Arbetsliv

14

Förslag till statsbudget för 2001

Arbetsliv

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 7

2 Arbetsliv 9

2.1 Omfattning 9

2.2 Utgiftsutveckling 9

3 Arbetslivspolitik 11

3.1 Omfattning 11

3.2 Utgiftsutveckling 11

3.3 Mål 12

3.4 Politikens inriktning 12

3.5 Insatser 13

3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 13

3.5.2 Insatser inom andra politikområden 15

3.6 Resultatbedömning 15

3.6.1 Resultat 16

3.6.1.1 Verksamhetsresultat 16

3.6.1.2 Ekonomiskt resultat 17

3.6.2 Analys och slutsatser 17

3.7 Revisionens iakttagelser 18

3.8 Budgetförslag 18

3.8.1 23:1 Arbetarskyddsverket 18

3.8.2 23:2 Arbetslivsinstitutet 19

3.8.3 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. 21

3.8.4 23:4 Arbetsdomstolen 21

3.8.5 23:6 Statens nämnd för arbetstagares uppfinningar 22

3.8.6 23:7 Internationella arbetsorganisationen (ILO) 22

3.8.7 23:8 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell

läggning (HomO) 23

3.8.8 23:9 Medlingsinstitutet 24

4 Jämställdhetspolitik 27

4.1 Omfattning 27

4.2 Utgiftsutveckling 27

4.3 Mål för jämställdhetspolitiken 27

4.4 Politikens inriktning 27

4.5 Insatser 28

4.6 Resultatbedömning 29

4.7 Revisionens iakttagelser 29

4.8 Budgetförslag 30

4.8.1 24:1 Jämställdhetsombudsmannen 30

4.8.2 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder 30

5 Effektiv statsförvaltning under utgiftsområde 2 31

5.1 Budgetförslag 31

5.1.1 1:1 Stabsuppgifter vid Arbetsgivarverket 31

5.1.2 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m. 32

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 7

2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 9

3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 11

3.2 Fördelning av kostnader på områden 16

3.3 Anslagsutveckling 18

3.4 Avgiftsfinansierad verksamhet 18

3.5 Anslagsberäkning 19

3.6 Anslagsutvecklingen 19

3.8 Anslagsberäkning 20

3.7 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 20

3.9 Anslagsutveckling 21

3.10 Anslagsberäkning 21

3.11 Anslagsutveckling 21

3.12 Anslagsberäkning 22

3.13 Anslagsutveckling 22

3.14 Anslagsberäkning 22

3.15 Anslagsutveckling 22

3.16 Anslagsberäkning 23

3.17 Anslagsutveckling 23

3.18 Anslagsberäkning 24

3.19 Anslagsutveckling 24

3.20 Anslagsberäkning 25

4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 27

4.2 Anslagsutvecklingen 30

4.4 Anslagsberäkning 30

4.4 Anslagsutvecklingen 30

5.1 Anslagsutveckling 31

5.2 Anslagsutvecklingen 32

5.3 Uppdragsverksamhet 33

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner målet för politikområdet

Arbetslivspolitik (avsnitt 3.3) samt att de

tidigare godkända målet för

arbetslivspolitiken inom utgiftsområdet

upphör att gälla,

2. godkänner målet för politikområdet

Jämställdhetspolitik: Kvinnor och män

skall ha samma möjligheter, rättigheter

och skyldigheter inom livets alla

områden (avsnitt 4.3),

3. bemyndigar regeringen att under år

2001, i fråga om ramanslaget 23:2

Arbetslivsinstitutet, ingå ekonomiska

förpliktelser som inklusive tidigare

åtaganden medför utgifter på högst 180

000 000 kronor under åren 2002 2005

(avsnitt 3.8.2),

4. för budgetåret 2001 anvisar anslagen

under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt

följande uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

1:1

Stabsuppgifter vid Arbetsgivarverket

ramanslag

2 158

1:2

Statliga tjänstepensioner m.m.

ramanslag

7 500 000

23:1

Arbetarskyddsverket

ramanslag

550 413

23:2

Arbetslivsinstitutet

ramanslag

321 318

23:3

Särskilda utbildningsinsatser m.m.

ramanslag

46 000

23:4

Arbetsdomstolen

ramanslag

18 158

23:6

Statens nämnd för arbetstagares uppfinningar

ramanslag

58

23:7

Internationella arbetsorganisationen (ILO)

ramanslag

22 195

23:8

Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning

ramanslag

3 816

23:9

Medlingsinstitutet

ramanslag

45 207

24:1

Jämställdhetsombudsmannen

ramanslag

18 942

24:2

Särskilda jämställdhetsåtgärder

ramanslag

13 706

Summa

8 541 971

2 Arbetsliv

2.1 Omfattning

Utgiftsområdet har indelats i tre

politikområden. Dessa är arbetslivspolitik,

jämställdhetspolitik och effektiv

statsförvaltning

2.2 Utgiftsutveckling

Från och med budgetåret 2001 överförs vissa

anslag som under innevarande budgetår är

uppförda under utgiftsområde 14

 Arbetsmarknad och arbetsliv till

utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid

arbetslöshet . Syftet är att förtydliga

finansieringen av arbetsmarknadspolitiken i

sin helhet. Med anledning av att vissa anslag

flyttas från utgiftsområde 14 till

utgiftsområde 13 föreslås att namnen på

utgiftsområde 13 och 14 ändras till

 Arbetsmarknad respektive Arbetsliv .

Förslaget behandlas i avsnitt 2.1 och avsnitt

4.6.2 under utgiftsområde 13 vari föreslås

ändringar i riksdagsordningen.

Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Effektiv statsförvaltning2

7 570

7 646

7 464

7 502

7 402

7 352

Arbetslivspolitik

41 197

38 239

34 634

1 008

1 031

1 052

Jämställdhetspolitik

28

30

62

33

33

33

Totalt för utgiftsområde 14

48 795

45 915

42 160

8 543

 8 466

8 437

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Politikområdet ligger under utgiftsområde 2.

3 Arbetslivspolitik

3.1 Omfattning

Politikområdet omfattar frågor inom

arbetsmiljö, arbetsrätt, arbetsorganisation,

arbetstid, lönebildning, frågor om

jämställdhet och diskriminering i arbetslivet

samt frågor om relationen mellan arbetstagare

och arbetsgivare.

Inom politikområdet agerar ett antal

myndigheter.

Arbetarskyddsverkets verksamhet skall

bidra till att minska riskerna för ohälsa och

olycksfall i arbetslivet och förbättra

arbetsmiljön sedd i ett helhetsperspektiv, dvs.

från såväl fysisk, psykisk som social och

arbetsorganisatorisk synpunkt.

Arbetslivsinstitutet har till uppgift att

bedriva och främja forskning, utveckling och

utbildning för att bidra till en förnyelse av

arbetslivet genom effektivare former för

arbetsorganisation, en ökad tillgänglighet till

arbetsmarknaden och en förbättrad

arbetsmiljö.

Arbetsdomstolen prövar mål i tvister om

kollektivavtal och andra arbetstvister enligt

lagen (1974:371) om rättegången i

arbetstvister.

Ombudsmannen mot diskriminering på

grund av sexuell läggning (HomO) ser till att

lagen (1999:133) om förbud mot

diskriminering i

arbetslivet på grund av sexuell läggning

efterföljs.

Medlingsinstitutets verksamhet syftar till

att främja en lönebildning i

samhällsekonomisk

balans som tål de påfrestningar en långvarigt

ökad arbetskraftsefterfrågan medför. Inom

politikområdet finns även Statens nämnd för

arbetstagares uppfinningar.

Vidare finansieras Sveriges andel av

kostnaderna för ILO:s verksamhet av medel

inom

ramen för detta politikområde.

3.2 Utgiftsutveckling

Från och med budgetåret 2001 överförs vissa

anslag som under innevarande budgetår är

uppförda under utgiftsområde 14

 Arbetsmarknad och arbetsliv till

utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid

arbetslöshet vilket förklarar den stora

förändring i beloppen i nedanstående tabell

mellan år 2000 och 2001. För en utförligare

redovisning per anslag hänvisas till avsnitt 3.8.

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Totalt politikområde arbetsliv

41 197

38 239

34 634

1 008

1 031

1 052

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

3.3 Mål

Regeringen föreslår att följande mål skall gälla

för politikområdet Arbetsliv:

- Ett bra arbetsliv med väl fungerande

arbetsvillkor.

Förslaget till mål för politikområdet innebär

inga förändringar i arbetslivspolitikens

inriktning. Det nya målet utgör en

sammanfattning av de arbetsuppgifter som

tidigare fanns för arbetslivs-politiken. Målet

för politikområdet uppnås genom:

- en bra och utvecklande arbetsmiljö

- ett arbetsliv präglat av integration och

mångfald

- en ökad kunskap om och i arbetslivet

- en arbetsrätt som skapar trygghet,

flexibilitet och delaktighet samt

- ett medvetet och långsiktigt jämställdhets-

arbete. Arbetslivspolitiken skall inom

ramen för detta mål bidra till tillväxt,

sysselsättning och ett konkurrenskraftigt

näringsliv. Detta sker genom främjandet av

en bra och utvecklande arbetsmiljö där

individer inte förslits, skadas eller slås ut

från arbetslivet. Arbetsförhållanden där

kvinnor och män trivs, mår bra och ges

förutsättningar för utveckling genererar

kreativitet och förnyelse. Därigenom

bidrar arbetslivspolitiken till produktivitet

och effektivitet och i förlängningen leder

detta till tillväxt och lägre

samhällskostnader.

Arbetslivspolitiken skall verka för att

individer skall ha ett bra arbetsliv med väl

fungerande

arbetsvillkor i en bra och utvecklande arbets-

miljö.

Arbetslivspolitiken har även till uppgift att

öka kunskap om och i arbetslivet.

En central uppgift för arbetslivspolitiken är

att verka för jämställdhet i arbetslivet mellan

kvinnor och män, jämlikhet mellan invandrare

och infödda samt insatser för att motverka

diskriminering och utestängning på grund av

funktionshinder, etnisk bakgrund och sexuell

läggning.

I arbetslivspolitiken ingår även arbetsrätten

samt frågor om relationen mellan arbetstagare

och arbetsgivare.

3.4 Politikens inriktning

En viktig förutsättning för ökad sysselsättning

och tillväxt är en fortsatt hög prioritering av

insatser för en god arbetsmiljö, integrering av

arbetsmiljöarbetet i verksamheten, liksom av

insatser mot arbetsskador. För att underlätta

en intensifiering av insatserna har regeringen i

maj överlämnat en proposition med förslag

om en sammanslagning av myndigheterna

inom

Arbetarskyddsverket.

"Det goda arbetet" ger individen möjlighet

till delaktighet och inflytande, till utveckling

och ökad kompetens.

Vi lever i ett arbetsliv där omvandling och

för-nyelse tycks gå allt fortare. Forskning och

ut-veckling inom arbetslivssektorn måste ta

dessa fundamentala förändringar som

utgångspunkt. Det är angeläget att

forskningen och utveck-lingen bedrivs i

större omfattning i samarbete med

näringslivet.

Forskning och utveckling liksom tillsyn

bör även fortsättningsvis bedrivas i aktiv

samverkan med regionala och lokala aktörer.

Erfarenhets-utbyte mellan arbetslivets

aktörer samt kunskapsöverföring mellan

forskning och arbetsliv är av väsentlig

betydelse för både arbetslivets utveckling och

för att säkerställa relevansen i den forskning

som utförs.

Arbetslivet skall präglas av integration och

mångfald. Invandrare besitter kompetens som

inte utnyttjas i full utsträckning. Med tanke

på de krav som internationaliseringen och den

demografiska utvecklingen medför, är det av

största vikt att arbetslivet bättre förmår

utnyttja den

internationella kompetens som finns hos

inflyttade invånare.

Jämställdhet mellan kvinnor och män inom

arbetslivet är en prioriterad fråga. Skillnader i

förutsättningarna för kvinnor och män skall

beaktas liksom deras olika villkor i arbetslivet.

Forskningen inom jämställdhetsområdet bör

vidareutvecklas och ha fortsatt hög prioritet.

Arbetssökande och arbetstagare skall ha

rätt att slippa fördomsfullt eller kränkande

be-mötande i arbetslivet. Insatser för att

motverka utestängning och utslagning från

arbetslivet med systematiskt förebyggande

insatser skall ha fortsatt hög prioritet.

Möjligheterna för personer med

funktionshinder att finna, få och behålla ett

arbete skall underlättas.

I sammanhanget kan nämnas det

mångfaldsprojekt som bedrivs inom

Näringsdeparte-mentet. Projektet skall i ett

sammanhang och ur ett tillväxtperspektiv

kartlägga och beskriva hur aspekterna kön,

ålder, klass, etnisk tillhörighet, sexuell

läggning samt funktionshinder påverkar en

individs nuvarande och framtida möjligheter i

arbetslivet. En viktig del i arbetet för ökad

mångfald är att med utgångspunkt i de krav

som den nya kunskapsekonomin och

fortgående demografiska förändringar ställer

på näringsliv och arbetsmarknad, se och ta

tillvara varje enskild

individs kompetens och

utvecklingsmöjligheter samt genomföra

nödvändiga anpassningar av

arbetsorganisationen.

Arbetsrätten är en betydelsefull del av

arbetslivspolitiken. Den skall medverka till

jämlikhet, delaktighet i arbetslivet samt till att

det skapas trygghet och flexibilitet.

Formerna för lönebildningen är enligt

regeringens mening i första hand en fråga

mellan arbetsmarknadens parter. Avtal är att

föredra framför lagstiftning eftersom ett brett

sam-förstånd mellan parterna skapar stabilitet

och

legitimitet åt träffade överenskommelser. Där

utöver behövs ett starkt nationellt ramverk

för lönebildningen. Den 1 juni 2000

inrättades den nya myndigheten

Medlingsinstitutet vars uppgift är att medla i

arbetstvister och verka för en väl fungerande

lönebildning. Detta innebär dock ingen

begränsning i arbetsmarknadens parters

möjligheter och ansvar för hur avtalslösningar

utformas.

