall vara helt eller delvis undanta­gen från beskattning i Sverige.

2.

ideell förening, som avses i 7 § 5 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomst­skatt, om dess brattointäkter av en eller flera JÖrvärvskällor under be­skattningsåret överstigit grandav­draget enligt 8 § nämnda lag,

3.

annan juridisk person, om dess brattointäkter av en eller flera för­värvskällor under beskattningsåret uppgått till sammanlagt minst 100 kronor,

4.

juridisk person, vars tillgångar av den art som anges i 3 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, vid beskattningsårets ut­gång haft ett värde som överstiger 800000 kronor eller, i fråga om sådan juridisk person som avses i 6 § 1 mom. b nämnda lag, 25000 kronor,

5.

juridisk person för vilken un­deriag för skogsvårdsavgift eller statlig fastighetsskatt skall faststäl­las.

Vid bedömandet av deklara­tionsskyldighet enligt första stycket 2-4 skall hänsyn inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet, för vil­ken skattskyldighet inte föreligger enligt kommunalskattelagen (1928: 370), lagen om statlig inkomstskatt eller lagen om statlig förmögenhets­skatt.

10§ Fysisk person får, om inte annat följer av 11 §, lämna förenklad självde­klaration orn vad som skall redovisas i fråga om intäkter och avdrag avser endast

158

Nuvarande lydelse

1.

inkomst av annan fastighet be­träflände högst två Jästigheter vilka den skattskyldige innehaft hela be­skattning.såret och JÖr vilka dels in­täkten skall beräknas enligt 24 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928: 370), dels taxeringsvärde har be­stämts för beskattningsåret,

2.

inkomst av Qänst och annat avdrag än som avses i 33 § 2 mom. kommunalskattelagen inte yrkas för kostnader för fullgörande av Qänsten,

3.

inkomst av kapital samt av­drag för kostnader yrkas endast för ränta och intäkten utgörs av

a)    ränta eller

b)    utdelning på svenska aktier

och andelar i svenska aktiefonder

eller ekonomiska föreningar.

4.

allmänt avdrag för underhåll av icke hemmavarande barn eller ./ÖVavgift för pensionsförsäkring,

5.

sådant avdrag för nedsatt skat­tejormåga som avses i 50 § 2 mom. andra eller ftärde slycket kommu-nalskatlelagen.

Föreslagen lydelse

7. inkomst av Qänst och annat avdrag än som avses i 33 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) inte yrkas för kostnader för fullgö­rande av Qänsten,

2.   inkomst av kapital samt av­

drag för kostnader yrkas endast för

ränta och tomträttsavgäld och in­

täkten utgörs av

a)    ränta eller

b)    utdelning på svenska aktier

och andelar i svenska värdepappers­

fonder eller ekonomiska föreningar,

c)   intäkt vid försäljning av teck­

ningsrätt eller delbevis som grundas

på aktieinnehav i ett svenskt bolag,

3.   allmänt avdrag för avgift för

pensionsförsäkring.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

11§ Förenklad självdeklaration får inte lämnas, om

1. den skattskyldige inte varit bo-

satt i Sverige under hela beskatt­ningsåret.

1.  den skattskyldige eller den med

vilken den skattskyldige skall

samtaxeras inte varit bosatt i Sveri­

ge under hela beskattningsåret,

2.

den skattskyldige under beskattningsåret haft inkomst av anställning i utlandet eller annars från utlandet haft inkomst eller vid utgången av beskattningsåret ägt skattepliktig förmögenhet i utlandet,

3.

den skattskyldige under beskattningsåret varit skyldig att betala sjö­mansskatt enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt.

4. den skattskyldige är företagsle­dare i fåmansföretag, närstående till sådan person eller delägare i få­mansföretag, eller

4. den skattskyldige är företagsle­dare i fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag eller sådant .företag som avses i 3§ 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, närstående till sådan person eller delägare i sådant före­tag.

159

Föreslagen lydelse

5. den skattskyldige skall samtax­eras med person som är skyldig att i självdeklaration lämna uppgift om inkomst av näringsverksamhet, el­ler

Nuvarande lydelse

5. den skattskyldige skall samtax­eras med person som är skyldig att i självdeklaration lämna uppgift om inkomst av rörelse eller jordbruks­fastighet eller av annan Jastighet, JÖr vilken intäkten skall beräknas enligt 24 § 1 mom. kommunalskal-telagen (1928:370).

6. den skattskyldige under be­skattningsåret har JÖrvärvat en privalbosladsjästighet.

12§ En förenklad självdeklaration skall innehålla uppgifterom

1.

den skattskyldiges namn, personnummer, postadress och hemorts­kommun,

2.

vad som behövs för att bestämma om den skattskyldige skall samtax­eras eller inte,

3.    de intäkter och avdrag .som

skall hänföras till inkomst av annan

Jastighet. varvid .särskilt skall anges

Jåslighetens ta.xeringsvärde för be­

skattningsåret.

Prop. 1990/91:5 

Bilaga 4

4. de intäkter som skall hänföras till inkomst av Qänst och som den skattskyldige inte har fått medde­lande om enligt 3 kap. 59 §,

."i. de intäkter som skall hänföras till inkomst av kapital och som den skattskyldige inte har fått medde­lande om enligt 3 kap. 59 § samt de avdrag för ränta som den skattskyl­dige yrkar.

3.

de intäkter som skall hänföras till inkomst av Qänst och som den skattskyldige inte har fått medde­lande om enligt 3 kap. 59 §.

4.

de intäkter som skall hänföras till inkomst av kapital och som den skattskyldigc inte har fått medde­lande om enligt 3 kap. 59 §, de in­täkter vid JÖrsäljning av tecknings­rätt eller delbevis .som grundas på aktieinnehav i ett svenskt bolag samt de avdrag för ränta och lomt-rätt.savgäld som den skattskyldige yrkar.

3.

sådant ränletillägg som skall beaktas vid fästställande av under­lag JÖr tilläggsbelopp och .som den skattskyldige inte har fått medde­lande om enligt 3 kap. 59 §.

4.

de avdrag som den skattskyldi­ge yrkar /Ö.'- underhåll av icke hem­mavarande barn, för avgift för pen­sionsförsäkring eller för nedsatt skattejormåga enligt 50,§ 2 mom. andra stycket kommunalskatte­lagen (1928:370),

5.

den skattskyldiges skatteplikti­ga tillgångar och hans skulder vid utgången av beskattningsåret, om hans skattepliktiga förmögenhets-

5. del avdrag som den skattskyl­dige yrkar för avgift för pensions­försäkring.

6. den skattskyldiges skatteplikti­ga tillgångar och hans skulder vid utgången av beskattningsåret, om hans skattepliktiga  förmögenhets-

160

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

Bilaga 4 tillgångar uppgick till minst 90000    tillgångar     uppgick     till     minst

kronor eller, om beskattningsbar

100000 kronor eller, om beskatt-

förmögenhet skall beräknas gemen-

ningsbar förmögenhet skall beräk-

samt för den skattskyldige och hans

nas gemensamt för den skattskyldi-

make eller bara enligt 12 § I mom.

ge och hans make eller barn enligt

lagen (1947:577) om statlig förmö-

12 § 1 mom. lagen (1947:577) om

genhetsskatt, de sammanlagda

statlig förmögenhetsskatt, de sam­

skattepliktiga förmögenhetstill-

maniagda skattepliktiga förmögen­

gångarna uppgick till minst 750000

hetstillgångarna uppgick till minst

kronor,

200 000 kronor,

9. vad som behövs för beräkning 7. vad som behövs för beräkning

av pensionsgrandande inkomst en-

av pensionsgrandande inkomst en­

ligt lagen (1962:381) om allmän

ligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring eller av fastighetsskatt

försäkring eller av fastighetsskatt

enligt lagen (1984:1051) om statlig

enligt lagen (1984:1051) om staflig

fastighetsskatt.

fastighetsskatt.

Skall den skattskyldige taxeras Skall den skattskyldige taxeras

för barns eller någon annans förmö-

för barns eller någon annans förmö­

genhet, skall uppgifter lämnas ock-

genhet, skall uppgifter lämnas ock­

så om sådan förmögenhet som om

så om sådan förmögenhet som om

den tillhörde den skattskyldige,

den tillhörde den skattskyldige.

Härvid tillämpas första stycket 8.

Härvid tillämpas första stycket 6.

13§' En allmän självdeklaration skall innehålla uppgifter om

1.  den skattskyldiges namn, personnummer eller organisationsnummer,

postadress och hemortskommun, beträffande utlänning nationalitet, be­

träffande utländsk juridisk person det land, där styrelsen haft sitt säte,

samt beträffande skattskyldig som bara under någon del av beskattnings­

året varit bosatt i Sverige, uppgift om den tid som han haft bostad här,

2.    alla skattepliktiga förvärvs­

källor; därvid .skall i Jråga otn

förvärvskälla, I vilken skattepliktig

fastighet ingått, särskilt anges

a)   beskaffenheten av den skatt­

skyldiges innehav av Jåstigheten,

b)    fastighetens taxeringsvärde

året näst före taxeringsåret eller, om

något sådant inte varit Jästställt det

året, dess antagliga värde vid tax­

eringsårets ingång, samt

c)   om fastigheten inte ingått i

JÖrvärvskällan under hela beskatt­

ningsåret eller fastigheten ingått

däri endast till viss del, hur lång tid

eller till vilken del fastigheten ingått

i JÖrvärvskällan,

3.  de intäkter och avdrag som är 2. de intäkter och avdrag som är

att hänföra till varje förvärvskälla,       att hänföra till varje inkotnslslag.

' Lydelse enligt prop. 1989/90: 111.

161

11    Riksdagen 1990/91. 1 .saml. Nr 5

Nuvarande lydelse

4.

de allmänna avdrag som den skattskyldige yrkar få vid taxering­en,

5.

den skattskyldiges tillgångar och skulder vid slutet av beskatt­ningsåret, även om förmögenheten inte uppgår till skattepliktigt be­lopp, dock endast om och i den mån han är skattskyldig för förmö­genhet,

6.

belopp av den preliminära skatt som genom skatteavdrag beta­lats för året näst före taxeringsåret,

7.

om deklarationen avser få-mansJÖretag, delägares eller honom närstående persons namn. person­nummer och adress och i JÖrekom-mande fall aktie- eller andelsinne­hav varvid, om det Jörekommer oli­ka röstvärden för innehavet, dessa skall anges; dock behöver uppgifter inte lämnas för närstående person, som inte uppburit ersättning från, träffat avtal med eller haft annat liknande JÖrhållande med JÖretaget,

8.

räntetillägg som skall beaktas vid Jästställande av underlag for till-läggsbelopp,

9.

om den skattskyldige är def ägare i ett handelsbolag, de uppgij­ier .som behövs JÖr att beräkna det justerade ingångsvärdet för andelen i bolaget såsom andelens ursprung­liga ingångsvärde, tillskott och ut­tag

10.   om den skattskyldige enligt

21 § lagen (1968:430) om mervär­

deskatt skall redovisa mervärde­

skatt i sin självdeklaration, de upp­

gijier som behövs för att besluta om

mervärdeskatten.

En allmän självdeklaration skall dessutom innehålla de uppgifter som för särskilda fall föreskrivs i 16 24§§ eller som behövs för be­räkning av pensionsgrundande in­komst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller Jör beräk­ning av skogsvårdsavgift enligt lagen (1946:324) om skogsvårdsav­gift eller fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighets-

Föreslagen lydelse

3.

de allmänna avdrag som den skattskyldige yrkar få vid taxering­en,

4.

den skattskyldiges tillgångar och skulder vid slutet av beskatt­ningsåret, även om förmögenheten inte uppgår till skattepliktigt be­lopp, dock endast om och i den mån han är skattskyldig för förmö­genhet,

5.

belopp av den preliminära skatt som genom skatteavdrag beta­lats för året näst före taxeringsåret.

En allmän självdeklaration skall dessutom innehålla de uppgifter som för särskilda fall föreskrivs i 16 24§§ eller som behövs för be­räkning av pensionsgrundande in­komst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, skogsvårdsavgift enligt lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift, fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt   eller   avkastnings-

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

162

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

skatt.

skall enligt lagen (1990:00) om av-

kastningsskatt på pensionsmedel.

Om en skattskyldig skall taxeras för barns eller någon annans förmögen­het, skall uppgift lämnas även om sådan förmögenhet.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

I4

§

1 självdeklarationen behöver uppgift inte lämnas om

7. avyttring i fall som avses I 35 § 3 mom. första stycket kommunaf skattelagen (1928:370), om det sammanlagda försäljningsbeloppet under beskattningsåret uppgått till högst 1000 kronor,

2.

avyttring i fall .som av.ses i 35 § 3 mom. atidra stycket kommunal­skaitelagen, om det .sammanlagda JÖrsäljningsbeloppet under beskatt­ningsåret uppgått till högst 5 300 kronor, eller

3.

ersättning som, enligt bestäm­melserna i 3 kap. 5 § första stycket 9, först efter föreläggande av skatte­myndigheten behöver tas upp i kontrolluppgift.

I självdeklarationen behöver uppgift inte lämnas om ersättning som, enligt bestämmelserna i 3 kap. 5 § första stycket 4, först efter före­läggande av skattemyndigheten be­höver tas upp i kontrolluppgift.

Om den skattskyldige yrkar av­drag JÖr ökade levnadskostnader en­ligt punkt 3 av anvisningarna till 33 § kommunalskaitelagen (1928: 370) skall han lämna de uppgifter .som behövs om ersättning som upp­burits för att täcka kostnaderna.

15§

Om en skattskyldig yrkar avdrag för en skuldränta vid beräkning av inkomst av annan fastighet. JÖr vif ken intäkten skall beräknas enligt 24 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370). eller vid beräkning av inkomst av kapital, skall han lämna uppgifter om skuldbeloppets stor­lek vid beskattningsårets utgång och om långivarens namn. Om långivaren är en fysisk person skall uppgift också lämnas om dennes personnummer eller adress. Uppgif­terna skall lämnas i självdeklara­tionen eller på annan blankett enligt Jaslställl formulär.

Om en skattskyldig yrkar avdrag för en skuldränta vid beräkning av inkomst av kapital, skall han i själv­deklarationen lämna uppgifter om skuldbeloppets storlek vid beskatt­ningsårets utgång och om längiva­rens namn. Om långivaren är en fysisk person skall uppgift också lämnas om dennes personnummer eller adress.

163

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

I6§

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

Har vid inkomstberäkningen av­drag gjorts för kostnader för repre­sentation och liknande ändamål, skall vid självdeklarationen fogas uppgifter enligt fastställt formulär .som visar hur kostnaderna fördelar sig på följande huvudgrupper:

1.

kostnader JÖr mat, dryck, betjä­ning, hotellrum, teaterbiljetter och dylikt i .samband med aJJärsJÖr-handlingar och liknande, med angi­vande av hur mycket av kostnader­na, som avser representation i den skaltskyldiges eller någon av hans anställdas hem,

2.

kostnader som av.ses i I i sam­band med jubileum JÖr företaget, in­vigning av anläggning för verksam­heten, stapelavlöpning och jämförli­ga händelser, tned angivande av hur mycket av kostnaderna som avser representation i den skattskyldiges eller någon av hans anställdas hem,

3.

kostnader i form av underhåll, hyra, löner och dylikt avseende fas­tighet, våning och inventarier, som helt eller huvudsakligen nyttjas JÖr repre.senlation.sändamål och liknan­de,

4.    kostnader for representation

gentemot anställda i samband med

personalfester, informationsmöten

och dylikt och för annan till perso­

nalvård hänförlig representation,

5.  kostnader för gåvor som inte är

att hänföra till reklam och som inte

tagits upp .så.som löneförmån på

kontrolluppgift,

6.

utgivna representaliotisersätl-ningar och repre.sentalionsbidrag. med angivande av hur myckel av detta som tagits upp på kontrollupp­gift, .samt

7.

övriga representationskostna­der.

Kost nåder för spritdrycker och vin skall även om kostnaderna inte är avdrag.sgilla vid inkomstberäk­ningen - anges särskilt.

Fåmansföretag, sådant företag som avses i 3§ 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och delägare i fåmans­ägt handelsbolag skall i självdekla­rationen lämna uppgift om deläga­res eller honom närstående persons namn, personnummer och adress och i förekommande fall aktie- eller andelsinnehav varvid, om det före­kommer olika röstvärden för inne­havet, dessa skall anges; dock behö­ver uppgifter Inte lämnas JÖr närstå­ende person, som inte uppburit er­sättning från, träffat avtal med eller haft annal liknande förhållande medjörelaget.

Delägare i ett handelsbolag skall lämna de uppgifter som behövs för att beräkna det justerade ingångs­värdet för andelen i bolaget såsom andelens ursprungliga ingångsvär­de, tillskott och uttag.

Skall den .skattskyldige enligt 21 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt redovisa mervärdeskatt i sin självde­klaration, skall han lämna de upp­gifter .som behövs Jör att besluta om mervärdeskatten.

164

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

17

§

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

Om den skattskyldige under be­skattningsåret har avyttrat fast eller lös egendom, skall han vid självde­klarationen foga nödvändiga upp­gifter enligt fastställt formulär för beräkning av skattepliktig realisa­tionsvinst. Detsamma gäller, om den skattskyldige under beskatt­ningsåret överfört eller upplåtit egendom under sådana förhållan­den att överföringen eller upplåtel­sen enligt 35 § 2 mom. sista stycket eller punkt 4 av ativisningarna till 35 § kommunalskattelagen (1928: 370) skall jämställas med avyttring av fastighet. Om det vid avyttring av egendom har bestämts att ytterliga­re ersättning under vissa förutsätt­ningar skall lämnas på grund av av­yttringen, skall uppgift lämnas om detta i självdeklarationen.

Har avyttring som av.ses i första stycket skett under beskattningsåret men skall realisationsvitist som upp­kommit vid avyttringen inte tas upp till beskattning vid taxeringen JÖr det året på grund av att inte någon del av köpeskillingen blivit för den skattskyldige tillgänglig för lyjtning, skall i självdeklarationen ändå läm­nas uppgift om den avyttrade egen­domen, avyttringspriset och tid­punkten då köpeskillingen till nå­gon del blir tillgänglig Jor lyftning.

Särskilda bestämmelser för verk­samhet som redovisas enligt bokfö­ringsmässiga grunder

Om den skattskyldige under be­skattningsåret har avyttrat fast eller lös egendom, skall han / självdekla­rationen lämna de uppgifter som behövs för att beräkna skattepliktig realisationsvinst. Detsamma gäller, om den skattskyldige under be­skattningsåret överfört eller upplå­tit egendom under sådana förhål­landen att överföringen eller upplå­telsen enligt 25 § 2 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall jämställas med avyttring av fastighet. Kan intäktens totala be­lopp inle fastställas på grund av att den är beroende av viss framtida händelse, skall uppgift lämnas om detta i självdeklarationen.

för   nä-

Särskilda   bestämmelser ringsverksamhet

19§

Om inkomst av jordbruksjhstig-het, annan fastighet for vilken in­täkterna beräknas enligt 24 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928: 370) eller rörelse redovisas enligt bokföringsmässiga grunder med rä-kenskap.savslutnirig med användan­de av vinst- och förlustkonto, skall självdeklarationen utöver vad an­nars är föreskrivet innehålla uppgif­ter om

1. storleken av omsättningen.

Den som har inkomst av närings­verksamhet skall, om inle annat Jramgår av 25 .§, i sin självdeklara­tion för varje förvärvskälla lämna uppgifter om varje slag av

1.

intäkter, kostnader, boksluts­dispositioner, skatter och skatte­mässiga avsättningar.

2.

tillgångar, skulder, obeskatta­de reserver och eget kapital.

Uppgijier skall vidare lämnas om

165

Nuvarande lydelse

1.    storleken av omsättningen,

2.   hur värdesättningen på lager

samt fordringar skett,

3.

hur det bokföringsmässiga vinstresultatet justerats för att överensstämma med de för den skattemässiga inkomstberäkningen stadgade granderna,

4.

avdrag / räkenskaperna för värdeminskning,

5.  avdrag JÖr avsättningar till pen­

sions- eller andra personalstiftelser

eller till Jönder eller stijielser av an­

nal slag,

6.

vad den skattskyldige tagit ut ur näringsverksamheten i varor, pengar eller annat eller på annat sätt använt för att betala levnads­kostnader eller för andra utgifter, som inte är hänföriiga till omkost­nader i verksamheten, samt om andra förmåner som den skattskyl­dige fått av fastigheten eller röref sen,

7.

belopp, sotn vid inkomstberäk­ningen dragits av .såsom resekostna­der, i den mån sådant belopp inte betalats ut till anställda och tagits upp på kontrolluppgifter för dem, dock att, om lämnandet är förenat med .synnerliga svårigheter, uppgif­ten ejter tnedgivande av skattemyn­digheten i det län där den skattsky f dige skall taxeras till statlig in­komstskatt, Jår lämnas JÖrst efter fö­reläggande,

8.

kostnader för reklam, .som rik­tar sig till bestämda personer och som har karaktär av gåva av mer än obetydligt värde,

9.     kontraktsnedskrivning och

konlraktsavskrivning.

10.

avsättningar i räkenskaperna för framlida garanliutgifter. .samt

11.

sådana av.sättningar i räken­skaperna till internvinstkonto Jör vilka avdrag yrkats och den del av inlernvinsten enligt koncernredovis­ningen som belöper på avsättningar­na ifråga.

Föreslagen lydelse

1.

arten och omfattningen av verksamheten,

2.

hur värdesättningen på lager samt fordringar skett,

3.    hur det bokföringsmässiga

vinstresultatet justerats för att

överensstämma med de för den

skattemässiga inkomstberäkningen

stadgade grunderna,

4.   //uravdrag för värdeminskning

beräknats,

5.

vad den skattskyldige satt in i Jbrtn av pengar i näringsverksam­heten eller tagit ut ur näringsverk­samheten i varor, pengar eller an­nat eller på annat sätt använt för att betala levnadskostnader eller för andra utgifter, som inte är hänförli­ga till omkostnader i verksamhe­ten, samt om andra förmåner som den skattskyldige fått av verksam­heten.

6.

ändrade redovisningsprinciper.

7. under året anskaffade och JÖr-.sålda attläggningstillgångar.

Prop. 1990/91:5 

Bilaga 4

166

Nuvarande lydelse

Redovisas inkomst av jordbruks­fastighet, annan Jastighet för vilken intäkterna beräknas enligt 24 § 1 mom. kommunalskattelagen eller rörelse enligt bokföringsmässiga grunder men utan räkenskapsav­slutning med användande av vinst-och Jorlustkonto, skall beträffande innehållet i självdeklaration i tid-lämpliga delar gälla även vad .som sägs ovan.

