Regeringens skrivelse 2001/02:120 2002 års redogörelse för företag med statligt ägande Skr. 2001/02:120 Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen. Stockholm den 23 maj 2002 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Björn[REDACTED_EFTERNAMN] (Näringsdepartementet) Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för förvaltningen av sta- tens företagsägande samt för verksamheten i de företag och affärsverk som Regeringskansliet förvaltade vid årsskiftet 2001/02. 1

Innehållsförteckning

Skr. 2001/02:120

1

Introduktion ......................................................................................

4

Bilaga 1 2002 års redogörelse för företag med statligt ägande

............. 7

Bilaga 2 Kompletteringar och riktlinjer ............................................

123

2

Hel- och delägda företag...............................................................

123

2.1

A-Banan projekt AB.......................................................

123

2.2

Akademiska Hus AB......................................................

123

2.3

ALMI Företagspartner AB.............................................

124

2.4

Apoteket AB...................................................................

125

2.5

Bostadsgaranti, AB.........................................................

126

2.6

Civitas Holding AB och Vasakronan AB ......................

126

2.6.1

Civitas Holding AB......................................

127

2.6.2

Vasakronan AB ............................................

127

2.7

Dom Shvetsii, A/O .........................................................

127

2.8

Green Cargo AB.............................................................

128

2.9

Göta kanalbolag, AB ......................................................

128

2.10

Imego AB .......................................................................

129

2.11

IRECO Institute for Research and

Competence Holding AB ...............................................

130

2.12

Kasernen Fastighets AB.................................................

130

2.13

Kungliga Dramatiska Teatern AB..................................

131

2.14

Kungliga Operan AB......................................................

131

2.15

Lernia AB.......................................................................

132

2.16

Luftfartsverket................................................................

133

2.17

Luossavaara-Kiirunavaara AB, LKAB ..........................

134

2.18

Nordea AB......................................................................

134

2.19

Norrland Center AB .......................................................

135

2.20

OM AB...........................................................................

135

2.21

Posten AB.......................................................................

136

2.22

Samhall AB ....................................................................

136

2.23

SAS AB ..........................................................................

137

2.24

SIS Miljömärkning AB ..................................................

138

2.25

SJ AB..............................................................................

139

2.26

Sjöfartsverket..................................................................

139

2.27

SOS Alarm Sverige AB..................................................

140

2.28

Specialfastigheter Sverige AB .......................................

140

2.29

Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB.............

141

2.30

Statens Väg- och Baninvest AB.....................................

142

2.31

Stattum, Förvaltningsaktiebolaget..................................

142

2.32

Sveaskog AB ..................................................................

143

2.33

Svensk Bilprovning, AB ................................................

143

2.34

Svensk-Danska broförbindelsen AB, SVEDAB ............

144

2.35

Svensk Exportkredit, AB................................................

145

2.36

Svenska kraftnät, Affärsverket.......................................

145

2.37

Svenska Lagerhusaktiebolaget .......................................

146

2.38

Svenska Miljöstyrningsrådet, AB ..................................

147

2.39

Svenska rymdaktiebolaget..............................................

148

2.40

Svenska skeppshypotekskassan......................................

148

2

2.41

Svenska Skogsplantor AB..............................................

149

Skr. 2001/02:120

2.42

Svenska Spel, AB...........................................................

150

2.43

Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut AB, SP......

150

2.44

Sveriges Rese- och Turistråd AB...................................

151

2.45

Swedcarrier AB ..............................................................

152

2.46

Swedesurvey AB ............................................................

152

2.47

Swedfund International AB............................................

153

2.48

Swedish National Road Consulting AB (SweRoad AB) 154

2.49

Sydkraft SAKAB............................................................

154

2.50

Systembolaget AB..........................................................

155

2.51

Telia AB .........................................................................

156

2.52

Teracom AB ...................................................................

157

2.53

Vasallen AB ...................................................................

158

2.54

Vattenfall........................................................................

159

2.55

Venantius AB .................................................................

159

2.56

Vin 

2.57

Voksenåsen A/S .............................................................

161

3

Bolag under avveckling ................................................................

161

3.1

Sveriges Geologiska AB (i likvidation) .........................

161

3.2

Zenit Shipping AB .........................................................

161

3.3

SKD-företagen................................................................

162

4

Avvecklade bolag .........................................................................

162

4.1

Grängesbergs Gruvor AB...............................................

162

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 maj 2002 ........

163

3

1 Introduktion Skr. 2001/02:120

Regeringen lämnar varje år en redovisning till riksdagen av förvaltningen

av företag med statligt ägande samt en redogörelse för företagens verk-

samhet, resultatutveckling m.m. I det följande lämnas uppgifter om ut-

vecklingen i fråga om förvaltningen av statens företagsägande under

2001 fram till och med mars 2002. I redovisningen ingår dels aktiebolag

vars aktier förvaltas av departementen, dels de affärsdrivande verken

Luftfartsverket, Sjöfartsverket och Svenska kraftnät. Det tidigare affärs-

verket Statens järnvägar ombildades till aktiebolag den 1 januari 2001,

men kvarstår också i mycket begränsad form som myndighet för att för-

valta viss egendom som inte överfördes till det nya aktiebolaget, se SFS

2000:1367.

Ursprungligen fattades ett beslut i riksdagen i februari 1982 (prop.

1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147) om att regeringen

skulle lämna en årlig redogörelse för företag med statligt ägande. År

1999 utgav regeringen för första gången en mer lättillgänglig version av

skrivelsen. Liksom förra året (skr. 2000/01:120) utgör denna i sin helhet

regeringens årliga redogörelse (bilaga 1). I bilagan redovisas mer full-

ständiga resultat- och balansräkningar, vilket gör redovisningen tydli-

gare. I sammanställningarna följer Regeringskansliet sedvanliga regler

rörande redovisningsinformation. Sedan 2001 redovisas även en konsoli-

derad balans- och resultaträkning. Redovisningen ger en samlad bild över

statens samlade företagsengagemang och de totala värden som finns i

den företagssfären. I kapitlet om Regeringskansliets ägarförvaltning finns

en redovisning över Regeringskansliets förvaltningskostnader. I avsnittet

om den statliga företagssfären finns branschöversikter som belyser under

vilka förutsättningar företag med statligt ägande verkar. I den siffermäs-

siga presentationen samt i den skriftliga analysen av den statliga före-

tagssfären har företagen delats upp i två huvudgrupper, företag som ver-

kar under marknadsmässiga villkor och krav och företag som har sär-

skilda samhällsintressen. Genom denna uppdelning ges en mer rätt-

visande bild samtidigt som analysen av såväl hela portföljen som de en-

skilda företagens resultat och måluppfyllelse underlättas. I syfte att öka

genomlysningen av staten som ägare och av företagen med statligt

ägande publicerar Regeringskansliet sedan 2000 kvartalsrapporter över

företag med statligt ägande. I skrivelsen ingår också uppgifter om de

riktlinjer och riksdagsbeslut som ligger till grund för företagens verk-

samhet, uppgift om de styrelser som utsetts på bolagsstämmorna under

våren 2002 eller genom regeringsbeslut våren 2002 (bilaga 2).

Även i årets redogörelse har en rad förbättringar gjorts. I ägarpolicyn

har avsnittet om genomlysning kompletterats med information om de av

regeringen beslutade riktlinjerna för extern ekonomisk rapportering för

företag med statligt ägande samt ett avsnitt om bolagsstämmor och ett

avsnitt om revisorernas roll i de statliga företagen. I avsnittet om viktiga

policyfrågor finns en samlad redovisning över hur många av de statliga

företagen samt hur stor del av de totala tillgångarna som omfattas av

miljöpolicy respektive miljöledningssystem. Även jämställdhetsfrågor

och mångfaldsarbetet redovisas. I branschavsnitten har analysen av de

olika branscherna utvecklats. I företagspresentationerna lämnas informa-

tion om företagens utdelningspolicy, förutsatt att bolaget omfattas av ett

4

utdelningskrav. För att den intresserade skall kunna finna mer informa- Skr. 2001/02:120 tion finns uppgifter om respektive företags hemsida. Bilaga 1 finns även att tillgå på engelska eftersom regeringen mött ett stort intresse från utlandet för den svenska modellen för förvaltning av företag med statligt ägande. Bilaga 1 finns endast i det tryckta dokumentet och saknas alltså i det elektroniska dokumentet. 5

2002 års redogörelse för företag med statligt ägande

Skr. 2001/02:120

Bilaga 1

7 Kompletteringar och riktlinjer 2 Hel- och delägda företag 2.1 A-Banan projekt AB Riktlinjer

A-Banans aktier förvaltas till lika delar av Luftfartsverket och Banverket. Bolagets verksamhet finansieras genom löpande fakturering av dess kostnader till de båda ägarna. Därutöver erhåller A-Banan vissa intäkter genom en särskild kontroll- och övervakningsersättning från A-Train AB, det bolag som det privata näringslivet bildat för att på uppdrag av A- Banan genomföra projektet. Arlandabanan är det första infrastrukturprojektet i landet som samfi- nansieras av staten och det privata näringslivet. År 1993 fick den s.k. Delegationen för infrastrukturinvesteringar (K 1991:04) i uppdrag av regeringen att genomföra upphandlingen av projektet. A-Banan Projekt AB bildades för att dels administrera den fortsatta upphandlingen, dels samla statens rättigheter och skyldigheter i projektet (prop. 1993/94:39). Bolaget har vidare till uppgift att som ägare till Arlandabanan och part i Arlandabanan Project Agreement följa utvecklingen av verksamheten samt återbetalningen av det statliga villkorslånet. Arlandabanan öppnades för flygpendeltrafik, Arlanda Express, den 25 november 1999. Den 10 januari 2000 öppnades även anläggningen för den regionala och nationella tågtrafiken. Styrelse år 2002 Bårström, Sven, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Jan Danielson, Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Ulrika[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Kerstin Averstad, Kjell-Åke
[REDACTED_EFTERNAMN], Ulf, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Kjell, suppleant Verkställande direktör Kjell[REDACTED_EFTERNAMN] 2.2 Akademiska Hus AB Riktlinjer Efter riksdagens beslut 1992 ombildades Byggnadsstyrelsen varav bl.a. Akademiska hus bildades (prop. 1992/93:37, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 123

1992/93:123). Akademiska hus skall långsiktigt upprätthålla värdet i

Skr. 2001/02:120

statens innehav av högskolefastigheter och garantera att fastighets- och

Bilaga 2

förmögenhetsförvaltningen genomförs på ett kompetent sätt.

Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Charlotte Franke, Sigbrit Kantola, Birgitta Ljungh, Claes[REDACTED_EFTERNAMN], Jan S Rundqvist, Veronica Staffas,[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Christina[REDACTED_EFTERNAMN], Hans, arbetstagarrepresentant Seradji, Parzin, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Christina

2.3

ALMI Företagspartner AB

Riktlinjer

Riksdagen beslutade den 14 december 1993 att staten i samverkan med

vissa näringslivsorganisationer skulle bilda ett centralt aktiebolag med

uppgift att dels verka för företagsutveckling och dels äga aktier i ett antal

regionala bolag, vars verksamhet skall vara att bedriva rådgivning och

finansiering (prop. 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11 rskr. 1993/94:80). De

övergripande målen för verksamheten är att främja tillväxt och förnyelse

i svenskt näringsliv genom att via rådgivning, finansiering och kontakt-

skapande insatser bidra till att nya företag startas och att de små företa-

gen får en lönsam tillväxt. ALMI:s kunder är företag med mindre än 250

anställda och då särskilt företag med mindre än 50 anställda.

Styrelse 2002
[REDACTED_EFTERNAMN], Per-Ola, ordförande

Arnelid, Håkan
[REDACTED_EFTERNAMN], Lillemor
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Gertrud
[REDACTED_EFTERNAMN], Bibbi
[REDACTED_EFTERNAMN], Pelle

Holmquist, Carin
[REDACTED_EFTERNAMN], Mattias
[REDACTED_EFTERNAMN], Thomas

124
[REDACTED_EFTERNAMN], Björn, arbetstagarrepresentant

Skr. 2001/02:120
[REDACTED_EFTERNAMN], Leif, arbetstagarrepresentant

Bilaga 2

Verkställande direktör Lundwall, Göran 2.4 Apoteket AB Riktlinjer Regeringen har, efter riksdagens bemyndigande, träffat avtal med Apoteket AB om bolagets verksamhet i enlighet med lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. (prop.1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58 och prop.1998/99:1, bet. 1998/99:SoU1, rskr. 1998/99:104). Riktlinjerna för Apoteket AB:s verksamhet lades fast i samband med bolagets bildande 1970 (prop. 1970:74, bet. 1970:2LU, rskr. 1970:234). Därefter har riktlinjerna ändrats 1985 (prop. 1984/85:170, bet. 1984/85:SoU29, rskr. 1984/85:357) och 1996 (prop.1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58). Mot bakgrund av förslagen i Läkemedelsdistributionsutredningens hu- vudbetänkande Läkemedel i vård och handel (SOU 1998:28) om att kon- kurrensutsätta detaljhandel med läkemedel har regeringen i prop. 1998/99:106 Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. redovisat som sin bedömning att det för närvarande inte är aktuellt att förändra ensam- rätten för Apoteket AB att bedriva detaljhandel med läkemedel. I sam- band med riksdagsbehandlingen av propositionen avslog riksdagen mo- tioner om avveckling av apoteksmonopolet (bet. 1998/99:SoU14, rskr. 1998/99:209). Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Jan, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Barbro[REDACTED_EFTERNAMN], Susanne[REDACTED_EFTERNAMN] Laurent, Anna[REDACTED_EFTERNAMN], Eva Lagerblad, Peter Sjöberg, Mikael Furberg, Inga-Lill, arbetstagarrepresentant Skoglösa, Britt-Marie, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Carina, arbetstagarrepresentant, suppleant Utterström, Anna Karin, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Stefan 125 2.5 Bostadsgaranti, AB Riktlinjer Skr. 2001/02:120 Bilaga 2 Bolaget bildades 1962 av dåvarande Svenska Byggnadsentreprenörföre- ningen (numera Sveriges Byggindustrier). Verksamheten bestod ur- sprungligen av att ställa garantier vid ny- och ombyggnad av bostads- rättslägenheter. Under 1976 introducerades en tioårsgaranti för köpare av nyproducerade småhus. Denna garanti gjordes 1984 till villkor för stat- liga lån (senare för räntesubventioner) till egnahem och småhus med bo- stadsrätt. I samband därmed inträdde staten som hälftenägare i bolaget (prop.1983/84:41, bet. 1983/84BoU8, rskr. 1983/84:64. Riksdagen moti- verade beslutet med att det mot bakgrund av bolagets starka ställning när det gäller utfärdande av produktionsgarantier och ansvarsutfästelser var rimligt att staten skaffade sig ett inflytande över verksamheten. Strategin är att med en liten organisation upprätthålla en hög nivå när det gäller granskning av byggföretag, projekt och handlingar för att kunna teckna garantier som ger ett gott konsumentskydd för köpare av nya bostadsrätter och egnahem. Styrelse 2002 Dexe, Nils, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Michael Lönnberg, Anders[REDACTED_EFTERNAMN], Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Åke[REDACTED_EFTERNAMN], Johan Åbyhammar, Marianne Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Kåre 2.6 Civitas Holding AB och Vasakronan AB Riktlinjer Efter riksdagens beslut ombildades byggnadsstyrelsen med följd att bl.a. Akademiska hus och Vasakronan Holding AB bildades 1992 (prop. 1992/93:37, bet. 1997/92:FiU8, rskr. 1991/92:107). Vasakronans upp- drag är att som fastighetsföretag långsiktigt uppnå högsta möjliga totala avkastning på det egna kapitalet. Bolaget ägs till 100 % av Civitas Holding AB (f.d. Vasakronan Holding AB) som är ett av staten helägt bolag. Civitas Holding har ingen operativ verksamhet. Civitas Holding AB har i dag ett dotterbolag: Vasakronan AB. 126

2.6.1

Civitas Holding AB

Styrelse 2002 Bryngelson, Håkan[REDACTED_EFTERNAMN], Gerd[REDACTED_EFTERNAMN], Mats Kantola, Birgitta Kylberg, Lars Ljungh, Claes[REDACTED_EFTERNAMN], Marianne, arbetstagarrepresentant Kjällbring, Rolf, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör Bryngelson, Håkan

2.6.2

Vasakronan AB

Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Egon, ordförande Kylberg, Lars V, vice ordförande Bryngelson, Håkan[REDACTED_EFTERNAMN], Georg[REDACTED_EFTERNAMN], Gerd Kantola, Birgitta[REDACTED_EFTERNAMN], Maria Ljungh, Claes[REDACTED_EFTERNAMN], Marianne, arbetstagarrepresentant Kjällbring, Rolf, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör Bryngelson, Håkan 2.7 Dom Shvetsii, A/O Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, ordförande Alvemur, Christer Avdeev, Kirill V[REDACTED_EFTERNAMN], Johan[REDACTED_EFTERNAMN], Carl-Johan

Skr. 2001/02:120 Bilaga 2 127

Verkställande direktör

Skr. 2001/02:120

Koppeli, Risto

Bilaga 2

2.8

Green Cargo AB

Styrelse 2002
[REDACTED_EFTERNAMN], Karl Gunnar, ordförande

Bådholm, Christer
[REDACTED_EFTERNAMN], Eva

Rennerstedt, Kristina
[REDACTED_EFTERNAMN], Peter

Sjöqvist, Jan
[REDACTED_EFTERNAMN], Birgitta
[REDACTED_EFTERNAMN], Carl-Viggo

Bieder, Stefan, arbetstagarrepresentant
[REDACTED_EFTERNAMN], Peter, arbetstagarrepresentant

Verkställande direktör

Sundling, Jan

2.9

Göta kanalbolag, AB

Riktlinjer AB Göta kanalbolag bildades 1810 i samband med påbörjandet av byg- gandet av kanalen. Bygget av Göta kanal var klart 1832 när kanalen in- vigdes. Fram till 1978 var kanalen i privat ägo då bolaget övertogs av staten. Den senaste privata ägaren utgjordes av intressen inom Wallen- bergsfären. År 1984 blev AB Göta kanalbolag ett dotterbolag till dåva- rande Domänverket. I samband med riksdagens beslut våren 1992 om riktlinjer för att föra över verksamheter vid Domänverket till aktiebolags- form behandlades även det framtida ansvaret för AB Göta kanalbolag (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351). Riksdagen ansåg att det är en statlig angelägenhet att ansvara för att Göta kanal i framtiden rustas upp och drivs så att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och ett attraktivt turistmål kan vidmakthållas. Staten skall även i fortsättningen äga AB Göta kanalbolag där kanalbolaget och ka- nalfastigheten även i fortsättningen skall vara en sammanhållen enhet. Finansieringen av kanalens upprustning skall tillförsäkras genom stats- maktens försorg. Styrelse 2002
[REDACTED_EFTERNAMN], Björn, ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Christer, vice ordförande

128
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Skr. 2001/02:120
[REDACTED_EFTERNAMN], Anita