3.5 Insatser

3.5.1 Statliga insatser inom

politikområdet

De statliga insatserna syftar till att finna

långsikt-igt stabila lösningar, som främjar en

god och hållbar samhällsutveckling med ett

säkert och utvecklande arbetsliv. Insatserna

inbegriper till

exempel forskning och utveckling som skall

bidra till en förnyelse av arbetslivet med

effektiva arbetsorganisationer, en säker och

utvecklande arbetsmiljö och en ökad

tillgänglighet till

arbetsmarknaden med lika villkor för kvinnor

och män. Effektiva tillsynsåtgärder på

arbetsplatserna skall bl.a. bidra till att säkra

företagens och förvaltningarnas interna

styrning av hälso- och säkerhetsfrågorna.

Arbetsmiljö

De till försäkringskassan anmälda

sjukskrivningarna har ökat kraftigt liksom

anmälda arbets-skador enligt lagen om

arbetsskadeförsäkring. Ökningen är kraftigast

när det gäller sjukdomar relaterade till stress

och hög arbetsbelastning. Bilden bekräftas av

bl.a. Statistiska centralbyråns

enkätundersökning om arbetsrelaterade

besvär och undersökningar gjorda av

Arbetslivsinstitutet och

Riksförsäkringsverket. Detta speglar ett

allvarligt mänskligt och samhällsekonomiskt

problem.

Att de personalminskningar som skett i

många verksamheter inneburit en påfrestning

är uppenbart liksom att följden av

nedskärningarna ofta förvärrats av

organisatoriska brister, t.ex. oklara besked

från arbetsledningen när det gäller

prioritering av arbetsuppgifter, oklara

befogenheter, bristande stöd och handledning

eller bristande utrymme för återhämtning.

I januari tillsattes på regeringens uppdrag

en arbetsgrupp inom Regeringskansliet med

uppgift att analysera den stora ökningen av

arbetsbe-tingad ohälsa som har samband med

stress och andra organisatoriska och sociala

faktorer.

Arbetsgruppen skall ta fram en handlingsplan

för att komma till rätta med utvecklingen och

för att åstadkomma en förnyelse av

arbetsmiljöarbetet. Slutrapporten skall lämnas

före årets utgång. I övrigt pågår det arbete i

ett flertal utredningar som berör de aktuella

frågorna, se nedan under 3.5.2.

Genom bland annat ett ökad fokus av

forskningen mot arbetsorganisationsfrågor,

ett effektivare tillsynsarbete och en ökad

kunskapsåter-föring kan verksamheterna

inom arbetslivsom-rådet sammantaget ge

förbättrade förutsättningar för en positiv

utveckling av arbetslivet. Det finns i dag

ökade kunskaper om arbetsmarknadens

funktionssätt och villkor och vad som till

exempel orsakar segregation på

arbetsmarknaden.

Sådan kunskap är betydelsefull för att

arbetslösheten skall kunna bekämpas, en

hållbar samhällsutveckling främjas med säkra

och utvecklande arbetsplatser och skapandet

av nya jobb.

Tillsynsverksamheten har påverkats av

stora förändringar i arbetslivet vilket medfört

att

anspråken på verksamheten har ökat. Frågor

om arbetsorganisation har blivit viktigare på

grund av ökade risker för fysiska och

psykiska belastningsskador. Även EU-

medlemskapet och utvecklingen av det

europeiska standardiseringsarbetet har

medfört ökade arbetsuppgifter. Väsentliga

insatser har gjorts för att förbättra

arbetsgivarnas interna arbetsmiljöarbete. För

att få arbetsgivarna att i ökad utsträckning

införa interna system för arbetsmiljöarbetet,

s.k. intern-kontroll, har systeminspektioner

blivit vanligare. På grund av att systemtillsyn i

stor utsträckning ersatt detaljtillsyn tar varje

inspektion mer tid i anspråk än tidigare.

Arbetarskyddsstyrelsen och

Yrkesinspektionen har fortsatt att utveckla

metoder och

arbetsformer för tillsyn särskilt inom följande

områden: besvär i rörelseorgan, allvarliga

olycksfall, allergier och annan överkänslighet

samt psykiska belastningar.

Regeringen har i maj överlämnat en

proposition till Riksdagen med förslag om att

myndigheterna inom Arbetarskyddsverket

Arbetar-skyddsstyrelsen och

Yrkesinspektionen skall ombildas till en

myndighet. Namnet på den nya myndigheten

föreslås bli Arbetsmiljöverket. Lag-

ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari

2001.

De viktigaste skälen för ombildningen är

följande. Det behövs samlad styrning för att

utveckla nya tillsynsmetoder, särskilt på

grund av den branta ökningen av

arbetssjukdomar som beskrivits tidigare.

Nuvarande organisation inne-bär

dubbelarbete i olika former. Vidare innebär

distriktsindelningen att det blir svårt att på ett

flexibelt sätt sätta in resurserna där de för till-

fället behövs bäst. Rättssäkerheten kräver lika

kravnivå över landet. Mer komplicerade

arbetsmiljöproblem och betoning av

Yrkesinspektionens kravställande roll ställer

detta problem på sin spets. Utvecklingen av

företagsformer och arbetsliv gör att allt fler

verksamheter går över distriktsgränserna.

I den ekonomiska vårpropositionen

bedömde regeringen att tillsynsverksamheten

på det

arbetsorganisatoriska området behöver

förstärkas med anledning av de senaste två

årens kraft-iga ökning av arbetssjukdomar.

Regeringen aviserade därför en ökning av

anslaget till Arbetar-skyddsverket med 20

miljoner kronor i samband med

budgetpropositionen för 2001. Ökningen

avsåg metod- och kompetensutveckling.

Regeringen föreslår vidare en förstärkning

av anslaget med ytterligare 50 miljoner

kronor från och med år 2001. Denna satsning

syftar till förstärkning av

Arbetarskyddsverkets tillsynsverksamhet,

främst med inriktning mot organisatoriska

frågor. Regeringen föreslår alltså sammantaget

en förstärkning med 70 miljoner kronor varav

20 miljoner kronor finansieras

genom en omprioritering från utgiftsområde

24 Näringsliv.

De nya arbeten som skapas skall präglas av

goda utvecklingsmöjligheter och ekologisk

hållbarhet. Regeringen har genom ett beslut i

augusti 1998 bestämt att bl.a.

Arbetarskyddsstyrelsen skall vara en av de

myndigheter som har ett särskilt

sektorsansvar för ekologisk hållbarhet.

Lönebildning

Den 1 juni 2000 inrättades den nya

myndigheten Medlingsinstitutet vars uppgift

är att medla i

arbetstvister och verka för en väl fungerande

lönebildning. Vid samma tidpunkt

avvecklades Statens

förlikningsmannaexpedition. Genom

ändringar i lagen (1976:580) om

medbestämmande i arbetslivet ges

Medlingsinstitutet be-fogenhet att kalla parter

till överläggningar, utse medlare även utan

parternas samtycke och skjuta upp varslade

stridsåtgärder högst 14 dagar om det främjar

en god lösning av konflikten.

Förändringarna syftar till att främja en

lönebildning i samhällsekonomisk balans som

tål de påfrestningar en långvarigt ökad

arbetskrafts-efterfrågan medför och därmed

gör det möjligt att kombinera höjda reallöner

med låg arbetslöshet och stabila priser.

Förslagen innebär dock ingen begränsning i

arbetsmarknadens parters möjligheter och

ansvar för hur avtalslösningar utformas.

Ökad kunskap om och i arbetslivet

Genom beslut av riksdagen den 14 juni 2000

(prop. 1999/2000:81, bet.

1999/2000:UbU17, rskr. 1999/2000:257)

gäller från och med den 1 januari 2001 en ny

myndighetsstruktur för

forskningsfinansiering. Dessa förändringar

innebär att Rådet för arbetslivsfrågor

avvecklas den 31 december 2000. Rådets

ansvarsområden kommer att delas mellan

Verket för innovationssystem och

Forskningsrådet för arbetsliv och

socialvetenskap. Genom att tydligare koppla

samman arbetslivsforskning och innovations-

och tillväxtfrågor respektive sociala frågor

finns intressanta möjligheter till en dynamisk

utveckling med nya infallsvinklar, liksom

möjlighet till kraftsamling kring centrala

frågeställningar.

Arbetsrätt

Arbetstid

En arbetsgrupp inom Regeringskansliet med

representanter från socialdemokraterna,

vänsterpartiet och miljöpartiet har bedömt

förutsättningarna för och konsekvenserna av

olika arbetstidsförändringar. Analyserna har

avsett såväl ekonomiska aspekter som

välfärdseffekter. Arbetsgruppens rapport

Kortare arbetstid för och emot (Ds

2000:22) har remissbehandlats och bereds för

närvarande inom Regeringskansliet. En

sammanställning av remissyttrandena över

rapporten finns tillgänglig i

Näringsdepartementet (dnr

N2000/2720/ARM).

Turordningsreglerna

Regeringen har överlämnat en proposition om

ändring av turordningsreglerna i lag

(1982:80) om anställningsskydd, Undantag

från turordningen (prop. 1999/2000:144).

Förslaget inne-bär att alla arbetsgivare vid

uppsägning på grund av arbetsbrist får

undanta högst två medarbetare från

turordningen som är av särskild betydelse för

den fortsatta verksamheten.

Distansarbete

Regeringen har i propositionen Ett

informationssamhälle för alla (prop.

1999/2000:86) lämnat förslag till ändring i

22§ lagen om

anställningsskydd. Detta syftar till att stärka

anställningsskyddet för dem som

distansarbetar från bostaden.

Översyn av arbetsrätten

Regeringen har gett Arbetslivsinstitutet i

uppdrag att se över den arbetsrättsliga

lagstiftningen i enlighet med

Arbetsmarknadsutskottets hemställan i

betänkande 1999/2000:AU5. Uppdraget

syftar till att se över den arbetsrättsliga

lagstiftningen så att den uppfyller kraven på

trygghet och inflytande för de anställda inom

ramen för en flexibel och effektiv

arbetsmarknad.

Integritetsutredningen

En särskild utredare har tillkallats för att se

över behovet av lagstiftning eller andra

åtgärder för att stärka skyddet av den

enskildes personliga integritet i arbetslivet

(dir. 1999:73). I översynen skall det i första

hand ingå frågor om användning av drogtester

och andra medicinska kontroller samt frågor

om användning av persondatorer, elektronisk

post (e-post) och Internet i arbetet. Även

andra integritetsfrågor som kommer upp

under utredningsarbetets gång och där

skyddet för den personliga integriteten i

arbetslivet kan vara allvarligt hotat skall tas

upp av utredaren. Behovet av skydd för

arbetssökande skall särskilt belysas.

Utredningen skall redovisa sitt arbete den 1

april 2001.

Anti-diskrimineringspaketet

Inom EU bedrivs ett arbete med ett anti-

diskrimineringspaket . Kommissionen lade

den 25 november 1999 fram förslag till ett

paket som består av ett meddelande, två

direktiv för att bekämpa diskriminering samt

ett handlingsprogram som på olika sätt skall

komplettera direk-tiven. Kommissionens

förslag till direktiv är dels ett förslag om

inrättande av allmänna ramar för

likabehandling i arbetslivet (arbetslivs-

direktivet), dels ett förslag om

genomförandet av principen om

likabehandling av enskilda personer oavsett

ras eller etnisk bakgrund (det etniska

direktivet). Arbetslivsdirektivet gäller enbart

inom arbetslivet och skyddar mot

diskriminering på grund av etniskt ursprung,

religion, funktionshinder, sexuell läggning

och ålder. Det

etniska direktivet gäller enbart etniskt

ursprung men skyddar även utanför

arbetslivet bl.a. i fråga om utbildning, sociala

förmåner samt varor och tjänster. Den 29 juli

2000 antog rådet direktiv 2000/43/EG om

genomförandet av principen om

likabehandling av personer oavsett deras ras

eller etniska ursprung (det etniska

direktivet). De återstående förslagen

behandlas för närvarande i rådsarbetsgrupp.

Arbetslivsdirektivet och

handlingsprogrammet kommer med stor

sannolikhet att antas under hösten 2000 men

om frågan kvarstår när Sverige tar över EU-

ordförandeskapet 1 januari 2001 avser

regeringen att driva frågan vidare.

3.5.2 Insatser inom andra

politikområden

Arbete pågår kring ökningen av ohälsan inom

andra politikområden:

Sjukförsäkringsutredningen (S 1999:54) och

Utredningen om den

arbetslivsinriktade rehabiliteringen (S

1999:08). Ett beredningsarbete inom

Regeringskansliet för att komma till rätta med

den ökande ohälsan och dess kostnader

kommer att fortsätta i höst.

3.6 Resultatbedömning

I budgetpropositionen för budgetåret 2000

angavs att inriktningen för arbetslivspolitiken

skall bidra till tillväxt, sysselsättning och ett

konkurrenskraftigt svenskt näringsliv samt

skapa förutsättningar för flexibilitet, trygghet

och delaktighet i arbetslivet. Målet för

Arbetslivspolitiken beskrevs som en god och

utvecklande arbetsmiljö där individer inte

förslits, skadas eller slås ut från arbetslivet,

jämställdhet mellan kvinnor och män samt ett

arbetsliv som präglas av inte-

grering och mångfald.