Vid redovisning av inkomst av rö­relse och jordbruksfastighet skall en gijt skattskyldig uppge arten och omfattningen av sitt och makens ar­bete i förvärvskällan samt / övrigt lämna de uppgifter som behövs för tillämpningen av anvisningarna till 52 § kommunalskattelagen.

Föreslagen lydelse

Har makar tillsammans deltagit i näringsverksamhet behöver uppgif­ter som av.ses i första och andra styckena endast lämnas av en av makarna. Var och en av makarna skall dock lämna uppgifter om arten och omfattningen av sitt arbete i verksamheten samt de övriga upp­gifter som behövs för tillämpningen av anvisningarna till 52 § kommu­nalskattelagen.

Prop. 1990/91:5 

Bilaga 4

Livförsäkringsföretag skall ifråga om försäkringsrörelsen iaktta be-slämmel.serna i denna paragraf en­dast när det gäller uppgijier om hur värdesällningen på lager och Jord-ringar skett. Därutöver skall iakttas vad som föreskrivs i 21 § om skyf dighet att lämna vis.sa uppgifter.

21 §

Inländskt försäkringsföretag, som är skattskyldigt för inkomst av för­säkringsrörelse, skall i självdeklara­tionen också lämna uppgijt i de av-

Om det finns särskilda skäl, får skattemyndigheten på ansökan av den deklarationsskyldige medge att de uppgifter som avses i första styc­ket 1 lämnas i sammansatta poster. Ett sådant medgivande Jår omjäita en tid av högst tre år åt gången. En ansökan skall ha kommit in till skattemyndigheten före ingången av taxeringsåret.

Uppgifter som avses i första styc­ket skall lämnas på blankett enligt Jaslställl formulär eller, efter sär­skilt medgivande av riksskatteverket eller myndighet som riksskattever­ket bestämmer, på annat lämpligt sätt.

20 

§

167

Nuvarande lydelse

seenden som anges i 2§ 6 mom. lagen (1947:576) om statlig in­komstskatt. Detsamma gäller be­träffande utländskt livförsäkringsfö­retag som drivit försäkringsrörelse i Sverige.

Understödsförening som enligt sina .stadgar får meddela annan ka­pitalförsäkring än sådan som om­fattar kapitalunderstöd på högst 1000 kronor för medlem anses i denna lag som livförsäkringsföretag i fråga om verksamhet som är hän­förlig till livförsäkring.

Utländskt skadeförsäkringsföre­tag som drivit försäkringsrörelse i Sverige, skall i självdeklarationen lämna uppgift om premieinkoms­ten i Sverige, fördelad på dels sjöför­säkring samt land- och lufttrans­portförsäkring, dels annan försäk­ring. Vidare skall uppgift lämnas om den eller de kommuner där syss­lomannen (generalagenten) haft kontor samt, då flera kontor Junnlts, uppgift om de vid varje kontor in­flutna premiekostnaderna, fördela­de på nämnda olika slag av försäk­ring.

20 §

Om ett fåmansföretag eller en nä­ringsidkare som är fysisk person gjort avdrag vid inkomstbeskatt­ningen för något av följande slag av ersättningar vilka har tillgodoförts mottagare i utlandet, skall i självde­klarationen lämnas uppgift om er­sättningarnas sammanlagda belopp för varje land. Skyldigheten gäller ersättningar som avser

Föreslagen lydelse

Utländskt skadeförsäkringsföre­tag som drivit försäkringsrörelse i Sverige, skall / stället för vad som anges i 19 § i självdeklarationen lämna uppgift om premieinkoms­ten i Sverige.

21 §

Om ett fåmansföretag, ett företag som avses i 3§ 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om stadig inkomstskatt, en delägare i ett få­mansägt handelsbolag eller en nä­ringsidkare som är fysisk person gjort avdrag vid inkomstbeskatt­ningen för något av följande slag av ersättningar vilka har tillgodoförts mottagare i utlandet, skall i självde­klarationen lämnas uppgift om er­sättningarnas sammanlagda belopp tor varje land. Skyldigheten gäller ersättningar som avser

1.     ränta, utom sådan som utgår därför att betalning inte eriagts i rätt tid,

2.   royalty eller annan ersättning för upphovsrätt eller någon annan

liknande rättighet såsom rätt till patent, varamärke, mönster samt litterärt

och konstnäriigt verk.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

22

§

Har en deklarationsskyldig under beskattningsåret fört räkenskaper i

168

Nuvarande lydelse

jordbruk eller skogsbruk som bedri­vits av honom, annan fastighet JÖr vilken intäkterna beräknas enligt 24 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) eller rörelse, skall vid hans självdeklaration Jögas en be­styrkt kopia av balansräkningen för beskattningsåret och balansräk­ningen för det närmast föregående räkenskapsåret samt av resultaträk­ningen för beskattning.såret, om så­dan räkning ingått i bokföringen. Har i bokJÖringen tagits in ett sär­skilt balanskonto eller vinst- och för­lustkonto och avviker detta konto från räkning som nyss sagts, skall vid deklarationen också fogas en be­styrkt kopia av kontot. Om ett Jå-mansJÖretag i sin bokföring har an­vänt något annat samllngskontoför intäkter och kostnader, skall en be­styrkt kopia av sådant konto bijb-gas. Om ett fåmansföretag redovisar likvida medel i .sammansatt post i balansräkningen, skall i självdekla­rationen belopp .som visar kassabe­hållningen uppges särskilt.

Vid självdeklarationen skall vida­re fogas uppställningar enligt fast­ställt Jbrmulär med de uppgifter som behövs för att tillämpa gällande bestätnmelser om avdrag för värde­minskning samt utdrag ur räken­skaperna för all styrka des.sa uppgif­ter.

För aktiebolag, ekonomisk för­ening och ömsesidigt försäkringsbo­lag skall lämnas en bestyrkt kopia eller tryckt, exemplar av förvalt­nings- och revisionsberättelser, som avgetts för beskattningsåret.

För fåmansföretag skall också lämnas förteckning som avses i 12 kap. 9§ aktiebolagslagen (7975.-1385) samt förteckning över utbe­tald röriig ränta till personer som avses i 2 § 9 mom. sjätte stycket lagen (1947:576) om statlig in­komstskatt.

Föreslagen lydelse

Om en revisionsberättelse för skattskyldig som avses i 19 § inne­håller upplysning, uttalande eller aninärkning enligt 10 kap. 10 § ak­tiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 10 § lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa JÖretag skallen kopia av revisionsberättelsen fogas vid självdeklarationen. Revi­sionsberättelsen skall dock Inte bifo­gas om den endast innehåller utta­lande att årsredovisningen uppgjorts enligt aktiebolagslagen, all styrelse­ledamöter och verkställande di­rektör bör beviljas ansvarsfrihet ef ler uttalande som avses i 10 kap. 10 § sjätte stycket aktiebolagslagen. För fåmansföretag skall lämnas för-

Prop. 1990/91:5 

Bilaga 4

169

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

teckning som avses i 12 kap. 9§ aktiebolagslagen samt förteckning över utbetald rörlig ränta till perso­ner som avses i 2 § 9 mom. sjätte stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.

För inländskt skadeförsäkringsföretag skall lämnas en bestyrkt kopia av protokoll eller annan handling, som visar hur resultaträkningen och ba­lansräkningen för beskattningsåret slutligt fastställts samt hur vinsten för samma år disponerats.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

23

§

Deklarationsskyldig, .som av.ses i 22 § och som för beskattningsåret enligt lagen (1967:531) om tryggan­de av pensionsutfästelse m. m. i sin balansräkning redovisar pensions­skuld under rubriken Avsatt till pensioner, skall i självdeklaration­en under den .särskilda underrubri­ken A vdragsgilla pensionsåtagan­den redovisa vad som avser sådana pensionsåtaganden för vilkas tryg­gande avdragsrätt foreligger enligt punkt 2 d jämfört med punkt 2 e av anvisningarna till 29 kommunal­skattelagen (1928:370). Sådan re­dovisning skall avse förhållandena vid såväl beskattningsårets ingång som dess utgång.

Särskilda  bestämmelser  för  före­tagsledare m.fl. i fåmansföretag

Den som har inkomsCav närings­verksamhet och som för beskatt­ningsåret enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m. m. i sin balansräkning redovisar pensionsskuld under rubriken Av­satt till pensioner, skall i självdekla­rationen redovisa vad som avser så­dana pensionsåtaganden för vilkas tryggande avdragsrätt föreligger en­ligt punkt 20 d jämfört med punkt 20 e av anvisningarna till 23 § kom­munalskattelagen (1928:370). Så­dan redovisning skall avse förhål­landena vid såväl beskattningsårets ingång som dess utgång.

Särskilda bestämmelser för före­tagsledare m. fl. i fåmansföretag m. m.

24

§

Företagsledare i fåmansföretag och närstående till sådan person samt delägare i företaget skall vid självdeklaration foga uppställning enligt Jästställt fbrmutär med de uppgifter som behövs för tillämp­ningen av gällande bestämmelser rörande beräkningen av hans in­komst från företaget. Därvid skall uppgifter lämnas bland annat om hans arbetsuppgifter i företaget, om vad han tillskjutit till eller uppburit från företaget i form av pengar, va­ror eller annat, om utgifter för hans privata kostnader som företaget be­talat samt om avtal eller andra lik­nande förhållanden mellan honom

Företagsledare i fåmansföretag, .sådant JÖretag som avses i 3 § 12 mom. nionde stycket lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatl eller Jåman.sägt handelsbolag och närstå­ende till sådan person samt deläga­re i företaget skall / .självdeklara­tionen lämna de uppgifter som be­hövs for att tillämpa gällande be­stämmelser rörande beräkningen av hans inkomst från företaget och bestämmelserna i 3 jij 12 mom. lagen om statlig inkomstskatt. Där­vid skall uppgifter lämnas bland annat om hans arbetsuppgifter i fö­retaget, om vad han tillskjutit till eller uppburit från företaget i form

170

Nuvarande lydelse och företaget.

Särskild    uppgiftsskyldighet handelsbolag m.fl.

för

Föreslagen lydelse

av pengar, varor eller annat, om ut­gifter för hans privata kostnader som företaget betalat samt om avtal eller andra förhållanden mellan ho­nom och företaget.

Skyldighet lör person .som av.ses i första stycket att lämna de uppgijier som behövs för att tillämpa reglerna i 3§ 12 mom. lagen otn statlig in­komstskatt gäller även efter det att JÖretaget upphön att vara fåmansfö­retag eller sådant företag .som av.ses i 3 ,>j 12 tnom. nionde stycket lagen om statlig inkomstskatt.

Särskilda bestämmelser för han­delsbolag m.fl.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

25

§

Handelsbolag och rederi för re­gistreringspliktigt fartyg skall varje år till ledning för delägares taxering lämna uppgifter som avses i 19 §.

Vanligt handelsbolag, komman­ditbolag och rederi för registre­ringspliktigt fartyg skall varje år till ledning för delägares taxering läm­na särskild uppgiJiJÖr varje deläga­re om hans andel av bolagets eller rederiets inkomst och värdet av hans andel eller lott i bolaget eller rederi­et.

Uppgifter skall lämnas enligt be­stämmelserna för allmän självde­klaration och på det sätt som anges i 28 och 29 §§.

Särskild 

uppgl.lt

skall avfattas en­ligt bestämmelserna för allmän självdeklaration. Till uppgiften skall fogas de i 22 § Jörsta och andra styckena nämnda handlingarna.

Uppgiften skall lämnas på det sätt som anges i 28 och 29 §§ i Jråga om självdeklaration.

Bestämmelserna i första och andra styckena gäller i tillämpliga delar även sådant dödsbo som vid inkomst- och förmögenhetstaxering skall anses som handelsbolag.

Bestämmelserna i 32 § om an­stånd gäller i tillämpliga delar för uppgiftsskyldighet enligt denna pa­ragraf

28 §

Självdeklaration, som skall lämnas utan föreläggande, skall, om inte annat följer av andra stycket, lämnas senast den 15 februari under tax­eringsåret.

Följande deklarationsskyldiga får lämna självdeklaration senast den 31 mars under taxeringsåret, nämligen

1.     staten, landstingskommun, kommun och annan dylik menighet,

2.  den som året före taxeringsåret varit bokföringsskyldig enligt bokfö­

ringslagen (1976:125) eller skyldig att föra räkenskaper enligt jordbruks-

171

Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

bokföringslagen (1979:141), om räkenskapsåret slutat senare än den 31 augusti året före taxeringsåret.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

3. delägare i handelsbolag eller rederi om vid 2 angivna föratsätt­ningar föreligger beträffande bola­get eller rederiet.

3.

delägare i vanligt handelsbo­lag, kommanditbolag eller rederi om vid 2 angivna föratsäUningar föreligger beträffande bolaget eller rederiet,

4.

person, som skall beskattas tillsammans med person som avses vid 2 eller 3 enligt bestämmelser som gäller för gift skattskyldig,

5.

hemmavarande barn under 18 år till deklarationsskyldig som avses vid 2, 3 eller 4.

30 

§

De handlingar som anges i 22 § tredje och fjärde styckena skall läm­nas samtidigt med och fogas vid den eller de självdeklarationer som den skattskyldige lämnar. Om detta möter något hinder skall handling­arna lämnas inom två veckor efter det de upprättats.

De handlingar som anges i 22 § Jörsta och andra styckena skall läm­nas samtidigt med och fogas vid den självdeklaration som den skatt­skyldige lämnar. Om detta möter något hinder skall handlingarna lämnas inom två veckor efter det de upprättats.

33 

§

Den som i varaktigt bedriven rö­relse biträder deklarationsskyldiga med att upprätta självdeklaration, kan för sådana deklarationsskyldi­ga som avses i 28 § andra stycket efter ansökan få tillstånd att enligt tidsplan lämna deklarationer under tiden den I april - den 31 tnaj under taxeringsåret. Vid ansök­ningshandlingen skall fogas för­teckning över de deklarationsskyl­diga. Om tillståndet medges, skall den som är upptagen i förteckning­en anses ha fått anstånd med att lämna deklarationen till den dag då deklaration senast får lämnas enligt tidsplanen.

Ansökan enligt första stycket görs hos och prövas av skattemyn­digheten i det län inom vilken sö­kanden utövar sin rörelse.

Den som i varaktigt bedriven nä­ringsverksamhet biträder deklara­tionsskyldiga med att upprätta självdeklaration, kan för sådana deklarationsskyldiga som avses i 28 § andra stycket efter ansökan få tillstånd att enligt tidsplan lämna deklarationer under tiden den 1 april den 75 juni under tax­eringsåret. Vid ansökningshand­lingen skall fogas förteckning över de deklarationsskyldiga. Om till­ståndet medges, skall den som är upptagen i förteckningen anses ha fått anstånd med att lämna deklara­tionen till den dag då deklaration senast får lämnas enligt tidsplanen.

Ansökan enligt första stycket görs hos och prövas av skattemyn­digheten i det län inom vilken sö­kanden utövar sin näringsverksam­het.

3 kap.

4§

Kontrolluppgifter om lön, arvo­de, andra ersättningar eller förmå­ner skall lämnas av

7. myndighet.

Kontrolluppgifter om lön, arvo­de, andra ersättningar eller förmå­ner som utgör skattepliktig intäkt av tjänst skall lämnas av den som beta-

172

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2.    aktiebolag, ekonomisk för- lat ut beloppet eller gett ut förmå-

ening, Jbnd, stiftelse och annan juri-     nen.

disk person än dödsbo,

3.  fysisk person och dödsbo, .som

bedrivit rörelse eller jordbruk eller

som innehaft annan fastighet, ifrå­

ga om förmåner som utgått från så­

dan förvärvskälla.

Kontrolluppgifter skall lämnas för den som av den uppgiftsskyldi­ge har fått .skallepliktigt belopp eller skattepliktig JÖrmån.

Kontrolluppgifter skall lämnas för

a)

den som hos den uppgijisskyl-dige innehaft anställning eller upp­drag eller utfört tillfålligt arbete.

b)

den som av den uppgiftsskyldi­ge har fått pension, livränta eller pe­riodiskt utgående ersättning eller annan förmån.

Uppgiftsskyldighet enligt första och andra styckena föreligger även i fråga om ersättning eller förmån som för mottagaren utgör Intäkt av näringsverksamhet om den som be­talat ul beloppet eller gett utförmå­nen åtagit sig att betala arbetsgivar­avgifter på ersättningen eller förmå­nen eller gjort avdrag enligt lagen (1982:1006) om avdrags- och upp­giftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar.

Uppgiftsskyldighet enligt första och andra styckena föreligger även i tillämpliga delar Tör följande perso­ner:

1.

Fysisk person som varit skyldig att göra skatteavdrag enligt upp­bördslagen (1953:272). Uppgifterna skall avse den på vilkens inkomst skatteavdrag skall ha gjorts.

2.

Den sotn har gjort avdrag for preliminär .4-skatl eller avdrag en­ligt lagen (1982:1006) om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar. Uppgif-lerna skall avse den för vilken av­drag har gjorts.

Kontrolluppgift skall ta upp utgiven ersättning eller förmån samt av­dragen preliminär skatt. 1 6 12 §§ lämnas närmare föreskrifter om vad som skall iakttas när kontrolluppgift lämnas.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

föreligger först efter föreläggande av skatte-

Uppgiftsskyldighet enligt 4 j myndigheten beträffande

1. ersättning och förmån med an­ledning av tillfälligt arbete, om det som mottagaren sammanlagt fått, haft ett lägre värde än 700 kronor för hela året,

2. ersättning och förmån //// nå­gon med anledning av tillfälligt ar­bete på annan fastighet än jord­bruksfastighet, om vad som sam­manlagt getts ut har lägre värde än

1.   ersättning och förmån med an­

ledning av tillfälligt arbete, som

getts ut avfysisk person eller dödsbo

och inte utgör omkostnad i närings­

verksamhet, om det som mottaga­

ren sammanlagt fått haft ett lägre

värde än 7 000 kronor för hela året,

2.   ersättning och förmån med an­

ledning av tillfälligt arbete / andra

fall än som avses i 1 om det som

mottagaren sammanlagt./ä/; haft ett

lägre värde än 700 kronor för hela

173

Nuvarande lydelse

300 kronor för hela året och det inte utgör avdragsgill omkostnad i förvärvskällan rörelse,

3.

utbetalning till rörelseidkare av ersättning för tillfälligt arbete, om ersättningen utgör intäkt av rörelse för mottagaren och arbetsgivaravgif ter inte skall beräknas på grundval av ersättningen,

4.

förmån som inte utgör skatte­pliktig intäkt lör tnottagaren och som är utgiven i tjänst som av.ses i punkt 4 andra stycket av anvisning­arna till 32 § kommunalskaitelagen (1928:370).

5.

förmåner i annat än pengar som eldigt 32 § 3fmom. första .styc­ket kommunalskattelagen inte skall las upp som intäkt.

6.

förmån från stiftelse, om vad .som utgetts uppenbarligen inte ut­gör skattepliktig intäkt JÖr mottaga­ren,

7.

ersättning eller förmån. JÖr vif ken mottagaren betalat .sjömans-.skatt.

8.

ersättning för uppdrag enligt 4§ 1-3 lagen (1982:1006) om av­drags- och uppgiftsskyldighet be­träffande vissa uppdragsersättning­ar i fråga om fastighet eller bostads­lägenhet som avses i 8 § första styc­ket nämnda lag, om avdrag för skatt inte har gjorts,

9.

följande slag av ersättningar om det har angetts i kontrolluppgif­ten att sådan ersättning har lämnats

a)

kostnadsersättning för resa i Qänsten inom Sverige med allmänt kommunikationsmedel eller taxi, motsvarande gjorda utlägg.

b)

annan kostnadsersättning för resa i Qänsten som itue överstiger sammanlagt 1000 kronor.

c)       representationsersättning,

motsvarande gjorda utlägg, sam­

manlagt Inte överstigande 500 kro­

nor, samt

d)   traktament.sersättning vid vis­

telse i tjänsten utom tjänstgörings-

Föreslagen lydelse året.

3.

ersättning för uppdrag enligt 4§ 1-3 lagen (1982:1006) om av­drags- och uppgiftsskyldighet be­träffande vissa uppdragsersättning­ar i fråga om fastighet eller bostads­lägenhet som avses i 8 § första styc­ket nämnda lag, om avdrag för skatt inte har gjorts,

4.

följande slag av ersättningar om det harangetts i kontrolluppgif­ten att sådan ersättning har lämnats

a)

kostnadsersättning för resa i Qänsten med allmänt kommunika­tionsmedel, hyrbU eller taxi, mot­svarande gjorda utlägg,

b)

kostnadsersättning för logi vid sådan resa i Qänsten som av.ses i punkt 3 av anvisningarna till 33 § kotnmunalskattelagen (1928:3 70), motsvarande gjorda utlägg,

c)       representationsersättning,

motsvarande gjorda utlägg.

d) ersättriing Jor ökade levnads­kostnader vid sådan resa i tjänsten

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

174

Nuvarande lydelse

orten, som varit förenad med över­nattning och som sammanlagt inle överstiger 500 kronor eller inte avser mer än 24 dagar Jor år räknat.

Föreslagen lydelse

som avses i punkt 3 av anvisningar­na till 33 § kommunalskaitelagen eller kostnader för resa med egen bil i tjänsten som enligt 10 § Jörsta tredje styckena uppbördslagen (1953:2 72) inte skall ligga till grund för beräkning av preliminär A-skatt.

Prop. 1990/91:5 

Bilaga 4

.År den uppgiftsskyldige ett Jå­mansföretag, eller en personals!ij-telse som hör till ett sådant företag, skall dock uppgifter avseende före­tagsledaren eller honom närstående person eller delägare i företaget famnas utanJÖrefäggande av skat t e-myndigheten.

6§

1 kontrolluppgiften skall utgiven förmån tas upp oavsett om den ut­gått kontant eller som naturaför­mån eller utgjort ersättning för kostnader som mottagaren betalat.

Om mottagaren har betalat er­sättning för en naturaförmån, skall uppgijt om förmånen och ersätt­ningen lämnas.

Om någon förmån endast avser en den tid för vilken förmånen utgått.

I kontrolluppgiften skall utgiven förmån tas upp oavsett om den ut­gått kontant eller inle eller utgjort ersättning för kostnader som mot­tagaren betalat.

Om mottagaren har betalat er­sättning för en förmån, skall för­månsvärdet sättas ned med ersätt­ningens belopp.

del av året, skall uppgift lämnas om

Värdet av naturaförmåner skall anges och beräknas i enlighet med bestämmelserna i 42 § kommunal­skattelagen (1928:370) samt anvis­ningarna utom punkt 2 tredje styc­ket andra meningen och punkt 4 andra stycket av anvisningarna. 1 fråga om annan bostadsförmån än förmån av semesterbostad skall värdet av förmånen anges och be­räknas i enlighet med bestämmel­serna i 8 § tredje stycket uppbörds­lagen (1953:272).