Bilaga 2

Svenheim, Lars-Olof
[REDACTED_EFTERNAMN], Thord

Wärn, Ragnhild

Löfström, Britt-Marie, arbetstagarrepresentant

Åhfeldt Per-Olof, arbetstagarrepresentant
[REDACTED_EFTERNAMN], Billy, arbetstagarrepresentant, suppleant
[REDACTED_EFTERNAMN] Leif, arbetstagarrepresentant, suppleant

Verkställande direktör Österlund, Claes-Göran

2.10 Imego AB Riktlinjer På förslag av utredningen om ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg (SOU 1997:37) bildades 1998 bolaget Imego AB med inriktning mot mikroelektronikbaserade system efter riksdagsbeslut (prop. 1997/98:1, prop. 1997/98:114, bet. 1997/98UbU17, rskr. 1997/98:271). Enligt den grundprincip som lades fast genom propositionen och riksdagsbeslutet skulle institutet erhålla viss statlig basfinansiering för driften men dess huvudsakliga finansiering efter uppbyggnadsskedet skulle utgöras av uppdragsforskning med medel från näringslivet. I samband med budget- propositionen 2000 beslöts om driftsbidrag för 2001 om 20 miljoner kro- nor (prop. 2000/01:1). Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Mauritz, ordförande Lewin, Thomas Netzler, Göran[REDACTED_EFTERNAMN], Aina[REDACTED_EFTERNAMN], Eva Omling, Pär Torell, Lena Verkställande direktör Brox, Bill 129

2.11

IRECO Institute for Research and Competence Holding AB

Riktlinjer I enlighet med riksdagens beslut bildades hösten 1997 holdingbolaget IRECO Institute for Research and Competence Holding AB. Bolaget ägs till 55 % av staten och till 45 % av Stiftelsen för Kunskaps- och Kompe- tensutveckling (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Syftet med verksamheten är bl.a. att äga och förvalta ak- tier eller andelar i bolag som bedriver industrinära forskning, att främja industriforskningsinstitutens långsiktiga kompetensutveckling att främja samverkan mellan industriforskningsinstitut, universitet, högskolor och svenskt näringsliv samt att främja en ändamålsenlig struktur inom indu- striforskningssystemet. Skr. 2001/02:120 Bilaga 2 Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Christer Caesar, Madeleine Lübeck, Lennart Salzmann, Tomas Torell, Lena Verkställande direktör Widmark, Håkan 2.12 Kasernen Fastighets AB Riktlinjer Kasernen bildades 1990 med Diös fastigheter AB som majoritetsägare och med staten som delägare. Under december 1991 förvärvade staten alla aktier i som en följd av den statliga reformen inom lokalförsörj- ningen bolaget (prop.1991/92:44, bet.1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107). Bolaget har till uppgift att tillhandahålla främst korttidsbostäder åt Försvarsmakten. Styrelse 2002 Alvemur, Christer, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Björn[REDACTED_EFTERNAMN], Lena[REDACTED_EFTERNAMN], Arne[REDACTED_EFTERNAMN], Monica 130

Verkställande direktör

Skr. 2001/02:120
[REDACTED_EFTERNAMN], Arne

Bilaga 2

2.13

Kungliga Dramatiska Teatern AB

Riktlinjer

Dramaten är nationalscen för talteater. Nationalscensuppdraget definie-

rades senast i Kulturpolitik prop. 1996/97:3. Det innebär att Dramaten

skall vara den i Sverige ledande institutionen inom sitt konstområde, vara

ett föredöme för andra scener, vårda och främja det svenska språket och

det nationella kulturarvet inom sitt konstområde, nå en stor och bred pu-

blik, ha en bred repertoar samt kunna hävda sig i jämförelse med de

främsta scenerna utomlands.

Styrelse 2002
[REDACTED_EFTERNAMN], Jan-Erik, ordförande

Bonnier, Eva
[REDACTED_EFTERNAMN], Ingrid

Efraimsson, Inger

Låftman, Lennart
[REDACTED_EFTERNAMN], Sam
[REDACTED_EFTERNAMN], Per

Fred, Gunnel, arbetstagarrepresentant

Göranzon, Marie, arbetstagarrepresentant
[REDACTED_EFTERNAMN], Pär, arbetstagarrepresentant

Åkerblom, Kjäll, arbetstagarrepresentant
[REDACTED_EFTERNAMN], Jan, arbetstagarrepresentant, suppleant

Forsgård, Barbro, arbetstagarrepresentant, suppleant
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, arbetstagarrepresentant, suppleant

Verkställande direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Ingrid t.o.m. 020701
[REDACTED_EFTERNAMN], Valdemar Staffan

2.14

Kungliga Operan AB

Riktlinjer

Operan är nationalscen för opera och balett. Nationalscensuppdraget de- finierades senast i Kulturpolitik prop. 1996/97:3. Det innebär att Operan skall vara den i Sverige ledande institutionen inom sina konstområden, vara ett föredöme för andra scener, vårda och främja det nationella kul- turarvet inom sina konstområden, nå en stor och bred publik, ha en bred 131

repertoar samt kunna hävda sig i jämförelse med de främsta scenerna ut-

Skr. 2001/02:120

omlands.

Bilaga 2

Styrelse 2002 Dalborg, Hans, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Benny[REDACTED_EFTERNAMN], Horace Reinius, Ulla[REDACTED_EFTERNAMN], Karin[REDACTED_EFTERNAMN], Jan Tivéus, Meg[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, arbetstagarrepresentant Onne, Madeleine, arbetstagarrepresentant Lundén, Gun-Maj, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Peter, arbetsstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt

2.15

Lernia AB

Riktlinjer

Riktlinjerna för Lernia AB, f.d. AmuGruppen AB, lades fast i samband

med bolagiseringen av AMU-gruppen 1993 (prop. 1992/93:152, bet.

1992/93:AU6, rskr. 1992/93:75). Överlåtelsen av verksamheten regleras i

ett avtal mellan staten och AmuGruppen AB. Med anledning av proposi-

tionen Kapitaltillskott m.m. till AmuGruppen AB (prop. 1996/97:55, bet.

1996/97:AU6, rskr. 1996/97:108) tillfördes bolaget som ett ägartillskott

600 miljoner kronor. Därefter har under 1997 förändringar avseende in-

riktning och organisation genomförts (skr. 1996/97:95 bet. 1996/97:AU6,

rskr. 1996/97:189). Vid ordinarie bolagsstämma 1997 antogs ett ägardi-

rektiv för överlämnande till styrelsen. Ägardirektivet syftar till att tydlig-

göra ägarens syn på verksamhetens inriktning samt ägarens förväntningar

och krav på bolaget.

Styrelse 2002

Wernersson, Ingegerd, ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven-Runo

Iversen, Jonas

Kronstam, Karin

Lewin, Margareta

Normark-Nilsson, Ann-Stina

Lindroth, Inge, arbetstagarrepresentant
[REDACTED_EFTERNAMN], Lena, arbetstagarrepresentant

132
[REDACTED_EFTERNAMN], Bo-Gunnar, arbetstagarrepresentant, suppleant

Skr. 2001/02:120
[REDACTED_EFTERNAMN], Olle, arbetstagarrepresentant, suppleant

Bilaga 2

Verkställande direktör Alserud, Ingemar 2.16 Luftfartsverket Riktlinjer Luftfartsverket bildades 1947 efter ombildande av luftfartsfonden till en affärsverksfond och av luftfartsstyrelsen till ett affärsdrivande verk (prop. 1947:194). Det affärsdrivande verket fick benämningen Luftfartsverket. Som skäl angavs bl.a. att verksamheten skulle få bättre affärsmässiga förutsättningar och kunna drivas effektivare. Luftfartsverket har i upp- drag att skapa förutsättningar för ett säkert, effektivt och miljöanpassat flyg som kan tillgodose människors och näringslivets behov av resor och godstransporter, bl.a. genom att tillhandahålla, driva och utveckla statens flygplatser och flygtrafiktjänster. Luftfartsverkets huvuduppgifter är att främja utvecklingen av den civila luftfarten, att ansvara för statens flyg- platser för civil luftfart, att utöva tillsyn över flygsäkerheten för den ci- vila luftfarten, att svara för skyddet av miljön mot föroreningar från den civila luftfarten, att ansvara för flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfart, att ombesörja beredskapsplanläggning för civila flygtransporter. Luftfartsverket ansvarar för delfunktionen Flygtransporter inom funk- tionen Transporter inom den civila delen av totalförsvaret. Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Ulf, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Anna[REDACTED_EFTERNAMN], Mats Orrenius, Jan Rekke, Lars Plogéus, Eva[REDACTED_EFTERNAMN] Bonde, Ingrid[REDACTED_EFTERNAMN], Krister[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Krister, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Sven-Erik, arbetstagarrepresentant, suppleant Nilssen, Roal, arbetstagarrepresentant, suppleant Generaldirektör Lars Rekke 133 2.17 Luossavaara-Kiirunavaara AB, LKAB Styrelse 2002 Skr. 2001/02:120 Bilaga 2 Sprängare, Björn, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Christer Blombäck, Stina[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Åke
[REDACTED_EFTERNAMN], Hans Christer[REDACTED_EFTERNAMN], Carl Wilhelm Tengelin, Ursula Ullebø, Egil[REDACTED_EFTERNAMN], Håkan, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Hans, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Karl, arbetstagarrepresentant Kohkoinen, Thomas, arbetstagarrepresentant, suppleant Thornéus, Torsten, arbetstagarrepresentant, suppleant Åhult, Henrik, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör Ivert, Martin 2.18 Nordea AB Riktlinjer Som ett led i statens åtgärder för att stärka det finansiella systemet köpte staten in samtliga utestående aktier i Nordbanken (1991/92: 153, bet. 1991/92:NU36, rskr. 352). I enlighet med tidigare beslut tog staten det första steget i oktober 1995 i en utförsäljning av statens aktier genom att sälja 34,5 %. Styrelse 2002