3.6.1 Resultat

3.6.1.1 Verksamhetsresultat

Arbetsmiljö

De insatser som gjorts för att få arbetsgivarna

att införa interna system för

arbetsmiljöarbetet, (s.k. internkontroll) enligt

Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om

internkontroll har verkningsfullt medverkat

till förbättringar. Detta gäller numera även

mindre företag. I de flesta fall behövs flera

besök av Yrkesinspektionen för att ge

resultat. Ett fungerande arbetsmiljöarbete är

ofta knutet till Yrkesinspektionens tillsyn av

arbetsställena. För att bedöma arbetsgivarnas

införande av

internkontroll har ett representativt urval av

företag bedömts av Arbetarskyddsverket. I

alla storleksklasser är andelen med

systematiskt

arbetsmiljöarbete något högre 1999 än 1998.

Väsentliga brister finns dock fortfarande i

många arbetsgivares ledning och planering av

arbetsmiljöarbetet. Särskilt inom offentlig

förvaltning har internkontrollarbetet inte

utvecklats som förväntat.

Samverkan mellan Arbetarskyddsstyrelsen,

Arbetsmarknadsstyrelsen, Socialstyrelsen och

Riksförsäkringsverket har resulterat i bättre

samordning mellan Yrkesinspektionen och

Försäkringskassan. Informationsutbytet

mellan

Yrkesinspektionen och Försäkringskassan har

lett till att Yrkesinspektionen fått ett

förbättrat planeringsunderlag när det gäller

urvalet av vilka arbetsställen som skall

inspekteras. I de fall då Yrkesinspektionen

och Försäkringskassan genomfört

gemensamma inspektioner har bättre resultat

erhållits i fråga om rehabiliteringsrutiner hos

arbetsgivarna jämfört med om

Yrkesinspektionen genomfört inspektionen

ensam. Samtliga Yrkesinspektionsdistrikt har

samverkansavtal med Försäkringskassan och

samverkan sker på flera olika sätt, t.ex. genom

olika former av

informationsaktiviteter, saminspektioner och

särskilda projekt.

Ökad kunskap om och i arbetslivet

Arbetslivsinstitutet har en viktig roll, såväl

som utförare av forskning, utveckling och

kunskapsspridning samt som

samarbetspartner för andra myndigheter och

Regeringskansliet. Även

Verket för innovationssystem och

Forsknings-rådet för arbetsliv och

socialvetenskap kommer att få en viktig roll

inom arbetslivssektorn.

Verksamheten vid Arbetslivsinstitutet har

be-drivits med tillfredsställande

måluppfyllelse.

Strukturellt kan arbetslivsforskningen delas

in i områdena arbetsmarknad,

arbetsorganisation och arbetsmiljö. Frågor

inom dessa områden går dock ofta in i

varandra och problem måste för-stås,

förklaras och åtgärdas utifrån ett bredare

perspektiv än vad som är möjligt för discipli-

nerna var för sig.

Fördelningen mellan de olika forsknings-

och utvecklingsområdena inom

Arbetslivsinstitutets verksamhet framgår av

nedanstående tabell.

Tabell 3.2 Fördelning av kostnader på områden

Tusentals kronor

Arbetsmarknad

Arbetsorganisa-

tion

Arbetsmiljö

1998

58 473

89 816

212 205

1999

100 401

83 597

242 548

Arbetsmiljöområdet dominerar institutets

verksamhet, ca. 60 procent av verksamhetens

kostnader kan hänvisas till detta område.

Verk-samhetsområdet arbetsmarknad har

ökat kraftigt under år 1999 vilket främst

beror på en utvidg-ning av programmet

Svensk modell i förändring och genom

etablering av regionala verksamheter i

Östersund och Norrköping.

Under 1999 har institutet fortsatt

uppbyggna-den av långsiktigt inriktade

forsknings- och ut-vecklingsverksamheter i

samarbete med regio-nala och lokala aktörer

inom arbetslivsområdet. Institutet bygger upp

regionala verksamheter i Malmö, Göteborg,

Norrköping och Östersund. Här utöver

bedriver institutet samarbetsprojekt

tillsammans med andra aktörer. Detta för att

för-stärka kopplingen mellan teori och

praktik.

Under kommande år beräknas dock antalet

utvecklingsprojekt som bedrivs i institutets

regi att minska i antal, till förmån för färre

men större regionala program.

Genom Arbetslivsinstitutets

utbildningsverksamheter och andra former av

lärandeaktiviteter och kunskapsspridning har

institutet uppnått målet om att medverka till

en god kunskaps- och erfarenhetsspridning

inom arbetslivsområdet. I enlighet med

regeringens uppdrag har institutet lämnat en

redovisning om skyddsombudens

informations- och kunskapsförsörjning.

Enligt redovisningen tyder mycket på att

såväl skyddsombuden som andra delar av det

lokala arbetsmiljöarbetet fungerar

otillfredsställande. Dock kan ombudens

funktion endast delvis förbättras genom ökad

kunskapsförsörjning, även om denna på flera

sätt kan och bör utvecklas. Främst är det

möjligheterna att verka som skyddsombud

som på alla sätt måste stödjas.

Genom bidragen till arbetsmarknadens

parter ges förutsättningar för att uppnå och

bibehålla en viss kompetensnivå vad gäller

arbetsmiljö och arbetsmarknadsfrågor på

landets arbetsplatser.

Arbetsrätt

Arbetsdomstolen har arbetat med att minska

handläggningstiden och eftersträvar en låg

målbalans. Handläggningstiderna har under de

tre senaste åren inte förändrats nämnvärt

medan målbalansen har förbättrats. Det bör

dock påpekas att domstolen har svårt att själva

påverka handläggningstiden då denna styrs av

processuella regler och av parterna i målen.

Målbalansen har det däremot minskat från

föregående år.

HomO skall handlägga anmälningar som

rör diskriminering på grund av sexuell

läggning med hög effektivitet och servicenivå.

I och med att myndigheten inrättades först år

1999 går det inte att göra någon jämförelse

med år 1998. Att 2/3 av myndighetens

inkomna ärenden avgjordes under förra

verksamhetsåret är ett gott resultat.

3.6.1.2 Ekonomiskt resultat

Arbetsmiljö

Under budgetåren 1995/96 1999 har

Arbetar-skyddsverket sänkt sina kostnader

med cirka

61 000 000 kronor. En minskning av antalet

årsarbetskrafter har under perioden skett

med ca 20 procent. Samtidigt har nya

uppgifter tillkommit och övergången från

detaljtillsyn till systemtillsyn medför att varje

inspektion tar nu i

genomsnitt 50 procent mer tid. För

verksamheten som helhet redovisas ett

underskott på

2 470 000 kronor varav 900 000 kronor avser

den avgiftsfinansierade delen av den särskilda

informationsverksamheten.

Ett mål enligt regleringsbrevet är att

intäkterna i den avgiftsfinansierade delen av

den särskilda informationsverksamheten skall

täcka kostnaderna sett över perioden 1998

2000. Här kan konstateras att ett ackumulerat

underskott 1998 på 21 400 000 kronor

täcktes av anslagsmedel 1999 enligt

regeringsbeslut. 1999 uppvisar verksamheten

ett underskott på 900 000 kronor.

Ett särskilt program för att få ekonomin i

balans arbetas fram för närvarande. Målet är

balans vid ingången till år 2001.

Ökad kunskap om och i arbetslivet

Anslagsbehållningen på Arbetslivsinstitutets

anslag 23:3 Särskilda utbildningsinsatser

(tidigare B3 Forskning, utveckling och

utbildning m.m.) avser eftersläpningar i

faktureringar avseende medel intecknade i

avtal mellan Arbetslivsinstitutet och

samarbetsparter. Därutöver har

Arbetslivsinstitutet ett anslagssparande på

sina båda anslag vilket bedöms behövas för att

möta det tillfälliga likviditetsbehov som

uppstår med anledning av att kostnaderna för

de regionala verksamheterna ökar i större takt

än vad nedtrappningen av den verksamhet

som regionaliseringen skall ersätta.

Bedömningen är att genom de regionala

satsningar som pågår kommer

anslagssparandet att förbrukas under 2000

och 2001.

3.6.2 Analys och slutsatser

Arbetsrelaterad ohälsa orsakar stora

samhällsekonomiska kostnader. Gemensamma

strategier och insatser av arbetsmarknadens

parter är vikt-iga för en positiv utveckling.

Kraftigt ökade krav ställs på

Arbetarskyddsverkets tillsyn och

kravställande när det gäller organisatoriska

förhållanden med anknytning till

belastningsergonomi, arbetsbelastning och

sociala frågor. Inriktningen skall vara att

motverka utslagningen från arbetslivet med

systematiskt förebyggande insatser. Tillsynen

bör i första hand inriktas på arbetsgivarnas

möjligheter och rutiner att själva lösa denna

typ av problem. Fortsatta insatser för att

integrera arbetsmiljöarbetet i styrningen och

driften av verksamheten på arbetsplatserna

för att få till stånd en väl fungerande

internkontroll är av stor betydelse för att få

sunda och säkra

arbetsmiljöer för alla. Det är viktigt att

kvinnors och mäns olika villkor i arbetslivet

uppmärksammas och att fortsatta insatser

görs för att få en ökad jämställdhet mellan

kvinnor och män.

Utveckling som sker inom arbetslivets

område nödvändiggör en viss förskjutning av

inriktning och angreppssätt inom den

arbetslivsinrik-tade forskningen. Inom

Arbetslivsinstitutets verksamhet bör det ske

en förskjutning mot en ökad andel forskning

och utveckling inom

arbetsorganisationsområdet. En närmare

beskrivning av arbetslivsforskningens

framtida inriktning återfinns i regeringens

proposition Forskning och förnyelse

(2000/01:3).

Det är viktigt att fortsätta vidareutveckla

metoder för att säkra kvalitén och relevansen

i institutets forskningsarbete.

Arbetet med att skapa förutsättningar för

mångvetenskapliga möten och långsiktig sam-

verkan mellan olika discipliner och aktörer

bör fortsätta. Vidare bör utveckling av former

och kontaktvägar för kunskapsöverföring till

och från Arbetslivsinstitutet ges fortsatt hög

priori-tet.

3.7 Revisionens iakttagelser

Revisionens iakttagelser har inte givit upphov

till några invändningar. På vissa områden har

kommentarer givits, se nedan under

respektive anslag.

3.8 Budgetförslag

3.8.1 23:1 Arbetarskyddsverket

Tabell 3.3 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

406 948

Anslags-

sparande

11 573

2000

Anslag

392 685

Utgifts-

prognos

394 556

2001

Förslag

550 413

2002

Beräknat

559 531

1

2003

Beräknat

572 080

1

1 Motsvarar 547 672 tkr i 2001 års prisnivå.

Ändamålet med anslaget avser kostnaderna

för personal och lokaler samt övriga

förvaltningskostnader vid

Arbetarskyddsstyrelsen och

Yrkesinspektionen. Under anslaget redovisas

även den avgiftsfinansierade

informationsverksamheten. Anslaget

disponeras av Arbetar-skyddsstyrelsen.

Arbetarskyddsverket har till främsta

uppgift att se till att arbetsmiljö- och

arbetstidslagstiftningen efterlevs. Verket skall

vidare utarbeta och sprida information i syfte

att förbättra arbetsmiljön.

Arbetarskyddsstyrelsen meddelar bland annat

föreskrifter på arbetsmiljöområdet är

chefsmyndighet för Yrkesinspektionen.

Yrkesinspektionen är regional

tillsynsmyndighet på

arbetsmiljö- och arbetstidsområdet och är

uppdelad på tio distrikt.

Regeringen har i maj överlämnat en

proposition till riksdagen med förslag om att

myndigheterna Arbetarskyddsstyrelsen och

Yrkesinspektionen skall ombildas till en

myndighet för att effektivisera verksamheten.

Namnet på den nya myndigheten föreslås bli

Arbetsmiljöverket. Som en följd härav

avvecklas Arbetarskyddsstyrelsen och

Yrkesinspektionen.

Tabell 3.4 Avgiftsfinansierad verksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -kostnad)

Utfall 1999

68 436

69 327

-891

Prognos 2000

63 400

61 300

+2 100

Budget 2001

67 000

67 000

0

Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har i sin

revisionsberättelse påtalat att årsberättelsen

inte avlämnats inom föreskriven tid. RRV har

i övrigt inte funnit anledning att rikta

anmärkning mot Arbetar-skyddsverkets

årsredovisning. Enligt RRV har

resultatredovisningsdelen i jämförelse med

tidigare år blivit bättre.

Regeringens överväganden

Regeringen bedömer att Arbetarskyddsverket

uppnått de mål som angivits i

regleringsbrevet.

Med hänsyn till de kostnader som

arbetsbetingad ohälsa medför för individer

och samhälle och till arbetsmiljöns betydelse

för ett utvecklande arbetsliv anser regeringen

att stor vikt bör läggas vid tillsynen av

arbetsmiljön. Detta gäller inte minst mot

bakgrund av den alarmerande ökningen av

främst arbetssjukdomar som lett till

sjukskrivning på grund av besvär i

rörelseorganen och psykiska belastningar.

Arbetarskyddsverket har en central roll i

arbetsmiljöarbetet. Detta gäller även i fråga

om Sveriges deltagande i utvecklingen på

arbetsmiljöområdet inom EU. Regeringen

anser det vä-sentligt att denna roll kan

bibehållas. Motsvarande gäller deltagandet i

internationellt och europeiskt

standardiseringsarbete.

Arbetarskyddsverket har sedan år 1992

bedrivit ett samarbete med främst de baltiska

staterna för att stödja deras utveckling på

arbetsmiljöområdet. Arbete pågår med att

utvidga detta sam-arbete till andra öst- och

centraleuropeiska länder. Regeringen anser

att det är viktigt att

Arbetarskyddsverket fortsätter detta arbete.

Regeringen föreslår att

Arbetarskyddsverket skall ta över ansvaret

för administration av delar av de partsmedel

som Arbetslivsinstitutet ansvarar för. Till

följd härav överförs från anslaget 14:2

Arbetslivsinstitutet 83 200 000 kronor.