Värdet av förmåner som utgått i annal än pengar skall anges och be­räknas i enlighet med bestämmel­serna i 42 § kommunalskattelagen (1928:370) samt anvisningarna utom punkt 2 tredje stycket andra meningen och punkt 4 andra styc­ket av anvisningarna. 1 fråga om annan bostadsförmån än förmån av semesterbostad skall värdet av för­månen anges och beräknas i enlig­het med bestämmelserna i 8 § tred­je stycket uppbördslagen (1953: 272).

9§ I kontrolluppgiften skall det för varje belopp anges om arbetsgivaren skall betala arbetsgivaravgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter.

1 kontrolluppgiften skall särskilt I kontrolluppgiften skall särskilt för sig tas upp representationser- för sig tas upp andra kostnadser-sättning och särskilt JÖr sig andra     sMlr\mgar'år\ sådana som avses i 5 §

175

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

kostnadsersättningar  än   resekost-    första slycket 4. nåds- och traktamentsersättningar.

I kontrolluppgiften skall särskilt för sig tas upp sådant avdrag som har gjorts för preliminär A-skatt eller enligt lagen (1982:1006) om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar.

11

§

7 en kontrolluppgift som tar upp särskild resekostnads- och trakta­mentsersättning, skall anges belop­pet av dels resekostnadsersättning, dels traktamentsersättning vid resa i tjänsten som varit förenad med övernattning samt den tid JÖr vilken sådan traktamentsersättning utgått. Därvid skall uppgijier lämnas om sådan traktamentsersättning dels för förrättningar i Sverige i enlighet med vad nedan sägs, dels förrätt­ningar utomlands.

I.fråga otn förrättningar i Sverige skall uppgifter lämnas särskilt JÖr förrättningar .som varit förenade med övernattning men inte medfört vistelse mer än femton dygn i följd på en och samma ort (korttidsför­rättningar) samt övriga resor som varit förenade med övernattning (fångtid.sförrättningar).

För korttids- och långtidsförrätl-ningar uppges utgiven traktaments­ersättning och antal nätter övernatt­ning skett. De första fetnton dygnen av varje långtidsförrättning uppges så.som korltidsJÖrrätlning.

Ersättningför ökade levnadskost­nader, kostnader JÖr resa med egen bil i tjänsten eller andra kostnader JÖrenade med tjänsten .som skall lig­ga till grund för beräkning av preli­minär A-skatt skall i kontrollupp­gift anges som lön, arvode eller motsvarande.

I kontrolluppgifter skall i före­kommande fall särskilt anmärkas att arbetsgivaren haj] utgijter utöver traktamentsersättningen JÖr den an­ställdes bostad eller uppehälle under förrättningen. Traktament.sersält-niiig vid resa i tjänsten som inle varii förenad med övernattning skall i kontrolluppgift anges som lön, ar­vode eller motsvarande.

14§

Kontrolluppgifter om pension och livränta skall lämnas av försäkrings­företag och understödsförening avseende

a)

belopp som betalats ut på grund av försäkring av den art att skatte­plikt för beloppet föreligger och

b)

livränta som getts ut till följd        b) livränta som getts ut till följd

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

176

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91: 5

Bilaga 4 av personskada eller ersättning på     av personskada eller ersättning på

grund av sådan kollektiv sjukför-

grand av sådan kollektiv sjukför­

säkring som avses i 32 § 3 a mom.,

säkring som avses i 32 § 3 a mom.

punkt 16 av anvisningarna till 27 §

eller punkt 72 av anvisningama till

eller punkt 11 av anvisningarna tUl

22

kommunalskattelagen

28 § kommunalskattelagen (1928:

(1928:370) även om utgett belopp

370) även om utgett belopp inte är

inte är av skattepliktig natur,

av skattepliktig natur.

Kontrolluppgift skall lämnas för den till vilken beloppet har betalats ut om det utbetalade beloppet uppgår till sammanlagt minst 200 kronor för hela året. Kontrolluppgiften skall ta upp utbetah belopp och avdragen preliminär A-skatt.

Har skattepliktigt engångsbelopp getts ut till följd av personskada skall särskilt anmärkas om skattepliktigt engångsbelopp getts ut tidigare på grund av samma skada. Om så är fallet skall beloppets storlek och utbetal­ningsåret anges.

20 

§

Kontrolluppgift om näringsbi-

Kontrolluppgift om näringsbi­

drag skall lämnas av den som läm-

drag skall lämnas av den som läm­

nat stöd som avses i punkt 2 av

nat stöd som avses i punkt 9 av

anvisningarna till 79 § kommunal-

anvisningama till 22 kommunal­

skattelagen (1928:370).

skattelagen (1928:370).

Kontrolluppgift skall lämnas för den som enligt beslut skall få stödet. Kontrolluppgiften skall ta upp näringsbidraget eller det belopp som efter-getts samt datum för utbetalningen av bidraget eller beslutet om eftergift och stödets ändamål.

22 

§

Kontrolluppgift om ränta och fordran skall lämnas av

1.

Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag,

2.

den som yrkesmässigt bedrivit inlåning eller på annat sätt yrkesmäs­sigt ombesörjt att pengar blivit räntebärande,

3.

den som gett ut skuldförbindelse för den allmänna marknaden,

4.

förening som från medlemmar mottagit pengar för förräntning,

5.

riksgäldskontoret i fråga om statens sparobligationer,

6.

valutahandlare och fondkommissionär hos vilka utländsk aktie eller annat utländskt värdepapper förvaras i depå eller kontoförs enligt bestäm­melserna i lagen (1990:00) om betalningar till och från utlandet m.m.

Kontrolluppgift skall lämnas för

Kontrolluppgift skall lämnas för

den som gottskrivits ränta eller till

den som gottskrivits ränta eller till

vilken ränta betalats ut (borgenär)

vilken ränta betalats ut (borgenär)

och den som har varit antecknad

och den som har varit antecknad

som innehavare av utländskt ränte-

som innehavare av utländskt ränte­

bärande värdepapper oavsett om

bärande värdepapper oavsett om

ränta utgått. Kontrolluppgiften

ränta utgått. Kontrolluppgiften

skall ta upp den ränta som den upp-

skall ta upp den ränta som den upp­

giftsskyldige sammanlagt gottskri-

giftsskyldige sammanlagt gottskri­

vit eller betalat ut till borgenären

vit eller betalat ut till borgenären,

samt dennes sammanlagda fordran

dennes sammanlagda fordran  på

- Lydelse enligt prop. 1989/90: L5.

177

12    Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91: 5

Bilaga 4 på den uppgiftsskyldige vid årets     den uppgiftsskyldige vid årets ut-

utgång. I fall som avses i första styc-

gång och avdragen preliminär skall.

ket 6 skall uppgift lämnas om ränta

I fall som avses i första stycket 6

som utbetalats eller gottskrivits un-

skall uppgift lämnas om ränta som

der året samt om innehavet i depån

utbetalats eller gottskrivits under

eller den kontoförda fordringen vid

året samt om innehavet i depån el-

årets utgång.

ler den kontoförda fordringen vid

årets utgång.

Innehas ett konto av mer än en person skall ränta och fordran fördelas lika mellan innehavarna, om inte annat förhållande är känt för den upp­giftsskyldige. 1 fråga om konto för vilket samtliga innehavare inte redovi­sas enligt bestämmelserna i 57 § andra stycket skall dock den totala räntan och fordran redovisas utan fördelning.

Avser en utbetalning också annat än ränta och kan den uppgiftsskyldige inte ange hur stor del därav som utgör ränta, skall i stället för ränta det sammanlagt utbetalda beloppet redovisas.

23 § Uppgiftsskyldighet enligt 22 § föreligger inte

1.

då borgenären är bank, hypo-

1. då borgenären är bank, hypo­teksinstitut, försäkringsanstalt, ak-

teksinstitut, försäkringsföretag, ak­tiebolag eller förening eller stiftelse

tiebolag eller förening eller stiftelse som tilldelats organisationsnum-

som tilldelats organisationsnum­mer,

mer,

2.

för ränta som i fråga om Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag inte avser bolagets verksamhet beträffande skuldförbindelser för den allmänna marknaden och som i fråga om övriga uppgiftsskyldiga inte hänför sig till sådan verksamhet som avses i 22 § första stycket,

3.

för ränta som inte utgör skat-

3. för ränta som inte utgör skat­tepliktig inkomst enligt 3§ lagen

tepliktig inkomst enligt lagen (1978:423) om skattelättnader Jor

(1988:847) om skattelättnader för vi.s.sa .sparformer eller lagen (1988:

allemanssparande och ungdoms-847) om skattelättnader för alle-

sparande,

manssparande   och   ungdomsspa­rande,

4.

för ränta och fordran på konto, för vilket inte finns person- eller organisationsnummer och som öppnats före den I januari 1985, om räntan för kontohavaren uppgår till mindre än 100 kronor eller om kontot innehas av mer än en person ränta för var och en av kontohavarna understiger 100 kronor.

5.

för ränta och fordran på konto om borgenärens sammanlagda ränta på ett eller flera konton uppgår till mindre än 100 kronor varvid ränta som enligt andra bestämmelser i detta stycke är undantagen från uppgiftsskyl­dighet inte skall medräknas,

6.

för ränta och fordran på särskilt konto i bank enligt skogskontolagen (1954:142), lagen (1979:611) om upphovsmannakonto eller lagen (1982:2) om uppfinnarkonto.

Kontrolluppgifter   m. m.   om   ak-     Kontrolluppgifter   m. m.   om   ak­

tier och andra värdepapper

tier, andra värdepapper och förd-

ringar

3

Nuvarande lydelse

27 i

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

Kontrolluppgift om utdelning och innehav skall lämnas av 1. den som utbetalt utdelning på aktie i svenskt aktiebolag som är avstämningsbolag enligt 3 kap. 8§ aktiebolagslagen (1975:1385), 3 kap.

713) eller 3 kap. 8§ bankaktiebolags-

försäkringsrörelselagen (1982 lagen (1987:618).

2.

bank som avses i 1 § aktie-Jbndslagen (1974:931) och som ut­betalt utdelning på andel i svensk aktiefond för vilken register förs en­ligt 31 § sistnämnda lag,

3.

fondbolag som avses i 1 § akliejbndslagen och som förvaltar svensk aktiejbnd för vilken register förs enligt 31 § sistnämnda lag.

2.   Jörvaringsinstitut som avses i

1 § lagen (1990:00) om värdepap­

persfonder och som utbetalt utdel­

ning på andel i svensk värdepap­

persfond,

3.    fondbolag som avses i 1 §

lagen om värdepappersfonder och

som förvaltar svensk värdepappers­

fond.

4.

den som utbetalt utdelning från utländsk juridisk person, om utdel­ningen utbetalats genom Värdepapperscentralen VPC Aktiebolags försorg,

5.

valutahandlare och fondkommissionär hos vilka utländsk aktie eller annat utländskt värdepapper förvaras i depå eller kontoförs enligt bestäm­melserna i lagen (1990:00) om betalningar till och från utlandet m. m.

Kontrolluppgift skall lämnas för

a) fysisk eller juridisk person som är berättigad att lyfta utdelning för egen del vid utdelningstillfallet och

b) fysisk person som hos den uppgiftsskyldige varit antecknad som innehavare av aktie eller andel i aktiejbnd eller utländsk juridisk person eller utländsk aktie eller an­nat utländskt värdepapper.

Kontrolluppgift enligt andra stycket a skall ta upp utbetald ut­delning och kontrolluppgift enligt andra stycket b skall ta upp inneha­vet vid årets utgång.

b) fysisk person som hos den uppgiftsskyldige varit antecknad som innehavare av aktie eller andel i värdepappersfond eller utländsk juridisk person eller utländsk aktie eller annat utländskt värdepapper.

Kontrolluppgift enligt andra stycket a skall ta upp utbetald ut­delning och avdragen preliminär skatt. Kontrolluppgift enligt andra stycket b skall ta upp innehavet vid årets utgång.

28 § Särskild uppgift om utdelning eller ränta skall lämnas av

1.  den som har fått utdelning på aktier i svenskt aktiebolag, som inte är

avstämningsbolag enligt 3 kap. 8§ aktiebolagslagen (1975:1385), 3 kap.

8§ försäkringsrörelselagen (1982:713) eller 3 kap. 8§ bankaktiebolags­

lagen (1987:618), samt

2.    den som i Sverige har fått

a) utdelning på andelar i svensk ekonomisk förening, svensk aktie-Jönd, Jör vilken register inteJÖrs en­ligt 31 § aktiejbndslagen (1974: 931). eller, om utdelningen inte har betalats ut genom Värdepappers-

a) utdelning på andelar i svensk ekonomisk förening, eller, om ut­delningen inte har betalats ut ge­nom Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag eller gäller fall som av­ses i 27 § första stycket 5, från ut-

' Lydelse enligt prop. 1989/90:135.

179

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91: 5

Bilaga 4 centralen VPC Aktiebolag eller gäl-     ländsk juridisk person, eller

ler fall som avses i 27 § första styc­ket 5, från utländsk juridisk person, eller

b) ränta sorn har eriagts mot att kupong eller kvitto lämnats och inte har betalts ut genom Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag eller gäller fall som avses i 22 § första stycket 6, på obligation, förlagsbevis eller någon annan för den allmänna rörelsen avsedd förskrivning.

Särskild uppgift skall lämnas när utdelningen eller räntan tas emot. Lyfts beloppet för någon annans räkning, och överlämnas inte därvid en av denne avgiven särskild uppgift, skall en sådan i stället lämnas av den som lyfter beloppet. Därvid skall uppges namn och hemvist på den för vars räkning beloppet lyfts. Om någon får utdelning eller ränta mot kupong, som han har förvärvat utan det värdepapper kupongen tillhör, skall också namn och hemvist uppges på den från vilken kupongen har förvärvats.

Särskild uppgift avfattas på blankett enligt fastställt formulär och läm­nas till den som betalar ut utdelningen eller räntan. Denne skall se till att uppgift lämnas innan betalning sker.

30 

§

Bestämmelser om hanteringen av

Bestämmelser om hanteringen av

uppgifter som har lämnats enligt

uppgifter som har lämnats enligt

28 § och rör utdelning på svenska

28 § och rör utdelning på svenska

aktier eller andelar i svensk aktie-

aktier  finns   i   kupongskattelagen

Jbnd   finns   i    kupongskattelagen

(1970:624).

(1970:624).

Övriga enligt 28 § avgivna uppgifter som avser utdelning, skall av den som har tagit emot uppgifterna lämnas på det sätt som gäller för kontroll­uppgifter. Om utdelning i något fall har betalts ut utan att uppgiftsskyldig­heten har fullgjorts, skall en upplysning lämnas om detta samtidigt som uppgifterna lämnas.

37 

§

Kontrolluppgift om JÖrsäkringser-        Efter joreläggande av skattemyn-

sättnlng för skada skall lämnas av

dlgheten skall kontrolluppgift om

JÖrsäkringsföretag om

utbetalning av ersättning för tilljaf

1.   

ersättning på minst 1000 kro-

ligt arbete lämnas av den som betalt

nor för varje skadefall utgetts på

ut ersättningen.

grund av skada på byggnad, inven­tarier och maskiner, produkter Jrån jordbruket eller skogsbruket, växan­de gröda, skog, varulager, varor un­der tillverkning, förbrukningsar­tiklar eller andra förnödenheter för produktionen, eller

2.   ersättning på minst 500 kronor

för varje skadejäll utgetts på grund

av skada på levande djur.

Kontrolluppgift skall lämnas för

Kontrolluppgift skall lämnas för

a)   den som bedrivit jordbruk, den som bedriver näringsverksam-

skogsbruk eller rörelse,

het. Kontrolluppgiften skall ta upp

b)                                                                                              den som innehaft jordbruksfas-     utbetah belopp.

180

Nuvarande lydelse

tighel eller annan Jastighet.

Kontrolluppgiji skall ta upp utbe­talt belopp.

Har deluibelalning av ersättning förekommit, behöver kontrollupp­giji inle lämnas förrän året efter det år då skadan slutreglerats.

Kontrolluppgiji behöver inte läm­nas beträffande ersättning JÖr per­sonligt lösöre eller annan ersättning på grund av motorjördonsförsäkring än stilleståndsersättning.

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5 

Bilaga 4

38 §

Kontrolluppgift om pristillägg skall lämnas av köttbesiktningsby-rå, offentligt slakthus, kontrollslak­teri och fristående saniletsslakteri-avdelning.

Kontrolluppgift skall lämnas för den som fått pristillägg enligt lagen (1974:1021) om utbetalning av pris­tillägg på kött, kontrolluppgiften skall ta upp utgett belopp.

Efter JÖretäggande av skattemyti­digheten skall kontrolluppgift om prisstöd lämnas av slakteri och W\-ståendc sanitetsslaktavdelning.

Kontrolluppgift skall lämnas för den som fått prisstöd enligt lagen (1990:00) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m. m. Kontroll­uppgiften skall ta upp utgett be­lopp.

39 § Kontrolluppgift om vederlag för inköp skall lämnas av den som bedrivit verksamhet, vari ingått inköp av jordbruks- eller trädgårdsprodukter eller husdjur eller produkter från husdjur.

Kontrolluppgift skall lämnas för den från vilken inköp skett. Kon­trolluppgiften skall uppta utgett vederiag i pengar, naturaprodukter eller annat. Kontrolluppgift behö­ver dock inte lämnas om vederlag som gottgjorts bokföringsskyldig rörelseidkare för annat än slakt- el­ler livdjur.'

Kontrolluppgift skall lämnas för den från vilken inköp skett. Kon­trolluppgiften skall uppta utgett vederiag i pengar, naturaprodukter eller annat. Kontrolluppgift behö­ver dock inte lämnas om vederlag som gottgjorts bokföringsskyldig näringsidkare för annat än slakt- el­ler livdjur.

43 § Efter  föreläggande  av  skattemyndigheten  skall  kontrolluppgift  för namngiven näringsidkare lämnas av

1.   den  som  bedrivit jordbruk,

skogsbruk eller rörelse,

2.  den som innehaft annan fastig­

het än jordbruksfastighet samt

1.   den som bedrivit näringsverk­

samhet,

2.   den  som  innehaft privalbo-

sladsfaslighet samt

3. den som varit innehavare av lägenhet med bostadsrätt.

Kontrolluppgiften skall lämnas under förutsättning aU beloppet i motta­garens eller utgivarens hand är skattepliktig intäkt eller avdragsgill utgift och avse

Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

a)

belopp för vilket den uppgiftsskyldige i förvärvskällan under viss angiven tid köpt eller sålt varor, eller

b)

belopp som den uppgiftsskyldige under viss angiven tid utbetalt eller fått såsom ersättning för utförda Qänster.

Om det begärs i föreläggande enligt första stycket, skall i kontrolluppgif­

ten även anges varuslag och mängd, verkställda likvider med uppgift om

tidpunkt och sätt för betalning samt arten och omfattningen av utförda

arbeten.

--_

Efter föreläggande av skattemyndigheten skall uppgiftsskyldig enligt första stycket lämna kontrolluppgift också i fråga om ej namngivna nä­ringsidkare.

Uppgiftsskyldighet enligt denna paragrafföreligger inte beträffande köp inom detaljhandeln eller försäljningar av varor över disk och liknande fall inom detaljhandeln, där uppgiftsskyldigheten uppenbariigen inte kan full­göras.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

44)

Kontrolluppgift om upplåten lä­genhet skall lämnas av bostadsför­ening, bostadsaktiebolag och av ekonomisk förening eller aktiebo­lag som enligt 2§ 7 mom. Jorsta stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt likställs med bostads­förening eller bostadsaktiebolag vid inkomstbeskattningen beträffande sådan lägenhet som upplåtits till annan än medlem eller delägare.

Kontrolluppgift om upplåten lä­genhet skall lämnas av bostadsför­ening, bostadsaktiebolag och av ekonomisk förening eller aktiebo­lag som enligt punkt 2 femte stycket av anvisningarna till 38,ij kommu­nalskaitelagen (1928:370) likställs med bostadsförening eller bostads­aktiebolag vid inkomstbeskattning­en beträffande sådan lägenhet som helt eller till övervägande del upplå­tits till annan än medlem eller del­ägare under hela eller större delen av beskattningsåret.

Kontrolluppgift skall lämnas för den som upplåtit en lägenhet som han har i egenskap av medlem i föreningen eller delägare i bolaget. Kontroll­uppgiften skall ta upp belopp som medlemmen eller delägaren betalt in till föreningen eller bolaget och hur mycket därav som utgör kapitaltillskott.

Efter föreläggande av skattemyndigheten skall den uppgiftsskyldige, i den omfattning som anges i föreläggandet, lämna kontrolluppgift om värdet av en medlems eller delägares andel i föreningens eller bolagets behållna förmögenhet.

45 §

Kontrolluppgift om övcriåten bo­

stadsrätt skall lämnas av en bo­

stadsrättsförening som vid ingång­

en av det aktuella beskattningsåret

var av det slag som anges i punkt 2

femte stycket av anvisningarna till

38 §

kommunalskaitelagen

(1928:370).

Kontrolluppgiften

skall avse sådan överlåtelse som har anmälts till föreningen och innehål­la uppgift om

Kontrolluppgift om övcriåten bo­stadsrätt skall lämnas av en bo­stadsrättsförening som vid ingång­en av det aktuella beskattningsåret var av det slag som anges i 2§ 7 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Kontrolluppgiften skall avse sådan överlåtelse som har anmälts till för­eningen och innehålla uppgift om

Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

a)

lägenhetens beteckning,

b)

överlåtarens och förvärvarens namn samt personnummer, organisa­tionsnummer eller adress,

c)

tidpunkten för överiåtelsen och köpeskillingens storiek samt tidpunk­ten för överiåtarens förvärv och köpeskillingen vid det förvärvet,

d)  storleken av sådana kapitaltlU-        d)  bostadsrättens andel av bo-

skott .sotn överlåtaren enligt punkt 2    stadsrätisföreningens nettoskuld ef

c av anvisningarna till 36 ,§ kommu­nalskaitelagen (1928:370) Jår räk­na in i omkostnadsbeloppet,

ler nettoförmögenhet vid JÖrvärvs-respektive avyttringstidpunkten med bortseende Jrån värdet av för­eningens fastighet.

e) bostadsrättens andel av innestående medel på inre reparationsfond eller liknande fond vid förvärvs- respektive avyttringstidpunkten samt

O bostadsrättens andel av Jor-        Q bostadsrättens andel av utgijier eningens behållna förmögenhet den     för ny-, tilf eller ombyggnad som

nedlagts på föreningens Jastighet under innehav.siiden.

1 januari 1974 beräknad enligt punki 2 c av anvisningarna till 36 .§ kommunalskattelagen, om överlå­tarens förvärv skeltföre år 1974.