Dalborg, Hans, ordförande

Peltola, Timo, vice ordförande

Aamot, Kjell
[REDACTED_EFTERNAMN], Dan
[REDACTED_EFTERNAMN], Edward

Ankværn, Harald

Høeg[REDACTED_EFTERNAMN], Jørgen

Madsen Høeg, Claus
[REDACTED_EFTERNAMN], Bernt

Krarup, Thorleif

Tarkko, Maija

Haulrik, Lene, arbetstagarrepresentant

Roukala-Huvärinen, Kaija, arbetstagarrepresentant

Finskas, Bertel, arbetstagarrepresentant

134

Haug, Liv, arbetstagarrepresentan

Skr. 2001/02:120

Bilaga 2

Verkställande direktör Krarup, Thorleif 2.19 Norrland Center AB Riktlinjer Norrland Center AB bildades för att främja företagande i Norrland. Verksamheten bygger på samarbete mellan staten, Norhold AB och stif- telsen Norrlandsfonden. Styrelse 2002 Näsman, Janaxel, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Peter[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Olov

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Sture 2.20 OM AB Styrelse 2002 Stenhammar, Olof, ordförande Grate[REDACTED_EFTERNAMN], Adine Brock, Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], Thomas[REDACTED_EFTERNAMN], Per E.[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt Carendi, Jan Nyblæus, Nils-Fredrik

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Per E. 135 2.21 Posten AB Riktlinjer Skr. 2001/02:120 Bilaga 2 Grundbeslut: Förändrad verksamhet för Postverket (prop. 1993/94:38, bet. 1993/1994:TU9, bet. 1993/94:TU1, rskr.1993/94:119). Kompletterad med Postens finansiella tjänster (prop. 1995/96:3, bet. 1995/96:NU3, rskr. 1995/96:41). Styrelse 2002 Ånstrand, Claes, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN] Rampe, Annette Grabe, Lennart Iversen, Jonas[REDACTED_EFTERNAMN], Jan Litzén, Ulla[REDACTED_EFTERNAMN], Sören Malmborg, Curt Spång, Ulf[REDACTED_EFTERNAMN], Åke, arbetstagarrepresentant Mellström, Alf, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Kjell, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Björn, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Carina, arbetstagarrepresentant, suppleant Ross, Ann-Marie, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör Grabe, Lennart 2.22 Samhall AB Riktlinjer

Riksdagen beslutade 1992 att den dåvarande stiftelsen Samhall skulle bli

aktiebolag (prop. 1991/92:91, bet 1991/92:AU16, rskr. 1991/92:249).

Aktiebolaget består av ett moderbolag och dotterbolag. Moderbolaget

äger samtliga aktier i dotterbolagen. Omvandlingen skedde för att före-

tagsgruppen därigenom skulle få bättre affärsmässiga förutsättningar för

sin verksamhet och verksamheten skulle bli effektivare. Vidare innebär

aktiebolagsformen en ansvars- och befogenhetsfördelning som är klar,

känd och beprövad av samarbetspartners och konkurrenter, nationellt och

internationellt.

Samhalls uppgift är att producera efterfrågade varor och tjänster och

genom detta skapa meningsfullt och utvecklande arbete för personer med

arbetshandikapp, där behoven finns. Verksamheten skall vidare anpassas

till de förutsättningar personer med arbetshandikapp har och bedrivas

enligt affärsmässiga principer på marknadens villkor, varvid skall iakttas

136

att övrigt näringsliv inte utsätts för osund konkurrens. Koncernen skall

Skr. 2001/02:120

uppfylla vissa resultatkrav i fråga om sysselsättningsvolym, effektivitets-

Bilaga 2

förbättringar, rekrytering av vissa grupper arbetshandikappade samt

ifråga om andel anställda som under året lämnar Samhall för arbete på

den reguljära arbetsmarknaden.

Styrelse 2002 Tidlund, Håkan, ordförande Lasson, Gunnar, vice ordförande Böhlin, Birgitta[REDACTED_EFTERNAMN], Boel Ekvall, Gunilla Hofslagare, Toivo Iversen, Jonas[REDACTED_EFTERNAMN], Anders L.[REDACTED_EFTERNAMN], Agneta Wolrath, Björn Brinkhof Walter, Margaretha, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Tommy, arbetsgarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Bo, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Peter, arbetstagarrepresentant Gardelin, Olle, arbetstagarrepresentant, suppleant Witting, Claes-Göran, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör Sevebrandt, Göran 2.23 SAS AB Riktlinjer

SAS-samarbetet etablerades i slutet av 1950 genom retroaktiv tillämp- ning av ett konsortialavtal som slöts i början av 1951 mellan de dåva- rande nationella moderbolagen i konsortiet. Konsortialavtalet godkändes av de tre ländernas regeringar och följdes i slutet av 1951 av ett avtal mellan de tre ländernas regeringar rörande samarbete på luftfartens om- råde. Detta avtal gäller så länge samarbetet i SAS upprätthålls. Vidare utfärdades under 1951 parallella koncessioner för moderbolagens flygtra- fik. Tillsammans utgör dessa beslut grundvalen för det skandinaviska luftfartssamarbetet. Nu gällande svenska koncession beslutades av re- geringen 1988 efter hörande av riksdagen. Regeringsavtalet förlängdes senast genom regeringsbeslut 1989. Riksdagen godkände den 16 maj 1997 en föreslagen förlängning av SAS-samarbetet till den 30 september 2020 (prop. 1996/97:126, bet. 1996/97:TU9, rskr. 1996/97:232). 137

Styrelse 2002

Skr. 2001/02:120

Myklebust, Egil, ordförande

Bilaga 2

Kjøll, Berit

Schur,[REDACTED_EFTERNAMN]. H
[REDACTED_EFTERNAMN], Anitra

Sørensen, Lars Rebien

Wallenberg, Jacob

Gröntvedt, Ulla, arbetstagarrepresentant

Jacobsen, Helmuth, arbetstagarrepresentant

Verkställande direktör

Lindegaard, Jørgen

2.24

SIS Miljömärkning AB

Riktlinjer

År 1989 beslutade Nordiska ministerrådet att införa en gemensam, offi- ciell miljömärkning i Norden. Man valde Svanen som symbol, en variant av Nordiska ministerrådets logotyp. Regeringen gav SIS Standardiseringen i Sverige uppdraget att sköta Svanmärkningen. Sedan 1994 har SIS Miljömärkning även hand om den europeiska miljömärkningen EU-blomman.

År 1998 blev SIS Miljömärkning ett aktiebolag, ett dotterbolag till SIS med staten som delägare (10 %). Standardiseringen genomgick år 2001 en omorganisation vilket medförde att ägandet fördes över från SIS till SSR, Svenskt Standardiseringsråd. Verksamheten drivs utan vinstsyfte och finansieras genom licensavgifter och statsanslag. SIS Miljömärkning AB är organiserad i två avdelningar: en för krite- rieutveckling och en för licensfrågor, d.v.s. licensansökningar, företags- kontakter och marknadsföring. Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Eva, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Ingolf[REDACTED_EFTERNAMN], Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Pernilla[REDACTED_EFTERNAMN], Anna Sköldefors, Walter Verkställande direktör Unge, Ragnar 138

2.25

SJ AB

Styrelse 2002 Skr. 2001/02:120 Bilaga 2[REDACTED_EFTERNAMN], Ulf, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Gunilla Fallenius, Peter[REDACTED_EFTERNAMN], Marie[REDACTED_EFTERNAMN], Eva Severed, Bo Aldenmark, Lena, arbetstagarrepresentant Nyholm, Nils-Gunnar, arbetstagarrepresentant Saxvold, Bror, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Sune 2.26 Sjöfartsverket Riktlinjer Sjöfartsverket blev affärsverk den 1 juli 1987 då riksdagen bl.a. beslu- tade att Sjöfartsverket fick disponera sina avskrivningsmedel för finansi- ering av investeringar (prop. 1986/87:100). Sjöfartsverket har till uppgift att se till att sjöfart kan bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse under säkra och effektiva former. Sjöfartsverket skall även verka för säkerheten ombord på svenska fartyg, oberoende av farvatten. Vidare skall Sjöfarts- verket arbeta för att sjöfarten miljöanpassas. Sjöfartsverket ansvarar för delfunktionen Sjötransporter inom funktio- nen Transporter inom den civila delen av totalförsvaret. Styrelse 2002

Färm, Gunnel, ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Claes-Göran

Björn-Rasmussen, Solgerd
[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf
[REDACTED_EFTERNAMN], Elizabeth
[REDACTED_EFTERNAMN], Elisabeth
[REDACTED_EFTERNAMN], Karin
[REDACTED_EFTERNAMN], Kent

Starkerud, Lars
[REDACTED_EFTERNAMN], Göte, arbetstagarrepresentant
[REDACTED_EFTERNAMN], Birgitta, arbetstagarrepresentant

Hovberg, Magnus, arbetstagarrepresentant
[REDACTED_EFTERNAMN], Uno, arbetstagarrepresentant, suppleant

Hoffrén, Tapani, arbetstagarrepresentant, suppleant

139
[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart, arbetstagarrepresentant, suppleant

Skr. 2001/02:120

Bilaga 2

Generaldirektör Selén, Jan Olof 2.27 SOS Alarm Sverige AB Riktlinjer SOS Alarm ägs av Svenska Staten (50 %), Landstingsförbundet (25 %) och Förenade Kommunföretag (25 %). På deras uppdrag ansvarar bola- get för SOS-tjänsten i Sverige, genom att ta emot och förmedla larm på nödnumret 112. För kommunernas räkning alarmeras räddningstjänsten och för landstingen alarmeras och dirigeras ambulanstrafiken. På upp- drag av landstingen ansvarar SOS Alarm även för sjukvårdsupplys- ningen. Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Curt, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Benny, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Olof, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Hjördis Brögger, Lise[REDACTED_EFTERNAMN], Peter Lennerwald, Ingrid Salomonson, Christina[REDACTED_EFTERNAMN], Åke, arbetstagarrepresentant Rålin, Berit, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Sven Rune 2.28 Specialfastigheter Sverige AB Riktlinjer I en strävan att renodla Vasakronan AB till ett rent kommersiellt fastig- hetsbolag bildades Specialfastigheter Sverige AB som den 1 juli 1998 delades ut till staten (prop. 1997/98:137). I propositionen står bl.a. föl- jande: Gemensamt för statliga ändamålsfastigheter är att de är starkt för- bundna med en viss statlig verksamhet och att de inte kan förvaltas på renodlat kommersiella grunder. Ett motiv för ett långsiktigt statligt 140

ägande av ändamålsfastigheter är att kunna erbjuda statlig verksamhet

Skr. 2001/02:120

långsiktiga och stabila förutsättningar.