Regeringen föreslår en förstärkning av

anslaget med 70 miljoner kronor från och

med år 2001 varav 20 miljoner kronor

finansieras genom omprioritering från

utgiftsområde 24 Näringsliv. Denna satsning

syftar till personalförstärkning inom

Arbetarskyddsverkets tillsynsverksamhet

samt metod- och kompetensutveckling,

främst med inriktning mot organisatoriska

frågor.

Tabell 3.5 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag 2000

392 685

Pris- och löneomräkning

Ökat resursbehov

Överföring från anslaget 23:3

4 528

70 000

83 200

Förslag 2001

550 413

3.8.2 23:2 Arbetslivsinstitutet

Tabell 3.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

136 042

Anslags-

sparande

6 703

2000

Anslag

155 396

Utgifts-

prognos

160 000

2001

Förslag

321 318

1

2002

Beräknat

333 854

2

2003

Beräknat

340 899

2

1 Fr om 2001 föreslås en förändring av anslaget som innebär att

förvaltningsmedel på

anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. förs över till an-

slaget 23:2 Arbetslivsinstitutet.

2Motsvarar 327 437 tkr i 2001 års prisnivå.

För budgetåret 1999 omfattar anslaget

Arbetslivsinstitutets förvaltningskostnader.

Arbetslivsinstitutet har till uppgift att

bedriva och främja forskning, utveckling och

utbildning som rör arbetsliv, arbetsmiljö och

relationer på arbetsmarknaden. Institutet skall

därvid sam-verka med näringsliv, fackliga

organisationer, myndigheter, vetenskapliga

institutioner, universitet och högskolor i och

utanför Sverige.

Arbetslivsinstitutet skall också bedriva och

främja en långsiktig kunskaps- och

kompetens-uppbyggnad samt bidra till

informations- och kunskapsöverföring inom

arbetslivsområdet. Den forskning som

institutet bedriver skall vara mångvetenskaplig

och äga relevans för problem och

utvecklingstendenser i arbetslivet. Institutet

skall bedriva och i sin forskning främja lokala

utvecklingsprojekt samt inom sitt område

verka för en ökad jämställdhet mellan kvinnor

och män.

Bemyndigande om ekonomiska

förpliktelser

Arbetslivsinstitutet har under år 2000

bemyndigats att besluta om medel för bidrag

och uppdrag som medför utgifter för

budgetåren 2001 2004 inom en ram som

tillsammans med tidigare fattade beslut får

uppgå till högst 250 miljoner kronor. Med

anledning av Arbetslivsinstitutets minskade

behov av bemyndigande om ekonomiska

förpliktelser bör bemyndiganderamen för år

2001 uppgå till högst 180 miljoner kronor för

budgetåren 2002-2005.

Regeringens överväganden

Den för år 2000 gällande fördelningen av

kostnader mellan Arbetslivsinstitutets två

anslag innebär att förvaltningskostnader

återfinns under båda anslagen. Det är

regeringens bedömning att en tydligare

fördelning mellan institutets

förvaltningskostnader och kostnader för

bidrag till

arbetsmarknadens parter skulle underlätta

styrning och uppföljning av förvaltningen. En

sådan förändring bör också leda till ett

förtydligande av institutets roll som

forskningsutförande myndighet. Regeringen

föreslår därför att anslaget 23:2

Arbetslivsinstitutet fortsättningsvis skall avse

institutets samtliga förvaltningskostnader

såsom administration, lokaler och

kapitalkostnader samt forsknings-,

utvecklings- och utbildningsstödjande

verksamhet.

Utvecklingen på arbetsmarknaden och

arbets-livet har blivit alltmer sammansatt och

komplex. Arbetsmiljö- och

arbetsorganisationsarbetet har fått en allt

vidare innebörd. Detta ställer ökade krav på

helhetssyn och därmed på ett ökat sam-arbete

mellan olika forskningsdiscipliner och

verksamhetsfält inom arbetslivsforskningen.

Inom Arbetslivsinstitutet pågår med

anledning av bland annat dessa

omständigheter en analys och omprövning av

arbetslivsforskningens inriktning samt

institutets roll i ett femårsperspektiv.

Regeringen avser följa resultatet av detta

arbete, men gör den bedömningen att det

redan nu bör ske en tydlig förskjutning av

inriktning och angreppssätt inom den

arbetslivsinriktade forskningen mot ett ökat

fokus mot arbetsorganisationsområdet.

Erfarenhetsutbytet mellan

arbetslivets aktörer samt

kunskapsöverföringen mellan forskning och

arbetsliv är av väsentlig betydelse för både

arbetslivets utveckling och för relevansen i

den forskning som utförs. Arbetet med

samarbetsprogram och samarbetsprojekt samt

de regionala verksamheterna bör ges en

fortsatt hög prioritet.

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar

321 318 000 kronor för budgetåret 2001. För

budgetåren 2002 och 2003 beräknas

utgifterna till 333 854 000 kronor respektive

340 899 000 kronor.

Tabell 3.8 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag 2000

155 396

Pris- och löneomräkning

Överföring från anslaget 23:3.

Överföring till anslaget 38:2 inom

utg.omr. 24

1 537

169 385

-5 000

Förslag 2001

321 318

Tabell 3.7 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräknat

2002

beräknat

2003-

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

102 099

128 095

167 600

Nya förpliktelser

261 876

180 251

160 400

Infriade förpliktelser*

-235 880

-140 746

-150 000

-80 000

-100 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

128 095

167 600

178 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

250 000

250 000

180 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

.

3.8.3 23:3 Särskilda utbildningsinsatser

m.m.

Tabell 3.9 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

386 729

Anslags-

sparande

142 937

2000

Anslag

308 585

Utgifts-

prognos

392 000

2001

Förslag

46 000

1

2002

Beräknat

46 000

2003

Beräknat

46 000

1 Fr o m 2001 föreslås en förändring av anslaget som innebär att

förvaltningsmedel på

anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. förs över till an-slaget 23:2

Arbetslivsinstitutet samt att delar av bidragen till arbetsmarknadens parter

förs över

till anslaget 23:1 Arbetarskyddsverket.

För budgetåret 1999 disponeras anslaget av

Arbetslivsinstitutet och avser medel för

forskning, utveckling och utbildning, m.m.

Av an-slaget får Arbetslivsinstitutet använda

129,2 miljoner kronor till arbetsmarknadens

parter. Dessa bidrag går främst till

verksamhet med regionala skyddsombud,

arbetsmarknadens parter för vissa typer av

utbildningar, EU-bevakning samt till

Föreningen för Arbetarskydd för

informationsinsatser riktade mot

skyddsombuden.

Regeringens överväganden

Med anledning av förändringen mellan

Arbetslivsinstitutets två anslag byter anslaget

namn till 23:3 Särskilda utbildningsinsatser

m.m.. Under anslaget 23:3 Särskilda

utbildningsinsatser m.m. bör institutets

kostnader för bidrag till

arbetsmarknadens parter avseende vissa

utbild-ningsinsatser samt till viss EU-

bevakning m.m. kvarstå. Bidrag för regionala

skyddsombud, in-formationsinsatser samt

standardiseringsverk-samhet förs över till

Arbetarskyddsverket som är sektorns

centrala förvaltningsmyndighet.

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar

46 000 000 kronor för budgetåret 2001. För

budgetåren 2002 och 2003 beräknas

utgifterna till

46 000 000 kronor respektive 46 000 000

kronor.

Tabell 3.10 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag 2000

308 585

Överföring till anslag 23:2

Överföring till anslag 23:1

Överföring till anslag 38:2 inom

utg.omr. 24

-169 385

-83 200

-10 000

Förslag 2001

46 000

3.8.4 23:4 Arbetsdomstolen

Tabell 3.11 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

16 850

Anslags-

sparande

733

2000

Anslag

17 920

Utgifts-

prognos

17 816

2001

Förslag

18 158

2002

Beräknat

18 554

1

2003

Beräknat

18 971

1

1 Motsvarar 18 158 tkr i 2001 års prisnivå.

Från anslaget utbetalas kostnader för

personal, lokaler och andra

förvaltningskostnader.

Arbetsdomstolen är en specialdomstol som

prövar arbetsrättsliga tvister, dvs. tvister som

rör förhållandet mellan arbetsgivare och

arbets-

tagare. Vid domstolen avgörs A- och B-mål.

A-mål är de arbetsrättsliga tvister där

domstolen är första och sista instans och B-

mål sådana mål som avser överklagande av

arbetstvister som prövats i tingsrätt.

Arbetsdomstolen prövar mål enligt lagen

(1974:371) om rättegången i arbetstvister.

För domstolen gäller förordningen

(1988:1137) med instruktion för

Arbetsdomstolen.

En jämförelse mellan budget och utfall

budgetåret 1999 visar att Arbetsdomstolen

förbrukade hela anslaget samt hälften av

anslagssparandet. I syfte att minska

målbalansen har domstolen arbetat med en

något större organisation än vad tilldelade

medel i princip medgivit, vilket medfört att

anslagssparandet minskats

under budgetåret 1999 till 733 000 kronor.

Delårsrapporten för första halvåret 2000

visar att 8 297 000 kronor förbrukats och för

hela året beräknas utgifterna uppgå till 17 816

000 kronor.

Arbetsdomstolen har i februari månad

2000 kommit in till regeringen med en

rapport om sin kompetensförsörjning.

Regeringens överväganden

De övergripande målen för Arbetsdomstolen

är att snabbt och effektivt, samt med

iakttagande av höga krav på rättssäkerhet,

avgöra arbetstvister som förs till domstolen

samt leda rättsutvecklingen och främja en

enhetlig rättstillämpning.

Regeringen har i regleringsbrevet för

budgetåret 2000 reviderat myndighetens

verksamhetsmål i ett försök att hitta lämpliga

mätbara mål. Arbetsdomstolens

verksamhetsmål för budgetåret 1999 var att

minska genomströmnings-tiderna i

förhållande till föregående år samt att

fastställa riktmärken för målbalansen.

Årsredovisningen för 1999 visar att de

genomsnittliga genomströmningstiderna inte

har förändrats nämnvärt jämfört med

föregående år. Det bör poängteras att

handläggningen inte helt kan påverkas av

myndigheten utan styrs i hög grad av yttre

omständigheter. Vad gäller mål-balansen har

det däremot skett en förbättring gentemot

föregående år. Balansen har minskats med 69

mål från 1998 och slutade 1999 på 172

inneliggande mål. Detta har kunnat

möjliggöras genom att domstolen utnyttjat

anslagsbehållning och under drygt halva 1999

haft en något större bemanning än vad

tilldelade medel i princip medger.

Antalet inkomna mål minskade jämfört med

1998 och totalt inkom 363 mål.

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar 18

158 000 kronor för budgetåret 2001. För

budgetåren 2002 och 2003 beräknas

utgifterna till

18 554 000 kronor respektive 18 971 000

kronor.

Tabell 3.12 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag 2000

17 920

Pris- och löneomräkning

238

Förslag 2001

18 158

3.8.5 23:6 Statens nämnd för

arbetstagares uppfinningar

Tabell 3.13 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

76

Anslags-

sparande

-3

2000

Anslag

57

Utgifts-

prognos

54

2001

Förslag

58

2002

Beräknat

59

1

2003

Beräknat

61

1

1 Motsvarar 58 tkr i 2001 års prisnivå.

Anslaget finansierar nämndens verksamhet.

Utöver arvodes- och ersättningskostnader till

nämndens ledamöter har nämnden endast små

kostnader i form av reseersättning, brevporto

m.m..

Statens nämnd för arbetstagares

uppfinningar (SNAU) avger utlåtanden i

frågor som avser

tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten

till arbetstagares uppfinningar. I tvist mellan

arbetstagare och arbetsgivare kan någon av

parterna inhämta utlåtande från nämnden.

Nämnden sammanträder endast då den skall

lämna utlåtande i ett ärende. Det senaste åren

har nämnden sammanträtt ett par gånger per

år. Ordförande och sekreterare erhåller fast

arvode. Övriga sex ledamöter får ersättning

per sammanträdesdag.

Förordningen (1988:1140) med

instruktion för Statens nämnd för

arbetstagares uppfinningar reglerar ärendenas

handläggning.

Kammarkollegiet disponerar anslaget till

SNAU och upprättar årsredovisning åt

nämnden.

Revisionens iakttagelser

RRV bedömer att årsredovisningen i allt

väsentligt är rättvisande.

RRV hade föregående år en invändning mot

redovisningen av utbetalning av arvoden.

Redovisningsrutinerna har nu ändrats och

därför kom 1999 års anslag att belastas med

arvoden för 1998 samt 1999.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar

58 000 kronor för budgetåret 2001. För

budgetåren 2002 och 2003 beräknas

utgifterna till

59 000 kronor respektive 61 000 kronor.

Tabell 3.14 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag 2000

57

Pris- och löneomräkning

1

Förslag 2001

58

3.8.6 23:7 Internationella

arbetsorganisationen (ILO)

Tabell 3.15 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

19 967

1

Anslags-

sparande

726

2000

Anslag

24 195

Utgifts-

prognos

24 195

2001

Förslag

22 195

2002

Beräknat

22 195

2003

Beräknat

22 195

Från anslaget betalas Sveriges medlemsavgift

till Internationella arbetsorganisationen

(ILO) samt övriga kostnader för deltagande i

ILO:s verksamhet.

ILO:s beslutande församling,

Internationella arbetskonferensen, antog i

juni 1999 arbetsprogram och budget för

perioden 2000-01, omfattande totalt 715

miljoner schweizerfranc. ILO:s verksamhet

under perioden inriktas främst på fyra

strategiska mål: främjandet och

genomförandet av grundläggande principer

och rättig-heter i arbetslivet, ökade

möjligheter för såväl kvinnor som män att

finna en god sysselsättning och tryggad

försörjning, ett mer omfattande och effektivt

socialt trygghetssystem för alla samt

främjande av trepartism och social dialog.