Om överlåtelsen avser en bo­stadsrätt som har förvärvats före år 1974 behöver någon uppgift enligt första stycket d eller e avseende för­hållandena vid förvärvstidpunkten inte lämnas. Har förvärvet skett före den 1 juli 1982, behöver någon uppgift om köpeskillingen vid förvärvet inte lämnas.

Om överlåtelsen avser en bo­stadsrätt som har förvärvats före år 1974 behöver någon uppgift om in­nestående medel på inre repara­tionsfond eller liknande fond vid förvärvstidpunkten inte lämnas. Har förvärvet skett före den 1 juli 1982, behöver någon uppgift om köpeskillingen vid förvärvet inte lämnas.

Efter föreläggande av skattemyndigheten skall föreningen lämna ytterli­gare upplysningar som är av betydelse för beräkning av realisationsvinsten vid en medlems avyttring av sin bostadsrätt.

Föreningen skall, utöver vad som följer av 4 kap. 1 §, bevara det under­lag som behövs för uppgiftslämnande enligt denna paragraf

Prop. 1990/91:5 

Bilaga 4

46 §

Uppgiftsskyldighet enligt 45 § och skyldighet att bevara underla­get för uppgiftslämnandet gäller även för annan ekonomisk förening än bostadsrättsförening och för ak­tiebolag om föreningen eller aktie­bolaget är av det slag som anges i punkt 2 Jemle stycket av anvisning­arna till 38 § komtnunat.skattelagen (1928:370).

Avser överiåtelsen en andel eller en aktie som förvärvats före den 1 januari 1984, behöver någon upp­gift om köpeskillingen vid förvär­vet inte lämnas. Har förvärvet skett före år 1974, behöver någon uppgift

Uppgiftsskyldighet enligt 45 § och skyldighet att bevara underla­get för uppgiftslämnandet gäller även för annan ekonomisk förening än bostadsrättsförening och för ak­tiebolag om föreningen eller aktie­bolaget är av det slag som anges i 2.§ 7 motn. första stycket lagen (1947:576) om statlig inko/nst.skatt.

Avser överiåtelsen en andel eller en aktie som förvärvats före den 1 januari 1984, behöver någon upp­gift om köpeskillingen vid förvär­vet inte lämnas. Har förvärvet skett före år 1974, behöver någon uppgift

183

Nuvarande lydelse

om innestående medel på inre repa­rationsfond eller liknande fond vid förvärvstidpunkten inte lämnas.

Föreslagen lydelse

enligt 45 § första stycket d eller e avseende förhållandena vid för­värvstidpunkten inte lämnas.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

53 

§

Fåmansföretag skall lämna före­tagsledaren och delägare i företaget samt dem närstående personer alla uppgifter som behövs för att de skall kunna beräkna sin skatteplik­tiga inkomst från företaget.

Fåmansföretag skall lämna före­tagsledaren och delägare i företaget samt dem närstående personer alla uppgifter som behövs för att de skall kunna beräkna sin skatteplik­tiga inkomst från företaget. Del­samma gäller handelsbolag i fråga om delägare i bolaget.

54 

§

Försäkringsföretag som medde­lat Qänstepensionsförsäkring avse­ende arbetsgivares pensionsutfäs­telse gentemot arbetstagare, skall på begäran av försäkringstagaren utfärda intyg i det hänseende som anges i punkt 2 e sjunde stycket av anvisningarna till 29 kommunal­skattelagen (1928:370).

Försäkringsföretag som medde­lat Qänstepensionsförsäkring avse­ende arbetsgivares pensionsutfäs­telse gentemot arbetstagare, skall på begäran av försäkringstagaren utfärda intyg i det hänseende som anges i punkt 20 e sjunde stycket av anvisningarna till 23 kommunal­skattelagen (1928:370).

57 § I varje kontrolluppgift skall anges namn och postadress samt person­nummer eller organisationsnummer för såväl den uppgiftsskyldige som den uppgiften avser.

För dödsbo får i stället för orga­nisationsnummer den avlidnes per­sonnummer anges. Om person­nummer eller organisationsnum­mer inte kan anges för den som uppgiften avser, skall i stället den­nes födelsetid redovisas eller, i frå­ga om kontrolluppgifter enligt 22 § i de fall borgenären är en juridisk person, namn, postadress och per­sonnummer för den som får förfoga över räntan eller fordran. Om ett konto innehas av flera än fem per­soner, får uppgifter lämnas om en person som förfogar över kontot i stället för om samtliga innehavare, samt i förekommande fall om den beteckning på innehavarkretsen som används för kontot. Om den uppgiftsskyldigc har tilldelats ett särskilt redovisningsnummer enligt 53 § I mom. uppbördslagen (1953:272), skall detta, i annan kontrolluppgift än sådan som avser

För dödsbo får i stället för orga­nisationsnummer den avlidnes per­sonnummer anges. Om person­nummer eller organisationsnum­mer inte kan anges för den som uppgiften avser, skall i stället den­nes födelsetid redovisas eller, i frå­ga om kontrolluppgifter enligt 22 § i de fall borgenären är en juridisk person, namn, postadress och per­sonnummer för den som får förfoga över räntan eller fordran. Om ett konto innehas av flera än fem per­soner, får uppgifter lämnas om en person som förfogar över kontot i stället för om samtliga innehavare, (förfogarkonio), samt i förekom­mande fall om den beteckning på innehavarkretsen som används för kontot. 7 så fall skall anges att det är fråga otn ett förfogarkonio. Om den uppgiftsskyldige har tilldelats eU särskilt redovisningsnummer enligt 53 § 1 mom. uppbördslagen (1953:

184

Nuvarande lydelse

ränta, utdelning eUer betalning till eller från utlandet, anges i stället för den uppgiftsskyldiges person­nummer eller organisationsnum­mer.

1 en kontrolluppgift som lämnas av ett fåmansföretag skall det anges om personen är företagsledare eller honom närstående person eller del­ägare i företaget.

Föreslagen lydelse

272), skall detta, i annan kontroll­uppgift än sådan som avser ränta, utdelning eller betalning till eller från utlandet, anges i stället för den uppgiftsskyldiges personnummer eller organisationsnummer.

Den som för egen räkning öppnar ett Inlåningskonto, anskaffar ett räntebärande värdepapper eller på annat sätt placerar pengar för för­räntning skall ange sitt personnum­mer, om mottagaren är skyldig att utan Joreläggande lämna kontroU-uppglji beträffande räntan. Detta gäller inte den som inte har och inte heller kan tilldelas personnummer.

I en kontrolluppgift som lämnas av ett fåmansföretag, ett fåmansägt handelsbolag eller sådant förelag som avses i 3§ 12 mom. lagen (1947:576) om statlig Inkomstskatt skall det anges om personen är före­tagsledare eller honom närstående person eller delägare i företaget.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

60 §

Vid en kontrolluppgift som läm­nas enligt 4, 13 eller 14 § skall fogas särskild uppgift (sammandrag av kontrolluppgifter). I sådant sammandrag skall anges namn, postadress och personnummer eller organisationsnummer för den upp­giftsskyldige, antalet lämnade kon­trolluppgifter samt det sammanlag­da beloppet av de, skatteavdrag som har verkställts för preliminär A-skatt under året före taxeringsåret. Om den uppgiftsskyldige har tillde­lats särskilt redovisningsnummer enligt 53 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272), skall detta anges i stäl­let för personnummer eller organi­sationsnummer. Om den uppgifts­skyldige har gjort avdrag för en ar­betstagares kostnader enligt 2 kap. 4 § 6 lagen (1981:691) om socialav­gifter, skall denna kostnad också anges i sammandraget. I samman­draget skall också anges det sam­manlagda beloppet av semesterme­del som har betalts in till en semes­terkassa och som den uppgiftsskyl-

Vid en kontrolluppgift som läm­nas enligt 4, 13, 14, 22 eller 27 skall fogas särskild uppgift (sammandrag av kontrolluppgif­ter). 1 sådant sammandrag skall an­ges namn, postadress och person­nummer eller organisationsnum­mer för den uppgiftsskyldige, anta­let lämnade kontrolluppgifter samt det sammanlagda beloppet av de skatteavdrag som har verkställts för preliminär A-skatt under året före taxeringsåret. Om den uppgiftsskyl­dige har tilldelats särskilt redovis­ningsnummer enligt 53 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272), skall detta anges i stället för personnum­mer eller organisationsnummer. Om den uppgiftsskyldige har gjort avdrag för en arbetstagares kostna­der enligt 2 kap. 4 § första stycket 6 lagen (1981:691) om socialavgifter, skall denna kostnad också anges i sammandraget. I sammandraget skall också anges det sammanlagda beloppet av semestermedel som har betalts in till en semesterkassa och

185

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

Bilaga 4 dige inte skall redovisa i någon kon-     som den uppgiftsskyldigc inte skall

trolluppgift.

redovisa i någon kontrolluppgift.

Redovisning av konto som avses i 57 § andra stycket tredje meningen skall lämnas i särskild uppgiftshandling för varje konto.

63 § Har en person som är bosatt i Sverige eller ett företag som är verksamt här, till någon i utlandet gottgjort belopp eller förmån som skulle ha föranlett skyldighet att lämna kontrolluppgift om den utgivits till en mot­tagare i Sverige, skall den som utgett beloppet eller förmånen på sätt och i den omfattning riksskatteverket föreskriver lämna kontrolluppgift till led­ning vid beloppets eller förmånens beskattning utomlands.

Uppgiftsskyldighet enligt 22 och 24 26 §§fÖrefigger även ijråga om uppgifter som avser fysiska personer .som är bosatta i utlandet.

4 kap.

1§ Den som enligt denna lag är skyldig att lämna självdeklaration, kontroll­uppgift eller andra uppgifter till ledning för taxering är också skyldig att i skälig omfattning genom räkenskaper, anteckningar eller på annat lämpligt sätt sörja för att underlag finns för att fullgöra deklarations- eller uppgifts­skyldigheten och för kontroll av den.

Ett fåmansföretag är skyldigt att Ett fåmansföretag, fåmansägt

sörja för att underiag finns för kon- handelsbolag och sådant förelag som

troll av vad företagsledaren eller avses i 3 § 12 mom. nionde stycket

honom närstående person eller del- lagen (1947:576) om statlig in-

ägare tillskjutit till och tagit ut ur komstskalt är skyldigt att sörja för

företaget av pengar, varor eller an- att underiag finns för kontroll av

nat. Företaget skall vidare som un- vad företagsledaren eller honom

derlag för kontroll av traktaments- närstående person eller delägare

ersättning, som betalats ut till före- tillskjutit till och tagit ut ur företa-

tagsledaren eller honom närstående get av pengar, varor eller annat. Fö-

person eller delägare, bevara verifi- retaget skall vidare som underiag

kation av övernattningskostnader, för kontroll av traktamentsersätt-

om ersättningen varit avsedd att ning, som betalats ut till företagsle-

täcka sådan kostnad.

dåren eller honom närstående per-

son eller delägare, bevara verifika­tion av övernattningskostnader, om ersättningen varit avsedd att täcka sådan kostnad.

Underiag skall bevaras under sex år efter utgången av det kalenderår underlaget avser. Det finns särskilda föreskrifterom skyldigheten att föra räkenskaper.

2§ Skyldighet att lämna självdeklaration, kontrolluppgift eller andra upp­gifter till ledning för taxeringsbeslut skall fullgöras

I. 

för omyndig av förmyndare eller god man, som forordnats enligt 11

186

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

Bilaga 4 kap. 1 § föräldrabalken, beträffande vad förmyndaren eller gode mannen

har under sin förvaltning,

2.

för sådan person, för vilken god man eller förvaltare har förordnats enligt 11 kap. 3, 4 eller 7 § föräldrabalken, av gode mannen eller förvalta­ren beträffande vad förmyndaren eller gode mannen har under sin förvalt­ning,

3.

för avliden person och hans dödsbo, av dödsbodelägare eller testa­mentsexekutör som skall förvalta den dödes egendom, dock att där egen­domen avträtts till förvaltning av boutredningsman, denne har att fullgöra     / deklarations- eller uppgiftsskyldigheten,

4.

för dödsbo som inte längre består, av den som vid tidpunkten för dödsboets upplösning haft att förvalta boets egendom,

5.

för andra deklarations- eller uppgiftsskyldiga än enskild person och dödsbo, av vederbörande styrelse, förvaltning, syssloman, förvaltare eller ombud, om inte regeringen bestämmer annat beträffande staten, lands­ting, kommun eller annan sådan menighet,

6.

för aktiejönd av det fondbolag

6. för värdepappersfond av det som handhar förvaltningen av fon-

fondbolag som handhar förvalt-den eller, om förvaltningen över-

ningen av fonden eller, om förvalt-gått till förvaringsbank, av denna,

ningen övergått till JÖrvaringsinsti-samt

lut. av detta, samt

7.

för annan än här ovan omtalad juridisk person, som inte längre består, av den som senast haft att förvalta dess angelägenheter.

Riksskatteverket får medge un-

Riksskatteverket får medge un­

dantag från bestämmelserna i den-

dantag från bestämmelserna i den­

na lag om uppgiftsskyldighet för få-

na lag om uppgiftsskyldighet för få­

mansföretag om det finns särskilda

mansörelag. fåman.sägl handelsbo-

skäl med hänsyn till verksamhetens

lag och .sådant JÖretag .som avses i

art och omfattning.

3 .ii 12 mom. nionde stycket lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt om det finns särskilda skäl med hänsyn till verksamhetens art och omfattning.

6§

Skattemyndighetens beslut enligt

Skattemyndighetens beslut enligt

3 kap. 12 § får överklagas till riks-

2 kap. 19§ och 3 kap. 12 § får över­

skatteverket. Övriga beslut av skat-

klagas till riksskatteverket. Övriga

temyndigheten enligt denna lag får

beslut av skattemyndigheten enligt

inte överklagas.

denna lag får inte överklagas.

Riksskatteverkets beslut enligt denna lag får inte överklagas. Länsrättens beslut enligt 3 kap. 3 § får inte överklagas.

8§ Till böter eller fängelse i högst sex månader skall den dömas som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underiåter att fullgöra skyldighet beträffande

1. .särskild uppgiji enligt 2 kap.

1. uppgifter enligt 2 kap. 25 § el-

25 Seller

'

ler

'

'

187

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91: 5

Bilaga 4 2. kontrolluppgift som skall lämnas utan föreläggande av skattemyndig­het. 1 ringa fall skall inte dömas till ansvar enligt första stycket. Ansvar enligt första stycket inträder inte, om gärningen är belagd med straff enligt skattebrottslagen (1971:69).

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991 och tillämpas från och med 1992 års taxering.

2.

Vid 1992 och 1993 års taxeringar gäller, förutom vad som föreskrivs om deklarationsskyldighet i 2 kap. 4 §, att folkpensionär är skyldig att lämna självdeklaration om han under beskattningsåret uppburit intäkt av kapital eller om hans förmögenhetstillgångar överstiger 100000 kronor eller beträffande en gift person - om makarnas gemensamma skatteplikti­ga förmögenhetstillgångar överstiger 200000 kronor. Vidare skall folkpen­sionär lämna uppgift om hur stor del av de redovisade skulderna som vid beskattningsårets utgång var nedlagda i privatbostadsfastighet.

3.

Vid 1992 års taxering får näringsidkare son vslutarsina räkenskaper med a. SDokslut i stället för att lämna uppgifter enligt de nya föreskrifterna i 2 kap. 19 § första stycket lämna de uppgifter som avses i de äldre bestämmelserna i 2 kap. 22 §.

4.

Vad som i 3 kap. 28 och 30 §§ sägs om aktiefond skall till och med 1993 års taxering gälla värdepappersfond i fråga om andelsägare som inte har registrerats.

2 Förslag till

Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

Härigenom föreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)' dels att nuvarande 39 § 2 mom. skall betecknas 39 § 3 mom., dels art 1 §, 3 § 2 mom., 4§ I och 4 mom., 5-8 och 10§§, 13 § 1 och 2 mom., 15 §, 17 § 1 mom., 24 § I och 2 mom., 33 §, 40 § 1 mom., 45 § 1 mom., 46 § 2 mom., 48 § 4 mom., 52 §, 53 § 1 mom., 54 § samt anvisning­arna till 3, 39 och 45 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 14 och 78 a §§, och ett nytt moment, 39 § 2 mom., av följande lydelse.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1§

Med skall JÖrslås i denna lag, om inte annat anges, statlig inkomst­skatt, statlig förmögenhetsskatt, ut­skiftningsskatt, ersättningsskatt, kommunal inkomstskatt, skogs­vårdsavgift, vinstdelningsskatt, sär­skild vinstskalt, egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, statlig Jäslighetsskatt, skattetillägg och förseningsavgift enligt tax­eringslagen (1990:00), annuitet på avdikningslån samt mervärdeskatt i fall som avses i 21 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt.

Med skatt avses i denna lag, om inte annat anges.' 7. kommunal Inkomstskatt,

2.

statlig inkomstskatt,

3.

statlig förmögenhetsskatt,

4.

utskiftningsskatt,

5.

ersättningsskatt,

6.

skogsvårdsavgift,

7.

statlig Jäslighetsskatt,

8.     egenavgifter enligt lagen

(1981:691) om socialavgifter,

9.     avkastningsskatt.

10.   skattetillägg och försenings­

avgift enligt taxeringslagen

(1990:000),

77. mervärdeskatt i fall som av­ses i 21 § lagen (1968:430) om mer­värdeskatt,

72. annulteler på avdikningslån.

13. särskild vinstskalt.

Regeringen får, om särskilda om­ständigheter föranleder det, före­skriva all i samband med uppbör­den av skatt skall uppbäras även andra avgifter än sådana .som anges ijorsta stycket. Har sådan föreskrift meddelats .skall, om inle annal an­ges, vad i denna lag stadgas angå­ende skatt tillämpas beträjjände den avgift som avses med JÖreskrlf ten.

' Lagen omtryckt 1972:75.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974; 77 L

- Lydelse enligt prop. 1989/90: 111.

189

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

2 mom. Preliminär skatt utgår såsom preliminär A-skatt eller prelimi­när B-skatt.

1. Preliminär A-skatt skall med de undantag, som framgår av vad nedan i detta moment och i 10 § sägs, utgöras för sådan in­komst av Qänst, vilken helt eller delvis utgår i pennin.gar och vilken hänför sig till den skattskyldiges huvudsakliga arbetsanställning el­ler eljest utgör hans huvudsakliga inkomst av Qänst. För inkomst av sådan huvudsaklig arbetsanställ­ning hos fysisk person eller dödsbo, som är avsedd att vara kortare tid än en vecka, skall dock preliminär A-skatt eriäggas endast om vad som utbetalats utgör utgift i en av ar­betsgivaren bedriven rörelse.

Med Qänst likställes i denna lag rätt till pension, livränta, som utgår på grund av sjuk-, olycksfalls- eller skadeförsäkring eller annorledes än på grund av försäkring och inte ut­gör vederiag vid avyttring av egen­dom, ersättning, som i annan form än livränta utgår pä grund av sjuk-ellcr olycksfallsförsäkring, tagen i samband med Qänst, samt undan-tagstormåner ävensom sådant pe­riodiskt understöd eller sådan där­med jämförlig periodisk intäkt, var­för givaren enligt 22, 25 eller 29§ kommunalskattelagen är berättigad till avdrag.

Preliminär A-skatt skall utgå en­ligt skattetabell, som avses i 4 §, el­ler enligt de grunder som anges i 7, 12 eller 40 §. För enskilda fall får

I. 

Preliminär A-skatt skall med de undantag, som framgår av vad nedan i detta moment och i 10 § sägs, betalas för sådan inkomst av Qänst, vilken helt eller delvis ut­går i pengar och vilken hänför sig till den skattskyldiges huvudsakliga arbetsanställning eller annars utgör hans huvudsakliga inkomst av Qänst. För inkomst av sådan hu­vudsaklig arbetsanställning hos fysisk person eller dödsbo, som är avsedd att vara kortare tid än en vecka, skall dock preliminär A-skatt erläggas endast om vad som utbetalats utgör utgift i en av ar­betsgivaren bedriven näringsverk-.samhet.

Med Qänst likställs i denna lag rätt till pension, livränta som utgår på grund av sjuk-, olycksfalls- eller skadeförsäkring eller annorledes än på grund av försäkring och inte ut­gör vederlag vid avyttring av egen­dom, ersättning som i annan form än livränta utgår på grund av sjuk-eller olycksfallsförsäkring, tagen i samband med Qänst, samt undan­tagsförmåner och sådant periodiskt understöd eller sådan därmed jäm­förlig periodisk intäkt ,/o> vilken gi­varen enligt 23 § kommunalskaite­lagen (1928:370) är beräUigad till avdrag.

Preliminär A-skatt skall också, med de undantag som föreskrivs i 10 §, betalas för .sådan ränta och ut­delning vilken utgår I pengar och JÖr vilken kontrolluppgiji skall lämnas enligt bestämmelserna i 3 kap. 22, 23 eller 27§ lagen (1990:000) om .självdeklaration och kontrolluppgij­ter.

Preliminär A-skatt skall utgå en­ligt skattetabell, som avses i 4 §, el­ler enligt de grunder som anges i 7, 12 eller 40 §. För enskilda fall får

' Lydelse enligt prop. 1989/90:74.

190

Nuvarandelydel.se

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91: 5

skattemyndighet föreskriva sär- skattemyndighet föreskriva sär­

skild beräkningsgrund, exempelvis skild beräkningsgrund, exempelvis

att skatten skall beräknas på viss att skatten skall beräknas på viss

del av inkomsten eller på inkoms- del av inkomsten eller på inkoms­

ten minskad med visst belopp eller ten minskad med visst belopp eller

att skatten skall utgå med särskilt att skatten skall utgå med särskilt

angiven procent av inkomsten.

angiven procent av inkomsten eller

att preliminär skatt inte skall beta­las för viss ränta eller utdelning.

Är den, som åtnjuter ovan avsedd inkomst av Qänst, skattskyldig jämväl för annan inkomst eller för förmögenhet får skattemyndighet, då särskilda skäl föreligger, föreskriva att preliminär A-skatt skall betalas också för sistnämnda inkomst eller för förmögenheten. Därvid skall den skattskyldi­ges preliminära skatt beräknas antingen till viss procent av den huvudsak­liga inkomsten av Qänst eller enligt skattetabell på nämnda inkomst ökad med visst belopp eller också utgå med visst belopp utöver vad i skattetabel­len anges för den huvudsakliga inkomsten av Qänst.

Är i fall varom i föregående stycke sägs inkomsten vid sidan av den huvudsakliga inkomsten av Qänst betydande i förhållande till denna eller toreligger annars särskilda omständigheter, får skattemyndighet föreskri­va, att preliminär B-skatt skall erläggas i stället för preliminär A-skatt.