Bilaga 2

Inriktningen på en fastighetsrörelse av ändamålskaraktär bör vara att

stödja den myndighet som brukar ändamålslokalerna i sin verksamhet.

Ett självklart mål bör vara att optimera kundnyttan, dvs. att till en given

hyresnivå erbjuda maximal nytta i form av t.ex. funktionella lokaler, hög

standard och god service.

Regeringen anser att bolag och verk som äger ändamålsfastigheter

skall bedriva verksamheten på ett kostnadseffektivt sätt. Avkastningskra-

ven skall bestämmas utifrån affärsmässiga principer med beaktande av

risktagande.

Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Eva-Britt, ordförande Balazsi, Per[REDACTED_EFTERNAMN], Curt Falkman, Eva Kjellander, Claes Lennersand, Håkan Ziegler, Ingemar Cling, Thord, arbetstagarrepresentant, SIF[REDACTED_EFTERNAMN], Hans, arbetstagarrepresentant, SEKO Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Curt

2.29

Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB

Riktlinjer

Till och med budgetåret 1984/85 finansierades statliga bostadslån över

statsbudgeten. Från och med den 1 juli 1985 övertogs denna uppgift av

SBAB. Bolaget finansierade lån som beslutades av bostadsstyrelsen och

länsbostadsnämnderna. I samband med bolagets ombildande (prop.

1993/94:228) befästes bolagets nuvarande roll att med utgångspunkt i

sedvanlig företagsekonomisk målsättning bidra till mångfalden och kon-

kurrensen på marknaden.

Styrelse 2002
[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Jan

Rung, Sören
[REDACTED_EFTERNAMN], Per Erik

Linder-Aronsson, Lars
[REDACTED_EFTERNAMN], Christer

141

Ragsten[REDACTED_EFTERNAMN], Christina

Skr. 2001/02:120

Marking, Bo

Bilaga 2

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Christer 2.30 Statens Väg- och Baninvest AB Riktlinjer Vägverkets Investeringsaktiebolag Väginvest (AB Väginvest) etablera- des vid årsskiftet 1990/91 i syfte att hantera sådana hel- och delägda bo- lag som bildas i anslutning till avgifts- och lånefinansierade väg- och broprojekt (projektfinansieringsbolag). AB Väginvest är ett av staten hel- ägt bolag som konsolideras i Vägverkets balansräkning. Bolaget förvaltas enligt beslut av regeringen sedan den 24 april 1995 av Kommunikations- departementet. AB Väginvest äger och förvaltar aktier i Stockholmsleder AB (SLAB) 100 %, Göteborgs Trafikleder AB (GTLAB) 100 % och Botniabanan AB (91 %). Väginvests verksamhet skall omfatta skilda former av projektfinansie- ring av infrastrukturanläggningar, att äga och förvalta aktier, andelar och andra rättigheter i bolag och skall bedrivas inom vägsektorn och banhåll- ningsområdet (prop. 1997/98:150). Styrelse[REDACTED_EFTERNAMN], Gösta, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Ulf[REDACTED_EFTERNAMN], Gerd[REDACTED_EFTERNAMN], Eva-Britt
[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], Thomas Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Bo 2.31 Stattum, Förvaltningsaktiebolaget Riktlinjer I samband med det tidigare statliga förvaltningsaktiebolaget Fortias lik- vidation 1993 överfördes vissa innehav till staten och vissa aktier, främst i delägda bolaget, till Förvaltningsaktiebolaget Stattum. Förvaltningen av 142

bolaget har skötts i samarbete med Näringsdepartementet. Några sär-

Skr. 2001/02:120

skilda mål för verksamheten har inte givits.

Bilaga 2

Styrelse 2002 Ånstrand, Claes, ordförande Aastrup, Viktoria Ahlén, Fredrik Cederlund, Lars Johan Lindeberg, Per Erik Verkställande direktör Aastrup, Viktoria 2.32 Sveaskog AB Styrelse 2002 Dockered, Bo, ordförande Cederlund, Lars Johan[REDACTED_EFTERNAMN], Åsa[REDACTED_EFTERNAMN], Lena Liffner, Christina[REDACTED_EFTERNAMN], Lena[REDACTED_EFTERNAMN], Tofte, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Karl-Erik, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Jan-Ove, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Lars 2.33 Svensk Bilprovning, AB Riktlinjer

Organisationen av den periodiska fordonskontrollen och verksamheten

inom AB Svensk Bilprovning behandlades senast i riksdagen med anled-

ning av budgetpropositionen 1997 utg.omr. 22, sid. 92 ff (prop.

1996/97:1, utg.omr. 22, bet 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115). Då beslöt

riksdagen om en fortsatt ensamrätt för AB Svensk Bilprovning att göra

nationella typbesiktningar, registreringsbesiktningar, kontrollbesiktningar

m.m. Vidare beslöts att den fortsatta besiktningsverksamheten vid AB

Svensk Bilprovning skall möta minst samma kravnivå som gäller för öv-

143

riga aktörer på provnings- och kontrollmarknaden. En klar avgränsning

Skr. 2001/02:120

skall göras för verksamheter som bedrivs i konkurrens. I det senare avse-

Bilaga 2

endet fastslogs att inkomster från monopolverksamheten inte får använ-

das inom den konkurrensutsatta verksamheten.

Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, ordförande Alkärr, Kjell, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Ulf Cederlund, Lars Johan Elväng, Katja Forssén, Göran Frejhagen, Birgitta von Oelreich, Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Sonny, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Bo, arbetstagarrepresentant, suppleant Erik,[REDACTED_EFTERNAMN], arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör Ehrenstråle, Magnus 2.34 Svensk-Danska broförbindelsen AB, SVEDAB Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Jörgen, ordförande Skogö, Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], Göran Bondestam, Anitha Brandborn, Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Bo Yngvesson, Nils[REDACTED_EFTERNAMN], Ann, suppleant Saxton, Ulla-Brita, suppleant Verkställande direktör Wemming, Mats 144 2.35 Svensk Exportkredit, AB Riktlinjer Skr. 2001/02:120 Bilaga 2 AB Svensk Exportkredit bildades 1962 gemensamt av staten och de svenska affärsbankerna. Den främsta orsaken till att SEK bildades var kapitalmarknadens bristande institutionella förutsättningar att lämna av exportindustrins kunder efterfrågade långa och bundna exportkrediter. År 2000 sålde de svenska affärsbankerna sina aktier i företaget till ABB Structured Finance AB. I kombination med att SEK återköpte aktier upp- går statens ägarandel därefter till 64,7 % och ABB äger resterande aktier. Det av riksdagen beslutade huvudsyftet med SEK är att stödja den svenska exportindustrin genom att ställa krediter till förfogande vid ex- port av varor och tjänster. Verksamheten skall drivas så att den ger en tillfredsställande avkastning på satsat kapital. I mars 1996 och december 2000 godkände riksdagen en ändring i bolagsordningen och gav därmed SEK ett utökat arbetsområde. Uppgiften innefattar därefter också att kunna erbjuda långfristig finansiering för utbyggnad av infrastrukturen i Sverige och utvecklingsprojekt inom exportindustrin för att stärka den svenska industrins internationella konkurrenskraft. SEK tillhandahåller statsstödda exportkrediter med förmånliga CIRR-räntor och hanterar även statens system för u-krediter.