Över ILO:s reguljära budget finansieras

ILO:s mötes-, norm-, utrednings-,

forsknings- och publikationsverksamhet,

ILO-sekretariatet i

Genève (Internationella arbetsbyrån), de

regionala och lokala kontoren och ett antal

s.k. multidisciplinära team runt om i världen.

ILO:s tekniska biståndsverksamhet

finansieras till knappt 20 procent över den

reguljära budgeten, i övrigt genom frivilliga

bidrag från medlemsländerna.

På dagordningen för Internationella

arbetskonferensen år 2001 står två nya

ämnen, dels främjande av kooperativ, i syfte

att år 2002 anta ett nytt instrument i form av

en rekommendation, dels social trygghet för

s.k. allmän diskussion. År 2001 sker även

slutbehandling av en ny konvention med

kompletterande rekommendation om

säkerhet och hälsa inom jordbruket.

Ärenden som rör förhållandet till ILO

handläggs inom Näringsdepartementet. För

beredning av vissa ärenden som rör

samarbetet med ILO finns den trepartiskt

sammansatta ILO-kommittén.

Regeringens överväganden

Regeringen avser att senare i särskild

skrivelse redovisa beslut som antagits av ILO

vad gäller konventionen (nr 181) och

rekommendationen (nr 188) om privat

arbetsförmedling, inkl. personaluthyrning,

som antogs 1997 och ersätter 1949 års

konvention om avgiftskrävande

arbetsförmedlingsbyråer, uppsagd av Sverige

år 1992; rekommendationen (nr 189) om nya

arbetstillfällen i små och medelstora företag

som antogs 1998; konventionen (nr 182) och

rekommendationen (nr 190) om förbud mot

och omedelbara åtgärder för att avskaffa de

värsta formerna av barnarbete som antogs

1999 samt konventionen (nr 183) och

rekommendationen (nr 191) om skydd vid

havandeskap och barnsbörd som

antogs av arbetskonferensen 2000.

Slutsatser

Sveriges andel utgör 1.063 procent av ILO:s

budget år 2001. Länder som betalar sin avgift

tidigt under budgetåret får avdrag. Efter

avdrag är Sveriges medlemsavgift 3,8 miljoner

schweizerfranc för år 2000, motsvarande

drygt 20 miljoner kronor och 3,4 miljoner

schweizerfranc för år 2001. Beloppet i

kronor beror på rådande

valutakurs vid betalningstillfället.

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar

22 195 000 kronor för budgetåret 2001. För

budgetåren 2002 och 2003 beräknas

utgifterna under anslaget till samma belopp.

Tabell 3.16 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag 2000

24 195

Överföring till anlaget 38:8 inom

utg.omr 24

-2 000

Förslag 2001

22 195

3.8.7 23:8 Ombudsmannen mot

diskriminering på grund av sexuell

läggning (HomO)

Tabell 3.17 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

1 121

Anslags-

sparande

-121

2000

Anslag

3 098

1

Utgifts-

prognos

2 997

2001

Förslag

3 816

2002

Beräknat

3 898

2

2003

Beräknat

3 986

2

1 Varav 80 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen

2000.

2 Motsvarar 3 816 tkr i 2001 års prisnivå.

Från anslaget utbetalas kostnader för

personal, projekt, lokaler och andra

förvaltningskostnader.

Ombudsmannen mot diskriminering på

grund av sexuell läggning (HomO) inrättades

efter att riksdagen antagit lagen (1999:133)

om förbud mot diskriminering i arbetslivet på

grund av

sexuell läggning och myndigheten startade sin

verksamhet den 1 maj 1999.

Ombudsmannens huvuduppgift är att se till

att lagen (1999:133) om förbud mot

diskriminering i arbetslivet på grund av

sexuell läggning

efterföljs. Ombudsmannen skall också verka

för att diskriminering på grund av sexuell

läggning inte förekommer på andra områden i

samhälls-livet. Ombudsmannen skall genom

information och rådgivning öka kunskaperna

hos arbetsgivare och arbetstagare om

diskriminering på grund av sexuell läggning.

Efter samråd med Folkhälso-institutet skall

ombudsmannen ta initiativ till

eller medverka i upplysnings- och

informationsverksamhet samt genom andra

opinions-bildande insatser motverka och

förebygga diskriminering på grund av sexuell

läggning.

Ombudsmannen har under 1999 fokuserat

på utbildning, information opinionsbildning

och medverkan i media samt att bygga upp

myndigheten. Ombudsmannen har medverkat

vid ett 40-tal utbildnings-, informations- och

opinionsbildningsinsatser. I övrigt har

myndigheten av-givit remissyttrande över 6

betänkanden.

Ombudsmannen delar lokaler och

samordnar också vissa kansliuppgifter med

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

(DO).

Revisionens iakttagelser

RRV konstaterar i sin revisionsrapport att

myndigheten överskridit sitt anslag inklusive

anslagskredit med 21 000 kronor.

Myndigheten har,

enligt RRV, i årsredovisningen lämnat en

tillräcklig och rättvisande beskrivning om

bakgrundsfaktorerna och RRV lämnade ingen

revisionsberättelse med invändning.

Regeringens överväganden

Av 15 arbetslivsärenden har 8 ärenden

avslutats under 1999. Ett fall avslutades med

förlikning och två andra genom att syftet med

anmälan uppnåddes på annat sätt. Av 20

ärenden utanför arbetslivets område har 13

ärenden avslutats

under 1999. Av dessa 13 var tre av

anmälningar mot kommuner som inte till

respektive läns-styrelse hade nominerat

personer att utses till särskilt förordnade

partnerskapsförrättare. Två av de tre har efter

kontakt med HomO anmält kandidater till

länsstyrelsen och det tredje ärendet är under

utredning.

Som ytterligare exempel kan nämnas att

kollektivavtalsreglerade grupplivförsäkringar

under många år varit utsatta för kritik då

försäkringen endast omfattade arbetstagare

som var sambo med en person av motsatt

kön. På eget initiativ granskade myndigheten

villkoren i dessa försäkringar vilket ledde till

att villkoren ändrades och inte längre är

diskriminerande mot homosexuella sambor.

För att bidraga till finansieringen av

Nämnden mot diskriminering överförs 25

000 kronor till UO 8 10:5 Ombudsmannen

mot etnisk diskriminering, Nämnden mot

diskriminering.

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar

3 816 000 kronor för budgetåret 2001.

Anslaget ökas med 700 000 kronor 2001

2004 i syfte att förstärka myndighetens

kontakter med arbetsmarknadens parter.

Finansiering sker från

utgiftsområde 13. För budgetåren 2002 och

2003 beräknas utgifterna till 3 898 000

kronor respektive 3 986 000 kronor.

Tabell 3.18 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag 2000

3 018

Pris- och löneomräkning

Tilläggsbudget i samband med

vårpropositionen 2000

Överföring från anslag 22:1 inom

utg.omr.13

Överföring till anslag 10:5 inom

utg.omr.8

43

80

700

-25

Förslag 2001

3 816

3.8.8 23:9 Medlingsinstitutet

Tabell 3.19 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2000

Anslag

11 250

1

Utgifts-

prognos

11 250

2001

Förslag

45 207

2002

Beräknat

46 196

2

2003

Beräknat

47 247

2

1 Medlingsinstitutet bildades 1 juni 2000.

2 Motsvarar 45 207 tkr i 2001 års prisnivå

Ändamålet med anslaget avser kostnaderna

för personal, lokaler och statistik samt övriga

förvaltningskostnader.

Medlingsinstitutet bildades den 1 juni 2000

samtidigt som Statens

förlikningsmannaexpedition avvecklades.

Medlingsinstitutets verksamhet syftar till att

främja en lönebildning i samhällsekonomisk

balans som tål de påfrestningar en långvarigt

ökad arbetskraftsefterfrågan medför och

därmed gör det möjligt att kombinera höjda

reallöner med låg arbetslöshet och stabila

priser.

Medlingsinstitutet har i uppgift att medla i

arbetstvister och verka för en väl fungerande

lönebildning. Institutet skall bidra till en

fredlig lösning av arbetstvister och medverka

till att

arbetsmarknadskonflikter upphör så snart

som möjligt. I uppgiften att verka för en väl

fungerande lönebildning ingår att agera tidigt

och Medlingsinstitutet skall bland annat kalla

parter till överläggningar eller på annat sätt

informera sig om kommande eller pågående

avtalsförhandlingar. Medlingsinstitutet är från

den 1 januari 2001 statistikansvarig

myndighet för den officiella lönestatistiken

och svarar för att det årligen publiceras en

rapport om löneutvecklingen.

Efter samtycke från parter som förhandlar

om kollektivavtal kan Medlingsinstitutet utse

en eller flera förhandlingsledare eller medlare.

Om det föreligger risk för stridsåtgärder eller

om stridsåtgärder redan har påbörjats har

institutet rätt att utse medlare även utan

parternas samtycke. Detta gäller dock inte om

parterna är bundna av ett registrerat avtal om

förhandlingsordning med regler om bl.a.

medling liknande det så kallade

Industriavtalet. Om det främjar en god

lösning av tvisten får Medlingsinstitutet på

medlarens begäran besluta om att en part skall

skjuta upp varslade stridsåtgärder i högst

14 dagar. Beslut om uppskjutande får

meddelas en gång för varje medlingsuppdrag.

Regeringens överväganden

I samband med att statistikansvaret för den

officiella lönestatistiken förs över från

Statistiska centralbyrån till Medlingsinstitutet

den 1 januari 2001 ökas anslaget med 26 000

000 kronor

medan anslaget 1:6 Statistiska centralbyrån

inom utgiftsområde 2 minskas med samma

belopp. Vidare ökas anslaget med 5 000 000

kronor för genomförandet av förbättringar av

lönestati-stiken i enlighet med vad som

framgår av propositionen Lönebildning för

full sysselsättning (prop. 1999/2000:32, bet.

1999/2000:AU5, rskr. 1999/2000:149).

Samtidigt minskas anslaget 22:1

Arbetsmarknadsverkets förvaltningsanslag

inom utgiftsområde 13 med samma belopp.

Av propositionen Lönebildning för full

sysselsättning framgår även att

Konjunkturinstitutet skall ansvara för att en

årlig rapport om de samhällsekonomiska

förutsättningarna för löneförhandlingar tas

fram. Under 2000 finansieras

rapporten via en särskild anslagspost på

anslaget. Från och med 2001 finansieras

rapporten genom att anslaget minskas med 1

000 000 kronor

medan anslaget 1:1 Konjunkturinstitutet inom

utgiftsområde 2 ökas med motsvarande

belopp.

Medlingsinstitutets organisation byggs för

närvarande upp. Vid full bemanning väntas

myndigheten ha cirka tio anställda.

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar

45 207 000 kronor för budgetåret 2001. För

budgetåren 2002 och 2003 beräknas

utgifterna till

46 196 000 kronor respektive 47 247 000

kronor.

Tabell 3.20 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag 2000

11 250

Pris- och löneomräkning

Överfört från anslag1:6 inom

utg.omr 2

Överfört från anslag 22:1 inom

utg.omr. 13

Överfört till anslaget 1:1 inom

utg.omr. 2

3 957

26 000

5 000

-1 000

Förslag 2001

45 207

4 Jämställdhetspolitik

4.1 Omfattning

Politikområdet omfattar samordningsansvar

för jämställdhetspolitiken i stort och anslagen

för Jämställdhetsombudsmannen (JämO) och

sär- skilda jämställdhetsåtgärder.

4.2 Utgiftsutveckling

Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet

Tusental kronor

Utfall

1999

Anslag

2000

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

24:1 Jämställdhetsombudsmannen

17 162

16 708

17 688

18 942

19 343

19 770

24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder

6 260

13 706

44 589

13 706

13 706

13 706

Totalt för politikområde Jämställdhet

23 422

30 414

62 277

32 648

33 049

33 476

Från 1999 följer ett anslagssparande på

30,8 miljoner kronor som tas i anspråk under

2000. Bakgrunden till anslagssparandet är dels

att medel för vissa beslutande projekt ännu

inte rekvirerats, dels att beslut om en

omfattande tidsanvändningsstudie senarelagts

till februari 2000.

4.3 Mål för jämställdhetspolitiken

Målet för politikområdet är att kvinnor och

män skall ha samma möjligheter, rättigheter

och skyldigheter inom livets alla områden.

Jämställdhetspolitikens mål innebär en

jämn fördelning av makt och inflytande,

samma möjligheter till ekonomiskt

oberoende, lika villkor och förutsättningar i

fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor

samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Det

innebär också lika tillgång till utbildning och

möjligheter till utveckling av personliga

ambitioner, intressen och talanger, delat

ansvar för hem och barn samt frihet från

könsrelaterat våld.

4.4 Politikens inriktning

Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra

alla delar av regeringens politik. Det innebär

att jämställdhetspolitiken har sin

måluppfyllelse även inom andra

politikområden.

Jämställdhetspolitikens inriktning på

utvecklings- och förändringsarbete i syfte att

främja jämställdhet mellan kvinnor och män

ligger fast, liksom arbetet med att

vidareutveckla metoder och strategier för att

införliva jämställdhetsperspektivet inom alla

politikområden. En arbetsgrupp inom

Regeringskansliet har bl a till uppgift att

utveckla metoder som kan underlätta

integrering av ett jämställdhetsperspektiv.

Med Amsterdamfördraget har jämställdhet

mellan kvinnor och män blivit ett fördragsfäst

mål för unionen. Under det kommande

svenska ordförandeskapet prioriteras åtgärder

för att leva upp till fördragets intention om att

jämställdhetsperspektivet skall beaktas i olika

delar av rådets arbete, exempelvis genom att

mainstreaming utörs i dess arbetsgrupper.