Ytteriigare bestämmelser om preliminär A-skatt finns i lagen (1990:00) om skatteavdrag i vissa fall från folkpension m.m., lagen (1990:00) om skatteavdrag från sjukpenning m. m. och lagen (1990:00) om skatteavdrag i vissa fall från artistersättning.

2. Preliminär B-skatt skall för in-

2. Preliminär B-skatt skall för in­

komståret betalas av skattskyldig,

komståret betalas av skattskyldig,

som inte skall betala preliminär A-

som inte skall betala preliminär A-

skatt enligt 1. Preliminär B-skatt

skall enUgl \ första eller andra styc-

skall betalas för inkomster från den

ket. Preliminär B-skatt skall betalas

skattskyldiges samtliga förvärvs-

för inkomster från den skattskyldi-

källor och för förmögenhet. Preli-

ges samtliga förvärvskällor och för

minär B-skatt skall betalas enligt

förmögenhet. Preliminär B-skatt

särskild debitering.

skall betalas enligt särskild debite­

ring.

Skattemyndigheten får besluta att fysisk person, som har inkomst av sådan uppdragsverksamhet som avses i 4 § lagen (1982:1006) om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar, skall betala preliminär A-skatt i stället för preliminär B-skatt. Ett sådant beslut får meddelas om den för inkomståret beräknade slutliga skatten kan antas till huvudsaklig del bli betald genom avdrag för skatt.

4§ 7 mom.'* För inkomst av Qänst som hänför sig till bestämd tidsperiod och uppbärs vid regelbundet återkommande tillfällen eller till arbetsan­ställning som är avsedd att vara kortare tid än en vecka skall preliminär A-skatt utgå med belopp, som anges i skattetabeller, om inte skatiemyndig-

* Lydelse enligt prop. 1989/90:110.

191

Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

het har bestämt annat. Skattetabellerna skall ange den preliminära skatt som belöper på olika inkomstbelopp, beräknade för månad eller den kortare tid som anges i tabellerna. Regeringen eller myndighet som rege­ringen bestämmer fastställer för varje inkomstår sådana tabeller.

Tabellerna skall grandas på följande förutsättningar, nämligen

att inkomsten är oförändrad under inkomståret,

att den skattskyldige endast kommer att taxeras för den inkomst som anges i tabellen,

att den skattskyldige inte skall eriägga annan skatt eller avgift som avses i denna lag än statlig inkomstskatt och kommunal inkomstskatt.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

att den skattskyldige vid taxe­ring för inkomsten inte erhåller andra avdrag än grandavdrag samt avdrag som avses i 33 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) med ett belopp av 2000 kronor, dock högst yem procent av inkoms­ten.

4 mom.' I skattetabellerna skall också tas in en särskild ko­lumn, vari anges det belopp varmed preliminär A-skatt skall beräknas på inkomst för dag av sådan an­ställning som är avsedd att vara kortare tid än en vecka. För samtli­ga skattetabeller skall samma be­lopp anges i den särskilda kolumnen att tillämpas oberoende av arbetsta­garens civilstånd och annan i 2 mom. angiven omständighet. Skattebeloppen skall beräknas på grundval av beräknelig genomsnitt­lig sysselsättning under året och med ledning av för riket genom­snittlig skattesats till kommunal in­komstskatt föregående år. 1 övrigt skall vad ovan i denna paragraf sägs i tillämpliga delar gälla vid skatte­beloppens beräkning.

att den skattskyldige vid taxe­ring för inkomsten inte erhåller andra avdrag än grandavdrag samt avdrag som avses i 33 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) med ett belopp av 4000 kronor, dock högst tio procent av inkoms­ten.

4 mom. I skattetabellerna skall också anges det belopp varmed pre­liminär A-skatt skall beräknas på inkomst för dag av sådan anställ­ning som är avsedd att vara kortare tid än en vecka. Skattebeloppen skall beräknas på grundval av be­räknelig genomsnittlig sysselsätt­ning under året och med ledning av för riket genomsnittlig skattesats till kommunal inkomstskatt föregå­ende år. I övrigt skall vad ovan i denna paragraf sägs i till­lämpliga delar gälla vid skattebe­loppens beräkning.

Vid beräkning av preliminär A-skatt enligt skattetabell skall för envar skattskyldig, beträffande vilken icke skall tillämpas enligt 4 § 3 mom. andra stycket fastställd särskild tabell, tillämpas den tabell, som avser en sammanlagd utdebitering till kommunal inkomstskatt och landstingsme­del, vilken för skattekrona och skatteöre är lika med det belopp, som för inkomståret bestämts till utdebitering i kommunen eller kommundelen. Ingår i sistnämnda utdebitering öretal, uppgående till högst femtio, använ­des den tabell, som avser närmast lägre utdebitering. Därest i utdebitering­en ingår öretal, överstigande femtio, tillämpas den tabell som avser när-

- Senaste lydelse 1979:1159.

192

Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

mast högre utdebitering. Att å inkomst av arbetsanställning, som är av­sedd att vara kortare tid än en vecka, preliminär A-skatt dock kan beräk­nas enligt vilken som helst för inkomståret upprättad skattetabell, framgår av bestämmelserna i 4 § 4 mom.

Förhållandena den 1 november året näst före inkomståret äro, där Icke i nästjöljande stycke annorle­des stadgas, avgörande JÖr till vilken i 4 § 2 mom. omförmäld grupp av skallskyldiga vederbörande skall hänföras.

Skall under inkomståret prelimi­när A-skatl enligt tabell börja utgå JÖr skatlskyldig, för vilken skatt Icke tidigare sålunda beräknats, skall i .fråga om skattskyldigs civilstånd det JÖrhållande, som kan antagas kom­ma alt ligga till grund för taxering under året näst efter inkomståret, samt, vad angår frågan om den skattskyldige har hemmavarande barn, förhållandet vid den tidpunkt, då debetsedel jämlikt 35 § sista styc­ket översändes till skattskyldig, vara avgörande för till vilken I 4§ 2 mom. avsedd grupp av skattskyldiga vederbörande skall hänföras.

Vid tillämpning av andra och tredje styckena här ovan skall Iakt­tagas, att Jrågan om skattskyldig hajt hemmavarande barn eller Icke bedömes med utgångspunkt Jrån vad som på grund av komtnunaf skattelagens bestämmelser i sådant hän.seende kan antagas komma att ligga till grund för taxering under året näst ejter Inkomståret.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

Preliminär A-skatt enligt skatte­tabell utgår vid varje tillfälle, då inkomst uppbäres, med det belopp som i vederbörlig tabell / tillämplig kolumn angives för det inkomstbe­lopp och den tidsperiod, varom frå­ga är

Beträffande inkomst av anställ­ning varom i 4 § 4 mom. förmäles skall, därest vid ett tillfälle inkomst uppbäres som inQänats under flera dagar, den preliminära A-skatten beräknas på grundval av inkomsten under vaije ifrågakommande dag

Preliminär A-skatt enligt skatte­tabell utgår vid varje tillfälle, då inkomst uppbärs, med det belopp som anges i vederbörlig tabell för det inkomstbelopp och den tidspe­riod som är ifråga.

Beträffande inkomst av anställ­ning som avses i 4 § 4 mom. skall, om inkomst som intjänats under flera dagar uppbärs vid ett tillfälle, den preliminära A-skatten beräk­nas på grundval av inkomsten un­der varje ifrågakommande dag och

193

13    Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91: 5

och med tillämpning av skatletabef     med tillämpning av vad som anges i

lens kolumn för daginkomst.

skattetabellen för daginkomst.

Är anställningen annan än sådan, varom i 4 § 4 mom. sägs, skall gälla att, därest inkomsten avser annan tidsperiod än som är i skattetabellen upptagen, först uträknas hura mycket av inkomsten som belöper på en i tabellen upptagen tidsperiod av minst en veckas längd. Skatten beräknas därefter med utgångspunkt från det skattebelopp, som skulle utgå för sådan del av inkomsten, och efter förhållandet mellan, å ena sidan, läng­den av den tidsperiod den uppburna inkomsten avser och, å andra sidan, den i tabellen angivna tidsperiodens längd.

Uppbäres vid anställning varom nu är fråga inkomst för kortare tidspe­riod än en vecka, skall preliminär skatt icke utgå mer än en gång i veckan. Därvid skola de under samma vecka uppburna inkomstbeloppen samman­räknas och anses på en gång utbetalda.

För inkomst av Qänst, som icke avser bestämd tidsperiod eller icke uppbäres vid regelbundet återkommande tillfällen, skall utgå preliminär A-skatt med trettio procent av inkomsten.

Uppbäres inkomst som avses i första stycket jämte inkomst, som avses i 4 § I mom. första stycket, skall preliminär A-skatt utfå enligt grunder som riksskatteverket fastställer.

För inkomst som avses i 3§ 2 mom. 1 tredje stycket skall prelimi­när skatt utgå med 30 procent av inkomsten. Preliminär skatt på rän­ta eller utdelning på utländska vär­depapper skall utgå med så stort be­lopp att det tillsammans med den skatt .som innehållits i utlandet upp­går till 30 procent av räntan eller utdelningen. Skatt enligt första eller andra stycket uttages icke på belopp under tio kronor.

Att särskilda grander för uttagande av preliminär A-skatt kan föreskri­vas i vissa fall framgår av 3 § 2 mom. Bestämmelserna i denna paragraf gälla icke om annat följer av 40 §.

Åtnjuter skattskyldig jämte kon-

Åtnjuter skattskyldig jämte kon­

tant inkomst naturaförmån skall

tant inkomst andra förmåner skall

preliminär A-skatt beräknas efter

preliminär A-skatt beräknas efter

inkomstförmånernas sammanlagda

inkomstförmånernas sammanlagda

värde. Har den skattskyldige utgett

värde. Har den skattskyldige utgett

ersättning för en förmån skall för-

ersättning för en förmån skall för­

månsvärdet sättas ned med ersätt-

månsvärdet sättas ned med ersätt­

ningens belopp.

ningens belopp.

Värdet av bilförmån skall beräknas enligt punkt 2 utom tredje stycket andra meningen av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen (1928: 370).

* Lydelse enligt prop. 1989/90; 74.

194

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:5

Bilaga 4 Värdet av förmån av bostad som är belägen här i riket och som inte är

semesterbostad skall beräknas enligt följande grunder. Riket delas in i områden som är väsentligen enhetliga i fråga om boendekostnader. För­månsvärdet av en bostad inom varje område skall bestämmas till det genomsnittliga värdet för jämförbara bostäder inom området. Om bosta­den är belägen utom tätort med närmaste omgivning skall dock värdet bestämmas till det lägsta av nämnda genomsnittsvärden reducerat med tio procent.

Värdet av annan naturaförmån

Värdet av annan/orwån än som

än som avses i andra och tredje

avses i andra och tredje styckena

styckena skall beräknas enligt 42 §

skall  beräknas enligt  42 § andra

andra    stycket    kommunalskatte-

stycket kommunalskattelagen samt

lagen samt punkt 1 andra och tredje

punkt I andra och tredje styckena

styckena och punkt 3 av anvisning-

och punkt 3 av anvisningarna till

arna till den paragrafen.

den paragrafen.

Föreligger fall som avses i punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen får skattemyndigheten bestämma värdet av förmånen med hänsyn härtill.

10 r

Preliminär A-skatt skall beräknas på ersättningar för ökade levnadskost­nader som lämnas vid sådan Qänsteresa inom riket som avses i punkt 3 av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) endast till den del ersättningarna överstiger de schablonbelopp som anges i nämnda lag­rum eller, såvitt gäller kostnad för logi, den faktiska utgiften. På ansökan av den som betalar ut ersättning får skattemyndigheten besluta att i den mån Qänsteresa varar mer än tre månader motsvarande skall gälla till den del ersättningarna inte överstiger vad som anges i punkt 3 a av anvisning­arna till nämnda paragraf

På ersättning för ökade levnadskostnader vid sådan Qänsteresa utom riket som avses i punkt 3 sista stycket av anvisningarna till 33 § kommu­nalskattelagen skall preliminär A-skatt beräknas endast till den del ersätt­ningen överstiger avdragsgillt belopp enligt nämnda lagrum.

I fråga om ersättning för resa med egen bil i Qänsten gäller att preliminär A-skatt beräknas på ersättningen endast till den del den överstiger det i punkt 3 c av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen angivna belop­pet.

Beträffande annan skattepliktig ersättning för kostnader som är förena­de med Qänsten beräknas preliminär A-skatl endast om det är uppenbart att ersättningen avser kostnader som inte är avdragsgilla vid mottagarens inkomsttaxering eller att den överstiger avdragsgillt belopp. I sådant fall beräknas skatten på hela ersättningen respektive den del av ersättningen som överstiger det avdragsgilla beloppet.

Preliminär A-skatt skall inte utgå för:

a) folkpension och tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, om inte annat följerav bestämmelserna i lagen (1990:000) om skatteavdrag i vissa fall från folkpension m.m. eller den skattskyldige begär att avdrag för sådan skatt skall göras;

c) familjebidrag enligt familje- b) familjebidrag enligt fämilje-

bidragslagen (1978:520); eller

bidragslagen (1978:520);

' Lydelse enligt prop. 1989/90; 110.

195

Nuvarande lydelse

d) sådan pension, livränta eller från försäkringsanstalt utgående annan skattepliktig ersättning, som uppgår till högst hälften av det bas­belopp som enligt lagen om allmän försäkring gällde för året före det år under vilket ersättningen utges. Vad nu har sagts skall dock inte tillämpas på pension och vårdbi­drag, som utgår på grand av lagen om allmän försäkring, delpension enligt lagen (1979:84) om delpen­sionsförsäkring och på yrkesskade­livränta eller livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäk­ring eller lagen (1977:265) om stat­ligt personskadeskydd.

Föreslagen lydelse

c)  sådan pension, livränta eller

från försäkringsanstalt utgående

annan skattepliktig ersättning, som

uppgår till högst hälften av det bas­

belopp som enligt lagen om allmän

försäkring gällde för året före det år

under vilket ersättningen utges.

Vad nu har sagts skall dock inte

tillämpas på pension och vårdbi­

drag, som utgår på grund av lagen

om allmän försäkring, delpension

enligt lagen (1979:84) om delpen­

sionsförsäkring och på yrkesskade­

livränta eller livränta enligt lagen

(1976:380) om arbetsskadeförsäk­

ring eller lagen (1977:265) om stat­

ligt personskadeskydd;

d)  ränta eller utdelning som till­

kommer en annan juridisk person

än .svenskt dödsbo eller en fysisk per­

son som inte är bosatt i Sverige;

e)  ränta eller utdelning som enligt

dubbelbeskattnlttgsavtal är helt un­

dantagen Jrån beskattning i Sverige;

J) ränta på JÖrJögarkonlo som av­ses i 3 kap. 57§ lagen (1990:00) om självdeklaration och kontrolluppgif ler, om räntan inte uppgår till 1000 

kronor;

g) ränta på konto JÖr klientmedel eller

h) ränta som Ingår i belopp .som redovisats enligt 3 kap. 22 tj sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

Prop. 1990/91:5 

Bilaga 4

13§

B-skatt ut med 110 procent.

Preliminär B-skatt enligt första stycket får inte tas ut med lägre belopp än som motsvarar den preliminära B-skatt som har debiterats för året före inkomståret.

Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte när preliminär B-

1 mom.* Preliminär B-skatt skall tas ut med belopp motsvaran­de 120 procent av den slutliga skatt som har påförts den skattskyldige året före inkomståret. Understiger den slutliga skatten den ursprungli­gen debiterade B-skatten tas preli­minär B-skatt ut med 110 procent.

I mom. Preliminär B-skatt skall tas ut med belopp motsvaran­de 120 procent av den / 14 § angiv­na delen av den slutliga skatt som har påförts den skattskyldige året före inkomståret. Understiger den slutliga skatten den ursprungligen debiterade B-skatten tas preliminär

Lydelse enligt prop. 1989/90; 111.

196

Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

skatt skall beräknas med ledning av preliminär taxering enligt 2 mom. eller när annars särskilda omständigheter föreligger.

7 den slutliga skall som avses I .första slycket .skafl inte inräknas ut­skiftningsskatt, ersällning.sskatt, skattetillägg eller förseningsavgift enligt taxeringslagen (1990:00), mervärdeskatt enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt eller sådan i denna lag inte omnämnd skall eller avgljt, vilken har påförts enligt bestämmelse i annan författ­ning.

Vid beräkning av preliminär B- Vid beräkning av preliminär B-

skatt skall, om möjligt, hänsyn tas skatt skall, om möjligt, hänsyn tas

till preliminär A-skatt som den till preliminär A-skatt som den

skattskyldige kan ha att betala på skattskyldige kan ha att betala en-

grund av förordnande enligt 3 § 3 ligt 3 § 2 mom. I tredje stycket eller

mom. andra stycket.

på grund av bestämmelserna i lagen

(1990:00) om skatteavdrag Jrån sjukpenning m. m. eller lagen (1990: 00) otn skatteavdrag i vissa fall från arlistersältning m. m.

2 mom.' Har skattskyldig inte påförts slutlig skatt enligt den årliga taxeringen året före inkomståret, men kan han antagas bli påförd så­dan skatt enligt den åriiga taxering­en året efter inkomståret, skall pre­liminär B-skatt beräknas med led­ning av särskild taxering //// statlig inkom.stskatt. kommunal Inkomst­skatt och statlig förmögenhetsskatt (preliminär taxering).

Preliminär B-skatt skall också be­räknas med ledning av preliminär taxering, om det med sannolikhet kan antagas, all vid årlig ta.xering året efter inkomståret till statlig ef ler kommunal inkomstskatt taxerad inkomst kommer att avvika från motsvarande inkomst vidden åriiga taxeringen året före inkomståret med minst en femtedel av sist­nämnda Inkomst, dock minst 2000 kronor.

Preliminär B-skatt får beräknas på grundval av preliminär taxering även i annat fall än som sägs i första eller andra stycket, om .särskilda

2 mom. Har skattskyldig inte påförts slutlig skatt enligt den åriiga taxeringen året före inkomståret, men kan han antas bli påförd sådan skatt enligt den åriiga taxeringen året efter inkomståret, skall preli­minär B-skatt beräknas med led­ning av särskild taxering (preli­minär taxering).

Preliminär B-skatt skall också be­räknas med ledning av preliminär taxering, om det med sannolikhet kan antas, att den I 14 § angivna delen av den slutliga skatten enligt den årliga taxeringen året efter in­komståret kommer att avvika från motsvarande skatt enligt den åriiga taxeringen året före inkomståret med minst en femtedel av sist­nämnda skatt, dock minst 2000 kronor.

Preliminär B-skaU får beräknas på grundval av preliminär taxering även i annat fall än som sägs i första eller andra stycket, om det är fråga

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

' Senaste lydelse 1988:1525.

197

Nuvarande lydelse

omständigheter föranleder det. Så­dana omständigheter kan föreligga exempelvis när det är fråga om ned­satt skatteJÖrtnåga eller om mer be­tydande skillnad mellan annars ut­gående preliminär skatt och påräk­nelig slutlig skatt.

Föreslagen lydelse

om mer betydande skillnad mellan annars utgående preliminär skatt och beräknad slutlig skatt eller det finns andra särskilda skäl.

Prop. 1990/91:5 

Bilaga 4

14 r

I den slutliga skall som avses I 13 § 1 mom. första stycket, 13 § 2 mom. första stycket och 17 § 1 mom. 2 skall Inte Inräknas utskift­ningsskatt, ersättningsskatt, skatte­tillägg eller förseningsavgift enligt taxeringslagen (1990:00), mervär­deskatt enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt eller sådan i denna lag inte omnämnd skatt eller avgift, vilken har påförts enligt bestämmel­se i annan författning.

15§'

Vid preliminär taxering skola be­skattningsbar inkomst och beskatt­ningsbar Jormögenhet beräknas i enlighet med bestämmelserna I lagen om statlig inkomstskatt, kom­munalskaitelagen samt lagen om statlig JÖrmögenhelsskatt.

Vid preliminär taxering, som sker under inkomståret, skall hän­syn lagas i .fråga om skattskyldigs civilstånd till det förhållande, som kan antagas komma att ligga till grund för taxering under året näst efter inkomståret, santl, vad angår frågan om den skallskyldige har hemmavarande barn, till JÖrhållan-dena vid den tidpunkt, då taxering­en verkställes.

Vid tillämpning av första och aiidra styckena här ovan skall iakt­tagas, att .frågan om skallskyldig haft hemmavarande barn eller icke bedömes med utgångspunkt Jrån vad som på grund av kommunaf

Preliminär taxering skall ske i en­lighet med de bestämmelser som skall tillämpas vid den årliga taxe­ringen året efter inkomståret. Vid debitering av den preliminära skat­ten skall hänsyn dock inte las till sådan skatt som inte ingår i den slutliga skatten enligt 14 §.

Vid den preliminära laxeringen, skall hänsyn tasUW de JÖrhållanden, som kan antas komma att ligga till grund för taxering under året efter inkomståret.

'"Förutvarande 14!} upphävd 1988:1525. " Senaste lydelse 1974:859.

198

Nuvarande lydelse

skattelagens bestämmelser i sådant hänseende kan antagas komma att ligga till grund Jör taxering under året näst ejier inkomståret.

Förestagen lydelse

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

17§

1 mom. ' Skattskyldig, som har att betala preliminär B-skatt, skall utan anmaning avge preliminär självdeklaration:

1 mom. Skattskyldig, som skall betala preliminär B-skatt, skall utan anmaning lämna preliminär självdeklaration:

1) om han inte har påförts slutlig skatt enligt den åriiga taxeringen året före inkomståret;

2)

om hans vid årlig taxering året efter inkomståret //// statlig eller komtnunaf inkomstskatt laxerade inkomst, såvitt senast den 1 decem­ber året före inkomståret kan bedö­mas, kommer att överstiga motsva­rande Inkonist vid den årliga taxe­ringen året före inkomståret med minst en femtedel av sistnämnda inkomst, dock minst 2000 kronor; samt

3)

om han året före inkomståret har haft att betala preliminär A-skatt.

2)

om den i 14 § angivna delen av den slutliga skatten enligt den årliga laxeringen året efter inkomståret, såvitt senast den 1 december året före inkomståret kan bedömas, kommer att överstiga motsvarande skatt enligt den årliga taxeringen året före inkomståret med minst en femtedel av sistnämnda skall, dock minst 2 000 kronor; eller

3)

om han året före inkomståret har haft att betala preliminär A-skatt enligt 3 § 2 mom. 1 första eller andra stycket.

24 

§

1 mom.' För varje skattskyl­dig, som skall betala preliminär A-skatt, skall bestämmas tillämplig skattetabell och kolumn i enlighet med bestämmelserna i 4 § 2 mom. och 5 § eller, i förekommande fall, den särskilda beräkningsgrund ef­ter vilken skatten skall utgå.