Styrelse 2002 Wolrath, Björn, ordförande Blecher, Lennart, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Peter Cederlund, Lars Johan[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt Nivert, Marianne Hedenström, Anders, suppleant Hedengran, Petra, suppleant Lidefelt, Anders, suppleant Östensson, Per, suppleant Verkställande direktör Yngwe, Peter 2.36 Svenska kraftnät, Affärsverket Riktlinjer

Riksdagen beslutade våren 1991 att verksamheten med storkraftnätet

inom statens vattenfallsverk skulle föras över till en separat organisation,

när huvuddelen av verksamheten i Statens Vattenfallsverk fr.o.m. 1992

skulle övergå till att drivas i aktiebolagsform (prop. 1990/91:97,

1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318). Affärsverket svenska kraftnät

145

(Svenska kraftnät) inrättades genom regeringsbeslut hösten 1991. Skr. 2001/02:120 Svenska kraftnät driver och förvaltar det svenska storkraftnätet, dvs. Bilaga 2 kraftledningar med en spänning om 220 kV och däröver, samt de statligt ägda utlandsförbindelserna. Svenska kraftnät är enligt förordningen (1994:1806) om systemansvaret för elektrisk ström sedan den 1 januari 1995 systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857). Svenska kraftnät skall enligt riksdagens riktlinjer ansvara för driften av stamnätet, den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets över- gripande driftsäkerhet. Svenska kraftnät ansvarar också för delfunktionen Elförsörjning inom funktionen Energiförsörjning inom den civila delen av totalförsvaret (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:112). Svenska kraft- nät är sedan den 1 juli 1997 elberedskapsmyndighet enligt elberedskaps- lagen (1997:288) (prop. 1996/97:86, bet. 1996/97:FöU6, rskr. 1996/97:204). Svenska kraftnät har vidare sedan 1998 det centrala myn- dighetsansvaret för dammsäkerheten Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Per-Olof, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Yvonne, vice ordförande Aastrup, Viktoria Kvart, Sussi

Nettelvik-Söderberg, Christel[REDACTED_EFTERNAMN], Christer[REDACTED_EFTERNAMN], Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Agata, arbetstagarrepresentant Björkling, Lisa, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Jan 2.37 Svenska Lagerhusaktiebolaget Riktlinjer Redan 1954 års riksdag fastställde att Svenska Lagerhus AB skulle för- valta de statliga lagerhusen, handha lagring av spannmål, frö, fodermedel och andra varor ävensom bedriva handel och annan verksamhet som är förenlig med lagerrörelsen. Svenska Lagerhus AB skulle vidare i sin verksamhet vara beredd att åta sig de särskilda uppgifter som avtalades med statsmakterna. Den 1 januari 1992 överlät Överstyrelsen för Civil Beredskap (ÖCB), efter godkännande av staten, samtliga anläggningstillgångar och viss per- sonal som ingick i ÖCB:s förrådssektion till Svenska Lagerhus AB. 146

Samma år överläts bolagets samtliga aktier från statliga Procordia till

Skr. 2001/02:120

staten.

Bilaga 2

Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Reinhold, ordförande Hentzel, Mats[REDACTED_EFTERNAMN], Christer[REDACTED_EFTERNAMN], Göran Ringström, Anita Sedolin, Maria Skarell,Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Åke, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Göran

2.38

Svenska Miljöstyrningsrådet, AB

Riktlinjer

Regeringen beslutade den 2 mars 1995 med stöd av 2 § lagen

(1994:1596) om frivillig miljöstyrning och miljörevision att ett nybildat

bolag, Aktiebolaget Svenska Miljöstyrningsrådet, skulle ansvara för regi-

strering av anläggningar och offentliggörande av förteckningen över

registrerade anläggningar, i enlighet med vad som anförs i artikel 8 och 9

i rådets förordning (EEG) nr 1836/93 av den 29 juni 1993 om frivilligt

deltagande för industriföretag i gemenskapens miljöstyrnings- och miljö-

revisionsordning. Genom regeringsbeslut den 17 juni 1998 utvidgades

antalet sektorer som kan delta i verksamheten. Bolaget ägs gemensamt av

staten, Svenska Kommunförbundet och Föreningen Svenskt Näringsliv.

Enligt regeringens beslut den 13 november 1997 utvidgades bolagets

verksamhet till att även omfatta att förvalta system för certifierade miljö-

varudeklarationer, registrering av miljövarudeklarationer, att informera

om systemets uppbyggnad samt om miljövarudeklarerade varor, pro-

dukter och tjänster m.m. och om den principiella skillnaden gentemot

den positiva miljömärkningen.

Styrelse 2002

Wenblad, Axel, ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Eva, vice ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Henry

Haglind, Ingrid

Lindbäck, Christina
[REDACTED_EFTERNAMN], Annaa
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven-Olof

147
[REDACTED_EFTERNAMN], Inger

Skr. 2001/02:120

Waldner, Lars

Bilaga 2

Wenster, Peter

Sandqvist, Maria adjungerad

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Sven-Olof

2.39 Svenska rymdaktiebolaget Riktlinjer Sedan 1962 har Sverige deltagit i internationellt rymdsamarbete och un- der sextiotalet inleddes verksamheten, målen utreddes i bl.a. SOU 1963:61. Svenska rymdbolagets verksamhet syftar dels till att, uppfylla de åtaganden som följer av Sveriges deltagande i ESA (prop. 1985/86:127, bet. 1985/86:NU21), för att stärka svenskt näringslivs kon- kurrenskraft på området samt att utnyttja de synergier som rymdforsk- ningen ger (prop. 1992/93:170). Därutöver finns regionalpolitiska motiv till verksamheten (prop. 1985/86:127, bet. 1985/86:NU21). Styrelse 2002 Lübeck, Lennart, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Birgitta Cederlund, Lars Johan Fredga, Kerstin[REDACTED_EFTERNAMN], Maria Mohlin, Per-Erik[REDACTED_EFTERNAMN] Bonde, Ingrid Mörtberg, Carl-Ivar, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Claes-Göran

2.40 Svenska skeppshypotekskassan Riktlinjer För verksamheten i Svenska Skeppshypotekskassan gäller lagen (1980: 1097) om Svenska Skeppshypotekskassan. Detta innebär att kassan inte är något aktiebolag utan en egen associationsform med offentligrättslig prägel. Regeringen utser styrelsen och beviljar styrelsen ansvarsfrihet. 148

Staten har ställt en garantifond till förfogande för kassan och låntagaren

Skr. 2001/02:120

har ett ansvar vid en eventuell likvidation av kassan.

Bilaga 2

Enligt lagen, som ändrades senast våren 1998, är ändamålet med kas-

san att medverka vid finansiering av rederiverksamhet som bedrivs av

svenskt rederi eller av utländsk juridisk person där svenska fysiska eller

juridiska personer har ett betydande inflytande eller intresse. Vidare finns

i lagen regler om säkerhet för lån, värdering av panter m. m. Kassan har

inte redovisat några kreditförluster sedan starten 1929.

Styrelse 2002 Gyllenhammar, Pehr G., ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Anna-Lisa, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Christer Kastman Heuman, Åsa[REDACTED_EFTERNAMN], Ulla[REDACTED_EFTERNAMN], Foke Källson, Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Anders, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Morgan, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Ture, suppleant Rodosi, Agneta, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Göran, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Hans-Yngve, suppleant Severed, Bo, suppleant Verkställande direktör Wickenberg[REDACTED_EFTERNAMN], Birgitta 2.41 Svenska Skogsplantor AB Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Lena, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Christer Idermark, Thomas Leonardsson, Lars Sennerby Forsse, Lisa[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Lars Erik, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Anders, arbetstagarrepresentant, suppleant Ziedén[REDACTED_EFTERNAMN], Anita Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Urban 149 2.42 Svenska Spel, AB Riktlinjer Skr. 2001/02:120 Bilaga 2 AB Svenska Spel bildades den 1 januari 1997 då Svenska Penninglotte- riet AB och AB Tipstjänst slogs samman. Den verksamhet som AB Svenska Spel skall bedriva, samt utgångspunkterna för regeringens för- slag om sammanslagning, framgår av propositionen Sammanslagning av Svenska Penninglotteriet AB och AB Tipstjänst m.m. (prop. 1995/96:169, bet. 1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248). Statens ambition är att verka för att spelmarknaden långsiktigt utvecklas på ett positivt sätt för att möjliggöra höga inkomster till staten och föreningslivet. Detta skall dock ske inom ramen för ett socialt ansvarstagande, en väl utbyggd service och utan risk för att säkerheten i hanteringen eftersätts. AB Svenska Spel har den 22 december 1999 fått regeringens tillstånd att an- ordna lotterier, nummerspel och vadhållning på idrottstävlingar samt an- ordnar spel på värdeautomater. Under 2001 öppnades två internationella kasinon i Sundsvall och i Malmö och ytterligare tre kasionen öppnar un- der 20022003.

Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt Åke, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Jan Dalborg, Hans[REDACTED_EFTERNAMN], Rose-Marie

Lagrell, Lars-Åke
[REDACTED_EFTERNAMN], Eva[REDACTED_EFTERNAMN], Kjell Söderblom, Anna Tivéus, Meg[REDACTED_EFTERNAMN], Håkan[REDACTED_EFTERNAMN], Gerd, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil, arbetstagarrepresentant Othberg, Maria, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör Tivéus, Meg 2.43 Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut AB, SP Riktlinjer

Sveriges Provnings- och forskningsinstitut AB är ett av staten helägt bo-

lag för teknisk utvärdering, mätteknik, provning, forskning och utveck-

ling samt certifiering av produkter och kvalitetssystem. Verksamheten

startade 1920 under namnet Statens Provningsanstalt. SP Sveriges Prov-

nings- och forskningsinstitut AB bildades 1993 sedan riksdagen i juni

150

1993 beslutat överföra verksamheten i Statens provningsanstalt till det

Skr. 2001/02:120

nybildade bolaget (prop. 1992/93:239, bet. 1992/93:NU32, rskr.

Bilaga 2

1992/93:384). De ekonomiska målen är formulerade i den nämnda pro-

positionen som föregick bolagiseringen. Verksamheten skall generera de

överskott som erfordras för investeringar och utveckling hos ett teknik-

och FoU-institut på en europeisk nivå. Avkastningskraven skall ställas

utifrån normala kommersiella bedömningar med beaktande av verksam-

hetens förutsättningar.