Ett jämställdhetsperspektiv skall vara

tydligt i alla delar av arbetsmarknadspolitiken

och arbetslivspolitiken. Den skärpning av

jämställdhetslagen som regeringen föreslagit

är ett viktigt steg i arbetet med att utjämna

löneskillnader mellan kvinnor och män. Det

är angeläget att belysa hur bidrags- och

socialförsäkringssystem främjar eller hindrar

kvinnors förvärvsarbete. En särskild

ministerkonferens med jämställdhets- och

socialförsäkringsministrarna kommer att

anordnas i Norrköping under det svenska

ordförandeskapet.

Arbetet med att bekämpa våld mot kvinnor

fortsätter. Ansvariga myndigheter har inlett

ett samarbete och ett särskilt Nationellt Råd

för Kvinnofrid har skapats. Under det

svenska ordförandeskapet kommer Sverige att

prioritera arbetet med att förhindra våld mot

kvinnor och handel med kvinnor och barn.

Traditionellt har jämställdhetsfrågor

engagerat kvinnor. Män har oftast saknats i

jämställdhetsarbetet. Därför har mäns roll i

jämställdhetsarbetet under ett flertal år varit

en prioriterad fråga i svensk

jämställdhetspolitik. Förutom att lyfta frågan

politiskt har regeringen beviljat medel till

insatser i syfte att öka andelen män inom

skola och barnomsorg, och för att stödja män

som arbetar mot våld. Sverige är också aktivt i

det internationella arbetet vad gäller män och

jämställdhet. Ett möte om män och

jämställdhetsarbete kommer att anordnas

under det svenska ordförandeskapet.

Nya instrument behöver utvecklas i

jämställdhetsarbetet. Ett sådant kan vara att

genom s.k. jämställdhetsmärkning göra det

möjligt för konsumenterna att genom

medvetna val påverka jämställdheten. En

kommitté arbetar f.n. med att bedöma

konsumenternas och producenternas intresse

för en frivillig jämställdhetsmärkning.

4.5 Insatser

För en samlad och fördjupad redovisning av

utvecklingen på jämställdhetspolitikens

område hänvisas till Regeringens skrivelse till

Riksdagen (sk 1999/2000:24), där insatser

inom offentlig och privat sektor redovisas.

I samband med att Närings- och

teknikutvecklingsverket lämnade rapporten

 Jämställdhet och lönsamhet anordnades en

konferens med näringslivet på temat

 Jämställdhet för ökad lönsamhet . Syftet

med konferensen var att stimulera

jämställdhetsarbetet i näringslivet genom att

presentera exempel på företag som ser

jämställdhetsarbetet som en

lönsamhetsstrategi och konkurrensfördel.

I maj 2000 överlämnades propositionen

Ändringar i jämställdhetslagen m.m. (prop.

1999/2000:143) till Riksdagen. De föreslagna

ändringarna innebär bland annat att

jämställdhetslagen samordnas med annan

lagstiftning mot diskriminering, att

diskrimineringsförbudet ska gälla hela

anställningsprocessen, att samtliga

arbetsgivare blir skyldiga att kartlägga och

analysera löneskillnader samt att JämO får

utökade befogenheter för att utöva tillsyn.

Frågan om ett eventuellt tillsynsansvar

enligt jämställdhetslagen för länsexperterna

utreds förnärvarande inom Regeringskansliet.

Slutsatserna kommer att presenteras i

december 2000.

Arbetet med Kvinnofrid fortsätter och ett

Nationellt Råd för Kvinnofrid har inrättats.

Rådet skall utgöra ett rådgivande organ till

Regeringen samt vara ett forum där

Regeringen kan utbyta erfarenheter och idéer

med företrädare för organisationer och

forskare som är engagerade i frågor som rör

våld mot kvinnor.

Projektet Män och jämställdhetsarbete

startades våren 1999. Syftet med projektet är

att öka kunskaperna om vilka hinder som

finns och vilka ytterligare insatser som

behövs för att öka mäns deltagande i

jämställdhetsarbetet. Projektet ska samla

kunskaper, anordna konferenser, arbeta med

opinionsbildning m.m. samt presentera

förslag till åtgärder för att öka mäns

delaktighet i jämställdhetsarbetet. Projektet

skall avslutas senast i juni 2001.

Riksrevisionsverket har på uppdrag av

regeringen granskat regeringens styrning på

jämställdhetsområdet. Rapporten avlämnades i

juni 2000. Riksrevisionsverkets förslag

kommer att utgöra ett underlag i arbetet med

att utveckla arbetsformerna för

jämställdhetsarbetet i Regeringskansliet.

I november 1999 anordnade Sverige

ministerkonferensen Equal Pay and

Economic Independence as a Basis for

Gender Equality. Till konferensen var såväl

EU:s jämställdhetsministrar som

ansökarländernas ministrar inbjudna.

Konferensen var ett led i förberedelserna

inför det svenska ordförandeskapet i EU och

syftet var att lyfta fram lönefrågorna inom

EU.

Bidrag till en rad utvecklingsprojekt och

opinionsbildande insatser samt konferenser

och seminarier har lämnats för att främja

utvecklingen mot jämställdhet på särskilt

angelägna områden.

År 1999 erhöll JämO medel för ett särskilt

projekt avseende arbetsvärdering i syfte att

påskynda utjämningen av löneskillnader

mellan kvinnor och män. Arbetet har

organiserats i det tvååriga projektet Lönelots

som startade i mars 1999. Syftet med

projektet är att utveckla och förmedla

kunskap, ge råd och information som

förhindrar en schablonmässig och

könsbunden lönebildning. Till projektet har

en expertgrupp samt en strategigrupp knutits.

JämO har under året påbörjat ett arbete

med att samla och analysera information om

föräldralediga arbetstagares eller

arbetssökandes situation på arbetsmarknaden.

Vidare har myndigheten bl.a. genomfört ett

stort antal s.k. massgranskningar i syfte att

öka arbetsgivarnas och de fackliga

organisationernas medverkan vid utvecklandet

av jämställdhet på arbetsplatsnivå.

Länsstyrelserna arbetar aktivt med att

införliva ett jämställdhetsperspektiv i det

dagliga arbetet. En viktig uppgift under 1999

har varit att verka för att ett

jämställdhetsperspektiv införlivas i

tillväxtavtalen. Regeringen har utsett Västra

Götaland, Jämtland och Blekinge till pilotlän

med uppdrag att utveckla metoder för att

jämställdhetsperspektivet skall få starkare

genomslag i tillväxtavtalen. Vidare har

länsstyrelserna gjort särskilda insatser för att

motverka våld mot kvinnor. Flera län har

också genomfört seminarier som belyst frågor

om män och jämställdhet.

4.6 Resultatbedömning

Sammantaget har de åtgärder som vidtagits

lett till ökad bredd, kunskap och medvetenhet

om jämställdhetsfrågor. Detta har i sin tur

bidragit till framsteg för jämställdhetsarbetet,

även om framstegen ofta är svårbedömda på

kort sikt. En redovisning av

jämställdhetspolitiken under de senaste åren

återfinns i Regeringens skrivelse till

Riksdagen (skr 1999/2000:24) om

jämställdhetspolitiken inför 2000-talet.

Generellt har jämställdhetsfrågorna fått ett

ökat genomslag och fler aktörer tar aktivt del

i arbetet för jämställdhet. T. ex. har intresset

och engagemanget från näringslivet ökat, där

debatten allt mer handlar om att jämställdhet

bidrar till kvalitet, effektivitet och lönsamhet.

I konferensen Jämställdhet för ökad

lönsamhet deltog företrädare för

näringslivet. Konferensen fick stor

massmedial uppmärksamhet. Resultatet av

konferensen bedömdes vara så positivt att den

skall återkomma varje år den 8 september.

Vidare har jämställdhetsministern bildat en

referensgrupp tillsammans med chefer i

näringslivet för att utbyta erfarenheter och

föra en dialog om hur jämställdhetsarbetet

kan drivas vidare i näringslivet.

Inom regeringskansliet pågår en

uppföljning av Kvinnofridsreformen. En

sammanställning och bedömning av insatserna

kommer att presenteras under hösten 2000.

Regeringen anser att JämO har en central

roll i arbetet för att främja jämställdhet mellan

kvinnor och män i arbetslivet och för att se

till att jämställdhetslagen följs. Regeringen ser

positivt på att myndigheten har ökat sin

tillgänglighet och kompetens när det gäller

rådgivning och stöd i frågor som rör

löneskillnader, lönekartläggningar och

könsneutrala arbetsvärderingar.

Regeringen anser att länsstyrelserna är

viktiga aktörer i arbetet med att förverkliga de

nationella jämställdhetspolitiska målen. Inte

minst viktigt är det arbete som görs för att

stödja, samverka och samordna

jämställdhetsarbetet på regional nivå.

Länsstyrelsernas jämställdhetsstrategier har

här varit viktiga styrmedel och utgör en grund

för kommande analyser och bedömningar.

4.7 Revisionens iakttagelser

RRV har i revisionsberättelse meddelat att

årsredovisningen har upprättats i enlighet

med förordningen om myndigheters

redovisning och att resultatet ligger i linje

med angivna verksamhetsmål och

återrapporteringskrav.

RRV har uttalat en invändning mot att

JämO inkommit med årsredovisningen något

försenat, men anför i revisionsberättelsen att

den upprättats i enlighet med förordningen

om myndigheters årsredovisning samt

bedömer att den i allt väsentligt är rättvisande.

4.8 Budgetförslag

4.8.1 24:1 Jämställdhetsombudsmannen

Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

17 162

Anslags-

sparande

980

2000

Anslag

16 708

Utgifts-

prognos

17 688

2001

Förslag

18 942

2002

Beräknat

19 343

1

2003

Beräknat

19 770

1

1) Motsvarar 18 708 i 2001 års prisnivå

Från anslaget betalas kostnader för JämO med

kansli och för Jämställdhetsnämnden. De

huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på

området är anmälningar om

könsdiskriminering respektive arbetsgivares

bristande förmåga att leva upp till

jämställdhetslagens krav på aktiva åtgärder.

Vidare styrs utgifterna av JämO:s insatser för

att följa upp lagens krav på aktiva åtgärder och

för att fullgöra det informationsansvar som

ålagts myndigheten.

I JämO:s årsredovisning för 1999 redogörs

för vad som gjorts inom områdena

Information, Aktiva åtgärder, Diskriminering

och Arbetsvärdering.

Regeringens överväganden

För 2001 bör inriktningen fortsatt vara en

effektivisering och rationalisering av

verksamheten, i syfte att främja ett effektivt

jämställdhetsarbete.

Mot bakgrund av förslaget till vissa

ändringar av jämställdhetslagen (se avsnitt

4.5) bedömer regeringen att JämO:s arbete

med rådgivning och stöd kommer att utökas

och att anslaget därför bör utökas med 2

miljoner kronor.

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar

ett ramanslag på 18 942 000 kronor för år

2001. För åren 2002 och 2003 beräknas

utgifterna till 19 343 000 kr resp. 19 770 000

kr.

Tabell 4.4 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag 2000

16 708

Pris- och löneomräkning

234

Ökat resursbehov, överföring från

anslag 22:3 inom utg.omr. 13

2 000

Förslag 2001

18 942

4.8.2 24:2 Särskilda

jämställdhetsåtgärder

Tabell 4.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

6 260

Anslags-

sparande

30 883

2000

Anslag

13 706

Utgifts-

prognos

44 589

2001

Förslag

13706

2002

Beräknat

13 706

2003

Beräknat

13 706

Från anslaget betalas kostnader för jäm-

ställdhetsåtgärder som syftar till att främja

jäm- ställdhet mellan kvinnor och män.

Inom ramen för anslaget genomförs

projektverksamhet och insatser för att främja

utvecklingen mot jämställdhet på särskilt

angelägna områden. Vidare prövas nya

metoder och modeller i jämställdhetsarbetet.

Anslagssparandet hänför sig dels till att

medel för vissa beslutade projekt inte

rekvirerades under 1999 samt att Statistiska

centralbyråns (SCB) omfattande

tidsanvändningsstudie, till en kostnad av 15

miljoner kronor, senarelades till 2000.

Övriga insatser som bidrar till det höga

anslagsutnyttjandet för 2000 utgörs bland

annat av konferenser och inrättande av ett

Nationellt Råd för Kvinnofrid.

Regeringens överväganden

Regeringen bedömer att anslagssparandet från

1999 kommer att förbrukas under 2000.

För 2001 bör inriktningen fortsatt vara

sats- ning på utvecklings- och

förändringsarbete som syftar till att främja

jämställdhet mellan kvinnor och män.

Regeringen föreslår 13 706 000 kronor för

budgetåret 2001. För åren 2002 och 2003 be

räknas utgifterna till 13 706 000 kronor

respektive år.

5 Effektiv statsförvaltning under

utgiftsområde 2

5.1 Budgetförslag

5.1.1 1:1 Stabsuppgifter vid Arbets-

givarverket

Tabell 5.1 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

1 664

Anslags-

sparande

3 701

2000

Anslag

2 000

Utgifts-

prognos

2 500

2001

Förslag

2 158

2002

Beräknat

2 458

2003

Beräknat

2 458

De utgifter som belastar anslaget är bl.a.

medlemsavgifter för de samnordiska

institutionerna, utgivning av

författningssamling (AgVFS), uppgifter enligt

förordningen om nit och redlighet och

Arbetsgivarverkets funktion enligt

beredskapsförordningen. Under anslaget har

också medel beräknats för sådana

stabsuppgifter som regeringen kan komma att

efterfråga hos Arbetsgivarverket och som inte

ingår i verkets ordinarie arbete.

Under budgetåret 1999 har anslaget

huvudsakligen belastats för ersättningar för

överklagandeärenden och förhandlings- och

utredningsuppdrag från regeringen. Genom

en ändring i lagen (1987:439) om

inskränkning i rätten att överklaga (prop.

1998/99:138, bet. 1998/99:AU3, rskr.

1999/2000:27) har rätten för anställda inom

den offentliga sektorn att kunna överklaga s.k.

skälighetsavgöranden enligt avtal tagits bort.