1 mom. För varje skattskyldig, som skall betala preliminär A-skatt för annan inkomst än inkomst av kapital, skall bestämmas tillämplig skattetabell i enlighet med bestäm­melserna i 5 § eller, i förekomman­de fall, den särskilda beräknings-grand efter vilken skatten skall utgå.

Har för kommunal inkomstskatt fastställd skattesats ändrats genom beslut som meddelats så sent under december månad året före inkomståret att ändringen inte kan beaktas vid beräkningen av den preliminära skat­ten, skall den först fastställda skattesatsen tillämpas.

2 mom.''* Preliminär A-skatt, som har innehållits genom skatte­avdrag som avses i 39 eller 40 §, skall betalas senast den 18 i den uppbördsmånad, som infaller när-

2 m o m. Preliminär A-skatt som har innehållits genom skatteavdrag skall betalas under den uppbörds­månad, som infaller närmast efter utgången av den månad, då skatte-

'Senaste lydelse 1979:489. " Senaste lydelse 1984:506. " Senaste lydelse 1979:489.

199

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91: 5

Bilaga 4 mast efter utgången av den månad,     avdraget gjordes. Innehållen skatt

då skatteavdraget gjordes.

som avses i 39§ 2 mom. skall beta-

las senast den 25 i uppbördsmåna­den. Annan innehållen skatt skall betalas senast den 18 i uppbördsmå­naden.

33 

§

'5

För skattskyldig skall utfärdas För skattskyldig skall utfärdas

skattsedel, särskild för preliminär skattsedel, särskild för preliminär

skatt, för slutlig skatt och för till- skatt, för slutlig skatt och för till­

kommande skatt. Vid skattsedel på kommande skatt. Skattsedel skall

preliminär A-skatt skall fogas skat- dock inte utfärdas för preliminär

tekort och skattetabell. Vid skattse- skatt enligt 3 § 2 mom. 1 tredje styc-

del på preliminär B-skatt eller till- kel. Vid skattsedel på preliminär A-

kommande skatt samt vid sådan skatt skall fogas skattekort och skat-

skattsedel på slutlig skatt enligt vil- tetabell. Vid skattsedel på prelimi-

ken kvarstående skatt skall betalas när B-skatt skall Jbgas skallekort,

skall fogas inbetalningskort. Vid varjämte Inbetalningskort skall tiU-

skattsedel på preliminär B-skatt ställas den skattskyldige. Vid skatt­

skall också Jbgas skaltekort.

sedel på tillkommande skatt samt

vid sådan skattsedel på slutlig skatt enligt vilken kvarstående skatt skall betalas skall fogas inbetalningskort. Otn den skattskyldiges slutliga skatt består uteslutande av skatt på ränta eller utdelning för vilken preli­minär skatt skall betalas enligt 3 § 2 mom 1 tredje stycket skall någon skattsedel på sludlg skatt Inte utför­das.

Närmare föreskrifter om skattsedel och handlingar som skall fogas till skattsedel meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestäm­mer.

Skattsedel, skattekort och inbetalningskort skall upprättas i enlighet med formulär som fastställs av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer.

39 §

2 mom. Vid utbetalning eller gottskrivning av sådan ränta eller utdelning som avses i 3 § 2 mom. I tredje stycket skall den som har att avge kontrolluppgift beträffande räntan eller uldelningen göra skat­teavdrag för betalning av preliminär A-skalt som mottagaren har att be­tala. Ijråga om sådant avdrag skall bestämmelserna i 44 § gälla i till­lämpliga delar Vad som där sägs otn arbetsgivare skall då gälla den

' = Senaste lydelse 1979:489.

200

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

som har att avge kontrolluppgift be­träflände räntan eller utdelningen.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

40 i

1 mom.' Arbetstagare, som skall vidkännas avdrag för prelimi­när A-skatt, skall överlämna skatt­sedel å sådan skatt till arbetsgiva­ren omedelbart efter det han motta­git den. Annan arbetstagare skall snarast för arbetsgivaren uppvisa skattsedel å preliminär B-skatt el­ler skattekort å sådan skatt eller intyg av skattemyndigheten, att han icke har att erlägga preliminär A-skatt.

Fullgör icke arbetstagare sin skyl­dighet enligt första stycket, skall av­drag för preliminär skatt göras en­ligt skattetabellen för den ort, där arbetsgivaren har sitt kontor eller lönen eljest utbetalas, efter följande grunder, nämligen

1)

ifråga om inkomst som avses i 4§ 4 mom.: ett belopp, motsvaran­de avdrag enligt skattetabellen JÖr sådan Inkomst jämle tio procent av nämnda avdrag;

2)

ijråga om inkomst som avses i 7 § första stycket: ett belopp, mot­svarande avdrag för månadslön en­ligt den i 4 § 2 mom. första stycket vid I) avsedda kolumnen i skatteta­bellen jämle tio procent av nämnda avdrag;

3)

i fråga om inkomst som avses i 7 § andra stycket: ett belopp, mot­svarande avdrag för sådan inkomst beträffande skattskyldig, som avses i 4 § 2 mom. första stycket vid I), jämte tio procent av nämnda av­drag;

4)

i övriga fall: ett belopp, motsva­rande avdrag enligt den i 4§ 2 mom. första slycket vid 1) avsedda kolumnen i skattetabellen jämle tio procent av nämnda avdrag.

Åtnjuter arbetstagaren, förutom kontant inkomst, naturaförmån som avses i 8 § första stycket, skall

1 mom. Arbetstagare, som skall vidkännas avdrag för preliminär A-skatt, skall överlämna skattsedel på sådan skatt till arbetsgivaren ome­delbart efter det han mottagit den.

Annan arbetstagare skall snarast för arbetsgivaren uppvisa skattse­del på preliminär B-skatt eller skat­tekort på sådan skatt eller intyg av skattemyndigheten, att han inte har att betala preliminär A-skatt.

Fullgör inte arbetstagare sin skyl­dighet enligt första stycket, skall av­drag för preliminär skatt göras en­ligt skattetabellen för den ort, där arbetsgivaren har sitt kontor eller lönen i annal fall utbetalas, jämte tio procent av nämnda avdrag.

Åtnjuter arbetstagaren, föratom kontant inkomst, annan förmån som avses i 8 § första stycket, skall

' Lydelse enligt prop. 1989/90:74.

201

Nuvarande lydelse

skatteavdraget enligt andra stycket beräknas även på naturaförmånens värde för den tid lönen avser.

Förhöjningen av avdrag som av­ses i andra stycket 1) - 4) skall utgöra minst en krona för daglön, fem kronor för veckolön, tio kronor för halvmånadslön och tvåveckors­lön samt Qugu kronor för månads­lön.

Föreslagen lydelse

skatteavdraget enligt andra stycket beräknas även på förmånens värde för den tid lönen avser.

Förhöjningen av avdrag som av­ses i andra stycket skall utgöra minst en krona för daglön, fem kro­nor för veckolön, tio kronor för halvmånadslön och tvåveckorslön samt Qugu kronor för månadslön.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

45 § 7 /wom." Sedan skattsedel på preliminär skatt har utfärdats, får, om bättre överensstämmelse mellan den preliminära och den motsvarande slutliga skatten därigenom kan antagas uppkomma, genom jämkning före­skrivas ändrade grunder för uttagande av den preliminära skatten. Jämk­ning skall göras bland annat i följande fall, nämligen

lön.

1) då skattskyldig gör sannolikt eller det annars för myndigheten framstår såsom troligt, att den pre­liminära skatten till följd av änd­ring i inkomst eller i avdrag för om­kostnader i förvärvskälla eller be­träffande allmänna avdrag eller av annan anledning kommer att av­vika från motsvarande slutliga skatt,' eller

1)

då skattskyldig har att erlägga preliminär A-skatt och sådan änd­ring har skett I den skaltskyldiges civilstånd, vartill hänsyn skall ta­gas vid taxering eller debitering un­der året efter Inkomståret;

2)

då skattskyldig visar eller, så­vitt gäller sambandet mellan honom lillkotnmande skaltereduklion och makes inkomst, gör sannolikt all preliminär A-skatt skall erläggas ef­ter annan kolumn i skattetabellen än .som tidigare har fastställts;

3)

då skattskyldig gÖr sannolikt eller det annars för myndigheten framstår såsom troligt, att den pre­liminära skatten till följd av ändring i inkomst eller i avdrag för omkost­nader i förvärvskälla eller beträf­fande allmänna avdrag eller av annan anledning kommer att avvika från motsvarande slutliga skatt;

4) då skatlskyldig visar eller myn­digheten annars Jår kännedom om att den skaltskyldiges skatteförmå­ga har blivit vä.senlllgt nedsatt av anledning, som anges i 50§ 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370). Jämkning av skäl, som anges i tred­je stycket nämnda moment, skall dock inte ske, om den skaitskyldige skall betala preliminär A-skatt och

' Lydelse enligt prop. 1989/90:74.

202

Oavsett vad som sägs i föregåen­de stycke, får jämkning verkställas om skillnaden mellan slutlig och annars utgående preliminär skatt skulle bli mer betydande eller det är Jråga om nedsatt .skattejormåga ef ler annan särskild omständighet.

Får en skattemyndighet genom anmälan av skattskyldig eller annars vetskap om att preliminär skatt har blivit påförd obehörigen eller med oriktigt belopp eller att felaktighet har ägt rum vid utskrivandet av skattse­del, skall myndigheten vidtaga den jämkning av nämnda skatt, som kan behövas.

Innan jämkning äger ram, skall den skattskyldige beredas tillfälle att yttra sig, om detta inte uppenbariigen är obehövligt.

Jämkning får inte verkställas efter inkomstårets utgång med mindre den preliminära skatten därigenom nedsätts. Ansökan om sådan jämkning skall av skattskyldig inges före utgången av april månad året efter inkomst­året.

Nuvarande lydelse

således bestämmelserna i 41 § 2 mom. är tillämpliga; eller

5) då genom ändring i inkomst-förhållandena eller av annat skäl ändrad skatteform synes påkallad.

1 fall, som avses i första stycket under 3), bör såvitt angår prelimi­när A-skatt jämkning vidtagas bara då på grund av jämkningen preli­minär skatt skulle uttagas med minst en femtedel högre eller lägre belopp än som utan jämkning skul­le eriäggas. Jämkning av preliminär B-skatt i nyss angivna fall bör göras bara då påräknelig taxerad Inkomst med minst en femtedel över- eller understiger den tidigare antagna in­komsten, dock med minst 2000 kronor.

Föreslagen lydelse

2) då genom ändring i inkomst­förhållandena eller av annat skäl ändrad skatteform synes påkallad.

1 fall, som avses i första stycket under 7), bör såvitt angår prelimi­när A-skatt jämkning göras bara då på grund av jämkningen preliminär skatt skulle tas ul med minst en femtedel högre eller lägre belopp än som utan jämkning skulle erläg­gas. Jämkning av preliminär B-skatt i nyss angivna fall bör göras bara då påräknelig skall med minst en femtedel över- eller understiger den tidigare antagna skatten, dock med minst 2000 kronor. Jämkning skall i första hand ske av preliminär skatt på andra inkomster än ränta och utdelning. I fråga om prelimi­när skatt på ränta och utdelning får jämkning ske även om skallsedel på preliminär skatt Inte har utfärdats.

Oavsett vad som sägs i föregåen­de stycke, får jämkning verkställas om skillnaden mellan slutlig och annars utgående preliminär skatt skulle bli mer betydande eller det JÖranleds av särskilda omständighe­ter.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

46 § 2 mom. Beslut om jämkning skall tillställas den skattskyldige. Innebär beslutet, att debiterad preliminär skatt, som förfaller till betalning efter det beslutet meddelats, skall betalas med annat belopp än som tidigare utfär­dad skattsedel utvisar, skall därjämte utfärdas ny skattsedel upptagande den ändrade skatten.

Sker  jämkning   av   preliminär        Sker  jämkning   av   preliminär

' Senaste lydelse 1989:489.

203

Nuvarande lydelse

skatt, vilken beräknas enligt skatte­tabell, av anledning som i 45 S 1 mom. under 1) eller 2) sägs, skall i beslutet angivas vilken kolumn i ta­bellen som skall tillämpas vid skat­tens beräkning. Vidtages jätnkning av sådan preliminär skall av annan anledning än nyss sagts, skall I be­slutet därom angivas, att skatten skall beräknas t. ex. å viss del av inkomsten eller å inkomsten mins­kad med visst belopp eller ock att skatten skall utgå med viss procent av inkomsten.

Vid jämkning av preliminär skatt, vilken utgår efter i 7 § omJÖr-mäld procentsats, skall i beslutet angivas efter vilken procentsats den ändrade skatten skall utgå.

Sker jämkning av preliminär B-skatt, skall skatten beräknas på ena­handa sätt som i 13, 15 och 25 §§ angives beträffande påföring av så­dan skatt efter preliminär taxering.

Föreslagen lydelse

skatt, skall i beslutet anges, att skat­ten skall beräknas t. ex. på viss del av inkomsten eller på inkomsten minskad med visst belopp eller att skatten skall tas ut med viss procent av inkomsten.

Vid jämkning av preliminär skatt, sotn tas ul efter i 7 § för.sta stycket nämnd procentsats, skall i beslutet anges efter vilken procent­sats den ändrade skatten skall tas ut.

Sker jämkning av prelitninär skatt på ränta eller utdelning .skall I beslutet anges alt preliminär skall inte skall tas ut på utdelning från eller ränta på vissa värdepapper ef ler visst konto.

Sker jämkning av preliminär B-skatt, skall skatten beräknas på samma sätt som i 13, 15 och 25 §§ anges beträffande påföring av så­dan skatt efter preliminär taxering.

Prop. 1990/91:5 

Bilaga 4

48 §

4 mom . '* Skattskyldig, som av­yttrat fastighet eller rörelse eller del av sådan tillgång eller aktie eller andel i bolag, vars aktier eller an­delar vid tiden för avyttringen äg­des eller innehades på sätt som an­ges i 35 § I a mom. sjunde slycket a kommunalskaitelagen (1928:370), mot betalning under minst tre år, kan, om till följd härav hans till statlig inkomstskall taxerade in­komst blivit mer än dubbelt så stor som medeltalet av hans motsvaran­de taxerade inkomster för närmast föregående tre beskatlning.sår, efter ansökan beviljas anstånd av skatte­myndighet    med   erläggande   av

4 mom. Skattskyldig, som av­yttrat fastighet eller rörelse eller del av sådan tillgång eller aktie eller an­del i bolag, vars aktier eller andelar vid tiden för avyttringen ägdes eller innehades på sätt som anges i punkt 14 åttonde stycket a av anvisningar­na till 32 § kommunalskattelagen (1928:370), mot betalning under minst tre år, kan, om till följd härav hans slutliga skatt blivit mer än dubbelt så stor som medeltalet av hans slutliga skatt för närmast före­gående tre taxeringsår, efter ansö­kan beviljas anstånd av skattemyn­dighet med betalning av kvarståen­de skatt för det taxeringsår, då för-

' Lydelse enligt prop. 1989/90:74.

204

Nuvarande lydelse

kvarstående skatt för det taxerings­år, då försäljningen tagits till be­skattning. Anstånd får avse högst två tredjedelar av den kvarstående skatten. Det belopp, för vilket an­stånd medges, skall erläggas med halva beloppet före utgången av april månad under ett vart av de två år, som följer närmast efter det år, då den kvarstående skatten enligt debiteringen skolat erläggas.

Föreslagen lydelse

säljningen tagits till beskattning. Anstånd får avse högst två tredje­delar av den kvarstående skatten. Det belopp, för vilket anstånd med­ges, skall betalas med halva belop­pet före utgången av april månad under vart och ett av de två år, som följer närmast efter det år, då den kvarstående skatten enligt debite­ringen skulle ha betalts. Vid beräk­ningen av den slutliga skatten gäller 14 §.

Har avyttringen föranlett debitering av tillkommande skatt, får anstånd medges efter motsvarande grunder.

(Se vidare anvisningarna.)

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

52 §

Skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall betalas genom insättning på skattepostgirokonto hos skattemyndigheten i det län där arbetsgivaren är registrerad för in­betalning och redovisning av ar­betstagares skatt. Är arbetsgivaren ej registrerad, skall skatten betalas till skattemyndigheten i det län där arbetsgivaren är bosatt. Inbetalning från landstingskommun och kom­mun skall dock, såvitt gäller preli­minär A-skatt, ske genom avräk­ning mot fordran enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestäm­melser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt m.m.

Skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall betalas genom insättning på skattepostgirokonto hos skattemyndigheten i det län där den som har innehållit skatten är registrerad för inbetalning och re­dovisning av sådan skatt. Är han inte registrerad, skall skatten beta­las till skattemyndigheten i det län där han är bosatt. Inbetalning från landstingskommun och kommun skall dock, såvitt gäller preliminär A-skatt, ske genom avräkning mot fordran enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets ut­debitering av skatt m. m.

Sådan preliminär A-skatt eller kvarstående skatt, som ej har innehållits genom skatteavdrag, preliminär B-skatt samt tillkommande skatt skall betalas genom insättning på skattepostgirokonto hos den skattemyndighet till vilken skatten skall betalas enligt skattsedel.

Insättning enligt första eller andra stycket kan göras också genom inbe­talning hos de banker, med vilka regeringen har träffat avtal därom.

Om arbelgivare eller skattskyldig ej vet till vilken skattemyndighet inbetalning skall göras, skall skat­ten sättas in på skattepostgirokonto hos skattemyndigheten i det län där arbetsgivaren respektive den skatt­skyldige är bosatt.

Om den som har innehållit skall eller skattskyldig inte vet till vilken skattemyndighet inbetalning skall göras, skall skatten sättas in på skattepostgirokonto hos skattemyn­digheten i det län där den som har innehållit skatten respektive den skattskyldige är bosatt.

-° Lydelse enligt prop. 1989/90:74.

205

Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

Betalas skatt genom girering från postgirokonto, skall skatten anses vara inbetald den dag då gireringshandlingarna kom in till postanstalt. Statlig myndighet, som använder det centrala redovisningssystemet (system S) för betalning av skatt, skall anses ha betalt den dag då uppdrag att betala skatten sändes till redovisningscentral i systemet.

Inbetalning av skatt sker kostnadsfritt.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

53 

§

1 mom."' Vid inbetalning av skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall på inbetalnings-handlingen anges arbetsgivarens namn och postadress.

1 mom. Vid inbetalning av skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall namn på och postadress till den som har innehaf Ut skatten anges på inbetalnings-handlingen.

Skattemyndigheten får på ansökan av arbetsgivare eller när särskilda skäl föreligger besluta att skatt, som innehålls genom skatteavdrag, och arbetsgivaravgifter som uppbärs enligt lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare skall redovisas till skattemyndigheten un­der särskilt redovisningsnummer. Beslutet meddelas av den skattemyndig­het till vilken redovisning skall lämnas under det särskilda redovisnings­numret.

Vid inbetalning av skatt som avses i 52 § andra stycket, skall på inbetal­ningshandlingen anges den skattskyldiges namn och postadress, person-eller organisationsnummer, skattens beteckning samt det år som skatten avser.

54 

§

1 mom." En arbetsgivare, som har gjort skatteavdrag för prelimi­när A-skatt eller utgett lön för vil­ken månadsavgift skall redovisas enligt lagen (1984:668) om upp­börd av socialavgifter från arbetsgi­vare skall, otn inte annat följer av .sjätte stycket, utan anmaning läm­na uppgift (uppbördsdeklara­tion) om detta till den skattemyn­dighet som avses i 52 § första styc­ket. Arbetsgivare som avses i 3 § andra stycket sista meningen lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare skall dock lämna de­klarationen till skattemyndigheten i Stockholms län. Deklaration skall lämnas av landstingskommun och kommun senast den 12 och av an­nan arbetsgivare senast den 18 i uppbördsmänaden efter den må­nad då skatteavdraget gjordes eller lönen utgavs.

1 mom. En arbetsgivare, som har gjort skatteavdrag för prelimi­när A-skatt eller utgett lön för vil­ken månadsavgift skall redovisas enligt lagen (1984:668) om upp­börd av socialavgifter från arbetsgi­vare skall utan anmaning lämna uppgift (uppbördsdeklara­tion) om detta till den skattemyn­dighet som avses i 52 § första styc­ket. Arbetsgivare som avses i 3 § andra stycket sista meningen lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare skall dock lämna de­klarationen till skattemyndigheten i Stockholms län. Deklaration skall lämnas av landstingskommun och kommun senast den 12 och av an­nan arbetsgivare senast den 18 i uppbördsmånaden efter den må­nad då skatteavdraget gjordes eller lönen utgavs.

-' Lvdelse enligt prop. 1989/90:74. --Lydelse enligt prop. 1989/90:74.

206

Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

Efter anmaning av skattemyndigheten är också den, som inte är deklara­tionsskyldig enligt första stycket, skyldig att avge uppbördsdeklaration.

Uppbördsdeklaration skall avges på heder och samvete samt avfattas på blankett enligt fastställt formulär.

Uppbördsdeklaration skall upptaga

1)

arbetgivarens personnummer, organisationsnummer eller särskilda redovisningsnummer;

2)

uppgift om den tid för vilken redovisning lämnas;

3)

det belopp som har dragits av 3) det belopp som har dragits av för preliminär A-skatt;

för preliminär 

\-skall

från lön;

4) sådan utgiven avgiftspliktig lön eller ersättning som avses i 2 kap. 3 § första stycket lagen (1981:691) om socialavgifter, dock inräknat det belopp som avses i punkt 5;

4) sådan utgiven avgiftspliktig lön eller ersättning som avses i 2 kap. 3 § första och andra styckena lagen (1981:691) om socialavgifter, dock inräknat det belopp som avses i punkt 5;

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

5) det belopp med vilket avdrag görs enligt 6 § lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare; '    6) den lön eller ersättning på vilken månadsavgiften beräknas;

7)

månadsavgiftens belopp;

8)

summan av skatt enligt punkt 3 och avgift enligt punkt 7.

En arbetsgivare, som har gjort skatteavdrag för kvarstående skatt, skall lämna uppgift {uppbördsdeklaration för kvarstående skatt) om detta. Sådan deklaration skall lämnas senast den 18 i uppbördsmånaden april och upptaga, förutom uppgift som avses i Qärde stycket 1, det belopp som dragils av för kvarstående skatt. 1 övrigt gäller i tillämpliga delar vad som sägs i första tredje styckena.

En arbetsgivare, som skall redovi­sa månadsavgift för sådant bidrag .som likställs med län enligt 2 kap. 3 § andra stycket lagen om socialav-gijier, skall lämna uppgift (upp­bördsdeklaration för vinst­andelsbidrag) om detta. Sådan deklaration skall upplaga uppgiji som avses I ftärde slycket 1, 2, 6 och 7. 1 övrigt gäller i tillämpliga delar vad som sägs i första tredje styckena.