Styrelse 2002 Böhlin, Birgitta, ordförande Aastrup, Viktoria Bankvall, Claes[REDACTED_EFTERNAMN], Hasse[REDACTED_EFTERNAMN], Solveig[REDACTED_EFTERNAMN], Gun[REDACTED_EFTERNAMN], Hans Christer[REDACTED_EFTERNAMN], Jan-Eric
[REDACTED_EFTERNAMN], Klas, arbetstagarrepresentant Bogren, Bengt, arbetstagarrepresentant Jäärni, Nina, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Ulrika, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör Bankvall, Claes 2.44 Sveriges Rese- och Turistråd AB Riktlinjer Riksdagen beslutade våren 1995 om inriktningen och utformningen av turistpolitiken (prop. 1994/95:100 bil. 13 och prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28, rskr. 1994/95:395). Det övergripande målet för turist- politiken är att Sverige skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. Den 1 juli 1995 bildades det av staten och turistnäringen gemensamt ägda bolaget, Sveriges Rese- och Turistråd AB, med uppgift att svara för övergripande marknadsfö- ring och information utomlands av Sverige som turistland. Turismen har stor betydelse för tillväxten och sysselsättningen i många regioner. För att öka turismen i och till Sverige samt för att utveckla branschen krävs en rad olika åtgärder. Huvudansvaret för att utveckla näringen måste åvila företagen. Staten kan emellertid spela en strategisk roll framförallt när det gäller marknadsföringen av Sverige som turistland i utlandet. Regeringens bedömning är att den övergripande internationella mark- nadsföringen bäst främjas om den sker i samverkan mellan staten och turistbranschens företag och organisationer. 151

Styrelse 2002

Skr. 2001/02:120

Carmén, Lars, ordförande

Bilaga 2

Byman, Leif

Bjerkne, Claes
[REDACTED_EFTERNAMN], Nils

Creydt, Martin

Holmström, Inger

Klaesson, Bengt
[REDACTED_EFTERNAMN], Karin

Ephithite, Jan Paul, suppleant
[REDACTED_EFTERNAMN], Magnus, suppleant

Verkställande direktör

Strand, Karl-Erik

2.45

Swedcarrier AB

Styrelse 2002

Bonde, Ingrid, ordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Jan, vice ordförande

Apler, Lena
[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil

Elväng, Katja
[REDACTED_EFTERNAMN], Jan, arbetstagarrepresentant

Ersson, Örjan, arbetstagarrepresentant

Hallén, Bertil, arbetstagarrepresentant

Verkställande direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Arne

2.46

Swedesurvey AB

Riktlinjer

Bolaget bildades den 23 juni 1993 genom en bolagisering av den tjänste- exporterande delen av uppdragsverksamheten inom Statens lantmäteri- verk och Centralnämnden för fastighetsdata (prop. 1992/93:100 bilaga 15, bet. 1992/93:BoU14, rskr. 1992/93:217). Bolaget skall i första hand utnyttja resurser från det numera omstrukturerade statliga lantmäteriet. Syftet med verksamheten är att bedriva verksamhet utomlands inom fas- tighetsområdet, mätnings- och kartläggningsområdet samt därmed fören- lig verksamhet. 152

Bolagets vision är att inom dessa områden vara ett ledande kunskaps-

Skr. 2001/02:120

företag som utvecklar och ökar svensk tjänsteexport inom prioriterade

Bilaga 2

marknader.

Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Joakim, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Axel[REDACTED_EFTERNAMN], Annika Jeding, Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Staffan Kristiansen, Thormod Bjälkefors, Ulf, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Sören, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Sture 2.47 Swedfund International AB Riktlinjer Swedfund bildades 1978 i form av en stiftelse men omvandlades 1991 efter riksdagsbeslut till aktiebolag (prop. 1991/92:100). Bolaget har i uppdrag att förena utvecklingsmål med affärsmässighet. Huvudmotivet för bolagiseringen var att kombinera verksamheten med affärsmässighet. Målet var att nå så hög grad av kostnadstäckning som möjligt. I början av 1991 beslöt regeringen att utvidga bolagets verksamhetsområde till att även omfatta länder i Central- och Östeuropa. Styrelse 2002 Gårdö, Lars, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Christer, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Arne Cakste, Kristine Carlman, Rolf Danestad, Thomas Uustalo, Ann Öjefors, Lars Bentcén, Anders, suppleant Verkställande direktör Aarefalk, Olle 153

2.48

Swedish National Road Consulting AB (SweRoad AB)

Styrelse 2002 Färm, Gunnel, ordförande Bergfalk, Lars, vice ordförande Alvemo, Anders[REDACTED_EFTERNAMN], Susanne Kärre, Malin[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Mikael, arbetstagarrepresentant, suppleant Skr. 2001/02:120 Bilaga 2 Verkställande direktör Bauducco, Roberto G

2.49

Sydkraft SAKAB

Riktlinjer Bolaget svarar för att omhänderta, behandla och destruera farligt avfall åt kommuner och företag. Huvudägarens, WM Sellbergs AB, engagemang i Sakab regleras i ett aktieägaravtal. Bland annat skall engagemanget vara långsiktigt och verksamheten bedrivas på ett miljöanpassat och kommer- siellt sätt. Riksdagen beslutade den 18 december 1991 att bemyndiga regeringen att sälja aktier i Sakab (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92). I regeringens proposition anges bl.a. att i syfte att uppnå industriellt riktiga lösningar kan vissa företag behöva säljas direkt till ett annat företag. Vidare anges det att det i vissa särskilda fall kan vara mo- tiverat att staten behåller ett minoritetsintresse för att i någon mån kunna påverka företagets verksamhet. I augusti 1992 sålde staten 90,1 % av sina aktier till WM Sellbergs AB. Vid försäljningen fick staten en option att sälja ytterligare poster inom tre år. Denna option utnyttjades under hösten 1995, då resterande aktier, med undantag av en, såldes till WM Sellbergs. Denna enda aktie, "The Golden Share", tillförsäkrar staten fortsatt insyn i företaget, bl.a. genom representation i styrelsen. SAKAB:s tidigare huvudägare WM Sellbergs ingick från den 20 no- vember 2000 i det nya företaget SITA Sverige AB. SITA har, tillsam- mans med Sydkraft, förvärvat WM Sellbergs/SAKAB. Sydkraft kommer att ha ansvaret för SAKAB och namnet kommer att ändras till Sydkraft SAKAB Aktiebolag. Under 2001 kommer SAKAB:s tidigare verksamhet att införlivas i Sydkrafts övriga verksamhet samtidigt som ett samarbete kommer att 154

påbörjas kring utvecklingen av energiåtervinning ur avfall i Sverige till-

Skr. 2001/02:120

sammans med SITA/miljöservice.

Bilaga 2

Styrelse 2002 Cervin, Tommy Dennery, Xavier[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Erik

Kluge, Jan Lyngsjö, Gert[REDACTED_EFTERNAMN], Eva[REDACTED_EFTERNAMN], Jan-Åke

Vestergren, Lennart Dufva, Björn, suppleant Erhagen, Conny, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Johan, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Bo, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Per-Anders, suppleant Verkställande direktör Svantemark, Lars Krister 2.50 Systembolaget AB Riktlinjer Systembolaget AB är det särskilda bolag, ägt av staten, som enligt alko- hollagen (1994:1738) ensamt skall svara för detaljhandel med sprit- drycker, vin och starköl (prop. 1994/95:89, bet. 1994/95:SoU9, rskr. 1994/95:106). Systembolagets verksamhet regleras förutom i alkoholla- gen i ett avtal mellan bolaget och staten. Ett nytt sådant avtal har träffats den 14 november 2001, tillkännagivande (2001:852) av avtal mellan Systembolaget Aktiebolag och staten, vilket ersätter ett tidigare avtal från 2000. Riktlinjerna för Systembolaget lades fast i samband med att riksdagen 1977 godkände grunderna för den nuvarande svenska alkoholpolitiken (prop. 1976/77:108, bet. SkU 1976/77:40, rskr. 1976/77:231). Dessa grunder gäller i huvudsak fortfarande. Som en följd av EES-avtalet god- kände riksdagen 1994 riktlinjer för ett nytt tillståndssystem för import, export, tillverkning och partihandel med alkoholdrycker (prop. 1993/94:136, bet. 1993/94:SoU22, rskr. 1993/94:249). Riksdagen har vidare godkänt riktlinjer för Systembolagets öppethållande (prop. 1998/99:134, bet. 1999/2000:SoU14 rskr. 1999/2000:42) samt permanent lördagsöppet från den 1 juli 2001 (prop. 2000/01:97, bet. 2000/01:SoU19, rskr. 2000/01:260). I målet C-185/95 slog EG-domstolen fast att ett statligt detaljhandels- monopol för alkoholdrycker utformat och anpassat såsom det svenska 155

Systembolaget inte stred mot EG-fördragets artikel 37 om anpassningen

Skr. 2001/02:120

av statliga handelsmonopol.

Bilaga 2

Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, ordförande Hedborg, Anna, vice ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Leif[REDACTED_EFTERNAMN], Elisebeht[REDACTED_EFTERNAMN], Ulf Nivert, Marianne[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Ewa[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt[REDACTED_EFTERNAMN], Margareta, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Robin, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Evert, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Karin, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Sven-Olof, arbetstagarrepresentant Hagelberg, Eva, arbetstagarrepresentant Elffors, Håkan, arbetstagarrepresentant, suppleant Kjellström, Hans, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Anitra

2.51

Telia AB

Riktlinjer Telia bildades 1993 genom en bolagisering av dåvarande Televerket (prop. 1992/93:200, bet. TU11992/93:30, rskr. 1992/93:443). Bolagets huvudinriktning blev att arbeta inom telekommunikationer i första hand i Sverige och med tillfredsställande avkastning. Telia kunde driva annan verksamhet än denna under förutsättning att den kompletterade huvudin- riktningen och att det skedde med ett rimligt risktagande. Riksdagen be- slöt våren 1998 om nya riktlinjer för Telia (prop. 1997/98:121, bet. 1997/98NU:14, rskr. 1992/93:308). Huvudinriktningen blir att i Norden och Östersjöområdet erbjuda telekommunikationer i vid bemärkelse samt bedriva internationell verksamhet som behövs för dessa tjänster. Telia skall erbjuda telekombaserade informationstjänster där Telias roll är att paketera information till tjänster som görs tillgängliga på Telias olika nät. Annan verksamhet kan bedrivas om den kompletterar huvudinriktningen men högre avkastningskrav skall gälla i de fall risktagandet är högre. Svenska och norska regeringen träffade den 29 mars 1999 ett avtal att slå samman Telia AB och Telenor AB till ett bolag. Riksdagen har där- 156

efter godkänt avtalet (prop. 1998/99:99, bet. NU 1998/99:14, rskr. 260). I

Skr. 2001/02:120

december 1999 avbröts fusionen.