Fortsättningsvis överprövas dessa beslut

enbart enligt formerna i lagen (1974:371) om

rättegången i arbetstvister. Ändringen trädde i

kraft den 1 januari 2000. Arbetsgivarverket

handlägger således inte längre dessa

överklaganden förutom de överklaganden

som inkommit före den 1 januari 2000.

Ingående balans på anslaget 2000 var 3 701

000 kronor.

Regeringens överväganden

Anslagsnivån sänktes med 1 miljon kronor

avseende 2000. Anslaget är svårt att

prognosera, beroende av hur mycket

regeringen ålägger Arbetsgivarverket. Inför

Sveriges ordförandeskap i EU första halvåret

2001 är det troligt att Arbetsgivarverket

kommer att anlitas både inför planeringen och

genomförande av generaldirektörsmöte m.m.,

som kommer att medföra ytterligare

belastningar på anslaget. Det är också osäkert

huruvida den kommande utvärderingen av

den arbetsgivarpolitiska delegeringen kan föra

med sig för eventuella kostnader.

Kulturdepartementets anslag F 1 Riksarkivet

och landsarkiven skall tillföras ett belopp om

19 000 kr avseende arkivleveranser för

Arbetsgivarverket.

Anslagsnivån för 2001 bör minskas med

300 000 kronor för att finansiera ökningen av

det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi

och finansförvaltning upptagna anslaget 1:12

Ekonomiska rådet.

I statsbudgeten för innevarande budgetår

finns för ändamålet Vissa nämnder m.m.

uppfört ett ramanslag på 968 000 kr inom

utgiftsområde 2. Prognosen för innevarande

budgetår pekar mot att anslagna medel,

inklusive anslagssparande kommer att

förbrukas.

Flertalet nämnder handhar frågor inom det

statliga arbetsgivarpolitiska området.

Nämnderna kan därvid ha att pröva frågor om

ersättningar som regleras i kollektivavtal,

pröva tvistefrågor som rör tillämpningen av

avtal, pröva frågor om disciplinansvar och

avskedande beträffande innehavare av högre

statliga anställningar etc.

Från anslaget betalas utgifter i regel

arvoden till ledamöter och ersättare m.m.

för Statens trygghetsnämnd, Skiljenämnden i

vissa trygghetsfrågor (i den mån

Kammarkollegiet, som sedan den 1 januari

1999 utför kansligöromål åt nämnden, har

behov av ytterligare medel för detta ändamål),

Statens ansvarsnämnd, Offentliga sektorns

särskilda nämnd, Kontraktsdelegationen,

Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd,

Statens utlandslönenämnd och Statens

krigsskadenämnd. Från anslaget betalas även

Sveriges bidrag till Nordiska

skattevetenskapliga forskningsrådet.

Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna

på området är hur arbetsbelastningen

påverkar antalet sammanträden vid nämnderna

eftersom de flesta arvoden utgår per

sammanträde.

Som en konsekvens av ändrad hantering

avseende statens personskador upphör

Statens trygghetsnämnd fr.o.m. den 1 januari

2001. Statens ansvarsnämnds funktion och

kompetensområde ses f.n. över i enlighet med

vad som uttalades i prop. 1997/98:136

Statliga förvaltning i medborgarnas tjänst (bet.

1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294).

Att bibehålla nuvarande anslag Vissa

nämnder m.m., som är gemensamt för två

olika departement och tre olika

utgiftsområden är inte ändamålsenligt.

Målstrukturen för de olika utgiftsområdena är

inte heller tillämpliga för ett gemensamt

anslag.

Mot bakgrund av vad som sagts ovan

föreslår regeringen att med utgångspunkt i

nuvarande anslagsnivå, minskat med 300 000

kronor till Ekonomiska rådet och med 19 000

kronor till Kulturdepartementet, och ökat

med 477 000 kronor avseende Vissa nämnder

inom det arbetsgivarpolitiska området

anslaget 1:1 Stabs-uppgifter vid

Arbetsgivarverket förs upp med

2 158 000 kronor.

5.1.2 1:2 Statliga tjänstepensioner m.m.

Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

7 568 574

Anslags-

sparande

494 914

2000

Anslag

7 645 800

1

Utgifts-

prognos

7 464 000

2001

Förslag

7 500 000

2002

Beräknat

7 400 000

2003

Beräknat

7 350 000

1 Anslag efter engångsvis minskning med 110 000 tkr på tilläggsbudget i samband

med

den ekonomiska vårpropositionen 2000.

Anslaget avser utgifter för

personalpensionsförmåner, särskild löneskatt

på pensionskostnader m.m.

Personalpensionsförmånerna styrs av

kollektivavtal. Inkomsterna utgörs främst av

de försäkringsmässigt beräknade premier som

statliga arbetsgivare från den 1 januari 1998

skall betala (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) och som

redovisas under inkomsttiteln Statliga

pensionsavgifter. Inkomsterna på

inkomsttiteln stämmer inte överens med

utgifterna på anslaget beroende på att de

försäkringsmässigt beräknade premier som

redovisas på inkomsttiteln avser beräknade

pensionskostnader för aktiv personal för ett

visst år medan anslaget belastas med de

pensioner som utbetalas samma år.

Resultatinformation avseende Statens

pensionsverk (SPV)

Verksamhetsutfallet blev i Pension Statlig

minus 1,1 miljoner kronor och

myndighetskapitalet uppgår till minus 859

000 kronor. Kostnaderna för att administrera

tjänstepensionerna har blivit drygt 3 miljoner

kronor större till följd av anpassningen till det

nya reformerade pensionssystemet.

Driftskostnaderna ligger dock på en fortsatt

låg nivå. En mätning av kundtillfredsställelsen

visar på nöjda kunder samt att

statspensionärer är mer nöjda än de

yrkesverksamma. En ny stickprovskontroll av

att rätt belopp betalas ut till rätt person visar

att 0,35 procent av ärendena har inneburit

korrigering av utbetalade belopp, vilket är

bättre än de tre senaste åren.

Det ekonomiska målet inom Pension

Försäkring är att generera ett

verksamhetsutfall motsvarande minst 6

procent av verksamhetens intäkter på lång

sikt. Vinstmarginalen för 1999 uppgår till ca

12 procent och myndighetskapitalet till ca

28,9 miljjoner kronor.

SPV har under 1999 beräknat slutliga

premier och gjort bokslut för

försäkringsrörelsens första år.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 5.3 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -kostnad)

Utfall 1999

199 311

187 181

12 130

(varav tjänsteexport)

Prognos 2000

218 963

218 270

693

(varav tjänsteexport)

Budget 2001

209 103

197 580

11 523

(varav tjänsteexport)

Regeringens överväganden

Medelsbehovet för anslaget styrs främst av

antalet förmånstagare, medelvärdet av den

statliga kompletteringspensionen samt av

basbeloppsförändringar. Löneutvecklingen

har betydelse för nytillkomna förmåners

storlek. Beräknat utfall underskrider anvisat

anslag med 256 miljoner kronor. Skillnaden

förklaras i huvudsak av riksdagens beslut om

att hela basbeloppet fr.o.m. den 1 januari

1999 skall ligga till grund för utbetalning av

den allmänna pensionen. Genom den höjning

som skedde av allmänpensionen sänktes den

statliga tjänstepensionsandelen för de grupper

som har pension efter det gamla avtalet PA-

SPR. Denna grupp har en s.k. samordnad

pension. Detta innebär att belastningen av D2

anslaget minskar och i gengäld belastas

folkpensionsanslaget till större delen

avseende denna grupp pensionärer.

Beträffande framtida utbetalning av nya

pensionsersättningar saknas tillförlitligt

underlag för en prognos. Stora förändringar

av finansieringen har genomförts som innebär

att anställnings-myndigheten ska betala för all

pensionsersättning till den egna personalen.

Särskild pensionsersättning, som utgör en

dryg tredjedel av all pensionsersättning,

kommer dock att fortsätta att finansieras över

anslaget. Ersättning för statlig

personskadeförsäkring beräknas öka med 12

miljoner kronor årligen. Ökningen är

föranledd av att AMF rekvirerat felaktig

ersättning från SPV tidigare. Detta har nu

korrigerats retroaktivt för innevarande år

samt får effekt fortlöpande avseende dessa

utbetalningar. Pensionskostnadsreglering mot

Svenska kyrkan kommer att medföra en

beräknad nettobelastning på anslaget om ca 75

miljoner kronor.

SPV har påbörjat utveckling av en ny

prognosmodell för pensionsutbetalningar och

premieinkomster vars syfte är att skapa

säkrare prognoser framförallt på lång sikt.

Det finns dock ett antal osäkerhetsfaktorer.

En är att de förmåner som är utformade enligt

bruttosystem påverkas av förändringar i de

allmänna pensionsförmånerna. Annat som kan

komma att påverka beloppen är

strukturförändringar, såsom bolagiseringar

eller andra händelser som kan leda till att

pensionsåtaganden överlåts på annan eller,

omvänt, tas över av staten. Årets anslag

7 755 800 000 kronor har minskats med

110 000 000 kronor till 7 645 800 000

kronor (prop. 1999/2000:100, bet.

1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262).

För innevarande år visar prognosen att

anslaget kommer att belastas med 7 464 000

000 kronor, vilket innebär att av disponibla

7 990 914 000 beräknas cirka 500 miljoner

kronor att överföras till 2001.

Med ledning av ovanstående antaganden

föreslår regeringen att anslaget för år 2001

blir

7 500 000 000 kronor. Anslaget för år 2002

har beräknats till 7 400 000 000 kronor och

för år 2002 till 7 350 000 000 kronor.

Bilaga 1

Könsfördelningen i

statliga

lekmannastyrelser

Bilaga 1

Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser

Innehållsförteckning

Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser 37

Centrala myndigheters styrelser 37

Regionala myndigheters styrelser 37

Tabellförteckning

1 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på

departement;

ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare 37

2 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på myndighet;

ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare 38

3 Andelen kvinnor i regionala myndigheters styrelser; ordinarie ledamöter exkl.

personalföreträdare 43

Könsfördelningen i statliga lekmanna-

styrelser

Sedan 1988 har könsfördelningen i statliga

myndighetsstyrelser på central och regional

nivå redovisats varje år för att ge riksdagen

möjlighet att kunna följa utvecklingen.

Bakgrunden är de mål för

kvinnorepresentationen i statliga organ som

föreslogs i propositionen

Jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop.

1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr.

1987/88:364). Det första etappmålet som

angavs i propositionen om 30 procent

kvinnor år 1992 uppnåddes år 1992 och

redovisades i 1993 års budgetproposition

(1992/93:100, bil. 12, s. 337 f.). Det andra

delmålet om 40 procent kvinnor år 1995

uppnåddes i de centrala styrelserna. Antalet

kvinnor uppgick då till 42 procent. De

regionala styrelserna hade samma år

34 procent kvinnor. Redovisningen av det

andra delmålet redovisades i Regeringens

skrivelse om Jämställdhetspolitiken

(1996/97:41, bil. 2, s. 96). Slutmålet om

50 procent kvinnliga ledamöter i de statliga

lekmannastyrelserna år 1998 har inte

uppnåtts. Arbetet för att öka andelen

kvinnliga ledamöter i de centrala och

regionala styrelserna har totalt sett ändå

utvecklats mycket positivt. År 1988 hade de

centrala styrelserna 28 procent och de

regionala 15 procent kvinnliga ledamöter. Tio

år senare, år 1998, hade de centrala

styrelserna 44 procent och de regionala

40 procent kvinnor i sina styrelser. Årets

redovisning avser förhållanden per den 31

december 1999. Då uppgick andelen kvinnor

till 46 procent i de centrala och 43 procent i

de regionala styrelserna.

Andelen kvinnor i statliga kommittéer

redovisas årligen i kommittéberättelsen.

Centrala myndigheters styrelser

Centrala myndighetsstyrelser, nämnder m.m.

ingår i redovisningen.

Av tabell 1 och 2 nedan framgår att andelen

kvinnor bland de ordinarie ledamöterna ökat

med två procentenheter sedan 1998 års

sammanställning. Andelen kvinnor uppgår nu

till 46 procent (med ordinarie ledamöter

avses även ordförande). Högst andel kvinnliga

ledamöter finns i styrelser under

Socialdepartementet med 55 procent,

Utrikesdepartementet med 50 procent och

Utbildningsdepartementet med 49 procent.

Andelen kvinnliga ordförande har dock

minskat med 6 procentenheter sedan

föregående år och är 28 procent. Det finns

kvinnor som ordförande i styrelser under alla

departement. Socialdepartementet har störst

andel kvinnor som ordförande, 47 procent.

Regionala myndigheters styrelser

I tabell 3 redovisas andelen kvinnor i sex

regionala myndighetsgrupper. Uppgifterna

omfattar samtliga län och avser även här

förhållanden per den 31 december 1999.

Kvinnorna utgjorde 43 procent av de

ordinarie ledamöterna (inkl. ordförande).

Motsvarande andel för år 1998 var

40 procent. Av tabell 3 framgår att den högsta

andelen kvinnliga ledamöter återfanns i

försäkringskassornas styrelser, med

50 procent. Lägst andel hade länsstyrelsernas

styrelser med 36 procent kvinnor, en ökning

med två procentenheter jämfört med

föregående år då andelen kvinnor uppgick till

34 procent.

Tabell 1 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på

departement; ordinarie ledamöter exkl.

personalföreträdare

ORDFÖRANDE

LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE

DEP.