Den som har gjort skatteavdrag JÖr preliminär skall på ränta eller utdelning skall lämna uppgift (uppbördsdeklaration för ränta och utdelning) om delta. Sådan deklaration skall lämnas senast den 25 I uppbördsmånaden ejter den månad då skatteav­draget gjordes och ta upp

1)     den deklaralionsskyldiges

namn och person- eller organisa­

tionsnummer;

2)

uppgift om den tid för vilken redovisning lämnas;

3)

det belopp som har dragits av för preliminär skatt.

1 övrigt gäller i tillämpliga delar vad som sägs i första tredje styckena.

207

Föreslagen lydelse

2

mom. Underlåter den som är deklarationsskyldig enligt 1 mom. att lämna uppbördsdeklaration el­ler är deklarationen ofullständig, kan skattemyndigheten anmana den deklarationsskyldige att lämna deklaration eller komplettera den.

3

m o m. Har den som skall läm­na uppbördsdeklaration utan an­maning, underiåtit att fullgöra den­na skyldighet inom föreskriven tid, påförs honom förseningsavgift med 100 kronor.

Nuvarande lydelse

2

mom." Underiåter den som är deklarationsskyldig enligt 1 mom. första stycket att lämna upp­bördsdeklaration eller är deklara­tion ofullständig, kan skattemyn­digheten anmana den deklarations-skyldige att lämna deklaration eller komplettera den.

3

m o m. -'' Har arbetsgivare, som skall lämna uppbördsdeklaration utan anmaning, underiåtit att full­göra denna skyldighet inom före­skriven tid, påförs honom förse­ningsavgift med 100 kronor.

Har den som anmanats aU lämna uppbördsdeklaration inte fullgjort denna skyldighet inom tid, som har angivits i anmaningen, skall förse­ningsavgift påföras med 200 kronor.

Förseningsavgift får helt efterges av skattemyndigheten om särskilda skäl föreligger. Närmare föreskrifter härom meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer.

78 a §

Vad som sägs i 75- 77 a§§ och 78 § gäller i iW.ämpliga delar också i fråga om den som är skyldig att göra skatteavdrag från sådan ränta eller utdelning som avses i 3§ 2 mom. 1 tredje stycket. Vad som där sägs om arbetsgivare skall då gälla den som är skyldig alt göra skalle­avdraget.

Anvisningar till 3 §

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

1. Frågan huruvida skattskyldig skall erlägga preliminär A-skatt el­ler preliminär B-skatt skall, då pre­liminär självdeklaration som i 16 § sägs icke avgivits eller upplysning om den skattskyldiges inkomstför­hållanden eljest icke vunnits, bedö­mas med ledning av senast verk­ställda årliga taxering. Därest där­vid den skattskyldiges inkomst av annat än Qänst och tillfällig för­värvsverksamhet uppgår till högst en Qärdedel av den sammanlagda uppskattade inkomsten, bör den skattskyldige i regel erlägga preli­minär A-skatt. Eljest bör han påfö-

1. Frågan om skattskyldig skall betala preliminär A-skatt eller pre­liminär B-skatt skall, då preliminär självdeklaration som i 16 § sägs Inte lämnats eller om skattemyndighe­ten annars inte fåll upplysning om den skattskyldiges inkomstförhål­landen, bedöms med ledning av se­nast verkställda åriiga taxering. Om den skattskyldiges inkomst av an­nat än Qänst och kapital därvid uppgår till högst en Qärdedel av den sammanlagda uppskattade inkoms­ten, bör den skattskyldige i regel betala preliminär A-skatt. Annars bör han påföras preliminär B-skatt.

-' Lydelse enligt prop. 1989/90:74. -''Lydelse enligt prop. 1989/90:74.

208

Nuvarande lydelse

ras preliminär B-skatt. Preliminär A-skatt skall utgå även om den skattskyldige uppger sig driva röref se, där det av utredning i ärendet framgår att hans verksamhet be­drives under sådana förhållanden som motsvarar arbetsanställning. Har preliminär självdeklaration av­lämnats eller upplysning om den skattskyldiges inkomstförhållanden eljest vunnits, skall frågan huruvida preliminär A-skatt eller preliminär B-skatt bör erläggas bedömas med motsvarande tillämpning av vad nyss sagts, därvid hänsyn dock skall lagas till förhållandet mellan annan inkomst än i 3 § 2 mom. under I första och andra styckena sägs och den sammanlagda uppskattade in­komsten.

Föreslagen lydelse

Preliminär A-skatt skall utgå även om den skattskyldige uppger sig driva näringsverksamhet, där det av utredning i ärendet framgår att hans verksamhet bedrivs under så­dana förhållanden som motsvarar arbetsanställning. Har preliminär självdeklaration avlämnats eller har skattetnyndigheten annars fått upplysning om den skattskyldiges inkomstförhållanden, skall frågan om preliminär A-skatt eller preli­minär B-skatt bör betalas bedömas med motsvarande tillärhpning av vad nyss sagts, därvid hänsyn dock skall tas till förhållandet mellan an­nan inkomst än i 3 § 2 mom. under I första och andra styckena sägs och den sammanlagda uppskattade inkomsten.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

Av 3 § 2 mom. framgår, att preliminär B-skatt må påföras i stället för preliminär A-skatt, därest särskilda omständigheter, t. ex. speciella svårig­heter att verkställa i 39 § omförmält skatteavdrag, föreligga. Å andra sidan kunna omständigheterna vara sådana, att preliminär B-skatt visseriigen framstår som den naturliga skatteformen, men att preliminär A-skatt likväl bör eriäggas, exempelvis därför att den skattskyldige vid upprepade tillfällen tidigare år underlåtit att i vederbörlig ordning inbetala debiterad preliminär skatt.

2. Kan den skattskyldige antagas bliva berättigad att vid inkomsttax­eringen njuta avdrag för mer betydande utgifter eller omkostnader, vartill hänsyn icke tages vid uträkning av skatt enligt skattetabell, må skattemyn­dighet föreskriva exempelvis att preliminär A-skatt skall beräknas enligt skattetabell å viss del av lönen vid varje ulbetalningstillfälle eller å lönen minskad med visst belopp.

Även om inkomst avser bestämd tidsperiod och uppbäres vid regelbun­det återkommande tillfallen, kan inkomsten variera avsevärt från ett utbe­talningstillfälle till ett annat. I dylika fall kan befinnas lämpligt att skatte­myndighet föreskriver, att den preliminära A-skatten skall beräknas till viss procent av lönebeloppet i stället för enligt skattetabell. Vad nu sagts kan även ifrägakomma för kta makar, vilka skola sambeskattas.

till 39 ij

1.1 39 § I mom. angives när fråga är om arbetsgivare och arbetstagare i uppbördslagens mening. Så är i princip fallet då någon utbetalar be­lopp, som för mottagaren motsva­rar i nämnda paragraf avsedd in­komst av Qänst. Härav följer att ex­empelvis den som är självständig företagare och vars inkomst är hän­föriig till inkomst av rörelse icke skall   vidkännas   skatteavdrag   å

1. 1 39 § I mom. anges när fråga är om arbetsgivare och arbetstagare i uppbördslagens mening. Så är i princip fallet då någon utbetalar be­lopp, som för mottagaren motsva­rar i nämnda paragraf avsedd in­komst av Qänst. Härav följer att ex­empelvis den som är självständig företagare och vars inkomst är hän­föriig till inkomst av näringsverk­samhet inte skall vidkännas skatte-

209

14    Riksdagen 1990/91. 1 .saml. Nr 5

Nuvarande lydelse nämnda inkomst.

Föreslagen lydelse

avdrag på nämnda inkomst.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

1 handelsbolag eller enkelt bolag är det icke ovanligt, att en eller flera delägare utföra arbete för bolagets räkning och därför uppbära bestämd lön, beräknad för vecka, månad eller annan bestämd tidsperiod, varjämte vederbörande, utöver lönen, erhåller viss del i vinsten. Sådan delägare är icke arbetstagare enligt denna lags mening.

Den omständigheten att någon vid sidan av fastställd lön uppbär tanti­em eller avlönas medelst provision förhindrar i och för sig icke att skatte­avdrag verkställes.

till 45 § 1 .' Har skattskyldig, som skall erlägga preliminär A-skatl, enligt underrättelse Jrån skattemyndighe­ten ändrat civilstånd under förra de­len av inkomståret, skall skattemyn­dighet utan särskild anmälan från den skaitskyldige vidtaga den jämk­ning av nämnda skatt, som må be-tillgås av ändringen.

Skattemyndighet äger jämväl utan särskild anmälan från den skattskyldige upptaga fråga om jämkning av preliminär skatt i övri­ga i 45 § omförmälda fall. Vid höj­ning av preliminär skatt utan skatt­skyldigs medgivande bör iakttagas försiktighet, så att Jor hög sådan skatt icke uttages.

2. För att ernå bättre överens­stämmelse mellan slutlig skatt och erlagd preliminärskatt kan genom jämkning föreskrivas, att utbyte skall ske av preliminär A-skatt be­räknad enligt skattetabell eller av preliminär B-skatt mot preliminär A-skatt beräknad enligt särskild av skattemyndighet angiven grund. Jämför vidare 3 § och anvisningar­na till samma paragraf

3. Den bevisning, .som skaltskyf dig måste prestera för alt erhålla jätnkning, är icke lika i de i 45 § I mom. under 2)-4) otnnämnda Jäf len. Begäres jämkning jämlikt 2) i nämnda moment på grund av sådan ändring i makes inkomst, sotn på­verkar den skaltskyldiges skallere­duktion, eller jämlikl samma mo-

1. Skattemyndighet äger jämväl utan särskild anmälan från den skattskyldige upptaga fråga om jämkning av preliminär skatt i övri­ga i 45 § omförmälda fall.

2. För all få bättre överensstäm­melse mellan slutlig skatt och er­lagd preliminärskatt kan genom jämkning föreskrivas, att utbyte skall ske av preliminär A-skatt be­räknad enligt skattetabell eller av preliminär B-skatt mot preliminär A-skatt beräknad enligt särskild av skattemyndighet angiven grund. Jämför vidare 3 § och anvisningar­na till samma paragraf

"Lydelse enligt prop. 1989/90:74. '* Lydelse enligt prop. 1989/90:74.

210

Nuvarande lydelse

ment 3), behöver vederbörande en­dast göra sannolikt, alt de ifrågava­rande förhållandena komma att vara för handen. I övriga fall har han däremot att styrka, att de berör­da omständigheterna verkligen före­ligga.

5. Har skattskyldig under in­komståret, innan beslutet om jämk­ning meddelats, eriagt högre preli­minär skatt än han rätteligen bort göra, skall den för mycket inbetalda skatten icke restitueras. I stället skall den preliminära skatt som skall erläggas efter beslutet om jämkning i motsvarande mån redu­ceras, så att den sammanlagda pre­liminärskatten kommer att uppgå till belopp, som beräknas böra utgå för inkomståret. Fall kan förekom­ma, särskilt vid jämkning under se­nare delen av inkomståret, då preli­minärskatten nedsätts med så stort belopp att den skattskyldige, trots att han helt befriats från att betala sådan skatt under återstående upp­bördsmånader, ändå har inbetalt högre skatt än han kan antas ha rätteligen bort göra.

Uppgår det fbr mycket inbetalda beloppet till minst en femtedel av den slutliga skatt, som kan beräk­nas komma att utgå, dock till minst 500 kronor, har den skattskyldige rätt att få tillbaka det för mycket inbetalda beloppet utan avvaktan på debitering av den slutliga skat­ten. Är särskilda förhållanden för handen fråga är t. ex. om nedsatt skatteförmåga eller om ett särskilt stort skattebelopp kan myndig­heten, även om det angivna villko­ret Icke är uppfyllt, medgiva att det för mycket erlagda beloppet återbe­talas till den skatteskyldige.

Föreslagen lydelse

3. Har skattskyldig under in­komståret, innan beslutet om jämk­ning meddelats, eriagt högre preli­minär skatt än han rätteligen bort göra, skall den för mycket inbetalda skatten icke restitueras. I stället skall den preliminära skatt som skall erläggas efter beslutet om jämkning i motsvarande mån redu­ceras, så att den sammanlagda pre­liminärskatten kommer att uppgå till belopp, som beräknas böra utgå för inkomståret. Fall kan förekom­ma, särskilt vid jämkning under se­nare delen av inkomståret, då preli­minärskatten nedsätts med så stort belopp att den skattskyldige, trots att han helt befriats från att betala sådan skatt under återstående upp­bördsmånader, ändå har inbetalt högre skatt än han kan antas ha rätteligen bort göra.

Uppgår det för mycket inbetalda beloppet till minst en femtedel av den slutliga skatt, som kan beräk­nas komma att utgå, dock till minst 500 kronor, har den skattskyldige rätt att få tillbaka det för mycket inbetalda beloppet utan avvaktan på debitering av den slutliga skat­ten. Är särskilda förhållanden för handen fråga är t. ex. om ett sär­skilt stort skattebelopp kan myn­digheten, även om det angivna vill­koret inle är uppfyllt, medge att det för mycket betalda beloppet återbe­talas till den skattskyldige.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

211

3 Förslag till

Prop. 1990/91:5

Lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)

' 

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 §, 3 kap. 3 §, 4 kap. 3, 4 och 23 §§ samt 5 kap. 5 § taxeringslagen (1990:324) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

1§' Denna lag gäller vid fastställelse av underiaget för att ta ut skatt eller avgift (taxering) enligt

1.

kommunalskattelagen (1928:370),

2.

lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

3.

lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt,

4.

lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt,

5.

lagen (1927:321) om utskiftningsskatt,

6.

lagen (1933:395) om ersättningsskatt,

7.

lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift,

6.  lagen (1983:1086) om vinstdef 8. lagen (1990:00) om avkast­

ningsskatt,

ningsskatt på pensionsmedel,

9. lagen (1989:346) om särskild vinstskatt.

Lagen gäller även vid handläggning av ärenden om särskilda avgifter (skattetillägg och förseningsavgift) om inte annat följer av 5 kap.

Lagen innehåller bestämmelser som skall gälla vid handläggning av mål om taxering och särskilda avgifter i allmän förvaltningsdomstol.

Att bestämmelserna i denna lag gäller även i fråga om förfarandet för fastställelse av mervärdeskatt i vissa fall framgår av 21 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt.

3 kap.

3§

Beslut om taxering får fattas på

Beslut om taxering får fattas på

grundval av en förenklad självde-

grundval av en förenklad självde­

klaration utan att den som avgett

klaration utan att den som avgett

deklarationen underrättats om och

deklarationen underrättats om och

fått tillfälle att yttra sig över

fått tillfälle att yttra sig över kon-

7.   vad som från Jblkbokföring.s-

trolluppgift som skall lämnas utan

myndighet har inhämtats i Jråga

föreläggande enligt lagen (1990:00)

om JÖrutsättningarna för sådan

om självdeklaration och kontroll-

skattereduklion enligt 2§ 4 mom.

uppgifter och som avser inkomst av

uppbördslagen (1953:272) som får

Qänst eller kapital.

ges en ogift skattskyldig eller

Kan det antas alt den skallskyldi-

2. kontrolluppgift som skall läm- ge inte är deklaralionsskyldig enligt

nas utan föreläggande enligt lagen bestämmelserna i lagen om självde-

(1990:000) om självdeklaration klaration och kontrolluppgifter får

och kontrolluppgifter och som av- beslut om taxering fattas på grund-

ser inkomst av Qänst eller kapital val av kontrolluppgiji om inkomst

eller avser räntetillägg.

av kapital utan att den skaitskyldige

underrättats om och fåll tillfälle att yttra sig över kontrolluppgiften.

' Lydelse enligt prop. 1989/90: 111.

212

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

kap.

3§

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

Har den skattskyldige Inte läm­nat självdeklaration eller kan, på grund av brister i eller bristfälligt underlag för deklarationen, in­komsten av en viss förvärvskälla el­ler den skattpliktiga förmögenheten inte beräknas tillförlitligt, skall in­komsten eller förmögenheten upp­skattas till det belopp som framstår som skäligt med hänsyn till vad som framkommit i ärendet (sköns­taxering).

Har den skattskyldige, trots att han varit skyldig att lämna självde­klaration, inte avgett någon sådan, eller kan, på grund av brister i eller bristfälligt underiag för deklaratio­nen, inkomsten av en viss förvärvs­källa eller den skattpliktiga förmö­genheten inte beräknas tillföriitligt, skall inkomsten eller förmögenhe­ten uppskattas till det belopp som framstår som skäligt med hänsyn till vad som framkommit i ärendet (skönstaxering).

Har den skattskyldige lämnat en förenklad självdeklaration, får tax­eringsbeslut fattas på grundval av den, även om förutsättningarna en­ligt 2 kap. 10 och 11 §§ lagen (1990:00) om självdeklaration och kontrolluppgifter för en sådan självdeklaration inte föreligger i alla delar. Detta gäller dock inte om uppgift skall lämnas om rörelse ef ler jordbruksfastighet eller om an­nan fastighet, för vilken intäkten skall beräknas enligt 24 § I mom. kommunalskaitelagen (1928:370).

4

§

Har den skattskyldige lämnat en förenklad självdeklaration, får tax­eringsbeslut fattas på grundval av den, även om förutsättningarna en­ligt 2 kap. 10 och 11§§ lagen (1990:00) om självdeklaration och kontrolluppgifter för en sådan självdeklaration inte föreligger i alla delar. Detta gäller dock inte om uppgift skall lämnas om närings­verksamhet.

23 

§

Skattemyndigheten skall snarast efter det att en domstol meddelat beslut i ett mål om taxering faststäl­la den skattskyldiges beskattnings­bara inkomst och vidta de tax­eringsåtgärder i övrigt som föran­leds av domstolens beslut.

Skattemyndigheten skall snarast efter det att en domstol meddelat beslut i ett mål om taxering faststäl­la den skattskyldiges beskattnings­bara förvärvsinkomst och inkomst av kapital och vidta de taxeringsåt­gärder i övrigt som föranleds av domstolens beslut.

5 kap.

5§

Om deklarationsskyldig inte har kommit in med självdeklaration inom föreskriven tid, skall en särskild avgift {förseningsavgijt) påföras honom. Sådan avgift påförs aktiebolag med 1 000 kronor och andra skattskyldiga med 500 kronor.

Har skattskyldig, som utan föreläggande skall lämna självdeklaration, inte kommit in med deklaration senast den 1 augusti under taxeringsåret, bestäms förseningsavgiften till fyra gånger det belopp som anges i första stycket.

Förseningsavgift enligt första stycket påförs också skattskyldig som har

213

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91: 5

Bilaga 4 avgett en förenklad självdeklaration inom föreskriven tid men som inte

följt ett föreläggande att avge en allmän självdeklaration inom den tid som föreskrivs i föreläggandet.

Har den skattskyldige inom föreskriven tid lämnat en deklarationshand­ling, som inte är behörigen undertecknad, tas förseningsavgift ut endast om handlingen inte undertecknas inom den tid som föreskrivs i ett föreläg­gande. 1 sådant fall beräknas avgiften enligt första stycket.

Vad som sägs om deklarations­skyldig och skattskyldig i första och andra styckena gäller också för han­delsbolag, rederi för registrerings­pliktigt fartyg och sådant dödsbo som vid inkomst- och förmögen­hetstaxering skall anses som han­delsbolag, om bolaget, rederiet eller dödsboet inte har lämnat uppgifter som avses i 2 kap. 19 § lagen (1990:00) om självdeklaration och kontrolluppgifter inom föreskriven lid

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991 och tillämpas från och med 1992 års taxering.

214

4 Förslag till

Lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

Härigenom föreskrivs i fråga om skatteregisterlagen (1980:343)' dels att i 10 § orden "länsskattemyndighet och lokal skattemyndighet' skall bytas ut mot "skattemyndighet", dels all 4 §, 7 § 1, 2, 12, 14 och 18 skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4

§

Riksskatteverket förfogar över det centrala skatteregistret. Läns-skaltemyndighet och lokal skatte­myndighet förfogar över det centra­la skatteregistret såvitt gäller upp­gifter som hänför sig till länet re­spektive Jögderiet.

Länsskattemyndigheten förfogar över det regionala registret för lä­net.

Riksskatteverket förfogar över det centrala skatteregistret. Skatte­myndigheten i länet förfogar över det centrala skatteregistret såvitt gäller uppgifter som hänför sig till länet samt över det regionala regist­ret för länet.

7 

§

3

1.

Sådana uppgifter om ägarför­hållandena i fåmansföretag som av­ses i 25 § 8) taxeringslagen (1956:623).

2.

Uppgifter angående avslutad revision, verkställt taxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffande enligt 31 § 2 mom. tredje stycket taxeringslagen eller 26 a § lagen (1968:430) om mervärdeskatt. För varje sådan åt­gärd får anges tid, art, beskattnings­period, skatteslag, myndighets be­slut om beloppsmässiga ändringar av skatt eller underiag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts.

12. Uppgift från kontrolluppgift enligt 57'7 wow. 1-3, 3 b-3 f 4, 4 a 4 c, 8 och 10, 8 mom. samt 42 § I mom. och 3 mom. första slyc­ket taxeringslagen samt från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av

1.

Sådana uppgifter om ägarför­hållandena i fåmansföretag som av­ses i 2 kap. 16 § lagen (1990:000) om självdeklaration och konlrolf uppgifler.

2.

Uppgifter angående avslutad revision, verkställt taxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7§ taxeringslagen (1990:00) eller 26 a § lagen (1968:430) om mervärde­skatt. För varje sådan åtgärd får an­ges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt eller underiag för skatt med anled­ning av åtgärden samt uppgift hu­ruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts.

12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självde­klaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild uppgift som av­ses i 3 § lagen (1959; 551) om beräk­ning   av   pensionsgrundande   in-

' Lagen omtryckt 1983:143. Senaste lydelse av IO § 1986:1301. - Senaste lydelse 1986:1301. 'Senaste lydelse 1989:441.

215

Nuvarande lydelse

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäk­ring.

14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skat­teslag som denna avser samt upp­gift om tid för planerat taxerings-eller mervärdeskattebesök eller an­nat sammanträffande enligt 31 § 2 mom. tredje stycket taxeringslagen eller 26 a § lagen om mervärde­skatt.

18. Uppgift angående varulager, resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av relationstal el­ler liknande, nettointäkt eller un­derskoll av förvärvskälla med angi­vande av den del därav .som belöper på delägare, skönsmässig beräk­ning, belopp som under beskatt­ningsåret har stått till förfogande för levnadskostnader, varuuttag. to­tala bilkostnader .samt privat andel därav, bilförmån, bostad.sjörmån el­ler annan sådan förmån, av.sätlning till Jbnd, inveslerlngsre.serv eller lik­nande, insättning på skogskonto el­ler liknande, nedskrivning av ford­ringar samt av- och nedskrivning med högsta möjliga belopp, dock endast uppgift om all här angivet förhållande JÖreligger och om be­lopp, procenttal eller årtal.