Bilaga 2

Riksdagen beslöt därefter under våren 2000 att ge regeringen bemyn-

digande att minska statens ägande i Telia AB till lägst 51 % av alla aktier

(prop. 1999/2000:84, bet. 1999/2000:NU18, rskr. 1999/2000:204). I juni

2000 börsintroducerades Telia. Genom börsintroduktionen gavs Telia

likvärdiga verksamhetsförutsättningar som konkurrenterna och möjlighet

att fortsätta utvecklas på ett positivt sätt. Statens ägande av Telia efter

börsintroduktionen uppgår till drygt 70 procent. Börsintroduktionen gav

totalt 75 mdkr, varav 62,3 mdkr tillföll staten och 12,7 mdkr Telia genom

en nyemission. Riksdagen beslutade i juni 2001 efter ett initiativ från

Näringsutskottet att bemyndiga regeringen att utan begränsningar kunna

förändra statens ägande i Telia AB (bet. 2000/01:NU11, rskr.

2000/01:272). I mars 2002 presenterade Telia planerna att förvärva

finska Sonera Oy. Regeringen har förbundit sig att rösta för den erfor-

derliga nyemissionen på Telias extra bolagsstämma med anledning av

transaktionen.

Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Eric, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Peter Bennet, Carl[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar Igel, Anders Nivert, Marianne[REDACTED_EFTERNAMN], Lars Sundewall, Caroline[REDACTED_EFTERNAMN], Elof, arbetstagarrepresentant Brattström, Magnus, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Berith, arbetstagarrepresentant André Christer, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Ing-Marie, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Gösta, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör Nivert, Marianne 2.52 Teracom AB Riktlinjer Teracom AB bildades den 1 juli 1992 efter beslut i riksdagen den 2 juni 1992 (prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329). Regering och riksdag ansåg att rundradionätet som en del av samhäl- lets grundläggande infrastruktur samt av bl.a. beredskapsskäl borde be- hållas i helt statlig ägo. Det statliga ägandet skulle också ses som en ga- 157 ranti för konkurrensneutralitet inom rundradioverksamheten, och för att Skr. 2001/02:120 priserna i den del av verksamheten som inte är konkurrensutsatt, dvs. Bilaga 2 Utsändningstjänsterna för TV via marknätet, inte blir oskäligt höga. Enligt bolagsordningen skall bolaget bedriva utsändning och överfö- ring av radio- och TV-program. Bolaget skall vidare utveckla, marknads- föra och utföra andra tjänster med stöd av de resurser som har byggts upp för radio- och TV-verksamheten eller som på annat sätt är förenliga med verksamheten inom radio- och TV-området.

Teracom har ett avtal med staten om verksamheten under höjd bered- skap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Finansieringen av Teracoms beredskapsåtgärder tas ut via avgifter av de programvaruföre- tag som använder sig av Teracoms distributionstjänster. Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Per-Ola, ordförande Akhtarzand, Minoo[REDACTED_EFTERNAMN], Jan Dyrssen, Helena[REDACTED_EFTERNAMN], Åke Ilshammar, Lars[REDACTED_EFTERNAMN], John-Olof, arbetstagarrepresentant Howe, Peter, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Lena, arbetstagarrepresentant, suppleant Viktorsson, Elisabeth, arbetstagarrepresentant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Jan 2.53 Vasallen AB Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Pär, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Lena[REDACTED_EFTERNAMN], Jan-Peter
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars Rodosi, Agneta Netz, Bo Wästlund, Holger Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Jan-Peter

158

2.54

Vattenfall

Skr. 2001/02:120

Bilaga 2

Riktlinjer Vattenfall AB bildades 1992 sedan riksdagen i juni 1991 beslutat att överföra huvuddelen av verksamheten i Statens Vattenfallsverk till det nybildade bolaget (prop. 1990/91:87, bet. 1991/92:NU38, rskr. 1991/92:318). Huvudmotivet för bolagiseringen var att effektivisera för- valtningen av statens kapital. Genom bolagiseringen skulle bl.a. effekti- visering och rationalisering av Vattenfalls verksamhet underlättas, lik- som anpassningen till internationaliseringen av elmarknaden. Bolagsfor- men skulle även ge Vattenfall ökade möjligheter att ta tillvara affärsmöj- ligheter i Sverige och utomlands samt att konkurrera på lika villkor med övriga företag på elmarknaden. En långsiktigt god lönsamhet och avkast- ningsförmåga ansågs nödvändig för att Vattenfall skulle kunna fylla sin uppgift att svara för en väl fungerande energiförsörjning (prop. 1991/92:49). Vattenfall har också uppgifter inom den beslutade kärn- kraftsavvecklingen (Ds 1997:14). Styrelse 2002 Klackenberg, Dag, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN] Rampe, Annette Bådholm, Christer Fallenius, Peter[REDACTED_EFTERNAMN], Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Göran[REDACTED_EFTERNAMN], Peter

Salander-Björklund, Elisabet Ögren, Kent[REDACTED_EFTERNAMN], Johnny, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, arbetstagarrepresentant Ekwall, Ronny, arbetstagarrepresentant[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, arbetstagarrepresentant, suppleant Lööv, Per-Ove, arbetstagarrepresentant, suppleant[REDACTED_EFTERNAMN], Stig, arbetstagarrepresentant, suppleant Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Lars 2.55 Venantius AB Riktlinjer Bolaget har som huvudsakliga uppgifter att förvalta och finansiera myn- dighetsbeslutade bostadslån (prop. 1994/95:219, bet. 1994/95:BoU20). Inriktningen för verksamheten skall vara att på ett för staten som helhet 159

förmånligt sätt sköta förvaltningen av dessa lån under resterande avtals-

Skr. 2001/02:120

period.

Bilaga 2

Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Curt, ordförande Dillén, Mats[REDACTED_EFTERNAMN], Barbara[REDACTED_EFTERNAMN], Eva-Britt

Kjellander, Claes Rönnberg, Mats Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Eva-Britt

2.56 Vin 

2.57

Voksenåsen A/S

Riktlinjer

Regeringen har i regleringsbrev för budgetåret 2001 angivit särskilda verksamhetsmål för bolaget. Voksenåsens programverksamhet har som mål att göra Voksenåsen till en självklar mötesplats och ett väl utnyttjat debattforum för kultur- och samhällslivet i Sverige och Norge. Bolaget skall i detta syfte öka andelen arrangemang i samverkan med myndighe- ter och organisationer i både Sverige och Norge samt öka antalet pro- graminslag riktade till ungdomar. Målet för hotellverksamheten är att erbjuda Voksenåsens gäster en boendemiljö som hävdar sig väl i konkur- rens med liknande anläggningar i Osloområdet samt att uppnå god lön- samhet med bibehållen respekt för Voksenåsens grundläggande syfte. Styrelse 2002[REDACTED_EFTERNAMN], Görel, ordförande Bruzelius, Karin Buttedahl, Johan Enochsson, Pia[REDACTED_EFTERNAMN], Martin Rudeng, Erik Ruth, Arne Sohlman, Ragnar Veierød, Tove Verkställande direktör Ellingsen, Karl Einar 3 Bolag under avveckling

3.1

Sveriges Geologiska AB (i likvidation)

3.2

Zenit Shipping AB

Riktlinjer Zenit Shipping AB bildades under 1930-talet som ett dotterbolag till det då privata AB Götaverken, för att så som beställare för fartyg som bygg- des för varvets egen räkning. I samband med förstatligandet av Götaverken och vid bildandet av Svenska Varv koncernen 1977 fick 161

Zenit Shipping en aktivare roll. I samband med sjöfartskrisen överläts

Skr. 2001/02:120

kundfordringar för vilka beställarna inte kunde fullgöra sina betalningar

Bilaga 2

till Zenit Shipping. Riksdagen beslöt våren 1983 att rekonstruera

Svenska Varv AB varvid Zenit Shipping blev ett instrument här för. Alla

nödlidande engagemang överfördes till Zenit Shipping varvid Svenska

Varv AB:s balansräkning kunde saneras. Zenit Shipping tillfördes 3 000

miljoner kronor. Under 1985 träffades en uppgörelse med Riksgälds-

kontoret innebärande åtagande att medelst villkorade tillskott successivt

täcka förlusterna vid avveckling av fartyg inom en ram av 1 700 miljoner

kronor. Till och med 1989 hade bolaget tillgodoräknat sig 1 181 miljoner

kronor av dessa medel. Under åren 19901995 har detta belopp till fullo

återbetalats. Av övrigt tillskott på 1 093 miljoner kronor har hittills åter-

betalats 193 miljoner kronor. Som mest har Zenit Shipping kontrollerat

6 400 000 dwt. fördelat på ca 40 fartyg. Enligt riksdagsbeslut har samt-

liga enheter avyttrats. Zenit Shippings nuvarande verksamhet är avveck-

ling av kvarvarande engagemang från tidigare ägda fartyg.

Styrelse 2002 Lewin, Leif, ordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Christer Carnhagen, Göran Molander, Harald Verkställande direktör Molander, Harald

3.3

SKD-företagen

4

Avvecklade bolag

4.1

Grängesbergs Gruvor AB

162

Näringsdepartementet

Skr. 2001/02:120

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 maj 2002

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: Björn[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar Regeringens skrivelse 2001/02:120 2002 års redogörelse för företag med statligt ägande 163