ANTAL

KVINNOR

MÄN

SAMTLIGA

KV

M

ANTAL

%

%

ANTAL

%

%

ANTAL

%

1999

1999

1999

1999

1998

1999

1999

1998

1999

1999

Ju

6

27

107

45

46

129

55

54

236

100

UD

1

3

50

50

39

50

50

61

100

100

Fö

5

15

62

32

32

133

68

68

195

100

S

9

10

86

55

49

69

45

51

155

100

Fi

2

9

43

47

40

49

53

60

92

100

U

2

11

53

49

52

56

51

48

109

100

Jo

1

5

25

48

46

27

52

54

52

100

Ku

11

17

110

47

50

126

53

50

236

100

N

13

22

122

45

38*

150

55

62*

273

100

M

 2

18

84

43

42

110

57

58

194

100

Totalt

52

137

742

46

44

899

54

56

1642

100

* Avser Näringsdepartementet före den omorganisation av Regeringskansliet som

ägde rum den 1 januari 1999 (bl.a. slogs Arbetsmarknads-, Kommunikations- samt

 Närings- och handelsdepartementen samman till nuvarande

Näringsdepartementet).

Tabell 2 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på

myndighet; ordinarie ledamöter exkl.

personalföreträdare

ORDFÖRANDE

ANTAL LEDAMÖTER

INKL. ORDFÖRANDE

CENTRALA MYNDIGHETER

KV

M

KV

M

SAMTLIGA

Justitiedepartementet

Domstolsverket

1

4

6

10

Rikspolisstyrelsen

1

4

4

8

Kriminalvårdsstyrelsen

1

3

4

7

Brottsförebyggande rådet

1

5

6

11

Datainspektionen

1

4

5

9

Registernämnden

1

2

3

5

Polisens personalansvarsnämnd

1

1

3

4

Polisens tjänsteförslagsnämnd

1

3

6

9

Nämnden vid Brottsoffermyndigheten

1

3

3

6

Tjänsteförslagsnämnden för Domstolsväsendet

1

3

6

9

Notarienämnden

1

3

3

6

Rådgivande nämnden vid Riksåklagarens kansli

1

5

2

7

Tjänsteförslagsnämnden för åklagarväsendet

1

5

4

9

Gentekniknämnden

1

7

9

16

Rättshjälpsnämnden

1

3

2

5

Fideikommissnämnden

1

1

4

5

Rättsmedicinalverket

1

3

4

7

Statistiska centralbyrån

1

3

4

7

Kammarkollegiet

1

4

4

8

Statens kvalitets- och kompetensråd

1

5

4

9

ORDFÖRANDE

ANTAL LEDAMÖTER

INKL. ORDFÖRANDE

CENTRALA MYNDIGHETER

KV

M

KV

M

SAMTLIGA

Statens skaderegleringsnämnd

1

3

5

8

Arbetsgivarverket

1

5

7

12

Statens pensionsverk

1

4

4

8

Statens ansvarsnämnd

1

3

6

9

Offentliga sektorns särskilda nämnd

1

4

3

7

Nämnden för statens avtalsförsäkringar

1

0

4

4

Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd

1

5

3

8

Statens tryggghetsnämnd

1

4

1

5

Trygghetsstiftelsen

1

1

5

6

Statens utlandslönenämnd

1

3

1

4

Skiljenämnden för grupplivfrågor

1

1

2

3

Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor

1

2

1

3

Stiftelsen Statshälsan

1

1

1

2

Utrikesdepartementet

Statens invandrarverk

1

5

3

8

SIDA, Forskningsrådsnämnden

1

4

5

9

SIDA

1

4

7

11

Nordiska afrikainstitutet

1

5

6

11

Utlänningsnämnden

17

13

30

Rådet för flykting- och invandringsfrågor

15

16

31

Försvarsdepartementet

Försvarets materielverk

1

2

3

5

Kustbevakningen

1

2

7

9

Överstyrelsen för civil beredskap

1

3

6

9

Statens räddningsverk

1

3

6

9

Styrelsen för psykologiskt försvar

1

2

6

8

FOA

1

3

8

11

Försvarshögskolan

1

4

7

11

Flygtekniska försöksanstalten

1

3

5

8

Överklagandenämnden för totalförsvaret

1

2

5

7

Totalförsvarets pliktverk

1

3

4

7

Nämnden för personalvård för totalförsvarspliktiga

1

7

9

16

Sprängämnesinspektionen

1

3

5

8

Totalförsvarets folkrättsråd

1

3

8

11

Vapenprojektdelegationen

1

2

5

7

Rådet för räddningstjänst

1

3

17

20

Försvarsmakten

1

4

4

8

Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar

1

2

4

6

Riksvärderingsnämnden

1

2

7

9

Försvarets underrättelsenämnd

1

3

3

6

Totalförsvarets chefsnämnd

1

6

14

20

ORDFÖRANDE

ANTAL LEDAMÖTER

INKL. ORDFÖRANDE

CENTRALA MYNDIGHETER

KV

M

KV

M

SAMTLIGA

Socialdepartementet

Socialstyrelsen

1

 7

 4

11

Läkemedelsverket

1

 3

 4

7

Statens institut för psykosocial medicin

1

 6

 5

11

Riksförsäkringsverket

1

6

3

9

Folkhälsoinstitutet

1

6

5

11

Smittskyddsinstitutet

1

3

4

7

Statens institutionsstyrelse

1

6

3

9

Handikappombudsmannen

1

6

6

12

Barnombudsmannens råd

1

4

3

7

Statens nämnd för internationella adoptioner

1

7

2

9

Arvsfondsdelegationen

1

4

3

7

Statens institut för särskilt utbildningsstöd

1

4

3

7

Alkoholsortimentsnämnden

1

1

4

5

Alkoholinspektionen

1

2

4

6

Statens beredning för utvärdering av medicinsk

metodik

1

5

5

10

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd

1

5

5

10

Socialvetenskapliga forskningsrådet

1

2

2

4

Steriliseringsersättningsnämnden

1

4

0

4

Rådet för medicinsk-etiska frågor

1

5

4

9

Finansdepartementet

Riksgäldskontoret

1

3

5

8

Finansinspektionen

1

3

6

9

Riksrevisionsverkets råd

1

6

4

10

Riksskatteverket

1

5

5

10

Statens fastighetsverk

1

3

5

8

Lotteriinspektionen

1

4

1

5

Ekonomistyrningsverkets råd

1

5

4

9

Fortifikationsverket

1

4

4

8

Konsumentverket

1

6

3

9

Premiepensionsmyndigheten

1

3

8

11

Tullverket

1

1

4

5

Utbildningsdepartementet

Kungliga bibliotektet

1

4

4

8

Centrala studiestödsnämnden

1

4

7

11

CSN, Delegationen för utländska studerande

1

2

3

5

Institutet för rymdfysik

1

3

4

7

Arkivet för ljud och bild

1

3

3

6

Högskoleverket

1

5

6

11

Överklagandenämnden

1

3

3

6

ORDFÖRANDE

ANTAL LEDAMÖTER

INKL. ORDFÖRANDE

CENTRALA MYNDIGHETER

KV

M

KV

M

SAMTLIGA

Verket för högskoleservice

1

4

5

9

Distansutbildningsmyndigheten

1

5

6

11

Överklagandenämnden för högskolan

1

4

4

8

Internationella programkontoret för utbildningsområdet

1

4

5

9

Skolverkets kvalitetsgranskningsnämnd

1

7

5

12

Högskolans avskiljandenämnd

1

5

1

6

Jordbruksdepartementet

Statens jordbruksverk

1

5

3

8

Statens livsmedelsverk

1

5

8

13

Fiskeriverket

1

3

4

7

Statens utsädeskontroll

1

2

4

6

Statens veterinärmedicinska anstalt

1

4

5

9

Sveriges lantbruksuniversitet

1

6

3

9

Kulturdepartementet

Statens kulturråd

1

7

6

13

Riksarkivet

1

3

5

8

Riksantikvarieämbetet

1

4

5

9

Livrustkammaren, Skokloster slott och Hallwylska

museet

1

3

3

6

Naturhistoriska riksmuseet

1

5

5

10

Arkitekturmuseet

1

3

4

7

Statens musiksamlingar

1

4

5

9

Talboks- och punktskriftsbiblioteket

1

6

2

8

Svenskt biografiskt lexikon

1

3

4

7

Statens biografbyrå

1

4

3

7

Granskningsnämnden för Radio och TV

1

3

3

6

Presstödsnämnden

1

4

6

10

Taltidningsnämnden

1

4

5

9

Nämnden för hemslöjdsfrågor

1

4

3

7

Språk- och folkminnesinstitutet

1

4

5

9

Moderna museet

1

4

5

9

Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemarsudde

1

3

4

7

Riksutställningar

1

5

4

9

Statens historiska museer

1

4

5

9

Statens museer för världskultur

1

5

3

8

Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund

1

4

5

9

Statens sjöhistoriska museer

1

2

6

8

Konstnärsnämnden

1

4

6

10

Statens konstråd

1

3

4

7

Statens försvarshistoriska museer

1

3

4

7

Integrationsverket

1

4

5

9

ORDFÖRANDE

ANTAL LEDAMÖTER

INKL. ORDFÖRANDE

CENTRALA MYNDIGHETER

KV

M

KV

M

SAMTLIGA

Nämnden mot diskriminering

1

4

5

9

Ungdomsstyrelsen

1

4

6

10

Näringsdepartementet

Affärsverket svenska kraftnät

1

3

4

7

Delegationen för främjande av miljöanpassad teknik

1

6

5

11

Elsäkerhetsverket

1

1

9

10

Glesbygdsverket

1

3

3

6

Konkurrensverket

1

4

6

10

Närings- och teknikutvecklingsverket

1

3

4

7

Oljekrisnämnden

1

2

3

5

Patent- och registreringsverket

1

4

4

8

Patentbesvärsrätten

1

4

4

8

Rymdstyrelsen

1

3

4

7

Skogsstyrelsen

1

5

4

9

Statens energimyndighet

1

4

5

9

Statens institut för regionalforskning

1

2

3

5

Sveriges geologiska undersökning

1

2

4

6

Turistdelegationen

1

3

4

7

Arbetslivsinstitutet

1

6

3

9

Rådet för arbetslivsforskning

1

4

2

6

Arbetarskyddsstyrelsen

1

3

4

7

Arbetsmarknadsstyrelsen

1

4

3

7

Jämställdhetsnämnden

1

5

3

8

Nämnden för styrelserepresentationsfrågor

3

5

8

Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering

1

4

5

9

Statens förlikningsmannaexpedition

1

1

2

3

Statens nämnd för arbetstagares uppfinningar

1

4

3

7

Statens järnvägar

1

3

6

9

Banverket

1

3

5

8

Vägverket

1

4

5

9

Sjöfartsverket

1

5

3

8

Handelsflottans kultur- och fritidsråd

1

3

5

8

Luftfartsverket

1

3

5

8

Statens väg- och transportforskningsinstitut

1

3

5

8

Post- och telestyrelsen

1

4

6

10

Kommunikationsforskningsberedningen

1

5

4

9

Rederinämnden

1

2

4

6

Rikstrafiken

1

3

4

7

Stängselnämnden

1

1

2

3

ORDFÖRANDE

ANTAL LEDAMÖTER

INKL. ORDFÖRANDE

CENTRALA MYNDIGHETER

KV

M

KV

M

SAMTLIGA

Miljödepartementet

Kemikalieinspektionen

1

4

5

9

Kemikalieinspektionen: Toxikologiska rådet

1

6

12

18

Statens kärnkraftinspektion

1

4

5

9

Statens strålskyddsinstitut

1

5

4

9

Statens strålskyddsinstitut: Forskningsnämnden

1

5

5

10

Statens naturvårdsverk

1

4

6

10

Statens naturvårdsverk: Miljöforskningsnämnden

1

5

5

10

Statens naturvårdsverk: Miljöövervakningsnämnden

1

6

6

12

Statens naturvårdsverk: Tillsyns- och föreskriftsrådet

1

4

13

17

Statens naturvårdsverk: Vetenskapliga rådet för biologisk

mångfald

1

6

5

11

Boverket

1

5

4

9

Boverket: Stadsmiljörådet

1

9

8

17

Byggforskningsrådet

1

5

4

9

Centrum för kunskap om ekologisk hållbarhet

1

3

4

7

Fonden för fukt- och mögelskador

1

2

3

5

Statens geotekniska institut

1

2

4

6

Lantmäteriverket

1

3

5

8

Kärnavfallsfondens styrelse

1

1

4

5

SMHI

1

3

4

7

Statens va-nämnd

1

2

4

6

Tabell 3 Andelen kvinnor i regionala myndigheters styrelser; ordinarie

ledamöter exkl. personalföreträdare

Procent

MYNDIGHETSGRUPPER

KVINNOR %

FÖRÄNDRING

1999

1998

PROCENTENHETER

Försäkringskassor

50

47

+3

Länsskattemyndigheter

44

35

+9

Kronofogdemyndigheter

41

47

-6

Länsarbetsnämnder

45

46

-1

Länsstyrelser

36

34

+2

Skogsvårdsstyrelser

45

43

+2

Samtliga

43

40

+3

Bilaga 2

Nya anslagsbenämningar

Nya anslagsbenämningar

Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen åren 2000 och 2001. Syftet med

 tabellen är

att underlätta övergången till de nya benämningarna som följer av att

politikområden införts.

Tabell 1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001

Benämning

2000

Benämning

2001

Anslagets namn

D1

1:1

Stabsuppgifter vid Arbetsgivarverket

D2

1:2

Statliga tjänstepensioner m.m.

B1

23:1

Arbetarskyddsverket

B2

23:2

Arbetslivsinstitutet

B3

23:3

Särskilda utbildningsinsatser

B8

23:4

Arbetsdomstolen

B10

23:6

Statens nämnd för arbetstagares

uppfinningar

B12

23:7

Internationella arbetsorganisationen (ILO)

B13

23:8

Ombudsmannen mot diskriminering på grund

av sexuell läggning

B14

23:9

Medlingsinstitutet

C1

24:1

Jämställdhetsombudsmannen

C2

24:2

Särskilda jämställdhetsåtgärder

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14

2

7

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14

8

9

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14

24

25

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14

30

29

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14

34

33

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 14

44

43