Föreslagen lydelse

komst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skat­teslag som denna avser samt upp­gift om tid för planerat taxerings-eller mervärdeskattebesök eller an­nat sammanträffande enligt 3 kap. 7§ taxeringslagen eller 26 a § lagen om mervärdeskatt.

18. Uppgifter .som skall lämnas enligt 2 kap. 19 § lagen om .självde­klaration och kontrolluppgifter, samt uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräk­ning av relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostna­der.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

Denna lag träder i kraft den I januari 1991.

216

5 Förslag till

Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Härigenom föreskrivs att punkt 3 av anvisningarna till 32 § kommunal­skattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:5 Bilaga 4

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

Anvisningar till 32 §

3. Såsom intäkt av Qänst skall upptagas, bland annat, hyresvärdet av bostad, som kan vara åt den an­ställde upplåten. För den, som är anställd och såsom löneförmån åt­njuter bostad, skall alltså värdet av denna bostadsförmån medräknas vid löneförmånernas uppskattning.

3.' Såsom intäkt av Qänst skall upptagas, bland annat, hyresvärdet av bostad, som kan vara åt den an­ställde upplåten. För den, som är anställd och såsom löneförmån åt­njuter bostad, skall alltså värdet av denna bostadsförmån medräknas vid löneförmånernas uppskattning. Vidare skall så.som inläkt upplagas värdet av andra utav den skaltskyf dige åtnjutna jörmåner, därest han icke skulle varit berättigad att åtnju­ta avdrag för utgifterna för förmå­nernas förvärvande för den händef se, att han själv förskaffat sig dem.

Såsom intäkt skall även upptagas exempelvis värdet av fri kost och fria resor ävensom skatter, försäk­ringar o.d., som arbetsgivaren be­talat för den anställdes räkning eller eljest tillhandahållit. Arbetsgivares kostnader för tryggande av arbets­tagares pension genom avsättning eller pensionsförsäkring utgör dock icke skattepliktig intäkt för den an­ställde.

Såsom intäkt skall .således, under nyss angivna förut.sättnlng, uppta­gas exempelvis värdet av fri kost och fria resor ävensom skatter, för­säkringar o.d., som arbetsgivaren betalat för den anställdes räkning eller eljest tillhandahållit. Arbetsgi­vares kostnader för tryggande av arbetstagares pension genom av­sättning eller pensionsförsäkring utgör dock icke skattepliktig intäkt för den anställde.

Angående värdesättningen å bostadsförmån och andra naturaförmåner, som kunna ingå i avlöningen, meddelas bestämmelser i 42 § och därtill hörande anvisningar. Är Qänstebostad med hänsyn till vederbörande Qänstinnehavare i Qänsten åliggande representationsskyldighet större än som skäligen kan anses erforderligt för en person i motsvarande ställning men utan särskild, med Qänsten förenad representationsskyldighet, skall såsom värde å bostadsförmånen upptagas allenast vad som kan anses motsvara en bostad av sistnämnda beskaffenhet. Motsvarande gäller, dä­rest Qänstebostad av annan anledning är större än som kan anses erforder­ligt för Qänstinnehavarens och hans familjs behov. Har Qänstinnehavare fått utgiva ersättning för bostadsförmån, skall givetvis bostadens uppskat­tade värde därmed minskas.

Denna lag träder i kraft den I januari 1991 och tillämpas första gången vid 1992 års taxering.

Lydelse enligt prop. 1989/90:110.

217

15    Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 5

6 Förslag till

Prop. 1990/91:5

Lag om uttag av preliminär B-skatt från en fysisk person

' 

under uppbördsåret 1991/92

Härigenom föreskrivs följande.

Under uppbördsåret den 1 februari 1991 den 31 januari 1992 skall, med undantag av vad som sägs i 13 § I mom. första stycket uppbördslagen (1953:272), preliminär B-skatt från en fysisk person tas ut med belopp motsvarande 110 procent av den slutliga skatt som har påförts den fysiska personen året före inkomståret.

218

Lagrådet

Prop. 1990/91:5

Bilaga 5 Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1990-06-11

Närvarande: f d. regeringsrådet Bengt Wieslander, regeringsrådet Bertil Werner, justitierådet Ulf Gad.

Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 23 maj 1990 har regering­en på hemställan av statsrådet Erik[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver förslag till lagom ändring i lagen (1990:00)om självdeklara­tion och kontrolluppgifter, m. m.

Förslagen har inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessorerna Karin[REDACTED_EFTERNAMN], Susanne[REDACTED_EFTERNAMN] och Lars[REDACTED_EFTERNAMN].

Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet:

Lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter 2 kap.

4

§

1 denna paragraf regleras fysisk persons skyldighet att lämna självdeklara­tion. Huvudregeln att skyldigheten inträden när den skattskyldiges brutto­intäkter uppgått till sammanlagt minst 32 procent av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring, som enligt förslaget tas upp i första stycket punkt 2, bör enligt lagrådets mening inleda paragrafen. Regeln i punkt 1 tas därefter förslagsvis upp i punkt 2 med vissa redaktionella jämkningar.

Återstoden av punkt 2, som handlar om folkpensionärers deklarations­skyldighet tas lämpligen upp i punkt 3. Om så sker bör övriga punkter i första stycket numreras om.

Lagrådet föreslår att punkterna I3 i paragrafens första stycke ges följande lydelse:

"Fysisk person skall lämna självdeklaration

1.  när hans bruttointäkter av Qänst, utom i fall som avses i 2 eller 3, eller

av aktiv näringsverksamhet, under beskattningsåret uppgått till samman­

lagt minst 32 procent av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring för året före taxeringsåret,

2.     när hans bruttointäkter

a)

av Qänst i fall som avses i 32 § 1 mom. första stycket h eller i kommunalskattelagen (1928:370),

b)

av kapital av annat slag än avkastning för vilken preliminär A-skatt skall betalas enligt 3 § 2 mom. 1 tredje stycket uppbördslagen (1953:272), eller

c)

av passiv näringsverksamhet, sammanlagt överstigit 100 kronor.

3.  om han är folkpensionär och inte haft intäkter av aktiv näringsverk­

samhet eller haft intäkt av Qänst av annat slag än folkpension, pensionstill­

skott enligt 2 § lagen (1969:205) om pensionstillskott, hälften av pensions­

tillskott enligt 2 a § nämnda lag eller tilläggspension, när han under beskatt­

ningsåret uppburit tilläggspension som överstiger pensionstillskott enligt

nämnda lagrum."

219

3 kap.

Prop. 1990/91:5

43 §

""8a5

Enligt första stycket punkterna 2 och 3 i förevarande paragraf skall efter föreläggande av skattemyndigheten kontrolluppgift för namngiven nä­ringsidkare lämnas av den som innehaft privatbostadsfastighet och den som varit innehavare av lägenhet med bostadsrätt. I prop. 1989/90:110 om reformerad inkomst- och företagsbeskattning föreslås att skyldighet att erlägga skatt för inkomst, med vissa undantag som ej är aktuella här, skall åligga fysisk person för bl. a. "löpande inkomster som hänför sig till privat­bostadsfastighet och privatbostad här i riket" (se förslaget till 6 § lagen om ändring i lagen om statlig inkomstskatt). Begreppen privatbostadsfastighet och privatbostad definieras i 5 § i förslaget i samma proposition till lag om ändring i kommunalskattelagen. 1 1 kap. 2 § i förevarande lag föreskrivs att begrepp som används i lagen har samma innebörd som i bl. a. kommunalskattelagen och lagen om statlig inkomstskatt. Med hänsyn härtill förordar lagrådet att 43 § första stycket får följande lydelse:

"Efter föreläggande av skattemyndigheten skall kontrolluppgift för namngiven näringsidkare lämnas av den som bedrivit näringsverksamhet och av den som innehaft privatbostadsfastighet eller privatbostad."

57 

§

1 paragrafens tredje stycke föreslås en skyldighet för den som för egen räkning öppnar ett inlåningskonto, anskaffar ett räntebärande värdepap­per eller på annat sätt placerar pengar för förräntning att ange sitt person­nummer, om mottagaren är skyldig att utan föreläggande lämna kontroll­uppgift beträffande räntan.

Förslaget motiveras med att kontrolluppgifter utan personnummer ofta förorsakar betydande merarbete eller krångel och att kreditinstitutens arbete med att komplettera sina uppgifter om kontohavarna med person­nummer inte har fungerat på det sätt som förutsattes, när den obligatoris­ka kontrolluppgiftsskyldigheten för dessa institut infördes, och att det finns ett ökande antal aktiva konton, där personnummer saknas (avsnitt 5.3).

Lagrådet ifrågasätter den föreslagna bestämmelsens placering i föreva­rande paragraf, som handlar om vilka uppgifter som skall anges i en kontrolluppgift. Dessutom finner lagrådet det tveksamt om bestämmelsen kommer att fylla det avsedda ändamålet, då uppgiftsskyldigheten inte är sanktionerad. Man torde för övrigt kunna utgå från att skyldigheten enligt första stycket att i kontrolluppgift ange personnummer för den uppgiften avser, även utan den föreslagna bestämmelsen, rimligen bör medföra att den som vill öppna ett inlåningskonto eller placera pengar för förräntning avkrävs uppgift om sitt personnummer.

220

Uppbördslagen

Prop. 1990/91: 5

78 a §

''Sa 5

I paragrafen föreskrivs att flertalet bestämmelser om arbetsgivares ansva­righet för arbetstagares skatt m. m. i tillämpliga delar skall gälla också för den som utbetalar eller gottskriver avkastning av kapital. Vad som i dessa bestämmelser sägs om arbetsgivare skall därvid enligt paragrafen gälla den som är skyldig att göra skatteavdraget. Lagrådet anser att det för fullstän­dighetens skull även bör anges att vad som sägs om arbetstagare bör gälla den för vilken skatteavdraget gjorts. Vidare vill lagrådet ifrågasätta om inte också bestämmelserna om straff och viten m. m. i 80, 81 och 83 §§ bör göras tillämpliga i de fall som här avses. De nya bestämmelserna bör i sådant fall tas in efter 83 § som 83 a § och ges följande lydelse:

"Vad som sägs i 75-77a§§ och 78 § samt i 80, 81 och 83 §§ gäller i tillämpliga delar också i fråga om den som är skyldig att göra skatteavdrag från sådan ränta eller utdelning som avses i 3 § 2 mom. 1 tredje stycket. Vad som där sägs om arbetsgivare och arbetstagare skall då gälla den som är skyldig att göra skatteavdraget, respektive den för vilken skatteavdraget gjorts."

Övriga lagförslag

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

221

Preliminär "bruttoförteckning" över

Prop. 1990/91:5

räkenskapsuppgifter

' 

Intäkter i rörelse fördelade på

1.

försäljning

2.

övriga rörelseintäkter

Intäkter i jordbruk fördelade på

3.

försäljning av växtprodukter

4.

försäljning av djur och djurprodukter

5.

försäljning av skog och skogsprodukter

6.

jordbruksarrende

7.

övriga jordbruksintäkter

Intäkter i fastighetsförvaltning fördelade på

8.

hyresintäkter

9.

övriga intäkter i fastighetsförvaltning

Kostnader i rörelse avseende inköp av varor, material och främmande arbeten fördelade på

10. varor och material

11. legoarbeten och underentreprenörer

Kostnader i jordbruk avseende inköp av varor, material och främmande arbeten fördelade på

12.

förnödenheter

13.

djurinköp

14.

främmande Qänster avseende växtodling och skog

15.

andra omkostnader för djur, växtodling och skog

Kostnader i fastighetsförvaltning fördelade på

16.

reparationer och underhåll

17.

fastighetsskatt

18.

andra direkta fastighetskostnader

19.

lagerförändring i den mån förändringen inte inräknas i 51

Kostnader för arbetskraft fördelade på

20. löner

21. andra kontanta ersättningar

22.

kostnader för naturaförmåner till anställda

23.

ersättning för faktiska kostnader för kost och logi vid Qänsteresor

222

22.

traktamenten vid Qänsteresor

Prop. 1990/91: 5

23.

resekostnadsersättningar

Bilaga 6

24.

andra kostnadsersättningar än vid 23 25

25.

sociala och andra avgifter enligt lag och avtal

26.

pensionskostnader

27.

utbildning, sjuk- och hälsovård, övriga personalkostnader

Övriga kostnader fördelade på

30.

kostnader för hyrda lokaler

31.

jordbruksarrende och betesavgifter

32.

annan leasing och hyra för maskiner och inventarier än för transport­medel

33.

andra kostnader för energi, vatten och bränsle än avseende egna fastigheter

34.

förbrukningsmaterial och förbrukningsinventarier

35.

kontorsmaterial och trycksaker

36.

reparation och underhåll av andra maskiner och inventarier än fordon

37.

diverse främmande Qänster

38.

telefon och postbefordran

39.

leasing av personbil

40.

andra kostnader för transportmedel än leasing av personbil

41.     frakter, transporter och resor

42.

representation

43.

reklam och extern goodwillskapande verksamhet (PR)

44.

andra speciella försäljningskostnader än vid 42 43

45.

företagsförsäkringar och riskkostnader

46.

förvaltningskostnader

47.

reparation och underhåll avseende egna fastigheter

48.

fastighetsskatt och skogsvårdsavgift avseende egna fastigheter

49.

övriga kostnader avseende egna fastigheter

50.

andra övriga kostnader än 30 49

Diverse periodiseringskonton

51.

förändring av värdet av lager, egentillverkade varor, produkter i arbe­te, pågående arbeten samt omsättningsfastigheter

52.

värdet av tillverkade egna anläggningstillgångar

Avskrivningar fördelade på

53.

maskiner och inventarier

54.

byggnader och övrig fast egendom

55.

immateriella tillgångar

Finansiella intäkter och kostnader fördelade på

56.

utdelning på aktier och andelar

57.

ränteintäkter och andra finansiella intäkter

223

56.

räntekostnaderoch andra finansiella kostnader

Prop. 1990/91: 5

57.

valutakursvinster

Bilaga 6

58.

valutakursföriuster

Resultat vid avyttring av anläggningstillgångar fördelade på

61. vinst vid avyttring av anläggningstillgångar

62.

vinst vid avyttring av värdepapper

63.

förlust vid avyttring av anläggningstillgångar

64.

föriust vid avyttring av värdepapper

Extraordinära intäkter och kostnader fördelade på

65.

extraordinära intäkter

66.

extraordinära kostnader

Bokslutsdispositioner fördelade på

67.

förändring av skatteuQämningsreserv

68.

avsättning till ersättningsfond, skogskonto eller upphovsmannakonto med uppdelning var för sig

69.

återföring av ersättningsfond, skogskonto eller upphovsmannakonto med uppdelning var för sig

70.

skillnad mellan bokförd avskrivning och avskrivning enligt plan i den mån avskrivningen inte redovisats vid 53 55

71.

övriga bokslutsdispositioner med angivande av art

Övergångsvisa bokslutsdispositioner fördelade på

72.

återföring av lagerreserv

73.

återföring av reserv för pågående arbeten

74.

återföring av internvinstkonto

75.

återföring av resultatuQämningsfond

76.

ianspråktaget belopp från allmän investeringsreserv, allmän investe­ringsfond eller annan fond var för sig

77.

återföring av allmän investeringsreserv, allmän investeringsfond eller annan fond var för sig

Skatter och resultat

78.

skatter

79.

redovisat resultat

Följande uppgifter om tillgångar och skulder skall i förekommande fall lämnas.

Omsättningstillgångar fördelade på

1.

kassa

2.

andra likvida medel än kassa

224

1.

aktier och andelar

Prop. 1990/91:5

2.

obligationer och andra värdepapper än vid 3

Bilaga 6

3.

kund-och växelfordringar

4.

förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

5.

skattefordringar avseende inkomstskatt för företaget

6.

fordran avseende mervärdeskatt

7.

andra kortfristiga fordringar än vid 5 8

10.

varulager och pågående arbeten

11.

övriga omsättningstillgångar

Tillgångar på spärrkonton eller särskilda bankkonton fördelade på

12.

upphovsmannakonto

13.

skogskonto och skogsskadekonto

14.

andra konton än 1213

Övergångsvisa tillgångar på spärrkonton eller särskilda bankkonton fördelade på

15.

konto för investeringsfond

16.

allmänt investeringskonto

17.

uppfinnarkonto

Anläggningstillgångar fördelade på

18.

aktier och andelar

19.

obligationer och aiidra värdepapper än vid 18

20.

långfristiga fordringar

21.

immateriella tillgångar

22.

maskiner och inventarier

23.

byggnader

24.

pågående ny-, till- och ombyggnad

25.

mark

26.

markanläggningar

27.

övriga anläggningstillgångar

Kortfristiga skulder fördelade på

28.

leverantörs- och växelskulder

29.

skatteskulder avseende inkomstskatt för företaget

30.

upplupna löner och semesterlöner

31.

garantiskulder

32.

andra upplupna kostnader än vid 30 och 31 samt förutbetalda intäkter

33.

förskott och å conton

34.

skuld avseende mervärdeskatt

35.

skuld avseende personalens källskatt

36.

skuld avseende socialavgifter

37.

övriga kortfristiga skulder

225

Långfristiga skulder fördelade på

Prop. 1990/91:5

38.

avsatt till pensioner

Bilaga 6

39.

övriga långfristiga skulder

Obeskattade reserver fördelade på

40.

ackumulerade överavskrivningar

41.

ersättningsfond

42.

upphovsmannakonto

43.

skogskonto

44.

andra obeskattade fonder och reserver var för sig med angivande av slag

Övergångsvisa obeskattade reserver fördelade på

45.

allmän investeringsfond

46.

lagerinvesteringskonto

47.

särskild nyanskaffningsfond

48.

återanskaffningsfond för fastighet

49.

särskild fartygsfond

50.

allmän investeringsreserv

51.

vinstfond

52.

förnyelsefond

Eget kapital fördelat på

53.

årets redovisade resultat

54.

övrigt eget kapital, för aktiebolag uppdelat enligt aktiebolagslagen

Lager och pågående arbeten skall specificeras med avseende på i posten ingående omsättningstillgångar uppdelat på

1.

fastigheter

2.

lageraktier och lagerandelar

3.

pågående arbeten i byggnadsrörelse

4.

produkter i arbete, annat producerat lager samt pågående arbeten i övrigt

5.

djur

6.

övriga lagertillgångar

Uppgift skall lämnas om anskaffning och försäljning av anläggningstillgångar enligt följande

1. inköp av personbilar och immateriella rättigheter

2.

inköp av andra maskiner och inventarier än vid 1

3.

försäljning av personbilar och immateriella rättigheter

4.

försäljning av andra maskiner och inventarier än vid 3

226

5.    ny-, till- eller ombyggnad av markanläggning med undantag för vad     Prop. 1990/91:5

som belöper på fastighet som används för mervärdeskattefri uthyrning    Bilaga 6

eller för bostadsändamål

6.    ny-, till- eller ombyggnad av byggnad med undantag för vad som

belöper på fastighet som används för mervärdeskattefri uthyrning eller

för bostadsändamål

227

Innehållsförteckning

Prop. 1990/91:5

Propositionens huvudsakliga innehåll ........................ 

3

Lagförslag

1

Lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration kontroll­uppgifter   

5

2

Lagom ändring i uppbördslagen (1953:272).......... 

.. 

39

3

Lagom ändring i taxeringslagen (1990:324) ......... 

.. 

62

4

Lag om ändring i skatteregisteriagen (1980:343)  . 

.. 

65

5

Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370). 

69

6

Lag om uttag av preliminär B-skatt från en fysisk person under uppbördsåret 1991/92   

................................................................... 

70

7

Lag om ändring i lagen (1990:750) om betalningar till och från utlandet m.m      

71

8

Lag om ändring i tullregisteriagen (1990:137)....... 

.. 

72

1

Inledning.......................................................... 

.. 

73

2

Allmänna utgångspunkter ................................... 

74

3

Företagens uppgiftsskyldighet för taxeringen .......... 

77

3.1

Uppgifter om näringsverksamhet....................... 

77

3.2

Handelsbolag m. m......................................... 

85

3.3

Formen för uppgiftslämnandet ......................... 

.. 

87

3.4

Revisionsberättelser ...................................... 

.. 

88

3.5

Dispens ...................................................... 

.. 

89

3.6

Skatteregistret............................................. 

91

3.7

Genomförande m.m........................................ 

92

4 Övriga frågor om uppgiftslämnande för taxering....... 

.. 

94

4.1

Uppgifter om skattepliktig intäkt av Qänst ......... 

.. 

94

4.2

Uppgifter om kostnadsersättningar  ................. 

.. 

96

4.3

Uppgifter om ränta till utlandet........................ 

.. 

98

4.4

Uppgifter om koncernförhållanden  ................... 

.. 

99

5 Preliminär skatt på avkastning av kapital m.m.......... 

100

5.1

Skyldighet att betala preliminär skatt på räntor och utdelning­ar 

100

5.2

Avkastning på utländska värdepapper................ 

102

5.3

Skyldighet att uppge personnummer  ................ 

103

5.4

Undantag  ................................................... 

105

5.5

Beräkning av preliminär skatt och jämkning......... 

108

5.6

Uppbörd ..................................................... 

109

5.7

Preliminär B-skatt för uppbördsåret 1991/92....... 

111

5.8

Deklarationsskyldighet m. m............................. 

112

5.9

Ikraftträdande ............................................. 

113

6

Betalning av premie för utländsk pensionsförsäkring.. 

114

7

Upprättade lagförslag......................................... 

114

8

Författningskommentarer .................................... 

115

8.1

Lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter... 

115

8.2

Uppbördslagen.............................................. 

129

8.3

Taxeringslagen ............................................ 

136

8.4

Skatteregisteriagen....................................... 

138

8.5

Kommunalskattelagen  ................................... 

139

8.6

Lagen om uttag av preliminär B-skatt från en fysisk person un­der uppbördsåret 1991/92                                                                     

139

228

8.7

Lagen om betalningar till och från utlandet m.m.. 139     Pop. 1990/91:5

8.8

Tullregisteriagen........................................... 139

9 Hemställan...................................................... 140

10 Beslut  .........................................................  140

Bilaga 1        Lagförslag i Ett reformerat uppgiftslämnande RSV:s

Rapport 1986:7......................................   141

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över betänkandena (SOU 1983:75 och 76) Företagens uppgiftslämnande för beskattningsändamål och över RSV:s rapport (1986:7) Ett reformerat uppgiftslämnande 149

Bilaga 3 RINK:s lagförslag avseende preliminär skatt på avkast­

ning av kapital.......................................   151

Bilaga 4       Lagrådsremissens lagförslag  ................  156

Bilaga 5       Lagrådets yttrande  ...........................  219

Bilaga 6 RSV:s preliminära "bruttoförteckning" över räkenskaps­

uppgifter .............................................  222

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1990                                                                                                                    229